               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.12.2021
            COM(2021) 833 final
            2021/0439(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega tunnistatakse liidu nimel kehtetuks nõukogu otsus 2016/394, millega lõpetatakse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu artikli 96 kohane nõupidamine Burundi Vabariigiga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Kui enne 2015. aasta juunis ja juulis toimunud parlamendi- ja presidendivalimisi olukord Burundis halvenes, leidis Euroopa Liit, et Burundi Vabariik ei järgi AKV-ELi partnerluslepingu
                     1
                   artikli 9 olulisi sätteid inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi kohta.

                  Pärast 8. detsembril 2015 Brüsselis AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 alusel peetud konsultatsioone võttis Euroopa Liit teadmiseks Burundi valitsuse vastused ning selle, et Burundi kavatseb anda tõstatatud küsimustes selgitusi ja kiirendada teatavaid kohtumenetlusi. Sellest hoolimata leidis Euroopa Liit, et need seisukohad ei võimalda kõrvaldada Burundi Vabariigiga loodud partnerluse oluliste sätete täitmises esinevaid puudusi. Lisaks ei vastanud need rahuldavalt Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 17. oktoobri ja 13. novembri 2015. aasta otsustele ja eelkõige vajadusele algatada kiiresti tegelik ja kaasav dialoog vastavalt Arusha kokkuleppele.

                  Nõukogu 13. novembri 2015. aasta otsusega 2016/394 tunnistati konsultatsioonid lõppenuks ja kehtestati asjakohased meetmed, mis olid loetletud otsuse lisas
                     2
                  . Muu hulgas peatati otseselt Burundi haldusasutustele ja institutsioonidele ettenähtud rahalise toetuse, sealhulgas eelarvetoetuse andmine ja neile maksete tegemine.

               2020. aastal, kui poliitiline võim oli rahumeelselt üle antud, president Ndayishimiye ametisse valitud ja uus valitsus nimetatud, hakkasid toimuma positiivsed muutused. Nende hulka kuuluvad:

               ·konstruktiivne poliitiline dialoog Burundiga vastavalt AKV-ELi partnerluslepingu artiklile 8

               ·valitsuse tegevus rahu ja stabiilsuse toetamiseks ning meetmed valitsemistava parandamiseks ja meediavabaduse suurendamiseks; deklaratsioonid inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte järgimise ning karistamatuse kõrvaldamise kohta

               ·nõukogu otsusest 2016/394 lähtuva tegevuskava vastuvõtmine, milles on esitatud Burundi valitsuse kohustused järgmistes valdkondades: inimõigused, õigusemõistmine ja õigusriigi põhimõte, arvamus- ja ajakirjandusvabadus, hea valitsemistava, rahu, julgeolek ja demokraatia, ettevõtlusvabadus, keskkond ja bioloogiline mitmekesisus

               ·pagulaste massiline vabatahtlik tagasipöördumine Burundisse

               ·koostöö taastamine rahvusvahelise üldsuse ja naaberriikidega.

                  Nende edusammude ja kohustuste alusel koostasid missioonide juhid 19. mail 2021. aastal aruande, mille kohaselt on vajadus nõukogu otsuse 2016/394 lisas esitatud asjakohaste meetmete järele kadunud ning need võib tühistada.

                  Kuid järgmisi AKV-ELi partnerluslepingu artikli 8 kohaseid küsimusi tuleks Burundiga peetava poliitilise dialoogi raames edasi arutada:

               ·hea valitsemistava, õigusriigi ja inimõiguste olukorra ning ettevõtlusvabaduse parandamine vastavalt kestliku arengu vajadustele

               ·poliitvangide vabastamine ning opositsiooniliikmete ja kodanikuühiskonna tegelaste tagasipöördumine; poliitilise ruumi avamine ja leplikkuse suurendamine rahvusliku leppimise huvides

               ·meediavabaduse edasine tugevdamine

               ·meelevaldsete vahistamiste arvu vähendamine; vägivaldsete poliitiliste rühmituste (Imbonerakure) ametiasutuste kontrolli alla võtmine ning riikliku luureteenistuse (SNR) vastutuse ja tema tegevuse läbipaistvuse suurendamine; kohtusüsteemi reform ning riigi ja partei lahusus

               ·kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide sõltumatuse austamine.

                  Seda arvesse võttes tunnistatakse käesoleva ettepanekuga nõukogu otsus 2016/394 kehtetuks ning AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 alusel toimunud konsultatsioonide tulemusel kehtestatud asjakohased meetmed tühistatakse.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanek on kooskõlas õigusnormidega, mis poliitikavaldkonnas praegu kehtivad:

               ·Euroopa uus arengukonsensus „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“ (8. juuni 2017)
                  3

               ·Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia

               ·Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (9. märts 2020)
                  4

               ·ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava 2020–2024
                  5

               ·ELi inimõiguste ja demokraatia strateegiline raamistik (2012)
                  6

               ·ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmas tegevuskava (25. november 2020)
                  7
               .

                  EL juhindub koostöö tegemisel kestliku arengu tegevuskavast aastani 2030, kestliku arengu eesmärkidest, Pariisi kokkuleppest ja Addis Abeba tegevuskavast.

                  Käesolev ettepanek võimaldab neid rakendada nii täielikult, kui see võimaldab teha koostööd Burundi valitsusega. Samal ajal taastatakse alaline poliitiline dialoog probleemide jälgimiseks.

                •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ettepanekut kohaldatakse välistegevuse suhtes ja see lähtub järgmistest komisjoni 2019.–2024. aasta prioriteetidest: roheline kokkulepe, digipööre, andmetehnoloogia, kestliku majanduskasvu ja inimväärse töö edendamise ühendused, rände juhtimise parandamine ja rändepartnerlused ning hea valitsemistava. rahu ja julgeoleku edendamine. Ettepanek on kooskõlas ka Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegiaga (2016).

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vaheline sisekokkulepe AKV-EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta
                     8
                   (lisa punkt 3) ja läbivaadatud Cotonou lepingu artikkel 96
                     9
                  .

               •Subsidiaarsus

                  Ettepaneku ulatuse ja toime tõttu ei ole selle kõikide eesmärkide täitmine võimalik liikmesriikide tasandil, kuid liidu tasandil on see võimalik.

               •Proportsionaalsus

                  Algatus lähtub välistegevuse valdkonnas võetud liidu eesmärgist ja sellega toetatakse poliitilist prioriteeti „EL kui tugevam tegija rahvusvahelisel tasandil“. See vastab poliitikavaldkonda reguleerivatele ELi õigusnormidele ja on kooskõlas muude liidu poliitikavaldkondadega. Otsuse kehtetuks tunnistamine võimaldab taastada normaalsed suhted ELi ja Burundi vahel. Euroopa Liit ja rahvusvahelised partnerid kavatsevad kõigi võimalike partnerlusvahenditega toetada Burundi valitsuse tegevust demokraatlike institutsioonide stabiliseerimisel ja kindlustamisel, inimõiguste, hea valitsemistava ja õigusriigi edendamisel ning nende valdkondade probleemide lahendamiseks vastuvõetud valitsuse tegevuskava täitmisel. Samas on mõlemapoolse vastutuse tagamiseks kavas jätkata poliitilist dialoogi.

               •Vahendi valik

                  Komisjon esitab käesoleva ettepaneku kokkuleppel liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga, järgides nõukogu otsuse 2016/394 lisas esitatud asjakohaste meetmete vastuvõtmiseks valitud menetlust. Muud õiguslikud vahendid, mis võimaldaksid saavutada ettepanekus esitatud eesmärgi, puuduvad.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Käesoleva ettepaneku tegemisel on võetud arvesse Burundis asuvate ELi missioonide juhtide eespool nimetatud aruannet, mida 25. mail 2021 arutati Aafrika töörühmas (COAFR) ning 28. mail 2021 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide töörühmas (edaspidi „AKV töörühm“). Aafrika töörühma delegaadid tunnistasid edusamme ja toetasid asjakohaste meetmete tühistamist, kuid rõhutasid vajadust saavutada, et Burundi valitsus teeks inimõiguste, õigusriigi ja valitsemistava küsimustes ära veelgi rohkem. AKV töörühma delegaadid olid Aafrika töörühmas toimunud arutelu tulemustega nõus, kuid rõhutasid, et edasiste edusammude nimel oleks vaja teatavate isikute suhtes kehtestatud piiravad meetmed
                     10
                   säilitada.

               •Mõjuhinnang

                  Asjakohaste meetmete tühistamine suurendaks usaldust ELi ja Burundi vahel ning normaliseeriks suhted, aitaks tugevdada positiivseid jõude Burundi võimustruktuurides, edendaks poliitilist dialoogi tundlikel teemadel, suurendaks ELi mõju ja parandaks ELi positsiooni Burundis võrreldes muu maailma osalejatega.

                  Asjakohaste meetmete tühistamine võimaldab kasutada 2021.–2027. aasta mitmeaastase näidisprogrammiga ettenähtud stiimuleid inimõiguste, õigusriigi ja hea valitsemistava edendamiseks.

               •Põhiõigused

               Eelneva kõrval jäävad kehtima piiravad meetmed nende isikute, üksuste ja asutuste vastu, kes õõnestavad demokraatiat ja takistavad poliitilise lahenduse leidmist Burundis vastavalt nõukogu otsusele 2015/1763
                  11
               .

               4.MÕJU EELARVELE

                  Mõju eelarvele puudub.

               5.MUU TEAVE

                  Hoolimata sellest, et käesoleva ettepanekuga nähakse ette nõukogu otsuse 2016/394 lisas loetletud asjakohaste meetmete tühistamine, jäävad nõukogu otsuse 2015/1763 kohased piiravad meetmed kehtima ning need vaadatakse vajaduse korral uuesti läbi, nagu on ette nähtud nimetatud otsusega.

                  Aafrika töörühma delegaadid leidsid, et arutada on vaja ka ÜRO Burundi uurimiskomisjoni tulevikku. Pärast arutelu otsustas ÜRO Inimõiguste Nõukogu ELi juhitud resolutsiooni
                     12
                   alusel nimetada Burundi inimõiguste olukorra jälgimiseks eriraportööri, kes tugineks uurimiskomisjoni tegevuse tulemustele.

               2021/0439 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega tunnistatakse liidu nimel kehtetuks nõukogu otsus 2016/394, millega lõpetatakse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu artikli 96 kohane nõupidamine Burundi Vabariigiga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000
                  13
                (Cotonou leping), eriti selle artikli 96 lõike 2 punkti a neljandat lõiku,

               võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahelist sisekokkulepet Cotonou lepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta,
                  14
                eriti selle artiklit 3,

               võttes arvesse komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu (millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ning mida on hiljem muudetud
                  15
               , ja pikendatud
                  16
               ) artikli 96 kohased konsultatsioonid Burundi Vabariigiga viidi nõukogu otsusega (EL) 2016/394
                  17
                lõpule ning komisjoni ettepanekul ja kokkuleppel liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga kehtestati kõnealuse otsuse lisas loetletud asjakohased meetmed.

               (2)Poliitilise võimu rahumeelne üleminek pärast 2020. aasta mais toimunud üldvalimisi äratas Burundi elanikkonnas uusi lootusi ja riigil avanes võimalus parandada suhteid partneritega.

               (3)Liit ongi tunnustanud Burundi valitsuse tegevust inimõiguste, hea valitsemistava ja õigusriigi valdkonnas ning kiitnud heaks valitsuse tegevuskava nendes valdkondades.

               (4)Burundis on ametis valitsus, kes on pühendunud riigi arenguks ja stabiilsuseks vajalikele reformidele, ning nõukogu otsuses (EL) 2016/394 nimetatud eesmärkide täitmisel on saavutatud paljulubavat edu.

               (5)Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja hinnangul ei ole põhjused, mis tingisid otsuse (EL) 2016/394 vastuvõtmise, enam aktuaalsed. Seega tuleks see otsus liidu nimel kehtetuks tunnistada.

               (6)Burundi probleemid inimõiguste, hea valitsemistava ja õigusriigi valdkonnas ei ole aga kadunud ning riigi ametiasutused peavad muu hulgas tegevuskava ning ELi ja Burundi vahelise poliitilise dialoogi rakendamisel näitama paremaid tulemusi.

               (7)Burundi olukord on endiselt ebakindel ning reformi- ja arengukava rakendamiseks on valitud riigivõimul vaja rahvusvaheliste partnerite toetust.

               (8)Euroopa Liit peaks koos rahvusvaheliste partneritega toetama riigi ametiasutuste tegevust demokraatlike institutsioonide stabiliseerimisel ja kindlustamisel, inimõiguste, hea valitsemistava ja õigusriigi edendamisel ning nende valdkondade probleemide lahendamiseks vastuvõetud tegevuskava täitmisel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Otsus (EL) 2016/394 tunnistatakse liidu nimel kehtetuks.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3). AKV-ELi partnerluslepingut on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis (
                  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27
                  ) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3) allakirjutatud lepingutega. AKV-ELi partnerluslepingu kohaldamist pikendati AKV-ELi suursaadikute komitee 17. detsembri 2019. aasta otsusega nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed (ELT L 1, 3.1.2020, lk 3), mida on muudetud AKV-ELi suursaadikute komitee 4. detsembri 2020. aasta otsusega nr 2/2020 (ELT L 420, 14.12.2020, lk 32) ning AKV-ELi suursaadikute komitee 26. novembri 2021. aasta otsusega nr 3/2021 (ELT L 441, 9.12.2021, lk 3), kas kuni 30. juunini 2022 või uue AKV-ELi partnerluslepingu jõustumiseni või ajutise kohaldamise alguseni, olenevalt sellest, milline neist tähtpäevadest saabub varem.

                     (2)

                        Nõukogu 14. märtsi 2016. aasta otsus 2016/394/EL, millega lõpetatakse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu artikli 96 kohane nõupidamine Burundi Vabariigiga (ELT L 73, 18.3.2016, lk 90).

                     (3)

                        Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus „Uus Euroopa arengukonsensus „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik““ (ELT C 210, 30.6.2017, lk 1).

                     (4)

                        Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (JOIN(2020) 4 final).

                     (5)

                        Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava“ (JOIN(2020) 5 final).

                     (6)

                        ELi strateegiline raamistik ja tegevuskava (COUNCIL 11855/12).

                     (7)

                        Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmas tegevuskava: ambitsioonikas tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks ELi välistegevuses“ (JOIN(2020 17 final).

                     (8)

                        Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepe AKV-EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta (EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376).

                     (9)

                        Koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3). AKV-ELi partnerluslepingut on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3) allakirjutatud lepingutega. AKV-ELi partnerluslepingu kohaldamist pikendati AKV-ELi suursaadikute komitee 17. detsembri 2019. aasta otsusega nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed (ELT L 1, 3.1.2020, lk 3), mida on muudetud AKV-ELi suursaadikute komitee 4. detsembri 2020. aasta otsusega nr 2/2020 (ELT L 420, 14.12.2020, lk 32) ning AKV-ELi suursaadikute komitee 26. novembri 2021. aasta otsusega nr 3/2021 (ELT L 441, 9.12.2021, lk 3), kas kuni 30. juunini 2022 või uue AKV-ELi partnerluslepingu jõustumiseni või ajutise kohaldamise alguseni, olenevalt sellest, milline neist tähtpäevadest saabub varem.

                     (10)

                        Nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1763, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Burundis (ELT L 257, 2.10.2015, lk 37).

                     (11)

                        Nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1763, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Burundis (ELT L 257, 2.10.2015, lk 37).

                     (12)

                        Inimõiguste nõukogu, inimõiguste olukord Burundis, A/HRC/48/16.

                     (13)

                        Koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3). AKV-ELi partnerluslepingut on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis (
                  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27
                  ) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3) allakirjutatud lepingutega. AKV-ELi partnerluslepingu kohaldamist pikendati AKV-ELi suursaadikute komitee 17. detsembri 2019. aasta otsusega nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed (ELT L 1, 3.1.2020, lk 3), mida on muudetud AKV-ELi suursaadikute komitee 4. detsembri 2020. aasta otsusega nr 2/2020 (ELT L 420, 14.12.2020, lk 32) ning AKV-ELi suursaadikute komitee 26. novembri 2021. aasta otsusega nr 3/2021 (ELT L 441, 9.12.2021, lk 3).

                     (14)

                        Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepe AKV-EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta (EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376).

                     (15)

                        Leping, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on muudetud esimest korda 25. juunil 2005 Luxembourgis (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3).

                     (16)

                        AKV-ELi suursaadikute komitee 17. detsembri 2019. aasta otsus nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed [2020/2] (ELT L 1, 3.1.2020, lk 3), mida on muudetud AKV-ELi suursaadikute komitee 4. detsembri 2020. aasta otsusega nr 2/2020, millega muudetakse AKV-ELi suursaadikute komitee otsust nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed [2020/2052] (ELT L 420, 14.12.2020, lk 32) ja AKV-ELi suursaadikute komitee 26. novembri 2021. aasta otsusega nr 3/2021, millega muudetakse AKV-ELi suursaadikute komitee otsust nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed [2021/2175] (ELT L 441, 9.12.2021, lk 3).

                     (17)

                        Nõukogu 14. märtsi 2016. aasta otsus (EL) 2016/394, millega lõpetatakse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise koostöölepingu artikli 96 kohane nõupidamine Guinea-Bissau Vabariigiga (ELT L 73, 18.3.2016, lk 90).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,19.11.2021
            COM(2021) 698 final
            2021/0363(BUD)

            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2021/005 FR/Airbus)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprill 2021. aasta määruses (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.Prantsusmaa esitas 26. juulil 2021 taotluse EGF/2021/005 FR/Airbus, et saada fondist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega Prantsusmaa ettevõtja Airbus juures.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõikide EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2021/005 FR/Airbus

                        Liikmesriik

                        Prantsusmaa

                        Asjaomane piirkond (NUTSi
                           2
                         2. tasand)

                        Midi-Pyrénées

                        (FRJ2)

                        Pays de la Loire

                        (FRG0)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        26. juuli 2021

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        9. august 2021

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        9. august 2021

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        13. september 2021

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        24. november 2021

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkt a

                        Põhiettevõtja

                        Airbus

                        (Airbus SE)

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        1

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 jagude järgi)
                           3

                        30 Transpordivahendite tootmine

                        Vaatlusperiood (neli kuud):

                        1. november 2020 – 1. märts 2021

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        508

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        0

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        508

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        508

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        297

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        4 406 194

                        EGFi rakendamise eelarve
                           4
                         (eurodes)

                        0

                        Kogueelarve (eurodes)

                        4 406 194

                        EGFi toetus (85 %) (eurodes)

                        3 745 264

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Prantsusmaa esitas taotluse EGF/2021/005 FR/Airbus 26. juulil 2021, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast
                  5
               . Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist ja palus Prantsusmaalt lisateavet 9. augustil 2021. Lisateave esitati 25 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamisest, pärast seda, kui tähtaega oli pikendatud 10 tööpäeva võrra Prantsusmaa nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 50 tööpäeva pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 24. novembril 2021.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus on seotud 508 koondatud töötajaga, kes on lõpetanud tegevuse ettevõtja Airbus (Airbus SE) majandus- ja sotsiaalüksuses
                  6
                Airbus Commercial (edaspidi „Airbus Commercial“). Airbus tegutseb majandussektoris, mille tegevusala on liigitatud NACE Revision 2 osa 30  (transpordivahendite tootmine) alla. Ettevõttes toimunud koondamised leidsid aset NUTS 2. tasandi piirkondades Midi-Pyrénées (FRJ2) ja Pays de la Loire (FRG0).

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Prantsusmaa esitas taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes pidanud tegevuse lõpetama vähemalt 200 koondatud töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

               7.Taotluse neljakuuline vaatlusperiood kestis 1. novembrist 2020 kuni 1. märtsini 2021, mille jooksul koondas Airbus 508 töötajat.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Koondatud töötajate tegevuse lõpetamist vaatlusperioodi jooksul on arvestatud alates kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta.

               Tingimustele vastavad toetusesaajad

               9.Tingimustele vastavaid toetusesaajaid on kokku 508.

               Koondamise ja tegevuse lõpetamise põhjustanud sündmuste kirjeldus

               10.Airbusi kommertsõhusõidukite osakond on juhtiv kommertsõhusõidukite tootja. Kommertslendude, eelkõige reisilendude suure vähenemise tõttu COVID-19 pandeemia ajal on Airbusi kommertsõhusõidukite osakonna tegevus sattunud tõsistesse raskustesse.

               11.Enamik sektorist oli pandeemia ajal üldiste reisipiirangute pärast lennukeelu all. Lisaks on pandeemiale järgnenud majanduskriis vähendanud paljude lennutranspordiklientide ostujõudu ja sundinud neid vaatama läbi oma otsuse lennutranspordi kasutamise kohta.

               12.Enamik kommertslennuettevõtjaid on juba teatanud ulatuslikest ümberkorralduskavadest või neid rakendanud, et hoida ettevõtjaid elujõulisena kuni sektori täieliku taastumiseni. Airbusi sõnul ei juhtu see eeldatavasti enne 2025. aastat
                  7
               .

               13.Lennuettevõtjate ümberkorralduskavade raames lõpetati paljude lennukite kasutamine ennetähtaegselt ning uute lennukite omandamine peatati või tühistati. Lennukite suur ülejääk tõi ühtlasi kaasa lennukite müügihindade languse
                  8
               .

               14.Airbusi kommertslennukite tootmine andis 67 % Airbusi kogukäibest
                  9
               . Alates 2020. aasta aprillist tuli tootmiskavu kriisiolukorraga kohandada, mis tõi kaasa tootmise vähenemise kolmandiku võrra
                  10
               .

               15.Selleks et viia tööjõud vastavusse järsult kohandatud tootmiskavadega, pidi Airbus rakendama ümberkorralduskava. Vastavalt ettevõtteülesele kollektiivlepingule
                  11
                koondati ainuüksi Prantsusmaal 4 248 töökohta
                  12
               .

               16.Esimese abinõuna kasutas Airbus Prantsusmaal pandeemiale reageerimiseks vastu võetud uute hädaolukorra õigusaktide sätteid
                  13
               . Need sätted võimaldavad ettevõtetel ajutiselt vahendada töötajaid teistesse ettevõtetesse. Airbusi puhul leiti lahendusi teistes Airbusi allüksustes, aga ka välistes ettevõtetes. Selle tulemusena ei pidanud asjaomaseid töötajaid vallandama.

               17.Prantsusmaa valitsus käivitas kõnealuse sektori toetamise programmi
                  14
               . Prantsuse valitsuse toetus võimaldas Airbusil säilitada veel 500 kõrge kvalifikatsiooniga inseneri töökohta.

               18.Läbirääkimiste osapooled leppisid samuti kokku, et koostavad programmi, mis pakub suuniseid töötajatele, kes on huvitatud oma töösuhte vabatahtlikust lõpetamisest Airbusiga.

               19.Vastuseks COVID-19 pandeemia põhjustatud majanduskriisile käivitas Prantsusmaa valitsus ajutise pikaajalise osalise tööaja programmi,
                  15
                mis võimaldab raskustesse sattunud ettevõtetel vähendada oma töötajate tööaega. Tänu sellele programmile oli võimalik säilitada veel 1 502 töökohta.

               20.Kuigi koondamiste arvu oli võimalik märkimisväärselt vähendada, kadus siiski 2 246 töökohta.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               21.Prantsusmaa ametiasutused selgitavad, et asjaomaseid piirkondi mõjutas COVID-19 pandeemia järgne kriis eriti tugevalt. Mõlemad piirkonnad seisid silmitsi kasvava tööpuudusega juba enne kriisi. Pays de la Loire’is tõusis töötuse määr 6,8 %-lt 2008. aastal 8,5 %-le 2018. aastal ja Oksitaanias (Midi-Pyrénées’ piirkond) samal perioodil 8,8 %-lt 10,7 %-le. 2018. aastal hakkas töötuse määr veidi vähenema, kuid 2021. aastal tabas kriis. 2021. aasta esimeses kvartalis oli töötuse määr Pays de la Loire’is 6,9 % ja Oksitaanias 9,4 %
                  16
               .

               22.Koondamised avaldavad eeldatavasti märkimisväärset mõju tööturule ja majandusele eelkõige Oksitaanias. Toulouse’i linn ja seda ümbritsev piirkond on Euroopa suurim lennundusklaster. Sektoris töötab 110 000 inimest. Piirkond sõltub suurel määral lennundusest kui piirkonna kõige olulisemast sektorist. Airbus on piirkonna suurim eraõiguslik tööandja. Eeldatakse, et Airbusi tootmiskavade 35 %-lisel vähendamisel on väga tõsised tagajärjed kogu sektori tööhõivele, sest see mõjutab palusid tarnijaid jne
                  17
               .

               23.Mis puutub Oksitaaniasse, siis kuigi suurel osal koondatud töötajatest on kõrge haridustase, on umbes 31 % koondatud töötajatest üle 50-aastased, mis raskendab tööturule naasmist. Siiski on piirkond kujunenud oluliseks idufirmade ökosüsteemiks, mis pakub potentsiaalseid võimalusi toetusesaajatele, kes soovivad asutada oma ettevõtte
                  18
               .

               24.Pays de la Loire’is on lennunduskriisi mõju kohalikule majandusele ja tööturule piirkondliku majanduse suure mitmekesisuse tõttu eeldatavasti väiksem. Siiski ei ole lennundusinseneridel ja -tehnikutel palju töövõimalusi. Eeldatavasti tekivad võimalused merendussektoris või taastuvenergia valdkonnas, mis omakorda nõuab koondatud töötajate ümberõpet. Nagu ka Oksitaania puhul, takistab asjaomaste töötajate vanus tõenäoliselt tööturule naasmist. 11 % koondatutest on üle 55
                  19
               .

               Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitleva ELi kvaliteediraamistiku kohaldamine

               25.Prantsusmaa on kirjeldanud, kuidas muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlevas ELi kvaliteediraamistikus esitatud soovitusi on arvesse võetud. Prantsuse tööseadustiku kohaselt peab ettevõte, mis tegutseb in bonis (st ei ole likvideerimisel) ja kus töötab 1 000 või enam töötajat, hüvitama kõik aktiivsete tööturumeetmetega kaasnevad kulud töötajatele, kes on organisatsioonilise ümberkorraldamise tõttu töölt vabastatud. Riigiasutuste sekkumine on ette nähtud alles siis, kui koondava ettevõtte võetud meetmed on lõppenud.

               26.Prantsuse ametiasutused täpsustasid, et Airbusil on väga keerukas süsteem muutuste kindlakstegemiseks ja prognoosimiseks, eelkõige seoses töötajate erioskuste ja -pädevuste ning üldise personalivajadusega
                  20
               . Töötajad ja ametiühingute esindajad on tihedalt kaasatud muutustega kohanemise korralduslikesse kavadesse. Kuigi pandeemia ja sellele järgnenud kriis tabasid sektorit äkiliselt, saab Airbus seega tugineda olemasolevale töötajate ja ametiühingute esindajatega konsulteerimise süsteemile, et arutada kriisiolukorrale reageerimiseks vajalikku ümberkorralduskava.

               27.Prantsusmaa on teatanud, et ettevõtja Airbus tegutseb in bonis ja seal töötab üle 1 000 töötaja ning on loonud ulatusliku aktiivsete tööturumeetmete paketi, mille eesmärk on abistada koondatud töötajaid. Koostöös väliskonsultandiga asutas Airbus nõustamise teabepunkti Mobility Pathways, millega asjaomased töötajad võivad esimese sammuna ühendust võtta. Selles teabepunktis ei saa töötajad mitte ainult esmaseid juhiseid võimalike edasiste sammude kohta, vaid neid abistatakse ka nende püüdlustes osaleda koolitusmeetmetes või leida uus töökoht.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               28.Prantsusmaa ametiasutused on kinnitanud, et allpool kirjeldatud EGFist toetust saavad meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               29.Prantsusmaa on teatanud, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud töötajate ja ametiühingute esindajatega konsulteerides. Airbusi ning asjaomaste töötajate ja ametiühingute esindajate vahelistel kohtumistel ja läbirääkimistel
                  21
                nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil tegid läbirääkimiste osapooled kindlaks võimalused, kuidas pehmendada otsest mõju personalile ja kavandada meetmepakette asjaomaste töötajate abistamiseks. Need siseläbirääkimiste voorud algasid 30. juunil 2020 ja lõppesid 15. oktoobril 2020.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               30.Hinnanguliselt osaleb meetmetes 297 koondatud töötajat. Need töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt.

                        Kategooria

                        Eeldatavate toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed

                        236

                        (79,5 %)

                        Naised

                        61

                        (20,5 %)

                        Mittebinaarsed isikud

                        0

                        (0,0 %)

                        Vanuserühm

                        alla 30aastased:

                        35

                        (11,8 %)

                        30–54aastased:

                        222

                        (74,7 %)

                        üle 54aastased:

                        40

                        (13,5 %)

                        Haridustase

                        Põhiharidus või sellest madalam haridus
                           22

                        0

                        (0,0 %)

                        Keskharidus
                           23
                         või keskharidusjärgne haridus
                           24

                        150

                        (50,5 %)

                        Kolmanda taseme haridus
                           25

                        147

                        (49,5 %)

               Kavandatud meetmed

               31.Meetmed, mille puhul Prantsusmaa ametiasutused taotlevad EGFi kaasrahastamist, moodustavad osa individuaalsete meetmete üldpaketist, mida koondav ettevõte pakub asjaomastele töötajatele. EGFist on toetuskõlblikud siiski ainult need meetmed, mis lähevad kaugemale töötajaid koondava ettevõtte õiguslikest kohustustest. Need on järgmised.

               –Ettevõtluse alustamise toetused: Meetme eesmärk on toetada toetusesaajaid, kes on huvitatud oma ettevõtte loomisest, andes neile starditoetust 15 000 eurot toetusesaaja kohta. Huvitatud töötajad võivad taotleda starditoetust kuni kuus kuud pärast kavaga liitumist. Toetust makstakse kindlasummalise maksena, kui esitatakse tõendid selle kohta, et ettevõte on tegelikult registreeritud. Kogu protsessi juhib Mobility Pathways, mis annab juhiseid taotlemiseks, äriplaanide kontrollimiseks ja valideerimiseks ning teeb lõpuks otsuse toetuse andmise kohta. Kui toetusesaajad loovad ettevõtte koos, antakse igale toetusesaajale täissumma.

               –Ettevõtte loomise koolitus: Meede on suunatud neile toetusesaajatele, kes on liitunud ettevõtluse alustamise kavaga. Oma ettevõtte loomisest huvitatud isikutele pakutakse mitmesuguseid koolitusi.

               –Toetused ettevõtte asutamise koolitusega seotud kulude katteks: Ettevõtte loomise koolitusel osalevad toetusesaajad võivad saada hüvitist majutus-, toitlustus-, transpordi- ja võimalike tõlketeenuste kulude katmiseks jne.

               –Palgalisad: Meetme eesmärk on pakkuda stiimuleid uue töökoha vastuvõtmiseks, isegi kui uue töökoha palk on madalam kui eelmisel töökohal. Maksimaalne summa kuus on 350 eurot ja seda makstakse kuni 12 kuu jooksul.

               32.Prantsusmaa teatas, et koondav ettevõte pakub oma töötajatele regulaarselt koolitusi, kus pööratakse erilist tähelepanu digioskustele ja ressursitõhusas majanduses nõutavatele oskustele. Seetõttu ei ole EGFi määruse artikli 7 lõikes 2 nimetatud horisontaalsete oskuste levitamine struktuurselt vajalik. Kui aga konkreetse toetusesaaja jaoks peaks osutuma vajalikuks konkreetne koolitus, saab seda pakkuda.

               33.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               34.Prantsusmaa on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               35.Hinnanguline kogukulu on 4 406 194 eurot, mis sisaldab üksnes individuaalsete teenuste kulusid ning ei sisalda ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid.

               36.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 3 745 264 eurot (85 % kogukuludest).

               37.Riikliku eel- või kaasfinantseerimise allikas on Airbus.

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           26

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           27

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Starditoetused (prime création d’entreprise)

                        217

                        15 000

                        3 255 000

                        Ettevõtte asutamise koolitus (formation création d’entreprise)

                        275

                        3 974

                        1 092 902

                        Vahesumma a:

                        protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        4 347 902

                        (98,7 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti b kohased meetmed)

                        Toetused ettevõtte asutamise koolitusega seotud kulude katteks (allocation frais annexes formation création d’entreprise)

                        21

                        724

                        15 199

                        Palgalisad (indemnité différentielle de salaire)

                        22

                        1 959

                        43 093

                        Vahesumma b:

                        protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        58 292

                        (1,3 %)

                        EGFi määruse artikli 7 lõike 5 kohased tegevused

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        0

                        2. Haldamine

                        –

                        0

                        3. Teave ja reklaam

                        –

                        0

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        0

                        Vahesumma c:

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        0

                        (0 %)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        4 406 194

                        EGFi toetus (85 % kogukuludest)

                        –

                        3 745 264

               38.Tabelis esitatud EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti b kohaste meetmetega seotud kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest. Prantsusmaa on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitustegevuses.

               39.Prantsusmaa on kinnitanud, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 22 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               40.Prantsusmaa hakkas sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. novembril 2020. Seega võib kõnealuste meetmetega seotud kulude katteks saada EGFist rahalist toetust alates 1. novembrist 2020 kuni 24 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast.

               41.Prantsusmaa ei kasuta võimalust taotleda  ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud vahendeid.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               42.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Prantsusmaa on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab töö-, tööhõive-, kutseharidus- ja sotsiaaldialoogi ministeeriumi alla kuuluv tööhõive ja kutseõppe peadirektoraat (Délégation générale à l’emploi et à la formation professionnelle, DGEFP), täpsemalt selle riikliku tööhõivefondi osakond (Mission Fonds national de l'Emploi, DGEFP – MFNE). Maksed teeb DGEFP osakond Mission des Affaires Financières (DGEFP – MAFI). Ministeeriumidevaheline kontrollide koordineerimise komisjon (Commission Interministérielle de Coordination des Contrôles, CICC) on Prantsusmaa EGFi auditeerimisasutus. Airbus vastutab meetmete rakendamise eest. Sellega seoses sõlmivad Prantsuse ametiasutused ettevõtjaga Airbus partnerluslepingu.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               43.Prantsusmaa on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –Airbus, kes jätkab pärast koondamisi tegevust, on koondamiste puhul täitnud oma juriidilised kohustused ja kandnud oma töötajate eest nõuetekohaselt hoolt;

               –topeltrahastamist välditakse,

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               44.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) nr 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027)
                  28
                artikliga 8.

               45.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimuste alusel ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid  3 745 264 euro suuruses summas, mis moodustab 85 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               46.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava kohta)
                  29
                punktis 9.

               Seotud õigusaktid

               47.Komisjon esitab koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 3 745 264 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               48.Samal ajal kui komisjon võttis vastu ettepaneku võtta vastu otsus EGFi kasutuselevõtmiseks, võttis ta vastu ka otsuse rahalise toetuse kohta, mis on rahastamisotsus finantsmääruse
                  30
                artikli 110 tähenduses. Rahastamisotsus jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu teavitavad komisjoni eelarvevahendite ümberpaigutamise heakskiitmisest.

               2021/0363 (BUD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2021/005 FR/Airbus)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013,
                  31
                eriti selle artikli 15 lõiget 1,

               võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava,
                  32
                ja eriti selle punkti 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on näidata üles solidaarsust ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet liidus, toetades suurte restruktureerimiste käigus koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidates neil võimalikult kiiresti saada uuesti inimväärset ja kestlikku tööd.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093
                  33
                artikli 8 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades).

               (3)Prantsusmaa esitas 26. juulil 2021 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamisega Prantsusmaal ettevõttes Airbus (Airbus SE), majandussektoris, mis kuulub Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE)
                  34
                Revision 2 osa 30 (transpordivahendite tootmine) alla. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 2021/691 artikli 8 lõikele 5. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 2021/691 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Prantsusmaa taotluse alusel rahalist toetust summas 3 745 264 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 3 745 264 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
                  35*..

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

                     (2)

                        Komisjoni 8. augusti 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1755, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid. (ELT L 270, 24.10.2019, lk 1–56).

                     (3)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (4)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 2021/691 artikli 7 viienda lõiguga.

                     (5)

                        12 nädala pikkune tähtaeg peatati 1. jaanuarist 2021 kuni 3. maini 2021 vastavalt määruse (EL) 2021/691 artikli 8 lõikele 2.

                     (6)

                        Majandus ja sotsiaalüksus – ESU (unite économique et sociale – UES) – on Prantsuse õiguse kohane õiguslik konstruktsioon, mis võimaldab grupeerida ettevõtteid, millel on sama juhtkond, mis tegutsevad samas sektoris ja mille töötajatel on samad huvid, kuid mis on õiguslikult eraldiseisvad ettevõtted, eesmärgiga edendada töötajate ühise esindatuse loomist. Koondamised toimusid ettevõttes ESU Airbus Commercial, mis koosneb Airbus SE kahest Prantsuse tütarettevõtjast: Airbus SAS ja Airbus Operations SAS.

                     (7)

                        Avaldamata dokument: Airbus „Livre 2“ – siseanalüüs COVIDi kriisi ja selle mõju kohta Airbusi tegevussektorile Prantsusmaal.

                     (8)

                        Samas.

                     (9)

                        https://www.airbus.com/content/dam/corporate-topics/financial-and-company-information/Airbus-FY2020-Presentation.pdf

                     (10)

                  https://www.airbus.com/newsroom/press-releases/en/2020/04/airbus-reports-first-quarter-q1-2020-results.html
                  .

                     (11)

                        „Accord collectif relatif au plan d’adaptation des sociétés composant l’UES Airbus Commercial dans le contexte de la crise économique Covid-19 et ses conséquences sur l’emploi“.

                     (12)

                        Kogu maailmas pidi Airbus koondama ligikaudu 9 400 töökohta. https://www.airbus.com/content/dam/corporate-topics/financial-and-company-information/Airbus-FY2020-SN.pdf.

                     (13)

                        17. juuni 2020. aasta seadus Loi d’urgence nr 2020-734.

                     (14)

                        Programmi käivitas CORAC (Conseil pour la Recherche Aéronautique Civile).

                     (15)

                        Activité Partielle de Longue Durée (APLD) : https://www.service-public.fr/professionnels-entreprises/vosdroits/F35381

                     (16)

                        Prantsusmaa riikliku statistika ja majandusuuringute instituudi kogutud andmed – lisateavet metoodika ja statistika kohta leiab aadressilt https://www.insee.fr/fr/metadonnees/source/indicateur/p1660/description.

                     (17)

                        Avaldamata dokument: Airbus – Étude d’Impact, BPI Consulting Paris, 12/2020.

                     (18)

                        Samas.

                     (19)

                        Samas.

                     (20)

                        Oma 15. veebruari 2019. aasta kokkuleppes „Accord-Gestion des Emplois et des Parcours Professionnels“ kohustub Airbus mitte ainult selliseid vajadusi analüüsima, vaid ka arutama neid kõigi asjaomaste sisemiste osalejatega.

                     (21)

                        CGA-F (Comité de Groupe Airbus France), CSE-C (Comité Social Economique-Central), CSE-E (Comité Social Economique-Etablissement), Comité Européen.

                     (22)

                        ISCED 0–2

                     (23)

                        ISCED 3

                     (24)

                        ISCED 4

                     (25)

                        ISCED 5–8

                     (26)

                        Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks, nagu ta on Prantsusmaa esitatud taotluses.

                     (27)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (28)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/11.

                     (29)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/29.

                     (30)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

                     (31)

                        ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

                     (32)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/29.

                     (33)

                        Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk I/11).

                     (34)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

                     (35)
                  *
                        Kuupäeva lisab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.1.2022
            COM(2022) 6 final
            2022/0001(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu kohaldamise osalise peatamise kohta

               SELETUSKIRI

               Komisjoni 2019. aasta jaanuari aruandes Euroopa Liidus investoritele kodakondsuse ja elamisloa andmise kavade kohta
                  1
                tõsteti esile selliste kavadega seotud probleeme, eelkõige seoses julgeoleku, organiseeritud kuritegevuse infiltreerumise, rahapesu, terrorismi rahastamise, maksudest kõrvalehoidmise ja korruptsiooniga. Samuti hoiatati aruandes, et kui investoritele kodakondsuse andmise kavasid rakendavad riigid, mille kodanikud pääsevad liitu viisavabalt, võidakse neid kavasid kasutada tavapärasest Schengeni viisamenetlusest ja sellega kaasnevast põhjalikust riskihindamisest kõrvale hoidmiseks
                  2
               .

               ELi ja Vanuatu vahelist viisanõudest loobumise lepingut
                  3
                kohaldatakse alates 2015. aastast. Enne 2015. aastat rakendas Vanuatu ainult ühte investoritele kodakondsuse andmise kava, mille alusel anti välja piiratud arv passe
                  4
               . Alates 2015. aastast on Vanuatu aga loonud täiendavad investoritele kodakondsuse andmise kavad ja edukate taotlejate arv on märkimisväärselt suurenenud. Vanuatu ametiasutuste sõnul rakendatakse praegu kahte kava: „Vanuatu Contribution Program“ ning „Development Support Program“. 2021. aasta märtsiks oli Vanuatu andnud investoritele kodakondsuse andmise kavade alusel välja üle 10 500 passi
                  5
               . 2021. aasta aprillis kiitis Vanuatu parlament heaks uue kodakondsuse andmise kava, mida ei ole veel rakendama hakatud
                  6
               .

               2017. aastal alustas komisjon Vanuatu kavade uurimist, kuna need tekitasid tõsiseid kahtlusi, eelkõige turvanõuete rikkumise tõttu. Samuti hoiatas komisjon Vanuatu ametiasutusi, et leping sisaldab selle peatamise võimalust käsitlevaid sätteid. 2017. aastal küsis komisjon Vanuatu ametiasutustelt teavet kavade haldamise, eelkõige taotlejate julgeolekukontrolli kohta. 2018. aastal kinnitas Vanuatu valitsus komisjonile, et julgeolekukontrolli menetlused hõlmavad Interpoli andmebaasides tehtavaid kontrolle.

               15. aprillil 2019 toimunud ELi ja Vanuatu viienda tõhustatud poliitilise dialoogi käigus kordas EL oma muret, et investeerimiskavade kaudu on võimalik saada Vanuatu kodakondsus, märkides, et see võib mõjutada viisanõudest loobumise lepingut. EL selgitas, et kuigi naturalisatsioonimenetlus on Vanuatu suveräänne otsus, on kuritarvituste vältimiseks hädavajalik väga range julgeolekualase tausta kontroll.

               2019. aasta juulis sai komisjon teada, et Vanuatu investoritele kodakondsuse andmise kavade alusel anti kodakondsus taotlejatele, kes on kantud Interpoli andmebaasidesse, ning et mõned taotlejad olid esitanud võltsitud dokumente (eelkõige võltsitud karistusregistri andmeid), mida Vanuatu ametiasutused ei suutnud kindlaks teha.

               Komisjon saatis Vanuatu ametiasutustele kirjad, milles paluti lisateavet kavade, julgeolekukontrolli ja Interpoli jälgimisnimekirjadesse kantud taotlejatele kodakondsuse andmise kohta, hoiatades taas viisavabaduse peatamise võimaluse eest
                  7
               .

               21. aprillil 2021 toimunud ELi ja Vanuatu kuuenda tõhustatud poliitilise dialoogi käigus viitas EL taas, et Vanuatu investoritele kodakondsuse andmise kavad võivad mõjutada viisanõudest loobumise lepingut, ning soovitas tungivalt, et Vanuatu võtaks selliste kavadega seotud organiseeritud kuritegevuse infiltreerumise, rahapesu, maksudest kõrvalehoidmise ja korruptsiooni võimaliku ohu suhtes viivitamata meetmeid. Selle poliitilise dialoogi raames väljendas Vanuatu oma pühendumust viia nende probleemide lahendamiseks ellu reforme, näiteks tiheda koostöö kaudu erinevate sidusrühmadega, eelkõige rahapesu andmebürooga, või muutes passiseadust. 2021. aasta aprillis astus Vanuatu valitsus siiski täiendavaid samme uue kodakondsuse andmise programmi loomiseks.

               Vanuatu esitatud teabe põhjal järeldas komisjon, et riigi investoritele kodakondsuse andmise kavades esineb tõsiseid puudusi ja turvanõuete rikkumisi, mis võivad ohustada ELi ja selle liikmesriikide sisejulgeolekut. Eelkõige on taotluste menetlemiseks kuluv keskmine aeg liiga lühike, et võimaldada põhjalikku kontrolli, ning enne kodakondsuse andmist ei vahetata süstemaatiliselt teavet taotlejate päritoluriigi või peamise varasema elukohariigiga. Peale selle puuduvad Vanuatus füüsilist riigis viibimist või elukoha omamist käsitlevad nõuded. Füüsilise vestluse nõude puudumine tekitab täiendavaid kahtlusi julgeolekukontrolli usaldusväärsuse suhtes, kuna see vähendab ametiasutuste võimalusi kinnitada taotluses esitatud teavet, sealhulgas selle õigsust ja usaldusväärsust.

               Olemasolevad andmed tekitavad kahtlusi ka kavade ulatuse, taotluste tagasilükkamise määra ja päritoluriikide suhtes.

               Esiteks on edukate taotlejate arv väga suur (Vanuatu passiameti andmetel anti aastatel 2013–2021 investeeringute eest kodakondsus rohkem kui 10 500 inimesele).

               Teiseks on taotluste tagasilükkamise määr äärmiselt madal. Olemasoleva teabe põhjal lükati kuni 2020. aastani tagasi ainult üks taotlus
                  8
                See tekitab täiendavaid kahtlusi seoses julgeoleku- ja taustakontrolli usaldusväärsusega.

               Kolmandaks kuuluvad edukate taotlejate päritoluriikide hulka mõned riigid, mis jäetakse tavaliselt teistest kodakondsuse andmise kavadest välja, nagu Iraan ja Afganistan, ning teised riigid, mille kodanikud vajavad lühiajaliseks viibimiseks ELis viisat, sealhulgas Nigeeria, Jeemen, Süüria, Pakistan ja Liibüa.

               Selle tulemusena võimaldavad Vanuatu poolt alates 2015. aastast loodud kavad viisat vajavatel kodanikel minna mööda tavapärasest Schengeni viisamenetlusest ning sellega kaasnevast konkreetsete rände- ja julgeolekuriskide põhjalikust hindamisest. Vanuatu investoritele kodakondsuse andmise kavad ei taga kõrget turvalisuse taset, millele on osutatud komisjoni 2019. aasta aruandes „Investoritele kodakondsuse ja elamisloa andmise kavade kohta“
                  9
               .

               Peale selle on alates 2015. aastast loodud kavasid reklaamitud kui viisavaba pääsu ELi, kuigi viisanõudest loobumise lepingu eesmärk ei ole anda ELi reisimiseks viisat vajavatele kolmandate riikide kodanikele võimalust Vanuatu kodakondsuse omandamisega viisanõudest mööda hiilida. Kuigi EL austab suveräänsete riikide õigust otsustada oma naturalisatsioonimenetluste üle, ei tohiks viisavabalt liitu pääsemist kasutada vahendina, mis võimaldab saada üksikinvesteeringute tegemise eest tasuks kodakondsuse.

               Lepingu täitmise võib täielikult või osaliselt peatada avaliku korra või riigi julgeoleku kaitsmise kaalutlustel
                  10
               .

               Sellega seoses leiab komisjon, et Vanuatul kehtivad investoritele kodakondsuse andmise kavad on vastuolus ELi viisapoliitika eesmärkidega. Lisaks ei võeta arvesse vahet, mida määruses 2018/1806
                  11
                tehakse kolmandate riikide vahel, kelle kodanike suhtes kohaldatakse viisanõuet, ja kolmandate riikide vahel, kelle kodanike suhtes sellist nõuet ei kohaldata, ning mille EL määrab kindlaks iga juhtumi puhul eraldi mitmesuguste, sealhulgas julgeolekuga seotud kriteeriumide alusel. Selliste kavadega antakse kolmandate riikide kodanikele, kellelt juhul, kui nad ei oleks saanud Vanuatu kodakondsust, oleks nõutud viisat, võimalus reisida ELi viisavabalt, ilma et nad läbiksid enne välispiirile saabumist Schengeni viisamenetlusega ette nähtud julgeolekukontrolli.

               Eespool toodut silmas pidades on viisanõudest loobumise lepingu täitmise osaline ja proportsionaalne peatamine õigustatud, et leevendada investoritele kodakondsuse andmise kavade mõju ELi ja Vanuatu vahelisele viisavabadusele. Võttes arvesse, et praktikas ei ole liikmesriikide piirivalveametnikel võimalik kindlaks teha, kas tavapass on välja antud investoritele kodakondsuse andmise kava alusel, peaks lepingu peatamine hõlmama kõiki tavapasse, mis on välja antud pärast 25. maid 2015, mil Vanuatu hakkas investeeringute eest märkimisväärsel hulgal passe välja andma.

               2022/0001 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu kohaldamise osalise peatamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi (edaspidi „lepinguosalised“) vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping
                  12
                (edaspidi „leping“) sõlmiti 28. mail 2015,
                  13
                et hõlbustada Vanuatu kodanike reisimist liitu ja liidu kodanike reisimist Vanuatule.

               (2)Leping põhineb lepinguosaliste ühisel soovil soodustada inimestevahelisi kontakte, hoogustada turismi ja elavdada äritegevust liidu ja Vanuatu vahel.

               (3)Lepingu artikli 8 lõike 4 kohaselt võib kumbki lepinguosaline lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada, eelkõige avaliku korra ja riigi julgeoleku kaitsmise huvides. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt 2 kuud enne selle kavandatavat jõustumist. Kui lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, teavitab lepingu täitmise peatanud lepinguosaline sellest viivitamata teist lepinguosalist ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.

               (4)Vanuatu on võtnud kasutusele investoritele kodakondsuse andmise kavad, mille kaudu ta on andnud Vanuatu kodakondsuse teiste riikide kodanikele, kellel puudub varasem seos Vanuatuga, tehes enamiku taotluste puhul positiivse otsuse. 2021. aasta märtsini andis riik välja üle 10 500 passi, seejuures oli taotluste tagasilükkamise määr äärmiselt madal
                  14
               . See tekitab kahtlusi Vanuatu ametiasutuste tehtava julgeoleku- ja taustakontrolli usaldusväärsuse suhtes.

               (5)2017. aasta oktoobris, 2019. aasta novembris, 2020. aasta juunis ja 2021. aasta märtsis toimunud kirjavahetuses väljendas komisjon tõsist muret ja hoiatas Vanuatu valitsust, et viisanõue võidakse taaskehtestada. Vanuatu esitatud selgitused ei ole olnud nende kahtluste kõrvaldamiseks piisavad.

               (6)Interpoli andmebaasides loetletud taotlejatele kodakondsuse andmine on vastuolus Vanuatu ametiasutuste varasemate kinnitustega julgeolekukontrolli kohta ning tekitab kahtlusi kavade julgeolekukontrolli menetluste usaldusväärsuses.

               (7)Vanuatu kodakondsuse saanud edukate taotlejate hulka kuulub inimesi, kes on pärit mitmest sellisest riigist, kelle kodanikel peab liidu välispiiride ületamiseks olema viisa. Lisaks on komisjon väljendanud muret seoses füüsilist riigis viibimist või elukoha omamist käsitlevate nõuete puudumisega, kava raames taotluste menetlemise liiga lühikese ajaga ning sellega, et taotlejate päritoluriikidega või taotlejate peamise varasema elukohariigiga ei vahetata süstemaatiliselt teavet. Komisjon on jõudnud järeldusele, et Vanuatu investoritele kodakondsuse andmise kavade taotluste kontroll ei taga kõrget turvalisuse taset.

               (8)Lepingu täitmise peatamine peaks piirduma üksnes tavapassidega, mis on välja antud alates 25. maist 2015, mil Vanuatu investoritele kodakondsuse andmise kavade raames kodakondsuse saanute arv hakkas märkimisväärselt suurenema.

               (9)Seepärast tuleks lepingu kohaldamine peatada kõigi Vanuatu kodanike suhtes, kellel on Vanuatu poolt alates 25. maist 2015 välja antud tavapass.

               (10)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  15
               ; seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu täitmine peatatakse nende Vanuatu kodanike suhtes, kellel on Vanuatu poolt alates 25. maist 2015 välja antud tavapass.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub [kaks kuud pärast avaldamist – väljaannete talitus, palun sisestage täpne kuupäev].

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        COM(2019) 12 final.

                     (2)

                        lk 22–24.

                     (3)

                        Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping (ELT L 173, 3.7.2015, lk 48).

                     (4)

                        Vanuatu ametiasutuste esitatud teabe kohaselt anti aastatel 2014–2015 programmi „Capital Investment Immigration Program“ (CIIP) raames välja 93 passi.

                     (5)

                        Vanuatu passiameti 14. juunil 2021 esitatud teave.

                     (6)

                        ELi delegatsiooni 17. juunil 2021 esitatud teave.

                     (7)

                        Komisjoni 15. novembril 2019 ja 18. juunil 2020 saadetud kirjad.

                     (8)

                        Vanuatu passiameti 22. septembril 2020 esitatud teave.

                     (9)

                        COM(2019) 12 final.

                     (10)

                        Eespool osutatud Euroopa Liidu ja Vanuatu vahelise viisanõudest loobumise lepingu artikli 8 lõige 4.

                     (11)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1806, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 303, 28.11.2018, lk 39).

                     (12)

                        ELT L 173, 3.7.2015, lk 48.

                     (13)

                        Nõukogu 12. veebruari 2016. aasta otsus (EL) 2016/272 Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 52, 27.2.2016, lk 11).

                     (14)

                        Vanuatu passiameti 14. juunil 2021 esitatud teave.

                     (15)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (
                  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20
                  ).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.1.2022
            COM(2022) 9 final
            2022/0005(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vahelise Galileo ja GPSi satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva lepingu pikendamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Galileo ja GPSi (globaalne positsioneerimissüsteem) satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitlev leping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahel
                     1
                   (edaspidi „leping“) allkirjastati 2004. aastal. Leping jõustus 2011. aastal pärast seda, kui USA ja EL ning kõik selle liikmesriigid olid selle ratifitseerinud.

                  Lepingu eesmärk on luua raamistik lepinguosaliste koostööks tsiviilotstarbelise GPSi ja Galileo navigatsiooni- ja ajamääramissignaalide ja -teenuste, lisaväärtusteenuste, tugisüsteemide ja ülemaailmse navigatsiooni ja ajamääramise tarvikute edendamisel, pakkumisel ja kasutamisel.

                  Lepingu artikli 20 lõikes 5 on sätestatud, et „[k]äesolev leping kehtib kümme aastat. Vähemalt kolm kuud enne esialgse kümne aasta pikkuse tähtaja lõppu teatavad lepinguosalised üksteisele, kas nad kavatsevad lepingut pikendada veel viieks aastaks.“ Leping kaotab kehtivuse 12. detsembril 2021.

                  Juunis 2021 teatas USA oma soovist taotleda volitusi lepingu pikendamiseks. Komisjon vastas septembris, et ta taotleb Euroopa Liidu Nõukogult luba lepingu pikendamiseks.

                  Euroopa Komisjoni tehtud hindamise tulemused näitavad selgelt, et kõnealune leping moodustab olulise raamistiku ELi ja USA vahelise koostöö hõlbustamiseks satelliitnavigatsiooni valdkonnas ning on kasulik mõlemale poolele.

                  Leping on oluline üksteise satelliitnavigatsioonimaastiku mõistmiseks ja rahvusvahelise koostöö jaoks vastastikust huvi pakkuvate prioriteetsete valdkondade kindlaksmääramiseks. Lisaks sellele pakub leping kasulikku foorumit varasema koostöö hindamiseks ja tulevase tegevuse üle otsustamiseks.

                  ELi huvides on seda lepingut pikendada, et jätkata satelliitnavigatsioonialast koostööd USAga.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Käesolev algatus on täielikult kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrusega (EL) 2021/696, millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1284/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL.

                  Määruses (EL) 2021/696 on sätestatud järgmine.

                  - Põhjenduse 67 kohaselt peaks selleks, et optimeerida osutatavate teenuste kasutamist, olema Galileo pakutavad teenused võimalikult suurel määral ühilduvad ja koostalitlusvõimelised teiste satelliitnavigatsioonisüsteemidega, ilma et see piiraks liidu strateegilise autonoomsuse eesmärgi järgimist.

                  - Artikli 48 lõikes 2 on sätestatud, et Galileo ja EGNOS (Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem) ning nende osutatavad teenused peavad olema ühilduvad ja koostalitlusvõimelised teiste satelliitnavigatsioonisüsteemidega ja tavapäraste raadionavigatsioonivahenditega, kui ühilduvuse ja koostalitlusvõime nõuded ja nende tingimused on sätestatud rahvusvahelistes lepingutes.

                  Galileo ja GPSi raadiosageduste ühilduvus ja koostalitlusvõime on lepingu üks põhieesmärke.

                  Rahvusvaheline koostöö on ka Euroopa kosmosestrateegia põhielement, nagu on sätestatud komisjoni 26. oktoobri 2016. aasta teatises,
                     2
                   mille kohaselt võtab komisjon Euroopa ja rahvusvahelise tasandi sageduste jaotamise koordineerimisel arvesse kosmosesüsteemide spetsiifilisi vajadusi.

                  Euroopa ülemaailmsel satelliitnavigatsioonisüsteemil (GNSS) on oluline koht ELi poliitikas, mille eesmärk on tagada maismaa-, mere- ja õhutranspordi taristute täielik lõimimine ohutu, katkematu, majanduslikult otstarbeka ja keskkonnasõbraliku navigatsiooni huvides. Satelliitnavigatsioonialaste koostöölepingute sõlmimine riikidega, kes ka oma GNSSi arendavad, sealhulgas USAga, on osa liidu GNSSi alasest rahvusvahelisest strateegiast.

                  USA on põhipartner ja lähim GNSSi teenuste pakkuja Galileo puhul.

                  Käesoleva ettepanekuga ei ole ette nähtud omandiõiguse ega otsustusõiguse andmist USAle.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ettepanekus võetakse arvesse ELi ja USA uut transatlantilist üleilmsete muutuste tegevuskava, mis on selles kontekstis asjakohane, kuna sellega julgustatakse liitu ja USAd tegema koostööd tehnoloogia, kaubanduse ja standardite valdkonnas.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 189 ja artikli 218 lõike 6 punkti a alapunkt v.

                  Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt „[peab Euroopa Liidu] õigusakti õigusliku aluse valik [...] põhinema objektiivsetel asjaoludel, mis on kohtulikult kontrollitavad ja mille hulka kuuluvad selle õigusakti eesmärk ja sisu.“
                     3

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 189 lõikes 1 on sätestatud, et „[t]eaduse ja tehnika progressi ning tööstuse konkurentsivõime edendamiseks, samuti oma poliitika elluviimiseks töötab liit välja Euroopa kosmosepoliitika. Selleks võib ta edendada ühiseid algatusi, toetada teadusuuringuid ja tehnoloogia arendamist ning koordineerida kosmose uurimiseks ja kasutamiseks vajalikke jõupingutusi.“

                  Leping aitab sellele kaasa, kuna selle artikli 1 kohaselt on „lepingu eesmärk [...] luua raamistik lepinguosaliste koostööks tsiviilotstarbelise GPSi ja Galileo navigatsiooni- ja ajamääramissignaalide ja -teenuste, lisaväärtusteenuste, tugisüsteemide ja ülemaailmse navigatsiooni ja ajamääramise tarvikute edendamisel, pakkumisel ja kasutamisel.“ Lisaks sellele kavatsevad „[l]epinguosalised [...] teha käesoleva lepingu sätete kohast koostööd nii kahepoolselt kui ka mitmepoolsetel foorumitel, et edendada ja toetada nende signaalide, teenuste ja seadmete rahumeelset kasutamist tsiviilotstarbel, kaubanduses või teaduses kooskõlas vastastikuste julgeolekuhuvidega ja neid toetades.“ ELi toimimise lepingu artikli 216 lõike 1 kohaselt on EL pädev tegema enda nimel otsuse lepingu pikendamise kohta, et saavutada ELi toimimise lepingu artiklis 189 sätestatud eesmärgid.

                  ELi nimel lepingu pikendamise üle otsustamise menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunkt v. ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 2 kohaselt ei ole komisjonil vaja taotleda nõukogu luba, et pidada läbirääkimisi pikendamise üle. Lepingu artikli 20 lõike 5 kohaselt ei ole ette nähtud läbirääkimisi, piisab lihtsalt teavitamisest.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Liikmesriigid ei suuda üksi ettepaneku eesmärke saavutada järgmistel põhjustel:

                  - Galileo kuulub liidule ja selle maksumuseks hinnatakse mitukümmend miljardit eurot, komisjon rahastab seda Euroopa algatusena kosmosepoliitika raames;

                  - Galileo süsteemi ja selle teenuseid ei paku ainult üks liikmesriik. Seepärast ei saa laiendatava lepingu kohaldamisala piirata ühegi üksiku liikmesriigi või liikmesriikide rühmaga, vaid see mõjutab liitu tervikuna ja võib mõnes aspektis avaldada isegi ülemaailmset mõju;

                  - kosmosesektori tööstuslikud ja tehnilised teadmised on jaotunud üle mitme liikmesriigi ning mitte ükski neist ei valda üksi kõiki neid teadmisi. Ilma koordineeritud tegevuseta ja teabe jagamiseta suureneks risk leppida USAga kokku poolikutes lahendustes.

                  Liidu meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel:

                  - Galileo süsteemi taristut kasutatakse kogu maailmas ning Galileo julgeolek ja kaitse sõltuvad suures osas ühtsete kaitsemeetmete jõustamisest liidus ja selle kõigis liikmesriikides ning vajaduse korral USA toest;

                  - komisjonil kui programmi juhil, kes tegutseb liidu ehk süsteemi omaniku nimel, on paremad võimalused kõikide põhjendatud meetmete võtmiseks, et tagada selline ühtsus. Vastasel juhul suurenevad julgeolekuriskid ning liidule ja liikmesriikidele võidakse tõsiste juhtumite puhul esitada nõudeid.

                  Seisukohad, mille komisjon võtab liidu nimel lepingu artikli 13 alusel loodud eri töörühmades, tagavad ühtsuse liidu tasandil.

               •Proportsionaalsus

                  Ei kohaldata

               •Vahendi valik

                  Lepingu pikendamine on ainus vahend, mis tagab liidu tasandi ühtsuse suhetes USAga tsiviilsatelliitnavigatsiooni valdkonnas. Enamiku sõjaliste satelliitnavigatsiooni- ja ajamääramisteenuste osutamine ei kuulu lepingu reguleerimisalasse.

                  Ühtne kohaldamine on eriti tähtis meetmete puhul, mis käsitlevad tsiviilotstarbelisi satelliitnavigatsiooni- ja ajamääramissignaale ja signaalide pakkujaid, tsiviilotstarbelisi satelliitnavigatsiooni- ja ajamääramisteenuseid ja teenuse pakkujaid, tugisüsteeme, lisaväärtusteenuseid ja lisaväärtusteenuste pakkujaid ning ka globaalse navigatsiooni ja ajamääramise tarvikuid.

                  ELi toimimise lepingus ei ole ette nähtud muid reaalseid võimalusi suhete reguleerimiseks kolmandate riikidega.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Algatus ei ole õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi osa.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Komisjon on käsitlenud lepingu pikendamist GNSSi programmikomitees.

                  Lisaks sellele on komisjon konsulteerinud ka nõukogu mitmeliigilise transpordi töörühmaga ja nõukogu kosmose töörühmaga.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Saadud ja arvessevõetud arvamuste kokkuvõte.

                  On asjakohane ja soovitav, et liit pikendaks lepingu kehtivust. Leping ei sisalda sätteid, mis on aegunud, vastuvõetamatud või mis takistaksid lepingu pikendamist.

               •Mõju hindamine

                  Esimene variant on mitte vastata liikmesriikide ja USA väljendatud huvile lepingu pikendamise kohta. Seda võidaks tõlgendada vastuseisuna, mis võib ohustada Galileo ja GPSi ühilduvust, lükata edasi või peatada nende koostalitlusvõimet käsitleva koostöö ning põhjustada seega viivitusi Galileo töövalmiduse saavutamises.

                  Teine variant on pikendada kehtivat lepingut. See variant valitakse järgmistel põhjustel:

                  •
                        Galileo ja GPSi süsteeme täiustatakse ja arendatakse edasi. Nende süsteemide jätkuv koostoime on vajalik mitmel põhjusel, sealhulgas ühilduvuse ja koostalitlusvõime tagamiseks;

                  •
                        USA on liidu privilegeeritud partner satelliitnavigatsiooni valdkonnas;

                  •
                        USA ja liidu liikmesriigid ei ole lepingu pikendamise vastu.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Algatus ei ole õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi osa.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Lepingu kümne kohaldamisaasta jooksul ei vajanud ükski kehtiva lepingu kohane tegevus rahastamist kummagi lepinguosalise poolt.

                  Lepingu pikendamine järgmiseks viieks aastaks ei eelda samuti rahastamist.

                  Mõju eelarvele piirdub halduskuludega, mida lepinguosalised kannavad oma vastutusalasse kuuluvate ülesannete täitmisel. Kõik halduskulud on seotud lähetustega. Kõik komisjoni lepingukohased lähetused makstakse lähetuste üldvahenditest ja mitte Galileo tegevuskulude eelarverealt ELi kosmoseprogrammi määruse alusel.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Käesoleva ettepanekuga lepingu pikendamiseks ei ole ette nähtud omandiõiguse ega otsustusõiguse andmist USA-le.

                  Ettepanekuga ei anta USA-le õigust osaleda ELi GNSSiga seotud programmikomiteedes või töörühmades.

                  Ettepanek ei võimalda USA-l osaleda Galileo avaliku reguleeritud teenusega seotud foorumitel, töörühmades ega aruteludes.

               2022/0005 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vahelise Galileo ja GPSi satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva lepingu pikendamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 189 koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  4

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu kiitis otsusega 2011/901/EL
                  5
                heaks Galileo ja GPSi satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva lepingu
                  6
                sõlmimise ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahel. Lepingule kirjutati alla Iirimaal Dromolandi lossis 26. juunil 2004 ja see jõustus 12. detsembril 2011.

               (2)Lepingu artikli 20 lõike 5 kohaselt kehtib leping kümme aastat ja vähemalt kolm kuud enne esialgse kümneaastase tähtaja lõppu teatavad lepinguosalised üksteisele, kas nad kavatsevad lepingut pikendada veel viieks aastaks. Leping kaotas kehtivuse 12. detsembril 2021.

               (3)Mõlemad lepinguosalised on kinnitanud oma kavatsust pikendada lepingut veel viieks aastaks ilma seda muutmata. Lepingu sisu peaks pärast pikendamist jääma samaks. Lepingu järjepidevuse tagamiseks peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada alates 12. detsembrist 2021.

               (4)Lepingu pikendamine tuleks seetõttu liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise Galileo ja GPSi satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva lepingu pikendamine veel viieks aastaks.

               Artikkel 2

               Komisjon edastab liidu nimel Ameerika Ühendriikidele lepingu artikli 20 lõikes 1 ette nähtud diplomaatilise noodi ja esitab järgmise teate: „Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane, võttes nimetatud kuupäevast üle kõik Euroopa Ühenduse õigused ja kohustused. Seega tuleb vajaduse korral lepingu tekstis esinevaid viiteid Euroopa Ühendusele käsitada viidetena Euroopa Liidule.“

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Seda kohaldatakse alates 12. detsembrist 2021.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               Finantsselgitust ei ole, sest lepinguga ei kaasne kulusid, välja arvatud reisikulud, mis makstakse lähetuste üldvahenditest ja mitte Galileo tegevuskulude eelarverealt ELi kosmoseprogrammis.

                     (1)

                        ELT L 348, 31.12.2011, lk 3.

                     (2)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kosmosestrateegia“ (COM(2016) 705 (final), 26.10.2016).

                     (3)

                        Nt kohtuasi C-263/14, Euroopa Parlament vs. nõukogu (Tansaania piraatlusjuhtumi leping) ECLI EU C 2016 435, punktid 43–44.

                     (4)

                        ELT C ..., ..., lk ….

                     (5)

                        Nõukogu 12. detsembri 2011. aasta otsus 2011/901/EL Galileo ja GPSi satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva lepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahel (ELT L 348, 31.12.2011, lk 1).

                     (6)

                        Galileo ja GPSi satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitlev leping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahel (ELT L 348, 31.12.2011, lk 3).