				|

		52011PC0709

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse programm „Tervis majanduskasvuks”, ELi kolmas mitmeaastane tegevusprogramm tervishoiu valdkonnas aastateks 2014−2020 /* KOM/2011/0709 lõplik - 2011/0339 (COD) */

			   	SELETUSKIRI

1.
ETTEPANEKU TAUST:

Tervis ei ole ainult väärtus omaette, vaid ka
tugev majanduskasvu tegur. Ainult hea tervisega rahvas saab täielikult
rakendada oma majanduslikku kasvupotentsiaali. Tervishoiusektor tugineb
innovatsioonile ja kõrgelt kvalifitseeritud tööjõule. Tervisega seotud teadus-
ja arendustegevuse kasvupotentsiaal ulatub 0,3 %-ni SKTst.
Tervishoiusektor on üks suurimaid valdkondi ELis: see moodustab ligikaudu
10 % ELi sisemajanduse koguproduktist ja annab tööd kümnendikule kõikidest
töötajatest, kelle hulgas on keskmiselt rohkem ülikooliharidusega töötajaid.
Seetõttu etendab tervishoid Euroopa 2020.
aasta tegevuskavas olulist osa. Oma 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa
2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[1]
rõhutas komisjon, et „hea tervise edendamine on Euroopa 2020. aasta
strateegia aruka ja kaasava majanduskasvu eesmärgi lahutamatu osa. Tervisliku
ja aktiivse eluviisi kaitse mõjub positiivselt tootlikkusele ja
konkurentsivõimele. Innovatsioon tervishoius aitab lahendada selle valdkonna
jätkusuutlikkuse vajadust demograafiliste muutuste taustal”, ning meetmed,
mis vähendavad tervisealast ebavõrdsust, on olulised „kaasava majanduskasvu”
saavutamiseks.
ELi tervisevaldkonna kolmanda tegevusprogrammi
„Tervis majanduskasvuks” (2014–2020) eelnõu tugevdab ja rõhutab varasematest
programmidest suuremal määral majanduskasvu ja elanikkonna hea tervise vahelisi
seoseid. Programm on suunatud ELi jaoks selget lisaväärtust loovatele
meetmetele vastavalt Euroopa 2020. aasta tegevuskava eesmärkidele ja
praegustele poliitilistele prioriteetidele.
Finantskriis on veelgi võimendanud vajadust
tõhustada tervishoiusüsteemide kulutasuvust. Liikmesriigid on sunnitud leidma
õige tasakaalu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele üldise juurdepääsu ja eelarvepiirangutest
kinnipidamise vahel. Sellega seoses on äärmiselt oluline toetada jõupingutusi,
mis liikmesriigid teevad oma tervishoiusüsteemide tõhustamisel, et tagada nende
suutlikkus osutada kvaliteetseid tervishoiuteenuseid kõigile oma kodanikele praegu
ja tulevikus. Programm „Tervis majanduskasvuks” aitab leida ja rakendada
innovaatilisi lahendusi tervishoiusüsteemide kvaliteedi, tõhususe ja
jätkusuutlikkuse parandamiseks, rõhutades inimkapitali tähtsust ja heade tavade
vahetamise olulisust.
„Euroopa 2020. aastal – aruka, jätkusuutliku ja kaasava
majanduskasvu strateegia”[2]
kõik peamised eesmärgid lähtuvad innovatsiooni suurendamisest tervishoius, nagu
on näiteks ette nähtud juhtalgatustes „Innovaatiline liit” ja „Digitaalne
tegevuskava”. Innovatsioon ei ole siiski
ainult tehnoloogia ja uued tooted. See hõlmab ka tervishoiu korraldamise ja
struktureerimise, ressursside kasutamise ja süsteemide rahastamise viisi.
Innovatsioon tervishoius võib aidata vähendada
tervishoiukulutusi ning parandada ravi kvaliteeti. Kavandatava
programmi „Tervis majanduskasvuks” paljude valdkondade, nagu näiteks
tervisetehnoloogiate hindamine, meditsiiniseadmed, kliinilised uuringud ja
ravimid, ent ka täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa
innovatsioonipartnerluse eesmärgid on suunatud seose tugevdamisele
tehnoloogilise innovatsiooni, selle kasutuselevõtu ja turustamisvõimaluste
vahel, samal ajal edendades tervishoiu turvalisust, kvaliteeti ja tõhusust.
Muud algatused keskenduvad e-tervise kasutamisele ja koostalitlusvõimele,
eesmärgiga parandada näiteks patsiendiregistrite piiriülest kasutamist.
Programm toetab ka paremat prognoosimist, vajaduste
kavandamist ja tervishoiutöötajate koolitamist, mis edendab nii
organisatsioonilist innovatsiooni kui ka kaasavat majanduskasvu. See on
kooskõlas ELi 2020. aasta juhtalgatusega „Uute töökohtade jaoks uued oskused”,
mis keskendub paindlikkusele ja turvalisusele, inimeste varustamisele uute
oskustega tänaste ja homsete töökohtade jaoks, parematele töötingimustele ja
paremale töökohtade loomisele. Elanikkond vananeb ja nõudlus terviseteenuste
järele kasvab ning sellest tulenevalt on tervishoiusektoril suur potentsiaal
luua uusi töökohti.
Terviseprobleemid on üks töölt puudumise ja
ennetähtaegse pensionile jäämise peamistest põhjustest. Inimeste tervise ja
aktiivsuse säilitamine pikemaks ajaks mõjutab positiivselt tootlikkust ja
konkurentsivõimet. Tervena elatud aastate arvu suurendamine on eeltingimus, mis
võimaldab Euroopas edukalt tööle rakendada 75 % 20–64 aasta vanusest elanikkonnast
ning ära hoida ennetähtaegset pensionile jäämist haiguse tõttu. Peale selle
võib üle 65-aastaste tervise ja aktiivsuse säilitamine mõjutada tööturul
osalemist ning tekitada võimalikke olulisi sääste tervisekonna eelarvetes.
Programmi „Tervis majanduskasvuks” üldeesmärk
on töö liikmesriikidega, et soodustada innovatsiooni tervishoius ja suurendada
tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkust, kindlustada ELi kodanikele parem tervis
ning kaitsta neid piiriüleste terviseohtude eest.
Programm keskendub neljale põhieesmärgile, mis
parema tervise kaudu toetavad tugevalt majanduskasvu:
1)
töötada ELi tasandil välja ühised vahendid ja
mehhanismid nii inim- kui ka finantsressursside vähesuse käsitlemiseks ning
soodustada innovatsiooni tervishoius, et panustada innovaatilistesse ja
jätkusuutlikesse tervishoiusüsteemidesse;
2)
suurendada juurdepääsu meditsiinilistele eksperditeadmistele
ja teabele ka konkreetsetes piiriülestes tingimustes ning välja töötada ühised
lahendused ja suunised tervishoiu kvaliteedi parandamiseks ja patsientide
ohutuse suurendamiseks, et suurendada ELi kodanike juurdepääsu parematele ja
ohutumatele tervishoiuteenustele;
3)
välja selgitada kulutõhusate
ennetusmeetmetega seotud parimad kontrollitud tavad, neid levitada ja
edendada, käsitledes peamisi ohutegureid, nimelt suitsetamist, alkoholi
kuritarvitamist ja rasvumist, samuti HIVi/AIDSi, ning
keskendudes piiriülesele mõõtmele, eesmärgiga ennetada haigusi ja edendada
head tervist; ja
4)
välja töötada ühised lähenemisviisid ja näidata
nende väärtust, mis avaldub paremas valmisolekus ja kooskõlastatuses tervisega
seotud hädaolukordades, et kaitsta kodanikke piiriüleste terviseohtude eest.
Kavandatud määruses nähakse ette programmi
„Tervis majanduskasvuks” üldsätted ja tunnistatakse kehtetuks otsus (EÜ) nr
1350/2007.

2.
EESMÄRGID

Eespool kirjeldatud ülesanded nõuavad
ennekõike, et liikmesriigid rakendaksid otsemeetmeid riigisisesel tasandil. ELi
toimimise lepingus sätestatu kohaselt on ELi tervisepoliitika eesmärk täiendada
ja toetada liikmesriikide poliitikat ning edendada liikmesriikide vahelist
koostööd. Programm näeb ette võimalused luua ja tugevdada koostöömehhanisme ja
koordinatsiooniprotsesse liikmesriikide vahel eesmärgiga selgitada välja ühised
vahendid ja parimad tavad, mis loovad sünergiat, luua ELi jaoks lisaväärtust
ning saavutada mastaabisääst, selle kaudu toetades keerulistes oludes selle
valdkonna reformi.

2.1.
ELi tasandil ühiste vahendite ja mehhanismide
väljatöötamine, et lahendada nii inim- kui ka finantsressursside nappimise
probleem, ja tervishoiualase uuendustegevuse soodustamine, et panustada
uuenduslikesse ja jätkusuutlikesse tervishoiusüsteemidesse

Palju aastaid on liikmesriigid pidanud tulema
toime eelarvepiirangutega selles osas, mis käsitleb nende tervishoiueelarvete
jätkusuutlikkust ja mis mõnes liikmesriigis moodustab riiklikest kulutustest
kuni 15 %[3].
Seda on veelgi võimendanud elanikkonna
vananemine, suurenevad ootused kvaliteetsete teenuste järele ja uue, tõhusama,
kuid ka kallima tehnoloogia väljatöötamine. Need probleemid on kasvanud koos
avalike kulutuste piiramisega finantskriisi alguses. Siiski näitab
tõendusmaterjal,[4] et
tõhusatel tervishoiusüsteemi reformidel on väljavaade vältida „liigset kulude
kasvu”, st hoida tervishoiukulutused SKT kasvuga kooskõlas.
Toetades liikmesriikide jõupingutusi
tervishoiu tõhususe ja finantssuutlikkuse suurendamisel, seab programm
eesmärgiks soodustada märkimisväärsete ressursside liikumist selles valdkonnas
kõige uuenduslikumatele ja väärtuslikumatele toodetele ning teenustele, millel
on samas pikemas perspektiivis parimad turuväljavaated ja suurim kulude
kokkuhoid. Programmiga soovitakse toetada ka innovaatilist
tervishoiukorraldust, edendada näiteks suuremat üleminekut hooldusravile ja
integreeritud hooldusele. On selge, et tervishoiusüsteemi reform peab olema
tõhususe kasvu ja pikaajalisemate põhilisi kuluartikleid käsitlevate
strateegiliste meetmete kombinatsioon. Näiteks Euroopa koostöö
tervisetehnoloogia hindamisel mitte ainult ei vähenda dubleerimist ega koonda
eksperditeadmisi, vaid päästab valla ka tervishoiutoodete ja teenuste
jätkusuutliku innovatsiooni potentsiaali.
Struktuurifondidest tehtavad
tervishoiuinvesteeringud võivad eriti olulisel määral aidata liikmesriikidel
reformida oma tervishoiusüsteemid riigi ja kohalikul tasandil ning täita neli
käesoleva programmi konkreetset eesmärki, lähtudes parimatest tavadest ning
pannes proovile programmi „Tervis majanduskasvuks” katseprojekti kogemused.
Sellega tugevdatakse koostööd ja sünergiat programmi „Tervis majanduskasvuks”
ja struktuurifondide vahel.
Rahvastiku vananemise ja muutuste tõttu
perestruktuuris kasvab nõudlus ametlike spetsialiseeritud tervishoiuteenuste
järele, sest mitteametliku perekeskse hoolduse kättesaadavus väheneb.
Tervishoid on muutunud ka spetsiifilisemaks ja nõuab intensiivsemat tööd ning
pikemat koolitust. 2020. aastaks on ELis puudu miljon tervishoiutöötajat ning
kui meetmeid ei võeta, jääb 15 % vajalikest hooldusteenustest osutamata.
Samas looks selle küsimuse edukas lahendamine märkimisväärseid tööhõive- ja
kasvuvõimalusi.
Selle saavutamiseks töötatakse programmi
alusel välja ühised vahendid ja mehhanismid ELi tasandil, mis aitavad
liikmesriikide tervishoiusüsteemidel pakkuda rohkem teenuseid väiksemate
vahenditega. Vaja on uuenduslikke lahendusi, et lahendada töötajate puudus ja
saavutada tervishoiusüsteemide maksimaalne tõhusus uuenduslike toodete,
teenuste, vahendite ja mudelite kasutamisega. Selliste lahenduste edukas
rakendamine eeldab ka teatavatest takistustest ülesaamist, nagu riigihanked ja
puudulik kasutajate osalemine uuendustegevuses.
Selles raamistikus on käesoleva eesmärgi
meetmetena planeeritud tegevusteks näiteks soodustada Euroopa koostööd
tervishoiutehnoloogia hindamise (HTA) alal ja uurida e-tervishoiu ja tervishoiu
IKT potentsiaali, sealhulgas e-tervishoiu erivõrgustikku ja koostööd
elektrooniliste patsiendiregistritega patsiendiõiguste kohaldamist piiriüleses
tervishoius käsitleva direktiivi rakendamise osana[5]. Meetmed suunatakse ühtlasi
tervishoiutöötajate vähesuse küsimuse lahendamisele ja sellele, et aidata
liikmesriikidel ümber korraldada oma tervishoiusüsteemi tegevusmeetmete
tehnilise hindamise eksperditeadmiste ühendamise ja tugevdamise kaudu.
Need toetavad ka meetmeid, millega
kehtestatakse meditsiinis kasutatavatele seadmetele ranged ohutuse, kvaliteedi
ja tõhususe nõuded, mida on vaja ELi kõnealuse valdkonna õigusaktides
sätestatud eesmärkide ning eespool nimetatud direktiivi e-tervist ja
tervisetehnoloogiate hindamist käsitlevate sätete täitmiseks või nende täitmise
edendamiseks.
Programmi eri eesmärkidega võib toetada ka
konkreetseid meetmeid, mis on seotud täisväärtusliku eluperioodi pikendamist
käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse järgmise kolme teemaga: teadlikkuse,
ennetamise ja varajase avastamisega seotud uuendustegevus; ravi ja hooldusega
seotud uuendustegevus ning uuendustegevus aktiivsena vananemise ja iseseisva
elu vallas.

2.2.
Laiendada juurdepääsu meditsiinilistele eksperditeadmistele
ja teabele ka konkreetsetes piiriülestes tingimustes ning välja töötada ühised
lahendused ja suunised tervishoiu kvaliteedi parandamiseks ja patsientide
ohutuse suurendamiseks, et tagada ELi kodanikele paremate ja ohutumate
tervishoiuteenuste suurem kättesaadavus;

Tervishoiule juurdepääsu parandamine kõigile
kodanikele, sõltumata nende sissetulekust, sotsiaalsest seisundist, asukohast
ja rahvusest, on võti, mis võimaldab ületada praegu tervishoius esinevat suurt
ebavõrdsust. Kõikidel ELi kodanikel peaks sõltumata nende olukorrast olema
juurdepääs ohutule ja kvaliteetsele tervishoiule. Tegelikkuses on ELis
juurdepääs tervishoiuteenustele endiselt väga erinev. Halb tervislik seisund
mõjutab sageli olulisel määral juurdepääsu tõhusale arstiabile ning kodanike
võimalusi toimida terviseteabe kohaselt. Väikese sissetulekuga, sotsiaalselt
tõrjutud inimestel ning inimestel, kes elavad halvas olukorras või väga
väikestes piirkondades, võib olla eriti raske tervishoiuteenustele juurde
pääseda. Programmi kõigi eesmärkide meetmed peaksid aitama ületada eespool
nimetatud ebavõrdsust, käsitledes mitmesuguseid tegureid, mis põhjustavad ja
suurendavad ebavõrdsust, ning täiendades teiste programmide meetmeid, mis
käsitlevad sotsiaalseid ja piirkondlikke erinevusi ELis.
Tervishoiule juurdepääsu parandamisel,
esmajoones eriliste haigusseisundite korral, kui riigi võimalused on piiratud,
loob selget lisaväärtust Euroopa tugivõrgustike edendamine, mis on
kättesaadavad kõigile kodanikele kogu ELis
Peale eesmärgi aidata liikmesriikidel veelgi
tõhustada tervishoiu kvaliteeti ja ohutust, tugevdab ja jätkab programm käimasolevaid
meetmeid, et välja selgitada selle valdkonna head tavad, neid vahetada ja
levitada. Programm laiendab juurdepääsu meditsiiniteadmistele, toetab Euroopa
tugivõrgustike süsteemi loomist ja kasutuselevõtmist, määrab kindlaks nende
kriteeriumid ja tingimused ning töötab välja ühised lahendused ja suunised
tervishoiu kvaliteedi ja patsiendiohutuse valdkonnas üle kogu ELi, ning
käsitleb mitmesuguseid probleeme, sealhulgas antimikroobset resistentsust.
Kõnealuse eesmärgiga seotud tegevus toetab
ühtlasi meetmeid, millega kehtestatakse ranged ohutuse, kvaliteedi ja tõhususe
nõuded seoses vere, elundite, kudede ja rakkude, ravimite ja patsiendiõigustega
piiriüleses tervishoius, mis on vajalikud ELi kõnealuste valdkondade
õigusaktides sätestatud eesmärkide täitmiseks või nende täitmisele kaasa
aitamiseks.

2.3.
Välja selgitada kulutasuvate ennetusmeetmete
võtmise parimad kontrollitud tavad, neid levitada ja edendada, käsitledes
peamisi ohutegureid, nimelt suitsetamist, alkoholi kuritarvitamist, rasvumist ja
HIV/AIDSi, keskendudes piiriülesele mõõtmele, eesmärgiga ennetada haigusi ja
edendada head tervist

Viimase aastakümnega on oodatav eluiga
kasvanud enneolematult ja 2008. aastal oli see ELis meeste puhul
76,4 aastat ja naiste puhul 82,4 aastat. Samas on keskmine tervena
elatud aastate arv kasvanud palju aeglasemalt ja oli meeste puhul
60,9 aastat ja naiste puhul 62 aastat.
See tähendab, et suurem osa pikemast elueast
saadetakse mööda halva tervisega, mis on üks tegur, mis põhjustab
tervishoiukulude kiiret kasvu ja takistab osalemist tööturul. Halb tervis
mõjutab negatiivselt inimkapitali arengut, mis on hädavajalik teadmuspõhise
majanduse arendamiseks.
Kroonilised haigused on põhilised surma ja
madala elukvaliteedi põhjused Euroopas. Igal aastal sureb Euroopa Liidus rohkem
kui 4 miljonit inimest krooniliste haiguste tõttu (moodustab enneaegsest
suremusest ELis 87 %). Kroonilised haigused tähendavad ka tohutut
majanduslikku koormust, sest inimesed kaotavad töövõime oma elu parimates
aastates. Programm näeb ette meetmed, mis toetavad liikmesriikide jõupingutusi
eesmärgiga ennetada krooniliste haiguste teket ning sel viisil suurendada
elanikkonna tervena ja tulemuslikult elatud aastate arvu.
Paljusid kroonilisi haigusi saaks ära hoida.
Sageli tekivad kroonilised haigused suitsetamise, alkoholi kuritarvitamise,
kehva toidu ja ebapiisava füüsilise aktiivsuse tagajärjel. Nendele
riskiteguritele lisanduvad veel põhilised sotsiaal-majanduslikud ja
keskkonnategurid.
See ei ole mitte ainult suur katsumus
tervishoiule, vaid ka oluline majanduslik võimalus. Õigete investeeringute
tulemuseks on peale parema tervise ka pikem ja tootlikum elu ning väiksem
tööjõupuudus. Kui eurooplaste tervis on parem, saavad nad ka vananedes –
töötajate, vabatahtlike ja tarbijatena – jätkata oma panuse andmist majandusse.
Vajadus eakate oskusteabe järele on üha suurem elanikkonna hulgas, kus sündimus
on madal ja oskustöölisi napib.
Programm käsitleb nendes valdkondades
esinevaid probleeme, toetab tervise edendamise ja kulutasuvate ennetusmeetmete
võtmise parimaid tavasid, käsitleb peamisi tervist mõjutavaid tegureid, nimelt
suitsetamist, alkoholi kuritarvitamist ja rasvumist, samuti HIVi/AIDSi, keskendudes
piiriülestele probleemidele. Programmiga toetatakse Euroopa koostööd ja
võrgustumist krooniliste haiguste ennetamisel, sealhulgas suuniste
väljatöötamist kvaliteetsete vähiuuringute kohta. Selle eesmärgiga seotud
tegevus toetab samuti meetmeid, mille otsene siht on rahvatervise kaitse seoses
tubakaga, ning reklaam, mida on vaja ELi kõnealuse valdkonna õigusaktides ette
nähtud eesmärkide täitmiseks või mis aitab neid eesmärke täita.

2.4.
Ühiste lähenemisviiside väljatöötamine ning nende
väärtuslikkuse tõestamine tervishoiuga seotud hädaolukordades parema valmisoleku
ja kooskõlastamise vormis, et kaitsta kodanikke piiriüleste terviseohtude eest

Viimasel ajal on
ELi ees seisnud mitmed suured piiriülesed terviseohud, nagu näiteks
gripiepideemia või SARS. ELi pädevus tõsisteks
piiriülesteks terviseohtudeks valmisoleku ja ohtudele reageerimise
kooskõlastamisel on sätestatud Lissaboni lepingus. Oma laadi tõttu väljuvad
sellised terviseohud riigi piiridest ning liikmesriigid ei suuda
individuaalselt nendega tõhusalt tegeleda. EL peab olema hästi valmistunud
võitluseks kõnealuste ohtudega, mis võivad tugevasti mõjutada nii kodanike
tervist ja elu kui ka majandust.
Sel eesmärgil kavandatud meetmed aitavad
kujundada ühiseid lähenemisviise, et valmis olla võimalikeks hädaolukordadeks
tervishoiu valdkonnas, kooskõlastada reageerimist hädaolukordadele Euroopa
tasandil ja toetada riigi suutlikkust tervisekriisideks valmisolekul ja nende
ohjamisel, arvesse võttes rahvusvahelisi algatusi. Eesmärk on toetada
valmisoleku kavandamist, sealhulgas gripiepideemiaks, kõrvaldada puudujäägid
liikmesriikide suutlikkuses hinnata ohtusid, toetada terviseohtudega
toimetuleku suutlikkuse suurendamist liikmesriikides ning edendada
terviseohtudele reageerimise võimekust ülemaailmsel tasandil.
Tegevus toetab ka meetmeid, mis on ette nähtud
inimeste tervise parandamiseks ja kaitseks nakkushaiguste ja suurte piiriüleste
tervisehäirete eest, meetmeid seoses tõsiste piiriüleste terviseohtude seire,
nende eest varase hoiatamise ja nende vastu võitlemisega, mis on vajalikud ELi
kõnealuse valdkonna õigusaktides sätestatud eesmärkide täitmiseks või mis aitavad
neid eesmärke täita.
Kõigi eespool nimetatud nelja eesmärgi
kohaselt toetab programm meetmeid, mille eesmärk on tõendipõhiste otsuste
tegemist toetav terviseteave ja –teadmised, sealhulgas terviseandmete
kogumine ja analüüs ning programmi tulemuste ulatuslik levitamine Näiteks
toetatakse programmiga ka kooskõlas komisjoni direktiiviga 2008/721/EÜ loodud
teaduskomiteede tegevust.

3.
HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
3.1.
Konsultatsioon ja asjatundjate nõuanded

Konsultatsioonid eelkõige liikmesriikide
esindajatele, riikide koordinatsioonikeskustele, nõukogu kõrgetasemelisele
rahvatervise töörühmale ja mitteametlikule terviseküsimuste nõukogule. Lisaks
saadi asjatundjate nõuandeid ELi tervishoiupoliitika foorumi kaudu, tervishoiutöötajatelt
ja patsientide ühingutelt. Hiljutistes programmi hindamistes on avaldanud oma
arvamust programmiga seotud sidusrühmad, eelkõige toetuste saajad.
Kõik erinevates konsultatsioonides osalenud
toetasid terviseprogrammi kindlalt. Mõned liikmesriigid nõustusid seisukohaga,
et programm peaks olema fokuseeritum, kulutasuvam ja lähtuma tõendatud ELi
lisaväärtusega meetmetest; osa oli arvamusel, et programmiga peaks jätkama
kehtivate eesmärkide ja laiaulatuslike meetmete toetamist.
Liikmesriikide määratud koordinatsioonikeskused
mainisid, et programmi abil on võimalik kujundada riigisisest poliitikat a)
parimate tavade edastamise, b) praktiliste kogemuste, eksperditeadmiste ja
oskusteabe vahetamise ning c) riiklikes poliitilistes tegevuskavades
tervishoiuga seotud küsimuste toetamise teel. ELi tervishoiupoliitika foorumil
toonitati, et eriti tuleb rõhutada tervisemõjureid ning patsiendikesksust.
Ühtlasi soovitati programmis käsitleda sotsiaalsete tegurite rolli.
Lisaks mainisid nii liikmesriigid kui ka sidusrühmad,
et ELi liikmesriigid peaksid programmis aktiivsemalt osalema, ning rõhutati, et
programm peaks rohkem haakuma Euroopa Liidu toimimise lepingu, Euroopa 2020.
aasta tegevuskava ja kehtivate õigusaktidega.

3.2.
Mõju hindamine

Mõjuhinnangus analüüsiti programmi mitmeid
võimalusi. Tehti kindlaks eelistatuim võimalus kulutasuvuse vaatenurgast, mis
peaks olema vastavuses hästi ülesehitatud programmiga, millel on konkreetsed,
mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajapõhised eesmärgid (nn
SMART-eesmärgid) ning prioriteetsena määratletud meetmed, millega luuakse ELi
lisaväärtust ja mille tulemuste ja mõjude üle teostatakse paremat seiret.
Programmis keskendutakse järgmisele:
·
aidata kaasa uuenduslikele lahendustele, et
parandada tervishoiusüsteemide kvaliteeti, tõhusust ja jätkusuutlikkust ning
laiendada juurdepääsu paremale ja ohutumale tervishoiule;
·
edendada head tervist ja ennetada haigusi ELi
tasandil liikmesriikide kodanike tervena elatud aastate suurendamiseks
tehtavatele jõupingutustele kaasaaitamise ja nende täiendamise teel;
·
toetada piiriüleste terviseohtude lahendamist;
·
toetada meetmeid, mida nõutakse kehtivates ELi
juriidilistes kohustustes.
Selle võimalusega
seotud eelarve on umbes 57 miljonit eurot aastas (2011. aasta hindades),
mis on kooskõlas 2011. aasta juunikuu teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia
aluseks oleva eelarve” esitatud programmi „Tervis majanduskasvuks”
eelarveettepanekuga.

3.3.
Euroopa lisaväärtuse loomine

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklis 168 sedastatuga peavad ELi meetmed täiendama liikmesriikide poliitikat
ja innustama koostööle liikmesriikide vahel. Programm peaks panustama ainult
valdkondadesse, kus liikmesriigid ei saa individuaalselt tegutseda või kus
edasiliikumiseks on vaja koordineerimist.
Programmis esitatakse meetmed valdkondades,
milles järgmiste kriteeriumide põhjal on tõendatud ELi lisaväärtuse teke:
liikmesriikide vahel parimate tavade vahetamise soodustamine; teadmiste
vahetamise või vastastikuse õppe võrgustike toetamine; piiriüleste ohtude
käsitlemine riskide vähendamiseks ja nende mõjude leevendamiseks; teatavate
siseturuga seotud küsimuste käsitlemine, mille osas on EL olulisel määral
õigustatud tagama kvaliteetsete lahenduste leidmist kõigis liikmesriikides;
uuendustegevuse potentsiaali avamine tervishoius; meetmed, mille tulemusel
võidakse luua võrdleva analüüsi süsteem; mastaabisäästu suurendamine
dubleerimisest põhjustatud raiskamise vältimise ja rahaliste vahendite
kasutamise optimeerimise teel.

3.4.
Programmi tulemuslikkuse suurendamine

Programm toetub esimese rahvatervise programmi
(2003−2008) ja teise terviseprogrammi (2008−2013) tulemustele kooskõlas nende
programmide kohta koostatud eri hinnangutes ja auditites esitatud järelduste ja
soovitustega.
Uues programmis tahetakse keskenduda
väiksemale arvule tõendatud ELi lisaväärtusega meetmetele, mis tagavad
konkreetsed tulemused ja mis on suunatud kindlakstehtud vajaduste või
puudujääkide lahendamisele. Programmi abil soovitakse parandada liikmesriikide
koostööd tervishoiu valdkonnas ning sellega toetada riiklike tervishoiupoliitikate
reformi.
Seitsme aasta jooksul võetavad meetmed ja
iga-aastased tööplaanid peaksid lähtuma mitmeaastase programmitöö tulemusena
saadud piiratud arvust meetmetest aastas. Lisaks on saadud õppetundidele ja
erinevate hinnangute tulemustele tuginedes programmis sisse toodud mitu uut
komponenti:
·
arengunäitajad programmi eesmärkide ja mõju
mõõtmiseks ja seireks;
·
ELi lisaväärtus kui põhitegur prioriteetide
määramisel aastastes tegevuskavades;
·
projektide tulemuste parem levitamine poliitikute
hulgas ning poliitikute parem teavitamine projektide tulemustest;
·
madalama kogurahvatuluga liikmesriikide programmis
osalemist innustavad stiimulid. See tähendab kõrgemat kaasrahastamise määra
sellistele liikmesriikidele.
Lihtsustamine
Finantsmääruse läbivaatamine hõlbustab
osalemist ELi programmides, näiteks lihtsustab eeskirju, vähendab
osalemiskulusid, kiirendab hankemenetlusi, loob universaalteenistuse, et
kergendada abisaajatele juurdepääsu ELi vahenditele. Programm kasutab
maksimaalselt ELi läbivaadatud finantsmääruse sätted, lihtsustades edaspidi
eelkõige aruandlusnõudeid, sealhulgas laiendades veebipõhist aruandlust.
Uue programmi kujundus võimaldab lihtsustada
programmi rakendamist ja haldamist järgmiselt:
1. Meetmetoetuste, liikmesriikide või
kolmandate riikide pädevate asutuste või kõnealuste asutuste volitatud
vabaühenduste kaasrahastatavate meetmete ja tegevustoetuste liidupoolse
kaasrahastamise tase on ühetaoliselt 60 % abikõlblikest kuludest ning
erakordse kasulikkuse juhul kuni 80 % abikõlblikest kuludest.
2. Programmi strateegiliste meetmete
pikaajaline kavandamine aitab vähendada nende koguarvu aasta kohta ja vältida
toimingute kordamist taotlemisel, hindamisel, läbirääkimistel ja lepingute
sõlmimisel. Lisaks võimaldab see paremini keskenduda prioriteetsetele
valdkondadele ning paremini ära kasutada inim- ja finantsressursse. Eelkõige
lihtsustatakse rahastamist raamlepingute sõlmimisega tegevustoetuste puhul,
ning uuritakse võimalust kasutada igal võimalikul juhul ühekordseid
väljamakseid, mis vähendavad halduskoormust.
3. Uued järelevalve- ja hindamisnäitajad
tuginevad programmi tulemuste tõhusale levitamisele ning selgitavad riigi
koordinatsioonikeskuste võrgustiku abil välja nende kasutamise liikmesriikides.
Seetõttu eeldatakse programmi tulemuste lihtsustatud käsitlust; omaks võetuna
lõppkasutajate poolt peaksid need laiendama programmi nähtavust ja mõju.
4. Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta
määruse (EÜ) nr 58/2003 kohaselt, millega kehtestatakse nende
rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide
juhtimisega seotud ülesanded, on komisjon alates 2005. aastast usaldanud
ühenduse tervisevaldkonna tegevusprogrammi haldamise ülesanded Tervise- ja
Tarbijaküsimuste Rakendusametile. Seetõttu võib
komisjon tasuvusanalüüsile tuginedes kasutada olemasolevat rakendusametit
programmi „Tervis majanduskasvuks” rakendamisel.

4.
ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

ELi meetmed on põhjendatud nii Euroopa Liidu
toimimise lepingu artiklis 168 sätestatud eesmärkide kui ka subsidiaarsuse
printsiibi alusel. Liidu meetmed „täiendavad liikmesriikide poliitikat”. Liit
„toetab [...] nende meetmeid”,
Artikli 168 lõike
2 teises lõigus sätestatakse, et „Komisjon võib tihedas kontaktis
liikmesriikidega teha kõiki kasulikke algatusi, et sellist kooskõlastamist
edendada, eelkõige algatusi, mille eesmärk on kehtestada suuniseid ja
näitajaid, korraldada kogemuste vahetamist ning valmistada ette korrapäraseks
järelevalveks ja hindamiseks vajalikke tegureid.”; kolmandas lõikega
nähakse ette, et „Liit ja liikmesriigid edendavad rahvatervise alal koostööd
kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.”.
Sellel taustal
antakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõikes 5 Euroopa
Parlamendile ja nõukogule volitused võtta vastu stimuleerivaid meetmeid inimese
tervise kaitseks.

5.
MÕJU EELARVELE

Programmi rakendamiseks ettenähtud
finantsassigneeringud 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020
ulatuvad 446 miljoni euroni (praegu kehtivates hindades). See vastab 2011.
aasta juuni teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”
terviseprogrammi jaoks kavandatud eelarveeraldisele.
2011/0339 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega
kehtestatakse programm „Tervis majanduskasvuks”, ELi kolmas mitmeaastane
tegevusprogramm tervishoiu valdkonnas aastateks 2014−2020
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 168 lõiget 5,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[6],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[7],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli
168 kohaselt tuleks tagada kõikide liidu tegevuskavade ja meetmete
määratlemisel ja rakendamisel tervise kõrgetasemeline kaitse. Liit täiendab ja
toetab riiklikku tervishoiupoliitikat, soodustab liikmesriikide vahelist
koostööd ja edendab nende programmide kooskõlastamist, võttes täielikult
arvesse liikmesriikide ametiasutuste vastutust oma tervishoiupoliitika
kujundamisel, tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel ning kättesaadavaks
tegemisel.
(2) Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis
168 esitatud nõuete täitmine nõuab pidevaid jõupingutusi. Hea tervise edendamine ELi tasandil on „Euroopa 2020.
aastal: – aruka, jätkusuutliku ja kaasava
majanduskasvu strateegia” lahutamatu osa[8].
Inimeste tervena ja aktiivsena hoidmine pikema aja jooksul mõjutab positiivselt
nii üldist tervist kui ka tootlikkust ja konkurentsivõimet, vähendades survet
riigi eelarvele. Innovatsioon tervishoius aitab paremini lahendada selle
valdkonna jätkusuutlikkuse vajadust demograafiliste muutuste taustal ja
tervishoius esineva ebavõrdsuse vähendamisele suunatud meetmed on olulised
kaasava majanduskasvu saavutamiseks. Seetõttu on asjakohane kehtestada programm
„Tervis majanduskasvuks” – ELi kolmas tegevusprogramm tervishoiu valdkonnas
aastateks 2014–2020 (edaspidi „programm”).
(3) Eelmised ühenduse tegevusprogrammid
rahvatervise valdkonnas aastateks 2003–2008 ja tervise valdkonnas aastateks
2008–2013, mis võeti vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega
1786/2002/EÜ[9] ja
otsusega 1350/2007/EÜ,[10] on
saanud positiivseid hinnanguid mitmesuguste oluliste arengute ja parenduste
eest. Käesolev programm peaks toetuma eelmiste programmide saavutustele. Selles
tuleks samuti arvesse võtta välisauditite ja hindamiste soovitusi, esmajoones
kontrollikoja soovitusi,[11]
mille kohaselt „2013. aastale järgnevaks ajavahemikuks peaksid Euroopa
Parlament, nõukogu ja komisjon ümber hindama ELi rahvatervisealaste meetmete
ulatuse ning ELi lähenemisviisi selle valdkonna rahastamisele. Seda tuleks teha
silmas pidades kasutada olevaid eelarvelisi vahendeid ja muid olemasolevaid
koostöömehhanisme (...), et hõlbustada koostööd ja teabevahetust sidusrühmade
vahel kogu Euroopas”.
(4) Kooskõlas Euroopa 2020. aasta eesmärkidega
peaks programm keskenduma selgelt määratletud eesmärkide ja meetmete kogumile,
millel on ELi jaoks ilmne ja tõendatud lisaväärtus, ja suunama toetuse
väiksemale hulgale meetmetele prioriteetsetes valdkondades. Kooskõlas
subsidiaarsuse põhimõttega asetatakse rõhk valdkondadele, kus liikmesriigid ei
saa üksikult kulutasuvalt tegutseda, kus tegemist on selgete piiriüleste või
siseturu küsimustega või kus ELi tasandi koostöö annab olulisi eeliseid ja
tõhusust.
(5) Programmis esitatakse meetmed
valdkondades, milles järgmiste kriteeriumide põhjal on tõendatud ELi
lisaväärtuse teke: liikmesriikide vahel parimate tavade vahetamise
soodustamine; teadmiste vahetamise või vastastikuse õppe võrgustike toetamine;
piiriüleste ohtude käsitlemine riskide vähendamiseks ja nende mõjude
leevendamiseks; teatavate siseturuga seotud küsimuste käsitlemine, mille osas
on EL olulisel määral õigustatud tagama kvaliteetsete lahenduste leidmist
kõigis liikmesriikides; uuendustegevuse potentsiaali avamine tervishoius;
meetmed, mille tulemusel võidakse luua võrdleva analüüsi süsteem, et lubada
informeeritud otsuste tegemist Euroopa tasandil; mastaabisäästu suurendamine
dubleerimisest põhjustatud raiskamise vältimise ja rahaliste vahendite
kasutamise optimeerimise teel.
(6) Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2009.
aasta Euroopa terviseraportis on kindlaks määratud rahvatervisesse ja
tervishoiusüsteemidesse tehtavate investeeringute suurendamise ulatus. Selles
osas julgustatakse liikmesriike tegema tervise parandamisest oma riigisiseste
programmide prioriteet ja paremini kasutama teadmisi tervishoiu rahastamisest liidu
poolt. Sellest tulenevalt peaks programm soodustama tulemuste üleminekut
riiklikku tervishoiupoliitikasse.
(7) Innovatsioon tervishoiutoodetes ja
-teenustes ning tervishoiu korraldamisel ja osutamisel saab tõsta patsientide
hoolduse kvaliteeti ja käsitleda lahendamata vajadusi, samas suurendades
tervishoiu kulutasuvust ja jätkusuutlikkust. Sellest tulenevalt peaks programm
soodustama innovatsiooni lülitamist riiklikku tervishoiupoliitikasse.
(8) Programm aitab lahendada tervishoius
esineva ebavõrdsuse küsimust erinevate eesmärkide kohaste meetmete abil ja
kutsub nende lahendamiseks ja võimaldamiseks jagama parimaid tavasid.
(9) Paremate
tervisetulemuste saavutamiseks tuleks tugevdada patsiendi positsiooni.
Patsientidele tuleb anda võimalused aktiivsemalt tegeleda oma tervise ja
tervishoiuga. Tervishoiumeetmete ja ‑süsteemide läbipaistvust ning teabe
kättesaadavust patsientidele tuleks optimeerida. Tervishoiuteenuse osutajad
peaksid saama patsientidelt tagasisidet ja nendega suhtlema. Liikmesriikide,
patsiendiorganisatsioonide ja sidusrühmade toetus on oluline. See tuleks
kooskõlastada ELi tasandil, et tõhusalt aidata patsiente, eeskätt haruldaste
haiguste põdejaid, võimaldades neil kasutada piiriüleseid tervishoiuteenuseid.
(10) Vananeva ühiskonna taustal saavad tervise
edendamisele ja haiguste takistamisele suunatud hästi juhitud investeeringud
suurendada tervena elatud aastate arvu ja seega võimaldada eakatel inimestel
jätkata töötamist kõrge vanuseni. Kroonilised haigused põhjustavad üle 80 %
enneaegsetest surmadest ELis. Programm selgitab välja peamistele ohuteguritele,
nimelt suitsetamisele, alkoholi kuritarvitamisele ja rasvumisele ning
HIVile/AIDSile keskenduvad parimad kontrollitud viisid kulutasuvate
ennetusmeetmete võtmiseks, levitab neid ja toetab nende kasutuselevõtmist,
aidates sel viisil ennetada haigusi ja edendada head tervist, pöörates samas
tähelepanu ka põhilistele sotsiaalsetele ja keskkonnateguritele.
(11) Eesmärgiga võimalikult vähendada
tagajärgi rahva tervisele, mis tulenevad võimalikest piiriülestest
terviseohtudest, kemikaalidega seotud õnnetuste tagajärjel tekkinud
ulatuslikust saastatusest pandeemiateni, nagu hiljutised E. coli, H1N1
või SARSi (raskekujuline äge respiratoorne sündroom) puhangud, peaks programm
aitama luua ja töökorras hoida tugevaid mehhanisme suurte piiriüleste
terviseohtude avastamiseks, hindamiseks ja ohjamiseks. Nende ohtude loomuse
tõttu on ELi tasandil vaja koordineerida rahvatervise meetmeid selleks, et
käsitleda erinevaid aspekte, tõhustada valmiduse ja reageerimise planeerimist,
luua tugev ja usaldusväärne riskihindamine ja tekitada tugev riskijuhtimis- ja
kriisiohjeraamistik. Seda arvesse võttes on oluline, et võitluses
nakkushaiguste vastu tuleks programmile kasuks vastastikune täiendavus Haiguste
Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse[12]
tegevuskavaga ning meetmetega, mida toetatakse liidu teadusuuringute ja
innovatsioonikavade alusel. Erilisi jõupingutusi tuleks teha, et tagada ühtsus
ja sünergia programmi ja muude liidu programmide alusel ülemaailmses tervishoius
tehtava töö ning meetmete vahel, mis kolmandad riigid võtavad esmajoones
grippi, HIV/AIDSi, tuberkuloosi ja muid piiriüleseid terviseohte käsitlevates
valdkondades. Programmi kohaselt võetavad meetmed
võivad hõlmata ka piiriüleseid terviseohte, mis tulenevad bioloogiliste
või keemiliste ainetega toimunud õnnetustest või on tingitud keskkonnast või
kliimamuutusest. Nagu on öeldud komisjoni teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia
eelarve”, on komisjon võtnud eesmärgi süvalaiendada kliimamuutuste teema üldistesse
kliimamuutusi käsitlevatesse liidu kulutustesse ning suunata vähemalt 20 %
liidu eelarvest kliimaga seotud eesmärkide saavutamiseks.
Kulutused programmi „Tervis majanduskasvuks” 4. eesmärgi raames aitavad
üldiselt selle eesmärgi saavutamisele kaasa, käsitledes kliimamuutustega seotud
terviseohtusid. Komisjon esitab teavet kliimamuutustega seotud kulutuste kohta
programmi „Tervis majanduskasvuks” raames.
(12) Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikliga 114 tuleb siseturu loomist ja selle toimimist käsitlevate liidu
õigusaktidega tagada kaitstuse kõrge tase tervishoius. Seda eesmärki silmas
pidades tuleks teha erilisi jõupingutusi, toetamaks meetmeid, mida nõuab ELi
seadusandlus või mis toetavad eesmärkide saavutamist inimtervishoius ja
veterinaarias kasutatavate ravimite, meditsiiniseadmete, inimkudede ja
-rakkude, vere, inimorganite, nakkushaiguste ja muude terviseohtude,
piiriüleses tervishoius kehtestatud patsiendiõiguste ning tubaka ja reklaami
valdkonnas.
(13) Programm peaks toetama tõenditele toetuvate otsuste tegemist, edendades terviseteabe-
ja oskusteabesüsteemi. Süsteem peaks muu hulgas hõlmama terviseandmete kogumist
ja analüüsimist, teaduskomiteede toetamist[13]
ning osalemist programmi tulemuste ulatuslikus levitamises.
(14) Programm peaks keskenduma peamiselt
koostööle liikmesriikide pädevate tervishoiuasutustega ja looma stiimuleid
kõigi liikmesriikide ulatuslikuks osalemiseks. Eelkõige tuleks aktiivselt
soodustada nende liikmesriikide osalemist, kelle kogurahvatulu on alla 90 %
liidu keskmisest.
(15) Valitsusvälised
organisatsioonid ja tervishoiu valdkonna sidusrühmad, eeskätt patsientide
organisatsioonid ja tervishoiutöötajate ühingud, täidavad olulist osa, andes
komisjonile programmi rakendamiseks vajalikku teavet ja nõu. Sellega seoses
võivad nad vajada programmi raames toetust, mis võimaldab neil oma ülesannet
täita. Seetõttu pääsevad programmile juurde rahvatervise valdkonnas töötavad
valitsusvälised esindusorganisatsioonid ja patsientide organisatsioonid, kes
täidavad olulist osa kodanikudialoogis ELi tasandil, osaledes näiteks
nõuanderühmades, ning aitavad sel viisil kaasa programmi konkreetsete
eesmärkide saavutamisele.
(16) Programm peaks edendama sünergiaid ja
samas vältima dubleerimist sellega seotud liidu programmide ja meetmetega.
Vastavalt asjaomastele meetmetele tuleks vajaduse korral kasutada liidu muud
rahastamist ja programme, muu hulgas kehtivaid ja tulevasi liidu
teadusuuringute raamprogramme ja nende tulemusi, struktuurifonde, sotsiaalse
ühtekuuluvuse ja innovatsiooni kava, Euroopa Solidaarsusfondi, Euroopa
töötervishoiu strateegiat, konkurentsi- ja
innovatsiooniprogrammi, keskkonna- ja kliimameetmete raamprogramm (LIFE), liidu
tarbijapoliitika tegevusprogrammi aastateks 2014−2020,[14] õigusprogrammi (2014–2020), intelligentse
elukeskkonna ühisprogrammi, (programmi „Euroopa haridus”) ning liidu statistikaprogrammi.
(17) Euroopa Liidu toimimise
lepingu artiklis 168 on sätestatud, et liit ja liikmesriigid edendavad
rahvatervise alal koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste
organisatsioonidega. Sellest tulenevalt peaks programm olema avatud osalemiseks
kolmandatele riikidele, esmajoones ühinevatele riikidele, kandidaatriikidele ja
potentsiaalsetele kandidaatriikidele, kes saavad ühinemiseelse strateegia
raames abi, EFTA/EMP riikidele, naaberriikidele ja riikidele, kelle suhtes
kohaldatakse Euroopa naabruspoliitikat (ENP), ning muudele riikidele asjaomases
kahepoolses või mitmepoolses lepingus sätestatud tingimuste kohaselt.
(18) Tuleks soodustada asjaomaseid
suhteid käesolevas programmis mitteosalevate kolmandate riikidega, et aidata
saavutada programmi eesmärke, võttes arvesse kõiki nende riikide ja liidu vahel
sõlmitud asjassepuutuvaid lepinguid. Seejuures võib EL korraldada
tervishoiuüritusi või kolmandad riigid võtta meetmeid ühishuvide valdkonnas,
mis täiendavad programmi poolt rahastatavaid meetmeid, kuid see ei peaks
hõlmama programmi alusel makstavat rahalist toetust.
(19) Programmi rakendamisel on asjakohane teha
koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks ÜRO ja selle
spetsialiseeritud asutused, sealhulgas Maailma Terviseorganisatsioon, samuti
Euroopa Nõukogu ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga, pidades
silmas programmi meetmete tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamist liidu ja
rahvusvahelisel tasandil.
(20) Programmi
kehtivusaeg peaks olema seitse aastat, et viia see vastavusse nõukogu määruse,
millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,
[artiklis 1] sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku kestusega. Käesoleva
määrusega nähakse programmi kehtivusajaks ette rahaline kogusumma, mis on
eelarvepädeva institutsiooni jaoks iga-aastases eelarve menetluses peamine
lähtealus Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni XX/YY/201Z sõlmitud eelarvealast koostööd ja kindlat finantsjuhtimist [link]
käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti
17 tähenduses.
(21) Kooskõlas Euroopa ühenduste üldeelarve
suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu 25. juuni 2002. aasta
määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikliga 49[15] sätestatakse käesoleva määrusega õigusliku
aluse meetme ja programmi „Tervis majanduskasvuks” rakendamiseks.
(22) Selleks et iga-aastaste
tööprogrammide abil tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised
tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi
tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[16].
(23) Programmi rakendamisel tuleks täielikult
kinni pidada läbipaistvuse põhimõttest ning säilitada mõistlik tasakaal
programmi eri eesmärkide vahel. Programmiga tuleks välja valida ja rahastada
asjakohased meetmed, mis vastavad programmi konkreetsetele eesmärkidele ning
millel on selge ELi lisaväärtus. Iga-aastased tööprogrammid peavad sätestama
ennekõike peamised valikukriteeriumid, mis kehtivad võimalike abisaajate
valimisel ja on kooskõlas finantsmäärusega selle tagamiseks, et neil on
finants- ja tegutsemissuutlikkus programmi raames rahastatavate meetmete
võtmiseks ning vajaduse korral oma sõltumatuse tõendamiseks.
(24) Programmi väärtust ja mõju tuleks korrapäraselt
kontrollida ja hinnata. Programmi hindamisel tuleks arvestada asjaolu, et
programmi eesmärkide saavutamine võib võtta programmi kehtivusajast rohkem
aega.
(25) Oluline on liikmesriikide asutuste
koostöö teabe jagamisel potentsiaalsete taotlejatega, et võimaldada võrdset
osalemist programmis, ning programmist saadud teadmiste jagamisel riiklike
tervishoiuvaldkondade eri sidusrühmadega. Peale selle peetakse eriti oluliseks
nende osalemist programmi mõju jälgimisel riigi tasandil. Seega peaksid liikmesriigid
eespool nimetatud meetmete toetamiseks määrama riigi koordinatsioonikeskused.
(26) Euroopa Liidu finantshuvid peavad olema
kaitstud proportsionaalsete meetmete kaudu kogu kulutuste tegemise tsükli
jooksul, kaasa arvatud ebakorrapärasuste vältimine, avastamine ja uurimine,
kaotatud, valesti makstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite
tagasisaamine ja vajaduse korral trahvid.
(27) Vaja oleks tagada üleminek uue programmi
ja eelmise programmi vahel, mida see asendab, pidades eriti silmas mitmeaastaste
haldusstruktuuride, näiteks tehnilise ja haldustoe rahastamise jätkumist.
Seisuga 1. jaanuar 2021 peaksid tehnilise ja haldustoe toetused vajaduse
korral katma 2020. aastaks täitmata meetmete haldusega seotud kulutusi.
(28) Käesolev määrus asendab otsuse nr
1350/2007/EÜ. Viimane tuleks seetõttu tühistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.
I
peatükk
Üldsätted
Artikkel 1
Programmi
kehtestamine
Käesoleva määrusega kehtestatakse liidu kolmas
mitmeaastane tervisevaldkonna programm „Tervis majanduskasvuks”, mis hõlmab
ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 (edaspidi
„programm”).
Artikkel 2
Üldeesmärgid
Programmi „Tervis majanduskasvuks”
üldeesmärgid on teha liikmesriikidega koostööd eesmärgiga julgustada
uuendustegevust tervishoiuvaldkonnas ja parandada tervishoiusüsteemide
jätkusuutlikkust, parandada ELi kodanike tervist ja kaitsta neid piiriüleste
terviseohtude eest.
II peatükk
Eesmärgid ja meetmed
Artikkel 3
Konkreetsed
eesmärgid ja indikaatorid
Artiklis 2 nimetatud üldeesmärke püütakse
saavutada järgmiste konkreetsete eemärkide kaudu:
1) Töötada ELi tasandil välja ühised
abivahendid ja mehhanismid, mille abil tulla toime ressursside – nii inimeste
kui ka rahaliste vahendite – puudusega ning aidata kaasa uuenduste
kasutussevõtule tervishoiuvaldkonnas, et soodustada tervishoiusüsteemide
muutumist uuenduslikuks ja jätkusuutlikuks
Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse eelkõige
nende liikmesriikide arvu suurenemise alusel, kes kasutavad välja töötatud
abivahendeid, mehhanisme ja nõuandeid.
2) Parandada meditsiinilise oskusteabe ja
konkreetseid haigusi käsitleva teabe kättesaadavust ka väljaspool riigipiire
ning töötada välja ühised lahendused ja suunised tervishoiu kvaliteedi
parandamiseks ja patsientide ohutuse suurendamiseks, et ELi kodanikud saaksid
rohkem paremaid ja ohutumaid tervishoiuteenuseid.
Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse
direktiivis 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses
tervishoius) sätestatud Euroopa tugivõrgustike kaudu kogutud oskusteavet
kasutavate tervishoiutöötajate, neid võrgustikke kasutavate patsientide ja
väljatöötatud suuniseid kasutavate liikmesriikide arvu suurenemise alusel.
3) Teha kindlaks, millised on
ennetamisvaldkonna tõendatud kulutõhusad head tavad, jagada nende kohta teavet
ja edendada nende järgimist, käsitledes peamisi riskitegureid – suitsetamist,
alkoholi kuritarvitamist, rasvumist ning HIVd ja AIDSi, keskendudes sealjuures
piiriülesusele, et vältida haigusi ja edendada head tervist
Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse eelkõige
nende liikmesriikide arvu suurenemise alusel, kes edendavad head tervist ja
ennetavad haigusi, kasutades selleks tõendatud häid tavasid.
4) Töötada välja ühised meetodid ning näidata,
kui väärtuslikud need on tervishoiualasteks hädaolukordadeks ettevalmistumise
ja nende õigeaegse kooskõlastamise parandamisel, et kaitsta kodanikke
piiriüleste terviseohtude eest.
Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse eelkõige
nende liikmesriikide arvu alusel, kes lisavad väljatöötatud ühised meetodid oma
hädaolukorraks valmisoleku kavadesse.
Artikkel 4
Abikõlblikud
meetmed
Artiklis 3 nimetatud eesmärke püütakse
saavutada allpool nimetatud meetmete abil kooskõlas käesoleva määruse
artiklis 11 nimetatud töökavas sätestatud prioriteetidega.
1) Panustamine uuenduslikesse ja jätkusuutlikesse
tervishoiusüsteemidesse:
–
1.1.    ELi tasandi koostöö arendamine
tervisetehnoloogia hindamisel, nagu sätestatud direktiivis 2011/24/EL
patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius;
–
1.2.    tervishoiualaste uuenduste ja e-tervishoiu
kasutussevõtu edendamine, suurendades e-tervishoiurakenduste
koostalitlusvõimet;
–
1.3.    ELi tervishoiutöötajaskonna
jätkusuutlikkuse toetamine, edendades tulemuslikku prognoosimist ja kavandamist
ning tulemuslikke tööle võtmise ja tööl hoidmise strateegiaid;
–
1.4.    sellise oskusteabe andmine, mis aitab oma
tervishoiusüsteemi reformivatel liikmesriikidel reforme ellu viia;
–
1.5     ELi 2020. aasta strateegilise
juhtalgatuse „Innovaatiline liit” alla kuuluva pilootprojekti „Täisväärtusliku
eluperioodi pikendamist käsitlev innovatsioonipartnerlus” toetamine[17];
–
1.6     meetmed, mida on vaja, et saavutada
ELi õigusaktides sätestatud eesmärgid meditsiiniseadmete valdkonnas ning täita
piiriülest tervishoidu käsitlevate õigusaktide sätteid e-tervishoiu ja
tervisetehnoloogia hindamise kohta, või mis aitavad sellele saavutamisele ja
täitmisele kaasa;
–
1.7     sellise terviseteabe süsteemi (sh
teaduskomiteed) soodustamine, mis aitab kaasa tõenditepõhisele otsustamisele.
2) Paremate ja ohutumate tervishoiuteenuste
laialdasem kättesaadavus kodanike jaoks:
–
2.1.    Euroopa tugivõrgustike
loomine akrediteerimise ja toetamise jaoks;
–
2.2.    haruldaste haigustega seotud meetmete
toetamine, sealhulgas Euroopa tugivõrgustike loomine (kooskõlas
punktiga 2.1) ning teabe ja registrite loomine, võttes aluseks
akrediteerimise ühiskriteeriumid;
–
2.3.    tervishoiu kvaliteedi ja
patsiendiohutusega seotud koostöö tihendamine, suurendades teabe kättesaadavust
patsientide jaoks, heade tavade levikut ja suuniste väljatöötamist; toetav
meede krooniliste haigustega inimeste eest hoolitsemise ja nende haiguste
uurimise (sh Euroopa tasandi suuniste väljatöötamise) valdkonnas;
–
2.4.    selliste suuniste väljatöötamine, mis
soodustaksid mikroobivastaste ainete mõistlikku kasutamist inimtervishoius ja
vähendaksid tavasid, mille tagajärjel suureneb resistentsus nende ainete
suhtes;
–
2.5.    meetmed, mida on vaja ELi õigusaktides
sätestatud eesmärkide saavutamiseks seoses kudede, rakkude, vere, organite ja
ravimitega ning patsientide õigustega piiriüleses tervishoius, või mis sellele
kaasa aitavad;
–
2.6.    sellise terviseteabe süsteemi
väljakujunemise soodustamine, mis aitab kaasa tõenditepõhisele otsustamisele.
3) Hea tervise edendamine ja haiguste
ennetamine:
–
3.1     heade tavade levitamine sellistes
üliolulistes terviseküsimustes nagu suitsetamise ennetamine, alkoholi
kuritarvitamine ja rasvumine;
–
3.2.    krooniliste haiguste (sh vähi) ennetamise
toetamine teadmiste ja heade tavade levitamise ning ühismeetmete väljatöötamise
abil;
–
3.3.    meetmed, mida on vaja ELi õigusaktides
sätestatud eesmärkide saavutamiseks tubakatoodete ja reklaami valdkonnas, või
mis sellele kaasa aitavad;
–
3.4.    sellise terviseteabe süsteemi
väljakujunemise soodustamine, mis aitab kaasa tõenditepõhisele otsustamisele.
4) Kodanike kaitsmine piiriüleste
terviseohtude eest:
–
4.1.    tõsisteks piiriülesteks terviseohtudeks
ettevalmistatuse ja neile reageerimise parandamine;
–
4.2.    riskihindamisvõimekuse parandamine
teadusliku oskusteabega seotud võimekuse täiendamise ja olemasolevatest
hindamistest ülevaate koostamisega;
–
4.3.    liikmesriikides terviseohtude vastase
võimekuse suurendamine, muu hulgas valmisoleku, vastumeetmete kavandamise ja
kooskõlastamise arendamisega ning ühiste vaktsineerimismeetmete ning
meditsiiniliste vastumeetmete ühishangete jaoks ettenähtud suuniste ja
mehhanismide väljatöötamisega;
–
4.4.    meetmed, mida on vaja ELi õigusaktides
sätestatud eesmärkide saavutamiseks nakkushaiguste ja muude terviseohtude
valdkonnas, või mis sellele kaasa aitavad;
–
4.5.    sellise terviseteabe süsteemi
väljakujunemise soodustamine, mis aitab kaasa tõenditepõhisele otsustamisele.
Nende meetmete võimaliku sisu üksikasjalikum
kirjeldus on lisas I. Ajaomaste õigusaktide suunav loetelu on esitatud
käesoleva määruse lisas I.
III peatükk
Finantssätted
Artikkel 5
Rahastamine
1. Programmi rakendamiseks ajavahemikul
1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 on eraldatud
446 miljonit eurot hetkehindades.
Artikkel 6
Kolmandate
riikide osalemine
1. Programmis võivad kulupõhiselt osaleda ka
kolmandad riigid, eelkõige:
a)         ühinemiseelse
strateegiaga hõlmatud ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed
kandidaatriigid kooskõlas vastavates raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu
otsustes või muudes lepingutes sätestatud üldpõhimõtete ja üldtingimustega
nende osalemiseks liidu programmides;
b)         EFTA/EMP riigid
EMP lepingus sätestatud tingimustel ja
c)         naaberriigid ja
Euroopa naabruspoliitikaga (ENP) hõlmatud riigid asjaomastes kahe- või
mitmepoolsetes lepingutes sätestatud tingimustel;
d)         muud riigid
asjaomastes kahe- või mitmepoolsetes lepingus sätestatud tingimustel.
Artikkel 7
Sekkumisliigid
1. Vastavalt finantsmäärusele võib liidu
rahaline panus olla kas toetuste, riigihangete või programmi eesmärkide
saavutamiseks vajalike muude sekkumiste kujul.
2. Toetust võib anda:
a)         meetmetele,
millel on selge ELi lisaväärtus ja mida kaasrahastavad liikmesriigis või
artikli 6 alusel osalevas riigis rahvatervise eest vastutavad pädevad
asutused või nende asutuste volitatud valitsusvälised organisatsioonid;
b)         meetmetele,
millel on selge ELi lisaväärtus ja mida kaasrahastavad artikli 8
lõikes 1 sätestatud tingimustele vastavad teised avaliku või erasektori
asutused, sealhulgas tervishoiu valdkonnas tegutsevad rahvusvahelised organisatsioonid,
ning kui asjakohane, neist viimastele ilma eelneva konkursikutseta, kui see on iga-aastases
tööprogrammis nõuetekohaselt põhjendatud;
c)         artikli 8
lõikes 2 sätestatud tingimustele vastavate valitsusväliste
organisatsioonide tegevusele, kui rahaline toetus on vajalik ühe või mitme
programmis sätestatud konkreetse eesmärgi saavutamiseks.
3. Liidu antav rahaline toetus ei ületa
järgmisi tasemeid:
a)         60 %
abikõlblikest kuludest meetme puhul, mille eesmärk on aidata kaasa programmi
mõne eesmärgi saavutamisele. Erilise kasulikkuse juhtudel võib liidu toetus
olla kuni 80 % abikõlblikest kuludest;
b)         60 %
valitsusvälise organisatsiooni abikõlblikest kuludest. Erilise kasulikkuse
juhtudel võib toetus sellistele organisatsioonidele olla kuni 80 %
abikõlblikest kuludest;
c)         60 %
selliste meetmete abikõlblikest kuludest, millele viidatakse lõigu 2 punktis a,
aga liikmesriikide puhul, mille sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta
on alla 90 % liidu keskmisest, on liidu toetus kuni 80 %
abikõlblikest kuludest. Erilise kasulikkuse juhtudel võib lõike 2 punktis a
nimetatud meetmete jaoks ette nähtud rahaline toetus olla kõikidele programmis
osalevate liikmesriikide või kolmandate riikide pädevatele asutustele kuni
80 % abikõlblikest kuludest.
4. Toetust võib anda ühekordse maksena,
ühikuhindade tavaastmiku alusel või kindlasummaliste maksetena, kui see sobib
asjaomaste meetmete olemusega.
Artikkel
8
Abisaajad,
kes võivad saada toetust
1. Artikli 7
lõike 2 punktides a ja b nimetatud meetmete jaoks võivad toetust saada
seaduslikult asutatud organisatsioonid, avaliku sektori asutused, eelkõige teadus-
ja terviseasutused, kõrgharidusasutused ja ettevõtted.
2. Artikli 7 lõike 2 punktis c
nimetatud organisatsioonide tegevuse jaoks ettenähtud toetust võivad saada need
organisatsioonid, mis vastavad kõigile järgmistele nõuetele.
a)         Need on
valitsusvälised ja mittetulunduslikud ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest
või muudest vastandlikest huvidest sõltumatud.
b)         Need tegutsevad
rahvatervise valdkonnas, olles tähtsal kohal ELi tasandi tsiviildialoogis ja
püüeldes vähemalt ühe artiklis 3 nimetatud programmieesmärgi poole.
c)         Nad tegutsevad
liidu tasandil ja vähemalt pooltes liikmesriikides, kusjuures nende
geograafiline tegevusala liidus on tasakaalus.
Artikkel
9
Tehniline
ja haldusabi
Programmile
eraldatav summa võib hõlmata ka ettevalmistuste, seire, kontrolli,
auditeerimise ja hindamise kulusid, kui need on vajalikud otseselt programmi
haldamiseks ja selle eesmärkide täitmiseks, eelkõige kulutused
teadusuuringutele, kohtumistele, teavitamisele, kommunikatsioonile (sh määruse
üldeesmärkidega seotud ELi poliitiliste prioriteetide alane kommunikatsioon) ja
teabevahetusega tegelevatele informaatikavõrgustikele, ning kõiki muid
tehnilise ja haldusabi kulusid, mis komisjonil programmi haldamisel tekivad.
IV peatükk
Rakendamine
Artikkel 10
Rakendusmeetodid

Komisjon vastutab programmi rakendamise eest
kooskõlas finantsmääruses sätestatud juhtimise viisidega.
Artikkel 11
Iga-aastased
tööprogrammid
1. Komisjon kehtestab programmi rakendamiseks
iga-aastased tööprogrammid, mis hõlmavad finantsmääruses sätestatud elemente ja
eeskätt järgmist:
a)         prioriteedid ja
võetavad meetmed, sealhulgas rahaliste vahendite jaotus;
b)         üksikasjalikud
abikõlblikkuse kriteeriumid abisaajatele kooskõlas artikliga 8;
c)         liidu rahalise
toetuse osakaalu kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid hindamaks, kas tegemist
on erilise kasulikkuse juhuga, ning kohaldatav kaasrahastamise määr;
d)         rahalist toetust
saavate ettepanekute valiku- ja rahastamiskriteeriumid;
e)         kavandatud
hankekutsete ja pakkumiskutsete ajakava;
f)          vajaduse korral
luba kasutada ühekordseid makseid, ühikuhindade tava-astmikku või
kindlasummalist makset kooskõlas finantsmäärusega.
g)         tervishoiu
valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaasrahastatud meetmed
ilma eelneva nõuetekohaselt põhjendatud konkursikutseta.
2. Lõikes 1 osutatud tööprogramm võetakse
vastu vastavalt artikli 16 lõikes 2 nimetatud kontrollimenetlusele.
3. Programmi rakendamisel tagab komisjon koos
liikmesriikidega selle vastavuse kõikidele asjakohastele isikuandmete kaitse
suhtes kehtivatele õigusnormidele ning võtab selliste andmete
konfidentsiaalsuse ja kaitstuse tagamiseks vajaduse korral kasutusele vastavad
mehhanismid.
Artikkel 12
Kooskõla
ja vastastikune täiendavus muu poliitikaga
Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega
programmi täieliku kooskõla ja vastastikuse täiendavuse liidu muude põhimõtete,
vahendite ja meetmetega.
Artikkel 13
Seire,
hindamine ja tulemuste levitamine
1. Komisjon jälgib tihedas koostöös
liikmesriikidega programmi meetmete rakendamist, pidades silmas programmi eesmärke
ja näitajaid, sh ka teavet kliimaga seotud kulutuste kohta. Komisjon annab igal
aastal artiklis 13 osutatud komiteele selle kohta aru ning teavitab Euroopa
Parlamenti ja nõukogu.
2. Liikmesriigid annavad komisjoni taotluse
korral, mis väldib liikmesriikide halduskoormuse ebaproportsionaalset
suurenemist, mis tahes kättesaadavat teavet programmi rakendamise ja mõju
kohta.
3. Hiljemalt 2018. aasta keskpaigaks koostab
komisjon hindamisaruande, mis käsitleb kõikide meetmete eesmärkide täitmist
(nii tulemusi kui ka mõju), vahendite kasutamise tõhusust ja selle Euroopa
lisaväärtust, et teha otsus meetmete jätkamise, muutmise või lõpetamise kohta.
Hindamises käsitletakse ka lihtsustamisvõimalusi, programmi sisemist ja välist
sidusust, kõikide eesmärkide jätkuvat olulisust ning meetmete osa liidu aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetides. Selles võetakse arvesse
eelmise programmi pikaajalise mõju hindamise tulemusi.
Hinnata tuleks programmi „Tervis
majanduskasvuks” tulemuste pikaajalisemat mõju ja püsivust, et seda saaks
arvestada järgmise programmi võimaliku jätkamise, muutmise või lõpetamise
otsuse tegemises.
4. Komisjon avaldab käesoleva määruse kohaselt
võetud meetmete tulemused ning tagab nende laialt levitamise.
Artikkel 14
Riiklikud teabepunktid
Liikmesriigid
määravad riiklikud teabepunktid, mis aitavad komisjonil programmi reklaamida
ning levitada programmi tulemusi ja teavet selle mõju kohta asjaomastes
liikmesriikides.
Artikkel 15
Euroopa
Liidu finantshuvide kaitse
1. Komisjon võtab asjakohaseid meetmeid
tagamaks, et käesoleva määruse raames rahastatavate meetmete rakendamisel
kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve ennetusmeetmete kohaldamisega pettuse,
korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ja tõhusa kontrollimisega
ning kui avastatakse rikkumisi, siis alusetult väljamakstud summade
sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate
sanktsioonidega.
2. Komisjonil või tema esindajatel ja
kontrollikojal on õigus teha nii dokumentidel põhinevat kui ka kohapealset
auditit kõikide toetusesaajate, töövõtjate ja alltöövõtjate suhtes, kes on
saanud liidu rahalisi vahendeid.
Euroopa Pettusevastane Amet (OLAF) võib kontrollida
ja inspekteerida kohapeal kõnealuse rahastamisega kas otseselt või kaudselt
seotud ettevõtjaid määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras, et teha
kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve
mõjutavat ebaseaduslikku tegevust seoses toetuse kokkuleppe, toetuse otsuse või
lepinguga, mis käsitleb liidupoolset rahastamist.
Piiramata esimese ja teise lõike kohaldamist,
antakse komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile kolmandate riikide ja
rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingute, toetuse otsuste,
kokkulepete ja lepingutega, mis tulenevad käesoleva määruse rakendamisest,
selged õigused niisuguseks auditeerimiseks, kohapeal kontrollimiseks ja
inspekteerimiseks.
V peatükk
Menetlussätted
Artikkel 16
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab komitee määruse (EL) nr
182/2011 tähenduses.
2. Esimesele lõikele osutamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
3. Kui komisjoni
arvamust tuleb küsida kirjaliku menetluse teel, siis peatatakse see menetlus
ilma tulemusteta, kui arvamuse esitamise tähtaja jooksul teeb komitee eesistuja
vastavasisulise otsuse või kui seda nõuavad komitee liikmed
lihthäälteenamusega.
VI peatükk
Ülemineku- ja lõppsätted
Artikkel 17
Üleminekusätted
1. Programmi
rahaeraldised võivad hõlmata ka tehnilise ja haldusabi kulusid, mis on
vajalikud programmi ja otsuse nr 1350/2007/EÜ kohaselt vastu võetud meetmete
vahelise ülemineku tagamiseks.
2. Vajaduse
korral võib artiklis 9 sätestatud kulude katteks tehtavaid eraldisi
eelarvesse kirjendada ka pärast 2020. aastat, et oleks võimalik hallata
meetmeid, mis 31. detsembriks 2020 ei ole veel lõpule viidud.
Artikkel 18
Kehtetuks
tunnistamise sätted
Otsus nr 1350/2007/EÜ tunnistatakse kehtetuks
alates 1. jaanuarist 2014.
Artikkel 19
Jõustumine
Käesolev määrus
jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides
liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
I LISA
Meetmetüübid
1. ELi tasandil ühiste vahendite ja
mehhanismide väljatöötamine, et lahendada nii inim- kui ka finantsressursside
nappimise probleem, ja tervishoiualase uuendustegevuse soodustamine, et
panustada uuenduslikesse ja jätkusuutlikesse tervishoiusüsteemidesse
1.1.
Tervishoiutehnoloogia hindamine: Euroopas tervishoiutehnoloogia
hindamise koostöö toetamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga
2011/24/EL[18]
loodud tervishoiutehnoloogia hindamise vabatahtliku Euroopa võrgustiku kaudu.
Seitsmenda raamprogrammi raames rahastatavates teadusprojektides kogutud
tulemuste kasutamise ja pikemas perspektiivis tulevastes,
2014.–2020. aasta teadusuuringute ja uuendustegevuse programmides
(Horisont 2020) läbiviidavate tegevuste soodustamine.
1.2. Tervishoiu innovatsioon ja e-tervis: patsiendiregistrite
ja muude e-tervishoiu lahenduste koostalitluse suurendamine; Euroopa
e-tervishoiu alase koostöö toetamine, eelkõige registrite ja nende
tervishoiutöötajate poolt kasutuselevõtu osas. See täidab Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/24/EL loodud e-tervise vabatahtliku
Euroopa võrgustiku eesmärke.
1.3. Tervishoiutöötajad: tõhus tööjõu
prognoosimine ja planeerimine tervishoiusektoris töötajate arvu, praktika ja
oskuste ulatuse osas, tööjõu (liidusisese) liikuvuse ja tervishoiutöötajate
väljarände seire, töötajate värbamise ja hoidmise tõhusate strateegiate
kehtestamine ning suutlikkuse suurendamine.
1.4. Paremad otsused tervishoiusüsteemi
reformidega seoses: mehhanismi loomine liidu tasandil eksperditeadmiste
koondamiseks, usaldusväärne ja tõenditel põhinev nõustamine rahvatervishoiusse
ja tervishoiusüsteemidesse tõhusa ja mõjusa investeerimise kohta. Seitsmenda
raamprogrammi raames rahastatavates teadusprojektides kogutud tulemuste
kasutamise ja pikemas perspektiivis tulevases, 2014.–2020. aasta
teadusuuringute ja uuendustegevuse programmis (Horisont 2020) läbiviidavate
tegevuste soodustamine.
1.5. Täisväärtusliku eluperioodi
pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse toetamine selle kolmes
teemavaldkonnas: teadlikkuse, ennetamise ja varajase avastamisega seotud
uuendustegevus; ravi ja hooldusega seotud uuendustegevus ning uuendustegevus
aktiivsena vananemise ja iseseisva elu vallas.
1.6. Meditsiiniseadmeid ja piiriülest
tervishoidu (e-tervis ja tervishoiutehnoloogia hindamine) käsitlevates liidu
õigusaktides nõutavad või nende õigusaktide rakendamist soodustavad meetmed.
Selliste meetmete hulka võivad kuuluda tegevused, mille eesmärk on tagada nende
õigusaktide rakendamine, kohaldamine, seire ja läbivaatamine.
1.7. Sellise terviseteadmiste süsteemi
soodustamine, mis toetab tõendipõhiste otsuste tegemist, sealhulgas
terviseandmete kogumine ja analüüs ja programmi tulemuste ulatuslik levitamine
ning komisjoni otsusega 2008/721/EÜ loodud teaduskomiteede tegevuse toetamine.
2. Meditsiinialaste eksperditeadmiste ja
konkreetseid tingimusi käsitleva teabe piiriülese kättesaadavuse suurendamine;
ühiste lahenduste ja suuniste väljatöötamine tervishoiu kvaliteedi
parandamiseks ja patsientide ohutuse suurendamiseks, et parandada ELi kodanike
juurdepääsu paremale ja ohutumale tervishoiule
2.1. Juurdepääs: Euroopa
referentsvõrgustike toetamine, et võimaldada muu hulgas meditsiinialaste eksperditeadmiste
liikuvust patsientide puhul, kelle seisund nõuab väga spetsialiseeritud ravi ja
eriliste vahendite või oskuste koondamist, nt haruldaste haiguste korral, ja
direktiivis 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses
tervishoius) kehtestatavate kriteeriumide alusel [19].
2.2 Haruldased haigused: liikmesriikide, patsiendiorganisatsioonide ja
sidusrühmade toetamine liidu tasandil tehtava kooskõlastatud tegevuse abil, et tõhusalt
aidata haruldasi haigusi põdevaid patsiente. See
hõlmab haruldaste haiguste alaste referentsvõrgustike (punkti 2.1 kohaselt),
teabe- ja registrite süsteemi loomist, mille aluseks on ühtsed
akrediteerimiskriteeriumid.
2.3. Kvaliteet ja ohutus: patsiendiohutuse
ja tervishoiu kvaliteedi alase koostöö tõhustamine muu hulgas järgmiste
meetmete abil: nõukogu soovituse, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas
tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet, rakendamine; parimate
tavade vahetamine kvaliteedi tagamise süsteemide kohta; suuniste ja vahendite
väljatöötamine patsientide ohutuse ja ravi kvaliteedi edendamiseks; ohutust ja
kvaliteeti käsitleva teabe patsientidele kättesaadavuse parandamine;
tervishoiutöötajate ja patsientide vahelise koostöö ja tagasiside parandamine;
krooniliste haiguste ravi, tervishoiusüsteemide reageerimist ja teadustegevust,
sealhulgas Euroopa suuniste koostamist käsitlevate teadmiste ja heade tavade
vahetamise alase tegevuse toetamine.
2.4. Ohutus: ravimites mikroobivastaste
toimeainete aruka kasutamise parandamine ning mikroobivastaste ravimite suhtes
resistentsust suurendavate tavade vähendamine; resistentsete ja
tervishoiuteenustega seotud nakkuste leviku vähendamine ning tõhusate antimikroobikumide
kättesaadavuse tagamine.
2.5. Kudesid, rakke, verd ja organeid,
ravimite kasutamist ja piiriülese tervishoiuga seonduvaid patsientide õigusi
käsitlevates liidu õigusaktides nõutavad või nende õigusaktide rakendamist
soodustavad meetmed. Selliste meetmete hulka võivad kuuluda tegevused, mille
eesmärk on tagada nende õigusaktide rakendamine, kohaldamine, seire ja
läbivaatamine.
2.6. Sellise terviseteadmiste süsteemi
soodustamine, mis toetab tõendipõhiste otsuste tegemist, sealhulgas
terviseandmete kogumine ja analüüs ning programmi tulemuste ulatuslik
levitamine.
3. Kulutasuvaid ennetusmeetmeid käsitlevate
parimate tõendatud tavade kasutamise kindlakstegemine, levitamine ja edendamine
selliste suurte ohutegurite nagu suitsetamine, alkoholi kuritarvitamine ja
rasvumine ning HIV/AIDSi käsitlemise kaudu, keskendudes piiriülesele mõõtmele, et
edendada haiguste ennetamist ja head tervist.
3.1. Kulutasuvad edendus- ja ennetusmeetmed:
siia kuuluvad meetmed üleeuroopaliste võrgustike ja partnerlussuhete loomiseks,
mis tegelevad paljude peamisi tervishoiuga seotud küsimusi nagu suitsetamise
ennetamine, alkoholi kuritarvitamine ja rasvumine käsitlevate teavitus-ja
teadlikkuse suurendamise meetmete teguritega, keskendudes piiriülesele mõõtmele
ja liikmesriikidele, kes ei ole üldse või on võtnud vähe meetmeid neis
küsimustes.
3.2. Kroonilised haigused: koostöö ja
suhtevõrgustike loomise toetamine Euroopas, et ennetada kroonilisi haigusi, sealhulgas
vähk, ja parandada nendele reageerimist, sel eemärgil vahetatakse teadmisi,
häid tavasid ning töötatakse välja ühised ennetusmeetmed. Vähk: juba
ellu viidud järelmeetmed; võrreldavate andmetega Euroopa vähiteabesüsteemi
loomine; vähiravi sõeluuringute toetamine, sealhulgas vabatahtlikud
akrediteerimismehhanismid; väga ebavõrdsetes valdkondades ennetamist ja ravi
käsitlevate Euroopa suuniste koostamise toetamine.
3.3. Tubakatooteid ja -reklaami käsitlevates
liidu õigusaktides nõutavad või nende õigusaktide rakendamist soodustavad
meetmed. Selliste meetmete hulka võivad kuuluda tegevused, mille eesmärk on
tagada nende õigusaktide rakendamine, kohaldamine, seire ja läbivaatamine.
3.4. Sellise terviseteadmiste süsteemi
soodustamine, mis toetab tõendipõhiste otsuste tegemist, sealhulgas
terviseandmete kogumine ja analüüs ja programmi tulemuste ulatuslik levitamine.
4. Ühiste lähenemisviiside väljatöötamine
ning nende väärtuslikkuse tõestamine tervishoiuga seotud hädaolukordades parema
valmisoleku ja kooskõlastamise vormis, et kaitsta kodanikke piiriüleste
terviseohtude eest
4.1. Valmisolek tõsisteks piiriülesteks
terviseohtudeks ja nendele reageerimine, võttes arvesse ja kooskõlastades
üleilmseid algatusi: üldise ja konkreetse valmisoleku kavandamise ühtsete
komponentide kehtestamine, sealhulgas valmisolek gripiepideemiaks, ning valmisolekukavade
rakendamise kohta korrapäraselt aruandmine.
4.2. Riskide hindamise suutlikkus: kõrvaldada
puudujäägid suutlikkuses hinnata riske, milleks suurendada teadusalase pädevuse
kättesaadavust ning kaardistada olemasolevad hinnangud, et suurendada ühtsust
liidu tasandil.
4.3. Liikmesriikide terviseohtudega
toimetuleku suutlikkuse toetamine: valmisoleku- ja reageerimise kavade
väljatöötamine, rahvatervishoiu reageerimise koordineerimine, ühised
vaktsineerimismeetodid; suuniste koostamine hädaolukorra kaitseabinõude ja
teabe kohta, juhised heade tavade kohta; meditsiiniliste vastumeetmete
ühishankimise uue mehhanismi loomine; ühiste kommunikatsioonistrateegiate
väljatöötamine.
4.4. Nakkushaigusi ja muid terviseohte,
sealhulgas bioloogilistest ja keemilistest õnnetusjuhtumitest või keskkonnanähtustest
ning kliimamuutusest tingitud terviseohte, käsitlevates liidu õigusaktides
nõutavad või nende õigusaktide rakendamist soodustavad meetmed. Selliste
meetmete hulka võivad kuuluda tegevused, mille eesmärk on tagada nende
õigusaktide rakendamine, kohaldamine, seire ja läbivaatamine.
4.5. Sellise terviseteadmiste süsteemi
soodustamine, mis toetab tõendipõhiste otsuste tegemist, sealhulgas
terviseandmete kogumine ja analüüs ja programmi tulemuste ulatuslik levitamine.
Seda loetelu võidakse täiendada sarnaste
lisameetmete ja artiklis 3 nimetatud erieesmärkide täitmise mõjuga.
 II LISA
Artiklis
4 ja I lisas osutatud asjakohaste õigusaktide soovituslik loetelu
1. Veri, organid, koed ja rakud
1.1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
27. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2002/98/EÜ,
millega kehtestatakse inimvere ja
verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise
kvaliteedi- ja ohutusnõuded ning muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (ELT L 33,
8.2.2003, lk 30; eestikeelne eriväljaanne: ptk 15, kd 07, lk 346).
1.2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/45/EL
siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi-
ja ohutusstandardite kohta (ELT L 207, 6.8.2010, lk 14).
1.3. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/23/EÜ
inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise,
uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja
ohutusstandardite kehtestamise kohta (ELT L 102, 7.4.2004, lk 48; eestikeelne
eriväljaanne: ptk 15, kd 08, lk 291).
Siin on loetletud ainult olulised alusaktid,
muude verd, organeid, kudesid ja rakke käsitlevate õigusaktide kohta vt:
http://ec.europa.eu/health/blood_tissues_organs/key_documents/index_en.htm#anchor3
2. Nakkushaigused
2.1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
24. septembri 1998. aasta otsus nr 2011/98/EÜ,
millega moodustatakse ühenduse
epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik (EÜT L 268,
3.10.1998, lk 1; eestikeelne eriväljaanne: ptk 15, kd 04, lk 62).
2.2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 851/2004,
millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja
Tõrje Euroopa Keskus (ELT L 142, 30.4.2004, lk 1; eestikeelne eriväljaanne: ptk
15, kd 08, lk 346).
Siin on loetletud ainult olulised alusaktid,
muude nakkushaigusi käsitlevate õigusaktide kohta vt:
http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/key_documents/index_en.htm#anchor1
3. Tubakatooted ja -reklaam
3.1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
5. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/37/EÜ,
tubakatoodete valmistamist, esitlemist ja
müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta
(EÜT L 194, 18.7.2001, lk 26; eestikeelne eriväljaanne: ptk 15, kd 06, lk 147).
3.2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
26. mai 2003. aasta direktiiv 2003/33/EÜ
tubakatoodete reklaami ja sponsorlusega seotud
õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta liikmesriikides (ELT L 152,
20.6.2003, lk 16; eestikeelne eriväljaanne: ptk 15, kd 07, lk 460).
Siin on loetletud ainult olulised alusaktid,
muude tubakat käsitlevate õigusaktide kohta vt: http://ec.europa.eu/health/tobacco/law/index_en.htm
4. Patsientide õigused piiriüleses tervishoius
4.1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
9. märtsi 2011. aasta direktiiv
2011/24/EL
patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses
tervishoius (ELT L 88, 4.4.2011, lk 45).
5. Farmaatsiatooted
5.1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004,
milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja
veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa
Ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1; eestikeelne eriväljaanne: ptk 13, kd
34, lk 229).
5.2. Nõukogu
10. veebruari 1995. aasta määrus (EÜ) nr 297/95
Euroopa Ravimihindamisametile makstavate
lõivude kohta (EÜT L 35, 15.2.1995, lk 1; eestikeelne eriväljaanne: ptk 13, kd
015, lk 3).
5.3. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ
inimtervishoius kasutatavaid ravimeid
käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67;
eestikeelne eriväljaanne: ptk 13, kd 27, lk 69).
5.4. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
16. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 141/2000,
harva kasutatavate ravimite kohta (EÜT L 18,
22.1.2000, lk 1; eestikeelne eriväljaanne: ptk 15, kd 05, lk 21).
5.5. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta
määrus (EÜ) nr 1901/2006
pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse
(EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ)
nr 726/2004 muutmise kohta (ELT L 378, 27.12.2006, lk 1).
5.6. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
13. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1394/2007
uudsete ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja
määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (ELT L 324, 10.12.2007, lk 121).
5.7. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/20/EÜ
liikmesriikide õigus- ja haldusnormide
ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist
inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (EÜT L 121,
1.5.2001, lk 34; eestikeelne eriväljaanne: ptk 13, kd 26, lk 299).
5.8. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/82/EÜ
veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse
eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1; eestikeelne eriväljaanne: ptk
13, kd 27, lk 3).
5.9. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009,
milles sätestatakse ühenduse menetlused
farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes
toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr
2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009,
lk 11).
Siin on loetletud ainult olulised alusaktid,
muude farmaatsiatooteid käsitlevate õigusaktide kohta vt:
Inimeste jaoks ettenähtud ravimid: http://ec.europa.eu/health/documents/eudralex/vol-1/index_en.htm
Veterinaarravimid: http://ec.europa.eu/health/documents/eudralex/vol-5/index_en.htm
6. Meditsiiniseadmed
6.1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
20. juuni 1990. aasta direktiiv 90/385/EÜ
aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid
käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 189,
20.7.1990, lk 17; eestikeelne eriväljaanne: ptk 13, kd 010, lk 154).
6.2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/42/EÜ
meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169,
12.7.1993, lk 1; eestikeelne eriväljaanne: ptk 13, kd 012, lk 82).
6.3. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
27. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/79/EÜ
meditsiiniliste in vitro
diagnostikavahendite kohta (EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1; eestikeelne
eriväljaanne: ptk 13, kd 21, lk 319).
Siin on loetletud ainult olulised alusaktid,
muude meditsiiniseadmeid käsitlevate õigusaktide kohta vt: http://ec.europa.eu/health/medical-devices/documents/index_en.htm

ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate
isikute rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
ÕIGUSAKTILE
LISATAV FINANTSSELGITUS

6.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
6.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

PROGRAMM
„TERVIS MAJANDUSKASVUKS” (2014−2020)

6.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

RAHVATERVIS

6.3.
Ettepaneku/algatuse liik

¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[20]
þ Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet

6.4.
Eesmärgid
6.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Programmiga
„Tervis majanduskasvuks” soovitakse aidata kaasa kahele allpool nimetatud eesmärgile.
INNOVATSIOON:
programmiga
soovitakse hõlbustada poliitikakujundajate ja rahvatervishoiuspetsialistide
uuenduslike tehnoloogiliste ja organisatsiooniliste lahenduste kasutuselevõttu
eesmärgiga parandada tervishoiusüsteemide kvaliteeti ja jätkusuutlikkust ning
laiendada juurdepääsu paremale ja ohutumale tervishoiule.
ENNETAMINE:
programmiga
soovitakse edendada head tervist ja ennetada haigusi ELi tasandil liikmesriikide
kodanike tervena elatud aastate arvu suurendamiseks tehtavatele jõupingutustele
kaasaaitamise ja nende täiendamise teel.
Programmiga
toetatakse tulevase rahvatervisepoliitika üldeesmärke.

6.4.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteem

Erieesmärk nr 1
ELi tasandil ühiste vahendite ja mehhanismide väljatöötamine, et
lahendada nii inim- kui ka finantsressursside nappimise probleem ning
hõlbustada innovatsiooni kasutuselevõttu tervishoius, et panustada
innovatiivsetesse ja jätkusuutlikesse tervishoiusüsteemidesse.
Erieesmärk nr 2
Meditsiinialaste eksperditeadmiste (Euroopa referentsvõrgustikud) ja
konkreetseid tingimusi käsitleva teabe piiriülese kättesaadavuse suurendamine
ning ühiste lahenduste ja suuniste väljatöötamine tervishoiu kvaliteedi
parandamiseks ja patsientide ohutuse suurendamiseks, et parandada ELi kodanike
juurdepääsu paremale ja ohutumale tervishoiule.
Erieesmärk nr 3
Kulutasuvate ennetusmeetmete parimate tõendatud tavade kindlakstegemine,
levitamine ja kasutuselevõtu soodustamine, võideldes piiriüleselt peamiste
riskiteguritega, nimelt suitsetamise, alkoholi kuritarvitamise ja rasvumise
ning HIV/AIDSiga, et ennetada haigusi ja edendada head tervist.
Erieesmärk nr 4
Ühiste lähenemisviiside väljatöötamine ning nende väärtuslikkuse
tõestamine tervishoiuga seotud hädaolukordades parema valmisoleku ja
kooskõlastamise vormis, et kaitsta kodanikke piiriüleste terviseohtude eest.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
süsteemile
TERVISHOIUPOLIITIKA
kõigi eespool loetletud erieesmärkide osas.

6.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Erieesmärk nr 1
ELi tasandil ühiste vahendite ja mehhanismide väljatöötamine, et
lahendada nii inim- kui ka finantsressursside nappimise probleem ning
hõlbustada innovatsiooni kasutuselevõttu tervishoius, et panustada
innovatiivsetesse ja jätkusuutlikesse tervishoiusüsteemidesse.
Mõjud programmi tasandil
Saavutada
olukord, kus väljatöötatud vahendeid, mehhanisme ja suuniseid/nõuandeid kasutavad
ära võimalikult paljud liikmesriigid (oma poliitikakujundajate,
tervishoiutöötajate ja tervishoiuasutuste kaudu).
Poliitiline mõju
Liikmesriike
(poliitikakujundajad, tervishoiutöötajad, tervishoiuasutused) toetatakse
tõhusalt:
*
oma tervishoiusüsteemides innovatsiooni rakendamisel,
* liikmesriigis piisava arvu tervishoiutöötajate
saavutamisel,
* meditsiinitehnoloogia kulutasuva kasutamise saavutamisel,
* tervishoiusüsteemis otsuste langetamise, korralduse,
halduse ja tulemuslikkuse parandamisel.
Abisaajad
Liikmesriigid
tervishoiupoliitika kujundajate, tervishoiutöötajate ja -asutuste kaudu.
Erieesmärk nr 2
Meditsiinialaste eksperditeadmiste (Euroopa referentsvõrgustikud) ja
konkreetseid tingimusi käsitleva teabe piiriülese kättesaadavuse suurendamine
ning ühiste lahenduste ja suuniste väljatöötamine tervishoiu kvaliteedi
parandamiseks ja patsientide ohutuse suurendamiseks, et parandada ELi kodanike
juurdepääsu paremale ja ohutumale tervishoiule.
Mõjud programmi tasandil
Saavutada
olukord, kus loodud ja tegutsevate Euroopa referentsvõrgustike kaudu kogutud
eksperditeadmisi kasutavad võimalikult paljud tervishoiutöötajad.
Saavutada
olukord, kus väljatöötatud suuniseid kasutavad ära võimalikult paljud
liikmesriigid (oma poliitikakujundajate, tervishoiutöötajate ja
tervishoiuasutuste kaudu).
Poliitiline mõju
Liikmesriike
toetatakse diagnostika kättesaadavuse parandamisel ja kõigile konkreetse
haiguse või haiguste rühma all kannatavatele patsientidele väga
spetsialiseeritud ravi tagamisel.
Liikmesriike
toetatakse tervishoiuteenuste kvaliteediga seotud haigestumuse ja suremuse
vähendamisel ning patsientide/kodanike usalduse suurendamisel
tervishoiusüsteemi vastu.
Abisaajad
Liikmesriigid
tervishoiupoliitika kujundajate ja tervishoiutöötajate kaudu ning lõppkokkuvõttes
patsiendid ja kodanikud.
Erieesmärk nr 3
Kulutasuvate ennetusmeetmete parimate tõendatud tavade
kindlakstegemine, levitamine ja kasutuselevõtu soodustamine, võideldes
piiriüleselt peamiste riskiteguritega, nimelt suitsetamise, alkoholi
kuritarvitamise ja rasvumise ning HIV/AIDSiga, et ennetada haigusi ja edendada
head tervist.
Mõjud programmi tasandil
Saavutada
olukord, kus võimalikult suur osa liikmesriikidest kasutab oma
poliitikakujundajate, tervishoiutöötajate, tervishoiuasutuste ja
elustiiliorganisatsioonide sidusrühmade kaudu tõendatud parimaid tavasid.
Poliitiline mõju
Liikmesriike
toetatakse krooniliste haiguste riskitegurite vähendamisel.
Abisaajad
Liikmesriigid
tervishoiupoliitika kujundajate, tervishoiutöötajate ja -asutuste kaudu,
tervise edendamisega tegelevad valitsusvälised organisatsioonid ja
lõppkokkuvõttes kodanikud.
Erieesmärk nr 4
Ühiste lähenemisviiside väljatöötamine ning nende väärtuslikkuse
tõestamine tervishoiuga seotud hädaolukordades parema valmisoleku ja
kooskõlastamise vormis, et kaitsta kodanikke piiriüleste terviseohtude eest.
Mõjud programmi tasandil
Saavutada
olukord, kus võimalikult suur osa liikmesriikidest integreerib oma
poliitikakujundajate, tervishoiutöötajate ja tervishoiuasutuste kaudu
väljatöötatud ühised lähenemisviisid oma valmisolekukavadesse.
Poliitiline mõju
Liikmesriikide
toetamine ELi tasandil tõhusate koordineeritud rahvatervisemeetmete kehtestamisel,
et aidata viia miinimumini piiriüleste terviseohtude tagajärjed rahvatervisele
(mis võivad ulatuda keemiliste ainetega seotud juhtumite põhjustatud
massilisest reostusest kuni epideemiate või pandeemiateni välja).
Abisaajad
Liikmesriigid
tervishoiuasutuste ja -töötajate ning muude siseasjade ja kodanikukaitsega
seotud pädevate asutuste kaudu.

6.4.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Erieesmärk nr 1
Tulemusnäitajad
2017.,
2020. ja 2023. aastaks väljatöötatud vahendite ja mehhanismide arv
Alates
2015. aastast ja hiljem igal aastal jagatud suuniste/soovituste/nõuannete arv
Mõjunäitajad
2018.,
2021. ja 2024. aastaks väljatöötatud vahendid ja mehhanismid ning nõuanded
(poliitikakujundajate, tervishoiutöötajate ja -asutuste kaudu) kasutusele
võtnud liikmesriikide arv.
Erieesmärk nr 2
Tulemusnäitajad
2017.,
2020. ja 2023. aastaks tegutsevate Euroopa referentsvõrgustike arv
2017.,
2020. ja 2023. aastaks väljatöötatud suuniste arv
Mõjunäitajad
2018.,
2021. ja 2024. aastaks moodustatud ja tegutsevate Euroopa referentsvõrgustike
kaudu kogutud eksperditeadmisi kasutavate tervishoiutöötajate arv
2018.,
2021. ja 2024. aastaks väljatöötatud suuniseid (poliitikakujundajate,
tervishoiutöötajate ja -asutuste kaudu) kasutavate liikmesriikide arv
Euroopa
referentsvõrgustikke kasutavate patsientide arv (mujal liikmesriigis kui
elukohariik)
Erieesmärk nr 3
Tulemusnäitajad
2017.,
2020. ja 2023. aastaks tõendatud parimate tavade arv
Vähi
sõeluuringute suuniste kasutuselevõtnud tervishoiutöötajate arvu suurenemine
Mõjunäitajad
2018.,
2021. ja 2024. aastaks oma poliitikakujundajate, tervishoiutöötajate ja
-asutuste ning hea tervise edendamise ja haiguste ennetamisega tegelevate
organite sidusrühmade kaudu tõendatud parimaid tavasid kasutavate
liikmesriikide arv
Erieesmärk nr 4
Tulemusnäitajad
2017.,
2020. ja 2023. aastaks väljatöötatud ühiste lähenemisviiside arv
Mõjunäitajad
2018.,
2021. ja 2024. aastaks oma tervishoiuasutuste, -töötajate ja muude siseasjade
ja kodanikukaitsega tegelevate pädevate asutuste kaudu väljatöötatud ühiste
lähenemisviiside valmisolekukavadesse integreerinud liikmesriikide arv

6.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
6.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Programmiga
„Tervis majanduskasvuks” pärast 2013. aastat toetatakse komisjoni meetmete
rakendamist rahvatervise valdkonnas alates 2014. aastast. Uues programmis
toetutakse käimasoleva (2008−2013) programmi tulemustele, võttes ühtlasi
arvesse 2003.−2007. aasta programmi järelhindamise ja 2008.−2013. aasta
programmi vahehindamise soovitusi.
Programmiga
soovitakse toetada komisjoni, liikmesriike ja peamisi sidusrühmi tõhusa
poliitika kujundamisel, koordineerimisel ja elluviimisel eesmärgiga leida
lahendused järgmistele pikaajalistele probleemidele:
*
Euroopa tervishoiusüsteemide finantsiline jätkusuutlikkus elanikkonna
vananemise taustal ja arvestades liikmesriikide rahanduse praegust olukorda;
*
tervishoiutöötajate nappus tööealise elanikkonna vähenemise ja suureneva
nõudluse tõttu kõnealuse tööjõu järele;
*
vajadus suurendada patsiendiohutust ja tervishoiu kvaliteeti, kuna üle poole
ELi kodanikest kardab tervishoiuteenuste protsessis viga saada;
*
püsivate edusammude puudumine krooniliste seisundite kontrolli all hoidmise ja
ennetamisega seoses, mille tõttu lähevad kaotsi parimad tootlikud eluaastad;
*
aina kasvav tervisealane ebavõrdsus kogu Euroopas;
*
valmisolek seista silmitsi üleilmsete ja piiriüleste terviseohtudega, mis
võivad ulatuda keemiliste ainetega seotud juhtumitest epideemiate ja
pandeemiateni, nagu hiljuti E coli, H1N1 või SARSi (äge raskekujuline
respiratoorne sündroom) vallapäästetud juhtumid.
Programmiga
võetakse lühikeses perspektiivis järgmisi meetmeid:
*
tervishoiualaste õigusaktide rakendamise toetamine ja komisjoni ravimite ja
meditsiiniseadmetega seotud kohustuste täitmine;
*
vajadus üleeuroopaliste usaldusväärsete, võrreldavate ja kättesaadavate
tõendite, statistika ja näitajate järele.

6.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Programm
pakub finantsvõimalusi luua ja käivitada koostöömehhanisme ja
koordinatsiooniprotsesse liikmesriikide vahel eesmärgiga selgitada välja ühised
vahendid ja parimad tavad, mis loovad sünergiat, luua ELi jaoks lisaväärtust
ning saavutada mastaabisääst. Programm ei saa asendada liikmesriikide meetmeid.
Selle asemel, kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 168
sedastatuga, peavad ELi meetmed täiendama liikmesriikide poliitikat ja
innustama koostööle liikmesriikide vahel. Seega peaks programm panustama ainult
valdkondadesse, kus liikmesriigid ei saa individuaalselt tegutseda või kus
edasiliikumiseks on vaja koordineerimist. Mööndakse, et tervishoiuprobleemid
erinevad liikmesriigiti ja liikmesriikide suutlikkus nende lahendamisel ei
tarvitse olla võrdne. Sellest vaatevinklist ei ole koostöö alati iseenesest
laabuv ja loomulik. Programmi kasutatakse seega sekkumiseks, eelistatavalt
seal, kus selle abil on võimalik edendada ja suunata koordineerimist Euroopa
tasandil, kuid seda tehakse liikmesriikide huve ja üldisemat rahvatervise
tegevuskava arvestades.
Esitatud
programmide eesmärkides kajastuvad valdkonnad, mille kohta on selgelt
tõendatud, et programmiga luuakse ELi lisaväärtust. Nendeks on: liikmesriikide
vahel parimate tavade vahetamise soodustamine; teadmiste vahetamise või
vastastikuse õppe võrgustike toetamine; piiriüleste ohtude käsitlemine riskide
vähendamiseks ja nende mõjude leevendamiseks; teatavate siseturuga seotud
küsimuste käsitlemine, mille osas on EL olulisel määral õigustatud tagama
kvaliteetsete lahenduste leidmist kõigis liikmesriikides; uuendustegevuse
potentsiaali avamine tervishoius; meetmed, mille tulemusel võidakse luua
võrdleva analüüsi süsteem; mastaabisäästu suurendamine dubleerimisest
põhjustatud raiskamise vältimise ja rahaliste vahendite kasutamise
optimeerimise teel.

6.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Ülevaade 2003.−2007. aasta rahvatervise programmi järelhindamisest ja
2008.−2013. aasta terviseprogrammi vahehindamisest
Terviseprogrammi
hinnangutes tunnustatakse selle suurt potentsiaalset panust ELi
rahvatervisepoliitika ettevalmistamisesse, väljatöötamisesse ja elluviimisesse.

Kuigi
oma ulatuselt on terviseprogramm suhteliselt väike, on see ülimalt tähtis
Euroopa tasandil tugevate ja professionaalsete, omavahel teadmisi ja kogemusi
vahetavate rahvatervise valdkonnas tegutsevate asutuste loomiseks ja
säilitamiseks. Programm avaldab kogu ELis märkimisväärset mõju
rahvatervishoiuspetsialistide tööle, millel on teatav (ehkki tagasihoidlik) vastukaja
kogu maailmas, mis on oluline selle töö üldise tunnustamise seisukohast.
Tegelikult ei oleks ilma terviseprogrammi toetuseta olnud võimalikud senised
tagasihoidlikud, kuid kiiduväärt jõupingutused seoses andmete kogumise ja
liikmesriikide vahel vahetamisega.
Terviseprogrammi
toetusel oli võimalik töötada välja näiteks meetmed tervisemõjurite ja
võrreldavate terviseandmete kohta uutes liikmesriikides, kus neid
majandusolukorra ja eelarvepiirangute tõttu ei oleks saanud tähtsuselt
ettepoole seada.
Kehtiva
terviseprogrammi raames on ELi tasandil ja liikmesriikide sisepoliitikas
edendatud selliseid tähtsaid küsimusi nagu haruldased haigused ja vähi
sõeluuringute suunised, ning see on avaldanud riigisisesel tasandil mõju nii
poliitika kujundamisele kui ka elluviimisele.
Haldustasandil
on programmi täitmine pärast esimest viieaastast tsüklit märkimisväärselt
paranenud peamiselt tänu sellele, et haldusteenust on ostetud sisse Tervise- ja
Tarbijaküsimuste Rakendusametilt. Rahastatavate meetmete valikumenetlust on
karmistatud, et tagada õigete taotlejate väljavalimine. Uued finantsmehhanismid
on üldjoontes hästi vastu võetud ja kõiki neid on kasutatud.
Sidusrühmad
ja programmikomitee liikmed leiavad siiski, et eesmärgid on liiga üldised ja
kohati isegi ähmased ning iga-aastastes töökavades on liiga palju prioriteete.
Hinnangutes soovitatakse terviseprogrammi eesmärke kohendada, muuta need rohkem
käegakatsutavamaks ja keskenduda teatavatele rahvatervishoiuküsimustele,
eelkõige neile, mida liikmesriigil endal on keeruline lahendada.
Hinnangutes
soovitati ka vähendada prioriteetsete valdkondade hulka iga-aastastes
töökavades ning lähtuda vajadustest ja ELile loodavast lisaväärtusest.
Juhtumiuuringutest
nähtub selge seos ühest küljest terviseprogrammi eesmärkide ja teisest küljest
selle vahel, kuidas selliste projektidega saab kaasa aidata programmi
eesmärkide saavutamisele. Eesmärkide saavutamise hindamist takistab selgete
tulemuslikkusnäitajate puudumine.
Samuti
soovitatakse määratleda selged tulemuslikkusnäitajad, et hõlbustada saavutuste
järelmeetmeid ja hindamist ning edusammude mõõtmist eesmärkide saavutamise
valguses. Terviseprogrammi tõhusaks rakendamiseks soovitati töötada välja
programmi pikaajaliste eesmärkide kava. Siis on võimalik koostoimes muude
poliitika elluviimise vahenditega kehtestada asjakohased prioriteetsed meetmed,
valida välja finantsmehhanismid ning tagada eesmärkide ja prioriteetide kohane
jagunemine.
Terviseprogrammi
tulemuste levitamine on veel üks valdkond, milles nähakse ruumi paranemiseks,
ja see on otseselt seotud aluseks oleva loogikaga: liikmesriikide sidusrühmad
ja poliitikakujundajad ei tea ega tunnusta piisavalt ELi ja ka riigisisesel või
piirkondlikul tasandil tervishoiupoliitika kujundamiseks suunatud rahastatud
meetmete tulemusi. See on siiski ülimalt tähtis tulemuste jätkusuutlikkuse
tagamiseks ning programmikohaste meetmete mõju seireks.
Seega
soovitatakse mõlemas hinnangus, et erinevate kanalite kaudu saadud tulemuste
levitamiseks tuleb rohkem pingutada.
Ülevaade kontrollikoja soovitustest
Kõnealused
soovitused olid kooskõlas eespool ülevaatlikult esitatud järeldustega, esile
tõsteti järgmised vajadused:
* Järgnevates
programmides tuleks seada paremini määratletud programmieesmärgid, mis
peavad olema vastavuses eelarvevõimalustega.
* Selgelt
tuleb sõnastada sekkumise aluseks olev loogika, milleks tuleb poliitilisel
ja programmi tasandil seada SMART-eesmärgid, tõsta esile nendevahelised seosed
ning määratleda näitajad, millega mõõta nende saavutamist.
* Kaardistamistegevus
läbiviidavatest projektidest ja nende tulemustest ülevaate saamiseks, et
teha kindlaks kattuvused ja puudujäägid projektide osas.
* Iga-aastaste
nn meetmete valdkondade arvu tuleks oluliselt vähendada ja keskenduda
strateegilistele prioriteetidele.
* Komisjon
peab kõrvaldama nõrgad kohad projektide ülesehituses ja rakendamises, milleks
tuleb:
- viia
projekti eesmärgid vastavusse programmi eesmärkidega ja eespool soovitatud muudetud
fookusega iga-aastaste prioriteetidega;
-
toetuse andmise lepingutes tuleb lisaks teostatavatele meetmetele näidata ka
nende soovitavad tulemused, sihtrühmad ja see, kuidas tulemusi pärast
projekti lõpetamist jätkusuutlikult kasutatakse;
-
võimaluse korral alati arvuliste eesmärkide ja tulemuslikkusnäitajate
kehtestamine, et võimaldada teostada seiret eesmärkide saavutamise üle;
- projektide
järelhindamine, et parandada tulevaste projektide (ja väidetavate
jätkuprogrammide) ülesehitust, kasutades ära saadud õppetunde.
*
Komisjon peaks täiel määral ära kasutama kehtiva terviseprogrammi (2008−2013)
finantsmehhanisme võrgustike tarbeks (st tegevustoetused), kuna need on
selliste meetmete ja teenuslepingute puhul sobivamad, et aidata kaasa
poliitika kujunemisele. Selleks on siiski vaja konkurentsikutsega võrreldes
määratleda pädevused jõulisemalt.
* Kontrollikoda
soovitab ka, et „pärast 2013. aastat algava perioodi suhtes peaksid Euroopa
Parlament, nõukogu ja komisjon uuesti läbi vaatama ELi rahvatervise meetmete
ulatuse ja ELi rahastamist käsitleva lähenemisviisi nimetatud valdkonnas.
Seda tuleks teha nii, et võetakse arvesse kättesaadavad eelarvevahendid ja muud
olemasolevad koostöömehhanismid (nt avatud koostöö meetod), mis hõlbustavad
huvirühmadevahelist koostööd ja teabevahetust üle kogu Euroopa.”

6.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Programm
edendab sünergiat, vältides seotud liidu programmide ja meetmete dubleerimist. Kasutatakse
asjakohaselt liidu muid fonde ja programme, eelkõige:
*
kehtivaid ja tulevasi liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramme ja
nende tulemusi,
*
struktuurifonde,
*
sotsiaalse ühtekuuluvuse ja innovatsiooni kava,
*
Euroopa Solidaarsusfondi,
*
Euroopa töötervishoiu strateegiat,
*
konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi,
*
keskkonna- ja kliimameetmete raamprogrammi (LIFE),
* liidu
tarbijapoliitika tegevusprogrammi (2014−2020),
*
õigusprogrammi (2014–2020),
* liidu
statistikaprogrammi nende vastavate tegevuste raames,
*
intelligentset elukeskkonda (AAL) käsitlevat ühisprogrammi,
*
programmi „Euroopa haridus”.

6.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

ý Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
ý  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014−31.12.2020
–
ý  Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014−2023, hõlmab ainult maksete
assigneeringuid
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood AAAA−AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

6.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[21]

ý Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
ý Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
ý  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[22]

–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
ý Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Märkused
Tervise- ja
Tarbijaküsimuste Rakendusamet (EAHC): kooskõlas nõukogu 19. detsembri 2002.
aasta määrusega (EÜ) nr 58/2003, millega sätestatakse nende täitevasutuste
põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud
ülesanded,[23] on
komisjon usaldanud[24] ühenduse
teise tervishoiu tegevusprogrammi aastateks 2008–2013 haldamise ülesande
tervise ja tarbijaküsimuste rakendusametile. Seetõttu võib komisjon teha otsuse
usaldada rakendusametile ka programmi „Tervis majanduskasvuks 2014−2020”
haldamise ülesanne.
Eelarve
täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega:
Nähakse ette
koostöö asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks Ühinenud
Rahvaste Organisatsiooni ja selle spetsialiseeritud asutustega (eelkõige WHO)
ja Euroopa Nõukogu ning Majanduskoostöö- ja Arenguorganisatsiooniga programmi
rakendamise eesmärgil, milleks suurendatakse liidu ja rahvusvahelisel tasandil
maksimaalselt tervishoiumeetmete tõhusust ja mõjusust, eelkõige arvestades erinevate
organisatsioonide konkreetset suutlikkust ja rolli.

7.
HALDUSMEETMED
7.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Programmi
rakendamist kontrollitakse kord aastas ning hinnatakse konkreetsete eesmärkide
saavutamist tulemuste ja mõjunäitajate põhjal, et teha mis tahes vajalikke
kohandusi poliitikas ja rahastamisprioriteetides.
Programmi
suhtes kohaldatakse vahehindamist ja järelhindamist. Vahehindamise eesmärk on
mõõta programmi eesmärkide täitmisel saavutatud edu, tehes kindlaks, kas
ressursse on kasutatud tõhusalt ja hinnates programmi loodud Euroopa
lisaväärtust.
2015.
aastaks kavandatud kehtiva programmi (2008−2013) järelhindamine annab kasulikku
teavet 2014−2020 programmi rakendamiseks.
Kogu
tööprogrammi kestel ning samuti hinnangutes kõikidel tasanditel ja ka
mitmeaastastes vahe- ja järelaruannetes esitatakse konkreetset teavet kliimaga
seotud kulude kohta, mis on arvutatud Rio markeritele tugineva metoodika
kohaselt, mis on määratletud 2011. aasta juunis esitatud teatises
mitmeaastase finantsraamistiku kohta.

7.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
7.2.1.
Tuvastatud ohud

Eelarve
täitmisel keskendutakse toetuste ja teenuslepingute eraldamisele.
Teenuslepingud
sõlmitakse sellistes valdkondades nagu uuringud, andmekogumine, hindamist käsitlevad
lepingud, koolitus, teabekampaaniad, IT- ja kommunikatsiooniteenused, rajatiste
haldus jne. Töövõtjateks on peamiselt terviseasutused, laborid,
konsultatsioonifirmad ja muud eraettevõtted, millest paljud on väikesed või
keskmise suurusega ettevõtted. Lepingute keskmine aastaeelarve on
hinnanguliselt 14 miljonit eurot, umbes 30 lepingut aastas.
Toetusi
antakse peamiselt valitsusvälistele organisatsioonidele, riiklikele ametitele,
ülikoolile jt tugiteenusteks. Subsideeritud projektid viiakse tavaliselt ellu
ühe kuni kolme aasta jooksul. Toetuste keskmine aastaeelarve on hinnanguliselt
37 miljonit eurot, umbes 50 toetust aastas.
Peamised
riskid on järgmised:
*
väljavalitud projektide halva kvaliteedi ja projekti viletsa tehnilise teostuse
oht, mis vähendab programmi mõju; eksperditeadmiste puudumine või ebapiisav
järelevalve puuduliku valikmenetluse tõttu;
*
eraldatud rahaliste vahendite ebatõhusa või ebamajandusliku kasutamise oht nii
toetuste (tegelike abikõlblike kulude hüvitamise keerukus, millele lisanduvad
ametnike piiratud võimalused abikõlblikke kulusid kontrollida) kui ka hangete
(mõnikord on nõutavate eriteadmistega teenuseosutajaid piiratud arvul, mistõttu
ei ole võimalik piisavalt hinnapakkumisi võrrelda) puhul;
*
komisjoni mainega seotud oht pettuste või kuritegeliku tegevuse ilmnemisel;
kolmandate poolte sisekontrollisüsteemide põhjal on võimalik saada üksnes
osalist kinnitust, kuna erisuguseid töövõtjaid ja abisaajaid on väga palju ja
kõik nad kasutavad omaenda kontrollisüsteeme, mis võivad olla üsna
väikesemahulised.

7.2.2.
Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Eelarve
täitmine toimub tsentraliseeritud otsese juhtimise teel, ehkki osa programmi
täitmisega seotud ülesannetest võidakse delegeerida olemasolevale
rakendusametile EAHC. Amet on kehtestanud omaenda sisekontrollisüsteemi, mille
üle teostab järelevalvet tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat ja mida
auditeerib komisjoni siseaudiitor ja ka kontrollikoda.
Tervise-
ja tarbijaküsimuste peadirektoraat ja EAHC on sisse seadnud sisekorra, mille
eesmärk on eespool osutatud riskide maandamine. Sisekord on täiel määral
kooskõlas finantsmäärusega ning selles on arvestatud kulutasuvusega. Tervise-
ja tarbijaküsimuste peadirektoraat jätkab selles raamistikus võimaluste
otsimist juhtimise tõhustamiseks ja suuremaks lihtsustamiseks.
Kontrolliraamistikul on järgmised põhitunnused.
Projektide valikuprotsessi omadused: kõik
pakkumiskutsed põhinevad komisjoni vastuvõetud iga-aastasel tööprogrammil. Iga
pakkumiskutse kohta avaldatakse pakkumiste valiku välistamise, valimise ja
lepingu sõlmimise kriteeriumid. Hindamiskomitee, mida võivad abistada
väliseksperdid, hindab nende kriteeriumide alusel iga pakkumist, järgides
sõltumatuse, läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ja
mittediskrimineerimise põhimõtet. Topeltrahastamise vältimiseks teostab
komisjon väljavalitud ettepanekute kohta talitustevahelise konsulteerimise.
Väliskommunikatsiooni strateegia: tervise- ja
tarbijaküsimuste peadirektoraadil on hästi väljatöötatud
kommunikatsioonistrateegia, mille eesmärk on tagada, et töövõtjad/abisaajad
saavad lepingunõuetest ja -klauslitest täielikult aru. Kasutatakse järgmisi
vahendeid: programmi EUROPA veebileht, korduma kippuvad küsimused, kasutajatugi
ulatuslikud suunised ja infokoosolekud abisaajate/töövõtjatega.
* Kontroll enne projektide elluviimist ja selle ajal:
-
Nii tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat kui ka EAHC kasutavad komisjoni
soovitatud näidistoetus- ja teenuslepinguid. Neis on sätestatud erinevad
kontrollisätted, näiteks kontrollitõendid, finantstagatised, kohapealsed
auditid ja OLAFipoolne kontroll. Kulude kõlblikkuse eeskirju lihtsustakse
näiteks sellega, et piiratud kululiikide puhul kasutatakse ühekordseid
väljamakseid. See aitab ühtlasi paremini keskenduda uuringutele ja
kontrollimistele. Partnerluslepingutega loodetakse parandada töösuhteid
abisaajatega ja parandada kõlblikkuseeskirjadest arusaamist.
-
Kõik töötajad kirjutavad alla hea halduskäitumise koodeksile. Valikumenetluses
või toetuslepingute haldamises osalevad töötajad allkirjastavad ka
deklaratsiooni huvide konflikti puudumise kohta. Personali koolitatakse
korrapäraselt ning parimate tavade vahetamiseks kasutatakse võrgustikke.
-
Projekti tehnilist teostamist kontrollitakse regulaarsete ajavahemike tagant
töövõtja tehniliste arenguaruannete põhjal; lisaks on konkreetsest juhtumist
olenevalt ette nähtud töövõtjatega kohtumised ja kohapealsed külaskäigud.
-
Nii tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi kui ka EAHCi finantsmenetlust
toetatakse komisjoni IT-vahenditega ning ülesanded on rangelt lahus: kõiki
lepingute/toetuslepingutega seotud finantstehinguid tõendavad kaks sõltumatut
isikut enne, kui tegevuse eest vastutav eelarvevahendite käsutaja need
allkirjastab. Poliitikavaldkondade personali erinevad liikmed algatavad tegevusi
ja tõendavad neid. Väljamaksete aluseks on erinevad eelnevalt määratletud
alusdokumendid, näiteks kinnitatud tehnilised aruanded ning tõendatud
kulunõuded ja arved. Tehingute valimi kohta viib tsentraalne finantsüksus läbi
teise tasandi dokumendipõhise eelkontrolli; enne lõplikku väljamakset võidakse
konkreetsest juhtumist olenevalt viia läbi ka eelnev kohapealne finantskontroll.
* Kontroll projekti lõppedes:
Nii
tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadil kui ka EAHC-l on
tsentraliseeritud auditimeeskonnad, kes tõendavad kohapeal kulunõuete
kõlblikkust. Kontrolli eesmärk on ennetada, avastada ja parandada
finantstehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud olulised vead.
Kontrollide suuremaks mõjuks nähakse auditeeritavate töövõtjate valimisel ette
a) kombineerida riskipõhist valikut juhuvalikuga ja b) pöörata kohapealse
auditi ajal alati võimalusel tähelepanu rakenduslikele aspektidele.
* Kontrollide kulud ja tulud:
Programmi
haldus- ja kontrollimeetmed on loodud eelnevate kogemuste põhjal: viimasel
kolmel aastal tagas kehtestatud sisekontroll alla 2 % keskmise jääkvigade
määra ning vastavuse finantsmääruses sätestatud toetus- ja hankemenetlustele.
Need on nii eelmise kui ka uue rahvaterviseprogrammi kaks peamist
kontrollieesmärki.
Kuna
uue programmi peamised ülesehituslikud tunnused ei ole eelmise programmi
omadest oluliselt erinevad, hinnatakse programmi elluviimise riske suhteliselt
stabiilseks. Seega kavatsetakse jätkata kehtestatud haldus- ja
kontrollimeetmetega; sellest olenemata võetakse uue finantsraamistiku raames
võimalikuks osutuvad täiendavad lihtsustused võimalikult kiiresti ja
maksimaalses ulatuses kasutusele.
Finantsselgituses
sisalduvate halduskulude kogusumma (osa 3.2.3) on 45,4 miljonit eurot
aastatel 2014–2020 hallatavast 446 miljonist eurost; see teeb hallatavate
vahendite halduskulude määraks umbes 10,2 % ning seda tuleks muude ELi
poliitikavaldkondadega võrreldes käsitada väiksemate kulutustega valdkonnana.
Tänu
toetuste ja hangete, riskipõhiste eel- ja järelkontrollide, dokumendipõhiste ja
kohapealsete auditite kombinatsioonile saavutatakse kontrollieesmärgid
mõistliku kulumääraga. Alla 2 % keskmise jääkvigade määra ning
finantsmääruse sätetega kooskõla saavutamisest tulenevat kasu hinnatakse
piisavalt tähtsaks valitud haldus- ja kontrollimeetmete õigustamiseks.

7.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Lisaks
kõikide regulatiivsete kontrollimehhanismide kohaldamisele töötab tervise- ja
tarbijaküsimuste peadirektoraat välja pettustevastase võitluse strateegia, mis
on kooskõlas komisjoni uue, 24. juunil 2011 vastu võetud pettustevastase
võitluse strateegiaga (CAFS), et tagada muu hulgas oma pettusevastaste
sisemeetmete täielik kooskõla CAFSiga ning pettusteohu haldamise orientatsioon
pettuseohu valdkondade kindlakstegemisele ja sobivate lahenduste leidmisele.
Vajaduse korral asutatakse rahvaterviseprogrammiga seotud pettusjuhtumite
analüüsimisega tegelevad võrgustikurühmad ja vastavad IT-vahendid ning võetakse
kasutusele erinevad meetmed, näiteks:
-
terviseprogrammi rakendamisest tulenevad otsused ja lepingud annavad
komisjonile, sealhulgas OLAFile ja kontrollikojale sõnaselgelt õiguse viia läbi
auditeid, kohapealseid uuringuid ja kontrolle;
-
pakkumiskutse hindamisfaasis kontrollitakse pakkujaid avaldatud
välistamiskriteeriumide alusel, lähtudes deklaratsioonidest ja varajase hoiatamise
süsteemist;
-
kulude kõlblikkuse eeskirju lihtsustatakse kooskõlas finantsmääruse sätetega;
-
lepingute haldusega tegelevat personali koolitatakse korrapäraselt pettuse ja
rikkumistega seotud küsimustes; samuti koolitatakse audiitoreid ja
kontrollijaid, kes tõendavad abisaajate deklaratsioone kohapeal.

8.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
8.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

·      Olemasolevad eelarveread
Järjestus mitmeaastase
finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa:
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline panus
 Number || Liigendatud/liigendamata([25]) || EFTA[26] riigid || Kandidaat-riigid[27] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses.
 3: Turvalisus ja kodakondsus || 17 03 06 ELi tervisealane tegevus || Liigendatud || JAH || JAH || EI || EI
 3: Turvalisus ja kodakondsus || 17 01 04 Euroopa Liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm – Halduskorralduskulud || Liigendamata || JAH || JAH || EI || EI
Uute
eelarveridade loomist ei taotleta.

8.2.
Hinnanguline mõju kuludele
8.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
kehtivates hindades
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number 3 || Turvalisus ja kodakondsus
 Peadirektoraat: Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Järgnevad aastad || KOKKU
 Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 17 03 06 || Kulukohustused || (1) || 54,465 || 56,281 || 57,188 || 58,096 || 59,004 || 60,819 || 59,004 ||   || 404,857
 Maksed || (2) || 5,000 || 16,000 || 32,000 || 49,000 || 54,000 || 57,000 || 57,000 || 134,857 || 404,857
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[28]
 17 01 04 ||   || (3) || 5,535 || 5,719 || 5,812 || 5,904 || 5,996 || 6,181 || 5,996 ||   || 41,143
 Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 60,000 || 62,000 || 63,000 || 64,000 || 65,000 || 67,000 || 65,000 ||   || 446,000
 Maksed || =2+2a +3 || 10,535 || 21,719 || 37,812 || 54,904 || 59,996 || 63,181 || 62,996 || 134,857 || 446,000
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 54,465 || 56,281 || 57,188 || 58,096 || 59,004 || 60,819 || 59,004 ||   || 404,857
 Maksed || (5) || 5,000 || 16,000 || 32,000 || 49,000 || 54,000 || 57,000 || 57,000 || 134,857 || 404,857
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 5,535 || 5,719 || 5,812 || 5,904 || 5,996 || 6,181 || 5,996 ||   || 41,143
 RUBRIIGI 3 Turvalisus ja kodakondsus assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 60,000 || 62,000 || 63,000 || 64,000 || 65,000 || 67,000 || 65,000 ||   || 446,000
 Maksed || =5+ 6 || 10,535 || 21,719 || 37,812 || 54,904 || 59,996 || 63,181 || 62,996 || 134,857 || 446,000
Komisjon võib kavandada programmi „Tervis
majanduskasvuks” rakendamise laiendamist rakendusametile. Hinnanguliste kulude
summasid ja jaotust tuleb ehk korrigeerida vastavalt lõplikule kehtestatud
laienduse määrale.
.
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) kehtivates
hindades
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Peadirektoraat: Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat ||
  Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi personalikulud (17 01 01) || 1,088 || 1,110 || 1,132 || 1,155 || 1,178 || 1,202 || 1,226 || 8,091
 Peadirektoraat: Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat ||
  Muud halduskulud (17 01 02 11) || 2,125 || 2,168 || 2,211 || 2,255 || 2,300 || 2,346 || 2,300 || 15,705
 Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 3,213 || 3,278 || 3,343 || 3,410 || 3,478 || 3,548 || 3,526 || 23,796
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 3,213 || 3,278 || 3,343 || 3,410 || 3,478 || 3,548 || 3,526 || 23,796
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 63,213 || 65,278 || 66,343 || 67,410 || 68,478 || 70,548 || 68,526 || 469,796
 Maksed || 13,748 || 24,997 || 41,155 || 58,314 || 63,475 || 66,729 || 66,522 || 334,939

8.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
ý  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
–
kulukohustuste
assigneeringud miljonites eurodes kehtivates hindades (kolm kohta pärast koma)
 Näidata eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundite liigid ||   || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kogukulu
 ERIEESMÄRK nr 1 || 3 || 26,143 || 7 || 27,015 || 11 || 27,450 || 11 || 27,886 || 11 || 28,322 || 11 || 29,193 || 11 || 28,322 || 65 || 194,331
 ERIEESMÄRK nr 2 || 2 || 11,982 || 4 || 12,382 || 6 || 12,581 || 6 || 12,871 || 6 || 12,981 || 6 || 13,380 || 6 || 12,981 || 36 || 89,069
 ERIEESMÄRK nr 3 || 2 || 11,438 || 5 || 11,819 || 8 || 12,010 || 8 || 12,200 || 8 || 12,391 || 8 || 12,772 || 8 || 12,391 || 47 || 85,020
 ERIEESMÄRK nr 4 || 1 || 4,902 || 3 || 5,065 || 5 || 5,147 || 5 || 5,229 || 5 || 5,310 || 5 || 5,474 || 5 || 5,310 || 29 || 36,437
 KULU KOKKU || 9 || 54,174 || 19 || 55,980 || 30 || 56,882 || 30 || 57,785 || 30 || 58,688 || 30 || 60,494 || 30 || 58,688 || 178 || 404,857
Oodatavad väljundid aastatel 2021 ja 2022: 1. eesmärk: 12; 2. eesmärk: 6;
3. eesmärk: 9; 4. eesmärk: 6 ja kogu programmi puhul kokku
seega 32. Kokku on hinnanguliselt oodata 210 väljundit.
Väljund koosneb järgmisest:
konkreetne eesmärk 1: välja töötatud vahendite ja mehhanismide arv;
konkreetne eesmärk 2: välja töötatud toimivate Euroopa tugivõrgustike
ja suuniste arv;
konkreetne eesmärk 3: tuvastatud ja levitatud kulutõhusaid
ennetamismeetmeid käsitlevate kinnitatud parimate tavade arv;
konkreetne eesmärk 4: välja töötatud ühiste
lähenemisviiside (kaitsmine piiriüleste terviseohtude eest) arv.
Jagunemine aastate lõikes on keskmine ja
pelgalt indikatiivne, nagu on ka kogumahu jagunemine, mis on programmi
seisukohast olulisem. Tegelikult võib juhtuda, et ühel aastal pingutatakse ühe
konkreetse eesmärgi saavutamiseks rohkem kui teiste eesmärkide saavutamiseks.
Aastakulude orientiirid esitatakse mitmeaastases strateegilises programmis.
Lõplik otsus langetatakse iga-aastase tööprogrammi koostamise ajal.

8.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
8.2.3.1.
Ülevaade

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
ý  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
Miljonites eurodes 2011. aasta hindades (kolm kohta pärast koma)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIK 5
 Personalikulud (eelarverida 17 01 01) || 1,026 || 1,026 || 1,026 || 1,026 || 1,026 || 1,026 || 1,026 || 7,182
 Muud halduskulud (eelarverida 17 01 02 11) || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 14,175
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 KOKKU || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 21,357
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 5 välja jäävad kulud
 Halduskulud programmi toetamiseks (eelarverida 17 01 04) || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 37,240
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 5 välja jäävad kulud kokku || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 37,240
 KOKKU || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 58,597

8.2.3.2.
Hinnanguline personalivajadus

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
ý  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Täistööajale taandatud ametikohtade arv
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 ·                         Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadis
 17 01 01 01 – peakorteris ja komisjoni esindustes liikmesriikides (AD&AST kategooriad) || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7
 2,375 || 2,375 || 2,375 || 2,375 || 2,375 || 2,375 || 2,375
 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad kokku, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075
 KOKKU || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete
kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadis: Programmi viimistlemine, mitmeaastane tööprogramm, iga-aastased tööprogrammid, programmi rakendamise järelmeetmed, hindamine, auditid jne. Kooskõlastus rakendusametiga kui programmi haldamise laiendamise kohta on lõplik otsus tehtud.

8.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

–
ý  Ettepanek/algatus on kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga
2014.–2020. aasta jaoks, nagu on soovitatud komisjoni teatises KOM(2011)500.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine
või mitmeaastase finantsraamistiku[29]
läbivaatamine.

8.2.5.
Kolmandate isikute rahaline osalus

–
ý Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

–
¨ Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
järgmine:

8.3.
Hinnanguline mõju kuludele

–
ý  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
[1]               KOM(2011) 500 lõplik.
[2]               KOM(2010) 2020 lõplik.
[3]               Allikas: väljavõte Eurostat võrguandmebaasist, juuli
2011: „General expenditure by function — health compared to total”. 2009:
14,63 %; http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=gov_a_exp&lang=en .
[4]               IMF 2011 ja Joumard et al., 2010, st riiklike
tervishoiukulude suurenemine SKTs, mis on suurem elanikkonna vananemisega
seoses eeldatust (kulude ülemäärane kasv on hinnanguliselt 1 % OECD
järgi).
[5]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu
9. märtsi 2011. aasta direktiiv 2011/24/EL
[6]               ELT C, , lk .
[7]               ELT C, , lk .
[8]               Komisjoni teatis KOM(2010) 2020 lõplik.
[9]               EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1–12.
[10]             ELT L 301, 20.11.2007, lk 3–13.
[11]             Kontrollikoja 5. märtsi 2009. aasta eriaruanne nr 21/2009
„Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis tervise
parandamiseks?”
[12]             Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus loodi Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) 851/2004.
[13]             Teaduskomiteed loodi kooskõlas komisjoni otsusega
2008/721/EÜ, ELT viide
[14]             ELT C, , lk .
[15]             EÜT L 248, 16.09.2002, lk 1.
[16]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[17]             KOM(2010) 546 lõplik.
[18]             ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.
[19]             ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.
[20]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
punktile a või b.
[21]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[22]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[23]             EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.
[24]             Komisjoni 9. septembri 2008. aasta otsus C(2008)4943.
[25]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud
[26]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[27]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[28]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[29]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.