Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0785

Ettepanek: Nõukogu määrus millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes  /* KOM/2004/0785 lõplik */

	Brüssel 08.12.2004KOM(2004) 785 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKäesoleva nõukogu määruse ettepanekuga määratakse kindlaks ühenduse 2005. aasta püügivõimalused mitmes kalastuspiirkonnas ja kolmandate riikide laevade püügivõimalused ühenduse vetes, samuti nende püügivõimaluste kasutamise tingimused. Ühtlasi tehakse ettepanek jätkata oluliselt vähenenud kalavarude püügikoormust piiravaid meetmeid. Ettepanek sisaldab ka 2005. aasta tehnilisi üleminekumeetmeid.I. ETTEPANEKU POLIITILINE TAUSTRahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) kõige värskem aruanne, mille on suures osas heaks kiitnud EÜ kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF), kinnitab tähelepanekuid viimaste aastate olukorra kohta. Suurt osa põhjalähedaste kalade varusid ja mõnesid pelaagiliste kalade varusid on püütud liiga palju ja need ei ole bioloogiliselt ohututes piirides.Mõnede väga oluliselt vähenenud varude puhul on ICES soovitanud püügi keelamist asjaomases püügipiirkonnas või rangelt piiratud väljapüügimahu kehtestamist kuni taastamiskava vastuvõtmiseni. Sellise soovituse kohaldamist tuleb kaaluda nõukogu viimase kolme aasta otsuseid silmas pidades. Nimetatud otsused on kaasa toonud ohustatud kalavarude püügikvootide olulise vähendamise ja alates 2003. aastast ajutise püügikoormuse kontrolli kehtestamise teatavates püügipiirkondades. Kõnealused meetmed on hõlmanud kalalaevade tegevuse lõpetamise programme, mille tulemusel on mõnes liikmesriigis püügimaht vähenenud. Seetõttu leiab komisjon, et tema praegune poliitika lubada kalapüüki, kuid vähesel määral, võib anda tulemusi, kui seda täielikult järgitakse.Hiljutised ICESi hinnangud näitavad siiski, et 2003. aasta kalastussuremus on väiksem, kui nõukogu 2002. aastal ette nägi. Komisjon peab vajalikuks tugevdatud kaitsemeetmete kohaldamist, kui püügitegevust nõuandekohaselt ei lõpetata.ICESi hinnangute kohaselt on paljude varude puhul lossitud kogused märksa suuremad kui ametlikus statistikas kajastatud kogused. See näitab, et kvoodid ei ole kalapüüki piiranud sel määral, nagu oli kavandatud. Seetõttu püsib ICES arvamusel, et kalastussuremust on võimalik vajalikul määral vähendada ainult siis, kui rakendatakse olulisi püügikoormuse piiranguid. Toetudes sellele soovitusele, teeb komisjon ettepaneku rakendada 2005. aastal peamise kaitse- ja majandamismeetmena spetsialiseeritud püügikoormuse reguleerimist.Mitmeaastased majandamiskavad on vajalikud, et kindlustada varude pikaajaline elujõulisus ja suurendada kalastustegevuse stabiilsust. Iga-aastasel lubatud väljapüügimahtude ja kvootide kehtestamisel tuleb järgida taastamiskavasid ja pikaajalisi majandamiskavasid. Komisjoni ettepanek kajastab hiljuti liikmesriikide ja huvirühmadega pikaajalise majandamise üle peetud arutelu ning eeldab arutelude jätkumist 2005. aastal.Konsultatsioonid huvirühmadega on esile toonud soovi säilitada lubatud väljapüügimahud stabiilsena. Selleks peaksid ka kalavarud olema stabiilsemad. See omakorda eeldab suure osa varude püüdmise vähendamist madalamale, stabiilsemale ja säästvamale tasemele.Hiljutises nõuandes on teadlased soovitanud püügipiirkondadel põhinevat majandamist, sest liigikeskne majandamine ei ole adekvaatne paljude keerukate, segakoostisega püügipiirkondade puhul, mille varusid püütakse koos. Püügipiirkondadel põhineva lähenemise puhul tuleb arvesse võtta erinevate varude kooslust püügipiirkonnas. See on ka lisapõhjus, miks kasutada majandamismeetodina spetsialiseeritud püügikoormuse reguleerimist. Ilma selleta võiks kalalaevastike kasutusse antud püügivõimaluste ja tegeliku kalasaagi liigilise koostise erinevused tuua kaasa kohustuse kalu vette tagasi lasta.ICESi hinnangud lubatud väljapüügimahu ületamise kohta ning lubatud väljapüügimahtude ja kvootide tulemusetus kalastussuremuse vähendamisel näitavad, et kalavarude kaitseks on vaja kontrolli- ja rakendusmeetmeid oluliselt tõhustada. Seoses sellega pakub komisjon välja mitu kaitse- ja majandamismeetmete tõhustamise abinõud.II LUBATUD VÄLJAPÜÜGIMAHTUDE KEHTESTAMINEA. Ühenduse vete kalavarudKomisjoni ettepanekud lubatud väljapüügimahtude kohta põhinevad uusimatel teaduslikel soovitustel, millest on mõnel juhul tehtud erandeid, et tagada majandustegevuse jätkumine asjaomastes püügipiirkondades ja rakendada eespool kirjeldatud mitmeaastast majandamismeetodit. Nimetatud erandeid tehakse ainult tingimusel, et kalavarusid ähvardav oht väheneb tunduvalt.Komisjon on käesoleva aasta ettepanekute kavandamise käigus pidanud nõu huvirühmadega. Nende nõupidamiste tulemusena tunnistab komisjon vajadust kasutada bioloogiliselt ohututest piiridest väljunud varude puhul järkjärgulist lähenemist, et saavutada varude bioloogiliselt ohutute piiride taastumise ja teatava majandustegevuse jätkumise vajaduste mõistlik tasakaal. Komisjon tunnistab ka vajadust täiel määral kasutada bioloogiliselt ohututes piirides olevate varude püügivõimalusi, kui see ei põhjusta kalastussuremuse tõusu määral, mis pikas perspektiivis põhjustaks saagi vähenemist.Kirjeldades ühenduse vetes lubatud püügimahtude kehtestamise üksikasjalikke põhimõtteid, kasutab komisjon järgmiste varukategooriate puhul järgmisi tingimusi.1. Varud, mille jaoks on nõukogu võtnud vastu taastamiskavaNeed varud on:-  Kattegati tursavarud,-  Skagerraki, Põhjamere ja La Manche’i idaosa tursavarud,-  Šotimaa läänerannikuvete tursavarud,-  Iiri mere tursavarud,-  põhjapoolsed merluusivarud.Komisjon soovitab teha muudatusi nimetatud varude lubatud väljapüügimahtudes vastavalt kehtiva tursavarude taastamiskava[1] artiklitele 6 ja 7 ning põhjapoolsete merluusivarude taastamiskava[2] artiklitele 5 ja 6. Mõne nimetatud varu puhul on hinnangutes olulisi ebatäpsusi, sest lossitud kala hulk on ebaselge. Nendel juhtudel ei ole artiklid 6 ja 7 otseselt kohaldatavad ning komisjon soovitab säilitada väikesed lubatud väljapüügimahud.Pidades silmas tursavarude jätkuvalt halba seisundit ja kinnitatud vajadust täiendavate kaitsemeetmete järele, soovitab komisjon täiendavaid muudatusi tursa kaitse tõhustamiseks vastavalt tursa taastamiskava artiklile 8.2. Varud, mille jaoks koostatakse taastamiskavaNeed varud on:– lõunapoolsed merluusivarud (rajoonid VIIIc ja IXa),– Pürenee poolsaare Atlandi ookeani rannikuvete homaarivarud (rajoonid VIIIc ja IXa),– Biskaia lahe merikeelevarud (rajoonVIIIab),– La Manche’i lääneosa merikeelevarud (rajoon VIIe),– Läänemere idaosa tursavarud (alarajoonid 25–32),– Põhjamere atlandi merilesta varud (alapiirkond IV).Kui ICES on pidanud vajalikuks jätkata taastamiskava rakendamist, soovitab komisjon kohandada lubatud väljapüügimahte ja püügikoormuse reguleerimise meetmeid, võttes arvesse liikmesriikide ja huvirühmadega konsulteerimise tulemusi. Kui ICES ei ole oma soovitust taastamiskava kohta korranud, teeb komisjon lubatud väljapüügimahtude ja vajaduse korral püügikoormuse piirangute ettepanekud vastavalt teadustulemustele ja arvestades varude hetkeseisundit, mitmeaastase meetodi vajalikkust ning liikmesriikide ja huvirühmade soovi hoida lubatud väljapüügimahud stabiilsetena. Komisjon jätkab arutelusid nõukogu ning huvirühmade ja asjaomaste liikmesriikidega kõnealuste varude pikaajalise majandamise üle, mille eesmärk on vältida nende varude naasmist tõsisesse ohuseisundisse.3. Varud, mis on seotud varuga, mille taastamiskava on vastu võetud või koostamisel või mille puhul ICES ja STECF on soovitanud püügi lõpetamist või jätkamist võimalikult väikeses mahusKui taastamiskava rakendamine võib põhjustada segakoostisega püügipiirkonnas eluneva ohualti liigi kalastussuremuse olulisi muutusi, teeb komisjon ICESilt ja STECFilt saadud teabe ja soovituste põhjal ettepaneku kohaldada sobivaid meetmeid, et vältida kalade vette tagasilaskmise kohustust sorteerimatu segakoostisega püügipiirkondades. Näitena võib nimetada Põhjamere ja Šotimaa läänerannikuvete kilttursa- ja merlangivarusid ning Kattegati, Skagerraki ja Põhjamere merikeelevarusid.4. Muud varud, mis ICESi ja STECFi andmetel ei ole bioloogiliselt ohututes piirides ja mille puhul ICES ja STECF soovitavad kalastussuremust oluliselt vähendadaVarude puhul, mis ei ole bioloogiliselt ohututes piirides, kuid mida ei saa liigitada kummagi eespool nimetatud kategooria alla, soovitab komisjon lubatud väljapüügimahtu, mis vastab lühiajalisele püügivõimalusele, mille on ette näinud kas ICES, STECF või mõlemad, kuid hinnangute ebatäpsuse mõju vähendamiseks ning turgude ja kalapüügi suurema stabiilsuse saavutamiseks soovitab komisjon piirduda lubatud väljapüügimahu muutmisel maksimaalselt 20 protsendiga 2003. aasta lubatud väljapüügimahust, kui seejuures ei ületata ennetuslikku kalastussuremust Fpa.Kirjeldatud järkjärgulise lähenemise olulise osana soovitab komisjon, et nõukogu võtaks endale kohustuse kehtestada lubatud väljapüügimahud, mis vastavad kalastussuremuse järkjärgulistele vähendamistele järgnevatel aastatel.5. Varud, mis on bioloogiliselt ohututes piirides ja mis ei ole seotud taastuva varugaKui varu hindamine näitab, et see on bioloogiliselt ohututes piirides, soovitab komisjon lubatud väljapüügimahtu, mis teaduslike hinnangute alusel ei põhjusta 2006. aastaks varu bioloogiliselt ohutute piiride ületamist (st langemist alla ennetusliku biomassi Bpa või ennetusliku kalastussuremuse Fpa ületamist).Kui varu hindamine näitab, et pikas perspektiivis ei ole võimalik kalastussuremuse tõusu korral saavutada suuremat saaki või et kalastussuremuse vähendamise korral võib saavutada suurema saagi, soovitab komisjon lubatud väljapüügimahtu, mille korral kalastussuremus ei tõuse.Hinnangute ebatäpsuse mõju vähendamiseks ja kalamajanduse stabiilsuse suurendamiseks soovitab komisjon piirduda lubatud väljapüügimahtude suurendamisel ja vähendamisel maksimaalselt 20 protsendiga 2002. aasta lubatud väljapüügimahust, kui seejuures ei ületata ennetuslikku kalastussuremust Fpa.6. Varud, mille kohta puuduvad hinnangud ja teaduslikud soovitusedNendel juhtudel põhineb komisjoni ettepanek ICESi või STECFi soovitusel, kui need asutused on esitanud lubatud väljapüügimahu kindla väärtuse.Kui komisjoni käsutuses ei ole hinnangut ega soovitust, soovitab komisjon 2005. aastaks üldiselt väljapüügimahtu, mis on võrdne 2004. aastaks kehtestatuga, kui registreeritud lossimiskogused osutavad kvootide intensiivsele ärakasutamisele. Kvootide vähese ärakasutamise korral on komisjon kaalunud, kas selle põhjuseks võib olla tegelike püügivõimaluste vähesus (teisisõnu, „kalade eksisteerimine üksnes paberil“). Sel juhul soovitab komisjon lubatud püügimahte vähendada, et need vastaksid täpsemalt tegelikele püügivõimalustele (ja seega pakuksid pikas perspektiivis paremat kaitset). Kõnealusel juhul soovitab komisjon lubatud püügimahtude 20% vähendamist, et püügivõimalused alaneksid järk-järgult viimastel aastatel registreeritud lossimiskoguste tasemeni.B. Varud, mida majandatakse piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames või vastavalt kolmandate riikidega peetud kahepoolsete konsultatsioonide tulemusteleTeatavaid varusid majandatakse piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames või vastavalt kolmandate riikidega peetud kahepoolsete konsultatsioonide tulemustele. Nende varude puhul kajastab komisjoni soovitus nimetatud raamistikes vastuvõetud otsuseid. Siiski on vaja vastu võtta mõned otsused, mis käsitlevad kolmandate riikidega ühiselt majandatavaid varusid. Viivitamine käesoleva ettepaneku esitamisega kuni nimetatud otsuste vastuvõtmiseni muudaks võimatuks käesoleva ettepaneku õigeaegse esitamise nõukogule, et selle saaks vastu võtta detsembris.III. PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUDPidades silmas ICESi nõuannet, milles väidetakse, et lubatud püügimahud ei ole kalastussuremuse piiramiseks küllalt tõhusad, ja soovitatakse säästvuse saavutamiseks reguleerida püügikoormust, peab komisjon jätkuvalt püügikoormuse reguleerimist oluliseks abinõuks. Nõukogu on kehtestanud teatavate tursavarude püügikoormuse reguleerimise meetmed alates detsembrist 2002.Komisjon on lisaks sellele esitanud ettepanekud täiendavate taastamiskavade kohta, mis hõlmavad spetsialiseeritud püügikoormuse reguleerimist varude puhul, mida ei kasutata säästvalt.Komisjon teeb ettepaneku püügikoormuse reguleerimise ajutiste eeskirjade kohta, mis on sarnased 2004. aastal rakendatutega (määruse 2287/2003 V lisa) ja mida tuleks kohaldada varude suhtes, mis ei ole bioloogiliselt ohututes piirides ja mille puhul ICES on soovitanud kalastussuremust tunduvalt vähendada.Nimetatud ettepanek hõlmab püügipäevade arvu piiramist püüniseklasside kaupa Skagerraki, Kattegati, Põhjamere, Iiri mere, La Manche’i idaosa ja Šotimaa läänerannikuvete tursapüügipiirkondades, Põhjamere atlandi merilesta püügipiirkondades, La Manche’i lääneosa merikeele püügipiirkondades ning Pürenee poolsaare läänerannikuvete merluusi, merikuradi ja norra salehomaari püügipiirkondades.Iiri mere, Kattegati, Skagerraki, Põhjamere ja Šotimaa läänerannikuvete tursavarude puhul on vaja püügikoormust võrreldes 2003. aastaga veelgi vähendada. 2003. ja 2004. aastal muudeti püügikoormuse piiramise meetmeid olulisel määral ja see on meetmete tõhusust märgatavalt suurendanud. 2004. aastal on püügikoormus seetõttu tõenäoliselt märgatavalt väiksem kui 2003. aastal, isegi kui merepäevade arv jääb samaks. Kõnealuste varude puhul on ICES soovitanud kalastussuremuse vähendamist võrreldes 2003. aastaga või keskmise kalastussuremusega ajavahemikul 2001–2003. Merepäevade arvu piiramine võrreldes 2004. aastaga, mis on vajalik teadusliku nõuande järgimiseks, võib seetõttu olla ICESi soovitatust väiksem.Kui nimetatud vähendamist rakendatakse asjaomaste laevastike merepäevade arvu piiramise teel, võib see kahjustada mitme teise varu püügivõimaluste täielikku ärakasutamist. Seetõttu soovitab komisjon vajaliku tursapüügikoormuse saavutamiseks lõpetada tursapüük teatavates kalastuspiirkondades ja/või teataval hooajal.Lubatud merepäevade arvud Põhjamere atlandi merilesta, La Manche’i lääneosa merikeele ja Pürenee poolsaare rannikuvete merluusi, merikuradi ja norra salehomaari püügi jaoks on kavandatud kooskõlas soovitatud väljapüügimahtudega, nagu eespool kirjeldatud.ICESi hiljutises nõuandes on rõhutatud vajadust kehtestada püügikoormuse piiramise kava Läänemere tursapüügi jaoks. Vastavalt sellele nõuandele ja Läänemere idaosa turskade kalastussuremuse oluliseks vähendamiseks 2005. aastal soovitab komisjon vähendada püügikoormust ja keelata selleks tursapüük kahes piirkonnas.Eespool nimetatud varude puhul soovitab komisjon lubatud väljapüügimahtusid, mis ei ole kooskõlas ICESi soovitatud püügikeeluga. Kõnealuste soovitustega kaasneb suurem risk kui teadusliku nõuande range järgimisega. Et nimetatud väljapüügimahud võimaldaksid taastumist, tuleb neid toetada püügikoormuse piirangute ning kontrolli- ja rakendusmeetmete tugevdamisega. Püügikoormuse meetmete ettepanekud sätestatakse III lisas (keelupiirkonnad ja –ajad) ja IV lisas (merepäevade arv ning kontrolli- ja rakendusmeetmed).Peamised muudatused võrreldes kehtivate meetmetega:-  Meetmetega hõlmatud laevade jaoks püügilubade erisüsteemi lisamine ja kaitse-eeskirju rikkuvatele laevadele püügivõimaluste piirangute kehtestamine.-  Liikmesriikidele püügikoormuse aruannete esitamise kohustuse kehtestamine.Lisaks on ICES soovitanud majandada Põhjamere tobiavarusid püügikoormuse reguleerimise erikava alusel. V lisas esitatakse nimetatud nõuandele vastava majandamissüsteemi kava.IV TEHNILISED ÜLEMINEKUMEETMED2005. aastal kohaldatavad tehnilised üleminekumeetmed esitatakse ettepaneku III lisas. Vastavalt II ja III jaos sätestatule sisaldab ettepanek täiendavaid tursapüügi koormuse piiranguid, mis seisnevad keelupiirkondade ja –aegade kehtestamises. Põhjamere ja Läänemere idaosa tursavarude osas tehakse ettepanek lõpetada põhjalähedane püük kahes piirkonnas, mis hõlmavad peamisi tursapüügialasid. Kattegati tursavaru osas tehakse ettepanek keelustada tursapüük 2005. aasta esimeses kvartalis, mille jooksul tavapäraselt püütakse rohkem kui kolmandik tursasaagist. Šotimaa läänerannikuvete ja Iiri mere tursavarude suhtes ei tehta täiendavaid keelustamisettepanekuid.V. KALASAAGI JA KAASPÜÜGI LOSSIMISTINGIMUSED NING HEERINGAGA SEOTUD ERITINGIMUSEDVastavalt kehtivale korrale ei arvestata kvootidest maha tehnilise otstarbega kalapüügi käigus väikesesilmaliste võrkudega püütud heeringasaake. See kehtib ka Põhjamerel, Skagerrakis ja Kattegatis tehnilise otstarbega kalapüügi käigus saadud heeringa kaaspüügi kohta, kuigi nende piirkondade jaoks on Norraga kokku lepitud kaaspüügi kvoodid. Tagamaks, et kõik heeringasaagid arvestatakse asjaomastest kvootidest maha, esitatakse muudatused ettepaneku artiklis 8 ja II lisas. Nõuet kasutada sobivaid proovivõtusüsteeme, et tulemuslikult kontrollida heeringa kaaspüüki, laiendatakse väikesesilmaliste võrkude kasutamisele Läänemerel. Kogu heeringa kaaspüügi rangemate piirangumeetmete tulemusena on tühistatud 1998. aastal heeringa suhtes kehtestatud kaaspüügi erieeskirjad. [3]Teadlased on siiski taas soovitanud mitme varu püügimahte 2005. aastal oluliselt vähendada. Komisjon on teadlik, et mõnel juhul võib selline vähendamine asjaomasele kalandusharule põhjustada märkimisväärseid lühiajalisi majandusraskusi. Pealegi on püügipiirangute mõju kalakaitsele sageli nõrk, sest piiranguid ei järgita piisavalt. Seetõttu võib komisjon 2005. aastaks kiita heaks mitme varu püügimahu vähendamise teadlaste soovitatuga võrreldes piiratumal määral, kuid ainult tingimusel, et liikmesriigid nõustuvad võtma endale kohustuse kehtestada asjaomaste varude pikaajalised taastamis- ja/või majandamiskavad, mis vajaduse korral sisaldavad nende tulemuslikkuse tagamiseks vajalikke meetmeid.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,[4] eriti selle artiklit 20,võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, [5] eriti selle artikleid 6 ja 8,võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolsete merluusivarude taastamiseks, [6] eriti selle artiklit 5,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[7]ning arvestades järgmist:Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet.Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama iga kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma lubatud väljapüügimahud (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kõnesoleva määruse artikliga 20 kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt.Tagamaks lubatud väljapüügimahtude ja kvootide tulemuslikku majandamist, tuleks kehtestada konkreetsed kalapüügitingimused.Ühenduse tasandil on vaja kindlaks määrata kalavarude majandamise põhimõtted ja teatav kord, mis võimaldab liikmesriikidel tagada oma lipu all sõitvate laevade püügitegevuse.Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) [8] artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid.Ühendus on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra, [9] Fääri saarte, [10] Gröönimaa[11] ja Islandiga[12].2003. aasta ühinemisakti artikli 6 kohaselt haldab ühendus Läti ja Leedu poolt kolmandate riikidega sõlmitud kalastuskokkuleppeid. Ühendus on kõnealuste kokkulepete kohaselt pidanud nõu Venemaa Föderatsiooniga.Ühendus on mitme piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaline. Need kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada teatavate liikide suhtes püügipiirangud ja muud kaitse-eeskirjad. Seetõttu peaks ühendus need soovitused rakendama.Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) võttis 2004. aasta juunis toimunud aastakoosolekul vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni püügipiirangud ja kaaspüüki käsitlevad tehnilised meetmed. Kuigi ühendus ei ole IATTCi liige, on vaja neid meetmeid rakendada, et tagada kõnealuse organisatsiooni jurisdiktsiooni alla kuuluvate ressursside säästev majandamine.Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2004. aasta koosolekul vastu tabelid, milles esitatakse ICCATi lepinguosaliste poolt kasutamata jäänud ja ettenähtust rohkem kasutatud kalapüügivõimalused. ICCAT võttis sellega seoses vastu otsuse, milles märgitakse, et Euroopa Ühendus ei kasutanud 2003. aastal mitme kalavaru kvoote täiel määral.Et arvesse võtta ICCATi kohandusi ühenduse kvootides, tuleks kvootide kasutamata osast tulenevate kalastusvõimaluste jaotamisel aluseks võtta iga liikmesriigi vastav kasutamata osa, ilma et muutuks aastase TACi käesoleva määrusega kehtestatud jaotamispõhimõte.Ajutise meetmena ja kuni võetakse vastu järgmine määrus, millega muudetakse nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks, [13] tuleb kõnealuse määruse artiklis 2 osutatud segakoostisega püügipiirkondades saadud heeringasaak arvestada asjaomasest heeringakvoodist maha.Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada kõnealuseid küsimusi käsitlevate ühenduse õigusaktidega ettenähtud korras, eelkõige vastavalt järgmistele õigusaktidele: komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, [14] komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, [15] nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, [16] nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 685/95 ja (EÜ) nr 2027/95, [17] nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1626/94, millega kehtestatakse Vahemere kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed, [18] nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted, [19] nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 3943/90, (EÜ) nr 66/98 ja (EÜ) nr 1721/1999, [20] nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 88/98, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vete kalavarude kaitseks, [21] nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsestt noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, [22] nõukogu määrus (EÜ) nr 1434/98, nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrus nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, [23] komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, [24] nõukogu määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta[25] ja nõukogu 14. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 973/2001, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks. [26]Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2005. aastal püügi suhtes rakendada teatavad täiendavad kontrollimeetmed ja tehnilised tingimused.Ohustatud varude suhtes, mille kohta on vastu võetud taastamiskavad ja nendes sisalduvad püügikoormuse reguleerimise kavade rakendussätted, on vaja kohaldada ajutisi püügikoormuse reguleerimise kavasid.ICESi nõuannete kohaselt on vaja kehtestada ajutine püügikoormuse reguleerimise süsteem tehnilise otstarbega tobiapüügi jaoks ICESi alapiirkonnas IV ja rajooni IIIa põhjaosas.2004. aasta veebruaris vastu võetud nõukogu määruses (EÜ) nr 423, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, [27] sätestatud tursa püügikoormuse piirangute kohandamiseks tehakse ettepanek rakendada teistsugust korda, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud väljapüügimahuga vastavalt kõnealuse määruse artikli 8 lõikele 3.Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO) võttis 15.–19. septembrini 2003 toimunud 25. aastakoosolekul vastu süvalesta taastamiskava NAFO alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO. Kavas nähakse ette TACi taseme vähendamine 2007. aastani ning selle tõhusat kohaldamist tagavad täiendavad meetmed. Kõnealust kava on vaja rakendada 2005. aastal, kuni võetakse vastu nõukogu määrus süvalestavaru taastamise mitmeaastaste meetmete rakendamise kohta.NAFO võttis 13.–17. septembrini 2004 toimunud 26. aastakoosolekul vastu mitme seni reguleerimata varu majandamismeetmed, mis hõlmavad rajooni 3LNO railasi, rajooni 3O meriahvenaid ning rajooni 3NO valget ameerikalutsu. Seega on vaja need meetmed rakendada ja püügivõimalused liikmesriikide vahel jaotada.Tagamaks, et ühendus kui Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni (CCAMLR) lepinguosaline täidab oma rahvusvahelisi kohustusi, mille hulka kuulub kohustus kohaldada CCAMLRi komisjoni vastuvõetud meetmeid, tuleks kohaldada nimetatud komisjoni poolt kalastushooajaks 2004–2005 kindlaksmääratud väljapüügimahte ning nendele vastavaid ajapiiranguid.CCAMLR võttis 2004. aastal oma XXIII aastakoosolekul vastu CCAMLRi liikmete heakskiidetud kalandusettevõtetele avatud varude püügipiirangud. CCAMLR kiitis heaks ka ühenduse kalalaevade osalemise Dissostichus spp. uurimuslikus püügis FAO alapiirkonnas 88.1 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a ja 58.4.3b ning kehtestas asjaomase kalapüügi suhtes püügi- ja kaaspüügipiirangud ning teatavad konkreetsed tehnilised meetmed. Kõnealuseid piiranguid ja tehnilisi meetmeid tuleks samuti kohaldada.Ühenduse kaluritele elatusvahendite tagamiseks on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2005. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa ühenduste asutamislepingute juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKK Reguleerimisala ja mõistedArtikkel 1SisuKäesoleva määrusega nähakse ette teatavate kalavarude ja kalavarurühmadega seotud püügivõimalused 2005. aastaks ning eritingimused, mille kohaselt neid püügivõimalusi tohib kasutada.Teatavate Antarktika kalavarude osas määratakse püügivõimalused ja eritingimused siiski kindlaks IF lisas nimetatud ajavahemikeks.Artikkel 2ReguleerimisalaKäesolevat määrust kohaldatakse:a) ühenduse kalalaevade suhtes (edaspidi „ühenduse laevad“) jab) kolmandate riikide lipu all sõitvate ja kolmandates riikides registreeritud laevade suhtes (edaspidi „kolmanda riigi laevad“) liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes (edaspidi „EÜ veed“).Artikkel 3MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) kalapüügivõimalused –i) lubatud väljapüügimahud (TACid) või püügiloaga laevade arv ja/või kõnealuste lubade kehtivusaeg;ii) ühenduse kasutuses olevad TACid;iii) ühendusele kolmandate riikide vetes eraldatud kvoodid;iv) ühenduse kalapüügivõimalused, mis antakse liikmesriikidele punktide ii ja iii alusel, väljendatuna kvootides;v) kolmandatele riikidele ühenduse vetes kalastamiseks eraldatud kvoodid;b) rahvusvahelised veed – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;c) NAFO tsoon – see osa Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) konventsioonialast, mis ei kuulu rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;d) Skagerrak – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;e) Kattegat – ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;f) Põhjameri – ICESi alapiirkond IV ning ICESi rajooni IIIa osa, mis ei ole hõlmatud punktis c esitatud Skagerraki määratlusega;g) Liivi laht – ala, mis piirneb läänes Ovisi majakast (57°34,1234' N, 21°42,9574' E) Läti läänerannikul Saaremaa Loodeneeme kaljurahuni (57°57,4760' N, 21°58,2789' E), sealt lõuna suunas Sõrve poolsaare kõige lõunapoolsema punktini ulatuva ning sealt kirde suunas piki Saaremaa idarannikut kulgeva joonega ning põhjas joonega, mille koordinaadid on 58°30,0' N 23°13,2' E kuni 58°30,0' N 23°41' E.Artikkel 4KalastusvööndidKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi vööndite määratlusi:a) ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) kalastusvööndid, nagu on määratletud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3880/91[28];b) CECAF (Kesk-Atlandi idaosa või FAO kalastusvöönd 34) kalastusvööndid, nagu on määratletud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2597/95[29];c) NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon) kalastusvööndid, nagu on määratletud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2018/93[30];d) CCAMLR (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsioon) kalastusvööndid, nagu on määratletud määrusega (EÜ) nr 601/2004.II PEATÜKKÜhenduse laevade kalapüügivõimalused ja nendega seotud tingimusedArtikkel 5Kalapüügivõimalused ja nende jaotamine1. Ühenduse laevade kalapüügivõimalused ühenduse vetes või teatavates ühenduse vetest väljajäävates vetes ning nende kalapüügivõimaluste jaotamine liikmesriikide vahel sätestatakse I lisas.2. Ühenduse laevadel on lubatud kalastada I lisas sätestatud kvootide alusel ning artiklites 9, 16 ja 17 sätestatud tingimustel vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi, Norra, Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndi ning Venemaa Föderatsiooni kalandusjurisdiktsiooni alla.3. Komisjon määrab kindlaks ühenduse kasutuses olevad moivapüügi võimalused kalastusvööndites V, XIV (Gröönimaa veed) 7,7% ulatuses moiva TACist niipea, kui TAC on kindlaks määratud. Kogus, mis jääb alles pärast pm tonni eraldamist Islandile, pm tonni eraldamist Fääri saartele ja pm tonni eraldamist Norrale, on kõigi liikmesriikide kasutada.4. Komisjon võib suurendada põhjaputassuu püügi võimalusi kalastusvööndites I-XIV (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) ja heeringapüügi võimalusi vööndites I ja II (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 nimetatud korras, kui kolmandad riigid ei majanda kõnealuseid varusid vastutustundlikult.Artikkel 6Jaotamisega seotud erisättedI lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et see ei piira:a) kvootide vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt;b) ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt;c) täiendavaid lossimisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt;d) koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohaselt;e) mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt.Artikkel 7Kvoodisüsteemi paindlikkusKäesoleva määruse I lisaga määratakse 2005. aastaks kindlaks:a) varud, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikke või analüütilisi TACe;b) varud, mille suhtes tuleb kohaldada määruse (EÜ) nr 847/96 artiklitega 3 ja 4 ettenähtud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist;c) varud, mille suhtes tuleb kohaldada kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud karistuskoefitsiente.Artikkel 8Saagi ja kaaspüügi lossimistingimused1. Pardal ei tohi hoida ega laevalt lossida kalaliike, mille suhtes on kalapüügivõimalused kindlaks määratud, välja arvatud juhul, kui:a) saagi on püüdnud liikmesriigi laevad, millel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; võib) saak moodustab osa ühendusele kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud ega ammendatud; võic) kalaliigid, välja arvatud heeringas ja makrell, on segi muude liikidega ning püütud määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 kohaselt võrkudega, mille silmasuurus on alla 32 millimeetri, ning ei ole sorteeritud ei laeval ega lossimisel; võid) heeringasaak vastab III lisa punkti 12 nõuetele; võie) makrellisaak, mis on segi hariliku stauriidi või sardiiniga, ei sisalda makrelli üle 10% pardal oleva makrelli, hariliku stauriidi ja sardiini kogukaalust, ning saak ei ole sorteeritud ei laeval ega lossimisel; võif) saak on püütud määruse (EÜ) nr 850/98 või määruse (EÜ) nr 88/99 alusel tehtud teadusuuringute käigus.2. Kõik lossitud kogused arvestatakse kvoodist maha, või kui ühenduse osa ei ole kvoodi alusel liikmesriikide vahel ära jaotatud, ühenduse osast maha, välja arvatud lõike 1 punktidele c, d, e ja f vastav saak.3. Erandina lõikest 1, kui liikmesriigi heeringapüügi võimalused alapiirkonnas II (EÜ veed), alapiirkondades III ja IV ning alarajoonis VIId on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses registreeritud laevad, mis tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes kehtivad asjaomased püügipiirangud, lossida sorteerimata ja heeringat sisaldavaid saake.4. Kaaspüügi määr ja realiseerimine määratakse kindlaks vastavalt määruse (EÜ) nr 850/98 artiklitele 4 ja 11 ning määruse (EÜ) nr 88/98 artiklitele 2 ja 3.Artikkel 9Juurdepääsupiirangud1. Ühenduse laevad ei tohi kalastada Skagerrakis 12 meremiili ulatuses Norra lähtejoontest. Taani ja Rootsi lipu all sõitvatel laevadel on siiski lubatud kalastada kuni 4 miili kaugusel Norra lähtejoontest.2. Ühenduse laevad võivad kalastada Islandi jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete piirkonnas, mis on piiratud järgmisi koordinaate ühendavate sirgjoontega:edelapiirkond1. 63°12' N ja 23°05' W kuni 62°00' N ja 26°00' W,2. 62°58' N ja 22°25' W,3. 63°06' N ja 21°30' W,4. 63°03' N ja 21°00' W, sealt 180°00' S;kagupiirkond1. 63°14' N ja 10°40' W,2. 63°14' N ja 11°23' W,3. 63°35' N ja 12°21' W,4. 64°00' N ja 12°30' W,5. 63°53' N ja 13°30' W,6. 63°36' N ja 14°30' W,7. 63°10' N ja 17°00' W, sealt 180°00' S.Artikkel 10Heeringaga seotud eritingimused alapiirkondades III ja IVAlapiirkondades III ja IV püütud heeringa püügi, sorteerimise ja lossimise suhtes kohaldatakse II lisas sätestatud meetmeid.Artikkel 11Muud tehnilised ja kontrollimeetmedIII lisas sätestatud tehnilisi meetmeid kohaldatakse 2005. aastal lisaks tehnilistele meetmetele, mis on ette nähtud määrustega (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 88/98, (EÜ) nr 1626/94 ja (EÜ) nr 973/2001.III lisa punkti 10 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 nimetatud korras.Artikkel 12Püügikoormuse piirangud ja nendega seotud tingimused kalavarude majandamisel1. IVa lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi kohaldatakse Skagerraki, Kattegati, Põhjamere, La Manche’i, Iiri mere ja Šotimaa läänerannikuvete püügipiirkondade majandamise suhtes.1. bis Ajavahemikul 1. veebruar 2005 – 31. detsember 2005 kohaldatakse IVb lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete püügipiirkondade majandamise suhtes.2. V lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi kohaldatakse Skagerraki ja Põhjamere tobiavarude majandamise suhtes.3. Komisjon kehtestab 2005. aasta lõpliku püügikoormuse vööndite IIa, IIIa, IV tobiapüügi suhtes V lisa punktis 6 sätestatud korras.III PEATÜKKKolmanda riigi laevade kalapüügivõimalused ja nendega seotud tingimusedArtikkel 13LubaBarbadose, Guyana, Jaapani, Lõuna-Korea, Norra, Venemaa Föderatsiooni, Suriname, Trinidadi ja Tobago ning Venezuela lipu all ning Fääri saartel registreeritud laevadel on lubatud kalastada ühenduse vetes I lisas sätestatud kvootide alusel ning artiklitega 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 ja 24 ettenähtud tingimustel.Artikkel 14Geograafilised piirangudKalastamine on lubatud:a) Norra lipu all sõitvatel või Fääri saartel registreeritud laevadel 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel liikmesriikide lähtejoontest Põhjameres, Kattegatis, Läänemeres ja Atlandi ookeanis põhja pool 43°00' N, välja arvatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 18 nimetatud ala; Norra lipu all sõitvatel laevadel on lubatud Skagerrakis kalastada vähemalt nelja meremiili kaugusel mere pool Taani ja Rootsi lähtejoontest;b) Barbadose, Guyana, Jaapani, Lõuna-Korea, Suriname, Trinidadi ja Tobago ning Venezuela lipu all sõitvatel laevadel 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel mere pool Prantsuse Guajaana departemangu lähtejoontest.Artikkel 15Saagi ja kaaspüügi lossimistingimusedKalaliike, mille püügivõimalused on kindlaks määratud, ei tohi pardal hoida ega lossida, kui saaki ei ole püüdnud kolmanda riigi laevad, millel on kvoot ja kõnealune kvoot ei ole ammendatud.IV PEATÜKK Ühenduse laevade litsentsisüsteemArtikkel 16Litsentsid ja nendega seotud tingimused1. Olenemata määrusega (EÜ) nr 1627/94 sätestatud kalapüügilitsentside ja kalapüügilubade üldeeskirjadest toimub kalapüük kolmandate riikide vetes kolmandate riikide asutuste poolt väljaantud litsentsi alusel.Esimene lõik ei kehti siiski järgmiste ühenduse laevade suhtes, mis kalastavad Põhjamerel Norrale kuuluvates vetes:a) laevad kogumahutavusega kuni 200 GT;b) laevad, mis püüavad inimtoiduks ettenähtud kalaliike, välja arvatud makrell;c) Rootsi lipu all sõitvad laevad, kooskõlas kehtivate tavadega.2. Litsentside maksimaalne arv ja muud nendega seotud tingimused määratakse kindlaks VI lisa I osas. Litsentsitaotlustesse märgitakse kalapüügi liigid ning litsentsi taotlevate laevade nimed ja tunnused ning liikmesriikide ametiasutused esitavad kõnealused taotlused komisjonile. Komisjon esitab taotlused asjaomaste kolmandate riikide asutustele.Kui liikmesriik kannab teisele liikmesriigile üle VI lisa I osas nimetatud kalastuspiirkonna kvoodi (vahetusleping), tuleb üle kanda ka asjaomased litsentsid ja teatada sellest komisjonile. VI lisa I osas sätestatud litsentside üldarvu kalastuspiirkonna kohta ei tohi siiski ületada.3. Ühenduse laevad peavad järgima kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid kalastusvööndis kehtivaid tingimusi.Artikkel 17Fääri saaredÜhenduse laevad, millel on litsents ühe kalaliigi spetsialiseeritud püügiks Fääri saarte vetes, võivad teise kalaliigi spetsialiseeritud püügiga tegeleda ainult juhul, kui nad teatavad muudatusest ette Fääri saarte asutustele.V PEATÜKKKolmanda riigi laevade litsentsisüsteemArtikkel 18Kohustus omada litsentsi ja kalapüügiluba1. Olenemata määruse (EÜ) nr 2847/93 artiklist 28b on Norra lipu all sõitvad laevad kogumahutavusega kuni 200 GT vabastatud litsentsi ja püügiloa kohustusest.2. Litsents ja kalapüügiluba peavad olema laeva pardal. Fääri saartel või Norras registreeritud laevad on kõnealusest kohustusest vabastatud.3. Kolmandate riikide laevad, millel on püügiluba 31. detsembril 2004, võivad püüki jätkata alates 1. jaanuarist 2005 kuni ajani, mil püügiloaga laevade nimekiri on komisjonile esitatud ning komisjon on selle heaks kiitnud.Artikkel 19Litsentsi ja kalapüügiloa taotlemineKolmanda riigi asutuse poolt komisjonile esitatud litsentsi- ja püügiloataotlusega koos tuleb esitada järgmised andmed:a) laeva nimi;b) registrinumber;c) pardatähis;d) registreerimissadam;e) omaniku või prahtija nimi ja aadress;f) kogumahutavus ja –pikkus;g) mootori võimsus;h) kutsungsignaal ja raadiosagedus;i) kavandatav püügiviis;j) kavandatav kalastusvöönd;k) liigid, mida kavatsetakse püüda;l) taotletava litsentsi kestus.Artikkel 20Litsentside arvLitsentside arv ja nendega seotud eritingimused määratakse kindlaks VI lisa II osas.Artikkel 21Tühistamine ja kehtetuks tunnistamine1. Litsentsid ja püügiload võib tühistada uute litsentside ja püügilubade väljaandmisel. Tühistamine jõustub komisjoni poolt väljaantavate uute litsentside ja püügilubade väljaandmise kuupäevale eelneval päeval. Uued litsentsid ja püügiload jõustuvad nende väljaandmise kuupäeval.2. Litsentsid ja püügiload tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks enne kehtivusaja lõppu juhul, kui kõnealuse kalavaru I lisas sätestatud kvoodid on ammendatud.3. Litsentsid ja püügiload tunnistatakse kehtetuks juhul, kui ei täideta käesoleva määrusega ettenähtud kohustusi.Artikkel 22Asjakohaste eeskirjade täitmata jätmine1. Laevadele, mis ei ole täitnud käesolevas määruses ettenähtud kohustusi, ei anta litsentsi ega püügiluba kuni 12 kuu jooksul.2. Komisjon esitab asjaomase kolmanda riigi asutustele nende laevade nimed ja tunnused, millele asjakohaste eeskirjade rikkumise tõttu ei anta luba kalastada ühenduse kalastusvööndis järgneva kuu või kuude jooksul.Artikkel 23Litsentsiomaniku kohustused1. Kolmanda riigi laevad täidavad kalastusvööndis kalastades kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid selles vööndis ühenduse laevade kalastustegevust reguleerivaid sätteid, esmajoones määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94, (EÜ) nr 88/98, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 1434/98 ja (EMÜ) nr 1381/87.2. Lõikes 1 nimetatud laevad peavad püügipäevikut, kuhu kantakse VII lisa I osas ettenähtud teave.3. Kolmanda riigi laevad, välja arvatud ICESi rajoonis IIIa kalastavad Norra lipu all sõitvad laevad, edastavad komisjonile VIII lisas sätestatud teabe kõnealuses lisas ettenähtud eeskirjade kohaselt.Artikkel 24Prantsuse Guajaana departemangu käsitlevad erisätted1. Litsentside andmine kalapüügiks Prantsuse Guajaana departemangu vetes on seotud asjaomase laeva omaniku kohustusega lubada komisjoni taotluse korral laeva pardale vaatleja.2. Kui laeval on merikogerlaste või tuuni püügi litsents Prantsuse Guajaana departemangu vetes, peab laeva kapten esitama Prantsuse asutustele iga reisile järgneva lossimise kohta deklaratsiooni, milles teatatakse pärast eelmise deklaratsiooni esitamist püütud ja pardal hoitavad krevetikogused. Kõnealune deklaratsioon peab vastama VI lisa III osas sätestatud näidisele. Kapten vastutab deklaratsiooni täpsuse eest. Prantsuse asutused võtavad kõik deklaratsioonide täpsuse kontrollimiseks vajalikud meetmed, võrreldes neid eelkõige artikli 23 lõikes 2 nimetatud püügipäevikuga. Deklaratsioonile kirjutab pärast vastavuse kontrollimist alla pädev ametiisik. Prantsuse asutused saadavad enne iga kuu lõppu komisjonile kõik eelmise kuu deklaratsioonid.3. Prantsuse Guajaana departemangu vetes kalastavad laevad peavad pidama VII lisa II osas esitatud näidisele vastavat püügipäevikut. Kõnealuse püügipäeviku koopia saadetakse Prantsuse asutuste kaudu komisjonile iga püügireisi viimasele päevale järgneva 30 päeva jooksul.4. Kui komisjon ei ole ühe kuu jooksul saanud teavet asjaomaselt laevalt, millel on püügilitsents Prantsuse Guajaana departemangu vetes, tunnistatakse selle laeva litsents kehtetuks.VI PEATÜKKNAFO tsoonis kalastavaid ühenduse laevu käsitlevad erisätted1. jaguÜhenduse osalusARTIKKEL 25 LAEVADE LOETELU1. Ainult need ühenduse kalalaevad, mille kogumahutavus on üle 50 GT, millel on nende lipuliikmesriigi väljaantud püügiluba ja mis kuuluvad NAFO laevaregistrisse, võivad loas ettenähtud tingimustel püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida NAFO tsoonist pärit kalavarusid.2. Iga liikmesriik edastab komisjonile elektroonilisel kujul vähemalt 15 päeva enne uue laeva sisenemist NAFO tsooni kõik muudatused loetelus, mis käsitleb tema lipu all sõitvaid ühenduses registreeritud laevu, millel on luba kalastada NAFO tsoonis. Komisjon edastab teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.3. Lõikes 2 märgitud teave sisaldab järgmist:a) laeva sisenumber, nagu on määratletud komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevastiku registri kohta) [31] I lisas;b) rahvusvaheline raadiokutsung;c) vajaduse korral laeva prahtija;d) laeva tüüp.4. Ajutiselt liikmesriigi lipu all sõitvate laevade (laevapereta prahitud) kohta edastatakse järgmine teave:a) kuupäev, millest alates laeval on lubatud sõita liikmesriigi lipu all;b) kuupäev, millest alates liikmesriik on andnud laevale NAFO tsoonis kalastamise loa;c) riigi nimi, mille territooriumil laev on registreeritud või olnud registreeritud, ning kuupäev, millest alates laev lõpetas sõitmise kõnealuse riigi lipu all;d) laeva nimi;e) pädeva siseriikliku asutuse poolt määratud laeva ametlik registrinumber;f) laeva kodusadam pärast üleminekut;g) laeva omaniku või prahtija nimi;h) kinnitus, et laeva kapten on saanud NAFO tsoonis kehtivate eeskirjade koopia;i) peamised kalaliigid, mida laev NAFO tsoonis püüab;j) alapiirkonnad, kus laev kavatseb kalastada.2. jaguTehnilised meetmedARTIKKEL 26 Võrgusilma suurus1. Käesoleva määruse IX lisas nimetatud põhjaliikide spetsialiseeritud püügil on keelatud kasutada traalnootasid, mille mõnes osas on võrgusilma suurus alla 130 mm. Lühiuimkalmaari (Illex illecebrosus ) spetsialiseeritud püügil võib võrgusilm olla minimaalselt 60 mm. Railaste ( Rajidae ) spetsialiseeritud püügil tohib võrgusilma suurus olla minimaalselt 280 mm noodapäras ja 220 mm traali muudes osades.2. Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama võrke, mille minimaalne silmasuurus on 40 mm.Artikkel 27Võrgutarindid1. Keelatud on kasutada vahendeid ja meetodeid, mida käesolevas artiklis pole kirjeldatud ja mis ummistavad võrgusilmi või vähendavad nende suurust.2. Kahjustuste vähendamiseks või vältimiseks võib noodapära alla kinnitada purjeriiet, võrku või muud materjali.3. Noodapära ülaossa võib kinnitada vahendeid tingimusel, et need ei ummista noodapära võrgusilmi. Päraülakaitsete kasutamine peab piirduma X lisas nimetatud kaitsetega.4. Harilikke süvameregarneele ( Pandalus borealis ) püüdvad laevad peavad kasutama sorteerimisvõresid või -reste, mille trellide maksimaalne vahe on 22 mm. Rajoonis 3L süvameregarneele püüdvad laevad peavad olema varustatud vähemalt 72 cm pikkuste kettidega, nagu on kirjeldatud III lisa 4. liites.Artikkel 28Kaaspüük1. Laevade kaptenid ei tohi tegelda nende liikide spetsialiseeritud püügiga, mille suhtes kehtivad kaaspüügilimiidid. Kalaliigi püük on spetsialiseeritud, kui kõnealune liik massiprotsentides moodustab suurima osa ühe loomusega saadud saagist.2. ID lisas nimetatud liikide kaaspüük, mille kohta ühendus ei ole NAFO tsooni mingis osas kvoote kehtestanud ja mis seal saadakse mis tahes liigi spetsialiseeritud püügil, ei tohi olla üle 2500 kg iga pardal oleva liigi kohta või üle 10% pardal hoitava kogusaagi massist, olenevalt sellest, kumb on suurem. NAFO tsooni osas, kus teatavate liikide spetsialiseeritud püük on keelatud, ei tohi ID lisas loetletud liikide kaaspüük olla suurem kui vastavalt 1250 kg või 5%.3. Kui kaaspüügipiirangutega liikide kogumäär ühe loomuse kohta ületab lõikes 2 nimetatud määrad, peavad laevad viivitamata siirduma vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast. Kui kaaspüügipiirangutega liikide kogumäär mis tahes järgmises loomusekohas ületab kõnealused piirmäärad, siirduvad laevad jälle viivitamata vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast ega pöördu sellele alale tagasi enne, kui on möödunud vähemalt 48 tundi.4. Harilikke süvameregarneele ( Pandalus borealis ) püüdvad laevad siirduvad juhul, kui ID lisas loetletud liikide kaaspüügi kogumäär mis tahes loomusekohas ületab rajoonis 3M 5% massist ja rajoonis 3L 2,5% massist, viivitamata vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast.5. Krevetisaaki ei võeta põhjakalade kaaspüügi määra arvutamisel arvesse.Artikkel 29Kalade alammõõtNAFO tsoonist püütud kalu, mille suurus ei vasta XI lisas esitatud nõuetele, ei tohi töödelda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, välja panna ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi heita. Kui püütud alamõõduliste kalade kogus teatavates kalastusvetes ületab 10% kogu püütud kalakogusest, siirdub laev enne kalapüügi jätkamist eelmisest loomusekohast vähemalt 5 meremiili kaugusele. Töödeldud kala, mille suhtes kohaldatakse minimaalse suuruse nõudeid ja mis on XI lisas ettenähtud pikkusest väiksem, loetakse pärinevaks alamõõdulisest kalast.3. jaguKontrollimeetmedARTIKKEL 29BIS TOODETE MÄRGISTAMINE JA ERALDI LADUSTAMINE1. Töödeldud kala, mis on püütud NAFO tsoonis, märgistatakse nii, et on võimalik eristada kõiki kalaliike ja tooteliike. Märkida tuleb ka saagi pärinemine NAFO tsoonist.2. Püügirajoonis 3L püütud krevettide ning alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO püütud süvalesta puhul märgitakse saagi pärinemine konkreetselt alalt.3. Iga liigi saak paigutatakse selgelt eraldi teiste liikide saakidest. NAFO tsoonis püütud saak paigutatakse eraldi väljastpoolt seda ala püütud saagist.Saagi võib paigutada mitmesse trümmi ossa, kuid igas trümmiosas eraldatakse see plasti, vineeri, võrgu vms abil selgelt teiste liikide saakidest.Artikkel 30Toodangu päevaraamat ja lastiplaan1. Lisaks sellele, et kalalaevade kaptenid peavad täitma määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 6, 8, 11 ja 12 ettenähtud nõudeid, peavad nad kandma püügipäevikusse käesoleva määruse XII lisas loetletud andmed.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile enne iga kuu 15. kuupäeva elektroonilisel kujul XIII lisas nimetatud liikide eelmise kuu jooksul lossitud kogused ja määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklite 11 ja 12 alusel saadud teabe.3. Ühenduse laeva kapten peab ID lisas loetletud liikide saagi kohta:a) toodangu päevaraamatut, millesse kantakse järjest kogu toodang kalaliikide kaupa;b) lastiplaani, milles on näha eri liikide asukoht trümmides ja nende liikide pardalolevad kogused tootekaalu kilogrammides.4. Lõikes 3 osutatud toodangu päevaraamatut ja lastiplaani ajakohastatakse iga päev eelmise päeva suhtes, mis algab kell 00.00 (UTC) ja lõpeb kell 24.00 (UTC), ning hoitakse pardal, kuni laev on tühjaks laaditud.5. Kapten osutab vajalikku abi püügipäevikus esitatud koguste ja pardal säilitatavate töödeldud toodete kontrollimisel.Artikkel 31VõrgudIX lisas loetletud ühe või enama kalaliigi spetsialiseeritud püügi ajal ei tohi laevadel olla võrke, mille võrgusilma suurus on artiklis 26 sätestatust väiksem. Kalalaevadel, mis ühel ja samal püügireisil püüavad ka muudes piirkondades peale NAFO tsooni, võib niisuguseid võrke siiski olla, kui need on kindlalt soritud (kokku seotud) ja stoovitud (pakitud) ning neid ei ole võimalik kohe kasutada, see tähendab:a) võrgud peavad olema oma traallaudade küljest lahti võetud ja ilma nooda- või traalitrosside ja -nöörideta; jab) tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitatud.Artikkel 32ÜmberlaadimineÜhenduse laevad tegelevad ümberlaadimisega NAFO tsoonis ainult juhul, kui nad on saanud selleks loa oma pädevatelt asutustelt.Artikkel 33 Püügikoormuse kontrollimine1. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 25 nimetatud laevade püügikoormus vastab liikmesriigi kasutada olevatele kalapüügivõimalustele NAFO tsoonis.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile NAFO tsoonis püüdvate laevade püügikavad hiljemalt 31. jaanuaril 2005 ja edaspidi vähemalt 30 päeva enne kõnealuse püügi algust. Püügikavas tuleb muuhulgas esitada kõnealuses püügipiirkonnas kalastavate laevade andmed ning kavandatud püügipäevade arv NAFO tsoonis ja kõikidel muudel aladel, kus asjaomased laevad kavatsevad kalastada. Püügikavas peab kajastuma teate esitanud liikmesriigi kasutuses olevatele kalapüügivõimalustele vastav kogu püügikoormus kõnealuses püügipiirkonnas.Liikmesriigid esitavad hiljemalt 31. detsembril 2005 komisjonile aruande oma püügikavade rakendamise kohta, sealhulgas püügipiirkonnas tegelikult kalastanud laevade arvu ning püügipäevade üldarvu.4. jaguHariliku süvameregarneeli suhtes kohaldatavad eritingimusedARTIKKEL 34 HARILIKU SÜVAMEREGARNEELI PÜÜKLiikmesriigid teatavad komisjonile iga päev hariliku süvameregarneeli ( Pandalus borealis ) kogused, mis liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad on püüdnud NAFO tsooni rajoonis 3L. Püük toimub sügavamal kui 200 meetrit ning sellega tegeleb korraga üks laev iga liikmesriigi kohta.5. jaguSüvalesta suhtes kohaldatavad eritingimusedARTIKKEL 35 SÜVALESTA SUHTES KOHALDATAV KEELDÜhenduse kalalaevadel on keelatud püüda süvalesta NAFO alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO ning hoida pardal, ümber laadida või lossida süvalesta, mis on püütud nimetatud piirkonnas, kui:a) laeva pardal ei ole lipuliikmesriigis välja antud kalapüügiluba;b) laev ei ole kantud NAFO laevaregistrisse.Artikkel 35bisLaevade loetelu1. Liikmesriik tagab, et laevad, millele on antud artiklis 35 osutatud kalapüügiluba, kantakse loetellu, mis sisaldab laevade nimesid ja määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas määratletud sisenumbreid.2. Iga liikmesriik edastab komisjonile elektroonilisel kujul lõikes 1 sätestatud loetelu ja kõik hilisemad muudatused.3. Muudatused lõikes 1 sätestatud loetelus edastatakse komisjonile vähemalt 5 päeva enne seda, kui kui kõnealusesse loetellu lisatud laev siseneb NAFO alapiirkonda 2 ning rajoonidesse 3KLMNO. Komisjon edastab loetelu muudatused viivitamata NAFO sekretariaadile.4. Iga liikmesriik jaotab oma süvalestakvoodi lõikes 1 osutatud loetellu kantud laevade vahel. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kvootide jaotusest 15 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.Artikkel 36Aruanded1. Artikli 35 lõikes 2 nimetatud laevade kaptenid edastavad lipuliikmesriigile järgmist teavet sisaldavad aruanded:a) pardal olevad süvalesta kogused ühenduse laeva sisenemisel alapiirkonda 2 ja rajoonidesse 3KLMNO. Aruanne edastatakse mitte varem kui 12 tundi ja hiljemalt 6 tundi enne laeva iga sisenemist kõnealusesse tsooni;b) süvalesta nädalasaak. See aruanne edastatakse esimest korda hiljemalt seitsmenda päeva lõpus pärast laeva sisenemist alapiirkonda 2 või rajoonidesse 3KLMNO, või kui kalastusretk kestab üle seitsme päeva, teatatakse hiljemalt esmaspäeval saagist, mis on püütud alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO eelmise pühapäeva keskööl lõppenud nädala jooksul;c) pardal olevad süvalesta kogused ühenduse laeva väljumisel alapiirkonnast 2 ja rajoonidest 3KLMNO. See aruanne edastatakse mitte varem kui 12 tundi ja hiljemalt 6 tundi enne laeva iga väljumist kõnealusest tsoonist ning selles on kõnealuse tsooni püügipäevade arv ja kogupüük;d) igal ümberlaadimisel peale- ja mahalaaditud süvalesta kogused ajal, mil laev on alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO. Need aruanded edastatakse hiljemalt 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpetamist.2. Liikmesriigid edastavad lõike 1 punktides a, c ja d sätestatud aruanded kohe pärast kättesaamist komisjonile.3. Kui leitakse, et lõike 2 kohaselt teatatud süvalestasaagid on ammendanud 70% liikmesriikidele määratud kvoodist, edastavad kaptenid lõike 1 punktis b osutatud aruandeid iga päev.Artikkel 37Määratud sadamad1. Süvalestakoguste lossimine on keelatud muudes kohtades kui NAFO lepinguosaliste määratud sadamates. Süvalesta lossimine on keelatud kolmandate riikide sadamates.2. Liikmesriigid määravad sadamad, kus võib süvalesta lossida, ning määravad kindlaks sellega seotud inspekteerimis- ja järelevalvekorra, sealhulgas süvalesta igal lossimisel lossitavate koguste registreerimise ja teatamise tingimused.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast määratud sadamate loetelu ning sellele järgneva 15 päeva jooksul lõikes 2 nimetatud inspekteerimis- ja järelevalvekorra. Komisjon edastab teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.4. Komisjon edastab lõikes 2 nimetatud määratud sadamate ning NAFO muude lepinguosaliste määratud sadamate loetelu viivitamata kõigile liikmesriikidele.Artikkel 38Kontroll sadamas1. Liikmesriigid tagavad, et kõiki laevu, mis sisenevad määratud sadamasse alapiirkonnast 2 või rajoonidest 3KLMNO püütud süvalesta lossimiseks ja/või ümberlaadimiseks, kontrollitakse sadamas NAFO sadamate inspekteerimise kavas ettenähtud korras.2. Lõikes 1 nimetatud laevad ei tohi saaki lossida ja/või ümber laadida enne, kui inspektorid on kohal.3. Enne transportimist külmhoonesse või muusse sihtkohta kaalutakse kõik lossitud kogused liikide järgi.4. Liikmesriigid edastavad vastava inspekteerimisaruande NAFO sekretariaadile ning selle koopia komisjonile seitsme tööpäeva jooksul alates inspekteerimise lõppkuupäevast.Artikkel 39Lossimis- ja ümberlaadimiskeeld kolmanda riigi laevadeleLiikmesriigid tagavad, et süvamerelesta lossimised ja ümberlaadimised NAFO tsoonis kalastanud kolmanda riigi laevadelt on keelatud.Artikkel 40Järelevalve kalapüügi üleLiikmesriigid esitavad hiljemalt 31. detsembriks 2005 komisjonile aruande artiklites 35–39 ettenähtud meetmete rakendamise kohta, kaasa arvatud püügipäevade üldarvu.6. jaguMeriahvena suhtes kohaldatavad eritingimusedARTIKKEL 41 MERIAHVENA PÜÜK1. NAFO tsooni alapiirkonnas 2 ning rajoonides IF, 3K ja 3M meriahvenat püüdva ühenduse laeva kapten teatab igal teisel esmaspäeval selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle lipu all laev sõidab või kelle territooriumil laev on registreeritud, eelmisel pühapäeval kell 24.00 lõppenud kahe nädala jooksul kõnealustes vööndites püütud meriahvena kogused.Kui kogusaak moodustab 50% TACist, esitatakse teade iga nädala esmaspäeval.2. Liikmesriigid teatavad komisjonile igal teisel teisipäeval enne kella 12.00 meriahvena kogused, mis liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad on püüdnud eelmisel pühapäeval kell 24.00 lõppenud kahe nädala jooksul NAFO tsooni alapiirkonnas 2 ning rajoonides IF, 3K ja 3M.Kui kogusaak moodustab 50% TACist, esitatakse teade igal nädalal.VII PEATÜKKCCAMLR tsoonis kalastavaid ühenduse laevu käsitlevad erisätted1. jaguPiirangud ja laevade kohta nõutavad andmedARTIKKEL 42 KEELUD JA PÜÜGIPIIRANGUD1. XIV lisas nimetatud liikide spetsialiseeritud püük on kõnealuses lisas nimetatud vööndites ja ajavahemikel keelatud.2. Uutes ja teadusuuringutega seotud püügipiirkondades kohaldatakse XV lisas sätestatud püügi- ja kaaspüügipiiranguid kõnealuses lisas nimetatud alapiirkondades.Artikkel 42bisCCAMLRi tsooni püügiloaga laevade kohta nõutavad andmed1. Lisaks teabele, mis tuleb esitada püügiloaga laevade kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 lõikele 2, edastavad liikmesriigid komisjonile alates 1. augustist 2005 kõnealuste laevade kohta järgmised andmed:a) laeva IMO number (kui see on olemas);b) varasem lipuriik (kui see on olemas);c) rahvusvaheline raadiokutsung;d) laevaomaniku nimi ja address ning tegeliku tulusaaja nimi ja aadress (kui see on teada);e) laevatüüp;f) ehitamise koht ja aeg;g) pikkus;h) järgmised värvifotod laevast:i) vähemalt 12 x 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha laeva tüürpoord ja selle osad;ii) vähemalt 12 x 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha laeva pakpoord ja selle osad;iii) vähemalt 12 x 7 cm suurune foto vaatega laeva ahtrisse;i) meetmed, millega tagatakse laevale paigaldatud satelliitseirevahendi võltsimiskindel töö.2. Alates lõikes 1 nimetatud kuupäevast edastavad liikmesriigid komisjonile laevade kohta, millel on püügiluba CCAMLRi tsoonis, võimaluse korral järgmise teabe:a) operaatori nimi ja aadress, kui see erineb laeva omanikust;b) kapteni nimi ja kodakondsus, võimaluse korral kalapüügikapteni nimi ja kodakondsus;c) püügiviis või -viisid;d) laius (m);e) brutoregistertonnaaž;f) laeva sideliigid ja numbrid (INMARSAT A, B ja C numbrid);g) tavapärane meeskonnaliikmete arv;h) peamasina või -masinate võimsus (kW);i) kandejõud (tonnides), kalatrümmide arv ja mahutavus (m³);j) muud andmed, mida peetakse vajalikuks (nt laeva jääklass).2. jaguUurimuslik kalapüükARTIKKEL 43 OSALEMINE UURIMUSLIKUS KALAPÜÜGIS1. Hispaania lipu all sõitvad ja Hispaanias registreeritud kalalaevad, mille kohta on CCAMLRile esitatud teatis vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 7, võivad osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkonnas 88.1, rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ning rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni all olevaid alasid.2. Rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b tohib korraga kalastada ainult üks laev.3. Alapiirkonna 88.1 ning rajoonide 58.4.1 ja 58.4.2 kogupüügi- ja kaaspüügipiirangud ning nende jaotus iga alapiirkonna väikeste uurimisüksuste (SSRU) vahel määratakse kindlaks XV lisas. Kalastamine mis tahes väikeses uurimisüksuses lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud püügilimiidini, ning uurimisüksus suletakse kalastamiseks ülejäänud kalastushooajal.4. Kalapüük toimub võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada teavet, mis on vajalik kalastamisvõimaluste kindlaksmääramiseks, ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. Rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.Artikkel 44AruandlussüsteemidArtiklis 43 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevate laevade suhtes kehtivad järgmised saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteemid:a) määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 12 sätestatud viiepäevase püügikoguse ja –koormuse aruandlussüsteem, millest erandina esitavad liikmesriigid püügikoguse ja –koormuse aruande komisjonile hiljemalt kaks tööpäeva pärast iga aruandlusperioodi lõppu, et selle saaks viivitamata edastada CCAMLRile. Alapiirkonnas 88.1 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 esitavad aruandeid väikesed uurimisüksused;b) määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 13 sätestatud igakuine üksikasjalik püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem;c) vette tagasi lastud Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni , sealhulgas „sültjaks“ muutunud kala koguarvu ja kaalu deklareerimine.Artikkel 45Erinõuded1. Artiklis 43 nimetatud uurimuslik kalapüük toimub vastavalt määruse (EÜ) nr 600/2004 artiklile 8, pidades silmas meetmeid, mida võetakse vähendamaks merelindude tahtmatut surmamist õngejadaga püügi ajal. Peale nende meetmete on sellise kalapüügi korral keelatud kalajäätmete merrelaskmine.a) Kõnealuse kalapüügi korral on kalajäätmete merrelaskmine keelatud;b) laevad, mis tegelevad uurimusliku püügiga rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 ning järgivad õngejadade koormamisel CCAMLRi protokolle (A, B või C), vabastatakse püüniste öise sisselaskmise nõudest; laevad, mis püüavad kokku kolm (3) merelindu, jätkavad viivitamatult püüniste öist sisselaskmist vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 8;c) laevad, mis tegelevad uurimusliku püügiga alapiirkonnas 88.1 ning rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b ning püüavad kokku kolm (3) merelindu, lõpetavad viivitamata püügi ning ei tohi väljaspool harilikku kalastushooaega kalastada kuni hooaja 2004/2005 lõpuni.2. Laevade suhtes, mis osalevad uurimuslikus kalapüügis FAO alapiirkonnas 88.1, kohaldatakse järgmisi lisanõudeid:a) laevadel on keelatud merre heita:i) naftat, kütteõlisid või õlijääke, välja arvatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise rahvusvahelise konventsiooni (MARPOL) 73/78 I lisas lubatud juhtudel;ii) jäätmeid;iii) toidujäätmeid, mis ei läbi kuni 25 mm avadega sõela;iv) kodulinnuliha või selle osi (kaasa arvatud munakoored);v) fekaalvett 12 meremiili kaugusel maismaast või jäämassist, või fekaalvett laevalt, mis liigub kiirusega alla nelja sõlme; võivi) jäätmepõletustuhka;b) alapiirkonda 88.1 ei tooda sisse eluskodulinde ega muid eluslinde ning alapiirkonnast 88.1 kõrvaldatakse tarbimata jäänud töödeldud linnuliha;c) Dissostichus spp. püük alapiirkonnas 88.1 on keelatud 10 meremiili kaugusel Balleny saarte rannikust.Artikkel 46Loomuste mõiste1. Käesoleva jao tähenduses koosneb üks loomus ühes paigas asuvast ühest või mitmest õngejadast. Loomuse täpne geograafiline asukoht määratakse kindlaks õngejada või õngejadade keskpunkti abil ning seda kasutatakse püügikoguse ja –koormuse aruandluses.2. Loomus on uurimuslik järgmistel tingimustel:a) iga uurimusliku loomuse kaugus teistest uurimuslikest loomustest peab olema vähemalt 5 meremiili, kusjuures kõnealust kaugust mõõdetakse iga uurimusliku loomuse geograafilisest keskpunktist;b) iga loomus koosneb vähemalt 3500, kuid mitte rohkem kui 10 000 õngekonksust; see võib koosneda arvukatest ühte kohta asetatud eraldi õngejadadest;c) iga õngejada veesoleku aeg on vähemalt kuus tundi, kusjuures veesoleku aega mõõdetakse vettelaskmise lõpetamise ajast kuni loomuse võtmise alguseni.Artikkel 47Teadusuuringute kavadArtiklis 43 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad teadusuuringute kavasid kõikides väikestes uurimisüksustes (SSRU), mille vahel jaotuvad FAO alapiirkond 88.1 ning rajoonid 58.4.1 ja 58.4.2. Teadusuuringute kavad rakendatakse järgmiselt:a) esimesel sissesõidul uurimisüksusesse saadud esimesed 10 loomust ehk „esimene rida“ on „uurimuslikud loomused“, mis peavad vastama artikli 46 lõikes 2 kindlaksmääratud kriteeriumidele;b) järgmised 10 loomust või järgmine10-tonnine saak (olenevalt sellest, kumb saadakse enne) on „teine rida“. Teise rea loomused võib kapteni äranägemisel püüda tavapärase uurimusliku kalapüügi osana. Need loomused võib samuti lugeda uurimuslikeks juhul, kui need vastavad artikli 46 lõike 2 nõuetele;c) kui kapten soovib pärast esimese ja teise loomusterea lõpetamist jätkata püüki samas uurimisüksuses, peab laev tegema „kolmanda rea“, mille tulemusena saadakse kolme rea peale kokku 20 uurimuslikku loomust. Kolmas rida viiakse uurimisüksuses lõpule sama reisi ajal, mille kestel saadi esimene ja teine rida;d) pärast kolmanda rea 20 uurimusliku loomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses;e) punkte b, c ja d ei kohaldata alapiirkonna 88.1 uurimisüksuste A, B, C, E ja G suhtes, mille kalastamiseks sobiva merepõhja pindala on alla 15 000 km2, ning pärast 10 uurimusliku loomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses.Artikkel 48Andmekogumiskavad1. Artiklis 43 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad andmekogumiskavasid kõikides väikestes uurimisüksustes, mille vahel jaotuvad FAO alapiirkond 88.1 ning rajoonid 58.4.1 ja 58.4.2. Andmekogumiskava hõlmab järgmisi andmeid:a) asend ja mere sügavus loomuse iga õngejada kummaski otsas;b) vettelaskmise, veesoleku ja loomuse võtmise aeg;c) pinnal lahtipääsenud kalade arv ja liik;d) õngekonksude arv;e) söödaliik;f) söödahaaramise protsent;g) õngekonksu tüüp jah) mere- ja ilmastikutingimused ning kuu faas õngejadade sisselaskmise ajal.2. Kõik lõikes 1 nimetatud andmed kogutakse iga uurimusliku loomuse kohta; eelkõige tuleb kuni 100 kalast koosneva uurimusliku loomuse kõik kalad mõõta ning saata vähemalt 30 kalast koosnev proov bioloogilisteks uuringuteks. Kui püütud kalu on üle 100, kasutatakse juhuslikkuse alusel valitud osaproovi meetodit.Artikkel 49MärgistamisprogrammArtiklis 43 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalev laev rakendab märgistamisprogrammi järgmiselt:a) kogu kalastushooaja jooksul märgistatakse ja lastakse merre tagasi Dissostichus spp. isendeid vahekorras üks isend eluskaalu tonni kohta vastavalt CCAMLRi märgistamisprotokollile. Laevad lõpetavad märgistamise pärast 500 isendi märgistamist või lahkuvad püügipiirkonnast, kui on märgistatud üks isend iga eluskaalu tonni kohta;b) programmi raames märgistatakse iga suurusega isendeid, et täita nõuet märgistada üks isend eluskaalu ühe tonni kohta. Kõik merre tagasi lastavad isendid tuleb teistkordselt märgistada ja lasta tagasi võimalikult suurel geograafilisel alal;c) kõigile märkidele tuleb selgesti trükkida kordumatu seerianumber ja tagastamisaadress, et märkide päritolu oleks võimalik kindlaks teha, kui märgistatud isend uuesti kinni püütakse;d) uuesti kinni püütud märgistatud isendeid (st püütud kalu, kellel on varem kinnitatud märgis) ei vabastata, isegi kui isend on olnud vabaduses ainult lühikest aega;e) kõikide uuesti kinni püütud märgistatud isendite kohta tuleks koguda bioloogilised andmed (pikkus, kaal, sugu, gonaadide küpsusaste), võimaluse korral teha neist elektrooniline foto, koguda otoliidid ja eemaldada märgis;f) kõik asjakohased märgistusandmed ja kõik märgiste taasleiuandmed tuleb elektrooniliselt edastada CCAMLRi ettenähtud formaadis CCAMLRile kolme kuu jooksul pärast seda, kui laev kõnealusest püügipiirkonnast lahkub;g) kõik asjakohased märgistusandmed, kõik märgiste taasleiuandmed ja andmed uuesti kinni püütud isendite kohta edastatakse elektrooniliselt CCAMLRi ettenähtud formaadis asjaomasele piirkondlikule märgistusandmete registrile, nagu on osutatud CCAMLRi märgistamisprotokollis.Artikkel 50TeadusvaatlejadIga artiklis 43 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osaleva laeva pardal on kogu püügiperioodi jooksul vähemalt kaks teadusvaatlejat, kellest üks on määratud CCAMLRi rahvusvahelise teadusvaatluste kava kohaselt.VIII PEATÜKKLõppsättedArtikkel 51Teaduslik seirea) Käesolevat määrust ei kohaldata kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ja asjaomase liikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriiki, kelle vetes uuringud toimuvad.b) Lõikes 1 nimetatud otstarbel püütud mereorganisme võib müüa, säilitada, välja panna ja müügiks pakkuda tingimusel, et:-  nad vastavad nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisas kehtestatud normidele ja vastavalt nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EMÜ) nr 104/2000 (kalapüügi- ja akvakultuuritooteturu ühise korraldamise kohta)[32] artiklile 2 vastuvõetud turustusnormidele; või-  neid müüakse vahetult muuks otstarbeks kui inimtoiduks.Artikkel 52AndmeedastusMääruse (EMÜ) nr 2847/93 kohaselt saadavad liikmesriigid püütud koguste lossimisandmed komisjonile elektroonilisel kujul, kasutades selleks iga liigi kohta esitatud tabelis ettenähtud kalaliikide koode.Artikkel 53JõustumineKäesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2005.Enne 1. jaanuari 2005 algavateks ajavahemikeks kindlaksmääratud CCAMLRi tsooni TACide suhtes kohaldatakse artiklit 42 alates TACide vastavate kohaldamisperioodide alguskuupäevadest.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaI LISA Ühenduse kalalaevade püügivõimalused püügipiirangutega piirkondades ja kolmandate riikide laevade püügivõimalused Euroopa Ühenduse vetes kalaliikide ja piirkondade kaupa (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)Kõiki käesolevas lisas sätestatud püügilimiite käsitletakse kvootidena käesoleva määruse artikli 9 tähenduses ning seetõttu kehtivad nende suhtes eeskirjad, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 2847/93, eelkõige selle artiklites 14 ja 15.Kõigi püügipiirkondade kalavarude nimetused esitatakse ladina keeles liikide tähestikulises järjestuses. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist üldnimetuste ja ladinakeelsete nimede vastavustabelit:+++++ TABLE +++++I A LISA LÄÄNEMERIKõik selle piirkonna TACid, välja arvatud alarajoonide 25–32 atlandi merilesta ja tursa TAC, võetakse vastu IBSFC raames.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IB LISASKAGERRAK, KATTEGAT, PÕHJAMERI JA ÜHENDUSE LÄÄNEPOOLSETE VETE ICESi piirkonnad Vb (EÜ veed), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EÜ veed) ja Prantsuse Guajaana+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IC LISAATLANDI OOKEANI KIRDEOSA JA GRÖÖNIMAA ICESi piirkonnad I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV ja NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++ID LISA ATLANDI OOKEANI LOODEOSA – NAFO tsoonKõik TACid ja seotud tingimused on vastu võetud NAFO raames.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IE LISA SIIRDEKALAD – kõik püügipiirkonnadSelle püügipiirkonna TACid on vastu võetud tuunipüügi küsimustega tegelevate rahvusvaheliste kalastusorganisatsioonide raames, nagu on ICCAT ja IATTC.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IF LISA ANTARKTIKA – CCAMLRi tsoonKõnealuseid CCAMLRi poolt vastuvõetud TACe ei jaotata CCAMLRi liikmetele ning seetõttu on ühenduse osa kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib CCAMLRi sekretariaat, kes teeb teatavaks aja, mil püük tuleb TACi ammendamise tõttu lõpetada.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++II LISA HEERINGAGA SEOTUD ERITINGIMUSED ALAPIIRKONNDADES III JA IV1. Liikmesriigid võtavad erimeetmed, et Põhjamerest, Skagerrakist ja Kattegatist heeringa püüdmisel, sorteerimisel ja lossimisel tagada eelkõige IB lisas ettenähtud püügipiirangutest kinnipidamine. Nimetatud erimeetmed hõlmavad eelkõige järgmist:a) eri kontrolli- ja inspekteerimisprogrammid,b) püügikoormuse kavad, kaasa arvatud tegevusloaga laevade nimekirjad ning nende püügitegevuse piirangud, kui see osutub vajalikuks kvoodi täitmisel üle 70%;c) kontroll ümberlaadimise ja toimingute üle, mis põhjustavad vette tagasi laskmist,d) võimaluse korral ajutine püügikeeld piirkondades, kus teadaolevalt esineb suur heeringa, eelkõige noorkalade kaaspüük.2. Liikmesriigid tagavad, et muust saagist väljasortimata heeringa lossimisel oleksid kasutusel nõuetekohased proovivõtusüsteemid, et tulemuslikult kontrollida kõiki heeringa kaaspüügi lossimisi. Sadamates, kus ei kasutata kõnealuseid proovivõtusüsteeme, on sortimata heeringat sisaldavate kalasaakide lossimine keelatud.3. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 29 kohaselt teevad komisjoni inspektorid sõltumatuid inspekteerimisi kõikjal, kus komisjon seda punkti 1 kohaldamisel vajalikuks peab, et kontrollida, kas pädevad asutused rakendavad proovivõtusüsteeme ning punktis 1 mainitud erimeetmeid.4. Komisjon keelab heeringa lossimised, kui jõutakse järeldusele, et punktis 1 nimetatud erimeetmete rakendamisega ei saavutata kõigis püügipiirkondades ranget kontrolli heeringa püüdmisest tuleneva suremuse üle.III LISA TEHNILISED ÜLEMINEKUMEETMEDA osa LÄÄNEMERI1. JAGU TURSAPÜÜK1. KALAPÜÜGIVAHENDI TÜÜP, MIDA ON LUBATUD KASUTADA TURSAPÜÜGIL LÄÄNEMERES1.1. Veetavad püünised1.1.1. Selektiivakendeta püünisedKeelatakse selektiivaknata veetavad püünised.1.1.2. Selektiivakendega püünisedErandina määruse (EÜ) nr 88/98 V lisa erilisi selekteerimisvahendeid käsitlevatest sätetest kohaldatakse järgmiste püügivahendite suhtes käesoleva lisa 1. liite sätteid.1.1.3. Ühe võrgu reegelKui kasutatakse selektiivakendeta veetavat võrku, ei tohi pardal hoida muid püügivahendeid.1.2. NakkevõrgudErandina määruse (EÜ) nr 88/98 IV lisa sätetest on nakkevõrkude väikseim silmasuurus 110 mm.Võrkude üldpikkus võib olla kuni 12 km laevadel, mille kogupikkus on kuni 12 meetrit (kaasa arvatud).Võrkude üldpikkus võib olla kuni 24 km laevadel, mille kogupikkus on üle 12 meetri.Võrkude veesoleku aeg on kuni 48 tundi, alates võrkude esimesest vettelaskmisest kuni ajani, mil võrgud on täies ulatuses kalalaeva pardale tõmmatud.2. Tursa kaaspüük Läänemerel2.1 Erandina määruse (EÜ) nr 88/98 artikli 3 lõike 4 sätetest ei tohi pardale jääda alamõõdulist turska, välja arvatud punktis 2.2 sätestatud juhul.2.2 Erandina määruse (EÜ) nr 88/89 artikli 3 lõikest 5 võib siiski heeringa ja kilu püüdmisel võrguga, mille silmasuurus on kuni 32 mm, tursa kaaspüük olla kuni 3% massist. Kõnealusest tursa kaaspüügist võib alamõõdulist turska pardale jätta kuni 5%.2.3 Tursa kaaspüük ei tohi olla üle 10% muude liikide kui heeringa ja kilu püügil muude kui punktis 1.1.2 nimetatud traalide ja ankurdatud põhjanootadega.3. Läänemerest püütava tursa miinimumsuurusErandina määruse (EÜ) nr 88/98 III lisa sätetest on väikseim tursa suurus 38 cm.4. Läänemere tursa suvine püügikeeldTursapüük Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis on keelatud 15. juunist 2005 kuni 15. augustini 2005 (kaasa arvatud).5. Piirangud tursapüügile Läänemerela) Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on igasugune kalapüük keelatud:Piirkond 1:-  56°00’ N, 15°00’ E-  56°00’ N, 16°30’ E-  54°30' N, 16°30' E-  54°30' N, 15°00' E-  56°30' N, 15°00' E.Piirkond 2:-  56°00' N, 19°00' E-  54°30' N, 19°30' E-  54°30' N, 18°40' E-  55°30’ N, 18°00’ E-  56°00’ N, 18°00’ E-  56°00' N, 19°00' Eb) Erandina punktist a võib selles punktis sätestatud piirkondades kalastada veetavate ja seisevpüünistega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 100 mm.6. Jälgimise, inspekteerimise ning järelevalve ajutised ja lisatingimused seoses Läänemere tursavarude taastamisega6.1. Üldsätted6.1.1. Läänemere tursavarude jälgimis-, inspekteerimis- ja järelevalveprogrammid sisaldavad järgmist:Eritingimused tursapüügile Läänemerel.Eesti, Leedu, Läti, Poola, Rootsi, Soome, Saksamaa ja Taani koostavad riiklikud kontrollimeetmete programmid.Jälgimise, kontrolli ja inspekteerimise lisameetmed.Ühine järelevalve ja inspektorite vahetus.6.1.2. Riiklik kontrollimeetmete programm tursavarude üle võidakse üle vaadata komisjoni algatusel või liikmesriigi taotlusel.6.2. Eritingimused tursapüügile Läänemerel6.2.1. Kõik Läänemerel tursapüüki kavandavad laevad peavad omama luba tursapüügiks Läänemerel.6.2.2. Iga liikmesriik kehtestab nimekirja laevadest, millel on luba tursapüügiks Läänemerel.6.2.3. Selle kalalaeva kapten, millele liikmesriik on välja andnud loa tursapüügiks Läänemerel, või tema esindaja täidab 2. liites sätestatud tingimusi.6.3. Riiklikud kontrollimeetmete programmid.6.3.1. Iga asjaomane liikmesriik töötab välja riikliku kontrollimeetmete programmi.6.3.2. Komisjon kutsub 2005. aastal vähemalt korra kokku kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee koosoleku, et hinnata Läänemere tursavarude riikliku kontrollimeetmete programmi täitmist ja tulemusi.6.4. Liikmesriikidepoolne jälgimine, inspekteerimine ja järelevalve.6.4.1. Iga liikmesriik edastab komisjonile 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest määratud sadamate loetelu ning pärast seda 15 päeva jooksul riikliku kontrolliprogrammi ja selle rakendamise ajakava. Komisjon edastab selle teabe kõigile teistele asjaomastele liikmesriikidele.6.4.2. Olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 6 peavad kõigi selliste ühenduse kalalaevade kaptenid, mille pardale on jäetud või millelt lossitakse turska koguses, mis ületab 50 kg eluskaalu ekvivalendi, oma laevade tegevuse kohta püügipäevikut, kuhu tuleb eelkõige märkida iga püütud ja pardale jäetud kalaliigi kogus, püügikuupäev ja –koht (ICESi statistiline ruut) ning kasutatud püügivahendite liik.6.4.3. Olenemata määruse (EMÜ) nr 2807/83 artiklist 5 võivad sellised pardale jäetud kalakogused kilogrammides, mille kohta kehtib TAC, erineda 8% ulatuses.6.4.4. Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik tursakogused, mis on püütud ning mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast edasi transportimist kontrolöri juuresolekul kaaluda. Tursa esmakordsel lossimisel määratud sadamas kaalutakse liikmesriikide poolt volitatud kontrolöride juuresolekul representatiivsed proovid, mis moodustavad vähemalt 20% lossitavatest kogustest, enne kui need esmakordselt müügiks pakutakse ja müüakse. Selleks esitavad liikmesriigid komisjonile ühe kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest kasutatava proovivõtukorraga seotud üksikasjalikud andmed.6.4.5. Olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 19a lõike 1 punktist a kohaldatakse kõnealuse määruse artikleid 19e, 19f, 19g, 19h ja 19i kõigi Läänemerel kalapüügiga tegelevate laevade suhtes.6.4.6. Vastavalt määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 13 sätetele tagavad liikmesriigid, et kooskõlas selle määruse artikliga 8, artikli 10 lõikega 1 ja artikli 11 lõikega 1 VMS-süsteemi kaudu saadud andmeid laevade kohta, millel on luba tursapüügiks Läänemerel, kasutatakse:a) iga sadamasse sisenemise ja väljumise registreerimiseks elektroonilisel kujul kolmeks aastaks;b) iga Läänemere keelupiirkonda sisenemise ja väljumise registreerimiseks.6.4.7. Tagamaks punktis 4.5 nimetatud aruandekohustuse täitmist, võivad liikmesriigid rakendada alternatiivseid kontrollimeetmeid, kui need meetmed on sama tõhusad ja läbipaistvad kui kõnealused aruandekohustused. Niisugustest alternatiivsetest meetmetest teatatakse komisjonile enne nende rakendamist.6.4.8. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 13 tuleb mujale kui lossimis- või importimiskohta transporditavatele tursakogustele lisada koopia ühest määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 8 lõikes 1 sätestatud deklaratsioonist, mis käsitleb transporditavaid tursakoguseid. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõike 4 punktis b sätestatud erandit ei kohaldata.6.4.9. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 34c lõikest 1 võivad Läänemere tursavarude seire eriprogrammid kesta kauem kui kaks aastat alates nende jõustumiskuupäevast.6.5. Ühine järelevalve ja inspektorite vahetus.6.5.1. Asjaomased liikmesriigid teostavad ühist inspekteerimis- ja järelevalvetegevust ning kehtestavad selleks puhuks oma jälgimissõidukitele ühise tegutsemiskorra.6.5.230 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest kutsutakse kokku riikide pädevate inspekteerimisasutuste koosolek ühise inspekteerimis- ja järelevalvetegevuse koordineerimiseks.6.5.3. Asjaomased liikmesriigid tagavad, et teiste asjaomaste liikmesriikide inspektorid kutsutakse osalema vähemalt ühises inspekteerimistegevuses.6.5.4. Komisjoni inspektorid võivad osaleda nii nendes vahetustes kui ka ühisinspekteerimises.2. jaguLiivi laht7. ERISÄTTED LIIVI LAHEL7.1 Kalapüügiluba1. Kalastamiseks Liivi lahel peab laevadel olema määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 7 kohaselt välja antud kalapüügiluba.2. Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 nimetatud kalapüügiloaga laevad on kantud nimekirja, milles esitatakse laeva nimi ja riiklik registrinumber ning mille iga liikmesriik edastab komisjonile.Nimekirja kantud laevad peavad vastama järgmistele tingimustele:a) laevade mootorite koguvõimsus (kW) ei tohi ületada liikmesriigi poolt aastatel 2000–2001 Liivi lahel ettenähtud mootorite koguvõimsust;b) laeva mootorite võimsus ei tohi ühelgi juhul olla üle 221 kilovati (kW).7.2 Laevade või mootorite asendamine1. Iga punktis 7.1.2 nimetatud nimekirjas oleva laeva võib asendada mõne muu laeva või muude laevadega tingimusel, eta) asendamise tagajärjel ei suurene asjaomases liikmesriigis punkti 7.1.2 alapunktis a nimetatud mootorite koguvõimsus; jab) ühegi asenduslaeva mootorite võimsus ei ole mingil juhul suurem kui 221 kW.2. Iga punktis 7.1.2 nimetatud nimekirjas oleva laeva mootori võib asendada tingimusel, eta) mootori asendamise tagajärjel ei ületa laeva mootori võimsus mingil juhul 221kW, jab) asendusmootori võimsus ei ole nii suur, et asendamise tagajärjel suureneb kõnealuse liikmesriigi punkti 7.1.2 alapunktis a nimetatud mootorite koguvõimsus.B osa SKAGERRAK JA KATTEGAT8. TEHNILISED KAITSEMEETMED SKAGERRAKIS JA KATTEGATISErandina määruse (EÜ) nr 850/98 IV lisa sätetest kohaldatakse käesoleva lisa 3. liite sätteid.9. Piirangud tursapüügile Kattegatisa) Kattegatis on keelatud igasugune püügitegevus 1. jaanuarist 31. märtsini 2005.b) Erandina punktist a on püügitegevus veetavate ja seisevpüünistega määratud ajavahemikul lubatud juhul, kui turska ei hoita pardal.C osaICESi alapiirkonnad I–VII10. HEERINGA, MAKRELLI JA STAURIIDI KAALUMINE10.1. Järgmisi menetlusi kohaldatakse ühenduse ja kolmandate riikide laevade Euroopa Ühenduses lossitavate, heeringast, makrellist või stauriidist või nende kombinatsioonist koosnevate, üle 10 tonniste koguste suhtes, mis:a) on heeringa puhul püütud ICESi alapiirkondadest I, II ning rajoonidest IIIa, IV, Vb, VI ja VII;b) on makrelli ja stauriidi puhul püütud ICESi alapiirkonnast IIa ning rajoonidest III a, b, d, IV, VI ja VII.10.2 Punktis 10.1 nimetatud lossimised on lubatud ainult määratud sadamates.10.3 Iga asjaomane liikmesriik edastab komisjonile muudatused 2004. aastal edastatud määratud sadamate loetelus, kus on lubatud heeringa, makrelli ja stauriidi lossimised, ning muudatused nende sadamate inspekteerimis- ja järelevalvemenetlustes, sealhulgas punktis 10.1 nimetatud liikide ja varude igal lossimisel lossitavate koguste registreerimise ja nendest aruandmise tingimused. Nimetatud muudatused edastatakse vähemalt 15 päeva enne nende jõustumist. Komisjon edastab kõnealuse teabe ja andmed kolmandate riikide määratud sadamate kohta asjaomastele liikmesriikidele.10.4 Punktis 10.1 nimetatud laeva kapten või tema esindaja edastab selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus kavatsetakse lossida, vähemalt neli tundi enne asjaomase liikmesriigi lossimissadamasse saabumist järgmised andmed:sadam, kuhu ta kavatseb siseneda, laeva nimi ja registrinumbereeldatav sadamasse saabumise aeg,pardal olevate liikide kogused eluskaalu kilogrammides.Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused nõuavad, et lossimist ei alustata enne, kui selleks vajalik luba on olemas.10.5 Erandina määruse (EMÜ) nr 2807/83 IV lisa punkti 4.2 sätetest esitab laeva kapten kohe pärast sadamasse saabumist püügipäeviku asjakohase(d) lehekülje(d) vastavalt lossimissadama pädeva asutuse nõudmisele.Laeva pardal olevad kogused, nagu on teatatud enne lossimist punkti 10.4 alapunkti c kohaselt, peavad vastama püügipäevikus registreeritud kogustele.Erandina määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõike 2 sätetest on lubatud kõikumine püügipäevikusse kantud pardalhoitavate koguste hindamisel kilogrammides 7%.10.6 Kõik toorkala ostjad tagavad, et kõik saadavad kogused kaalutakse. Kala kaalutakse enne sorteerimist, töötlemist, hoidlas hoidmist, lossimissadamast transportimist või edasimüüki. Kaalumise tulemisel saadud arvu kasutatakse lossimisdeklaratsioonide ja müügiteatiste koostamisel.Kaalu kindaksmääramisel arvatakse vee arvel maha kuni 2%.Lisaks määruse (EÜ) nr 2847/93 artikli 9 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustustele peab lossitud koguste töötleja või ostja esitama asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele koopia arvest või seda asendavast dokumendist vastavalt nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas)[33] artikli 22 lõikele 3. Iga selline arve või dokument peab sisaldama määruse (EÜ) nr 2847/93 artikli 9 lõikes 3 sätestatud teavet ja see tuleb esitada nõudmisel või 48 tunni jooksul pärast kaalumise lõpetamist.10.7 Kõik ostjad või külmutatud kala valdajad tagavad lossitud koguste kaalumise enne kala töötlemist, hoidlas hoiustamist, lossimissadamast transportimist või edasimüüki. Iga lossitud koguse kaalust võib maha arvata kaalutava kala pakkimiseks kasutatud kasti, plast- või muu konteineri omakaalu.Alternatiivina tuleb kastidesse pakitud külmutatud kala kaalu kindlaksmääramiseks korrutada kastist välja võetud ja ilma plastpakendita sisu kaalumisel põhineva representatiivse proovi keskmine kaal kastide koguarvuga, olenemata sellest, kas kala pinnal olev jää on sulanud või mitte. Liikmesriigid esitavad komisjonile heakskiitmiseks mis tahes muudatused oma proovivõtumetoodikas, mis on komisjoni poolt 2004. aasta jooksul heaks kiidetud. Komisjon peab muudatused heaks kiitma. Kaalumise tulemisel saadud arvu kasutatakse lossimisdeklaratsioonide ja müügiteatiste koostamisel.10.8 Kaalumissüsteemi kiidavad heaks, kalibreerivad ja plommivad pädevad asutused hiljemalt 1. mail 2005. Kala kaaluja peab nummerdatud lehtedega päevikut, milles on näidatud kumuleeruv kogukaal ja iga lossimise järgne kaal. Nimetatud päevikut peetakse kolme aasta vältel.Pädevatel asutustel peab kaalumissüsteemile ja päevikutele olema täielik juurdepääs.Kuni esimeses lõigus nimetatud kaalumissüsteemide kasutuselevõtuni toimub kaalumine kontrolöri juuresolekul.10.9 Liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et vähemalt 15% lossitud kalakogusest ja vähemalt 10% kala lossimisest kontrollitakse põhjalikult, hõlmates vähemalt järgmist:a) laeva saagi kaalumise jälgimine liikide kaupa. Kui saak pumbatakse laevalt kaldale, jälgitakse kontrollimiseks valitud laeva kogu saagi kaalumist. Külmutustraalerite puhul loetakse üle kõik kastid. Kastide/kaubaaluste representatiivvalim kaalutakse, et teada saada kastide/kaubaaluste keskmist kaalu. Kastide valimi koostamisel järgitakse heakskiidetud metoodikat, et teada saada kala keskmist netomassi (pakendita, jääta);b) päevikusse kantud ja lossimisdeklaratsioonis või müügiteatises nimetatud koguste ristkontroll liikide kaupa ning lossimise eelteates nimetatud koguste ja lossitud koguste ristkontroll liikide kaupa;c) kui lossimine katkestatakse, on selle taasalustamiseks vaja luba;d) kontrollimine, kas laev on kalast pärast lossimise lõpetamist täielikult tühjendatud.11. Heeringapüük püügipiirkonnas IIa (EÜ veed)Rajoonist IIa (EÜ veed) püütud heeringa lossimine ja pardal hoidmine on ajavahemikel 1. jaanuar–28. veebruar ja 16. mai–31. detsember keelatud.12. Tehniliseks otstarbeks mõeldud heeringa lossimise tingimusedErandina nõukogu määruse (EÜ) nr 1434/98 artikli 2 lõike 1 sätetest kohaldatakse järgmisi sätteid:Heeringat, mis on püütud väljaspool ICESi alapiirkondi III ja IV võrkudega, mille väikseim silmasuurus on kuni 32 mm, ei tohi pardal hoida ega lossida, kui nimetatud saak ei koosne heeringa ja teiste liikide segust ning ei ole sorteeritud ja kui heeringa osa on kuni 10 massiprotsenti heeringa ja teiste liikide kombineeritud kogumassist.13. Tuunipüügi piiranguda) 31. detsembrini 2005 on keelatud mis tahes püügitegevus punktides i ja ii nimetatud piirkondades:i) Šotimaa lääneosa: ICESi alapiirkonna VI osa, mis kuulub järgmistesse ICESi ruutudesse ja asub lähtejoonest kaugemal kui 12 miili: 47E3, 48E4, 47E4, 48E5, 47E5.ii) Põhjameri: ICESi alapiirkonna IV osa, mis kuulub järgmistesse ICESi ruutudesse ja asub lähtejoonest kaugemal kui 12 miili: 49E6, 50E7, 49E7, 48E7, 50F0, 49F0, 48F0, 47F0, 46F0, 45F0, 51F1,50F1, 49F1, 48F1, 47F1, 46F1, 50F2, 49F2, 48F2, 47F2, 46F2, 43F5, 43F6, 43F7, 42F7, 38E9, 37E9, 37F0, 31F1, 32F2, 31F2.b) Keldi meri: 31. märtsini 2005 on keelatud mis tahes püügitegevus ICESi alapiirkonna VII osas, mis kuulub järgmistesse ICESi ruutudesse: 30E4, 31E4, 32E3.c) Erandina punktidest a ja b on nimetatud piirkondades nimetatud ajavahemikel lubatud püügitegevus lõkspüüniste ja kalakorvidega, juhul kui:i) pardal ei hoita muid püügivahendeid peale lõkspüüniste ja kalakorvide ningii) pardal ei hoita mingit muud kala peale karpide ja vähkide.d) Erandina punktidest a ja b on neis punktides nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille silmasuurus on alla 55 mm, juhul kui:i) pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 mm või suurem jaii) pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, putassuu ja hõbekala.14. Tobiapüügi keeluala.Keelatud on lossida ja pardale jätta tobiaid, mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mida piiravad Inglismaa ja Šotimaa idarannik ja mis asuvad järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:– 55º30' N Inglismaa idarannikul,– 55° 30´ N, 1°00´ W,– 58° 00´ N, 1°00´ W,– 58° 00´ N, 2°00´ W,– 2º00' W Šotimaa idarannikul,– 2º00' W Šotimaa idarannikul.Lubatud on siiski piirangutega kalapüük püügipiirkonna tobiavarude ja püügikeelu toime jälgimiseks.15. Rockalli kilttursa alaIgasugune püügitegevus, välja arvatud kalapüük õngejadadega, on keelatud piirkondades, mis asuvad järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:Punkt nr Laiuskraad Pikkuskraad1 57°00' N 15°00' W2 57°00' N 14°00' W3 56°30' N 14°00' W4 56°30' N 15°00' W16. Tehnilised kaitsemeetmed Iiri meresNõukogu 12. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 254/2002 (millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed Iiri mere (ICES rajoon VIIa ) tursavarude taastamiseks) artiklites 2, 3 ja 4 sätestatud tehnilisi kaitsemeetmeid kohaldatakse ajutiselt 2005 aastal[34].D osa ICESI ALAPIIRKONNAD VIII, IX JA X17. AN šoovisepüügi piiranguda) 1. jaanuarist 2005 kuni 30. juunini 2005 on keelatud mis tahes püügitegevus piirkonndades, mis asuvad järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:1°35' W Prantsusmaa rannikul;44°45' N 1°35' W;44°45' N 1°45' W;46°00' N 1°45' W;46°00' N Prantsusmaa läänerannikul.Koordinaadid mõõdetakse vastavalt ülemaailmsele geodeetilisele süsteemile (WGS84).b) Erandina punktist a on selles piirkonnas lubatud kalapüük muude püügivahenditega peale pelaagiliste ja seinnootade, tingimusel et anšoovist ei hoita pardal.18. Merevähipüügi keeluala Pürenee poolsaarelKalapüük põhjatraalidega on keelatud piirkondades, mis asuvad järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:1. ala43°35 N, 004°45 W43°35 N, 004°45 W43°37 N, 005°20 W43°55 N, 005°20 W43°35 N, 004°45 W2. ala43°37 N, 006°15 W43°50 N, 006°15 W44°00 N, 006°45 W43°34 N, 006°45 W43°37 N, 006°15 W3. ala42°27 N, 009°00 W42°00 N, 009°00 W42°00 N, 009°14 W42°04 N, 009°14 W42°09 N, 009°09 W42°12 N, 009°09 W42°27 N, 009°15 W42°27 N, 009°00 W4. ala37°45 N, 009°00 W38°10 N, 009°00 W38°10 N, 009°15 W37°45 N, 009°20 W37°45 N, 009°00 W5. ala36°50' N, 7°50' W36°47' N, 7°30' W36°17' N, 7°30' W36°25' N, 7°50' W36°50' N, 7°50' W19. Traalpüügi keeld Assoore, Kanaari saari ja Madeirat ümbritsevates vetesLaevadel on keelatud kasutada mis tahes põhjatraale või samalaadseid veetavaid püüniseid, mis puutuvad kokku merepõhjaga, liikmesriikide õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes piirkondades, mis on piiratud järgmisi koordinaate läbiva joonega:a) Assoorid36°00’ N 23°00’ W42°00’ N 23°00’ W42°00’ N 34°00’ W36°00’ N 34°00’ W36°00’ N 23°00’ Wb) Kanaari saared ja Madeira27°00’ N 19°00’ W26°00’ N 15°00’ W29°00’ N 13°00’ W36°00’ N 13°00’ W36°00’ N 19°00’ W27°00’ N 19°00’ WE OSA VAHEMERI20. TEHNILISED KAITSEMEETMED VAHEMERESKalandustegevus, mis toimub praegu määruse (EÜ) nr 1626/94 artikli 3 lõigete 1 ja 1a ning artikli 6 lõigete 1 ja 1a alusel antud erandi kohaselt, võib 2005. aastal ajutiselt jätkuda.F osa VAIKSE OOKEANI IDAOSA21. SEINNOODAD VAIKSE OOKEANI IDAOSAS (AMEERIKA TROOPIKATUUNIDE KOMISJONI (IATTC) REGULEERITAV TSOON)1. augustist kuni 11. septembrini 2005 või 20. novembrist kuni 31. detsembrini 2004 on kulduim-tuuni ( Thunnus albacares ), suursilm-tuuni ( Thunnus obesus ) ja vööttuuni ( Katsuwonus pelamis ) püük seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiste koordinaatidega määratletud piirkonnas:– Vaikse ookeani Ameerika rannikualad,–150° W,–40° N,–40° S.Asjaomased liikmesriigi teavitavad komisjoni valitud keeluperioodist enne 1. juulit 2005. Kõik seinnootasid kasutavad asjaomaste liikmesriikide laevad peavad määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodaga kalastamise lõpetama.Käesoleva määruse jõustumiskuupäevast alates jätavad Ameerika Troopikatuunide Komisjoni reguleeritavas tsoonis kalastavad seinerid pardale ja seejärel lossivad kogu suursilm-tuuni, kulduim-tuuni ja vööttuuni saagi, välja arvatud kala, mis on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu. Ainus erand on reisi lõpuosa, kui pole piisavalt vaba lastiruumi kogu antud püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks.Seinnoota kasutavad laevad lasevad niivõrd kui see on võimalik viivitamata ja kahjustusteta vette tagasi meres elavad kilpkonnalised, haid, purikalalased, raid, kuldmakrellid ja muud liigid kui sihtliigid. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõik kõnealused kalaliigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.Haardnootadesse või nakkevõrkudesse jäänud meres elavate kilpkonnaliste suhtes võetakse järgmised meetmed:a) niipea kui võrgus avastatakse meres elav kilpkonnaline, tuleks kasutada kõiki abinõusid kilpkonnalise päästmiseks enne, kui see võrku takerdub, kusjuures vajaduse korral kasutatakse ka kiirpaati,b) kui kilpkonnaline on võrku jäänud, tuleks võrgu kerimine lõpetada niipea, kui kilpkonnaline tõuseb veepinnale, ning seda ei tohiks uuesti alustada enne, kui kilpkonnaline on võrgust vabastatud ja merre tagasi lastud,c) kui kilpkonnaline on tõstetud laeva pardale, tuleks kõigil asjakohastel viisidel aidata kilpkonnalisel toibuda enne vette tagasi laskmist,d) tuunipüügilaevadel on keelatud merre lasta soolakotte või muud liiki plastprahti,e) soodustatakse peibutuspüügivahenditesse ja teistesse kalapüügivahenditesse takerdunud merikilpkonlaste vabaks laskmist, niivõrd kui see on võimalik,f) samuti julgustatakse mitte kaasas kandma peibutuspüügivahendeid, mida kalapüügil ei kasutata.III lisa 1. liideNoodapära ülemise selektiivakna mudeli „BACOMA“ spetsifikatsioonidVähemalt 105 mm võrgusilma suurusega traalide, ankurdatud põhjanootade või samalaadsete veetavate püüniste noodapära siseläbimõõdult 110 mm ruudukujulise avaga selektiivakna spetsifikatsioon.Selektiivaken on täisnurkne võrguosa noodapäras. Selektiivaknaid on ainult üks. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.Noodapära, pikendava osa ja traali tagaosa mõõdud.Noodapära koosneb kahest mõlemal pool küljeõmblusega ühendatud võrdse suurusega paneelist.Keelatud on pardal hoida võrku, mille noodapära ümbermõõt, jättes välja liitekohad ja palistused, on ükskõik millises osas üle 100 rombikujulise võrgusilma.Võrgujätku või pikendava osa mis tahes suunas mõõdetud ümbermõõdu avatud rombikujuliste võrgusilmade arv, palistuste võrgusilmad välja arvatud, ei või olla väiksem ega suurem kui noodapära stricto sensu esiotsa ja traali kokkutõmmatud tagaosa ümbermõõdu suurim võrgusilmade arv, palistuste võrgusilmad välja arvatud (joonis 1).Selektiivakna asukohtSelektiivaken asetatakse noodapära ülemisse paneeli. Selektiivaken lõpeb kõige rohkem 4 silma kaugusel gaitanist, kaasa arvatud käsitsi põimitud silmarida, millest gaitan on läbi aetud (joonis 2).Selektiivakna suurusSelektiivakna laius, väljendatud sõlmevahede arvuna, võrdub ülemise paneeli avatud rombikujuliste võrgusilmade arvuga, mis on jagatud kahega. Vajaduse korral võib kuni 20% avatud rombikujulistest silmadest jääda ülemisse paneeli nii, et need jagunevad võrdselt selektiivakna mõlemale poolele (joonis 3).Selektiivakna pikkus on vähemalt 3,5 meetrit.Selektiivakna võrkSilmaava suurus peab olema vähemalt 110 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad kõikide sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega. Võrk on ühekordsest sõlmedeta põimitud niidist või samalaadsete selektiivsete omadustega võrgumaterjalist. Ühe niidi läbimõõt on vähemalt 4,9 millimeetrit.Muud spetsifikatsioonidPaigaldusspetsifikatsioonid on määratletud joonistel 4a, 4b ja 4c. Sulgurtropi pikkus peab olema vähemalt 4 m.[pic]Joonis 1Traalpüünis jaguneb vastavalt kujule ja funktsioonile kolmeks eri osaks.Traali kere on alati kokkutõmmatud osa, sageli 10 kuni 40 meetrit pikk. Pikendus on kokku tõmbamata, tavaliselt valmistatud kas ühest või kahest 49,5 silma pikkusest võrguribast, mille pikkus laialitõmmatuna on 6 või 12 meetrit. Noodapära on samuti kokku tõmbamata osa, mis on sageli valmistatud kahekordsest niidist, mis muudab selle tugevale kulutamisele paremini vastupidavaks. Noodapära pikkus on tavaliselt 49,5 võrgusilma, st umbes 6 meetrit, kuid väiksematel laevadel kasutatakse ka lühemaid (2–4 m) noodapärasid. Sulgurtropi alumist osa nimetatakse sulgurkotiks.[pic]Joonis 2Selektiivakna ja gaitani vaheline kaugus on 4 võrgusilma. Ülemises paneelis on 3,5 avatud rombikujulist võrgusilma ning üks 0,5 võrgusilma laiune käsitsi punutud gaitanirida.[pic]Joonis 3Ülemises paneelis võib säilitada 20% rombikujulistest võrgusilmadest, mis asetsevad piki ühest õmblusest teiseni kulgevat risti asetsevat silmarida. Näiteks (joonis 3), kui ülemise paneeli laius on 30 avatud rombikujulist võrgusilma, siis sellest 20% on 6 võrgusilma. Mõlemale selektiivakna küljele jääb siis kolm avatud võrgusilma. Järelikult on selektiivakna laius siis 12 silmavahet (30 – 6 = 24 rombikujulist võrgusilma, mis jagatakse kahega, saadakse 12 sõlmevahet).Alumine paneelJoonis 4a 49,5 silmarea laiuse alumise paneeli ehitusÜlemine paneel(rombikujuliste võrgusilmadeta küljeõmbluse ja ruudukujuliste silmadega selektiivakna vahel)Joonis 4b Ülemise paneeli ehitus. Selektiivakna suurus ja asend, kui selektiivaken ulatub õmblusest õmbluseniÜlemine paneel(rombikujuliste võrgusilmadega küljeõmbluse ja ruudukujulise selektiivakna vahel)Joonis 4c Ülemise paneeli ehitus, kui 20% ülemise paneeli rombikujulistest võrgusilmadest on säilitatud ja jaotatud võrdselt selektiivakna mõlemale küljele.III lisa 2. liideEritingimused tursapüügile LäänemerelSelle kalalaeva kapten, millele liikmesriik on välja andnud loa tursapüügiks Läänemerel, või tema esindaja täidab järgmisi tingimusi:kalalaeva pardal tuleb hoida Läänemerel tursapüüki lubava kalapüügiloa koopiat;kalastatakse ainult Läänemere piirkonnas;kala ei tohi merel ümber laadida;laev tohib läbida tursapüügi kaitseala(d) ainult tingimusel, et püügivahendid on kindlalt soritud (kokku seotud) ja stoovitud (pakitud);kalastatakse ainult Läänemerel tursapüügiks lubatud kalapüügivahenditega, mis on sätestatud III lisa punktis 1, ja pardal ei hoita ega kasutata mis tahes muid püügivahendeid;pardal ei tohi üheski konteineris hoida ükskõik millist tursakogust segamini muud liiki mereorganismidega. Tursakonteinerid asetatakse trümmi muudest konteineritest eraldi;kui laeva pardal on üle 200 kg turska eluskaalus väljendatuna, teavitatakse asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi enne selle liikmesriigi sadamasse sisenemist:a) kala lossimise kohast ja ajast,b) vähemalt [kaks] tundi enne lossimise alustamist, välja arvatud juhul, kui lossimine toimub liikmesriigi poolt täpsustatud ajavahemikul.lossimine toimub üksnes lipuliikmesriigi määratud sadamates;pardalolevat saaki ei lossita enne, kui asjaomased siseriiklikud asutused on andnud selleks loa;olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 6 peetakse oma laevade tegevuse kohta püügipäevikut, kus esitatakse eelkõige iga väljapüütud ja pardale jäetud kalaliigi kogus, püügikuupäev ja -koht (ICESi statistiline ruut) ning kasutatud püügivahendite liik;olenemata määruse (EMÜ) nr 2807/83 artiklist 5 on lubatud kõikumine 8% selliste pardal hoitavate kalakoguste hindamisel kilogrammides, mille kohta kehtib TAC;olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 8 esitatakse enne pardal hoitava kalasaagi lossimise alustamist riiklikule ametiasutusele asjakohased püügipäevikulehed;olenemata määruse (EÜ) nr 779/97 (püügikoormuse reguleerimise korra kehtestamise kohta Läänemerel) artiklist 7 kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklite 19e, 19f, 19g, 19h ja 19i sätteid.Kalapüügilube ei anta välja pikemaks ajavahemikuks kui kolm kuud.****Välja ei anta kalapüügiluba, mis kehtib samale laevale antud eelmise kalapüügiloa kehtivusajale järgneva kuu jooksul, kui loa kehtivusaja jooksul on juhtunud järgmine:kalapüüki inspekteeriv siseriiklik asutus on täheldanud, et laev on kalastanud ilma kehtiva loata tursapüügiks Läänemeres;kalapüüki inspekteeriv siseriiklik asutus on täheldanud, et laev on kalastanud väljaspool Läänemere piirkonda;kalapüüki inspekteeriv siseriiklik asutus on täheldanud, et merel toimus kõnealuselt laevalt ümberlaadimine teisele laevale;kalapüüki inspekteeriv siseriiklik asutus on kindlaks teinud, et laev on viibinud tursapüügi kaitsealal ilma et laeva püügivahendid oleksid soritud ja stoovitud;kalapüüki inspekteeriv siseriiklik asutus on kindlaks teinud, et laev on rikkunud nõukogu määruse (EÜ) nr 88/98 sätteid;kalapüüki inspekteeriv siseriiklik asutus on tuvastanud, et laev on rikkunud sätteid, mis käsitlevad Läänemerel tursapüügiks lubatud püügivahendeid.kalapüüki inspekteeriv siseriiklik asutus on tuvastanud, et laevalt on lossitud kala ilma siseriiklikelt kontrolliasutustelt selleks luba saamata;kalapüüki inspekteeriv siseriiklik asutus on tuvastanud, et laeva pardal hoitakse üle 10% tursa kaaspüügist kogu pardal hoitava kala eluskaalust muude kalaliikide kui heeringa ja kilu püügil traalide ja ankurdatud põhjanootadega;kalapüüki inspekteeriv siseriiklik asutus on lossimist kontrollides tuvastanud, et laev on lossinud või pardale jätnud mis tahes kalaliigi (eluskaalule vastavad) kogused, mis ületavad enam kui 8% võrra püügipäevikuleh(ted)el deklareeritud kõnealuse liigi kogused;kalapüüki inspekteeriv siseriiklik asutus on tuvastanud, et laev on kala lossinud ilma eelnevalt püügipäevikulehte/-lehti esitamata;kalapüüki inspekteeriv siseriiklik asutus on tuvastanud, et laev rikub nõukogu määruse (EÜ) nr 2847/93 artikli 19e sätteid;laev ei suuda esitada laevaseiresüsteemi (VMS) teadet või, kui VMS-süsteem ei toimi, manuaalset asukohateadet või esitab vale asukohateate.III lisa 3. liideVEETAVAD PÜÜNISED: Skagerrak ja KattegatVõrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid võrgusilma ühe suuruskategooria puhul+++++ TABLE +++++* Vastavalt EÜ püügipäevikule– keskmine aastane lossitud kogus eluskaalu põhjal.** Laev võib piirkonnas viibida antud kuu kõigil päevadel.Kui suurem arv päevi antakse laevale teatava liigi madala püügiprotsendi tõttu, ei tohi selle liigi protsendimäär laeva pardal olla ühelgi juhul suurem, kui on ette nähtud II tabelis, samuti ei tohi kala teistele laevadele ümber laadida. Kui laev ei täida kumbagi tingimust, kaotab ta viivitamata lisapäevade kasutamise õiguse.7. Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev kalastada punktis 2 määratletud piirkondades ühegi punktis 4 nimetatud püügivahendiga.Kui laeva kapten või kapteni esindaja teatab kahe punkti 4 kohaselt määratletud püügivahendi kasutamisest, tohib eeloleva püügiperioodi kestel kasutatavate päevade koguarv olla kuni pool päevade arvust, mida laeval on õigus kasutada kummagi püügivahendiga seoses, ümardatuna järgmise täispäevani. Laev ei tohi kumbagi asjaomastest püügivahenditest kasutada rohkem päevi, kui selle püügivahendiga seoses on I tabelis ette nähtud.Võimalus kasutada kahte püügivahendit antakse ainult juhul, kui täidetakse järgmisi täiendavaid seirenõudeid:– antud püügiretke ajal võib laeva pardal olla ainult üks punktis 4 nimetatud püügivahend;– enne püügiretke edastab laeva kapten või tema esindaja pädevatele asutustele eelteate pardal olevate püügivahendite liigi kohta, välja arvatud juhul, kui püügivahendite tüüp on sama, millest teatati eelmise püügiretke puhul.Pädevad asutused kohustuvad inspekteerima ja teostama järelevalvet merel, et kontrollida eespool nimetatud kahe nõude täitmist. Iga laev, mille suhtes tehakse kindlaks, et see ei täida kõnealuseid nõudeid, kaotab viivitamata kahe püügivahendi kasutamise õiguse.Laeva, mis soovib kasutada üht või mitut punktis 4 nimetatud püügivahendit (kindlaksmääratud püügivahendid) koos mis tahes muu punktis 4 nimetamata püügivahendiga (kindlaksmääramata püügivahendid), ei tohi kindlaksmääramata püügivahendite kasutamisel takistada. Need laevad peavad kindlaksmääratud püügivahendite kasutamise korral esitama eelteate. Kui sellist teadet esitatud ei ole, ei tohi laeva pardal punktis 4 nimetatud püügivahendeid olla. Nendel laevadel peab olema luba alternatiivseks kalapüügiks ja nad peavad omama selleks vastavat varustust.8. Mis tahes punktis 2 määratletud piirkon asuv laev, mille pardal on ükskõik milline punktis 4 nimetatud püügivahenditest, ei tohi samal ajal pardal hoida ühtegi teist punktis 4 nimetatud püügivahenditest.9. a) Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad, mille kasutamiseks on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või mis tahes punktis 2 nimetatud piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse ainult kindlaksmääramata püügivahendeid vastavalt punktile 7.b) Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 6 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab oma lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub püügiloast kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.10. a) Liikmesriik võib anda oma kalalaevadele loa kanda nende kasutada olevad püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad üle teistele sama liikmesriigi laevadele, mis võivad neid kasutada samal püügiperioodil ja samas piirkonnas tingimusel, et laeva kõnealuste päevade toodang, korrutatuna laeva mootorivõimsusega kilovattides (kilovatt-püügipäevad) võrdub doonorlaeva poolt ülekantud päevade toodanguga, mis on korrutatud doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, või on sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.b) Püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade koguarv, mis kantakse üle punkti a kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaevale vastavalt EÜ püügipäevikule aastatel 2001, 2002 ja 2003 antud keskmisest päevade arvust aastas, korrutatuna kõnealuse laeva mootorivõimsusega kilovattides.c) Alapunktis a esitatud kirjelduse kohaselt võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad sama rühma püügivahendeid ning püüavad kala punkti 6 alapunktis a nimetatud samades piirkondades.d) Päevi ei tohi üle kanda laevadelt, mis kasutavad punkti 6 alapunktides d ja e ning punktis 7 nimetatud lisapäevi.e) Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande tehtud ülekandmiste kohta.11. Laeval, mis ei ole kalastanud ühes punktis 2 määratletud piirkondadest, on lubatud nendest piirkondadest läbi sõita juhul, kui laev on kõnealusest kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Kui kõnealune laev on ühes punktis 2 määratletud piirkondadest, peavad kõik laeva pardal olevad püügivahendid olema soritud ja stoovitud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt.12. Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada ühegi punktis 4 määratletud püügivahendiga punktis 2 määratletud piirkondades, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2001, 2002 või 2003 kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas ei toimu samaväärse masina võimsusega püüki, mõõdetuna kilovattides.Siiski võib laev, mis on kalastanud punktis 4 nimetatud püügivahenditega, kasutada teisi punktis 4 kindlaks määratud püügivahendeid, tingimusel et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.13. Liikmesriik ei arvesta ükskõik millisele tema laevale käesoleva lisa alusel eraldatud päevadest maha ühtki päeva, mil laev oli sadamast ära, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev oli sadamast ära, kuid ei saanud kalastada, sest transportis vigastatud meeskonnaliiget meditsiinilist hädaabi saama. Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud otsuste kohta, lisades pädevate asutuste tõendi hädaolukorra kohta.SEIRE, INSPEKTEERIMINE JA JÄRELEVALVE14. Olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 19a kohaldatakse kõnealuse määruse artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k laevade suhtes, mille pardal on punktis 4 määratletud püügivahendid ja mis tegutsevad punktis 2 määratletud piirkondades. Teateedastusnõue ei kehti laevade suhtes, mis on varustatud määruse 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaste laevaseiresüsteemidega, ja laevade suhtes, mis tegutsevad vastavalt punkti 3 alapunktis a esitatud päeva määratlusele.15. Tagamaks käesoleva lisa punktis 14 nimetatud kohustuste täitmist, võivad liikmesriigid rakendada alternatiivseid kontrollimeetmeid, kui need meetmed on sama tõhusad ja läbipaistvad kui kõnealused aruandekohustused. Niisugustest alternatiivsetest meetmetest teatatakse komisjonile enne nende rakendamist.16. Ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja peavad pärast, kui laev on viibinud III tabelis nimetatud piirkonnas ja selle pardal on mis tahes kalaliike suuremas koguses, kui kõnealuses tabelis on ette nähtud, teatama vähemalt neli tundi enne liikmesriigi sadamasse või mis tahes lossimiskohta sisenemist selle liikmesriigi pädevatele asutustele järgmised andmed:a) sadama või lossimiskoha nimi,b) eeldatav nimetatud sadamasse või lossimiskohta saabumise aeg,c) iga sellise liigi kogused eluskaalu kilogrammides, mida on pardal üle 50 kg.17. Selle liikmesriigi pädevad asutused, kus peab toimuma eelteatega lossimine, võivad nõuda, et pardal hoitava saagi lossimine ei algaks enne, kui selleks on saadud kõnealuste asutuste luba.III tabelLossitavad kogused tonnides vastavalt eespool esitatud piirkonnale ja liikidele, mille suhtes kohaldatakse eritingimusi+++++ TABLE +++++PN – punktis 16 nimetatud eelteade.DP – punktis 19 nimetatud määratud sadam.18. Ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja, kes soovivad ümber laadida või lossida merel mis tahes pardal hoitavad kogust või lossida kolmanda riigi sadamas või lossimiskohas, edastavad lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist, merel toimuvat lossimist või kolmandas riigis toimuvat lossimist punktis 16 nimetatud andmed.19. Laevad, mis on viibinud tabelis määratletud piirkonnas, ei tohi mujal kui määratud sadamas lossida ühegi III tabelis nimetatud liigi jaoks ette nähtud kogustest suuremat kogust.Iga liikmesriik edastab 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest komisjonile määratud sadamate loetelu ning pärast seda 30 päeva jooksul kõnealustes sadamates rakendatavad inspekteerimis- ja järelevalvemenetlused, sealhulgas kõigi käesoleva määruse artiklis 12 nimetatud püügipiirkondade liikide ja varude korraga lossitavate koguste registreerimise ja nendest aruandmise tingimused. Komisjon edastab selle teabe kõigile liikmesriikidele.20. Erandina komisjoni määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõikest 2 võivad laeva pardal olevad, punktis 14 nimetatud kogused kilogrammides erineda püügipäevikusse kantud näitajast 8%.21. Kui laeva pardal on hoidlasse paigutatud suuremad tursakogused kui 50 kg, on keelatud kalalaeva pardal hoida üheski konteineris turska ja muud liiki mereorganisme segamini. Tursakonteinerid asetatakse trümmi muudest konteineritest eraldi.22. Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik tursakogused, mis on püütud mõnes punktis 2 kindlaksmääratud püügipiirkondadest ning mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast edasi transportimist kontrolöri juuresolekul kaaluda. Tursa esmakordsel lossimisel punkti 19 kohaselt määratud sadamas kaalutakse liikmesriikide poolt volitatud kontrolöride juuresolekul representatiivsed proovid, mis moodustavad vähemalt 20% lossitavatest kogustest, enne kui need esmakordselt müügiks pakutakse ja müüakse. Selleks esitavad liikmesriigid komisjonile ühe kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest kasutatava proovivõtukorraga seotud üksikasjalikud andmed.23. Erandina nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 13 tuleb mujale kui lossimis- või importimiskohta transporditavatele, käesoleva määruse artiklis 12 nimetatud liikidele, mille kogused on suuremad kui 50 kg, lisada koopia ühest määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 8 lõikega 1 ettenähtud deklaratsioonist, mis käsitleb kõnealuste transporditavate liikide koguseid. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõike 4 punktis b sätestatud erandit ei kohaldata.24. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 34c punktist 1 võivad artiklis 12 nimetatud mis tahes kalavarude seire eriprogrammid kesta kauem kui kaks aastat alates nende jõustumiskuupäevast.25. Kui kalapüüki inspekteeriv siseriiklik asutus on tuvastanud, et laev tegeleb mis tahes tegevusega peale allpool nimetatute, võetakse neilt ära punktis 1 nimetatud kalapüügiluba terveks järgmiseks kalendrikuuks ning sadamast äraoleku ja piirkonnas viibimise päevade arvu, mida neil on õigus 2005. aastal saada, vähendatakse päevade arvu võrra, mida neil on õigus saada ühe kalendrikuu jooksul. Need tegevused on:A. Laeva sisenemine sadamasse, hoides pardal üle ühe tonni turska, juhul kui kõnealune laev ei ole esitanud käesoleva lisa punktis 16 ja määruse (EÜ) nr 423/2004 artiklis 11 sätestatud sisenemise eelteadet.B. Lossimine sadamas, mis ei ole määratud sadam vastavalt käesoleva lisa punktile 19 ja määruse (EÜ) nr 423/2004 artiklile 11, kui laev on sadamasse sisenenud, hoides pardal üle kahe tonni turska.C. Tursa ja muude liikide stoovimine samasse konteinerisse, rikkudes sellega käesoleva lisa punkti 21 ja määruse (EÜ) nr 423/2004 artiklit 14.D. Kalalaeva kapten ei tee koostööd määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 4 kohase inspekteerimise lihtsustamiseks.E. Sadamast äraolek kauem kui käesoleva lisa punktis 6 sätestatud päevade arv, hoides pardal mis tahes käesoleva lisa punktis 4 määratletud püügivahendeid.F. Laev ei suuda esitada laevaseiresüsteemi (VMS) teadet või, kui VMS-süsteem ei toimi, manuaalset asukohateadet või esitab vale asukohateate.G. Püügipäeviku lehtedele ja lossimisdeklaratsioonidele ei ole märgitud täpseid andmeid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 423/2004 artiklile 13 ja artikli 15 lõikele 2.H. Kalapüük käesoleva lisa punktis 2 määratletud piirkondades mis tahes käesoleva lisa punktis 4 nimetatud püügivahendiga, saatmata lipuliikmesriigi asutustele käesoleva lisa punkti 7 kohast eelteadet kasutatavate püügivahendite kohta.I. Kui tuvastatakse, et kalalaeva pardal hoitakse rohkem kui üht tüüpi püügivahendeid, rikkudes sellega käesoleva lisa punktis 7 sätestatud nõudeid.J. Laev on merel ning kalastab või hoiab pardal kala ilma käesoleva lisa punkti 7 kohaselt enne kalastusretke pardal hoitavate püügivahendite kohta eelteadet saatmata.K. Kalalaev tegeleb kalapüügiga mitteseotud tegevustega, kuid pole oma püügilitsentsist loobunud nagu seda nõuab käesoleva lisa punkt 9.L. Laevalt lossitakse kala, ilma et siseriiklikud asutused oleksid selleks luba andnud, nagu nõuab käesoleva lisa punkt 16.M Laevalt lossitakse või selle pardal hoitakse mis tahes liigist kalu (eluskaalus), mille kogus ületab selle liigi püügipäeviku lehel/lehtedel deklareeritud koguse rohkem kui 8%.N. Tuvastatakse, et laev rikub määruse (EÜ) nr 850/98 sätteid.ARUANDEKOHUSTUSED26. Sadamast ära oldud ja käesolevas lisas määratletud piirkondades viibitud püügipäevade arvestamiseks kasutatavate andmete alusel edastavad liikmesriigid IV tabelis esitatud vormi kohaselt iga kalendriaasta kohta ühe kuu jooksul pärast selle kalendriaasta lõppu komisjonile andmed eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta käesolevas lisas nimetatud piirkondades.27. Liikmesriigid edastavad punktis 26 nimetatud andmed komisjonile tabeli kujul, saates need ettenähtud e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele edastab.IV tabelAruandevorm+++++ TABLE +++++IVb LISA LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES TEATAVATE UUSMEREMAA MERLUUSI JA MEREVÄHIVARUDE TAASTAMISEGAÜLDSÄTTED1. Käesoleva lisaga sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit.Kõik laevad, mis kasutavad käesoleva lisa punktis 4 nimetatud püügivahendeid ja mis kalastavad käesoleva lisa punktis 2 määratletud piirkonnas, peavad omama kalapüügiluba. Iga liikmesriik koostab loendi laevadest, millel on kalapüügiluba käesolevas lisas määratletud piirkonnas kalastamiseks. Selle kalalaeva kapten, millele liikmesriik on välja andnud loa, või tema esindaja, täidab käesoleva lisa tingimusi.2. Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmisi geograafilisi piirkondi:Pürenee poolsaar, Atlandi rannik (ICESi rajoonid VIIIc ja IXa)3. Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päev:a) ühe ja sama kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa, mille kestel laev ei ole sadamas, vaid viibib ühes punktis 2 määratletud piirkondadest; võib) EÜ püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik, mille kestel laev ei ole sadamas, vaid viibib ühes punktis 2 määratletud piirkondadest, või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa.Liikmesriik, kes soovib kasutada sadamast äraoleku ja piirkonnas viibimise punktis b sätestatud määratlust, teeb komisjonile teatavaks laeva tegevuse seireks kasutatavad vahendid, millega tagatakse punktis b ettenähtud tingimuste täitmine.4. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi kalapüügivahendite rühmi:a) põhjatraalnoodad võrgusilma suurusega üle 55 mm;b) põhjaõngejadad;c) nakkevõrgud võrgusilma suurusega üle 60 mm;d) nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm;e) traalnoodad võrgusilma suurusega 40 mm–54 mmf) raamvõrgudPÜÜGIKOORMUS5. Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, viibib püügipiirkonnas ega ole sadamas üksnes punktis 6 kindlaksmääratud arvu päevi.6. a) Maksimaalne arv päevi igas kalendrikuus, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.I tabelPüügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade maksimaalne arv vastavalt püügivahenditele+++++ TABLE +++++b) Liikmesriik võib I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad kokku liita kuni kaheteistkümne kalendripäeva pikkuseks püügiperioodiks.c) Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul laev, mille pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, võttes aluseks tegevuse lõpetamist käsitlevate programmide raames alates 1. jaanuarist 2004 saavutatud tulemused. Lisapäevade arv on otseses võrdelises seoses püügimahu vähendamisega kas kilovattides või brutoregistertonnides, mis tuleneb tegevuse lõpetamist käsitlevatest programmidest, võrrelduna kõigi eelnevalt asjaomastest taastusvarudest püüdnud laevadega, ümardatuna järgmise täispäevani.Liikmesriigid, kes soovivad sellist eraldamist kasutada, esitavad komisjonile taotluse koos aruandega, milles esitatakse tegevuse lõpetamist käsitlevate lõpuleviidud programmide üksikasjalikud andmed.Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punktis a liikmesriigile määratud päevade arvu vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 30 sätestatud korrale.d) Liikmesriigid võivad anda erandeid seoses I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvuga II tabelis esitatud tingimuste kohaselt.Liikmesriigid, kes soovivad kohaldada kõnealuseid lisapäevi, teatavad komisjonile vähemalt kaks nädalat enne kavandatavat lisapäevade andmist erandit kasutavate laevade andmed ja nende püügiregistrid.II tabelErandid seoses I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvuga ning seonduvad tingimused+++++ TABLE +++++* Vastavalt EÜ püügipäevikule – keskmine aastane lossitud kogus eluskaalu põhjal.** Laev võib piirkonnas viibida antud kuu kõigil päevadel.Kui suurem arv päevi antakse laevale teatava liigi madala püügiprotsendi tõttu, ei tohi selle liigi protsendimäär laeva pardal olla ühelgi juhul suurem, kui on ette nähtud II tabelis. Kui laev ei täida seda tingimust, kaotab laev viivitamata lisapäevade kasutamise õiguse.7. Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev kalastada punktis 2 määratletud piirkondades ühegi punktis 4 nimetatud püügivahendiga.Kui laeva kapten või kapteni esindaja teatab kahe punkti 4 kohaselt määratletud püügivahendi kasutamisest, tohib eeloleva püügiperioodi kestel kasutatavate päevade koguarv olla kuni pool päevade arvust, mida laeval on õigus kasutada kummagi püügivahendiga seoses, ümardatuna järgmise täispäevani. Laev ei tohi kumbagi asjaomastest püügivahenditest kasutada rohkem päevi, kui selle püügivahendiga seoses on I tabelis ette nähtud.Võimalus kasutada kahte püügivahendit antakse ainult juhul, kui täidetakse järgmisi täiendavaid seirenõudeid:– antud püügiretke ajal võib laeva pardal olla ainult üks punktis 4 nimetatud püügivahend;– enne püügiretke edastab laeva kapten või tema esindaja pädevatele asutustele eelteate pardal olevate püügivahendite liigi kohta, välja arvatud juhul, kui püügivahendite tüüpon sama, millest teatati eelmise püügiretke puhul.Pädevad asutused kohustuvad inspekteerima ja teostama järelevalvet merel, et kontrollida eespoolnimetatud kahe nõude täitmist. Iga laev, mille suhtes tehakse kindlaks, et see ei täida kõnealuseid nõudeid, kaotab viivitamata kahe püügivahendi kasutamise õiguse.Laeva, mis soovib kasutada üht või mitut punktis 4 nimetatud püügivahendit (kindlaksmääratud püügivahendid) koos mis tahes muu punktis 4 nimetamata püügivahendiga (kindlaksmääramata püügivahendid), ei tohi kindlaksmääramata püügivahendite kasutamisel takistada. Need laevad peavad kindlaksmääratud püügivahendite kasutamise korral esitama eelteate. Kui sellist teadet esitatud ei ole, ei tohi laeva pardal punktis 4 nimetatud püügivahendeid olla. Nendel laevadel peab olema luba alternatiivseks kalapüügiks ja nad peavad omama selleks vastavat varustust.8. Mis tahes punktis 2 määratletud piirkonnas asuv laev, mille pardal on ükskõik milline punktis 4 nimetatud püügivahenditest, ei tohi samal ajal pardal hoida ühtegi teist punktis 4 nimetatud püügivahenditest.9. a) Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad, mille kasutamiseks on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või mis tahes punktis 2 nimetatud piirkonnast väljapoole , välja arvatud juhul, kui kasutatakse kindlaksmääramata püügivahendeid vastavalt punktile 7.b) Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 6 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab liikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub püügiloast kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.10. a) Liikmesriik võib anda oma kalalaevadele loa kanda nende kasutada olevad püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad üle teistele sama liikmesriigi laevadele, mis võivad neid kasutada samal püügiperioodil ja samas piirkonnas tingimusel, et laeva kõnealuste päevade toodang, korrutatuna laeva mootorivõimsusega kilovattides (kilovatt-püügipäevad) võrdub doonorlaeva poolt ülekantud päevade toodanguga, mis on korrutatud doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, või on sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.b) Püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade koguarv, mis kantakse üle punkti a kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaevale vastavalt EÜ püügipäevikule aastatel 2001, 2002 ja 2003 antud keskmisest päevade arvust aastas, korrutatuna kõnealuse laeva mootorivõimsusega kilovattides.c) Alapunktis a esitatud kirjelduse kohaselt võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad sama rühma püügivahendeid ning püüavad kala punkti 6 alapunktis a nimetatud samades piirkondades.d) Päevi ei tohi üle kanda laevadelt, mis kasutavad punkti 6 alapunktides d ja e ning punktis 7 nimetatud lisapäevi.e) Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande tehtud ülekandmiste kohta.11. Laeval, mis ei ole kalastanud ühes punktis 2 määratletud piirkondadest, on lubatud nendest piirkondadest läbi sõita juhul, kui laev on kõnealusest kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Kui kõnealune laev on ühes punktis 2 määratletud piirkondadest, peavad kõik laeva pardal olevad püügivahendid olema soritud ja stoovitud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt.12. Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada ühegi punktis 4 määratletud püügivahendiga punktis 2 määratletud piirkondades, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2001, 2002 või 2003 kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas ei toimu samaväärse masina võimsusega püüki, mõõdetuna kilovattides.Siiski võib laev, mis on kalastanud punktis 4 nimetatud püügivahenditega, kasutada teisi punktis 4 kindlaks määratud püügivahendeid, tingimusel et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.13. Liikmesriik ei arvesta ükskõik millisele tema laevale käesoleva lisa alusel eraldatud päevadest maha ühtki päeva, mil laev oli sadamast ära, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev oli sadamast ära, kuid ei saanud kalastada, sest transportis vigastatud meeskonnaliiget meditsiinilist hädaabi saama. Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud otsuste kohta, lisades pädevate asutuste tõendi hädaolukorra kohta.SEIRE, INSPEKTEERIMINE JA JÄRELEVALVE14. Olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 19a kohaldatakse kõnealuse määruse artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k laevade suhtes, mille pardal on punktis 4 määratletud püügivahendid ja mis tegutsevad punktis 2 määratletud piirkondades. Teateedastusnõue ei kehti laevade suhtes, mis on varustatud määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaste laevaseiresüsteemidega, ja laevade suhtes, mis tegutsevad vastavalt punkti 3 alapunktis a määratletud päeva määratlusele.15. Tagamaks käesoleva lisa punktis 14 nimetatud aruandekohustuse täitmist, võivad liikmesriigid rakendada alternatiivseid kontrollimeetmeid, kui need meetmed on sama tõhusad ja läbipaistvad kui kõnealused aruandekohustused. Niisugustest alternatiivsetest meetmetest teatatakse komisjonile enne nende rakendamist.16. Kalalaeva kapten või tema esindaja peavad pärast seda, kui laev on viibinud III tabelis nimetatud piirkonnas ja selle pardal on mis tahes kalaliike suuremas koguses, kui kõnealuses tabelis on ette nähtud, teatama vähemalt neli tundi enne liikmesriigi sadamasse või mis tahes lossimiskohta sisenemist selle liikmesriigi pädevatele asutustele järgmised andmed:a) sadama või lossimiskoha nimi,b) eeldatav sadamasse või lossimiskohta saabumise aeg,c) iga sellise liigi kogused eluskaalu kilogrammides, mida on pardal üle 50 kg.17. Selle liikmesriigi pädevad asutused, kus peab toimuma eelteatega lossimine, võivad nõuda, et lossimine ei algaks enne, kui selleks on saadud kõnealuste asutuste luba.III tabelLossitavad kogused tonnides vastavalt eespool esitatud piirkonnale ja liikidele, mille suhtes kohaldatakse eritingimusi+++++ TABLE +++++PN – punktis 16 nimetatud eelteadeDP – punktis 19 nimetatud määratud sadam18. Ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja, kes soovivad ümber laadida või lossida merel mis tahes pardal hoitavad kogust või lossida kolmanda riigi sadamas või lossimiskohas, edastavad lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist, merel toimuvat lossimist või kolmandas riigis toimuvat lossimist punktis 16 nimetatud andmed.19. Laevad, mis on viibinud tabelis määratletud piirkonnas, ei tohi mujal kui määratud sadamas lossida ühegi III tabelis nimetatud liigi jaoks ette nähtud kogustest suuremat kogust.Iga liikmesriik edastab 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest komisjonile määratud sadamate loetelu ning pärast seda 30 päeva jooksul kõnealustes sadamates rakendatavad inspekteerimis- ja järelevalvemenetlused, sealhulgas kõigi käesoleva määruse artiklis 12 nimetatud liikide ja varude korraga lossitavate koguste registreerimise ja nendest aruandmise tingimused. Komisjon edastab selle teabe kõigile liikmesriikidele.20. Erandina komisjoni määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõikest 2 võivad laeva pardal olevad, punktis 14 nimetatud kogused kilogrammides erineda püügipäevikusse kantud näitajast 8%. Juhul kui ühenduse õigusaktides ei ole ümberarvestuskoefitsiente sätestatud, kohaldatakse laeva lipuliikmesriigi poolt vastu võetud ümberarvestuskoefitsiente.21. Kui laeva pardal on hoidlasse paigutatud suuremad merluusikogused kui 50 kg, on keelatud kalalaeva pardal hoida üheski konteineris uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari ja mis tahes muud liiki mereorganisme segamini. Konteinerid uusmeremaa merluusi ja norra salehomaariga peavad olema identifitseerimiseks korralikult märgistatud või paigutatud trümmi sellisel viisil, et nad on teistest konteineritest eraldi.22. Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik uusmeremaa merluusi või norra salehomaari kogused, mis on püütud mõnes punktis 2 kindlaksmääratud püügipiirkondadest ning mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast edasi transportimist kontrolöri juuresolekul kaaluda. Uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari esmakordsel lossimisel punkti 19 kohaselt määratud sadamas kaalutakse liikmesriikide poolt volitatud kontrolöride juuresolekul representatiivsed proovid, mis moodustavad vähemalt 20% lossitavatest kogustest, enne kui need esmakordselt müügiks pakutakse ja müüakse. Selleks esitavad liikmesriigid komisjonile ühe kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest kasutatava proovivõtukorraga seotud üksikasjalikud andmed.23. Erandina nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 13 tuleb mujale kui lossimis- või importimiskohta transporditavatele, käesoleva määruse artiklis 12 nimetatud liikidele, mille kogused on suuremad kui 50 kg, lisada koopia ühest määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 8 lõikega 1 ettenähtud deklaratsioonist, mis käsitleb kõnealuste transporditavate liikide koguseid. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõike 4 punktis b sätestatud erandit ei kohaldata.24. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 34c punktist 1 võivad artiklis 12 nimetatud mis tahes kalavarude seire eriprogrammid kesta kauem kui kaks aastat alates nende jõustumiskuupäevast.25. Kui kalapüüki inspekteeriv siseriiklik asutus on tuvastanud, et laev tegeleb mis tahes tegevusega peale allpool nimetatute, võetakse neilt ära punktis 1 nimetatud kalapüügiluba terveks järgmiseks kalendrikuuks ning sadamast äraoleku ja piirkonnas viibimise päevade arvu, mida neil on õigus ja 2005. aastal saada, vähendatakse päevade arvu võrra, mida neil on õigus saada ühe kalendrikuu jooksul. Need tegevused on:A. Laeva sisenemine sadamasse, kui pardal on üle 150 kg merluusi või üle 75 kg norra salehomaari, juhul kui kõnealune laev ei ole esitanud käesoleva lisa punktis 16 sätestatud sisenemise eelteadet.B. Lossimine sadamas, mis ei ole määratud sadam vastavalt käesoleva lisa punktile 19, kui laev on sadamasse sisenenud merluusikogusega üle 300 kg või norra salehomaari kogusega üle 150 kg.C. Merluusi / norra salehomaari stoovimine samasse konteinerisse, rikkudes sellega käesoleva lisa punkti 21.D. Kalalaeva kapten ei tee koostööd määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 4 kohase inspekteerimise lihtsustamiseks.E. Sadamast äraolek kauem kui käesoleva lisa punktis 6 sätestatud päevade arv, hoides pardal mis tahes käesoleva lisa punktis 4 määratletud püügivahendeid.F. Laev ei suuda esitada laevaseiresüsteemi (VMS) teadet või, kui VMS-süsteem ei toimi, manuaalset asukohateadet või esitab vale asukohateate.G. Püügipäeviku lehtedele ja lossimisdeklaratsioonidele ei ole märgitud täpseid andmeid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 423/2004 artiklile 13 ja artikli 15 lõikele 2.H. Kalapüük käesoleva lisa punktis 2 määratletud piirkondades mis tahes käesoleva lisa punktis 4 nimetatud püügivahendiga, saatmata lipuliikmesriigi asutustele käesoleva lisa punkti 7 kohast eelteadet kasutatavate püügivahendite kohta.I. Kui tuvastatakse, et kalalaeva pardal hoitakse rohkem kui üht tüüpi püügivahendeid, rikkudes sellega käesoleva lisa punktis 7 sätestatud nõudeid.J. Laev on merel ning kalastab või hoiab pardal kala ilma käesoleva lisa punkti 7 kohaselt enne kalastusretke pardal hoitavate püügivahendite kohta eelteadet saatmata.K. Kalalaev tegeleb kalapüügiga mitteseotud tegevustega, kuid pole oma püügilitsentsist loobunud nagu seda nõuab käesoleva lisa punkt 9.L. Laevalt lossitakse kala, ilma et siseriiklikud asutused oleksid selleks luba andnud, nagu nõuab käesoleva lisa punkt 16.M. Laevalt lossitakse või selle pardal hoitakse mis tahes liigist kalu (eluskaalus), mille kogus ületab selle liigi püügipäeviku lehel/lehtedel deklareeritud koguse rohkem kui 8%.N. Tuvastatakse, et laev rikub määruse (EÜ) nr 850/98 sätteid.ARUANDEKOHUSTUSED26. Sadamast ära oldud ja käesolevas lisas määratletud piirkondades viibitud püügipäevade arvestamiseks kasutatavate andmete alusel edastavad liikmesriigid IV tabelis esitatud vormi kohaselt iga kalendriaasta kohta ühe kuu jooksul pärast selle kalendriaasta lõppu komisjonile andmed eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta käesolevas lisas nimetatud piirkondades.27. Liikmesriigid edastavad punktis 26 nimetatud andmed komisjonile tabeli kujul, saates need ettenähtud e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele edastab.IV tabelAruandevorm+++++ TABLE +++++V LISA PÜÜGIKOORMUS TOBIAPÜÜGIL PÕHJAMEREL JA SKAGERRAKIS1. Alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 kohaldatakse käesolevas lisas sätestatud tingimusi ühenduse laevade suhtes, mis tegelevad kalapüügiga Põhjamerel ja Skagerrakis, kasutades põhjatraali ja -noota või samalaadseid püügivahendeid, mille silmasuurus on väiksem kui 16 mm.2. Käesolevas artiklis on sadamast äraoleku päev:a) ühe kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa, võib) EÜ püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäeva ja kellaaja vahel, või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa.3. Iga asjaomane liikmesriik loob hiljemalt 1. märtsil 2005 andmebaasi, mis sisaldab Põhjamerel ja Skagerrakis 2002., 2003. ja 2004. aastal kalastanud iga selle liikmesriigi lipu all sõitva ja ühenduses registreeritud laeva kohta, mis on kasutanud põhjatraali, noota või samalaadseid püügivahendeid, mille silmasuurus on alla 16mm, järgmisi andmeid:a) a) laeva nimi ja sisenumber;b) laevale paigaldatud mootorite võimsus kilovattides, mõõdetuna nõukogu määruse (EMÜ) nr 2930/86 artikli 5 kohaselt;c) sadamast äraoleku päevade arv püügil põhjatraali, nooda või samalaadsete püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm;d) kilovatt-püügipäevad, mis saadakse sadamast äraoleku päevade korrutamisel laevale paigaldatud mootorite võimsusega kilovattides.4 Iga liikmesriik arvutab välja järgmised suurused:a) kilovatt-püügipäevade aastane koguarv, mis on lõike 3 punktis d arvutatud kilovatt-püügipäevade summa;b) kilovatt-püügipäevade keskmine ajavahemikul 2002–2004.5. Iga liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvate ja ühenduses registreeritud laevade kilovatt-püügipäevade arv 2005. aastal ei ületa 40% lõike 4 punkti a kohaselt arvutatud püügipäevade arvust 2004. aastal.6. Komisjon vaatab punktis 5 nimetatud kilovatt-püügipäevade maksimaalse arvu läbi võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 15. juuniks 2005, võttes aluseks kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (edaspidi „STECF“) tobia 2004. aasta suurusklassi käsitlevad nõuanded järgmiste eeskirjadega ettenähtud korras:a) kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2004. aasta suurusklass 500 000 miljonit kala või rohkem, ei kohaldata 2005. aasta ülejäänud osa jooksul kilovatt-püügipäevadega seotud piiranguid;b) kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2004. aasta suurusklass vahemikus 300 000–500 000 miljonit kala, ei ületa kilovatt-püügipäevade arv punkti 4 punkti a kohaselt arvutatud 2003. aasta väärtust;c) kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2004. aasta suurusklass vähem kui 300 000 miljonit kala, keelatakse ülejäänud 2005. aastaks püük põhjatraali, nooda või samalaadsete püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm. Lubatud on siiski piirangutega kalapüük, et jälgida tobiavarusid Põhjameres ja Skagerrakis ning püügikeelu toimet. Selleks töötavad asjaomased liikmesriigid koostöös komisjoniga välja kalastuspiirkondade seirekava.VI LISAI OSAKolmanda riigi vetes kalastavate ühenduse laevade püügilitsentside ja –lubadega seotud koguselised piirangud+++++ TABLE +++++II OSAÜhenduse vetes kalastavate kolmandate riikide laevade püügilitsentside ja –lubadega seotud koguselised piirangud+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++III OSADeklaratsioon vastavalt artikli 15 lõikele 2+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++VII LISAI OSAPüügipäevikusse kantavad andmedKalastamisel ühenduse liikmesriikide rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuvas vööndis, kus kehtivad ühenduse kalapüügieeskirjad, tuleb kohe pärast järgmisi toiminguid püügipäevikusse kanda järgmised üksikasjalikud andmed:Pärast iga loomuse võtmist:1.1. kõikide kalaliikide kogus (kilogrammides eluskaalu kohta);1.2. loomuse võtmise kuupäev ja kellaaeg;1.3. loomuse võtmise geograafiline asukoht;1.4. kalastusviis.Pärast iga ümberlaadimist teisele laevale või teiselt laevalt:2.1. märge “vastu võetud (milliselt laevalt)” või “ümber laaditud (millisele laevale)”;2.2. iga kalaliigi lossitud kogus (eluskaalu kilogrammides);2.3. selle laeva nimi ja pardatähis, millelt või millele ümberlaadimine toimus;2.4. tursa ümberlaadimine ei ole lubatud.Pärast iga lossimist ühenduse sadamas:3.1. sadama nimi;3.2. iga kalaliigi lossitud kogus (eluskaalu kilogrammides).Pärast iga infoedastust Euroopa Ühenduste Komisjonile:4.1. edastamise kuupäev ja kellaaeg;4.2. sõnumitüüp: IN, OUT, ICES, WKL või 2 WKL;4.3. raadioedastuse puhul: raadiojaama nimi.II OSA[pic]VIII LISA KOMISJONILE EDASTATAVA TEABE SISU JA EDASTUSVIISIDEuroopa Ühenduste Komisjonile edastatav teave ja teabeedastuse ajakava on järgmine:1.1. Kõikidel juhtudel, kui laev siseneb ühenduse liikmesriigi rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuvasse kalastusvööndisse, kus kalapüüki reguleeritakse ühenduse kalapüügieeskirjadega:a) punktis 1.5 märgitud teave;b) iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides) trümmis;c) kapteni kavandatava püügi alguskuupäev ja ICESi rajoon.Kui mõnel päeval on kalapüügiks vaja siseneda punktis 1.1 nimetatud kalastusvöönditesse rohkem kui ühel korral, siis piisab esmakordsel sisenemisel edastatud teatest.1.2. Kõikidel juhtudel, kui laev väljub punktis 1.1 nimetatud kalastusvööndist:a) punktis 1.5 märgitud teave;b) iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides) trümmis;c) iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on püütud alates eelmise sõnumi edastamisest;d) ICESi rajoon, kus püük toimus;e) iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on laeva kalastusvööndisse sisenemisest alates ümber laaditud teistele laevadele ja/või teistelt laevadelt, ning selle laeva andmed, millele ümberlaadimine toimus;f) iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on laeva kalastusvööndisse sisenemisest alates lossitud ühenduse sadamas.Kui mõnel päeval on kalapüügiks vaja siseneda punktis 1.1 nimetatud kalastusvöönditesse rohkem kui ühel korral, siis piisab viimasel väljumisel edastatud teatest.1.3. Heeringa- ja makrellipüügi puhul igal kolmandal päeval alates kolmandast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud kalastusvöönditesse ning kõikide muude liikide püügi puhul iga nädal alates seitsmendast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud vöönditesse:a) punktis 1.5 märgitud teave;b) iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on püütud alates eelmise sõnumi edastamisest;c) ICESi rajoonid, kus püük toimus.1.4. Kõikidel juhtudel, kui laev liigub ühest ICESi rajoonist teise:a) punktis 1.5 märgitud teave;b) iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on püütud alates eelmise sõnumi edastamisest;c) ICESi rajoon, kus püük toimus.1.5. a) Laeva nimi, kutsung, pardatähis ja kapteni nimi;b) litsentsi number, kui laev töötab litsentsi alusel;c) asjaomase reisiga seotud sõnumi järjekorranumber;d) sõnumi tüüp;e) kuupäev, kellaaeg ja laeva geograafiline asukoht.2.1. Punktis 1 nimetatud teave edastatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile Brüsselis (teleks 24189 FISEU-B) ühe punktis 3 loetletud raadiojaama kaudu ning punktis 4 kindlaksmääratud vormis.2.2. Kui laev ei saa vääramatu jõu tõttu sõnumit edastada, võib kõnealuse laeva nimel selle edastada mõni teine laev.3. Raadiojaama nimi Raadiojaama kutsung+++++ TABLE +++++4. Edastamise vormPunktis 1 nimetatud teave peab sisaldama järgmisi andmeid järgmises järjekorras:– laeva nimi;– kutsung;– pardatähis;– kõnealuse püügireisi kohta edastatava sõnumi järjekorranumber,– sõnumi tüüp vastavalt järgmisele koodile:– sõnum sisenemisel ühte punktis 1.1 nimetatud vöönditest: „IN“,– sõnum väljumisel ühest punktis 1.1 nimetatud vöönditest: „OUT“,– sõnum liikumisel ühest ICESi rajoonist teise: „ICES“,– nädalasõnum: „WKL“,– iga kolme päeva tagant edastatav sõnum: „2 WKL“;– kuupäev, kellaaeg ja laeva geograafiline asukoht;– ICESi rajoonid/alapiirkonnad, kus püüki kavatsetakse alustada;– kuupäev, millal püüki kavatsetakse alustada;– iga kalaliigi trümmis olev kogus (eluskaalu kilogrammides) punktis 5 märgitud koodiga;– pärast eelmise sõnumi edastamist püütud iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides) punktis 5 märgitud koodiga;– ICESi rajoonid/alapiirkonnad, kus püük toimus;– pärast eelmise sõnumi edastamist teistele laevadele või teistelt laevadelt ümberlaaditud iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides);– selle laeva nimi ja kutsung, millele ja/või millelt ümberlaadimine toimus;– pärast eelmise sõnumi edastamist ühenduse sadamas lossitud iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides);– kapteni nimi.5. Teabe edastamiseks pardal olevate kalaliikide kohta punktis 1.4 märgitud vormis kasutatakse järgmisi koode:+++++ TABLE +++++IX LISA Kalaliikide loetelu+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++* STACRESi 1970. aasta koosolekul vastuvõetud soovituse kohaselt (ICNAFi punane raamat, I osa, lk 67) tähistatakse perekonda Urophycis kuuluvate merluusid statistilise aruandluse eesmärgil järgmiselt: a) alapiirkondadest 1, 2 ja 3 ning rajoonidest 4R, S, T ja V püütud merluus määratletakse kui valge ameerikaluts, Urophycis tenuis ; b) õngejadaga püütud merluus või mis tahes 55 cm standardpikkusest pikem merluus, olenemata püügiviisist, rajoonidest 4W ja X, alapiirkonnast 5 ja statistilisest piirkonnast 6 määratletakse kui valge ameerikaluts, Urophycis tenuis ; c) Muu kui punktis b märgitud rajoonides 4W ja X, alapiirkonnas 5 ja statistilises piirkonnas 6 püütud perekonna Urophycis merluus määratletakse kui punane ameerikaluts, Urophycis chuss.X LISALubatud päraülakaitsed1. ICNAF-tüüpi päraülakaitseICNAF-tüüpi päraülakaitse on ristkülikukujuline võrgutükk, mis kinnitatakse kahjustuste vähendamiseks või ärahoidmiseks traalnooda pära ülaosa külge, kui on täidetud järgmised tingimused:võrgutüki silmasuurus ei tohi olla väiksem artiklis 10 ettenähtud noodapära võrgu silmasuurusest;võrgutüki võib kinnitada noodapära külge ainult selle esi- ja külgservadest ja mitte muudest kohtadest ning see tuleb kinnitada nii, et see ulatuks kõige rohkem nelja võrgusilma võrra üle sulgurtropi ja lõpeks vähemalt nelja võrgusilma kaugusel gaitanist; kui sulgurtroppi ei kasutata, võib võrgutükk katta kõige rohkem ühe kolmandiku noodapärast, mõõdetuna vähemalt nelja võrgusilma kauguselt gaitanist;c) võrgutüki laius peab olema vähemalt poolteist korda suurem kui noodapära kaetud osa laius; mõlemad mõõdud tuleb võtta noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt.2. Mitmeosaline päraülakaitse ( multiple flap )Mitmeosalise päraülakaitse moodustavad võrgutükid, mille kõikides osades on võrgusilma mõõtmed nii märja kui ka kuiva võrgu puhul vähemalt sama suured kui noodapära võrgusilma mõõtmed, tingimusel et:i) iga võrgutükk:a) on kinnitatud noodapära külge ainult esiservaga ja noodapära pikitelje suhtes täisnurga all;b) on vähemalt sama lai kui noodapära (seda laiust mõõdetakse kinnituskohast noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt); jac) on kõige rohkem 10 võrgusilma pikkune; jaii) niiviisi kinnitatud võrgutükkide kogupikkus on kõige rohkem kaks kolmandikku noodapära pikkusest.PÄRAÜLAKAITSE POOLA MUDEL3. Suuresilmaline päraülakaitse (muudetud Poola mudel)Suuresilmaline päraülakaitse on ristkülikukujuline võrgutükk samast niidist kui noodapära või ühekordsest jämedast sõlmedeta niidist, mis on kinnitatud noodapära ülaosa tagumise osa külge niiviisi, et katab noodapära tervenisti või osaliselt, selle silmasuurus on märjalt mõõdetuna kõikides osades kaks korda suurem kui noodapära silmasuurus ja see on noodapära külge kinnitatud ainult esi-, külg- ja tagaservast nii, et iga võrgutüki silm katab täpselt neli noodapära võrgusilma.XI LISAKalade alammõõt*+++++ TABLE +++++* Kala suurus tähendab tursa puhul pikkust ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni, teiste kalade puhul kogupikkust.** Väiksem suurus värske soolatud kala puhul.XII LISASaagi registreerimine (püügipäeviku kanded)PÜÜGIPÄEVIKU KANDEDTeave StandardkoodLaeva nimi 01Laeva riikkondsus 02Laeva registrinumber 03Registreerimissadam 04Kasutatavate püügivahendite tüübid (eraldi kanne eri tüüpide puhul) 10Püügivahendi tüüp:Kuupäev – päev 20– kuu 21– aasta 22Asukoht – laiuskraad 31– pikkuskraad 32– statistiline piirkond 33*1Loomuste arv 24 tunni jooksul 40*1 Püügivahendite veesolekutundide arv 24 tunni jooksul 41Liikide nimetused (II lisa)Iga liigi päevane saak (eluskaalu tonnides) 50Iga liigi päevane saak inimtoiduks kalana61Iga liigi päevane saak allahindluseks 62Iga liigi päevased vette tagasi lastud kogused 63Ümberlaadimise koht/kohad 70Ümberlaadimise kuupäev(ad) 71Kapteni allkiri 80Juhendid: *1 Kui ühe 24tunnise ajavahemiku jooksul kasutatakse kahte või enamat kalapüügivahendi tüüpi, tuleb eri tüüpide kohta teha eraldi kanded.Püügivahendite koodid+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++1 / Kalandusametid võivad tähistada poordi ja ahtri põhjatraalid vastavalt koodidega OTB-1 ja OTB-2 ning poordi ja ahtri pelaagilised traalid vastavalt koodidega OTM-1 ja OTM-2.2 / Kaasa arvatud taglasõngejadad.3 / Kood LDV tähistamaks ruubist kasutatavaid õngejadasid säilitatakse varasemate andmetega seotud põhjustel..4/ Sellesse kandesse kuuluvad: käsivõrgud ja kahvad, paadist sisselastavad võrgud, mis kogutakse käsitsi lihtsate käsiseadmete abil, kasutades või kasutamata sukeldumisvarustust, mürk- ja lõhkeaineid, treenitud loomi, elektrikalastust.Kalalaevade koodidA. Põhilised laevatüübid+++++ TABLE +++++B. Laeva põhitegevus+++++ TABLE +++++XIII LISA NAFO tsoon+++++ TABLE +++++XIV LISA Spetsialiseeritud püügi keeld CCAMLRi tsoonis+++++ TABLE +++++XV LISAPüügi- ja kaaspüügilimiidid CCAMLRi tsooni uutes ja teadusuuringutega seotud püügipiirkondades kalastusaastal 2004/2005+++++ TABLE +++++(1) Kaaspüügiliikide püügipiirangute eeskirjad uurimisüksuse (SSRU) kohta, kohaldatakse alapiirkonna kaaspüügipiirangute raames järgmiselt:– railased: Dissostichus spp.: püügilimiit 5% või 50 tonni, olenevalt sellest, kumb on suurem– Macrourus spp.: 16% Dissostichus spp. püügilimiidist– muud liigid: 20 tonni SSRU kohta.[1] Nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks.[2] Nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolsete merluusivarude taastamiseks.[3] Nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks.[4] ELT L 358, 31.12.2002, lk 59.[5] ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.[6] ELT L 150, 30.4.2004, lk 1.[7] ELT C […] […], lk. […][8] ELT L 115, 9.5.1996, lk 3.[9] ELT L 226, 29.8.1980, lk 48.[10] ELT L 226, 29.8.1980, lk 12.[11] ELT L 29, 1.2.1985, lk 9.[12] ELT L 161, 2.7.1993, lk 1.[13] ELT L 191, 7.7.1998, lk 10.[14] ELT L 132, 21.5.1987, lk 9.[15] ELT L 276, 10.10.1983, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1965/2001 (ELT L 268, 9.10.2001, lk 23).[16] ELT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1954/2003 (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).[17] ELT L 289, 7.11.2003, lk 1.[18] ELT L 171, 6.7.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 813/2004 (ELT L 150, 30.4.2004, lk 32).[19] ELT L 171, 6.7.1994, lk 7.[20] ELT L 97, 1.4.2004, lk 16.[21] ELT L 9, 15.1.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 812/2004 (ELT L 150, 30.4.2004, lk 12).[22] ELT L 125, 27.4.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 602/2004 (ELT L 97, 1.4.2004, lk 30).[23] ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.[24] ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.[25] ELT L 274, 28.9.1986, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3259/94 (EÜT L 339, 29.12.1994, lk 11).[26] ELT L 137, 19.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 831/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 33).[27] ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.[28] ELT L 365, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[29] ELT L 270, 13.11.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.[30] ELT L 186, 28.7.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.[31] ELT L 5, 9.1.2004, lk 25–35.[32] ELT L 388, 31.12.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3318/94 (EÜT L 350, 31.12.1994, lk 15).[33] ELT L 145, 13.6.1977, lk 1.[34] ELT L 041, 13.2.2002, lk. 1.[35] Selline jaotus kehtib sein- ja traalnoodapüügi puhul.[36] Valitakse 11 seinnoodapüügilitsentsi seast, mis on mõeldud makrelli püüdmiseks lõuna pool 62°00' N[37] Vastavalt 1999. aasta osas kokkulepitud protokollile kajastatakse tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püüki käsitlevaid arve „igasugust traalpüüki kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoontest 12–21 miili vahelises kalastusvööndis“ käsitlevate arvude hulgas.[38] Nimetatud arvud viitavad korraga kohalviibivate laevade maksimaalsele arvule.[39] Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad „traalnoodapüüki 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest“.[40] Kohaldatakse ainult Läti lipu all sõitvatele laevadele.[41] Norraga 2005. aasta osas toimuvate kalandusläbirääkimiste lõppemiseni.[42] Kohaldatakse ainult EÜ vete Läti vööndis.[43] Krevetipüügilitsentsid Prantsuse Guajaana departemangu vetes antakse välja asjaomaste kolmanda riigi asutuste esitatud püügikava alusel, mille komisjon on heaks kiitnud. Iga asjaomase litsentsi kehtivusaega piiratakse vastavalt litsentsi väljaandmisel aluseks olnud püügikavas ettenähtud püügiperioodile.[44] Aastas merel viibitud päevade arv on 200.[45] Püütakse ainult õngejadade või mõrraga (riffahvenad) või õngejadade ja võrkudega, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, sügavusel üle 30 m (ogahailased). Kõnealuste litsentside saamiseks tuleb tõendada, et litsentsi taotleva reederi ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva töötlemisettevõtte vahel on olemas kehtiv leping, mis sisaldab kohustust lossida asjaomaselt laevalt kõnealuses departemangus vähemalt 75% kogu riffahvenapüügist või 50% kogu ogahailastepüügist töötlemiseks lepingujärgses töötlemisettevõttes.Eespool nimetatud lepingu peavad olema kinnitanud Prantsuse asutused, kes tagavad, et leping vastab nii lepinguosalise töötlemisettevõtte tegelikule mahule kui ka Guajaana majanduse arenguga seotud eesmärkidele. Lepingu nõuetekohaselt kinnitatud koopia lisatakse litsentsitaotlusele.Eespool nimetatud kinnitusest keeldumise korral teatavad Prantsuse asutused sellest asjaomasele lepinguosalisele ja komisjonile ning esitavad keeldumise põhjendused.[46] Aastas merel viibitud päevade arv on pm.[47] Aastas merel viibitud päevade arv on 350.[48] Püügil kasutatakse ainult õngejadasid.8Norraga 2005. aasta osas toimuvate kalandusläbirääkimiste lõppemiseni.[49] Üks koopia jääb kaptenile, üks koopia kontrollivale ametiisikule ning üks koopia tuleb saata Euroopa Ühenduste Komisjonile.Traalikere (=võrgulehter)Kokkutõmmatud osaVõrgupikendusKokkutõmbamataosaNoodapäraKokkutõmbamataosaKülgÜlaosaSulgurkott1 silm1 silm1 silm.,5 silma.,5 silma1234Ülemine paneellõikub3,5 võrgusilmalaiuseltKäsitsi punutud1 10 20 301 2 34 5 620% rombikujulisi võrgusilmi ülemises paneelispiki risti asetsevat silmarida½ 49 ½50(maksimaalne avatud silmade arv)Rombikujuliste võrgusilmadega paneelsisemine laius 105 mm 49 ½ mdAN1 rida gaitanisilmadest½ 49 ½[pic]50½ 49 ½(29 ½ md) 3,54 met.sisemine laius 105 mm 16 ½ mdsisemine laius105 mm 3 ½ md½ 49 ½50(maksimaalne avatud silmade arv)ANJätk: 2 rombikujulist võrgusilma/1 sõlmevahe ruudukujulisel selektiivaknal1 bar in square panelJätk: 1 sõlmevahe ruudukujulisel selektiivaknal/2 rombikujulist võrgusilmaAN1 rida gaitanisilmi25 sõlmevahet25 sõlmevahet[pic]Jätk: 2 rombikujulist võrgusilma/ 1 sõlmevahe ruudukujulisel selektiivaknal2 sõlme ühendaval ruudukujulisel selektiivaknal kuni maksimaalselt 5 avatud rombikujulist võrgusilma ruudukujulise selektiivakna mõlemal küljelANJätk: 1 sõlmevahe ruudukujulisel selektiivaknal/ 2 rombikujulist võrgusilmasisemine laius 105 mm 3 ½ md(29 ½ md) 3,54 met50[50]*JKijklT h i abÄÅüý’ “ R(maksimaalne avatud silmade arv)½ 49 ½19 sõlmevahet19 sõlmevahet50½ 49 ½Sisemine laius 105 mm 16 ½ md1 rida gaitanisilmi5555Püügipäeviku näidis