				|

		52012PC0643

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS fluoritud kasvuhoonegaaside kohta /* COM/2012/0643 final - 2012/0305 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Probleemi kirjeldus ja eesmärgid
Rahvusvahelise teadusringkonna konsensus
kutsub üles hoidma ülemaailmset temperatuuritõusu alla 2 ˚C, et
vältida soovimatut mõju kliimale[1]. Seda
eesmärki silmas pidades on Euroopa Ülemkogu kutsunud üles vähendama
kasvuhoonegaaside heitkoguseid ELis 2050. aastaks 80–95 % võrreldes 1990.
aasta tasemega arenenud riikide sama tegevuse kontekstis. ELi vähese CO2-heitega majandusele ülemineku
edenemiskavast[2] nähtub, et selle eesmärgi saavutamiseks
minimaalsete kuludega peavad oma panuse andma kõik sektorid kõikide
kasvuhoonegaaside, sealhulgas fluoritud kasvuhoonegaasidega (F-gaasid), mille
soojendamise potentsiaal võib olla 23 000 korda võimsam kui
süsinikdioksiidil (CO2).
Komisjon avaldas 2011. aasta septembris
aruande [3]
määruse (EÜ) nr 842/2006[4]
kohaldamise kohta. Komisjon järeldas, et kui määrust veel täiendada ja täielikult
kohaldada, saaks selle abil heidet märkimisväärselt vähendada. Ta märkis
samuti, et F-gaaside edasiseks vähendamiseks ELis on vaja rohkem teha. Tagades,
et F-gaasid asendatakse ohutute alternatiividega, mis kliimat ei mõjuta või
mõjutavad vähe, saaks 2030. aastaks iga-aastaseid CO2-ekvivalendina väljendatud
heitkoguseid vähendada suhteliselt vähese kuluga kahe kolmandiku võrra [5].
Varakult
tegutsemisega, et ära kasutada suhteliselt odavaid F-gaaside vähendamise
alternatiive, välditakse selgelt võimalikult suuremaid kulusid seoses muude
kasvuhoonegaaside vähendamisega teistes tööstussektorites [6]. Mõned sidusrühmad [7] on aga märkinud, et praegu
turul valitsevates tingimustes on keskkonnahoidlikumaid alternatiivseid
tehnoloogialahendusi raske turustada. Samas Taanis, kus kehtivad F-gaaside
suhtes rangemad siseriiklikud eeskirjad, on idufirmad ja VKEd teinud edukalt
innovatsiooni ja turustanud uusi keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid, mille abil
on nad saanud turuliidriteks.
Sellega seoses on käesoleva ettepaneku eesmärk
(1)
asendada määrus (EÜ) nr 842/2006 teatavate
fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, et tagada kulutõhusam panus ELi kliimaeesmärkide
saavutamisse sellega, et hoidutakse suure kliimamõjuga F-gaaside kasutamisest
energiatõhusate ja ohutute alternatiivide kasuks ning parandatakse täiendavalt
F-gaase sisaldavate toodete ja seadmete leviku piiramist ja käitlemist kasutuselt
kõrvaldamisel;
(2)
toetada säästvat arengut, stimuleerida
innovatsiooni ja arendada keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid, parandades
turuvõimalusi alternatiivsete tehnoloogialahenduste ja vähese kliimamõjuga
gaaside jaoks;
(3)
juurutada ELis kõige uuemaid rahvusvahelisi teadustulemusi,
nagu on kirjeldatud ÜRO valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas
hindamisaruandes, nt käesolevas määruses käsitletud ainete ja nende globaalse
soojendamise potentsiaali arvutamise alal;
(4)
aidata saavutada Montreali protokolli kohaselt konsensus
rahvusvahelises kokkuleppes järkjärguliselt kasutuselt kõrvaldada
fluorosüsivesinikud, mis on kõige olulisem F-gaaside rühm;
(5)
lihtsustada ja selgitada määrust (EÜ)
nr 842/2006, et vähendada halduskoormust kooskõlas komisjoni võetud kohustusega
tagada parem õigusloome.
Taust
Vastavalt kavale vähendada kulutõhusalt ELi
majanduse CO2-heidet, tuleks F-gaaside heitkoguseid 2050. aastaks
vähendada 70–78 % ja 2030. aastaks 72–73%
heitkoguste vähendamise piirkuluga umbes 50 eurot 1 CO2-ekvivalenttonni kohta 2. Praegu moodustavad F-gaasid
ELis tekkivatest kasvuhoonegaasidest vaid 2 %, kuid nende globaalse
soojendamise potentsiaal ületab CO2 oma märgatavalt. Neid
kasutatakse mitmesugustes jahutus- ja kliimaseadmetes, isolatsioonivahtudes ja elektriseadmetes,
aerosoolpihustites, lahustitena või tuletõrjesüsteemides. Heitkogused tekivad
peamiselt heidet tekitavatest kasutusviisidest (näiteks aerosoolpihustitest või
lahustitest) või lekke tõttu F-gaase sisaldavate toodete ja seadmetega
töötamisel või nende kõrvaldamisel.
Enamik F-gaase on välja arendatud tööstuses
selleks, et asendada osoonikihti kahandavad ained, mida Montreali protokolli
kohaselt järkjärguliselt kasutuselt kõrvaldatakse. Kuna inimesed on jõukamad ja
elanikkond kasvab, müüakse rohkem tooteid ja seadmeid, mille toimimine sõltub
F-gaasidest või osoonikihti kahandavatest ainetest. Seetõttu on F-gaaside
tootmine ja kasutamine alates 1990. aastast kogu maailmas järsult suurenenud
ja, kui seda probleemi ei käsitleta, paiskuvad selle tagajärjel atmosfääri märkimisväärsed
heitkogused. Kuna F-gaase sisaldavad tooted ja seadmed on sageli pika
kasutuseaga, siis kui praegu midagi ette ei võeta, jätkuvad suured heitkogused,
mida oleks saanud ära hoida, veel aastakümneid.
Praegune F-gaase käsitlev määrus keskendub
peamiselt F-gaase sisaldavate toodete ja seadmete piiramisele ja käitlemisele
nende kasutuselt kõrvaldamisel. Praegune ELi F-gaaside poliitika tulemusel
peaksid F-gaaside heitkogused ELis eeldatavasti stabiliseeruma, kui puudused
teatud meetmete kohaldamisel kõrvaldatakse. Kui täiendavaid meetmeid ei võeta,
ei ole siiski tõenäoline, et heitkoguseid absoluutarvudes vähendatakse.
Praegu on F-gaaside kasutamise vältimiseks
võetud vaid üksikuid meetmeid. Ometi on nüüdsel ajal võimalik peaaegu kõikides
sektorites, kus F-gaase kasutatakse, neid täielikult või osaliselt asendada
alternatiividega, mis on ohutud ja vähemalt sama energiatõhusad.
Poliitikameetmetes tuleb siiski arvesse võtta asjaolu, et see teema hõlmab
arvukaid toote- ja seadmeliike ning et F-gaaside asendamise tehniline
teostatavus ja tasuvus võib sõltuda toote või seadme suurusest ja sellest, kus
seda kasutatakse.
Üha suuremale F-gaaside heitkoguste
probleemile on hakatud rahvusvaheliselt tähelepanu pöörama. Mitu Montreali
protokolli osalist esitas aastatel 2009–2012 ettepanekud vähendada
fluorosüsivesinike tarnimist ja tarbimist kogu maailmas. Käesoleva määruse
alusel kavandatud meetmed näeksid ette üldise järkjärgulise vähendamise
vastavalt praegustele Montreali protokolli alusel tehtud ettepanekutele ja
valmistaksid seega ELi ette sellisteks tulevasteks kohustusteks. EL on neid
ettepanekuid toetanud täienduseks kliimamuutuse leevendamise tegevusele ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni
(UNFCCC) alusel[8].
Läbirääkimistes on seni tehtud vähe edusamme, sest Hiina, India, Brasiilia ja
veel teised riigid on keeldunud seda teemat Montreali protokolli alusel
arutamast. Siiski pooldati ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsil (Rio+20)
fluorosüsivesinike tarbimise ja tootmise järkjärgulist vähendamist[9].
Lisaks asutati 2012. aastal kliima ja puhta
õhu kaitse koalitsioon, et vähendada lühiealise kliimamõjuga saaste tekitamist.
Sellega on ühinenud G8, ÜRO Keskkonnaprogramm (UNEP), Maailmapank ja Euroopa
Komisjon. Üks prioriteetne tegevusvaldkond on fluorosüsivesinike heitkogused [10]. Ka Euroopa Parlament on
korduvalt esitanud üleskutseid võtta rangemaid meetmeid F-gaaside, eriti
fluorosüsivesinike alal[11].
Praegused ELi õigusaktid F-gaaside kohta
moodustavad kaks peamist seadusandlikku akti:
(1)
määrus (EÜ) nr 842/2006, mis keskendub lekete
vältimisele (peamiselt) paiksete seadmete kasutamise ajal (leviku piiramine) ja
kasutusea lõpus ning piiratud arvul F-gaaside keeldudele kitsalt määratletud
niširakendustes (F-gaaside määrus);
(2)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/40/EÜ,
millega kehtestatakse piirangud uute mootorsõidukite kliimaseadmetes selliste F-gaaside
kasutamiseks, mille globaalse soojendamise potentsiaal on üle 150 (liikuvate
kliimaseadmete direktiiv).
Määrust (EÜ) nr 842/2006 täiendavad kümme
komisjoni määrust, millega kehtestatakse aruande vorm, [12] etikettide vorm ja täiendavad
etiketistamise nõuded, [13]
standarditud lekkekontrolli nõuded, [14],
[15] koolitus- ja
sertifitseerimisprogrammide nõuded [16],
[17], [18], [19], [20] ja nendest programmidest
teavitamise vorm [21].
Kooskõla
Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega
Euroopa Liidu õigus selles valdkonnas
tegutseda on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 191 ja
192. Artiklis 191 on otseselt nimetatud kliimamuutuse vastu võitlemise
eesmärki ELi keskkonnapoliitika osana. Tegevus selles valdkonnas on täies
vastavuses subsidiaarsuse põhimõttega. Kliimamuutus on piiriülene küsimus,
milles on vaja ELi tasandil tegutsemist, eriti kuna ELil on ühine heite
vähendamise eesmärk.
Kavandatud kulutõhus heite vähendamine on
kooskõlas 2050. aastaks vähese CO2-heitega majandusele ülemineku edenemiskavas
kirjeldatud muutustega. Toetus uutele alternatiividele aitab säilitada Euroopa
majanduse konkurentsivõimet ja toetada konkreetselt keskkonnahoidlikku
majanduskasvu, kooskõlas ELi 2020. aasta jätkusuutliku majanduskasvu
prioriteediga[22].
Meetmed VKEde huvide kaitseks võetakse põhimõttel „kõigepealt mõtle väikestele”,[23] samas kui eritähelepanu
pööratakse energiatõhususele avaldatavale mõjule, et tagada järjepidevus ELi
tehtud tööga ökodisaini[24]
ja energiatõhususe[25]
alal. Lõpuks on ettepaneku eesmärk ka lihtsustada õigusakte ja hoida (ELi või liikmesriikide) avaliku sektori asutuste ja ettevõtjate halduskoormus minimaalsena.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Huvitatud isikutega konsulteerimine ning
eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Komisjon on kogunud
ulatuslikku tehnilist nõu mitmest ekspertuuringust,[26], [27], [28], [29] sealhulgas põhjalikust määruse (EÜ) nr 842/2006 läbivaatamist
ettevalmistavast uuringust5. Selles uuringus paluti 47-liikmelisel
ekspertide rühmal, mis esindas tööstussektoreid, liikmesriike ja vabaühendusi,
anda juhiseid ja tehnilist nõu. Ka Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) tegi
poliitikavalikute makromajandusliku analüüsi.
Komisjon korraldas laialdase konsulteerimise
sidusrühmadega, sealhulgas kolmekuulise avaliku internetikonsultatsiooni 26.
septembrist 19. detsembrini 2011 ning avaliku arutelu Brüsselis 13. veebruaril
2012. Kolm neljandikku internetikonsultatsioonil
vastanud 261-st sidusrühmast olid tööstusest. Olukorras, kus ülemaailmset fluorosüsivesinike
vähendamise poliitika puudub, vastas vähem kui 2 %
sidusrühmadest kõige sobivama poliitikasuuna kohta, et „täiendavaid meetmeid ei
ole vaja“. Kolm kõige sagedamini valitud poliitikavalikut olid tugevdada
piiramise ja kokkukogumise meetmeid, vabatahtlikud kokkulepped ning koguselised
piirangud fluorosüsivesinike laskmiseks ELi turule (järkjärguline vähendamine). Paljud vastanuist arvasid, et
asjakohane oleks kasutada mitut poliitikameedet.
Avalik arutelu sidusrühmadega,
millel osales üle 130 sidusrühma, näitas, et enamik tööstusest eelistab
F-gaaside tarne järkjärgulist vähendamist või saaks sellega hakkama. See
võimaldaks tööstusele teatud paindlikkust juhtudel, kus alternatiivseid
tehnoloogialahendusi ei peeta veel sobivaks. Seevastu leidsid nad, et F-gaaside
keelustamine uutes seadmetes on liiga jäik või et sellisel juhul on vaja
keerukaid erandeid. F-gaase sisaldavate seadmete kommertskasutajate jaoks oli
otsustava tähtsusega, et olemasolevad seadmed ei muutuks tarbetuks.
Vabaühendused ja tööstuse sidusrühmad, kes töötavad alternatiivsete
tehnoloogialahendustega, pidasid väga oluliseks, et keeldudel oleks vaid
vähesed erandid. Nad käsitasid järkjärgulist vähendamist keeldude täiendusena.
Mõned sidusrühmad tahtsid keskenduda ainult määruse paremale kohaldamisele.
Selles etapis ei olnud liikmesriikidel ametlikke seisukohti, kuid nad avaldasid
toetust järkjärgulisele vähendamisele. Keskkonnakaitseametite võrgustik [30] soovitas järkjärgulise vähendamise tugevdamiseks ühendada vähendamise
mehhanism keeldudega.
Mõju
hindamine
Komisjon hindas poliitikavalikute mõju nende
tulemuslikkuse suhtes poliitikaeesmärkide saavutamisel ning nende keskkonna-,
majandus- ja sotsiaalse mõju suhtes sidusrühmadele. Kaaluti laias valikus
poliitikameetmeid olemasolevate meetmete täiendamiseks. Lõplikud valikud
sisaldasid ainult meetmeid, mille puhul tõendati heitkoguste olulist
vähendamist väikeste heite vähendamise kuludega ja mis on kooskõlas ELi
muude poliitikavaldkondadega.
Võrdlusaluseks võeti F-gaaside määruse täielik
kohaldamine. Üksikasjalikult hinnati veel nelja poliitikavalikut:
(a)
vabatahtlikud kokkulepped;
(b)
piiramis- ja kokkukogumismeetmete laiem
rakendusala;
(c)
fluorosüsivesinike tarnimise koguselised piirangud
(järkjärguline vähendamine);
(d)
F-gaase sisaldavate teatud toodete ja seadmete ELi
turule laskmise keeld.
Mõju hindamise metoodiline alus oli
üksikasjalik ohutute, energiatõhusate alternatiivide kasutuselevõtmise
teostatavuse analüüs 28s peamises sektoris, kus kasutatakse F-gaase. Kuna
alternatiivseid tehnoloogialahendusi võeti arvesse vaid juhul, kui neid peeti
vähemalt sama energiatõhusateks kui tavapäraseid F-gaaside tehnoloogiaid,
käsitleti mõju hindamise algusest peale lahutamatult ka kaudseid elektritarbimisest
tekkinud heitkoguseid.
Arvesse võeti mõju tootmisahela ja kasutamise
eri etappides, see tähendab mõju kemikaalitootjatele, toodete ja seadmete
tootjatele, hulgimüüjatele, toodete ja seadmete tööstustarbijatele, seadmeid
hooldavatele ettevõtjatele ja lõpptarbijatele.
Mõju hindamine näitas, et kõige suuremat heitesäästu
võimaldaks fluorosüsivesinike vähendamine ELis turule lastavate F-gaaside
kogustes 2030. aastaks järk-järgult madalamate piirnormide kehtestamisega, millega
vähendataks praegust heitkogust 2030. aastaks kahe kolmandiku võrra (umbes 70
miljonit CO2-ekvivalenttonni). Asjakohased on mõned F-gaaside
kasutamise piirangud, eriti selleks, et tagada järkjärgulise vähendamise
terviklikkus ja tegeleda sihipäraselt F-gaasidega, mida järkjärgulise
vähendamise meetmed ei kata. Piiramis- ja kokkukogumismeetmeid tuleks laiendada
teatud transpordiliikidele. Need variandid koos stimuleeriksid innovatsiooni ja
keskkonnahoidlike tehnoloogiate arendamist kõige rohkem. Nende maksumus
majandusele ja ühiskonnale tervikuna oleks väike (maksimaalne mõju SKP-le –0,006 %),
samas võimaldaksid need tööstusele paindlikkust. Heite vähendamine kahe
kolmandiku võrra oleks kooskõlas praeguste Montreali protokolli alusel tehtud
ettepanekutega ja valmistaksid ELi tööstust ette nende gaaside kasutamise järkjärguliseks
vähendamiseks. Sellega väheneksid kulud tänu alternatiivsete
tehnoloogialahenduste turule tulemisele ja mastaabisäästule, mis aitaks seega
jõuda kokkuleppele Montreali protokolli ettepanekutes.
Halduskulusid saab hoida suhteliselt madalal
tasemel (halduskulud kokku umbes kaks miljonit eurot aastas järkjärgulise
vähendamise korral). See tuleneb sellest, et määrusega (EÜ) nr 842/2006
ettenähtud aruandlusskeem juba annab enamiku andmeid, mida on vaja ükskõik
millise poliitikavaliku rakendamiseks tulevikus.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Ettepanekus säilitatakse praegused F-gaaside
määruse sätted, mida korrigeeritakse, et tagada õigusakti parem rakendamine ja
jõustamine liikmesriikide ametiasutuste poolt. Mõnda piiramismeedet on
laiendatud ka külmikveokitele ja -haagistele. IX lisas on esitatud
vastavustabelina ülevaade sellest, kuidas on olemasolevad sätted kavandatud
määrusesse lisatud.
Kõige olulisem uus meede on koguseliste piirnormide
kehtestamine fluorosüsivesinikke sisaldavate ainete mahtkaubana tarnimisele
ELis, mille piirmäär aja jooksul väheneb. Selle vähendamise täienduseks
võetakse meetmeid, mis tagavad, et see mehhanism hõlmab ka toodetes ja seadmete
kasutatavaid koguseid.
Järkjärgulise vähendamise mehhanism hõlmab
mahtkaubana ELi turule lastavate fluorosüsivesinike kogumahu sujuvalt kahanevat
ülemmäära (CO2-ekvivalenttonnides) ülemmäära külmutamisega 2015.
aastal, millele järgneb esimene vähendamine 2016. aastal ja mis lõpuks langeb
2030. aastaks 21 %-le aastate 2008–2011 müügitasemest. Toodete ja seadmete
tootjad, kellel tuleb toime tulla F-gaaside tarnete piiramisega, lähevad üle
alternatiivsete tehnoloogialahenduste kasutamisele, kus see on teostatav.
Järkjärgulise vähendamise mehhanism põhineb
suurel määral kogemusel, mis saadi osoonikihti kahandavate ainete tarbimise
järkjärgulisest vähendamisest. Ettevõtjatel, kes lasevad fluorosüsivesinikke
mahtkaubana ELi turule, peavad olema mahtkaubana tarnitavate ainete esmakordselt
ELi turule laskmise õigused. Komisjon eraldab ettevõtjatele tasuta kvoodid
varasemate aruandeandmete põhjal, reserveerides osa õigusi uutele
turuletulijatele. Ettevõtjad tagavad, et neil on piisavalt õigusi selleks, et
katta oma toodete ja seadmete turulelaskmise tegelikku mahtu. Nad võivad kvoote
omavahel üle kanda. Komisjon kontrollib nõuete täitmist järgneval aastal,
aruannete sõltumatu tõendamisega. Selles skeemis osaleb eeldatavasti umbes 100
ettevõtjat ja künnisega tagatakse, et ainult väikeseid koguseid turule
toovatele ettevõtjatele tehakse erand.
Järkjärgulisel vähendamisel tuleks arvesse
võtta ka fluorosüsivesinike koguseid, mida imporditakse eeltäidetud seadmetes,
ja seega on tingimata vaja täiendavaid meetmeid nende gaasidega tegelemiseks,
et tagada järkjärgulise vähendamise mehhanismi keskkonnaalane terviklikkus[31] ja võrdsed tingimused turul.
Seetõttu lubataks mittehermeetiliselt suletud fluorosüsivesinikke sisaldavaid
seadmeid ELis toota ja neid sinna importida, kuid need tuleb täita paigalduskohas[32]. Samuti on alates 2020.
aastast keelatud lasta turule liikuvaid kliimaseadmeid, mis sisaldavad
fluorosüsivesinikke. Järkjärgulise vähendamise mehhanismi toetamiseks ja
mehhanismi alla mittekuuluvate F-gaaside kasutamise piiramiseks kehtestatakse
veel mõned keelud, mida peetakse üldise nõutava heitkoguste vähendamise taseme
seisukohast kulutõhusaks. Vt ülevaade tabelis 1.
Tabel 1. Kokkuvõtlik ülevaade uute seadmete
kohta kehtestatud piirangutest
 Tooted ja seadmed           || Keelu kuupäev
 HFC-23 kasutamine tuletõrjesüsteemides ja tulekustutites || 1. jaanuar 2015
 Kodumajapidamises kasutatavad külmikud ja sügavkülmikud, mis sisaldavad fluorosüsivesinikke globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam || 1. jaanuar 2015
 Kommertskasutuseks ette nähtud külmikud ja sügavkülmikud (hermeetiliselt suletud süsteemid) || 1. jaanuar 2017 fluorosüsivesinike puhul, mille globaalse soojendamise potentsiaal on 2 500 või enam 1. jaanuar 2020 fluorosüsivesinike puhul, mille globaalse soojendamise potentsiaal on 150 või enam
 Liikuvad siseruumide kliimaseadmed (hermeetiliselt suletud), mis sisaldavad fluorosüsivesinikke globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam || 1. jaanuar 2020
Lisaks ei ole alates 2020. aastast
olemasolevaid jahutusseadmeid, mille külmaaine kogus on üle viie CO2-ekvivalenttonni,
enam lubatud uuesti täita väga suure globaalse soojendamise potentsiaaliga (GWP
>2 500) fluorosüsivesinikega, sest turul on juba laialt saadaval sobivamad
ja energiatõhusamad ümberehituseta kasutatavad asendusained, millel on väiksem globaalse
soojendamise potentsiaal.
Väävelheksafluoriidi (SF6)
magneesiumsurvevalus kasutamise piirangut laiendatakse ka asutustele, mis
kasutavad seda ainet vähem kui 850 kg aastas, kuna selline kasutus on
tehnoloogia arengu tõttu aegunud.
Täiendavad aruandluskohustused peaksid
võimaldama jälgida ka F-gaaside kasutust, mida praegused õigusaktid ei hõlma.
Õiguslik alus
Määruse esmane eesmärk on tagada
kõrgetasemeline keskkonnakaitse, eelkõige
kliimamuutuse vastu võitlemisega. Käesolev ettepanek põhineb seega
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikel 1.
Subsidiaarsuse põhimõte
Liikmesriigid üksi ei
suuda käesoleva ettepaneku eesmärke täielikult täita. EL saavutab eesmärgid
paremini järgmistel põhjustel.
Kliimasüsteemi kaitsmine on piiriülene
küsimus. Üksikud liikmesriigid ei saa neid probleeme
üksi lahendada. Probleemi ulatus nõuab tegutsemist kogu ELi ulatuses ja
ka kogu maailmas. Ettepaneku eesmärk on ka luua
õigusraamistik selleks, et rakendada fluorosüsivesinike järkjärgulise vähendamise alane rahvusvaheline kokkulepe, millega EL
ühineb. Kokkuleppe asjus toimuvad praegu rahvusvahelised arutelud.
Määruses sätestatakse F-gaase sisaldavate
teatud toodete ja seadmete turule laskmise ja kasutamise keelustamine.
Seepärast on määrus oluline siseturu toimimise jaoks.
Ettepanekus keskendutakse
ELi õigusaktide muutmisele ja täiendamisele ning mõne sätte tugevdamisele, et
parandada nende rakendamist ja jõustamist liikmesriikides.
Seega on ettepanek
kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on vastavuses
proportsionaalsuse põhimõttega. Meetmed põhinevad nende kulutõhususe põhjalikul
hindamisel. Vastuvõetavate heite vähendamise kulude künnised on kooskõlas vähese CO2-heitega majandusele ülemineku edenemiskavaga, [33]
milles on sätestatud kliimamuutuse vastu võitlemise üldine strateegia.
Piisavalt pikad üleminekuajad võimaldavad asjaomastel sektoritel muutustega
kohaneda majanduslikult tõhusal viisil.
Ettepanekus on tagatud, et
teatud F-gaaside rakendustele, mille suhtes kehtestatakse piirangud, on olemas
tehniliselt ja majanduslikult teostatavad alternatiivid. Kui teatud asjaoludel
see nii ei ole, võimaldatakse ettepanekuga teha erandeid.
Üksikasjalikke sätteid ei
ole kavandatud valdkondades, kus eesmärke saab paremini saavutada muude
poliitikavaldkondade meetmetega, näiteks jäätmeid või ökodisaini käsitlevate
õigusaktidega. Selle eesmärk on vältida kattuvust, mille tagajärjel võib
vastutuse jagunemine jääda ebaselgeks, mis tekitab avaliku sektori asutustele
ja ettevõtjatele lisakoormust.
Õigusakti valik
Valitud õigusakt on
määrus, sest ettepaneku eesmärk on asendada ja täiustada olemasolevat määrust
ja sellepärast, et järkjärgulise vähendamise mehhanism peaks põhinema ELi
tasandil kehtestatud süsteemil osoonikihti kahandavate ainete järkjärguliseks
vähendamiseks. See süsteem on läbiproovitud ja toimib tõhusalt. Süsteemi
muutmine tekitaks asjatut lisakoormust nii liikmesriikidele kui ka selles
sektoris tegevatele ettevõtjatele.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanekul ei ole täiendavat mõju Euroopa
Liidu eelarvele.
2012/0305 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
fluoritud kasvuhoonegaaside kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[34],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[35],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni, millega EL on ühinenud,[36]
valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes on märgitud,
et teadaolevate teaduslike andmete põhjal oleks arenenud riikidel vaja
vähendada aastaks 2050 kasvuhoonegaaside heitkoguseid 80–95 % võrra 1990.
aasta heitkoguste tasemest, et piirata üleilmset kliimamuutust nii, et
temperatuur ei tõuseks rohkem kui 2 ˚C, ja seega ära hoida soovimatut
mõju kliimale [37].
(2)       Selle eesmärgi saavutamiseks
on Euroopa Komisjon sätestanud vähese CO2-heitega
majandusele ülemineku edenemiskavas kulutõhusa viisi üldise heite vajalikul
määral vähendamiseks ELis 2050. aastaks[38].
Selles edenemiskavas on kehtestatud vajalik sektorite panus kuues valdkonnas.
Muid kui CO2 heitkoguseid (sealhulgas fluoritud
kasvuhoonegaasid, kuid välja arvatud muud kui CO2 heitkogused
põllumajandusest) tuleks vähendada 2030. aastaks 72–73 % võrra ja 2050.
aastaks 70–78 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemetega. Kui võrdlusaastaks
võetakse 2005, on muid kui CO2 heitkoguseid, välja arvatud
põllumajandusest pärit heidet, vaja vähendada 2030. aastaks 60–61 % võrra.
Fluoritud kasvuhoonegaaside heitkogused olid 2005.
aastal hinnanguliselt 90 miljonit CO2-ekvivalenttonni.
Vähendamine 60 % võrra tähendab, et heitkoguseid tuleks vähendada 2030.
aastaks umbes 35 miljoni CO2-ekvivalenttonnini. Arvestades, et
praeguste õigusaktide täieliku kohaldamise korral on heitkogused 2030. aastaks
hinnanguliselt 104 miljonit CO2-ekvivalenttonni, on neid vaja
vähendada veel umbes 70 miljonit CO2-ekvivalenttonni.
(3)       Komisjon järeldas oma
aruandes[39]
määruse (EÜ) nr 842/2006[40]
kohaldamise, mõjude ja piisavuse kohta, et praeguste
piiramismeetmetega saab nende täieliku kohaldamise korral fluoritud kasvuhoonegaaside
heitkoguseid vähendada. Need meetmed tuleks seega säilitada ja neid tuleks
selgitada nende rakendamisel saadud kogemuse põhjal. Teatud meetmeid tuleks ka
laiendada teistele seadmetele, milles kasutatakse suures koguses fluoritud
kasvuhoonegaase, nagu külmikveokid ja -haagised. Kohustus koostada ja pidada
selliseid gaase sisaldavate seadmete registreid peaks kehtima ka elektrijaotlatele.
(4)       Komisjon järeldas aruandes
samuti, et fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ELis saab rohkem
teha, eelkõige vältides nende gaaside kasutamist seal, kus on olemas ohutud ja
energiatõhusad alternatiivsed tehnoloogialahendused, mis kliimat ei mõjuta või
mõjutavad vähem. 2010. aasta heitkoguste vähendamine aastaks 2030 kuni kahe
kolmandiku võrra on kulutõhus, sest paljudes sektorites on olemas tõendatud ja
katsetatud alternatiivid.
(5)       Et julgustada selliste
tehnoloogiate kasutamist, peaks fluoritud kasvuhoonegaasidega tegelevate
isikute koolitus hõlmama tehnoloogiaid, mida kasutatakse fluoritud kasvuhoonegaaside
asendamiseks ja nende kasutamise vähendamiseks. Sertifikaatide kehtivusaeg
peaks olema piiratud ja algset kehtivusaega tuleks pikendada ainult
kohustusliku perioodilise koolituse alusel, et tagada kõnealuste isikute uue
tehnilise arenguga kursis hoidmine.
(6)       Selleks et tagada vastavus ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsioonis sätestatud järelevalve- ja aruandlusnõuetele
ning Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi
otsusele 4/CMP.7, tuleks globaalse soojendamise potentsiaalid välja arvutada
ühe kilogrammi gaasi 100-aastase globaalse soojendamise potentsiaalina ühe
kilogrammi CO2 suhtes. Arvutus peaks võimaluse korral põhinema valitsustevahelise
kliimamuutuste rühma neljandal hindamisaruandel.
(7)       Arvestades, et on olemas
sobivad alternatiivid, tuleks praegust magneesiumsurvevalus
väävelheksafluoriidi kasutamise ja magneesiumsurvevalu sulamite
ringlussevõtmise keeldu laiendada ettevõtetele, mis kasutavad
väävelheksafluoriidi vähem kui 850 kg aastas. Samamoodi tuleks asjakohase
üleminekuajaga keelata väga suure globaalse soojendamise potentsiaaliga külmaainete
kasutamine selliste jahutusseadmete teenindamiseks või hooldamiseks, mille külmaaine
kogus on viis või enam CO2-ekvivalenttonni.
(8)       Kehtestada tuleks täiendavad
keelud konkreetsete fluoritud kasvuhoonegaasidel töötavate uute jahutus-,
kliima- ja tuletõrjeseadmete turule laskmiseks, kui nende ainete kasutamisele
on olemas sobivad alternatiivid. Tulevast tehnilist arengut ja fluoritud
kasvuhoonegaaside kasutamisele kulutõhusate alternatiivide olemasolu
arvestades, peaks komisjon olema volitatud kehtestama keeldu veel teiste
toodete ja seadmete suhtes, või vabastama kasvõi ajutiselt keelust teatavad
toote- või seadmekategooriad, mille jaoks ei ole kindlaksmääratud globaalse
soojendamise piirnormi täitvad asendusained kättesaadavad tehnilistel või
majanduslikel põhjustel, sealhulgas seetõttu, et asendusainete tarnimine turule
nõudluse täitmiseks on ebapiisav või et tuleb kohaldada ohutusstandardeid,
mille puhul asjakohaste alternatiivide kasutamine on välistatud.
(9)       Neid keeldusid tuleks
kasutada üksnes siis, kui nende tulemusel väheneks kasvuhoonegaaside koguheide,
nimelt nii fluoritud kasvuhoonegaaside lekkest tulenev heide kui ka nende
seadmete energiatarbimisest tulenev CO2 heide. Fluoritud
kasvuhoonegaase sisaldavaid seadmeid tuleks seega lubada, kui nende põhjustatud
kasvuhoonegaaside koguheide on väiksem kui see, mida tekitaks samaväärsed ilma
fluoritud kasvuhoonegaasideta seadmed, mille suurim lubatud energiatarbimine on
sätestatud asjakohastes direktiivi 2009/125/EÜ (ökodisain)[41].alusel vastu võetud
rakendusmeetmetes.
(10)     Selleks et tagada, et
mittehermeetiliselt suletud jahutus- ja kliimaseadmeid ning soojuspumpasid
paigaldavad ainult nõuetekohaselt sertifitseeritud isikud, peaks olema keelatud
neid seadmeid turule lasta fluorosüsivesinikega eeltäidetult. See meede peaks
samuti tagama, et kõikide selliste seadmete esimeseks täitmiseks kasutatavate
koguste suhtes kehtivad vähendamismeetmed.
(11)     Fluorosüsivesinike turule laskmise
järkjärguline vähendamine on kindlaks tehtud kui kõige tõhusam ja
kuluefektiivsem viis nende ainete heitkoguste vähendamiseks pikaajaliselt.
(12)     Fluorosüsivesinike turule laskmise
järkjärgulise vähendamise rakendamiseks peaks komisjon eraldama kõikidele
tootjatele ja importijatele eraldi kvoodid nende ainete turule laskmiseks, et
vältida ELis turulelastava fluorosüsivesinike üldise koguselise piirnormi
ületamist.
(13)     Igale üksikule ettevõtjatele
kvoodi eraldamine peaks põhinema fluorosüsivesinike kogusel, mille ta on
võrdlusperioodil ajavahemikul 2008–2011 tootnud või importinud. Selleks et
väikeettevõtjaid mitte välja jätta, peaks viis protsenti üldisest koguselisest
piirnormist olema reserveeritud importijatele ja tootjatele, kes ei ole importinud
või tootnud võrdlusperioodil üle ühe tonni fluoritud kasvuhoonegaase.
(14)     Komisjon peaks kvootide
regulaarse ümberarvutamisega tagama, et uutel käitajatel lubatakse jätkata
tegevust nende poolt hiljuti turule lastud keskmiste koguste alusel.
(15)     Komisjon peaks tagama, et
kvootide haldamiseks toimib keskne elektrooniline register, mis põhineb
kaubavahetuse litsentsisüsteemil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
septembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete
kohta [42].
(16)     Selleks, et säilitada
mahtkaubana tarnitavate fluorosüsivesinike turu paindlikkus, peaks olema
lubatud kvootide ülekandmine, ka tootjatele ja importijatele, kes ei ole varem
sektoris tegevad olnud.
(17)     Et oleks võimalik jälgida
määruse tulemuslikkust, tuleks praeguste aruandekohustuste kohaldamisala
laiendada ka teistele fluoritud ainetele, millel on märkimisväärselt suur
globaalse soojendamise potentsiaal või millega võidakse I lisas loetletud
fluoritud kasvuhoonegaase tõenäoliselt asendada. Samal põhjusel tuleks teatada
ka fluoritud kasvuhoonegaaside hävitamisest ning nende gaaside importimisest
toodetes ja seadmetes. Tuleks kehtestada vähese tähtsusega koguste künnised, et
vältida ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust, eriti väikestele ja
keskmise suurusega ning mikroettevõtjatele.
(18)     Komisjon peaks jätkuvalt
jälgima fluorosüsivesinike turule laskmise vähendamise mõjusid, sealhulgas
selle vähendamise mõju selliste seadmete tarnele, kus fluorosüsivesinike
kasutamine annaks kogu olelusringi jooksul vähem heitkoguseid kui alternatiivse
tehnoloogia kasutamine. Jälgimine peaks samuti tagama, et tuvastatakse varakult
tervise- või ohutusriskid, mis on tingitud vähendamise negatiivsest mõjust
meditsiinitoodete kättesaadavusele. Enne 2030. aastat tuleks teha kõikehõlmav
analüüs õigeaegselt selleks, et korrigeerida käesoleva määruse sätteid selle
rakendamist ja uusi arenguid arvestades ning vajaduse korral võtta täiendavaid
vähendamismeetmeid.
(19)     Selleks et tagada käesoleva
määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda
rakendamisvolitused, et määrata kindlaks, mis vormis tuleb pidada registrit
paigaldatud, teenindatud, hooldatud, parandatud või kasutuselt kõrvaldatud
seadmetest, teatada koolitus- ja sertifitseerimisprogrammidest ning mis vormis
peab olema toodete ja seadmete märgistus; et ELis turule lastud
fluorosüsivesinike koguste põhjal kindlaks määrata kontrollväärtused
importijate ja tootjate jaoks ning määrata kindlaks aruannete esitamise vorm ja
viis. Neid volitusi tuleks teostada vastavuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu
16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega
kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste
teostamise suhtes [43].
(20)     Selleks et võtta arvesse
tehnoloogia arengut ja muutusi käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvatel
turgudel ja tagada vastavus rahvusvahelisele kokkulepetele, tuleks komisjonile
delegeerida õigus võtta vastu õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikliga 290 selleks, et: määrata kindlaks standarditud lekkekontrolli
nõuded; täiendada nende seadmete nimistut, mille suhtes kehtib fluoritud
kasvuhoonegaaside kokkukogumise kohustus; määrata kindlaks miinimumnõuded ja
tingimused koolitusprogrammide vastastikuseks tunnustamiseks isikute jaoks, kes
paigaldavad, hooldavad, parandavad või kõrvaldavad seadmeid kasutuselt ning kes
kontrollivad lekkeid ja koguvad kokku fluoritud kasvuhoonegaase, ning nende
isikute ja selliseid ülesandeid täitvate ettevõtjate sertifitseerimiseks; muuta
märgistamisnõudeid; keelata toodete ja seadmete, mis sisaldavad fluoritud
kasvuhoonegaase või mille toimimine neist gaasidest sõltub, turulelaskmise
suurendamist; muuta fluorosüsivesinike maksimumkoguseid, mida võib turule lasta,
ja teha tervise ja ohutuse tagamise eesmärgil kvoodinõudest erandeid
fluorosüsivesinike tarnimiseks spetsiifiliste kriitilise tähtsusega kasutuste
jaoks; määrata kindlaks fluorosüsivesinike üksikute ettevõtjate poolt turule laskmiseks
kehtestatud kontrollväärtuste ümberarvutamise eeskirjad ning muuta või
täiendada kvootide eraldamise mehhanismi; vaadata läbi aruandlusnõuete
künnised; kehtestada nõuded fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguste alase
aruandluse süsteemide ja liikmesriikidest kogutud heiteandmete kasutamise
kohta; lisada käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate ainete loeteludesse
veel märkimisväärse globaalse soojendamise potentsiaaliga aineid ja uuendada
loetelusid uute teaduslike avastuste põhjal, eriti mis puutub määruse lisades
loetletud ainete globaalse soojendamise potentsiaali.
(21)     Eriti tähtis on, et komisjon
korraldab ettevalmistustööde käigus asjakohased konsultatsioonid, kaasa arvatud
ekspertide tasemel. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja
koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning
nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(22)     Käesoleva määrusega muudetakse
ja täiendatakse määrust (EÜ) nr 842/2006, mis tuleks seega asendada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I peatükk
Üldsätted
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
(1)
„fluoritud kasvuhoonegaasid” – fluorosüsivesinikud
(HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC), väävelheksafluoriid (SF6) ja
teised fluori sisaldavad kasvuhoonegaasid, mis on loetletud I lisas, kas
eraldi või seguna;
(2)
„globaalse soojendamise potentsiaal (GWP)” –
kasvuhoonegaasi mõju kliima soojenemisele võrrelduna süsinikdioksiidi (CO2)
põhjustatud mõjuga, mis on välja arvutatud ühe kilogrammi gaasi soojendamist
põhjustava potentsiaali ja ühe kilogrammi CO2 soojendamist
põhjustava potentsiaali suhtena 100 aasta kohta, nagu on sätestatud I, II ja
III lisas;
(3)
„CO2-ekvivalenttonn” – kasvuhoonegaaside
või kasvuhoonegaase sisaldava segu kogus väljendatuna kasvuhoonegaaside kaalu
ja nende globaalse soojendamise potentsiaali korrutisena tonnides;
(4)
„käitaja” – füüsiline või juriidiline isik, kes
omab käesoleva määrusega hõlmatud seadmeid ja süsteeme ning kellel on tegelik
kontroll nende tehnilise toimimise üle;
(5)
„kasutamine” – fluoritud kasvuhoonegaaside
kasutamine toodete ja seadmete tootmisel, korduvtäitmisel ning nendel hooldus-
ja teenindustööde tegemisel või muudes protsessides;
(6)
„turule laskmine” – ELis esmakordselt teistele
isikutele tarnimine või kättesaadavaks tegemine tasu eest või tasuta või tootja
oma tarbeks või importimine ELi tolliterritooriumile tollimenetluse alusel, mis
võimaldab imporditud kaupade kasutamist või käitamist ELis;
(7)
„hermeetiliselt suletud süsteem” – süsteem, milles
kõik fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavad osad on nende tootmise ajal
hermeetiliselt tihendatud keevitamise, kõvajoodisega jootmise või sarnaste
püsiliidete kasutamise teel ja mille puhul ei ole jahutuskontuuri süsteemi
töölepanemiseks vaja avada;
(8)
„ühekordselt täidetav mahuti” – mahuti, mis on ette
nähtud üksnes fluoritud kasvuhoonegaaside transportimiseks või ladustamiseks ja
mida ei saa korduvalt täita, ilma mahutit selleks spetsiaalselt kohandamata või
mis lastakse turule ilma märketa, et see on ette nähtud tagastamiseks mahuti
korduvtäitmise eesmärgil;
(9)
„kokkukogumine” – toodetest, seadmetest või
mahutitest pärit fluoritud kasvuhoonegaaside kogumine ja ladustamine hooldus-
või teenindustööde ajal või enne toodete, seadmete või mahutite kõrvaldamist;
(10)
„ringlussevõtt” – kokkukogutud fluoritud
kasvuhoonegaasi korduskasutamine pärast süvapuhastust;
(11)
„taasväärtustamine” – kokkukogutud fluoritud kasvuhoonegaasi
ümbertöötamine, et selle tööomadused oleksid samaväärsed puhta ainega, võttes
arvesse selle ettenähtud kasutusostarvet;
(12)
„hävitamine” – menetlus, mille käigus kogu
fluoritud kasvuhoonegaas või suurem osa sellest muundatakse püsivalt või
lagundatakse üheks või enamaks püsivaks aineks, mis ei ole fluoritud
kasvuhoonegaas;
(13)
„paikne” – mis töötamise ajal ei liigu;
(14)
„ühe komponendiga vaht” – vahuühend ühes ainsas
aerosoolmahutis reageerimata või osaliselt reageerinud vedelas olekus ja mis
mahutist välja laskmisel paisub ja kõvastub;
(15)
„külmikveok” – mootorsõiduk maksimaalse massiga üle
3,5 tonni, mis on projekteeritud ja ehitatud peamiselt kaubaveoks ning varustatud
jahutusseadmega;
(16)
„külmikhaagis” – sõiduk, mis on projekteeritud ja
ehitatud vedamiseks veoki või vedukiga, ette nähtud peamiselt kaubaveoks ja
varustatud jahutusseadmega.
II peatükk
Piiramine
Artikkel 2
Heitkoguste vältimine
1.           Fluoritud kasvuhoonegaaside
tahtlik laskmine atmosfääri on keelatud, kui gaaside vabastamine ei ole
ettenähtud kasutuseks tehniliselt vajalik.
2.           Fluoritud kasvuhoonegaase
sisaldavate seadmete käitaja võtab ettevaatusabinõud, et vältida gaaside
tahtmatut vabastamist (edaspidi „leke”).
3.           Kõnealuste gaaside lekke
tuvastamise korral tagab käitaja, et seadmed parandatakse viivitamata.
Seadmestikus lekke parandamise korral tagab
käitaja, et seadmestiku kontrollivad ühe kuu jooksul pärast parandamist üle
sertifitseeritud isikud, et teha kindlaks, et parandustööd on olnud tõhusad.
4.           Artikli 8 kohaselt
sertifitseeritakse järgmiseid töid teostavad isikud ja ettevõtjad:
(a)
artikli 3 lõikes 1 osutatud seadmete paigaldamine,
teenindamine, hooldamine, parandamine või kasutuselt kõrvaldamine;
(b)
fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate liikuvate
kliimaseadmete teenindamine, hooldamine, parandamine või kasutuselt
kõrvaldamine;
(c)
SF6 sisaldavate elektrijaotlate
paigaldamine, teenindamine, hooldamine, parandamine või kasutuselt kõrvaldamine;
(d)
punktides a, b ja c loetletud tööde jaoks fluoritud
kasvuhoonegaaside üleandmine või vastuvõtmine.
Nende tööde teostamisel võtavad esimeses lõikes
osutatud isikud ja ettevõtjad ettevaatusabinõusid, et vältida fluoritud
kasvuhoonegaaside lekkimist.
5.           Isik, kes teeb SF6 sisaldava
elektrijaotla või artikli 3 lõikes 1 osutatud seadmete paigaldamise,
teenindamise, hooldamise, parandamise või kasutuselt kõrvaldamise tööd
ülesandeks teisele isikule, veendub, et sellel isikul on olemas vastavalt
artiklile 8 vajalikud sertifikaadid nõutud tööde teostamiseks.
Artikkel 3
Lekkekontroll
1.           Käitaja, kes töötab
seadmetega, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mille globaalse
soojendamise potentsiaal on samaväärne viie tonni CO2-ga ja mida kasutatakse
mujal kui vahtudes, tagab seadmete lekkekontrolli. Hermeetiliselt suletud
süsteemidega seadmetel, mis on vastava märgistusega ja mis sisaldavad fluoritud
kasvuhoonegaase, mille globaalse soojendamise potentsiaal on samaväärne alla 10
tonni CO2-ga, ei tule käesoleva artikli kohaselt lekkekontrolli
teha.
Kontrolli teostavad vastavalt artiklis 8
sätestatud eeskirjadele sertifitseeritud isikud.
Seda lõiget kohaldatakse järgmiste fluoritud
kasvuhoonegaase sisaldavate seadmete käitajate suhtes:
(a)
paiksed jahutusseadmed;
(b)
paiksed kliimaseadmed;
(c)
paiksed soojuspumbad;
(d)
paiksed tuletõrjesüsteemid;
(e)
külmikveokid ja -haagised.
2.           Lõikes 1 ettenähtud kontrolle
tehakse järgmise sagedusega:
(a)
seadmetel, mis sisaldavad fluoritud
kasvuhoonegaase, mille globaalse soojendamise potentsiaal on samaväärne viie
kuni 50 tonni CO2-ga, tehakse lekkekontrolli vähemalt kord iga 12
kuu järel;
(b)
seadmetel, mis sisaldavad fluoritud
kasvuhoonegaase, mille globaalse soojendamise potentsiaal on samaväärne 50 kuni
500 tonni CO2-ga, tehakse lekkekontrolli vähemalt kord iga kuue kuu
järel;
(c)
seadmetel, mis sisaldavad fluoritud
kasvuhoonegaase, mille globaalse soojendamise potentsiaal on 500 tonni CO2
või rohkem, tehakse lekkekontrolli vähemalt kord iga kolme kuu järel.
3.           Kui lõike 1 punktis d osutatud
tuletõrjesüsteemide suhtes on olemas kehtiv ülevaatuskord, mis vastab ISO 14520
või EN 15004 standardile ja tuletõrjesüsteemi kontrollitakse nii sageli, nagu
on nõutav vastavalt lõikele 2, loetakse neid kontrolle lõikes 1 sätestatud
kohustuste täitmiseks.
4.           Komisjoni volitatakse võtma
artiklis 20 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada
nõuded lekkekontrollide kohta, mida tehakse vastavalt käesoleva artikli lõikele
1 selles lõikes nimetatud igat tüüpi seadmete kohta, määrates kindlaks seadmete
osad, mis kõige tõenäolisemalt lekivad, ja muuta käesoleva artikli lõikes 1
esitatud seadmete loetelu, et lisada sellesse muud tüüpi seadmeid lähtuvalt
turusuundumustest ja tehnoloogia arengust.
Artikkel 4
Lekke tuvastamise süsteemid
1.           Käitaja, kes töötab artikli 3
lõikes 1 osutatud seadmetega, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mille
globaalse soojendamise potentsiaal on samaväärne 500 tonni või suurema koguse
CO2-ga, tagab, et seadmetel on olemas lekke tuvastamise süsteem, mis
hoiatab käitajat lekkest.
              Lekke tuvastamise süsteeme
kontrollitakse vähemalt kord iga 12 kuu järel, et tagada nende nõuetekohane
töö.
2.           Erandina artikli 3 lõike 2
punktist b tehakse juhul, kui seadmed, mis sisaldavad fluoritud
kasvuhoonegaase, mille globaalse soojendamise potentsiaal on samaväärne 50 kuni
500 tonni CO2-ga, on varustatud lekke tuvastamise süsteemiga,
seadmete lekkekontrolli vähemalt kord iga 12 kuu järel.
Artikkel 5
Dokumentatsioon
1.                         Käitaja, kes
töötab seadmetega, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mida kasutatakse
mujal kui vahtudes, koostab iga seadme kohta dokumendi, millesse kantakse
seadme kohta järgmised andmed:
(a)
seadmes kasutatavate fluoritud kasvuhoonegaaside
kogus ja laad;
(b)
lisatud fluoritud kasvuhoonegaaside kogused ja
lisamise põhjused;
(c)
kokkukogutud fluoritud kasvuhoonegaaside kogus;
(d)
täheldatud lekkekiirused;
(e)
seadme paigaldus-, teenindus- ja hooldustööd ning
vajaduse korral parandustööd või kasutuselt kõrvaldamise teostanud ettevõtja
või isiku andmed;
(f)
artikli 3 lõigete 1 ja 3 kohaselt tehtud
kontrollide kuupäevad ja tulemused;
(g)
kui seade on kasutuselt kõrvaldatud, siis fluoritud
kasvuhoonegaaside kokkukogumiseks ja kõrvaldamiseks võetud meetmed.
Käesolevat lõiget kohaldatakse SF6
sisaldavate elektrijaotlate ja artikli 3 lõikes 2 osutatud seadmete käitajate
suhtes.
2.           Kui lõikes 1 osutatud andmeid
ei registreerita liikmesriikide pädeva asutuse loodud andmebaasis, säilitavad lõikes
1 osutatud käitajad dokumente kuni vähemalt kaks aastat pärast seadme
kasutuselt kõrvaldamist.
Kui lõikes 1 osutatud andmeid ei registreerita
liikmesriigi pädeva asutuste loodud andmebaasis, säilitavad käitajate jaoks
lõike 1 punktis e osutatud töid teostavad isikud või ettevõtjad dokumentide
koopiaid vähemalt viis aastat.
Dokumendid tehakse taotluse alusel pädevale
asutusele või komisjonile kättesaadavaks.
3.           Komisjon võib rakendusaktiga
kindlaks määrata lõikes 1 osutatud dokumentide vormi ja täpsustada, kuidas dokumendid
tuleb koostada ja kuidas neid pidada. Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas
artiklis 21 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 6
Tootmisest tekkivad heitkogused
Fluoritud ühendite tootjad võtavad kõik
vajalikud ettevaatusabinõud, et suurimal võimalikul määral piirata fluoritud
kasvuhoonegaaside heidet tootmise, transportimise ja ladustamise ajal.
Tootjad tagavad, et tootmise kõrvalsaadusena märkimisväärses
ulatuses tekkiv trifluorometaan (HFC-23) hävitatakse tootmisprotsessi käigus.
Artikkel 7
Kokkukogumine
1.           Mujal kui vahtudes kasutatud
fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate seadmete, sealhulgas liikuvate seadmete
käitajad seavad sisse korra, mille kohaselt koguvad artiklis 8 ettenähtud
asjakohaseid sertifikaate omavad isikud ja ettevõtjad fluoritud
kasvuhoonegaasid kokku, et tagada nende gaaside ringlussevõtt, taasväärtustamine
või hävitamine.
See kohustus kehtib kõigi järgmiste seadmete
käitajate suhtes:
(a)
jahutus- ja kliimaseadmete ning soojuspumpade
jahutuskontuurid;
(b)
fluoritud kasvuhoonegaasidel põhinevaid lahusteid
sisaldavad seadmed;
(c)
tuletõrjesüsteemid ja
tulekustutid ning
(d)
elektrijaotlad.
2.           Komisjonile antakse artikli
20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et lisada lõikes 1
esitatud seadmete loetelusse muid seadmetüüpe, võttes arvesse nende kasvavat
tähtsust, mis on tingitud ärilisest või tehnoloogilisest arengust.
3.           Enne fluoritud
kasvuhoonegaasi mahuti kõrvaldamist korraldab mahutit transpordi või ladustamise
eesmärgil kasutanud isik mahutis sisalduvate mis tahes jääkgaaside
kokkukogumise, et tagada nende gaaside ringlussevõtt, taasväärtustamine või
hävitamine.
4.           Fluoritud kasvuhoonegaase
sisaldavate ja lõikes 1 nimetamata toodete ja seadmete kasutajad ja käitajad
korraldavad gaaside ringlussevõtu, taasväärtustamise või hävitamise tagamiseks
gaaside kokkukogumise asjakohaselt kvalifitseeritud töötajate poolt, kui
selline kokkukogumine on teostatav, või gaaside hävitamise ilma eelneva
kokkukogumiseta.
Artikkel 8
Koolitus ja sertifitseerimine
1.           Liikmesriigid kehtestavad
koolitus- ja sertifitseerimisprogrammid järgmistele isikutele:
(a)     isikud, kes paigaldavad, teenindavad,
hooldavad, parandavad või kõrvaldavad kasutuselt artikli 3 lõike 1 kolmandas
lõigus nimetatud seadmeid;
(b)     isikud, kes
paigaldavad, teenindavad, hooldavad, parandavad või kõrvaldavad kasutuselt SF6 sisaldavaid elektrijaotlaid;
(c)     isikud, kes teostavad artikli 3 lõikes 1
ettenähtud lekkekindluse kontrolli;
(d)     isikud, kes artikli 7
kohaselt fluoritud kasvuhoonegaase kokku koguvad.
2.           Lõikes 1 ettenähtud
koolitusprogrammid hõlmavad järgmist:
(a)     kohaldatavad eeskirjad ja tehnilised
standardid;
(b)     heite vältimine;
(c)     fluoritud
kasvuhoonegaaside kokkukogumine;
(d)     sertifikaadis
kirjeldatud tüüpi ja suurusega seadmete ohutu käsitsemine;
(e)     tehnoloogia fluoritud
kasvuhoonegaaside kasutamise asendamiseks või vähendamiseks ja nende ohutuks
käsitsemiseks.
3.           Lõikes 1 ettenähtud
sertifitseerimisprogrammide kohased sertifikaadid väljastatakse tingimusel, et
taotleja on läbinud vastavalt lõigetele 1 ja 2 kehtestatud koolitusprogrammi.
4.           Liikmesriigid kehtestavad
sertifitseerimisprogrammid ettevõtjatele, kes viivad teiste isikute jaoks ellu
lõike 1 punktides a–d nimetatud toiminguid.
5.           Lõigetes 1 ja 3 ettenähtud
sertifikaadid kehtivad maksimaalselt 5 aastat. Liikmesriigid võivad pikendada
lõikes 1 ettenähtud sertifikaatide kehtivust, kui asjaomane isik läbib iga viie
aasta järel kohustusliku perioodilise koolituse eesmärgiga ajakohastada oma
teadmisi lõikes 2 nimetatud teemade kohta.
6.           Liikmesriigid teavitavad
komisjoni oma koolitus- ja sertifitseerimisprogrammidest hiljemalt 1.
jaanuariks 2015. Nad tunnustavad teistes liikmesriikides väljastatud
sertifikaate. Nad ei piira teenuste osutamise vabadust ega asutamisõigust
seepärast, et sertifikaat väljastati muus liikmesriigis.
7.           Komisjonile antakse artikli
20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada lõikes
1 ettenähtud koolituse ja sertifitseerimise miinimumnõuded ning määrata
sertifikaatide vastastikuse tunnustamise tingimused.
8.           Komisjon võib
rakendusaktidega määratleda lõikes 6 osutatud teavitamise vormi. Need
rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artiklis 21 osutatud
kontrollimenetlusele.
III peatükk
Turulelaskmine ja kasutamise järelevalve
Artikkel 9
Turulelaskmise piirangud
1.           III lisas loetletud teatavate
toodete ja seadmete turulelaskmine keelatakse alates nimetatud lisas määratud
kuupäevast, eristades tooted või seadmed vajadusel vastavalt tüübile või nendes
sisalduva fluoritud kasvuhoonegaasi globaalse soojendamise potentsiaalile.
Toodetes ja seadmetes sisalduvate fluoritud
kasvuhoonegaaside segude globaalse soojendamise potentsiaali arvutamiseks
kasutatakse IV lisas sätestatud meetodit.
2.           Lõikes 1 ettenähtud keeld ei
kehti seadmetele, mille suhtes on direktiivi 2009/125/EÜ [44] alusel vastuvõetud ökodisaini
nõuete kohaselt kindlaks määratud, et suurema energiatõhususe tõttu on seadme
olelusringi jooksul tekkivad CO2 heitkogused väiksemad kui
samaväärsel seadmel, mis täidab asjaomaseid ökodisaininõudeid ja ei sisalda
fluoritud kasvuhoonegaase.
3.           Komisjonile antakse artikli
20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada III
lisas esitatud loendit muude toodete ja seadmetega, mis sisaldavad fluoritud
kasvuhoonegaase globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam, või mille
toimimine sõltub neist gaasidest, kui on kindlaks tehtud, et fluoritud kasvuhoonegaaside
või teatavat tüüpi fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamisele on olemas
alternatiivid ja nende kasutamisel tekkiks väiksem kasvuhoonegaaside koguheide,
ning loendist välja arvata, kus see on teatavaks ajavahemikuks asjakohane,
teatavad toote- ja seadmekategooriad, mille jaoks kindlaksmääratud globaalse
soojendamise piirnormi täitvad asendusained ei ole kättesaadavad tehnilistel, majanduslikel
või ohutusega seotud põhjustel.
Artikkel 10
Märgistus ja tooteinfo
1.           Fluoritud kasvuhoonegaase
sisaldavaid tooteid ja seadmeid ei lasta turule ilma märgistuseta.
Käesolev lõige kehtib järgmist tüüpi seadmete
suhtes:
(a)
jahutusseadmed;
(b)
kliimaseadmed;
(c)
soojuspumbad;
(d)
tuletõrjesüsteemid;
(e)
elektrijaotlad;
(f)
fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavad aerosoolpudelid;
(g)
kõik fluoritud kasvuhoonegaaside mahutid.
2.           Lõike 1 kohaselt nõutaval
märgisel tuleb esitada järgmist:
(a)
teave selle kohta, et toode või seade sisaldab
fluoritud kasvuhoonegaase;
(b)
fluoritud kasvuhoonegaaside nimetus, esitades
tööstusliku tunnustatud nimetuse või sellise nimetuse puudumise korral
keemilise nimetuse;
(c)
alates 1. jaanuarist 2017, tootes
või seadmes sisalduvate fluoritud kasvuhoonegaaside kogus, mis on väljendatud massi
ja CO2-ekvivalendiga.
Kui fluoritud kasvuhoonegaasid on hermeetiliselt
suletud süsteemis, tuleb see teave märgisel esitada.
3.           Märgis on selgesti loetav ja
kustumatu ning paigutatud fluoritud kasvuhoonegaasiga täitmiseks või nende
kokkukogumiseks ettenähtud teenindusavade lähedale või toote või seadme sellele
osale, mis sisaldab fluoritud kasvuhoonegaasi.
4.           Fluoritud kasvuhoonegaase
sisaldavaid vahte ei lasta turule, kui fluoritud kasvuhoonegaasid ei ole
tähistatud märgisega, kus on esitatud tööstuslik tunnustatud nimetus või
sellise nimetuse puudumise korral keemiline nimetus. Märgisel
tuleb selgelt näidata, et vaht sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase.
Vahtplaatide puhul tuleb see teave selgelt ja
kustumatult plaatidel esitada.
5.           Lõigetes 2 ja 3 osutatud
teave tuleb lisada nende toodete ja seadmete kasutusjuhenditesse. Toodete ja
seadmete puhul, mis sisaldavad fluoritud
kasvuhoonegaase globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam,
lisatakse see teave ka reklaamis kasutatavatesse
kirjeldustesse.
6.           Komisjon võib
rakendusaktidega määratleda lõigetes 1 ja 3 osutatud märgiste vormi. Need rakendusaktid
võetakse vastu vastavalt artiklis 21 osutatud kontrollimenetlusele.
7.           Komisjonile antakse artikli
20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta lõigetes 1
ja 3 sätestatud märgistamisnõudeid ning lisada lõikes 1 esitatud toodete ja
seadmete nimekirja muid tooteid ja seadmeid, kui see on ärilisest või
tehnoloogilisest arengust tingitult vajalik.
Artikkel 11
Kasutamise piiramine
1.           Keelatakse SF6
kasutamine magneesiumsurvevalus ja magneesiumsurvevalusulamite ringlussevõtus. Käitiste suhtes, milles kasutatava SF6
kogus on vähem kui 850 kg aastas, hakkab see keeld kehtima alles 1. jaanuarist
2015.
2.           Keelatakse SF6
kasutamine sõidukirehvide täitmisel.
3.           1. jaanuarist 2020 keelatakse
üle 2 500 ulatuva globaalse soojendamise potentsiaaliga fluoritud
kasvuhoonegaaside või fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate segude kasutamine
selliste jahutusseadmete teenindus- ja hooldustööde tegemiseks, mille külmaaine
kogus on samaväärne viie või enama tonni CO2-ga.
Selle sätte järgimiseks arvutatakse fluoritud
kasvuhoonegaase sisaldavate segude globaalse soojendamise potentsiaal vastavalt
IV lisale.
Artikkel 12
Seadmete eeltäitmine
1.           Alates [pp/kk/aaaa] [kuupäev
3 aastat pärast käesoleva määruse jõustumist] ei täideta jahutus- ja
kliimaseadmeid ning soojuspumpasid fluorosüsivesinikega enne turulelaskmist või
enne, kui need on esimeseks käitamiseks lõppkasutajale kättesaadavaks tehtud.
Seadmed täidavad nende kasutamiseks ettenähtud
kohas isikud, kes on artikli 8 kohaselt sertifitseeritud.
2.           Lõiget 1 ei kohaldata
hermeetiliselt suletud seadmetele või selliste seadmete suhtes, milles sisalduv
fluorosüsivesinike kogus vastab vähem kui 2 %-le seadme maksimaalsest
ettenähtud võimsusest.
IV peatükk
Fluorosüsivesinike turulelaskmise vähendamine
Artikkel 13
Fluorosüsivesinike turulelaskmise vähendamine
1.           Komisjon tagab, et
fluorosüsivesinike kogus, mida tootjatel ja importijatel on õigus igal aastal
ELis turule lasta, ei ületa vastavalt V lisale arvutatud maksimumkogust, mis
asjaomaseks aastaks ette on nähtud. Iga tootja ja importija tagab, et vastavalt
V lisale arvutatud tema poolt turule lastav fluorosüsivesinike kogus ei ületa
kvooti, mis on talle eraldatud vastavalt artikli 14 lõikele 5 või kantud talle
üle vastavalt artiklile 16.
2.           Käesolevat artiklit ei
kohaldata fluorosüsivesinike suhtes, mis on imporditud ELi hävitamise
eesmärgil.
Seda ei kohaldata tootjate ja importijate suhtes,
kes toodavad või impordivad vähem kui 1 000 CO2-ekvivalenttonni
fluorosüsivesinikke aastas.
3.           Käesolevat artiklit ja artikleid
14, 16, 17 ja 22 kohaldatakse ka polüoolvalmististes sisalduvate
fluorosüsivesinike suhtes.
4.           Komisjonile antakse artikli
20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et
(a)
muuta fluorosüsivesinike ja asjaomase heitega
seotud turusuundumuste taustal V lisas ettenähtud maksimumkoguseid ning
(b)
vabastada lõikes 1 sätestatud kvoodinõudele
vastamisest teatud kasutuse otstarbel turule laskmine, kui fluorosüsivesinike
kasutamine on vajalik tervise ja ohutusega seotud põhjustel ning piisavad tarned
ei oleks muidu tagatud.
Artikkel 14
Kvootide eraldamine fluorosüsivesinike turulelaskmiseks
1.           Komisjon määrab 31.
oktoobriks 2014 rakendusotsustega iga määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 6
alusel andmed teatanud tootja ja importija jaoks kontrollväärtuse, mis põhineb
aasta keskmisel fluorosüsivesinike kogusel, mille tootmise või importimise
kohta ajavahemikul 2008–2011 tootja või importija teada andis. Kontrollväärtuse määramisel ei võeta arvesse kvooti ületavaid
teatatud koguseid. Kontrollväärtused arvutatakse vastavalt käesoleva määruse V
lisale.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu vastavalt
artiklis 21 osutatud kontrollimenetlusele.
2.           Tootjad ja importijad, kes ei
ole määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 6 alusel lõikes 1 osutatud
võrdlusperioodil toimunud toodangu või impordi kohta andmeid teatanud, võivad
teatada oma kavatsusest fluorosüsivesinikke järgmisel aastal toota või
importida.
Nimetatud teade esitatakse komisjonile ning selles
tuleb täpsustada, mis tüüpi ja missuguses koguses fluorosüsivesinikke eeldatavalt
turule lastakse.
Komisjon avaldab teatise nende teadete esitamise
tähtaja kohta. Enne lõigete 2 ja 3 kohase teate
esitamist kannavad ettevõtjad end artiklis 15 ettenähtud registrisse.
3.           Komisjon arvutab hiljemalt
31. oktoobriks 2017 ja sellest alates iga kolme aasta järel uuesti tootjate ja
importijate jaoks lõigetes 1 ja 2 ettenähtud kontrollväärtused, võttes aluseks
pärast 1. jaanuari 2015 toodetud või imporditud ning artikli 17 alusel teatatud
fluorosüsivesinike koguste aasta keskmise. Komisjon
määrab need kontrollväärtused rakendusaktidega.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu vastavalt
artiklis 21 osutatud kontrollimenetlusele.
4.           Lõikes 2 sätestatud menetlust
järgides võivad tootjad ja importijad, kelle jaoks on määratud
kontrollväärtused, esitada teate täiendavate prognoositavate koguste kohta.
5.           Alates 2015. aastast määrab
komisjon igaks aastaks kõikidele tootjatele ja importijatele fluorosüsivesinike
turulelaskmise kvoodid, kohaldades VI lisas sätestatud mehhanismi.
6.           Komisjonile antakse artikli
20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada
mehhanism, millega vastavalt lõikele 3 arvutada uuesti kontrollväärtused ning
muuta või täiendada VI lisas sätestatud kvootide eraldamise mehhanismi.
Artikkel 15
Kvoodiregister
1.           Luuakse fluorosüsivesinike
turulelaskmiseks ettenähtud elektrooniline kvoodiregister. Komisjon võtab meetmed, et elektrooniline register luua ja
tagada selle toimimine.
Taotluse korral kantakse elektroonilisse
registrisse järgmised andmed:
(a)
tootjad ja importijad, kellele on vastavalt artikli
14 lõikele 5 eraldatud turulelaskmise kvoot;
(b)
tootjad ja importijad, kellele on vastavalt
artiklile 16 kvoodid üle kantud;
(c)
tootjad ja importijad, kes teatavad kavatsusest
esitada artikli 14 lõike 2 kohane teade.
2.           Komisjon tagab, et selle
registri kaudu teavitatakse tootjaid ja importijaid ning liikmesriikide
pädevaid asutusi eraldatud kvootidest ning kõikidest jaotusperioodi jooksul
registrisse tehtavatest muudatustest.
Artikkel 16
Kvootide ülekandmine
Kõik tootjad või importijad, kelle jaoks on
vastavalt artikli 14 lõigetele 1 või 3 määratud kontrollväärtus ning kellele on
vastavalt artikli 14 lõikele 5 kvoot eraldatud, võivad selle kvoodi kõik
kogused või osa sellest kanda üle teisele ELi ettevõtjale, kes on registreeritud
artikli 15 lõikes 1 osutatud registris. Sellisest
ülekandmisest teavitatakse alati eelnevalt komisjoni.
V peatükk
Aruandlus
Artikkel 17
Tootmise, impordi, ekspordi ja
hävitamisega seotud aruandlus
1.           Iga tootja, importija ja
eksportija, kes tootis, importis või eksportis eelneval kalendriaastal enam kui
ühe tonni või 1 000 CO2-ekvivalenttonni fluoritud
kasvuhoonegaase ja II lisas loetletud gaase, teatab hiljemalt 31. märtsiks 2014
ja sellest alates igal aastal komisjonile VII lisas osutatud andmed iga
nimetatud aine kohta asjaomasel aastal.
2.           Iga ettevõtja, kes hävitas
eelneval kalendriaastal enam kui ühe tonni või 1 000 CO2-ekvivalenttonni
fluoritud kasvuhoonegaase ja II lisas loetletud gaase, teatab hiljemalt 31.
märtsiks 2014 ja sellest alates igal aastal komisjonile VII lisas osutatud
andmed iga nimetatud aine kohta asjaomasel aastal.
3.           Iga ettevõtja, kes laskis
eelneval kalendriaastal turule enam kui 10 000 CO2-ekvivalenttonni
toodetes ja seadmetes sisalduvaid fluoritud kasvuhoonegaase ning II lisas
loetletud gaase, teatab hiljemalt 31. märtsiks 2014 ja sellest alates igal
aastal komisjonile VII lisas osutatud andmed iga nimetatud aine kohta
asjaomasel aastal.
4.           Iga ettevõtja, kes lõigete 1
ja 3 alusel peab teatama enam kui 10 000 CO2‑ekvivalenttonni
fluorosüsivesinike turulelaskmisest eelneval kalendriaastal, peab enne aruande
esitamist tagama, et andmete täpsust on tõendanud sõltumatu audiitor, kes on
akrediteeritud vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ [45] või kes on asjaomase
liikmesriigi õigusaktide kohaselt finantsaruannete akrediteeritud tõendaja.
Ettevõtja peab säilitama tõendamisaruannet
vähemalt viis aastat. Tõendamisaruanne peab nõudmise
korral olema pädevale asutusele ja komisjonile kättesaadav.
5.           Komisjonile antakse artikli
20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta
turusuundumusi silmas pidades vajaduse korral lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud
kohustuste piirmäärasid eesmärgiga vältida olukorda, kus toodetud, imporditud
või eksporditud fluoritud kasvuhoonegaaside märkimisväärseid koguseid ei
jälgita, või vähendada halduskoormust juhul, kui esitatud kogused ei ole
märkimisväärsed.
6.           Komisjon võib
rakendusaktidega määrata käesolevas artiklis osutatud aruannete vormi ja
esitusviisi.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu vastavalt
artiklis 21 osutatud kontrollimenetlusele.
7.           Komisjon võtab asjakohased
meetmed, et kaitsta talle käesoleva artikli kohaselt esitatud teabe
konfidentsiaalsust.
Artikkel 18
Heiteandmete kogumine
1.           Liikmesriigid koguvad
fluoritud kasvuhoonegaaside heite kohta andmeid.
Selleks loovad nad vastavalt vajadusele ühe
järgmistest süsteemidest:
(a)     süsteem, mille puhul hallatakse artikli 5
lõike 1 kohaselt registreeritud andmete kogumiseks riigi tasandi andmebaasi;
(b)     süsteem, mille puhul
analüüsitakse artikli 5 lõike 1 sätetega hõlmatud käitajate representatiivse
valimi põhjustatavaid heitkoguseid ning tulemused ekstrapoleeritakse nende
vaatluste põhjal.
2.           Lõike 1 kohaselt kogutud
andmed on nõudmise korral komisjonile kättesaadavad. Komisjon võib edastada
need andmed teistele liikmesriikidele.
3.           Komisjonile antakse artikli
20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada nõuded
käesoleva artikli lõike 1 teises lõigus osutatud andmekogumissüsteemidele ning
esitada sätted selle kohta, kas teatavate sektorite jaoks tuleb luua käesoleva
artikli lõike 1 teise lõigu punkti a või punkti b kohane süsteem.
VI peatükk
Lõppsätted
Artikkel 19
Läbivaatamine
1.           Komisjonile antakse artikli
20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada I lisas
esitatud loetelu märkimisväärse globaalse soojendamise potentsiaaliga ainetega,
mida kasutatakse nimetatud lisas juba loetletud ainete asemel ning mida
eksporditakse, imporditakse, toodetakse või lastakse turule märkimisväärsetes
kogustes.
2.           Komisjonile antakse artikli
20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et uute teaduslike
tõendite, eeskätt nimetatud ainete globaalse soojendamise potentsiaaliga seotud
asjaolude alusel I, II ja IV lisa ajakohastada.
3.           Võttes aluseks artikli 17
kohaselt esitatud teabe turule laskmise kohta ja artikli 18 lõike 2 kohaselt
kättesaadavaks tehtud teabe fluoritud kasvuhoonegaaside heite kohta, jälgib
komisjon käesoleva määruse kohaldamist ja mõju.
Komisjon avaldab hiljemalt 31. detsembril 2020
aruande, milles käsitletakse fluorosüsivesinike kättesaadavust ELi turul,
eelkõige meditsiiniseadmete jaoks.
Komisjon avaldab hiljemalt 31. detsembril 2024
põhjaliku aruande, milles käsitletakse käesoleva määruse mõju ning
prognoositakse jätkuvat nõudlust fluorosüsivesinike järele pärast 2030. aastat.
Artikkel 20
Delegeeritud volituste rakendamine
1.           Komisjonile antakse volitus
võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.           Artikli 3 lõikes 4, artikli 7
lõikes 2, artikli 8 lõikes 7, artikli 9 lõikes 3, artikli 10 lõikes 7, artikli
13 lõikes 5, artikli 14 lõikes 6, artikli 17 lõikes 5, artikli 18 lõikes 3 ja
artikli 19 lõigetes 1 ja 2 osutatud delegeeritud volitused antakse komisjonile
määramata ajaks alates [pp/kk/aaaa] [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].
3.           Euroopa Parlament või nõukogu
võivad artikli 3 lõikes 4, artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõikes 7, artikli 9
lõikes 3, artikli 10 lõikes 7, artikli 13 lõikes 5, artikli 14 lõikes 6,
artikli 17 lõikes 5, artikli 18 lõikes 3 ja artikli 19 lõigetes 1 ja 2 osutatud
volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega
lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel
päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses
kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud
õigusaktide kehtivust.
4.           Niipea kui komisjon on
delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
5.           Artikli 3 lõike 4, artikli 7
lõike 2, artikli 8 lõike 7, artikli 9 lõike 3, artikli 10 lõike 7, artikli 13
lõike 5, artikli 14 lõike 6, artikli 17 lõike 5, artikli 18 lõike 3 ning
artikli 19 lõigete 1 ja 2 alusel vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes
juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast
õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle
suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja
möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Kõnealust
ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra
pikendada.
Artikkel 21
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni abistab komitee.
Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele viitamise
korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 22
Sanktsioonid
1.           Liikmesriigid kehtestavad
eeskirjad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate sanktsioonide kohta
ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud
sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile
hiljemalt [pp/kk/aaaa] [kohaldamise alguskuupäev] ning samuti teatavad nad
viivitamata komisjonile sätete igast järgnevast muudatusest.
2.           Lisaks lõikes 1 osutatud
sanktsioonidele võib ettevõtjatele, kes on ületanud oma fluorosüsivesinike
turule laskmise kvoodimäära, mis on neile eraldatud vastavalt artikli 14
lõikele 5 või kantud neile üle vastavalt artiklile 16, eraldada ületamise
tuvastamisele järgneval jaotusperioodil üksnes vähendatud kvoodi.
Vähendamise koguse arvutamiseks võetakse
200 % kogusest, mille võrra kvooti ületati. Kui vähendamise
kogus on suurem kui artikli 14 lõike 5 kohaselt ületamise tuvastamisele
järgnevaks jaotusperioodiks eraldatav kvoot, ei eraldata ettevõtjale
asjaomaseks jaotusperioodiks kvooti ning järgmisteks jaotusperioodideks
ettenähtud kvooti vähendatakse samamoodi, kuni vähendatav kogus on täies mahus
maha arvatud.
Artikkel 23
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 842/2006 tunnistatakse
kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas VIII lisas esitatud
vastavustabeliga.
Artikkel 24
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates
1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on
tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
I LISA
Artikli
1 punktis 1 osutatud fluoritud kasvuhoonegaasid
  Aine || Globaalse soojendamise potentsiaal [46]
 Tööstuslik nimetus || Keemiline nimetus (Üldnimetus) || Keemiline valem
 1. jagu:  fluorosüsivesinikud (HFCd)
 HFC-23 || trifluorometaan (fluoroform) || CHF3 || 14 800
 HFC-32 || difluorometaan || CH2F2 || 675
 HFC-41 || fluorometaan (metüülfluoriid) || CH3F || 92
 HFC-125 || pentafluoroetaan || CHF2CF3 || 3 500
 HFC-134 || 1,1,2,2-tetrafluoroetaan || CHF2CHF2 || 1 100
 HFC-134a || 1,1,1,2-tetrafluoroetaan || CH2FCF3 || 1 430
 HFC-143 || 1,1,2-trifluoroetaan || CH2FCHF2 || 353
 HFC-143a || 1,1,1-trifluoroetaan || CH3CF3 || 4 470
 HFC-152 || 1,2-difluoroetaan || CH2FCH2F || 53
 HFC-152a || 1,2-difluoroetaan || CH3CHF2 || 124
 HFC-161 || fluoroetaan (etüülfluoriid) || CH3CH2F || 12
 HFC-227ea || 1,1,1,2,3,3,3-heptafluoropropaan || CF3CHFCF3 || 3 220
 HFC-236cb || 1,1,1,2,2,3-heksafluoropropaan || CH2FCF2CF3 || 1 340
 HFC-236ea || 1,1,1,2,3,3-heksafluoropropaan || CHF2CHFCF3 || 1 370
 HFC-236fa || 1,1,1,3,3,3-heksafluoropropaan || CF3CH2CF3 || 9 810
 HFC-245ca || 1,1,2,2,3-pentafluoropropaan || CH2FCF2CHF2  || 693
 HFC-245fa || 1,1,1,3,3-pentafluoropropaan || CHF2CH2CF3 || 1 030
 HFC-365 mfc || 1,1,1,3,3-pentafluorobutaan || CF3CH2CF2CH3 || 794
 HFC-43-10 mee || 1,1,1,2,2,3,4,5,5,5-dekafluoropentaan || CF3CHFCHFCF2CF3 || 1 640
 2. jagu:  perfluorosüsivesinikud (PFCd)
  PFC-14 || perfluorometaan (süsiniktetrafluoriid) || CF4 || 7 390
  PFC-116 || heksafluoroetaan (perfluoroetaan) || C2F6 || 12 200
  PFC-218 || oktafluoropropaan (perfluoropropaan) || C3F8 || 8 830
  PFC-3-1-10 (R-31-10) || dekafluorobutaan (perfluorobutaan) || C4F10 || 8 860
  PFC-4-1-12 (R-41-12) || dodekafluoropentaan (perfluoropentaan) || C5F12 || 9 160
  PFC-5-1-14 (R-51-14) || tetradekafluoroheksaan (perfluoroheksaan) || C6F14 || 9 300
  PFC-c-318 || Oktafluorotsüklobutaan (perfluorotsüklobutaan) || c-C4F8 || 10 300
 3. jagu:  muud perfluoritud ühendid
   || väävelheksafluoriid || SF6 || 22 800
II LISA
Muud
fluoritud gaasid, mille kohta tuleb artikli 17 kohaselt andmed esitada
 Aine || Globaalse soojendamise potentsiaal [47]
 Üldnimetus/tööstuslik nimetus || Keemiline valem
 1. jagu:  küllastumata fluorosüsivesinikud
 HFC-1234yf || CF3CF=CH2 || 4 Fn [48]
 HFC-1234ze || trans — CHF=CHCF3 || 7 Fn 48
 2. jagu:  fluoritud eetrid
 HFE-125 || CHF2OCF3 || 14 900
 HFE-134 || CHF2OCHF2 || 6 320
 HFE-143a || CH3OCF3 || 756
 HCFE-235da2 || CHF2OCHClCF3 || 350
 HFE-245cb2 || CH3OCF2CF3 || 708
 HFE-245fa2 || CHF2OCH2CF3 || 659
 HFE-254cb2 || CH3OCF2CHF2 || 359
 HFE-347 mcc3 || CH3OCF2CF2CF3 || 575
 HFE-347pcf2 || CHF2CF2OCH2CF3 || 580
 HFE-356pcc3 || CH3OCF2CF2CHF2 || 110
 HFE-449sl (HFE-7100) || C4F9OCH3 || 297
 HFE-569sf2 (HFE-7200) || C4F9OC2:5 || 59
 HFE-43-10pccc124 (H-Galden 1040x) || CHF2OCF2OC2F4OCHF2 || 1 870
 HFE-236ca12 (HG-10) || CHF2OCF2OCHF2 || 2 800
 HFE-338pcc13 (HG-01) || CHF2OCF2CF2OCHF2 || 1 500
   || (CF3)2CFOCH3 || 343
   || CF3CF2CH2OH || 42
   || (CF3)2CHOH || 195
 HFE-227ea || CF3CHFOCF3 || 1 540
 HFE-236ea2 || CHF2OCHFCF3 || 989
 HFE-236fa || CF3CH2OCF3 || 487
 HFE-245fa1 || CHF2CH2OCF3 || 286
 HFE 263fb2 || CF3CH2OCH3 || 11
 HFE-329 mcc2 || CHF2CF2OCF2CF3 || 919
 HFE-338 mcf2 || CF3CH2OCF2CF3 || 552
 HFE-347 mcf2 || CHF2CH2OCF2CF3 || 374
 HFE-356 mec3 || CH3OCF2CHFCF3 || 101
 HFE-356pcf2 || CHF2CH2OCF2CHF2 || 265
 HFE-356pcf3 || CHF2OCH2CF2CHF2 || 502
 HFE 365 mcf3 || CF3CF2CH2OCH3 || 11
 HFE-374pc2 || CHF2CF2OCH2CH3 || 557
   || - (CF2)4CH (OH) - || 73
   || (CF3)2CHOCHF2 || 380
   || (CF3)2CHOCH3 || 27
 3. jagu:  muud perfluoritud ühendid
 PFPMIE || CF3OCF(CF3)CF2OCF2OCF3 || 10 300
 Lämmastiktrifluoriid || NF3 || 17 200
 Trifluorometüülväävelpentafluoriid || SF5CF3 || 17 700
 Perfluorotsüklopropaan || c-C3F6 || 17 340 Fn [49]
III LISA
Artikli
9 lõikes 1 osutatud turulelaskmise keelud
 Tooted ja seadmed Vajaduse korral arvutatakse fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate segude globaalse soojendamise potentsiaal (GWP) vastavalt IV lisale, nagu on ette nähtud artikli 9 lõike 1 teises lõigus. || Keelustamise kuupäev
 1.      Ühekordselt täidetavad fluoritud kasvuhoonegaaside mahutid, mida kasutatakse jahutus-ja kliimaseadmete või soojuspumpade, tuletõrjesüsteemide või jaotlate hooldus- ja teenindustööde tegemisel või selliste seadmete või süsteemide täitmisel, või mis on ette nähtud lahustitena kasutamiseks. || 4. juuli 2007
 2.      Avatud otseaurustusseadmed, mis sisaldavad külmaainena fluorosüsivesinikke ja perfluorosüsivesinikke || 4. juuli 2007
 3.      Tuletõrjesüsteemid ja tulekustutid, || mis sisaldavad perfluorosüsivesinikke || 4. juuli 2007
 mis sisaldavad HFC-23 || 1. jaanuar 2015
 4.      Kodus kasutamiseks ettenähtud aknad, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase || 4. juuli 2007
 5.      Muud fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavad aknad || 4. juuli 2008
 6.      Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavad jalatsid || 4. juuli 2006
 7.      Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavad rehvid || 4. juuli 2007
 8.      Fluoritud kasvuhoonegaase globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam sisaldavad ühekomponendilised vahud, välja arvatud siis, kui need peavad vastama siseriiklikele ohutusnormidele || 4. juuli 2008
 9.      Fluorosüsivesinikke globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam sisaldavad signaalpasunad ning aerosoolgeneraatorid, mis on ette nähtud elanikkonnale meelelahutuslikuks või dekoratiivseks otstarbeks ja mida turustatakse sel eesmärgil ning mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1907/2006 [50] XVII lisa punktis 40 || 4. juuli 2009
 10.    Fluorosüsivesinikke globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam sisaldavad kodumajapidamistes kasutatavad külmikud ja sügavkülmikud || 1. jaanuar 2015
 11.    Jaemüügis ja toitlustuses toodete ladustamiseks, näitamiseks või jaotamiseks ettenähtud külmikud ja sügavkülmikud (kommertskasutus) - hermeetiliselt suletud süsteemid, || mis sisaldavad fluorosüsivesinikke globaalse soojendamise potentsiaaliga 2 500 või enam || 1. jaanuar 2017
 mis sisaldavad fluorosüsivesinikke globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam || 1. jaanuar 2020
 12.    Liikuvad siseruumides kasutatavad kliimaseadmed (hermeetiliselt suletud seadmed, mida lõppkasutaja saab ühest ruumist teise viia), mis sisaldavad fluorosüsivesinikke globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam || 1. jaanuar 2020
IV LISA
Artikli
9 lõikes 1 ja artikli 11 lõikes 3 osutatud segu üldise globaalse soojendamise
potentsiaali arvutamise meetod
Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldava segu
üldine globaalse soojendamise potentsiaal (GWP) arvutatakse kaalutud
keskmisena, mis – kui ei ole määratud teisiti – saadakse iga üksikaine massiosa
ja tema GWP korrutiste liitmisel, hõlmates ka fluoritud kasvuhoonegaaside hulka
mitte kuuluvad ained.
Σ(aine X % × GWP) +
(aine Y % × GWP) + … (aine N % × GWP),
kus % on massiosa, mille
lubatud hälve on of +/– 1 %.
Näide: valemit kohaldatakse gaaside segu
suhtes, mis koosneb järgmistest ainetest: 60 % dimetüüleetrit, 10 %
HFC-152a ja 30 % isobutaani:
Σ (60 % × 1) + (10 % × 125) +
(30 % × 4)
→ GWP kokku = 14,3.
Segude GWP arvutamiseks
kasutatakse järgmiste mittefluoritud ainete globaalse soojendamise
potentsiaali. Muude käesolevas loetelus esitamata ainete suhtes kohaldatakse
vaikeväärtust 0.
 Aine || Globaalse soojendamise potentsiaal [51]
 Üldnimetus || Tööstuslik nimetus || Keemiline valem
 Metaan ||   || CH4 || 25
 Dilämmastikoksiid ||   || N2O || 298
 Dimetüüleeter ||   || CH3OCH3 || 1
 Metüleenkloriid ||   || CH2Cl2 || 9
 Metüülkloriid ||   || CH3Cl || 13
 Kloroform ||   || CHCl3 || 31
 Etaan || R-170 || CH3CH3 || 6
 Propaan || R-290 || CH3CH2CH3 || 3
 Butaan || R-600 || CH3CH2CH2CH3 || 4
 Isobutaan || R-600a || CH(CH3)2CH3 || 3
 Pentaan || R-601 || CH3CH2CH2CH2CH3 || 20
 Isopentaan || R-601a || (CH3)2CHCH2CH3 || 4
 Etoksüetaan (dietüüleeter) || R-610 || CH3CH2OCH2CH3 || 4
 Metüülformiaat || R-611 || HCOOCH3 || 25
 Vesinik || R-702 || H2 || 6
 Ammoniaak || R-717 || NH3 || 0
 Etüleen || R-1150 || C2H5 || 4
 Propüleen || R-1270 || C3H6 || 2
V LISA
Fluorosüsivesinike
turulelaskmisega seotud maksimumkoguse, kontrollväärtuste ja kvootide
arvutamine
Artikli 13 lõikes 1 osutatud maksimumkogus
arvutatakse järgmiste protsendimäärade kohaldamisel perioodil 2008–2011
toodetud ja ELi imporditud üldkoguse aasta keskmisele:
 Aastad ||
 2015 || 100 %
 2016–2017 || 93 %
 2018–2020 || 63 %
 2021–2023 || 45 %
 2024–2026 || 31 %
 2027–2029 || 24 %
 2030 || 21 %
Fluorosüsivesinike
turulelaskmisega seotud maksimumkogus, kontrollväärtused ja kvoodid, millele on
osutatud artiklites 13 ja 14, arvutatakse kõikide fluorosüsivesinike tüüpide
üldkogusena, mis on väljendatud CO2-ekvivalenttonni(de)na.
Fluorosüsivesinike turulelaskmisega seotud
maksimumkogus, kontrollväärtused ja kvoodid, millele on osutatud artiklites 13
ja 14, põhinevad tootjate ja importijate poolt jaotusperioodi jooksul ELis
turule lastud fluorosüsivesinike kogustel.
Ettevõtjale samal
jaotusperioodil eksportimiseks ülekantud koguseid ei võeta kvoodi arvutamisel
ega artikli 13 lõike 2 järgimise hindamisel arvesse, kui eksport toimub samal
perioodil ning eksportija sellest artikli 17 lõike 1 kohaselt teada annab.
Olenemata kogustest peab toiming vastavalt artikli 17 lõikele 4 olema
tõendatud.
VI LISA
Artiklis
14 osutatud jaotusmehhanism
1.           Ettevõtjatele, kelle jaoks on
artikli 14 lõigete 1 ja 3 alusel ette nähtud kontrollväärtused, eraldatavate
koguste määratlemine
Iga ettevõtja, kelle jaoks on ette nähtud
kontrollväärtus, saab kvoodi, mis vastab 95 %-le kontrollväärtusest,
korrutatuna V lisas osutatud vastava aasta protsendimääraga.
2.           Artikli 14 lõike 2 kohaselt
teate esitanud ettevõtjatele eraldatavate koguste määratlemine
Et määratleda kogus, mis eraldatakse
ettevõtjatele, kelle jaoks ei ole ette nähtud kontrollväärtust ning kes on
artikli 14 lõike 3 kohaselt teate esitanud, lahutatakse V lisas
asjaomaseks aastaks ettenähtud maksimumkogusest punkti 1 alusel eraldatud
kvootide summa (arvutuse 1. etapis eraldatav kogus).
2.1.        Arvutuse 1. etapp
Iga ettevõtja saab eraldise, mis vastab teates
taotletud kogusele, kuid ei ületa 1. etapis eraldatava koguse
proportsionaalset osa.
Proportsionaalne osa
arvutatakse järgmiselt: 100 jagatakse teate esitanud ettevõtjate arvuga.
2. etapis eraldatava koguse määratlemiseks lahutatakse 1. etapis
eraldatavast kogusest 1. etapis eraldatud kvootide summa.
2.2.        Arvutuse 2. etapp
Iga ettevõtja, kes ei saanud 1. etapis
100 % teates taotletud kogusest, saab täiendava eraldise, mis vastab
taotletud koguse ja 1. etapis saadud koguse vahele. See ei tohi aga ületada 2. etapis eraldatava koguse
proportsionaalset osa.
Proportsionaalne osa
arvutatakse järgmiselt: 100 jagatakse nende ettevõtjate arvuga, kellel on
2. etapis õigus eraldisele. 3. etapis eraldatava koguse
määratlemiseks lahutatakse 2. etapis eraldatavast kogusest 2. etapis
eraldatud kvootide summa.
2.3.        Arvutuse 3. etapp
2. etapi toiminguid korratakse senikaua,
kuni järgnevas etapis eraldatav järelejäänud kogus on vähem kui 1 000 CO2-ekvivalenttonni.
3.           Artikli 13 lõike 4 kohaselt
teate esitanud ettevõtjatele eraldatavate koguste määratlemine
Et määratleda
kogus, mis eraldatakse ettevõtjatele, kelle jaoks on ette nähtud
kontrollväärtus ning kes on artikli 14 lõike 4 kohaselt teate esitanud,
lahutatakse V lisas asjaomaseks aastaks ettenähtud maksimumkogusest
punktide 1 ja 2 alusel eraldatud kvootide summa.
Kohaldatakse punktides 2.1 ja 2.2 sätestatud
jaotusmehhanismi.
VII LISA
Artikli
17 kohaselt esitatavad andmed
1.           Artikli 17 lõikes 1 osutatud
tootja esitab järgmised andmed:
(a)
iga aine kogutoodang ELis, täpsustades peamised
rakenduste kategooriad, kus ainet kasutatakse;
(b)
iga tema poolt ELis turule lastud
aine kogused;
(c)
iga ringlussevõetud, taasväärtustatud või hävitatud aine kogused;
(d)
kõik aruandlusperioodi alguses ja lõpus
olemasolevad varud.
2.           Artikli 17 lõikes 1 osutatud
importija esitab järgmised andmed:
(a)
iga tema poolt ELi imporditud aine kogus,
täpsustades peamised rakenduste kategooriad, kus ainet kasutatakse;
(b)
iga ringlussevõetud, taasväärtustatud või hävitatud
aine kogused.
3.           Artikli 17 lõikes 1 osutatud
eksportija esitab järgmised andmed:
(a)
iga tema poolt EList eksporditud aine kogus, mis ei
ole ringlussevõetud, taasväärtustatud või hävitatud;
(b)
iga aine kogused, mille ta on eksportinud
ringlussevõtmise, taasväärtustamise või hävitamise eesmärgil.
4.           Artikli 17 lõikes 2 osutatud
ettevõtja esitab järgmised andmed:
(a)
iga hävitatud aine kogused, sealhulgas toodetes või
seadmetes sisalduvad kogused;
(b)
kõikide ainete kõik hävitamist ootavad varud,
sealhulgas toodetes või seadmetes sisalduvad kogused;
(c)
hävitamiseks kasutatav tehnoloogia.
5.           Artikli 17 lõikes 3 osutatud
ettevõtja esitab järgmised andmed:
(a)
toodete või seadmete kategooriad;
(b)
jahutusseadmete arv;
(c)
kõikide toodetes või seadmetes sisalduvate ainete
kõik kogused.
VIII LISA
Vastavustabel
 Määrus (EÜ) nr 842/2006 || Käesolev määrus
 Artikkel 1 || -
 Artikkel 2 || Artikkel 1
 Artikkel 3, lõige 1 || Artikkel 2, lõige 2
 Artikkel 3, lõige 2, esimene lõik || Artikkel 3, lõige 1
 Artikkel 3, lõige 2, teine lõik || Artikkel 2, lõige 3, teine lõik
 Artikkel 3, lõige 2, kolmas lõik || Artikkel 3, lõige 1, esimene lõik
 Artikkel 3, lõige 3 || Artikkel 3, lõige 3
 Artikkel 3, lõige 4 || Artikkel 3, lõige 4
 Artikkel 3, lõige 5 || Artikkel 3, lõige 5
 Artikkel 3, lõige 6 || Artikkel 4, lõige 1
 Artikkel 3, lõige 7 || Artikkel 3, lõige 6
 Artikkel 4, lõige 1 || Artikkel 6, lõige 1
 Artikkel 4, lõige 2 || Artikkel 6, lõige 3
 Artikkel 4, lõige 3 || Artikkel 6, lõige 4
 Artikkel 4, lõige 4 || Artikkel 6, lõige 5
 Artikkel 5, lõige 1 || Artikkel 8, lõige 7
 Artikkel 5, lõige 2, esimene lause || Artikkel 8, lõiked 1 ja 4
 Artikkel 5, lõige 2, teine lause || Artikkel 8, lõige 6, esimene lause
 Artikkel 5, lõige 2, kolmas lause || Artikkel 8, lõige 6, teine lause
 Artikkel 5, lõige 3 || Artikkel 2, lõige 5
 Artikkel 5, lõige 4 || Artikkel 2, lõige 4, punkt d
 Artikkel 5, lõige 5 || Artikkel 8, lõige 8
 Artikkel 6, lõige 1, esimene lõik || Artikkel 17, lõige 1
 Artikkel 6, lõige 1 || Artikkel 17, lõige 1 ja VII lisa
 Artikkel 6, lõige 2 || Artikkel 17, lõige 5
 Artikkel 6, lõige 3 || Artikkel 17, lõige 6
 Artikkel 6, lõige 4 || Artikkel 18, lõige 1
 Artikkel 7, lõige 1, esimene lõik, esimene lause || Artikkel 10, lõige 1
 Artikkel 7, lõige 1, teine lõik, teine ja kolmas lause || Artikkel 10, lõiked 2 ja 3
 Artikkel 7, lõige 2 || Artikkel 10, lõige 1, esimene lõik
 Artikkel 7, lõige 3, esimene lause || Artikkel 10, lõige 6
 Artikkel 7, lõige 3, teine lause || Artikkel 10, lõige 7
 Artikkel 8, lõige 1 || Artikkel 11, lõige 1
 Artikkel 8, lõige 2 || Artikkel 11, lõige 2
 Artikkel 9, lõige 1 || Artikkel 9, lõige 1
 Artikkel 9, lõige 2 || -
 Artikkel 9, lõige 3 || -
 Artikkel 10 || Artikkel 19, lõige 3
 Artikkel 11 || -
 Artikkel 12 || Artikkel 21
 Artikkel 13, lõige 1 || Artikkel 22, lõige 2, esimene lõik
 Artikkel 13, lõige 2 || Artikkel 22, lõige 2, teine lõik
 Artikkel 14 || -
 Artikkel 15 || Artikkel 24
 I lisa — 1. osa || I lisa
 I lisa — 2. osa || IV lisa
 II lisa || III lisa
[1]               Valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC), „III
töörühma panus valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandasse
hindamisaruandesse, 2007”. www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/contents.html.
[2]               „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega
majandus aastaks 2050 – edenemiskava”, KOM(2011) 112.
                eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011DC0112:EN:NOT.
[3]               Komisjoni aruanne teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase
käsitleva määruse (määrus (EÜ) nr 842/2006) kohaldamise, mõjude ja
piisavuse kohta, KOM(2011) 581 lõplik.
[4]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 842/2006,
17. mai 2006, teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, ELT L 161, 14.6.2006,
lk 1.
[5]               Schwarz et al., 2011. „Preparatory study for a review of
Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse gases”
(„Ettevalmistav uurimus määruse (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud
kasvuhoonegaaside kohta) läbivaatamiseks”), Öko-Recherche et al.
[6]               Võrdluseks: 2030. aastaks võimalik kulutõhus F-gaasi
heite iga-aastase vähendamise kogus on umbes sama, mis peavad ELi heitkogustega
kauplemise süsteemi (HKS) kuuluvad tööstusharud praegu vähendama kahe aastaga.
[7]               „How to bring natural refrigerants faster to market”
(„Kuidas tuua looduslikud külmaained kiiremini turule”), looduslike külmaainete
teemalise rahvusvahelise seminari ATMOsphere 2010 kokkuvõttev aruanne.
[8]               Nõukogu 10. oktoobri 2011. aasta järeldused ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) osaliste konverentsi 17. istungi (COP
17) ja Kyoto protokolli osaliste Durbanis peetud koosoleku seitsmenda istungi
ettevalmistuste kohta.
[9]               http://www.uncsd2012.org/thefuturewewant.html.
[10]             http://www.unep.org/CCAC/.
[11]             Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon
„Muude kui süsinikdioksiidiga seotud kliimat mõjutavate inimtekkeliste heidete
probleemi terviklik käsitlus ”, P7_TA-PROV(2011)0384 ja Euroopa Parlamendi 15.
märtsi 2012. aasta resolutsioon „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega
majandus aastaks 2050 — EP resolutsioon konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega
majandus aastaks 2050 – edenemiskava kohta”, P7_TA-PROV(2012)0086.
[12]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 1493/2007, 17. detsember 2007,
ELT L 332, 18.12.2007, lk 7.
[13]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 1494/2007, 17. detsember 2007,
ELT L 332, 18.12.2007, lk 25.
[14]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 1516/2007, 19. detsember 2007,
ELT L 335, 20.12.2007, lk 10.
[15]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 1497/2007, 18. detsember 2007,
ELT L 333, 19.12.2007, lk 4.
[16]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 303/2008,
2. aprill 2008, ELT L 92, 3.4.2008, lk 3.
[17]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 304/2008, 2. aprill 2008,
ELT L 92, 3.4.2008, lk 12.
[18]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 305/2008, 2. aprill 2008,
ELT L 92, 3.4.2008, lk 17.
[19]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 306/2008, 2. aprill 2008,
ELT L 92, 3.4.2008, lk 21.
[20]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 307/2008, 2. aprill 2008,
ELT L 92, 3.4.2008, lk 25.
[21]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 308/2008,
2. aprill 2008, ELT L 92, 3.4.2008, lk 28.
[22]             http://ec.europa.eu/europe2020/priorities/sustainable-growth/index_en.htm.
[23]             http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/index_en.htm.
[24]             http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/ecodesign/index_en.htm.
[25]             http://ec.europa.eu/energy/efficiency/index_en.htm.
[26]             SKM Enviros, 2012, „Further Assessment of Policy Options
for the Management and Destruction of Banks of ODS and F-Gases in the EU.”
(„Osoonikihti kahandavate ainete ja F-gaaside varude majandamiseks ja
hävitamiseks ELis tehtud poliitikavalikute täiendav hindamine”). http://ec.europa.eu/clima/policies/ozone/research/docs/ods_f-gas_destruction_report_2012_en.pdf.
[27]             Becken et al., 2010. „Avoiding Fluorinated Greenhouse
Gases — Prospects for Phasing Out” („Fluoritud kasvuhoonegaaside vältimine –
järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise väljavaated”), Umweltbundesamt, Dessau,
Saksamaa. http://www.umweltbundesamt.de/uba-info-medien-e/3977.html.
[28]             UNEPi tehnoloogia ja majanduse
hindamise komisjon (TEAP), Nairobi, 2009. „Assessment of Alternatives to HCFCs
and HFCs and Update of the TEAP 2005 Supplement Report Data” („Osaliselt
halogeenitud klorofluorosüsivesinike ja fluorosüsivesinike alternatiivide
hindamine ning TEAP 2005. aasta täiendavate aruandeandmete ajakohastamine”),
Montreali protokoll, UNEPi tehnoloogia ja majanduse hindamise komisjoni aruanne.
                http://ozone.unep.org/teap/Reports/TEAP_Reports/teap-may-2009-decisionXX-8-task-force-report.pdf.
[29]             Clodic et al., 2011, „1990 to 2010 Refrigerant Inventories
for Europe — Previsions on banks and emissions from 2006 to 2030 for the
European Union” („Külmaainete inventuur Euroopas aastatel 1990–2010 — Varude ja
heitkoguste prognoosid Euroopa Liidu kohta aastaseks 2006–2030”), Armines/ERIE.
                http://www.epeeglobal.org/refrigerants/F-Gas-review/.
[30]             Keskkonnakaitseametite juhtide võrgustiku kiri volinikele
Potočnik, Hedegaard, Tajani ja Oettinger, 15. mai 2012.
[31]             Hinnanguliselt on 2030. aastaks peaaegu 20 % turule
toodavatest fluorosüsivesinike kogustest importseadmete sees. Kui
importseadmete suhtes ei kehtiks samad F-gaaside tarne piirangud mis ELis
toodetud seadmete puhul, siis oleks importseadmete osakaal ja seega ka
kontrollimatu F-gaaside tarne tõenäoliselt isegi suurem.
[32]             Fluorosüsivesinikega töötavate seadmete täitmine
paigaldamisel kohapeal rahustab teenindustööstuse (peamiselt VKEd) murelikkust
selle pärast, et praegu ei paigaldata uusi seadmeid sageli õigesti ning ei
kasutata sertifitseeritud eksperte, nagu nõutakse F-gaaside määruses. See
tekitab täiendavaid heitkoguseid. AREA, 2010, „Position
paper: Review of Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse
gases — pre-charged non-monobloc air-conditioning equipment” („Arvamus: määruse (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud
kasvuhoonegaaside kohta) läbivaatamine — eeltäidetud muud kui monoploki tüüpi
kliimaseadmed”.) www.area-eur.be.
[33]             Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050
– edenemiskava, KOM(2011) 112 lõplik.
[34]             ELT C […], lk […].
[35]             ELT C […], lk […].
[36]             Nõukogu otsus, 15. detsember 1993, Ühinenud
Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sõlmimise kohta, EÜT
L 33, 7.2.1994, lk 11.
[37]             Valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC), „III
töörühma panus valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandasse
hindamisaruandesse, 2007“, Kliimamuutuse leevendamine, peatükk 13.3.3.
[38]             Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega
majandus aastaks 2050 – edenemiskava, KOM(2011) 112 lõplik.
[39]             Komisjoni aruanne teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase
käsitleva määruse (määrus (EÜ) nr 842/2006) kohaldamise, mõjude ja
piisavuse kohta, KOM(2011) 581 lõplik.
[40]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 842/2006,
17. mai 2006, teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, ELT L 161, 14.6.2006,
lk 1.
[41]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ, 21.
oktoober 2009, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete
ökodisaini nõuete sätestamiseks, ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.
[42]             ELT L 286, 31.10.2009, lk 1.
[43]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[44]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta
direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga
toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.
[45]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober
2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise
süsteem, ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.
[46]             Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljanda
hindamisaruande alusel, kui ei ole märgitud teisiti.
[47]             Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljanda
hindamisaruande alusel, kui ei ole märgitud teisiti.
[48]             Globaalse soojendamise potentsiaal vastavalt Montreali
protokolli teadusliku hindamise komisjoni 2010. aasta hinnangut käsitlevale
aruandele; tabel 1-11, milles esitatakse kaks vastastikuse eksperdihinnangu
saanud teaduslikku viidet.
                http://ozone.unep.org/Assessment_Panels/SAP/Scientific_Assessment_2010/index.shtml.
[49]             ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni edasiste meetmete
nõudele vastav miinimumväärtus.
[50]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006,
18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist,
autoriseerimist ja piiramist (REACH), ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.
[51]             Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljanda
hindamisaruande alusel, kui ei ole märgitud teisiti.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0024

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga  /* KOM/2009/0024 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 21.1.2009KOM(2009) 24 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1.  Kooskõlas ühisseisukohaga nr 2003/495/ÜVJP ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1483 (2003) kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1210/2003 teatavad piiravad meetmed Iraagi suhtes. Määruse (EÜ) nr 1210/2003 artiklitega 2 ja 10 kehtestati muu hulgas erikord seoses Iraagist eksporditava nafta, naftatoodete ja maagaasi eest tehtavate maksetega ja Iraagi teatavate varade kohtuliku puutumatusega.2.  18. detsembri 2007. aasta resolutsioonis nr 1790 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu muu hulgas, et sellist erikorda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2008. Kooskõlas ühisseisukohaga nr 2008/186/ÜVJP muudeti vastavalt määrust (EÜ) nr 1210/2003 määrusega (EÜ) nr 195/2008.3.  22. detsembri 2008. aasta resolutsioonis nr 1859 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu seda erikorda Iraagi taotlusel pikendada kuni 31. detsembrini 2009. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1210/2003 vastavalt muuta.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes IraagigaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,võttes arvesse ühist seisukohta 2009/.../ÜVJP, millega muudetakse Iraaki käsitlevat ühist seisukohta 2003/495/ÜVJP[1],võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:4.  Kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1483(2003) kehtestati määruse (EÜ) nr 1210/2003 (mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2465/96[2]) artikliga 2 erikord seoses Iraagist eksporditava nafta, naftatoodete ja maagaasi eest tehtavate maksetega; sama määruse artikliga 10 kehtestati erikord seoses Iraagi teatavate varade kohtuliku puutumatusega. Sellist erikorda kohaldati kuni 31. detsembrini 2008.5.  ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1859(2008) ja ühises seisukohas 2009/…/ÜVJP on sätestatud, et mõlemat erikorda tuleks kohaldada kuni 31. detsembrini 2009. Seetõttu tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1210/2003.6.  Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab käesolev määrus viivitamata jõustuma,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määruse (EÜ) nr 1210/2003 artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega:„3. Käesoleva määruse artikleid 2 ja 10 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2009“.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L…, …2009, lk .[2] ELT L 169, 8.7.2003, lk 6.