				|

		52011PC0811

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm /* KOM/2011/0811 lõplik - 2011/0402 (CNS) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Raamprogrammi „Horisont 2020” kohta esitatud
ettepanekute kogum, mis on koostatud täielikult kooskõlas komisjoni teatisega
„Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[1], toetab täielikult Euroopa
2020. aasta strateegiat, milles märgitakse, et teadusuuringud ja
innovatsioon on aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu jaoks väga
tähtsad. Kogumis on ettepanekud alljärgneva kohta:
(1)
raamprogramm „Horisont 2020” (Euroopa Liidu
toimimise leping);
(2)
ühised osalemise ja levitamise eeskirjad (ELi
toimimise leping);
(3)
raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise
eriprogramm (ELi toimimise leping) ning
(4)
Euratomi asutamislepingule vastavad raamprogrammi
„Horisont 2020” osad.
Nende seadusandlike ettepanekute üldised
poliitilised üksikasjad ja taust on esitatud samal ajal vastu võetud komisjoni
teatises, milles käsitletakse mitut tähtsat horisontaalset küsimust, näiteks
lihtsustamist ja seda, kuidas innovatsiooni käsitlemine on muutunud
jõulisemaks.
Raamprogramm „Horisont 2020” aitab otseselt
kaasa Euroopa 2020. aasta strateegias ja selle juhtalgatustes kindlaks
määratud peamiste ühiskonnaprobleemide lahendamisele. Samuti aitab see kaasa
Euroopa tööstuse tipptasemele viimisele. Lisaks parandab see teaduse tipptaset,
mis on jätkusuutlikkuse ning Euroopa pikaajalise õitsengu ja heaolu jaoks
hädavajalik. Nende eesmärkide saavutamiseks sisaldavad ettepanekud
teadusuuringute ja innovatsioonitsüklisse lõimitud igakülgset toetust. Seetõttu
koondab ja tugevdab raamprogramm „Horisont 2020” tegevusi, mida praegu
rahastatakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi, konkurentsivõime ja
innovatsiooni raamprogrammi innovatsiooniosade ning Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituudi kaudu. Ettepanekute eesmärk on seega ka märkimisväärne
lihtsustamine osalejate jaoks.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA PEETUD
KONSULTATSIOONIDE TULEMUSED JA MÕJU HINDAMINE
Kõnealuse nelja ettepaneku koostamisel võeti
täiel määral arvesse rohelise raamatuga „Probleemid ja võimalused: ELi
teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku
arendamine” (KOM(2011) 48) seotud konsulteerimise käigus saadud vastuseid.
Arvamust avaldasid Euroopa Ülemkogu, liikmesriigid ning palju erinevaid
tööstusvaldkonna, akadeemilise maailma ja kodanikuühiskonna sidusrühmi.
Lisaks tuginevad ettepanekud kahele
põhjalikule mõjuhinnangule, milles kasutati ära sidusrühmadega konsulteerimisel
saadud tulemusi, organisatsioonisiseseid ja -väliseid hinnanguid ning
rahvusvaheliste ekspertide abi. Hindamise tulemusena leiti, et raamprogramm
„Horisont 2020” muudaks sihid selgemaks, suudaks tagada piisavad jõupingutused
programmi ja projektide tasandil ning selle mõju poliitikaeesmärkide
saavutamisele ja seetõttu ka majandusele, konkurentsile ja ühiskonnale oleks
kõige suurem; ühtlasi aitaks see kaasa lihtsustamisele, vähendades näiteks
osalejate halduskoormust, täiustades kohaldatavaid eeskirju ja menetlusi,
tagades rahastamisvahendite vahelise sidususe ning viidates uuele tasakaalule
riskide ja usalduse vahel.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1         Õiguslik alus
Ettepanekus on teadusuuringud ja innovatsioon
poliitikaeesmärkide saavutamiseks sujuvalt ühendatud.
Raamprogrammi „Horisont 2020” aluseks on ELi
toimimise lepingu jaotised „Tööstus” ja „Teadusuuringud ja tehnoloogia
arendamine ning kosmos” (artiklid 173 ja 182). Sellega seotud osalemise ja
levitamise eeskirjade aluseks on samad ELi toimimise lepingu jaotised
(artiklid 173, 183 ja 188). Jaotise „Tööstus” aluseks võtmine on mõlemal
juhul seotud peamiselt Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudiga (EIT),
mida rahastatakse raamprogrammi „Horisont 2020” kaudu. EIT eriprogrammi
tasandil ei figureeri.
Tuletame meelde, et uuendustegevus on
sõnaselgelt lisatud erinevatesse raamprogrammidesse, mille aluseks on Euroopa
Liidu toimimise lepingu teadusuuringute jaotis, ja käesolevas raamprogrammis on
samuti mitu innovatsiooniga seotud tegevust. Seetõttu on raamprogrammi
„Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi aluseks ELi toimimise lepingu jaotis
„Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos” (artikkel 182),
sest just nimetatud jaotis hõlmab selles ette nähtud tegevusi.
Raamprogrammi „Horisont 2020” oma osa andva
Euratomi teadusuuringute ja koolituse programmi ettepaneku aluseks on Euratomi
asutamislepingu artikkel 7.
3.2         Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse
põhimõtted
Ettepanekud on koostatud eesmärgiga viia liidu
lisaväärtus ja mõju maksimumini, keskendus nendele eesmärkidele ja tegevustele,
mida liikmesriigid üksinda tegutsedes saavutada ja tulemuslikult läbi viia ei
suuda. Liidu tasandi sekkumisega saab tugevdada üldist teadusuuringute ja
innovatsiooni raamistikku ning kooskõlastada liikmesriikide teadusuuringuid,
vältides nii kattumist ning tagades tähtsaimates valdkondades kriitilise massi
olemasolu ja optimaalse rahastamise avaliku sektori vahenditest. Liidu tasandil
sekkumine võimaldab kogu Euroopat hõlmavat konkurentsi parimate ettepanekute
valimisel, mistõttu paraneb erinevate valdkondade tipptase ning tipptaseme
teadusuuringud ja innovatsioon tehakse nähtavaks. Samuti on liidu tasand kõige
parem riikidevahelise liikuvuse toetamiseks, mistõttu paraneb teadlaste
koolitus ja karjäärikujundus. Liidu tasandi programmis suudetakse paremini
tegeleda väga riskantse ja pikaajalise teadus- ja arendustegevusega, jaotades
nii riski, laiendades ulatust ja suurendades mastaabisäästu, mis muidu ei oleks
võimalik. Liidu tasandil sekkumisega saab suurendada avaliku ja erasektori
lisainvesteeringuid teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, panustada
Euroopa teadusruumi, kus teadmised, teadlased ja tehnoloogia ringlevad vabalt,
ning kiirendada uuenduste äriotstarbelist kasutamist ja levitamist ühtsel
turul. Samuti on liidu tasandi programme vaja selleks, et toetada
poliitikaloomet ja erinevate poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamist.
Täielik tõendusmaterjal on kaasasolevates mõjuhinnangutes.
4.           MÕJU EELARVELE
Kõikide ettepanekute eelarve on esitatud
praegustes püsivhindades. Käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses
esitatakse mõju eelarvele (jooksevhindades) ning inim- ja haldusressursside vajadus.
Komisjon võib kulude ja tulude analüüsi alusel kasutada raamprogrammi „Horisont
2020” rakendamiseks rakendusameteid, nagu on sätestatud nõukogu määruses
(EÜ) 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele
usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded.
2011/0402 (CNS)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
XXX,
millega kehtestatakse teadusuuringute ja
innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020
rakendamise eriprogramm
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 182 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2],
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[3],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[4],
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt asutamislepingu artikli 182
lõikele 3 tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määrust (EL) nr …, mis
käsitleb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020
(Horisont 2020),[5]
rakendada eriprogrammi kaudu, milles määratakse kindlaks rakendamise
erieesmärgid ja nende saavutamise üksikasjalikud eeskirjad, selle kestus ning
vajalikud vahendid.
(2)
Raamprogrammiga Horisont 2020 püütakse täita kolme
prioriteetset ülesannet, nimelt tipptasemel teaduse väljatöötamine (tipptasemel
teadus), juhtpositsiooni saavutamine tööstuses (juhtpositsioon tööstuses) ja
ühiskonnaprobleemide lahendamine (ühiskonnaprobleemid). Need prioriteedid
rakendatakse eriprogrammiga, mis koosneb kolmest kaudsete meetmete osast ja
ühest Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete osast.
(3)
Raamprogrammis Horisont 2020 esitatakse nimetatud
raamprogrammi üldeesmärk, prioriteedid ning erieesmärkide ja konkreetse
tegevuse põhisuunad, eriprogrammis tuleks määratleda aga iga konkreetse osa
erieesmärgid ja meetmete põhisuunad. Nimetatud eriprogrammi suhtes kohaldatakse
täielikult raamprogrammis Horisont 2020 sätestatud rakendussätteid, muu hulgas
eetiliste põhimõtetega seonduvaid sätteid.
(4)
Iga osa peaks täiendama teisi eriprogrammi
rakendamiseks välja töötatud osi ning kõiki osi rakendatakse kooskõlas.
(5)
Oluline on tõhustada ja laiendada liidu teadusbaasi
pädevust ning tagada maailmatasemel teadusuuringute ja andekate inimeste
olemasolu, et kindlustada Euroopa pikemaajaline konkurentsivõime ja heaolu.
I osa „Tipptasemel teadus” peaks toetama Euroopa Teadusnõukogu tegevust
eesliiniuuringutel, tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid, Marie Curie
nimelisi meetmeid ja Euroopa teadustaristut. Selle tegevuse eesmärk peaks olema
suurendada pädevust pikemas perspektiivis, keskendudes oluliselt uue põlvkonna
teadusele, süsteemidele ja teadlastele, ning toetada esiletõusvaid talente kogu
liidus ja assotsieerunud riikidest. Liidu tegevus tipptasemel teaduse
toetamiseks peaks aitama konsolideerida Euroopa teadusruumi ning muutma liidu
teadussüsteemi maailmas konkurentsivõimelisemaks ja köitvamaks.
(6)
I osa „Tipptasemel teadus” alusel elluviidavad
meetmed tuleb kindlaks määrata olenevalt teaduse vajadustest ja võimalustest
ilma eelnevalt määratlemata temaatiliste prioriteetideta. Teadusuuringute kava
tuleb koostada tihedas koostöös teadusringkonnaga. Teadusuuringuid tuleks rahastada
tipptaseme alusel.
(7)
Euroopa Teadusnõukoguga tuleks asendada komisjoni
otsusega 2007/134/EÜ[6]
rajatud Euroopa Teadusnõukogu ja see peaks olema viimase õigusjärglane. Euroopa
Teadusnõukogu peaks tegutsema kehtivate teadusliku tipptaseme, autonoomia, tõhususe
ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt.
(8)
Liidu juhtpositsiooni säilitamiseks ja
suurendamiseks tööstuses on vaja viivitamata ergutada erasektori teadus- ja
arendustegevusse ning innovatsiooni suunatud investeeringuid, edendada
teadusuuringuid ja innovatsiooni ettevõtjapõhise kavaga ning kiirendada uue
tehnoloogia arendamist, mis tuleviku ettevõtjaid ja majanduskasvu toetavad.
II osa „Juhtpositsioon tööstuses” peaks toetama tipptasemel teadusse ja
innovatsiooni suunatud investeeringuid progressi võimaldava tehnoloogia ning
muu tööstustehnoloogia valdkondades, parandama uuenduslike ettevõtete ja
projektide riskikapitali kättesaadavust ning toetama laialdaselt väikese ja
keskmise suurusega ettevõtjate innovatsiooni.
(9)
Kosmosealased teadusuuringud ja innovatsioon, mis
on liidu jagatud pädevus, tuleks kaasata sidusa osana II osasse „Juhtpositsioon
tööstuses”, selleks et suurendada nende teaduslikku, majanduslikku ja
ühiskondlikku mõju ning tagada tulemuslik ja kulutõhus rakendamine.
(10)
Euroopa 2020. aasta strateegias[7] kindlaksmääratud oluliste
ühiskonnaprobleemide lahendamiseks on vaja oluliselt investeerida
teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et töötada välja ja võtta kasutusele
vajaliku haardega uudsed ja murrangulised lahendused. Nende probleemide
lahendamine kujutab endast ka olulist majanduslikku võimalust uuenduslikele
ettevõtetele ning annab seega oma panuse liidu konkurentsivõimesse ja
tööhõivesse.
(11)
III osa „Ühiskonnaprobleemid” peaks peamistele
ühiskonnaprobleemidele reageerides suurendama teadusuuringute ja innovatsiooni
tõhusust, toetades tipptasemel teadustegevust ja innovatsiooni. Selline tegevus
tuleks ellu viia probleemipõhise lähenemisviisiga, milles ühendatakse eri
valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Selliste
probleemide käsitlemisel on olulised teadusuuringud sotsiaal- ja
humanitaarteaduste valdkonnas. Tegevus peaks hõlmama mitmesugust teadustööd ja
innovatsiooni rõhuasetusega innovatsioonitegevusel, nagu katsetamine,
tutvustamine ja proovisüsteemid ning riigihangete, ettevalmistavate uuringute
ja standardite kehtestamise toetamine ning uuenduslike toodete turuleviimine.
Selle tegevusega tuleks otse toetada konkreetse valdkonna poliitilist pädevust
liidu tasandil. Kõigi probleemidega tegelemine peaks aitama saavutada säästva
arengu üldeesmärki.
(12)
Programmi Horisont 2020 lahutamatu osana peaks
Teadusuuringute Ühiskeskus jätkama sõltumatu kliendikeskse teadusliku ja
tehnilise toe pakkumist liidu poliitika määratlemisele, väljatöötamisele,
rakendamisele ja seirele. Selle ülesande täitmiseks peaks Teadusuuringute
Ühiskeskuse korraldatavad teadusuuringud vastama parimale võimalikule
kvaliteedile. Viies selle ülesande kohaselt ellu otsemeetmeid, peaks
Teadusuuringute Ühiskeskus pöörama erilist tähelepanu Euroopa Liidule murettekitavatele
põhiküsimustele, nimelt arukas, kaasav ja jätkusuutlik majanduskasv, julgeolek
ja kodakondsus ning Globaalne Euroopa.
(13)
Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed tuleks
rakendada paindlikul, tõhusal ja läbipaistval viisil, võttes arvesse nii Teadusuuringute
Ühiskeskuse kasutajate kui ka liidu poliitika asjakohaseid nõudmisi ning
lähtudes eesmärgist kaitsta liidu finantshuve. Teadustegevust tuleks vajaduse
korral kohandada kõnealuste vajadustega, teaduse ja tehnoloogia arenguga ning
selle eesmärk peaks olema teadusliku tipptaseme saavutamine.
(14)
Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkama
lisavahendite loomist konkureerivate tegevusalade abil, sealhulgas osalemine
raamprogrammi Horisont 2020 kaudsete meetmete võtmises, kolmandate isikute töö
ja vähemal määral intellektuaalomandi kasutamine.
(15)
Eriprogramm peaks täiendama liikmesriikide tegevust
ja teisi liidu meetmeid, mis on vajalikud Euroopa 2020. aasta strateegia
rakendamiseks, eriti sellistes poliitikavaldkondades nagu ühtekuuluvus,
põllumajandus ja maaelu areng, haridus ja kutseharidus, tööstus, rahvatervis,
tarbijakaitse, tööhõive ja sotsiaalpoliitika, energia, transport, keskkond,
kliimameetmed, julgeolek, merendus ja kalandus, arengukoostöö ning laienemis-
ja naabruspoliitika võetavate meetmetega.
(16)
Selleks et tagada, et Horisont 2020 hindamised
kajastaksid nõuetekohaselt hetkeolukorda ja et rahastamisvahendite kasutamise
eritingimused vastaksid turutingimustele, tuleks komisjonile Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda volitused võtta vastu delegeeritud
õigusakte, et kohandada või täiendada eriprogrammi erieesmärkidele vastavaid
tulemusnäitajaid ja rahastamisvahendite kasutamise eritingimusi. Eriti oluline
on, et komisjon peab ettevalmistuste tegemise ajal asjakohaseid
konsultatsioone, sh ekspertidega.
Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide
ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide õigeaegse
ning sobiva edastamise Euroopa Nõukogule.
(17)
Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva
eriprogrammi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused
eriprogrammi rakendamist käsitlevate tööprogrammide vastuvõtmiseks.
(18)
I, II ja III osa tööprogrammidega seonduvaid
rakendusvolitusi, välja arvatud Euroopa Teadusnõukogu meetmed, kui komisjon ei
kaldu kõrvale sõltumatu teadusnõukogu seisukohast, tuleks täita kooskõlas
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL)
nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis
käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[8].
(19)
Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukoguga,
mis loodi komisjoni 10. aprilli 1996. aasta otsusega
nr 96/282/Euratom Teadusuuringute Ühiskeskuse ümberkorraldamise kohta,[9] on nimetatud Teadusuuringute
Ühiskeskuse otsemeetmete eriprogrammi teadusliku ja tehnoloogilise sisu osas
konsulteeritud.
(20)
Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks tunnistada
kehtetuks nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/971/EÜ (mis
käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja
tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise
eriprogrammi „Koostöö”),[10]
nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/972/EÜ (mis käsitleb Euroopa
Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda
raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Ideed”),[11] nõukogu 19. detsembri 2006.
aasta otsus 2006/973/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute,
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013)
rakendamise eriprogrammi „Inimesed”),[12]
nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/974/EÜ (mis käsitleb Euroopa
Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda
raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus”),[13] nõukogu 19. detsembri 2006.
aasta otsus 2006/975/EÜ (mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete
kaudu elluviidavat Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja
tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammi)[14],
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
I JAOTIS
KEHTESTAMINE
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva otsusega kehtestatakse eriprogramm
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr XX/2012[15] rakendamiseks ning määratakse
kindlaks nii erieesmärgid liidu abi kohta kõnealuse määruse artiklis 1
sätestatud teadus- ja uuendustegevusele kui ka rakenduseeskirjad.
Artikkel 2
Eriprogrammi kehtestamine
1.           Eriprogramm Teadusuuringute
ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020
rakendamiseks (edaspidi „eriprogramm”) koostatakse vahemikuks
1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.
2.           Määruse (EÜ) nr XX/2012
(Horisont 2020) artikli 5 lõigete 2 ja 3 kohaselt koosneb nimetatud eriprogramm
järgmistest osadest:
(a)
I osa „Tipptasemel teadus”;
(b)
II osa „Juhtpositsioon tööstuses”;
(c)
III osa „Ühiskonnaprobleemid”;
(d)
IV osa „Teadusuuringute Ühiskeskuse
otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda”.
Artikkel 3
Erieesmärgid
1.           I osaga „Tipptasemel teadus”
tõstetakse Euroopa teadusuuringute taset määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont
2020) artikli 5 lõike 2 punktis a sätestatud prioriteedi „Tipptasemel teadus”
kohaselt, taotledes järgmiseid erieesmärke:
(a)
eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu
tegevuse kaudu;
(b)
teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja kujunemisjärgus
tehnoloogiate valdkonnas;
(c)
oskuste, koolituse ja karjääri edendamine Marie
Skłodowska-Curie nimeliste meetmete (Marie Curie nimelised meetmed) kaudu;
(d)
Euroopa teadustaristu (sh e-taristu) tõhustamine.
Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse põhisuunad
on kindlaks määratud I lisa I osas.
2.           II osaga
„Juhtpositsioon tööstuses” tugevdatakse juhtpositsiooni tööstuses ja
suurendatakse konkurentsivõimet määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli
5 lõike 2 punktis b sätestatud prioriteedi „Juhtpositsioon tööstuses” kohaselt,
taotledes järgmiseid erieesmärke:
(a)
Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine tööstuses
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse, tutvustamise ja innovatsiooni kaudu
järgmistes progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkondades:
i)        info- ja kommunikatsioonitehnoloogia;
ii)       nanotehnoloogia;
iii)      kõrgtehnoloogilised materjalid;
iv)      biotehnoloogia;
v)       kõrgtehnoloogiline tootmine ja
töötlemine;
vi)      kosmos;
(b)
teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute
riskikapitali kättesaadavuse parandamine;
(c)
innovatsiooni suurendamine VKEdes.
Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse
põhisuunad on kindlaks määratud I lisa II osas. Rahastamisvahendite
kasutamiseks seoses punkti b erieesmärgiga kehtestatakse eritingimused.
Need tingimused on sätestatud I lisa II osa punktis 2.
Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte kooskõlas artikliga 10, et kohandada kõnealuseid eritingimusi
vastavalt turutingimustele või konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi
laenutagamisvahendi ning seitsmenda raamprogrammi riskijagamisrahastu
riskijagamisvahendi tulemustele.
3.           III osaga
„Ühiskonnaprobleemid” aidatakse kaasa määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020)
artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud eesmärgi saavutamisele, taotledes
teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust, tutvustamist ja innovatsiooni ning
järgmiseid erieesmärke:
(a)
elukestva tervise ja heaolu parandamine;
(b)
piisav ohutu ja kvaliteetse toidu ja muude
biotoorainetel põhinevate toodetega varustamine, töötades konkurentsivõimeliste
ja vähese CO2-heitega tarneahelate kõrval välja tootlikud ning
ressursitõhusad esmatootmissüsteemid ja edendades nendega seotud ökosüsteemi
teenuseid;
(c)
üleminek usaldusväärsele, säästvale ja
konkurentsivõimelisele energiasüsteemile suureneva loodusvarade nappuse,
kasvavate energiavajaduste ja kliimamuutuste kontekstis;
(d)
ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva
Euroopa transpordisüsteemi saavutamine kodanike, majanduse ja ühiskonna
hüvanguks;
(e)
ressursitõhusa ja kliimamuutustele vastupidava
majanduse ning tooraine jätkusuutliku varu tagamine, et täita maailma
rahvastiku kasvust tulenevaid vajadusi planeedi loodusvarade jätkusuutlikkuse
piires;
(f)
kaasava, innovatiivse ja turvalise Euroopa
ühiskonna soodustamine enneolematute muutuste ja suurenevate üleilmsete
sõltuvussuhete kontekstis.
Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse
põhisuunad on kindlaks määratud I lisa III osas.
4.           IV osa „Teadusuuringute
Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda” aitab kaasa kõigile
määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõikes 2 sätestatud
prioriteetidele ja selle erieesmärk on pakkuda kliendikeskset teaduslikku ja
tehnilist tuge liidu poliitikameetmetele.
Nimetatud erieesmärgiga seotud tegevuse põhisuunad
on kindlaks määratud I lisa IV osas.
5            Eriprogrammi tulemuste ja mõju
hindamisel lähtutakse tulemusnäitajatest, mis võivad vastavalt vajadusele
hõlmata artikleid mõjukates teadusajakirjades, teadlaste liikuvust,
teadustaristu kättesaadavust, võlgade rahastamise ja riskikapitali
investeeringute kaudu mobiliseeritud investeeringuid, VKEsid, kes tulevad välja
ettevõtte või turu jaoks uute uuenduslike toodetega, viiteid asjakohasele
uurimistegevusele poliitikadokumentides ja konkreetset mõju
poliitikameetmetele.
Käesoleva artikli lõigetes 1–4 sätestatud
erieesmärkidele vastavate tulemuslikkuse põhinäitajate üksikasjad on esitatud
II lisas.
Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas
artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte nimetatud näitajate
kohandamiseks muutustega, või neid täpsustada.
Artikkel 4
Eelarve
1.           Vastavalt määruse (EÜ) nr
XX/2012 (Horisont 2020) artikli 6 lõikele 1 on nimetatud eriprogrammi
rakendamise rahastamispakett 86198 miljonit eurot.
2.           Lõikes 1 osutatud summa
jagatakse käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 2 sätestatud nelja osa vahel
määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 6 lõike 2 kohaselt. Eelarve
suunav jaotus käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud erieesmärkidele ja
Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmete rahastamise maksimaalne kogusumma on
esitatud määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) II lisas.
3            Komisjoni halduskulud ei
tohi ületada 6 % määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 6 lõikes
2 osutatud eriprogrammi I, II ja III osale ette nähtud summadest.
4.           Vajaduse korral võib
tehniliste ja halduskulude katmiseks ette nähtud assigneeringud kirjendada
eelarvesse ka pärast 2020. aastat, et oleks võimalik hallata 2020. aasta 31.
detsembriks lõpule viimata meetmeid.
II JAOTIS
RAKENDAMINE
Artikkel 5
Tööprogrammid
1.           Eriprogrammi rakendatakse
tööprogrammidega.
2.           Komisjon võtab artikli 2
lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud eriprogrammi I, II ja III osa
rakendamiseks vastu ühised või eraldi tööprogrammid, välja arvatud erieesmärgi
„Euroopa teadusbaasi tugevdamine eesliiniuuringutes” meetmete rakendamine.
Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 9 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.
3.           Komisjon võtab
rakendusaktiga vastu erieesmärgi „Euroopa teadusbaasi tugevdamine
eesliiniuuringutel” meetmete rakendamise tööprogrammid, mille Euroopa
Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu on koostanud artikli 7 lõike 2
punkti b kohaselt. Euroopa Komisjon kaldub sõltumatu teadusnõukogu loodud
tööprogrammist kõrvale üksnes juhul, kui ta leiab, et see ei vasta käesoleva
otsuse sätetele. Sellisel juhul võtab komisjon tööprogrammi vastu rakendusaktiga
artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Komisjon põhjendab
nõuetekohaselt kõnealust meedet.
4.           Komisjon võtab
rakendusaktiga vastu mitmeaastase tööprogrammi eriprogrammi IV osa kohta, mis
käsitleb artikli 2 lõike 2 punktis d osutatud Teadusuuringute Ühiskeskuse
otsemeetmeid väljaspool tuumaenergiavaldkonda.
Nimetatud tööprogrammis võetakse arvesse otsuses
96/282/Euratom nimetatud Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu
arvamust.
5.           Kõnealustes tööprogrammides
võetakse arvesse teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni olukorda riiklikul,
liidu ja rahvusvahelisel tasandil ning asjakohaseid arengusuundi poliitikas,
majanduses ja ühiskonnas. Tööprogrammid sisaldavad teavet liikmesriikide
teadus- ja uuendustegevuse koordineerimise kohta, sealhulgas ühise kavandamise
algatusi sisaldavates valdkondades. Vajaduse korral ajakohastatakse
tööprogramme.
6.           Artikli 2 lõike 2 punktides
a, b ja c osutatud I, II ja III osa rakendamiseks mõeldud tööprogrammides
sätestatakse saavutatavad eesmärgid, eeldatavad tulemused, tööprogrammide
rakendamise meetod ja nende kogusumma, sh vajaduse korral orienteeruvad andmed
kliimamuutustega seotud kulutuste kohta. Tööprogrammid sisaldavad ka
rahastatavate meetmete kirjeldust, igale meetmele eraldatavat esialgset summat,
esialgset rakendamise ajakava ning ka mitut aastat hõlmavat lähenemisviisi ja
strateegilisi suundi järgnevateks rakendusaastateks. Samuti hõlmavad need
toetuste prioriteete, olulisi hindamiskriteeriume ja kaasrahastamise
maksimummäära. Nimetatud tööprogrammid võimaldavad alt üles lähenemisviisi,
milles käsitletakse eesmärke uuenduslikult.
Lisaks sisaldavad nimetatud tööprogrammid jagu,
milles määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020)
artiklis 13 osutatud valdkondadevahelised meetmed nii kahe või rohkema
samaväärse prioriteediga erieesmärgi kui ka kahe või rohkema prioriteedi vahel.
Neid meetmed rakendatakse integreeritud viisil.
Artikkel 6
Euroopa Teadusnõukogu
1.           Komisjon asutab Euroopa
Teadusnõukogu (ECR), mille kaudu rakendatakse I osa „Tipptasemel teadus”
meetmeid, mis on seotud erieesmärgiga „Euroopa teadusbaasi tugevdamine
eesliiniuuringutel”. Kõnealune Euroopa Teadusnõukogu on
otsusega 2007/134/EÜ loodud Euroopa Teadusnõukogu õigusjärglane.
2.           Euroopa Teadusnõukogu
koosneb artiklis 7 sätestatud sõltumatust teadusnõukogust ja artikli 8
kohasest spetsiaalsest rakendusstruktuurist.
3.           Euroopa Teadusnõukogul on
president, kes valitakse välja staažikate ja rahvusvaheliselt tunnustatud
teadlaste hulgast.
Presidendi määrab spetsiaalse otsimiskomisjoni
läbiviidud värbamisprotsessi tulemusel ametisse komisjon neljaks aastaks,
kusjuures ametiaega saab ühe korra pikendada. Värbamisprotsessil ja valitud
kandidaadil peab olema sõltumatu teadusnõukogu heakskiit.
Euroopa Teadusnõukogu president on ka sõltumatu
teadusnõukogu esimees, kes tagab selle juhtimise ja suhted spetsiaalse
rakenduskolleegiumiga ning esindab sõltumatut teadusnõukogu teadusmaailmas.
4.           Euroopa Teadusnõukogu
tegutseb teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe, mõjususe, läbipaistvuse
ja vastutuse põhimõtete kohaselt. Sellega tagatakse otsuse 2006/972/EÜ kohaste
Euroopa Teadusnõukogu meetmete järjepidevus.
5.           Euroopa Teadusnõukogu
tegevusega toetatakse kõikide valdkondade teadusuuringuid, mida teevad
eraldiseisvad ja riikidevahelised omavahel Euroopa tasandil konkureerivad
teadlasrühmad. Euroopa Teadusnõukogu eesliiniuuringute jaoks antakse toetusi
ainult teadusliku tipptaseme kriteeriumi alusel.
6.           Komisjon tagab Euroopa
Teadusnõukogu sõltumatuse ja usaldusväärsuse ning kindlustab Euroopa
Teadusnõukogule pandud ülesannete nõuetekohase täitmise.
Komisjon tagab, et Euroopa Teadusnõukogu meetmed
viiakse ellu käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud põhimõtete ja artikli 7
lõikes 2 osutatud üldstrateegia kohaselt.
Artikkel 7
Sõltumatu teadusnõukogu
1.           Sõltumatu teadusnõukogu
puhul tagatakse eri teadusuuringute valdkondade esindatus selliselt, et see
moodustatakse asjakohaste teadmistega tunnustatud teadlastest, inseneridest ja
teaduritest, kes tegutsevad oma isiklikul vastutusel ja on sõltumatud
kõrvalistest huvidest.
Sõltumatu teadusnõukogu liikmed nimetab ametisse
komisjon pärast sõltumatut ja läbipaistvat valimismenetlust, mis on kõnealuse
nõukoguga kokku lepitud ja hõlmab teadusringkondadega konsulteerimist ning
aruande esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Nende ametiaeg on neli aastat ja neid võib ühe
korra ametisse tagasi nimetada rotatsiooni alusel, mis tagab kõnealuse nõukogu
tegevuse järjepidevuse.
2.           Sõltumatu teadusnõukogu
kehtestab:
(a)
Euroopa Teadusnõukogu üldstrateegia;
(b)
Euroopa Teadusnõukogu meetmete rakendamise
tööprogrammi;
(c)
eksperdihinnangute korraldamise ja ettepanekute
hindamise meetodid ning menetlused, mille alusel määratakse kindlaks
rahastatavad ettepanekud;
(d)
oma seisukoha küsimuste kohta, mis võivad
teaduslikust seisukohast parandada eriprogrammi tulemusi ja mõju ning tehtavate
teadusuuringute kvaliteeti;
(e)
käitumisjuhendi, milles käsitletakse muu hulgas
huvide konflikti vältimist.
Komisjon kaldub kõrvale sõltumatus teadusnõukogus
esimese lõigu punktide a, c, d ja e kohaselt võetud seisukohtadest üksnes
juhul, kui ta leiab, et käesoleva otsuse sätteid ei ole järgitud. Sellisel
juhul võtab komisjon vastu meetmed eriprogrammi rakendamise järjepidevuse
säilitamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, sätestades punktid, milles
tema seisukohad erinevad sõltumatu teadusnõukogu omadest, ning põhjendades
kõnealuseid meetmeid.
3.           Sõltumatu teadusnõukogu
tegutseb I lisa I osa punktis 1.1 esitatud volituste kohaselt.
4.           Sõltumatu teadusnõukogu
tegutseb artikli 6 lõikes 4 sätestatud põhimõtete kohaselt ja üksnes
eriprogrammi selle osa eesmärkide saavutamise nimel, mis on seotud
erieesmärgiga „Euroopa teadusbaasi tugevdamine eesliiniuuringutes”. Kõnealune
nõukogu tegutseb usaldusväärselt ja ausalt ning teeb oma tööd tõhusalt ning
võimalikult läbipaistvalt.
Artikkel 8
Spetsiaalne rakendusstruktuur
1.           Spetsiaalne rakendusstruktuur
vastutab administratiivsete ülesannete ja programmi elluviimise eest, nagu on
kirjeldatud I lisa I osa punktis 1.2, ning toetab sõltumatut
teadusnõukogu kõigi selle ülesannete täitmisel.
2.           Komisjon tagab, et
spetsiaalne rakendusstruktuur järgiks rangelt, tõhusalt ja vajaliku
paindlikkusega üksnes Euroopa Teadusnõukogu eesmärke ja nõudeid.
III JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 9
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni abistab komitee.
Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011[16] tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele
osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
3.           Kui lõikes 2 osutatud
komitee arvamust tuleb küsida kirjaliku menetluse kaudu, peatatakse see
menetlus ilma tulemusele jõudmata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks
seatud tähtaja jooksul sedasi otsustab või kui komitee liikmete enamus seda
taotleb.
Artikkel 10
Delegeeritud volituste rakendamine
1.           Komisjonile antakse
volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud
tingimustel.
2.           Komisjonile antakse volitused
võtta vastu delegeeritud õigusakte kindlaksmääramata ajaks alates käesoleva
otsuse jõustumisest.
3.           Euroopa Nõukogu võib
delegeeritud volitused igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega
lõpetatakse otsuses nimetatud delegeeritud volitused. Otsus jõustub järgmisel
päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses
nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud
õigusaktide kehtivust.
4.           Niipea kui komisjon on
delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle teatavaks nõukogule.
5.           Delegeeritud õigusakt
jõustub ainult juhul, kui nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul
pärast kõnealusest õigusaktist teatamist nõukogule või kui nõukogu on enne
nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et ei kavatse
vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib nõukogu taotluse korral ühe
kuu võrra pikendada.
6.           Komisjon teavitab Euroopa
Parlamenti delegeeritud õigusakti vastuvõtmisest, delegeeritud õigusakti kohta
esitatud vastuväidetest või delegeeritud volituste tagasivõtmisest nõukogu
poolt.
Artikkel 11
Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted
1.           Otsused 2006/971/EÜ,
2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ tunnistatakse kehtetuks
alates 1. jaanuarist 2014.
2.           Siiski kohaldatakse lõikes 1
osutatud otsustega algatatud meetmete ja kõnealuste otsuste alusel täideviidud
meetmetega seonduvate finantskohustuste suhtes edaspidigi kõnealuseid otsuseid,
kuni nimetatud meetmed on elluviidud. Vajaduse korral täidab lõikes 1
osutatud otsustega asutatud komiteede ülejäänud ülesanded käesoleva otsuse
artiklis 9 osutatud komitee.
3.           Eriprogrammile eraldatud
finantsvahendid võivad hõlmata ka kulutusi tehnilisele ja haldusabile, mis on
vajalik üleminekuks otsustega 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ,
2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ hõlmatud meetmetelt eriprogrammile.
Artikkel 12
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 13
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
I LISA
Tegevuse põhisuunad
Kaudsete meetmete ühiselemendid
1.           Kavandamine
1.1.        Üldised märkused
Määruse (EL) nr XX/2012 (Horisont
2020) on esitatud põhimõtted, et edendada kavandamise lähenemisviisi, kus
tegevus panustab strateegilisel ja integreeritud viisil eesmärkide
saavutamisse, ning et tagada tugev vastastikune täiendavus muude asjaomaste
poliitikameetmete ja programmidega kogu liidu ulatuses.
Raamprogrammi Horisont 2020 kaudseid meetmete
rakendamiseks kasutatakse finantsmääruses sätestatud rahastamisvorme, ennekõike
toetusi, auhindasid, hankeid ja rahastamisvahendeid. Kõiki rahastamisvorme
kasutatakse paindlikult kõikide raamprogrammi Horisont 2020 üldiste ja
erieesmärkide saavutamiseks ning nende kasutamine määratletakse iga erieesmärgi
vajadustest ja eripäradest lähtudes.
Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et
oleks tagatud laiaulatuslik lähenemisviis innovatsioonile, mis ei piirdu ainult
uute toodete ja teenuste arendamisega uute teaduslike ja tehnoloogiliste
saavutuste alusel, vaid hõlmab ka selliseid aspekte nagu olemasoleva
tehnoloogia kasutamine uutel rakendusaladel, pidev arendamine ning
mittetehnoloogiline ja sotsiaalne innovatsioon. Ainult holistliku
lähenemisviisiga innovatsioonile on võimalik otsida lahendusi ühiskonnaprobleemidele
ning luua samal ajal uusi konkurentsivõimelisi ettevõtteid ja tööstusi.
Ühiskonnaprobleemide, eriti progressi
võimaldava ja tööstustehnoloogia puhul pööratakse erilist rõhku sellise
tegevuse toetamisele, mis toimub lõppkasutajatele ja turule lähedal, nagu
näidis-, katse- ja kontseptsiooni tõestamise projektid. Olenevalt vajadusest
hõlmab see ka tegevust, millega toetatakse sotsiaalset innovatsiooni ning
tarbimisele orienteeritud lähenemisviise, nagu standardite kehtestamise eelsed
või kommertskasutusele eelnevad hanked, uuenduslike lahenduste hanked,
standardite kehtestamine ja muid kasutajakesksed meetmed, mille eesmärk on
aidata kiirendada uuenduslike toodete ja teenuste turuletoomist ja levikut.
Lisaks sellele on kõikide nende katsumuste ja tehnoloogialahenduste raames
piisavalt ruumi nn alt üles lähenemisviiside ning avatud, lihtsate ja kiiresti
rakendatavate kavade jaoks, et anda Euroopa parimatele teadlastele,
ettevõtjatele ja ettevõtetele võimalus esitada omal valikul läbimurdvaid lahendusi.
Üksikasjalik prioriteetide seadmine
raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise ajal nõuab strateegilist lähenemisviisi
teadustegevuse kavandamisele, kasutades valitsemisviise, mis joonduvad küll
tihedalt poliitika arendamisega, kuid ületavad samal ajal ka traditsiooniliste
poliitikavaldkondade piire. Selle aluseks on usaldusväärsed tõendid, analüüsid
ja ettenägelikkus ning tehtud edusamme hinnatakse teatavate kindlate
tulemusnäitajate alusel. Selline valdkondadevaheline lähenemisviis
kavandamisele ja valitsemisele võimaldab tõhusat kooskõlastamist kõikide
raamprogrammi Horisont 2020 erieesmärkide vahel ning samuti kõigile neile
eesmärkidele omaste probleemide lahendamist, nagu jätkusuutlikkus,
kliimamuutused või mereteadus ja -tehnoloogia.
Prioriteetide seadmisel võetakse samuti
aluseks laias ulatuses sisendeid ja nõuandeid. Olenevalt vajadusest hõlmab see
sõltumatute ekspertide rühmasid, mis pannakse kokku spetsiaalselt nõustamiseks
raamprogrammi Horisont 2020 rakendamisel või selle erieesmärkide saavutamisel.
Neil eksperdirühmadel peavad olema asjakohased ekspertteadmised ja teadmised
asjaomastes valdkondades ning mitmekesine professionaalne taust, muu hulgas ka
tööstuses ja kodanikuühiskonna tegevuses osalemise kujul.
Prioriteetide seadmisel võib võtta arvesse ka
Euroopa tehnoloogiaplatvormide strateegiliste teadusuuringute kavasid või
Euroopa innovatsioonipartnerluse rakenduskavasid. Olenevalt vajadusest
toetatakse prioriteetide seadmist ja rakendamist ka raamprogrammi Horisont 2020
raames toetust saavate avaliku sektori siseste ning avaliku ja erasektori
partnerlussuhete kaudu kooskõlas raamprogrammi Horisont 2020 sätetega.
Prioriteetide seadmise ühe nurgakivi moodustab ka korrapärane suhtlemine
lõppkasutajatega, kodanikega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega,
kasutades asjakohaseid metoodikaid, nagu konsensuskonverentsid, osalev
tehnoloogiahindamine või otsene osalemine teadus- ja innovatsiooniprotsessides.
Kuna raamprogrammi Horisont 2020 kestus on
seitse aastat, võib majanduslik, ühiskondlik ja poliitiline kontekst, milles
see toimib, programmi elluviimise käigus oluliselt muutuda. Horisont 2020 peab
olema suuteline nende muutustega kohanema. Seepärast on iga erieesmärgi puhul
võimalik toetada tegevust, mis ulatub kaugemale allpool esitatud kirjeldustest,
kui see on nõuetekohaselt põhjendatud, et käsitleda tähtsamaid arengusuundi,
poliitilisi vajadusi ja ettenägematuid sündmusi.
1.2.        Sotsiaal- ja
humanitaarteadused
Teadusuuringud sotsiaal- ja humanitaarteaduste
valdkonnas integreeritakse täies ulatuses raamprogrammi Horisont 2020 kõikide
üldeesmärkidega. Sinna juurde kuulub suur hulk võimalusi selliste
teadusuuringute toetamiseks Euroopa Teadusnõukogu, Marie Curie nimeliste
meetmete või teadustaristu erieesmärgi kaudu.
Sotsiaal- ja humanitaarteadusi süvalaiendatakse
ka iga ühiskonnaprobleemi lahendamiseks vajalike meetmete väga tähtsa osana, et
nende mõju suurendada. See hõlmab tervist mõjutavate tegurite mõistmist ja
tervishoiusüsteemide tõhususe optimeerimist; toetust poliitikameetmetele, mis
annavad rohkem õigusi maapiirkondadele ja edendavad teadlikumaid
tarbijavalikuid; kindlat otsuste tegemist energiapoliitika valdkonnas ja
tarbijasõbraliku Euroopa elektrivõrgu tagamist; tõendipõhise
transpordipoliitika toetamist; toetust kliimamuutuste leevendamise ja nendega
kohanemise strateegiatele, algatusi ressursitõhususe valdkonnas ning meetmeid
keskkonnahoidliku ja jätkusuutliku majanduse saavutamise valdkonnas.
Lisaks toetab erieesmärk saavutada kaasav,
innovatiivne ja turvaline ühiskond sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas
teadusuuringuid, mis käsitlevad horisontaalseid probleeme, nagu aruka ja
jätkusuutliku majanduskasvu loomine, sotsiaalsed muutused Euroopa ühiskondades,
sotsiaalne innovatsioon, innovatsioon avalikus sektoris või Euroopa positsioon
ülemaailmse toimijana.
1.3.        Väikese ja keskmise suurusega
ettevõtjad (VKEd)
Horisont 2020
innustab ja toetab VKEde osalemist integreeritud viisil kõikide erieesmärkide
saavutamisel.
Kooskõlas raamprogrammi Horisont 2020
artikliga 18 rakendatakse erieesmärgis „Innovatsioon VKEdes”
(spetsiaalselt VKEdele ettenähtud vahend) sätestatud erimeetmeid erieesmärgi
puhul saavutada juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia
valdkonnas ning III osa „Ühiskonnaprobleemid” puhul. Selle integreeritud
lähenemisviisi tulemusel pühendatakse VKEdele ligikaudu 15 % kõigi nende
eelarvetest kokku.
1.4.        Riskikapitali kättesaadavus
Raamprogramm Horisont 2020 aitab ettevõtetel
ja muud tüüpi organisatsioonidel saada juurdepääsu laenudele, tagatistele ja
rahastamisele omakapitali kaudu kahe vahendi abil.
Võlavahendiga tagatakse üksikutele
abisaajatele laenud teadustegevusse ja innovatsiooni investeerimiseks;
tagatised rahalise abi saajatele, kes annavad omakorda laenusid abisaajatele;
laenude ja tagatiste kombinatsioone ning tagatisi või vastutagatisi riiklike ja
piirkondlike laenurahastamiskavade jaoks. Võlavahend sisaldab VKEde komponenti,
mille kaudu võimaldatakse esmajoones teadusuuringute ja innovatsiooniga
tegelevatele VKEdele laenusummasid, millega täiendatakse VKEde rahastamist
ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi laenutagamisvahendi kaudu.
Omakapitalivahendi kaudu antakse riskikapitali
ja/või mezzanine-kapitali individuaalsetele varajases arengujärgus
ettevõtetele (käivituskomponent). Kõnealune vahend võimaldab ka kasvuetapi ja
laienemisinvesteeringuid koos vahenditega ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime
programmi juurde kuuluvast kasvuetapi omakapitalivahendist, sh fondifondid.
Need vahendid mängivad põhirolli erieesmärgi
„Riskikapitali kättesaadavus” puhul, kuid vajaduse korral võib neid kasutada
kõikide raamprogrammi Horisont 2020 erieesmärkide jaoks.
Omakapitalivahend ja võlavahendi VKEde
komponent on osa ELi kahest rahastamisvahendist, mille kaudu pakutakse VKEde
teadusuuringute ja innovatsiooni ning kasvu toetamiseks omakapitali ja laene
koos vahenditega ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi juurde
kuuluvatest omakapitali- ja võlavahenditest.
1.5.        Teabevahetus ja teabe
levitamine
Liidu tasandil rahastatud teadustegevuse ja
innovatsiooni peamine lisandväärtus seisneb võimaluses levitada tulemusi ja
anda nende kohta teavet üleeuroopalisel tasandil, et nende mõju suurendada.
Seepärast kuulub raamprogrammi Horisont 2020 kõikide erieesmärkide juurde ka
sihtotstarbeline toetus meetmetele levitamise (kaasa arvatud avatud juurdepääsu
andmine uurimistulemustele), teabevahetuse ja dialoogi valdkonnas, kus pannakse
tugevat rõhku tulemusi käsitleva teabe edastamisele lõpptarbijatele,
kodanikele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele, tööstusele ja poliitikutele.
Selleks saab raamprogrammi Horisont 2020 täitmisel kasutada
teabevahetusvõrkusid. Raamprogrammi Horisont 2020 kontekstis võetavate
teabevahetusmeetmete eesmärk on samuti avalikkuse teadlikkuse suurendamine
teadustegevuse ja innovatsiooni kohta nii väljaannete, sündmuste,
teadmisvaramute, andmebaaside, veebilehtede kui ka suhtlusmeedia sihipärase
kasutamise kaudu.
2.           Rahvusvaheline koostöö
Rahvusvaheline koostöö partneritega
kolmandates riikides on vajalik, et läheneda tõhusalt paljude raamprogrammis
Horisont 2020 määratletud erieesmärkide lahendamisele, pidades eeskätt silmas
eesmärke, mis on seotud liidu välispoliitika ja rahvusvaheliste kohustustega.
See kehtib kõikide raamprogrammiga Horisont 2020 hõlmatud ülemaailmsete
ühiskonnaprobleemide puhul. Rahvusvaheline koostöö on tähtis nii eesliini- kui
ka alusuuringute jaoks, et saada kasu uutest võimalustest teaduse ja
tehnoloogia valdkonnas. Seepärast on teadlaste ja innovatsiooniga tegelevate
töötajate liikuvuse edendamine rahvusvahelisel tasandil väga tähtis selle
ülemaailmse koostöö tugevdamiseks. Samavõrd tähtis on ka rahvusvaheline tegevus
Euroopa tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks, edendades uue tehnoloogia
kasutuselevõtmist ja selle vahetamist, näiteks ülemaailmsete standardite ja koostalitlusvõimet
käsitlevate suuniste väljatöötamisega ning Euroopa lahenduste tunnustamise ja
kasutuselevõtmise edendamisega ka väljaspool Euroopat.
Rahvusvahelises koostöös raamprogrammi
Horisont 2020 raames keskendutakse koostööle kolme suurema riikide rühmaga:
(1)
tööstusriigid ja tärkava majandusega riigid;
(2)
laienemisprotsessis osalevad riigid ja
naaberriigid; ning
(3)
arengumaad.
Olenevalt vajadusest edendab raamprogramm
Horisont 2020 piirkondlikku või mitmepoolset koostööd. Rahvusvaheline koostöö
teadustegevuse ja innovatsiooni valkdonnas on üks liidu ülemaailmsete
kohustuste põhiaspekte ning mängib tähtsat rolli liidu partnerlussuhetes
arengumaadega, nagu sammud aastatuhande arengueesmärkide saavutamise poole.
Raamprogrammi Horisont 2020 artiklis 21
on sätestatud kolmandate riikide organisatsioonide ja rahvusvaheliste
organisatsioonide osalemise üldpõhimõtted. Kuna üldiselt saavad teadustöö ja
innovatsioon suurt kasu avatusest kolmandate riikide suhtes, jätkab
raamprogramm Horisont 2020 tegevust üldise avatuse põhimõttest lähtudes,
edendades samal ajal mõlemapoolset juurdepääsu kolmandate riikide
programmidele. Sellegipoolest on teatavates valdkondades soovituslik võtta
ettevaatlikum lähenemisviis, et kaitsta Euroopa huvisid.
Lisaks rakendatakse mitmesuguseid sihtotstarbelisi
meetmeid, millega võetakse strateegiline lähenemisviis rahvusvahelisele
koostööle, võttes aluseks ühised huvid ja vastastikuse kasulikkuse ning
edendades kooskõlastamist ja sünergiaid liikmesriikide tegevusega. Selle juurde
kuulub ühiste projektikonkursside toetamise mehhanism ning võimalus programmide
kaasrahastamiseks koos kolmandate riikide või rahvusvaheliste
organisatsioonidega.
Allpool järgnevad näited valdkondadest, kus on
võimalik sellist rahvusvahelist koostööd arendada.
(a)
Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute
partnerlusprogrammi (EDCTP2) jätkamine, mis käsitleb
kliinilisi katseid ravimenetluste väljatöötamiseks HIVi, malaaria ja
tuberkuloosi vastaseks võitluseks.
(b)
Toetus iga-aastase liikmesuse võimaldamise kaudu
teadusuuringute programmis HFSP (Human Frontier Science Programme), et
liidu liikmesriigid, mis ei ole G7 liikmed, saaksid täies ulatuses kasu HFSP
rahalisest toetusest.
(c)
Rahvusvaheline haruldaste haiguste
konsortsium, kus osalevad mitu liidu liikmesriiki ja kolmandad riigid. Algatuse
eesmärk on töötada 2020. aastaks välja diagnostilised testid enamiku
haruldaste haiguste jaoks ning 200 uut ravimeedet haruldaste haiguste
jaoks.
(d)
Rahvusvahelise teadmistepõhise biomajanduse foorumi
ning ELi ja Ameerika Ühendriikide biotehnoloogiauuringute rakkerühma
tegevuse toetamine, samuti koostöösidemete loomine asjaomaste rahvusvaheliste
organisatsioonide ja algatustega (nagu ülemaailmsed teadusuuringute liidud, mis
tegelevad põllumajanduslike kasvuhoonegaaside ja loomade tervishoiu küsimustega).
(e)
Panused mitmepoolsetesse protsessidesse ja
algatustesse, nagu valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC),
bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste valitsustevaheline platvorm
(IPBES) ning ülemaailmne riikidevahelist seiretegevust koordineeriv
organisatsioon Group on Earth Observations (GEO).
(f)
Kosmosedialoogid liidu
ning kahe suurima kosmoseriigi USA ja Venemaa vahel on väga väärtuslikud ning
need on aluseks strateegilise koostöö tagamisel kosmosevaldkonna partnerluse
programmides, nagu rahvusvaheline kosmosejaam või kanderaketid, ning koostöö
jaoks nüüdisaegsete kosmosevaldkonna teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse
projektides.
3.           Vastastikune täiendavus ja
valdkondadevahelised meetmed
Raamprogrammi Horisont 2020 aluseks on selle
kolme põhiosa jaoks määratletud eesmärgid: tipptasemel teaduse saavutamine,
juhtpositsiooni saavutamine tööstuses ja ühiskonnaprobleemide lahendamine.
Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et oleks tagatud nende osade piisav
kooskõlastamine ja kõikide erieesmärkide vahel loodud sünergiate parim võimalik
ärakasutamine, et suurendada nende ühist mõju liidu kõrgema tasandi
poliitilistele eesmärkidele. Seega käsitletakse raamprogrammi Horisont 2020
eesmärke, pannes tugevat rõhku tõhusate lahenduste leidmisele, mis lähevad
kaugemale lähenemisviisist, mille aluseks on lihtsalt traditsioonilised
teaduslikud ja tehnoloogilised teadusharud ning majandussektorid.
Valdkondadevahelisi meetmeid edendatakse
I osa „Tipptasemel teadus” ning ühiskonnaprobleemide lahendamise ja
progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonna vahel, et luua ühiselt
uusi teadmisi, tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid, teadustaristut ning
tähtsamaid pädevusi. Teadustaristut kasutatakse laiemalt ka ühiskonnas, näiteks
riigiteenuste, teadusuuringute edendamise, tsiviiljulgeoleku ja
kultuurivaldkonnas. Lisaks kooskõlastatakse muude raamprogrammi Horisont 2020
osadega piisavalt ka prioriteetide seadmist Teadusuuringute Ühiskeskuse ning
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) otsemeetmete rakendamise
ajal.
Lisaks on paljudel juhtudel vaja selleks, et
panustada tõhusalt Euroopa 2020. aasta strateegiasse ja juhtalgatusse
„Innovatiivne liit”, töötada välja lahendusi, mis on loomu poolest
valdkondadevahelised ning hõlmavad seega mitut raamprogrammi Horisont 2020
erieesmärki. Erilist tähelepanu pööratakse vastutustundlikule teadustegevusele
ja innovatsioonile. Soo teemat käsitletakse valdkondadevahelise teemana, et
luua tasakaalu meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevuse
ja innovatsiooni kavandamisse ja sisusse. Raamprogrammi Horisont 2020
juurde kuuluvad konkreetsed sätted selliste valdkondadevaheliste meetmete
stimuleerimiseks, sealhulgas ka tõhusa eelarvete ühendamisega. Selle juurde
kuulub näiteks ka võimalus kasutada rahastamisvahendite sätteid ja
spetsiaalselt VKEdele ettenähtud vahendit ühiskonnaprobleemide lahendamiseks
ning progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonnas.
Valdkondadevahelised meetmed on vajalikud ka
selleks, et soodustada ühiskonnaprobleemide ning progressi võimaldava ja
tööstustehnoloogia valdkonna koostoimet, mis on vajalik suuremate
tehnoloogiliste saavutusteni jõudmiseks. Näiteid sellise koostoime arendamise
võimalustest võib tuua sellistes valdkondades nagu E-tervis, nutivõrgud,
intelligentsed transpordisüsteemid, kliimameetmete süvalaiendamine,
nanomeditsiin, täiustatud materjalid kergemate sõidukite valmistamiseks või
biotehnoloogial põhinevate tööstusprotsesside ja toodete arendamine. Seepärast
toetatakse tugevaid sünergiaid ühiskonnaprobleemide lahendamise ning üldise
progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia vahel. Seda võetakse täielikult
arvesse iga erieesmärgi jaoks mitmeaastaste strateegiate väljatöötamisel ning
prioriteetide seadmisel. Selleks on vaja, et erinevaid perspektiive esindavad
sidusrühmad on rakendamisse täielikult kaasatud ning paljudel juhtudel on vaja
ka meetmeid, mis ühendavad omavahel progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia
valdkonna ning asjaomaste ühiskonnaprobleemide lahendamise rahalised vahendid.
Erilist tähelepanu pööratakse ka
raamprogrammiga Horisont 2020 rahastatud meetmete kooskõlastamisele teiste
selliste meetmetega, mida rahastatakse muude liidu rahastamisprogrammide
alusel, nagu ühine põllumajanduspoliitika, ühine kalanduspoliitika või Euroopa
Liidu hariduse, koolituse, noorsootöö ja spordi programm „Erasmus kõigile” või
programm „Tervis majanduskasvu nimel”. Selle juurde kuulub asjakohane seotus
ühtekuuluvuspoliitika fondidega, kus teadustegevuse ja innovatsiooni
suutlikkuse tõstmine piirkondlikul tasandil võib toimida nn tipptasemele
jõudmise trepina või kus piirkondlike tippkeskuste loomine võib aidata
kõrvaldada innovatsioonilõhet Euroopas või kus suuremahuliste näidis- ja
katseprojektide toetamine võib aidata kaasa eesmärgile saavutada Euroopa
juhtpositsioon tööstuses.
4.           Partnerlus
Euroopas jätkusuutliku majanduskasvu
saavutamiseks on vaja optimeerida avaliku ja erasektori osalejate panuseid. See
on vajalik Euroopa teadusruumi tugevdamiseks ning samuti juhtalgatuse
„Innovatiivne liit”, Euroopa digitaalarengu tegevuskava ja Euroopa
2020. aasta strateegia juhtalgatuste eesmärkide saavutamiseks. Lisaks on
vastutustundliku teadustegevuse ja innovatsiooni jaoks vaja saada parimaid
lahendusi just koostööst partnerite vahel, kellel on eri perspektiivid, kuid
ühised huvid.
Raamprogrammis Horisont 2020 on olemas
võimalused ja selged kriteeriumid avaliku sektori siseste ning avaliku ja
erasektori partnerlussuhete loomiseks. Avaliku ja erasektori partnerlus võib
tugineda lepingulisele kokkuleppele avaliku ja erasektori vahel ning võib
piiratud juhtudel olla ka institutsiooniline avaliku ja erasektori partnerlus
(nagu ühised tehnoloogiaalgatused ja muud ühisettevõtted).
Ka olemasolevad avaliku sektori sisesed ning
avaliku ja erasektori partnerlussuhted saavad raamprogrammist Horisont 2020
toetust tingimusel, et need käsitlevad Horisont 2020 eesmärke, täidavad
raamprogrammis Horisont 2020 sätestatud kriteeriumid ning on teinud
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi
raames märkimisväärseid edusamme.
Seitsmenda ja/või kuuenda raamprogrammi raames
toetatud, aluslepingu artikli 185 kohaselt tehtud algatused, mille jaoks
on võimalik anda eespool nimetatud tingimustel edasist toetust, on järgmised:
Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerlusprogramm (EDCTP),
ühiskava „Intelligentne elukeskkond”, Läänemere teadus- ja arendusprogramm
(BONUS), programm „Eurostars” ja Euroopa metroloogia teadusprogramm.
Lisatoetust võib anda ka Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava
(SET-kava) raames loodud Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liidule (EERA).
Seitsmenda raamprogrammi raames aluslepingu
artikli 185 kohaselt loodud ühisettevõtted, mille jaoks on võimalik anda
eespool nimetatud tingimustel edasist toetust, on järgmised: innovatiivsete
ravimite algatus (IMI), ühine tehnoloogialgatus Clean Sky, Euroopa
lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR), kütuseelementide ja
vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH) ning arvuti manussüsteemid (ARTEMIS) ja nanoelektroonika
(ENIAC). Viimased kaks on võimalik üheks algatuseks kombineerida.
Muud seitsmenda raamprogrammi raames toetatud
avaliku ja erasektori partnerlused, mille jaoks on võimalik anda eespool
nimetatud tingimustel edasist toetust, on järgmised: partnerlus „Tuleviku
tehased”, partnerlus „Energiatõhusad ehitised”, Euroopa keskkonnahoidlike
autode algatus, partnerlus „Tuleviku Internet”. Lisatoetust võib anda ka
SET-kava raames loodud Euroopa tööstusalgatustele.
Täiendavaid avaliku sektori siseseid ja avaliku
ning erasektori partnerlussuhteid saab algatada raamprogrammi Horisont 2020
raames siis, kui need vastavad määratletud tingimustele. Sinna juurde võib
info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) alane partnerlus fotoonika- ja
robotitehnika, säästvatele protsessidele tuginevate ja biotehnoloogial
põhinevate tööstusvaldkondade ning merepiiride järelevalveks ettenähtud
julgeolekutehnoloogia valdkonnas.
I osa
Tipptasemel teadus
1.           Euroopa Teadusnõukogu
Euroopa
Teadusnõukogu (ERC) edendab maailma tasemel eesliiniuuringuid. Teadustöö
olemasolevate teadmiste eesliinil ja sellest väljaspool on otsustava tähtsusega
majanduslikule ja sotsiaalsele heaolule, kuid samas ka uusi ja väga keerukaid
teadusvaldkondi hõlmav ohtlik ettevõtmine, ning sellise teadustöö puhul
puuduvad teadusharudevahelised piirid.
Selleks et
stimuleerida sisukaid edusamme teadmiste eesliinil, toetab Euroopa
Teadusnõukogu individuaalseid rühmi, kes tegelevad uurimistegevusega mõnes
teaduslike ja tehnoloogiliste uuringute valdkonnas, mida hõlmab raamprogramm
Horisont 2020, kaasa arvatud inseneriteadus ning sotsiaal- ja
humanitaarteadused. Olenevalt vajadusest võib kooskõlas Euroopa Teadusnõukogu
eesmärkidega ja tõhusa rakendamise vajadusega arvesse võtta konkreetseid
uurimisteemasid või sihtrühmi (nt uue põlvkonna teadlased / uued
teadlasrühmad). Erilist tähelepanu pööratakse uutele ja kiiresti arenevatele
teadmiste eesliinil olevatele valdkondadele ning eri teadusharusid ühendavatele
teadusvaldkondadele.
Igast maailma
riigist pärit ning igas vanuses sõltumatuid teadlasi, kaasa arvatud alustavad
teadlased, kes on saamas oma oskuste varal sõltumatuteks teadlasteks,
toetatakse, et nad saaksid Euroopas uurimistööga tegeleda.
Järgitakse
teadlaste algatuse lähenemisviisi. See tähendab, et Euroopa Teadusnõukogu kaudu
toetatakse teadlaste endi valitud ja projektikonkursil kindlaksmääratud
piiridesse jäävatel teemadel elluviidavaid projekte. Projektiettepanekuid
hinnatakse eksperdihinnangut kasutades ainult teadusliku tipptaseme kriteeriumi
alusel, võttes arvesse nii uute teadlasrühmade, uue põlvkonna teadlaste kui ka
väljakujunenud rühmade teaduslikku tipptaset ning pöörates erilist tähelepanu
ettepanekutele, mis on suures ulatuses teedrajavad ning seetõttu suure
teadusliku riskiga.
Euroopa Teadusnõukogu tegutseb
teadustegevusest lähtuva rahastamisorganina, mis koosneb sõltumatust
teadusnõukogust, mida toetab lihtne ja kulutõhus spetsiaalne rakendusstruktuur.

Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu
kehtestab teadustöö üldstrateegia ning tal on täielik voli otsustada, milliseid
teadusuuringuid rahastatakse.
Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab töökava
Euroopa Teadusnõukogu eesmärkide saavutamiseks, lähtudes oma teadustöö
strateegiast, nagu on sätestatud allpool. Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab
vajalikud rahvusvahelised koostööalgatused kooskõlas teadustöö strateegiaga,
kaasa arvatud tutvustustegevus, et suurendada Euroopa Teadusnõukogu tuntust
parimate teadlaste jaoks mujal maailmas.
Sõltumatu teadusnõukogu jälgib pidevalt
Euroopa Teadusnõukogu tegevust ning otsustab, kuidas on võimalik saavutada
kõige paremini selle üldeesmärgid. Olenevalt vajadusest arendab sõltumatu
teadusnõukogu Euroopa Teadusnõukogu tugimeetmete valikut, et vastata kõige
paremini tekkivatele vajadustele.
Euroopa Teadusnõukogu eesmärk on saavutada oma
tegevuses tipptase. Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu ja
spetsiaalse rakendusstruktuuriga seotud haldus- ja personalikulud on kooskõlas
sujuva ja kulutõhusa juhtimise põhimõtetega. Halduskulusid hoitakse minimaalsel
tasemel, tagades maailma tasemel rakendamiseks vajalikud ressursid, et
maksimeerida eesliiniuuringute rahastamist.
Euroopa Teadusnõukogu auhindade jagamisel ja
toetuste andmisel lähtutakse lihtsatest menetlustest, mis tagavad keskendumise
tipptasemele, julgustavad algatusvõimet ning kombineerivad paindlikkuse
vastutusega. Euroopa Teadusnõukogu otsib pidevalt uusi võimalusi oma menetluste
lihtsustamiseks ja täiustamiseks, et tagada kinnipidamine nendest põhimõtetest.
Võttes arvesse Euroopa Teadusnõukogu ainulaadset
struktuuri ja rolli teadustegevusest lähtuva rahastamisorganina, toimub selle
meetmete rakendamise ja haldamise pidev läbivaatamine ning hindamine sõltumatu
teadusnõukogu täielikul osalemisel, et hinnata Euroopa Teadusnõukogu saavutusi
ning kohandada ja täiustada saadud kogemuste põhjal menetlusi ja struktuure.
1.1.        Sõltumatu teadusnõukogu
Artiklis 7 sätestatud ülesannete täitmiseks
teeb sõltumatu teadusnõukogu järgmist.
(1)          Teadustöö
strateegia:
–      kehtestab Euroopa Teadusnõukogu üldise teadustöö strateegia, pidades
silmas teaduslikke võimalusi ning Euroopa vajadusi teadustöö valdkonnas;
–      tagab kooskõlas teadustöö strateegiaga töökava pideva koostamise ja
selles vajalike muudatuste tegemise, sealhulgas projektikonkursid ja
kriteeriumid, ning olenevalt asjaoludest konkreetsete teemade või sihtrühmade
määratlemise (nt noored/tekkivad rühmad).
(2)          Teaduslik
haldamine, seire ja kvaliteedikontroll:
–      olenevalt asjaoludest kehtestab teaduslikust vaatepunktist lähtudes
seisukohad projektikonkursside korraldamise ja juhtimise kohta,
hindamiskriteeriumid, eksperdihindamised (sealhulgas ekspertide valimine ning
eksperdihindamise ja ettepanekute hindamise meetodid) ning vajalikud
rakenduseeskirjad ja suunised, mille alusel määratakse kindlaks rahastatav
ettepanek sõltumatu teadusnõukogu järelevalve all; samuti käsitleb sõltumatu
teadusnõukogu muid küsimusi, mis mõjutavad Euroopa Teadusnõukogu tegevuse
saavutusi, mõju ning teadustöö kvaliteeti, kaasa arvatud Euroopa Teadusnõukogu
toetuslepingu näidise põhisätteid;
–      teostab seiret toimingute kvaliteedi üle, hindab rakendamist ja
saavutusi ning teeb ettepanekuid paranduslike või tulevaste meetmete kohta.
(3)          Teabevahetus
ja teabe levitamine:
–      tagab teabevahetuse teadusringkondadega ja peamiste sidusrühmadega
Euroopa Teadusnõukogu tegevuse ja saavutuste teemal;
–      esitab komisjonile oma tegevuse kohta korrapäraselt aruandeid.
Sõltumatul teadusnõukogul on täielik voli
otsustada, milliseid teadusuuringuid rahastatakse, ja ta tagab tegevuse
teadusliku kvaliteedi.
Vajaduse korral konsulteerib sõltumatu
teadusnõukogu teaduse, tehnoloogia ja uurimistööga seotud ringkonnaga.
Sõltumatu teadusnõukogu liikmetele makstakse
ülesannete täitmise eest tööle vastavat tasu ning vajaduse korral kantakse
reisi- ja elamiskulud.
Euroopa Teadusnõukogu president töötab
ametiaja kestel Brüsselis ning kes pühendab suurema osa oma ajast[17] Euroopa Teadusnõukogu
asjaajamistele. Tema palgatase vastab komisjoni kõrgema juhtkonna
palgatasemele.
Sõltumatu teadusnõukogu valib oma liikmete
hulgast kolm aseesimeest, kes abistavad presidenti tema esindamisel ja tema töö
korraldamises. Aseesimehi võib nimetada ka Euroopa Teadusnõukogu
asepresidentideks.
Kolm aseesimeest saavad toetust, et tagada
neile kohalik haldusabi enda kohalikes instituutides.
1.2.        Spetsiaalne rakendusstruktuur
Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab kõigi
administratiivsete ülesannete ja programmi elluviimise aspektide eest, nagu on
sätestatud tööprogrammis. Struktuur rakendab eelkõige hindamismenetlusi,
eksperdihindamist ja valikumenetlust teadusliku nõukogu kehtestatud põhimõtete
järgi ning tagab toetuste rahalise ja teadusliku haldamise.
Spetsiaalne rakendusstruktuur toetab
sõltumatut teadusnõukogu kõigi selle eespool sätestatud ülesannete
elluviimisel, annab juurdepääsu oma käsutuses olevatele vajalikele
dokumentidele ja andmetele ning teavitab sõltumatut teadusnõukogu oma
tegevusest.
Selleks et tagada strateegia ja jooksvate
küsimustega seotud tõhus koostöö spetsiaalse rakendusstruktuuriga, korraldavad
sõltumatu teadusnõukogu juhtkond ja spetsiaalse rakendusstruktuuri direktor
korrapäraseid koordineerimiskoosolekuid.
Euroopa Teadusnõukogu juhib selleks palgatud
personal, sealhulgas olenevalt vajadusest ka liidu institutsioonide ametnikud,
ja see tegeleb ainult tegelike haldusvajadustega, et tagada tõhusaks
haldamiseks vajalik stabiilsus ja järjepidevus.
1.3.        Komisjoni roll
Artiklites 6, 7 ja 8 sätestatud kohustuste
täitmiseks teeb komisjon järgmist:
–
tagab sõltumatu teadusnõukogu tegevuse
järjepidevuse ja uuendamise ning toetab selle uute liikmete leidmise ülesannet
täitvat alalist valimiskomiteed;
–
tagab spetsiaalse rakendusstruktuuri tegevuse
järjepidevuse ning ülesannete ja vastutuste delegeerimise sellele, võttes
arvesse sõltumatu teadusnõukogu seisukohti;
–
nimetab ametisse direktori ja kõrgemad ametnikud,
võttes arvesse sõltumatu teadusnõukogu arvamust;
–
tagab sõltumatu teadusnõukogu seisukohti arvesse
võttes töökava, rakendusmetoodikat käsitlevate seisukohtade ja vajalike
rakenduseeskirjade õigeaegse vastuvõtmise, nagu on sätestatud Euroopa Teadusnõukogu
eeskirjades taotluse esitamiseks ja Euroopa Teadusnõukogu toetuslepingu
näidises;
–
teavitab programmikomiteed korrapäraselt Euroopa
Teadusnõukogu meetmete rakendamisest.
2.           Tulevased ja kujunemisjärgus
tehnoloogiad
Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate
valdkonna tegevuses täpsustatakse erinevad sekkumispõhimõtted alates täiesti
avatud põhimõtetest kuni eri uurimisteemade, teadusringkondade ja rahastamise
struktureerimise tasemeteni, lähtudes järgmisest kolmest sambast.
2.1.        Tulevaste ja kujunemisjärgus
tehnoloogiate avatud osa (FET Open): uudsete ideede edendamine
Laialdase hulga embrüo uurimisega tegelevate
ning kõrge riskitasemega visionäärsete teaduslike koostööprojektide toetamine
teaduse ja tehnoloogia valdkonnas on vajalik põhjapaneva uue tulevikutehnoloogia
aluste edukaks väljaselgitamiseks. Olles selge sõnaga mittetemaatiline ja ilma
ettekirjutusteta, aitab see tegevus luua uusi ideid olenemata sellest, millal
ja kust need tulevad, ning seda kõige laiemas uurimisteemade ja teadusharude valikus.
Selliste habraste ideede edendamine nõuab nobedat, riske toetavat ja äärmiselt
valdkondadevahelist lähenemisviisi teadusuuringutele, mis läheb kaugemale
rangelt tehnoloogilistest valdkondadest. Uute suure potentsiaaliga osalejate,
nagu noored teadlased ja kõrgtehnoloogia valdkonnas tegutsevad VKEd,
ligimeelitamine ning nende osalemise soodustamine teadustegevuses ja
innovatsioonis on tähtis ka tulevaste teadus- ja tööstusjuhtide
väljakujundamiseks.
2.2.        Tulevaste ja kujunemisjärgus
tehnoloogiate proaktiivne osa (FET Proactive): kujunemisjärgus uurimisteemade
ja teadusringkondade toetamine
Uudsed ideed ja uurimisteemad vajavad
arendamist, mis tähendab töötamist uute teadusringkondade struktureerimise
nimel ning muutusi toovate teadustöö teemade kujunemise ja arengu toetamist.
Selle struktureeriva, kuid siiski uuriva lähenemisviisi põhieelised on uudsed
ideed, mis ei ole veel küpsed kaasamiseks tööstuste teadustegevuse
teekaartidesse, ning teadusringkondade loomine ja struktureerimine nende ümber.
See on samm väikese arvu teadlaste koostööst edasi projektide klastriteni,
millest igaühes käsitletakse ühe uurimisteema aspekte ning milles jagatakse
omavahel tulemusi.
2.3.        Tulevaste ja kujunemisjärgus
tehnoloogiate juhtalgatuste osa (FET Flagships): suurte valdkondadevaheliste
teaduse ja tehnoloogia probleemide lahendamine
Teadustöö algatused selles sambas on
teaduspõhised ning suuremahulised, valdkonnaülesed ja nende aluseks on
visionäärne ühtsustav eesmärk. Need käsitlevad probleeme teaduse ja tehnoloogia
valdkonnas, mis nõuavad koostööd eri valdkondade, teadusringkondade ja
programmide vahel. Teadustöö edendamine peaks andma tugeva ja laiaulatusliku
aluse tulevaseks tehnoloogiainnovatsiooniks ning majanduslikuks kasutuseks ja
samuti uudset kasu ühiskonnale. Nende algatuste kõikehõlmav iseloom ja suurus
tähendab, et nende elluviimine on võimalik ainult ühise ja pideva töö läbi
(kestus umbes kümme aastat).
Tegevust tulevaste ja kujunemisjärgus
tehnoloogiate sammaste raames täiendab lai valik koostöövõrkude loomisega
seotud ja teadusringkondadel põhinevaid tegevusi viljaka ja kireva Euroopa
aluse loomiseks teaduspõhisele uurimistööle tulevikutehnoloogia valdkonnas. Need
tegevused toetavad tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate edasist arengut
ja arutelu uue tehnoloogia tähenduse üle ning kiirendavad selle mõju.
2.4.        Rakenduslikud eriaspektid
Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate
nõuandekogu on sidusrühmade panus üldise teadustöö strateegiasse, sh töökava
määratlusse.
Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad on
jätkuvalt teadustegevusest lähtuvad ning neid toetab kerge ja tõhus
rakendusstruktuur. Kasutusele võetakse lihtsad haldusmenetlused, et säilitada
teadustegevusest lähtuva tehnoloogilise innovatsiooni valdkonnas keskendumine
tipptasemele, edendada algatusi ning kombineerida paindlikkus vastutusega.
Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate teadusuuringute maastiku uurimiseks
(nt portfellide analüüsimiseks) ning teadusringkondade sidusrühmade kaasamiseks
(nt konsultatsioonide jaoks) kasutatakse kõige asjakohasemaid lähenemisviise.
Eesmärk on pidev täiustamine ning edasiste võimaluste otsimine, et
lihtsustada ja täiustada menetlusi kõnealuste põhimõtete järgimise tagamiseks.
Programmi tasandil tehtavaid hinnanguid täiendatakse hinnangutega tulevaste ja kujunemisjärgus
tehnoloogiate valdkonnaga seotud tegevuse tõhususe ja mõju kohta.
Arvestades eesmärki tugevdada teaduspõhist
uurimistööd tulevase tehnoloogia alal, on tulevaste ja kujunemisjärgus
tehnoloogiate valdkonna eesmärk viia kokku osalised teaduse, tehnoloogia ja
innovatsiooni valdkonnast. Seepärast peab tulevaste ja kujunemisjärgus
tehnoloogiate valdkond mängima aktiivset ja katalüütilist rolli uute
mõtlemisviiside, uute tavade ning uue koostöö soodustamise alal.
Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate
avatud osa (FET Open) võtab kokku tegevuse, mis on seotud täielikult alt üles
suunatud paljulubavate uute ideede otsingutega. Selliste ideedega kaasnevat
kõrget riski kompenseeritakse paljude selliste ideede uurimisega. Selle
tegevuse põhiomadused on aja ja ressursside kasutuse tõhusus, madalad
alternatiivkulud ettepaneku tegijate jaoks ning vaieldamatu avatus
ebakonventsionaalsetele ja valdkondadevahelistele ideedele. Ettepanekute
tegemise kergete ja kiirete pidevalt avatud kavade abil otsitakse kõrge riskiga
paljulubavaid uurimisideid ning nende juurde kuuluvaid võimalusi uute ja suure
potentsiaaliga innovatsiooniosaliste jaoks, nagu noored teadlased ja
kõrgtehnoloogia valdkonnas tegutsevad VKEd. Sellele lisandub tegevus
loomingulise ebakonventsionaalse mõtlemise aktiivseks stimuleerimiseks.
Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate
proaktiivne osa (FET Proactive): selle tegevusega korraldatakse korrapäraselt
konkursse mitme suure riskitasemega ja suure potentsiaaliga uuendusliku
uurimisteema jaoks, mida rahastatakse tasemel, mis võimaldab valida mitu
projekti. Neid projekte toetatakse teadusringkondade moodustamise meetmetega,
mis tugevdavad selliseid tegevusi nagu ühisüritused ning uute õppekavade ja
teadustegevuse teekaartide väljatöötamine. Uurimisteemade valimisel võetakse
arvesse tipptaset teaduspõhises uurimistöös tulevaste tehnoloogialahenduste
alal, kriitilise massi saavutamise potentsiaali ning mõju teadusele ja
tehnoloogiale.
Samuti viiakse ellu teatav arv suuremahulisi
algatusi tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas (FET Flagships).
Nende aluseks on partnerlussuhted, mis võimaldavad ühendada liidu, riikide ja
erasektori panuseid, nende tasakaalustatud juhtimine võimaldab programmide
omanikel avaldada asjakohast mõju ja neid rakendatakse väga iseseisvalt ja
paindlikult, mis tagab selle, et suurprojekti puhul järgitakse põhjalikult
teadustegevuse laialdaselt toetatud teekaarti. Valiku tegemisel võetakse
arvesse ühtsustavat eesmärki, mõju, sidusrühmade ja vahendite integreerimist
sidusa teadustegevuse teekaardi raames ning toetust sidusrühmadelt ja
riiklikelt/piirkondlikelt teadusprogrammidelt.
3.           Marie Curie nimelised meetmed
3.1.        Uute oskuste edendamine
teadlaste esmase tipptasemel koolitamise kaudu
Euroopa vajab tugevat ja loomingulist
inimressursside baasi, mis on liikuv nii riigi- kui ka sektoriüleselt, millel
on olemas õige kombinatsioon oskustest, et tagada innovatsioon ning muuta
teadmised ja ideed toodeteks ja teenusteks, mis toovad nii majanduslikku kui ka
sotsiaalset kasu.
Peamiselt saavutatakse see suure osa karjääri
alustavate teadlaste ja doktorikandidaatide kvaliteetse koolitamise tipptaseme
struktureerimise ja tõstmisega liikmesriikides ja assotsieerunud riikides.
Andes karjääri alustavatele teadlastele mitmekesised oskused nii praeguste kui
ka tulevaste probleemidega toimetulemiseks, antakse järgmise põlvkonna
teadlastele paremad karjääritegemise väljavaated nii avalikus kui ka
erasektoris, mis muudab ka teadlasekarjääri noorte jaoks atraktiivsemaks.
Meetmeid rakendatakse, toetades
teadustöötajate koolitusprogramme, mis on valitud liidu tasandil konkursi
korras ning mida viiakse ellu koostöös ülikoolide, teadusinstituutide,
ettevõtete, VKEde ja muude sotsiaalmajanduslike osalistega nii Euroopast kui ka
mujalt maailmast. Samuti toetatakse üksikinstitutsioone, kes suudavad tagada
sama arendava keskkonna. Erinevate vajaduste rahuldamiseks on vaja tagada
paindlikkus eesmärkide elluviimisel. Tavaliselt on eduka partnerluse vorm
teadustöötajate koolitusvõrgustikud või tööstusvaldkonna doktoriõpe;
üksikinstitutsioonid tegelevad tavaliselt aga uuenduslike doktoriprogrammidega.
Sel puhul on nähtud ette kõikidest riikidest pärit parimate karjääri alustavate
teadlaste toetamine, et võimaldada nende liitumist kõnealuste tipptaseme
programmidega.
Nendes koolitusprogrammides käsitletakse
peamiste teadustöö pädevuste arendamist ja laiendamist, andes samal ajal
loomingulistele teadlastele väljavaated tegutsemiseks ettevõtluses ning
uuenduslikud oskused, mis vastavad tööturu tulevastele vajadustele. Programmid
pakuvad ka koolitust ülekantavate pädevuste alal, nagu meeskonnatöö, riskide
võtmine, projektijuhtimine, standardimine, ettevõtlus, eetika,
intellektuaalomandi õigused, teabevahetus ja mõju ühiskonnale, mis on vajalikud
innovatsiooni loomiseks, arendamiseks, müügikõlblikuks muutmiseks ning
levitamiseks.
3.2.        Tipptaseme edendamine
piiriülese ja valdkondadevahelise liikuvuse kaudu
Euroopa peab olema atraktiivne nii Euroopa kui
ka muu maailma parimate teadlaste jaoks. Peamiselt saavutatakse see, toetades
atraktiivseid karjääritegemise võimalusi kogenud teadlaste jaoks nii avalikus
kui ka erasektoris ning edendades neid liikuma riikide, sektorite ja
teadusharude vahel, et täiendada nende loomingulist ja uuenduslikku
potentsiaali.
Rahastamine on tagatud olenemata rahvusest
parimatele või kõige paljulubavamatele kogenud teadlastele, kes tahavad
arendada oma oskusi riikideülese või rahvusvahelise liikuvuse kaudu. Toetust
saab anda kõikidel karjääri etappidel, kaasa arvatud kõige noorematele
teadlastele, kes on alles doktorikraadi või samaväärsed kogemused omandanud.
Neid teadlasi rahastatakse tingimusel, et nad liiguvad ühest riigist teise, et
laiendada või süvendada oma pädevusi enda valitud ülikoolides,
teadusinstituutides, ettevõtetes, VKEdes või muude sotsiaalmajanduslike
osaliste juures ning et nad töötavad teadus- ja innovatsiooniprogrammidega, mis
vastavad nende isiklikele vajadustele ja huvidele. Samuti innustatakse neid
minema avalikust sektorist erasektorisse või vastupidi, mida toetatakse
ajutiste lähetuste kaudu. Samuti toetatakse osalise koormusega töötamise
võimalusi, mis võimaldavad kombineerida tööd nii avalikus kui ka erasektoris,
et täiustada teadmiste edasiandmist sektorite vahel ning innustada alustavate
ettevõtete loomist. Sellised kohandatud teadustöö tegemise võimalused aitavad
paljulubavatel teadlastel saada täiesti sõltumatuteks ning võimaldavad neil
teha karjäärivalikuid nii avalikus kui ka erasektoris.
Teadlaste olemasoleva potentsiaali täielikuks
ärakasutamiseks toetatakse ka võimalusi teaduskarjääri jätkamiseks pärast
tööpausi.
3.3.        Innovatsiooni stimuleerimine
teadmiste vahetamise kaudu
Ühiskonnaprobleemid on muutumas üha
globaalsemaks ja piiriülesemaks ning nende edukaks lahendamiseks on järjest
rohkem vaja teha valdkondadevahelist koostööd. Seepärast on väga oluline jagada
teadmisi ja ideid alates teadustegevusest kuni turuni ning selle saavutamine on
võimalik ainult inimeste vahel sidemete loomise teel. Seda edendatakse kõrge
kvalifikatsiooniga teadlaste ja innovatsioonitöötajate paindlike vahetuste
toetamisega sektorite, riikide ja valdkondade vahel.
Euroopa rahaliste vahenditega toetatakse
lühiajalisi teadlaste ja innovatsioonitöötajate vahetusi Euroopa ülikoolide,
teadusinstituutide, ettevõtete, VKEde või muude sotsiaalmajanduslike osaliste
partnerluse ning samuti Euroopa ja kolmandate riikide partnerluse raames, et
tugevdada rahvusvahelist koostööd. Õigus osaleda on teadlastel ja
innovatsioonitöötajatel kõikidelt karjääritasemetelt alates kõige noorematest
(alles doktorikraadi omandanud) kuni kõige vanemateni (juhatus) ning samuti
haldus- ja tehnilisel personalil.
3.4.        Struktuurilise mõju
suurendamine tegevuse kaasrahastamise kaudu
Piirkondlike, riiklike või rahvusvaheliste
programmide soodustamine, et edendada tipptaset ning levitada Marie Curie
nimeliste meetmete parimaid tavasid üleeuroopaliste liikuvusvõimalustega
teadlaste koolituse, karjääri arendamise ja töötajate vahetamise võimaluste
kaudu, suurendab Marie Curie nimeliste meetmete numbrilist ja struktuurilist
mõju. Samuti täiendab see kõikide Euroopa tippkeskuste atraktiivsust.
Selle saavutamiseks kaasrahastatakse uusi või
olemasolevaid piirkondlikke, riiklikke, era- ja rahvusvahelisi programme, et
luua ja pakkuda võimalusi rahvusvahelise, sektorivahelise ja
valdkondadevahelise teadustöötajate koolituse jaoks ning samuti võimaldada
piiriülest ja sektoriülest liikuvust teadlastele ning innovatsioonitöötajatele
kõikidel karjäärietappidel.
See võimaldab kasutada ära sünergiaid liidu
ning piirkondlikul ja riiklikul tasandil võetavate meetmete vahel, kõrvaldades
eesmärkide, hindamismeetodite ja teadlaste töötingimuste killustatuse.
3.5.        Konkreetsed poliitilised ja
tugimeetmed
Eesmärkide tõhusaks saavutamiseks on
edusammude jälgimine äärmiselt tähtis. Programm toetab näitajate väljatöötamist
ja teadlaste liikuvuse, oskuste ja karjääridega seotud andmete analüüsimist
eesmärgiga tuvastada puudused Marie Curie nimelistes meetmetes ning suurendada
veelgi enam nende meetmete mõju. Nende meetmete rakendamisel otsitakse
sünergiaid ning tihedat kooskõlastatust teadlasi, nende tööandjaid ja
rahastajaid puudutavate poliitiliste tugimeetmetega, mida viiakse ellu seoses
eesmärgiga saavutada kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond. Rahastatakse
konkreetseid meetmeid, et toetada algatusi teadlikkuse suurendamiseks
teaduskarjääri tähtsusest ning et levitada Marie Curie nimeliste meetmetega
toetatud tööst tulenevaid teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusi.
Marie Curie nimeliste meetmete mõju edasiseks
suurendamiseks täiendatakse Marie Curie programmis osalevate (praeguste ja
kunagiste) teadlaste vahelisi võrgustikke vilistlastele suunatud teenuste
strateegia abil. Need teenused hõlmavad muu hulgas nii teadlastevahelise
foorumi toetamist kontaktide loomiseks ning teabevahetamiseks, mis annab
võimalusi koostöö- ja töövõimalustega tutvumiseks, kui ka ühisürituste
korraldamist ja liikmete kaasamist teavitustegevuses Marie Curie nimeliste
meetmete ja Euroopa teadusruumi saadikutena.
3.6.        Rakenduslikud eriaspektid
Marie Curie nimelised meetmed on avatud
koolitus- ja karjääriarenduse tegevusele kõigis asutamislepinguga hõlmatud
teadustegevuse ja innovatsiooni valdkondades alates alusuuringutest kuni
turustamise ja innovatsiooniteenusteni. Taotlejad valivad uurimis- ja innovatsioonivaldkonnad
ning samuti sektorid ise.
Selleks et saada kasu ülemaailmsest
teadmistebaasist, on Marie Curie nimelised meetmed avatud kõikide riikide,
kaasa arvatud kolmandate riikide teadlastele ja innovatsioonitöötajatele,
ülikoolidele, teadusinstituutidele, ettevõtetele ning muudele
sotsiaalmajanduslikele osalistele vastavalt määruses (EL) nr XX/2012
(Osalemiseeskirjad) kindlaksmääratud tingimustele.
Iga eespool nimetatud tegevuse puhul
pööratakse tähelepanu sellele, et innustatakse tugevat ettevõtete, eeskätt
VKEde, kuid samuti teiste sotsiaalmajanduslike osaliste osalemist, et tagada
Marie Curie nimeliste meetmete edukas rakendamine ja mõju. Kõikide Marie Curie
nimeliste meetmetega edendatakse kõrgharidus- ja teadusasutuste ning erasektori
pikaajalist koostööd, milles võetakse arvesse intellektuaalomandi õiguste
kaitsmist.
Kui peaks tekkima konkreetne vajadus, jäetakse
alles võimalus keskenduda programmis teatavale tegevusele, mis on seotud
konkreetsete ühiskonnaprobleemide, teadus- ja innovatsiooniinstituutide
tüüpidega või geograafilise asukohaga, et reageerida Euroopa muutuvatele
vajadustele oskuste, teadustöötajate koolituse, karjääriarenduse ja teadmiste
jagamise osas.
Kõikide talendiallikate avamiseks on olemas
üldmeetmed, et saada üle võimalikest moonutustest seoses juurdepääsuga
toetustele, näiteks edendades võrdseid võimalusi kõikides Marie Curie
nimelistes meetmetes ning jälgides osalejate soolist jaotust. Lisaks sellele
aitavad Marie Curie nimelised meetmed kindlustada teadlastele stabiilsemad karjäärivõimalused
ning selle, et neil oleks olenevalt nende perestruktuurist võimalik saavutada
tasakaal töö- ja pereelu vahel ning jätkata pärast tööpausi hõlpsamini
teadlasekarjääri. Kõik rahalist toetust saavad osalised peavad toetama ja
rakendama Euroopa teadlaste harta ning teadlaste töölevõtmise juhendi
põhimõtteid, mis edendavad avatud töölevõtmist ning ahvatlevaid töötingimusi.
Levitamise ja avalikkuse kaasamise
suurendamiseks on Marie Curie nimeliste meetmete kasutajatel kohustus kavandada
sobivat tegevust üldsuse teavitamiseks. Seda kava hinnatakse hindamisprotsessi
käigus ning samuti projekti järelmeetmete käigus.
4.           Teadustaristu
Tegevuse eesmärk on arendada Euroopa
teadustaristut aastaks 2020 ja pärast seda, edendada selle innovatsioonipotentsiaali
ning inimkapitali ja tugevdada Euroopa poliitikat. Tuleb tagada kooskõlastatus
ühtekuuluvuse rahastamiseks ette nähtud rahastamisallikatega, et luua sünergiad
ning sidus lähenemisviis teadustaristu arendamiseks.
4.1.        Euroopa teadustaristu
arendamine aastaks 2020 ja pärast seda
4.1.1.     Maailmatasemel teadustaristu
arendamine[18]

Eesmärk on tagada Euroopa teadustaristu
strateegiafoorumi (ESFRI) poolt kindlakstehtud teadustaristu ning muu
maailmatasemel teadustaristu rakendamine, pikaajaline jätkusuutlikkus ja tõhus
toimimine, mis aitaks Euroopal lahendada suuri probleeme nii teaduses,
tööstuses kui ka ühiskonnas. Selle eesmärgi all käsitletakse konkreetselt
sellist taristut, mille juhtimist pannakse paika või mille juhtimine on paika
pandud, võttes aluseks näiteks Euroopa teadustaristu konsortsiumi (ERIC) või
mõne muu samaväärse struktuuri Euroopa või rahvusvahelisel tasandil.
Liidu rahastamine aitab olenevalt vajadusest
kaasa järgmisele:
(a)
tulevase taristu ettevalmistav etapp (nt
üksikasjalikud ehitusprojektid, õiguslikud meetmed, mitmeaastased kavad);
(b)
rakendamise etapp (nt
teadus- ja arendustegevus ning ehitustööd koostöös tööstuse ja kasutajatega,
piirkondlike partnerite rajatiste arendamine eesmärgiga tagada Euroopa
teadusruumi tasakaalustatud areng) ja/või
(c)
käitamisetapp (nt
juurdepääs, andmetöötlus, teavitustegevus, koolitused ja rahvusvaheline
koostöö).
Selle tegevusega toetatakse ka uue
teadustaristu projekteerimisuuringuid alt üles lähenemisviisi kasutades.
4.1.2.     Kogu Euroopale huvipakkuvate
olemasolevate riiklike teadustaristute integreerimine ja kättesaadavaks
tegemine
Eesmärk on teha tähtsaimad riiklikud
teadustaristud kättesaadavaks kõikide Euroopa teadlaste jaoks nii
akadeemilisest kui ka tööstusringkonnast ning tagada nende optimaalne kasutus
ja ühine arendamine.
Liit toetab võrgustikke, mis ühendavad ja
integreerivad Euroopa tasandil tähtsaimad riiklikud teadustaristud. Eraldatakse
rahalised vahendid, et toetada eeskätt riikidevahelise ja virtuaalse
juurdepääsu andmist teadlastele ning ühtlustada ja täiustada taristute
teenuseid. Sellist toetust vajab ligikaudu sada taristuvõrgustikku kõikides
teadus- ja tehnoloogiavaldkondades ning juurdepääsust nendele rajatistele on
kasu kuni 20 000 teadlasele aastas.
4.1.3.     IKT-le toetuva e-taristu
arendamine, kasutuselevõtmine ja käitamine[19]
Eesmärk on saavutada 2020. aastaks ühtne
ja avatud Euroopa ruum teadusuuringute jaoks internetis, kus teadlased saavad
kasutada tipptasemel kõikjale jõudvaid ja töökindlaid võrgu- ja arvutiteenuseid
ning kus neile on tagatud katkematu ja avatud juurdepääs e-teaduse
keskkondadele ja ülemaailmsetele andmeressurssidele.
Selle eesmärgi saavutamiseks toetatakse
ülemaailmseid teadusuuringute ja haridusvõrgustikke, mis pakuvad tellitavaid
täiustatud, standarditud ja laiendamiskõlblikke valdkondadevahelisi teenuseid;
võrgu- ja pilvandmetöötluse taristut, mis tagab peaaegu piiramatu arvutus- ja
andmetöötlusvõimsuse; üliarvutite rajatiste ökosüsteemi, mis areneb
eksatasandini; tarkvara- ja teenuste taristut, näiteks simulatsioonideks ja
visualiseerimiseks; reaalajas kasutatavaid koostöövahendeid ning
koostalitlusvõimelist, avatud ja usaldusväärset teadusandmete taristut.
4.2.        Teadustaristu ja selle
inimkapitali innovatsioonipotentsiaali edendamine
4.2.1.     Teadustaristu innovatsioonipotentsiaali
kasutamine
Eesmärk on stimuleerida innovatsiooni nii
taristus kui ka seda pakkuvates ja kasutavates sektorites.
Selle eesmärgi saavutamiseks antakse toetust
järgmisele/järgmisel eesmärgil:
(a)
teadus- ja arendustegevusega seotud partnerlusele tööstusega,
et arendada liidu suutlikkust ja tööstuslikku varustatust kõrgtehnoloogilistes
valdkondades, nagu teaduslikud instrumendid või IKT;
(b)
teadustaristu osaliste kommertskasutusele
eelnevatele hangetele, et edendada innovatsiooni ning võtta tehnoloogialahendusi
varakult kasutusele;
(c)
selleks et stimuleerida teadustaristu kasutust
tööstuses, nt katserajatised või teadmistepõhised keskused; ning
(d)
selleks et edendada teadustaristu integreerimist
kohalikesse, piirkondlikesse ja ülemaailmsetesse innovatsiooni
ökosüsteemidesse.
Liidu meetmed mõjutavad ka teadustaristu,
eelkõige e-taristu kasutust avalike teenuste, sotsiaalse innovatsiooni,
kultuuri- ja haridusvaldkonnas.
4.2.2.     Teadustaristu inimkapitali
tugevdamine
Teadustaristu komplekssuse tõttu ja selle täie
potentsiaali kasutamiseks vajavad selle haldajad, insenerid ja tehnikud ning
samuti nende kasutajad asjakohaseid oskusi.
Liidu rahastamisega toetatakse kogu Euroopale
huvi pakkuvate teadustaristute haldamise ja käitamisega seotud töötajate
koolitamist, töötajate ning parimate tavade vahetust rajatiste vahel ning
tagatakse piisavate inimressursside olemasolu tähtsamates valdkondades, kaasa
arvatud spetsiaalsete õppekavade loomine.
4.3.        Euroopa teadustaristut
käsitleva poliitika ja rahvusvahelise koostöö tugevdamine
4.3.1.     Euroopa teadustaristut
käsitleva poliitika tugevdamine
Eesmärk on kasutada riiklike ja liidu
algatuste sünergiaid, luues partnerluse asjaomaste poliitikute ja
rahastamisasutuste vahel (nt ESFRI, E-taristute analüüsirühm (e-IRG), EIROforumi
organisatsioonid, riigiasutused), et arendada vastastikust täiendavust ja
koostoimet teadustaristu ning liidu ülejäänud poliitika (regionaal-,
ühtekuuluvus-, tööstus-, tervishoiu-, tööhõive- või arengupoliitika)
rakendamisega seotud tegevuse vahel ning tagada liidu eri rahastamisvahendite
kooskõla. Liidu meetmetega toetatakse ka teadustaristu vaatlemist, seiret ja
hindamist liidu tasandil ning samuti asjaomaseid poliitikauuringuid ja
teabevahetusmeetmeid.
4.3.2.     Strateegilise rahvusvahelise
koostöö hõlbustamine
Eesmärk on aidata arendada ülemaailmset
teadustaristut, st teadustaristut, mis nõuab rahastamist ja kokkuleppeid
ülemaailmsel tasandil. Eesmärk on hõlbustada Euroopa teadustaristu
koostoimet samasuguse teadustaristuga väljaspool Euroopat, tagada nende
koostalitlusvõime ja ulatus ülemaailmsel tasandil ning sõlmida rahvusvahelisi
kokkuleppeid taristu vastastikuse kasutamise, avatuse või kaasrahastamise
jaoks. Sel puhul võetakse asjakohaselt arvesse töörühma „Carnegie Group of
Senior Officials on Global Research Infrastructures” soovitusi. Tähelepanu
pööratakse ka sellele, et tagada piisav liidu osalemine kooskõlastamisel
selliste rahvusvaheliste organitega nagu ÜRO või OECD.
4.4.        Rakenduslikud eriaspektid
Rakendamise ajal konsulteeritakse sõltumatute eksperdirühmadega
ning samuti sidusrühmadega ja nõuandeasutustega, nagu ESFRI ja e-IRG.
Rakendamisel kasutatakse kolmeharulist
lähenemisviisi: alt üles lähenemisviis, kus projektide täpne sisu ja partnerlus
ei ole teada; suunatud lähenemisviis, kus asjaomased konkreetsed teadustaristud
ja/või teadusringkonnad on selgelt määratletud; ja nimetatud kasusaajate
lähenemisviis, kui toetatakse näiteks taristu käitajat või käitajate
konsortsiumi tegevuskulude suhtes.
Viimase kahe tegevuse juurde kuuluvate
eesmärkide saavutamiseks kasutatakse nende jaoks ette nähtud konkreetseid
meetmeid ning vajaduse korral esimese tegevuse juurde kuuluvaid meetmeid.
II osa
Juhtpositsioon tööstuses
1.           Juhtpositsioon progressi võimaldavas ja
tööstustehnoloogias
Üldised märkused
Selleks et tugevdada Euroopa tootmis- ja
innovatsioonisuutlikkust, tagada, et Euroopa majandus on arenenud, jätkusuutlik
ja konkurentsivõimeline ning et Euroopa on kõrgtehnoloogiliste rakenduste
sektorites maailmas juhtpositsioonil ja suuteline leidma ainulaadseid lahendusi
ühiskonnaprobleemidele, peab Euroopa tööstus edukalt omandama ja kasutusele
võtma progressi võimaldava tehnoloogia. Rahastamise lahutamatu osana
kombineeritakse innovatsiooni teadus- ja arendustegevusega.
Integreeritud
lähenemisviis progressi võimaldavale tehnoloogiale
Progressi
võimaldava ja tööstustehnoloogia juhtpositsiooni tähtis komponent on progressi
võimaldav tehnoloogia, mis on määratletud kui mikro- ja nanoelektroonika,
fotoonika, nanotehnoloogia, biotehnoloogia, kõrgtehnoloogilised materjalid ja
tootmissüsteemid[20].
Paljud uuenduslikud tooted sisaldavad endas korraga mitut sellist tehnoloogiat
kas siis eraldiseisvate või integreeritud osadena. Kui iga tehnoloogia pakub
tehnoloogilist innovatsiooni, võib mitme progressi võimaldava tehnoloogia
kasutamisest tuleneva koondunud kasu tulemusena toimuda tehnoloogiline hüpe.
Valdkonnaülese progressi võimaldava tehnoloogia kasutuselevõtt suurendab
toodete konkurentsivõimet ja mõju. Selle tehnoloogia mitmesuguseid
vastasmõjusid saab seega ära kasutada. Ulatuslikumate katseliinide ja
näidisprojektide jaoks pakutakse spetsiaalset toetust.
See hõlmab
valdkonnaülest tegevust, mis koondab ja integreerib paljusid üksikuid
tehnoloogialahendusi, mille tulemuseks on tehnoloogia katsetamine tööstuskeskkonnas,
et saada täielik ja kvalifitseeritud süsteem, mis on valmis turustamiseks.
Eelduseks on tugev erasektori osalus selles tegevuses ning rakendamine toimub
seega eelkõige avaliku ja erasektori partnerlussuhete kaudu. Selleks töötatakse
spetsiaalse juhtimisstruktuuri kaudu välja valdkonnaülese progressi võimaldava
tehnoloogiaga seotud tegevuse ühine tööprogramm. Turuvajadusi ja
ühiskonnaprobleemide lahendamisest tulenevaid vajadusi arvesse võttes on
programmi eesmärk tagada üldised alustalad progressi võimaldava tehnoloogia
arendamiseks eri rakendusvaldkondades, sh ühiskonnaprobleemide lahendamisega
seoses.
Rakenduslikud eriaspektid
Innovatsioonitegevus hõlmab üksikute
tehnoloogialahenduste integratsiooni, uuenduslike toodete ja teenuste
valmistamise ning tarnimise suutlikkuse tutvustamist, kasutaja- ja
kliendikatseid, et tõestada teostatavust ja lisandväärtust ning ulatuslikke
esitlusi, et hõlbustada uurimistulemuste turule viimist.
Integreeritakse mitmesuguseid
üksiktehnoloogiaid, mille tulemuseks on tehnoloogia valideerimine
tööstuskeskkonnas, et saada täielik ja kvalifitseeritud süsteem, mis on valmis
turustamiseks. Eelduseks on tugev erasektori osalus selles tegevuses, eelkõige
avaliku ja erasektori partnerlussuhete kaudu.
Nõudlusega seotud meetmed täiendavad teadus-
ja arendustegevuse algatuste tehnoloogilist tõuget. Need hõlmavad
innovatsiooniga seotud riigihangete parimat kasutust, asjakohaste tehniliste
standardite väljatöötamist, erasektori nõudlust ning kasutajate kaasamist
innovatsioonisõbralikumate turgude loomisesse.
Eelkõige nano- ja biotehnoloogia puhul on
sidusrühmade ja avalikkuse kaasamise eesmärk tõsta teadlikkust kasulikkusest ja
riskidest. Kõnealuse tehnoloogia kasutamisel tegeletakse süsteemselt ohutuse
hindamise ja üldiste riskide juhtimisega.
See tegevus täiendab progressi võimaldava
tehnoloogiaga seotud teadustegevuse ja innovatsiooni toetust, mida võivad
ühtekuuluvuspoliitika fondide raames pakkuda riiklikud ja piirkondlikud
asutused aruka spetsialiseerumise strateegiate raamistikus.
Vastastikust huvi ja kasu pakkuvates
valdkondades tegeletakse koos juhtivate partnerriikidega strateegiliste
rahvusvahelise koostöö algatustega. Erilise, kuid mitte ainsa tähelepanu all
progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia vallas on:
–
ülemaailmsete standardite väljatöötamine;
–
tööstusliku kasutamise ja kauplemise tingimuste
kitsaskohtade kaotamine;
–
nano- ja biotehnoloogial põhinevate toodete ohutus;
–
materjalide ja meetodite väljatöötamine, et
vähendada energia- ja ressursitarbimist;
–
tööstuse juhitud rahvusvahelised koostööalgatused
tootjate vahel ning
–
süsteemide koostalitusvõime.
1.1.        Info- ja
kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)
Paljude tegevuste sihiks on IKT tööstusliku
ja tehnoloogilise juhtpositsiooniga seotud katsumused ning need hõlmavad
üldisi IKT uuringute ja innovatsiooni kavasid, sealhulgas eelkõige järgmisi
osi.
1.1.1.     Komponentide ja süsteemide uus
põlvkond: kõrgtehnoloogiliste ja arukate manuskomponentide ja -süsteemide
tehnoloogia
Eesmärk on säilitada ja tugevdada Euroopa
juhtpositsiooni tehnoloogias, mis on seotud arukate manuskomponentide ja
-süsteemidega. See hõlmab ka mikro-nano-biosüsteeme, orgaanilist elektroonikat,
mastaapintegratsiooni, asjade interneti (Internet of Things, IoT)[21] alustehnoloogiat, sealhulgas
platvorme, mis toetavad kõrgtehnoloogiliste teenuste tarnimist, arukaid
integreeritud süsteeme, süsteemide süsteeme ja komplekssüsteemide tehnoloogiat.
1.1.2.     Uue põlvkonna andmetöötlus:
arenenud andmetöötlussüsteemid ja tehnoloogiad
Eesmärk on kasutada Euroopa vahendeid
protsessori- ja süsteemiarhitektuuris, ühildamise ja andmete lokaliseerimise
tehnoloogias, pilvandmetöötluses, paralleelandmetöötluses ja
simulatsioonitarkvaras kõigi andmetöötluse turusegmentide jaoks.
1.1.3.     Tuleviku internet: taristu,
tehnoloogia ja teenused
Eesmärk on tugevdada Euroopa tööstuse
konkurentsivõimet uue põlvkonna interneti arendamisel, omandamisel ja
kujundamisel. See peaks järk-järgult asendama praegused veebi, püsi- ja
mobiilivõrgud ja teenuste taristu ning võimaldama triljonite seadmete (asjade interneti)
vastastikust sidumist paljude operaatorite ja domeenide vahel, muutes viisi,
kuidas me suhtleme, teadmistele juurde pääseme ja neid kasutame. See hõlmab
teadus- ja arendustegevust tulevaste võrkude, tarkvara ja teenuste,
küberturvalisuse, privaatsuse ja usalduse, traadita[22] suhtluse ning kõigi optiliste
võrkude, süüviva interaktiivse multimeedia ja ühendatud ettevõtte valdkonnas.
1.1.4.     Infosisu tehnoloogia ja
infohaldus: IKT digitaalse infosisu ja loovuse jaoks
Eesmärk on anda spetsialistidele ja kodanikele
uued tööriistad, et luua, kasutada ja säilitada igas vormis digitaalset
infosisu igas keeles ning kujundada, analüüsida ja visualiseerida suuri
andmehulki, sealhulgas seotud andmeid. See hõlmab uut tehnoloogiat keele, õppe,
suhtluse, digitaalse säilitamise, infosisu kättesaadavuse ja analüüsi jaoks
ning arukaid infohaldussüsteeme, mis põhinevad kõrgetasemelisel andmete
hankimisel, masinõppel, statistilisel analüüsil ja visuaalsel
andmetöötlustehnoloogial.
1.1.5.     Kõrgetasemelised liidesed ja
robotid: robootika ja arukad ruumid
Eesmärk on tugevdada Euroopa teaduse ja
tööstuse juhtpositsiooni tööstuslike ja teenindusrobotite, kognitiivsete
süsteemide, kõrgetasemeliste liideste ja arukate ruumide ning tajumisvõimeliste
masinate vallas, toetudes andmetöötluse ja võrkude tulemuslikkuse kasvule ja
arengule suutlikkuses luua süsteeme, mis suudavad õppida, kohaneda ja
reageerida.
1.1.6.     Mikro- ja nanoelektroonika ja
fotoonika
Eesmärk on kasutada ära Euroopa silmapaistvust
selles progressi võimaldavas tehnoloogias ning toetada selle tööstuse
konkurentsivõimet ja turu juhtpositsiooni. Samuti hõlmab tegevus disaini
teadus- ja innovatsioonitegevust, kõrgeltarenenud protsesse, tootmise
katseliine, seotud tootmistehnoloogiat ja tutvustamist, et valideerida tehnoloogilist
arengut ja uuenduslikke ärimudeleid.
Eeldatavasti katavad need kuus peamist
tegevussuunda kõik vajadused. Need peaksid hõlmama tööstuslikku juhtpositsiooni
üldistes IKT-põhistes lahendustes, toodetes ja teenustes, mida on vaja peamiste
ühiskonnaprobleemide lahendamiseks ja ka rakenduspõhisteks IKT teadus- ja
innovatsiooni arengukavadeks, mida toetakse koos vastava ühiskonnaprobleemi
lahendamisega.
Need kuus tegevussuunda hõlmavad ka IKTga
seotud teadustaristut, nagu eluslaborid suuremahulisteks katseteks,
ning taristu progressi võimaldava alustehnoloogia jaoks ning selle
integreerimiseks arenenud toodetesse ja uuenduslikesse arukatesse süsteemidesse
(sh seadmed, abivahendid, tugiteenused, puhtad ruumid ja prototüübi loomise
võimalused).
1.2.        Nanotehnoloogia
1.2.1.     Uue põlvkonna nanomaterjalide,
nanoseadmete ja nanosüsteemide väljatöötamine
Teadmiste arendamine ja integreerimine eri
teadusvaldkondade ristumiskohtades, mille eesmärk on jõuda põhjapanevate uute
toodeteni, mis võimaldavad jätkusuutlikke lahendusi mitmesugustes sektorites.
1.2.2.     Nanotehnoloogia ohutu
väljatöötamise ja rakendamise tagamine
Teadusteabe arendamine selle kohta, kuidas
nanotehnoloogia mõjutab tervist või keskkonda, et ohjata nanotehnoloogiat
ennetavalt ja teaduspõhiselt ning pakkuda kontrollitud teaduslikke vahendeid ja
platvorme ohu-, kokkupuute- ja riskihindamiseks ning ohjamiseks kogu
nanomaterjalide ja nanosüsteemide olelustsükli jooksul.
1.2.3.     Nanotehnoloogia ühiskondliku
mõõtme arendamine
Tegelemine nanotehnoloogia kasutamise inimeste
ja füüsilise taristu vajadustega ning keskendumine nanotehnoloogia kasutamisele
ühiskondliku kasu saamiseks.
1.2.4.     Nanomaterjalide, -komponentide
ja -süsteemide tõhus süntees ning tootmine
Keskendumine uutele paindlikele, laiendamiskõlblikele
ja korratavatele käitamisüksustele, uute ja olemasolevate protsesside arukale
integreerimisele ning toodete ja mitmeotstarbeliste tehaste masstootmise
mastaabi saavutamisele, mis tagab teadmiste tõhusa ülekandmise
tööstusinnovatsiooni.
1.2.5.     Võimsust suurendavate
tehnikalahenduste, mõõtmismeetodite ja varustuse väljatöötamine
Keskendumine alustehnoloogiale, komplekssete
nanomaterjalide ja nanosüsteemide väljatöötamise ja turule viimise toetamisele,
sealhulgas nanotasandi aine iseloomustamisele ja sellega manipuleerimisele,
modelleerimisele, arvutuslikule disainile ning kõrgetasemelisele
projekteerimisele aatomi tasemel.
1.3.        Kõrgtehnoloogilised
materjalid
1.3.1      Valdkonnaülene ja progressi
võimaldav materjalitehnoloogia
Funktsionaalsete ja mitmeotstarbeliste
materjalide (nagu isehoolduvad või bioühilduvad materjalid ja strukturaalsed
materjalid) uurimine innovatsiooni nimel kõigis tööstussektorites, eriti
kõrgväärtuslike turgude jaoks.
1.3.2.     Materjalide väljatöötamine ja
ümbertöötamine
Teadus- ja arendustegevus, et tagada tõhus ja
jätkusuutlik mahtude suurendamine, et võimaldada tulevikutoodete tööstuslikku
valmistamist nt metalli- või keemiatööstuses.
1.3.3.     Materjalide komponentide
haldamine
Uute ja uuenduslike tehnikalahenduste ning
süsteemide teadus- ja arendustegevus, liitmine, ühendamine, eraldamine,
koondamine, koondumine ning lahtiühendamine, ümberkujundamine ja lammutamine.
1.3.4.     Jätkusuutliku tööstuse
materjalid
Uute toodete ja rakenduste väljatöötamine ning
sellise tarbijakäitumise soodustamine, mis vähendab energianõudlust ja
hõlbustab nii vähese CO2-heitega tootmist kui ka protsesside
intensiivistamist, ringlussevõttu, saastuse vähendamist ning suure
lisandväärtusega materjalide tootmist jäätmetest ja ümbertöötlemise abil.
1.3.5.     Loovtööstuse materjalid
Rakendusdisain ja lähedaste
tehnoloogialahenduste arendamine, et luua uusi ärivõimalusi, sealhulgas Euroopa
ajaloolise või kultuurilise väärtusega materjalide säilitamine.
1.3.6.     Metroloogia, iseloomustamine,
standardimine ja kvaliteedikontroll
Tehnoloogia – nagu iseloomustamine,
mittepurustavad hindamistehnikad ja ennustav tulemuslikkuse modelleerimine –
soodustamine, et teha edusamme materjaliteaduses ja -tehnoloogias.
1.3.7.     Materjalikasutuse
optimeerimine
Teadus- ja arendustegevus, et uurida
alternatiive materjalide kasutusele ja uuenduslikke ärimudeleid.
1.4.        Biotehnoloogia
1.4.1.     Tipptasemel biotehnoloogia kui
tuleviku innovatsiooni liikumapaneva jõu edendamine
Eesmärk on panna alus sellele, et Euroopa
tööstus püsib innovatsiooni esirinnas ning seda nii keskpikas kui ka pikas
perspektiivis. See hõlmab arenevate vahendite, nagu sünteetilise bioloogia,
bioinformaatika ja süsteemibioloogia väljatöötamist ning muu progressi
võimaldava tehnoloogiaga, nagu nanotehnoloogia (nt bionanotehnoloogia) ja IKT
(nt bioelektroonika), puutepunktide ärakasutamist. Need ja teised tipptasemel
valdkonnad väärivad asjakohaseid meetmeid teadus- ja arendustegevuse vallas, et
hõlbustada teadmiste tõhusat üleminekut uutesse rakendustesse ning nende rakendamist
(ravimivormid, biosensorid, biokiibid jne).
1.4.2.     Biotehnoloogial põhinevad
tööstusprotsessid
Eesmärk on kaheosaline: esiteks võimaldada
Euroopa tööstusel (nt keemiatööstusel, tervishoiul, mäetööstusel, energeetikal,
paberimassi- ja paberitootmisel, tekstiilitööstuse tärklise tootmisel,
toiduainetööstusel) välja töötada uusi tooteid ja protsesse, mis vastavad
tööstuslikele ja ühiskondlikele nõudmistele; ning võimaldada
konkurentsivõimelistel ja täiustatud biotehnoloogial põhinevatel alternatiividel
asendada traditsioonilisi protsesse; teiseks rakendada biotehnoloogia
potentsiaali saastuse avastamisel, seirel, ennetamisel ja eemaldamisel. See
hõlmab teadus- ja arendustegevust ensümaatiliste ja ainevahetusradade,
bioprotsesside disaini, uudsete kääritamisviiside, üles- ja allavoolu
töötlemise vallas ning ülevaate saamist mikroobide kogukondade dünaamikast.
Samuti hõlmab see prototüüpide väljatöötamist, et hinnata väljatöötatud toodete
ja protsesside tehnilis-majanduslikku teostatavust.
1.4.3.     Uuenduslik ja
konkurentsivõimeline platvormtehnoloogia
Eesmärk on välja töötada platvormtehnoloogiat
(nt genoomika, metagenoomika, proteoomika, molekulaarvahendid), mis tooks kaasa
juhtpositsiooni ja konkurentsieelise paljudes majandussektorites. See hõlmab
selliseid aspekte nagu optimeeritud omadustega bioressursside ja
konventsionaalsetest alternatiividest kaugemale ulatuvate rakenduste
väljatöötamise toetamine; maismaa ja mere elurikkuse uurimise, mõistmise ja
jätkusuutliku kasutamise võimaldamine uudsete rakenduste jaoks ning
biotehnoloogial põhinevate tervishoiulahenduste (nt diagnostika, bioloogiliste
ainete, biomeditsiiniliste seadmete) arendamise toetamine.
1.5.        Kõrgtehnoloogiline tootmine
ja töötlemine
1.5.1.     Tulevikutehaste tehnoloogia
Jätkusuutliku tööstuskasvu edendamine,
hõlbustades Euroopas strateegilist nihet kulupõhiselt tootmiselt
lähenemisviisile, mis põhineb kõrge lisandväärtuse loomisel. Selleks tuleb
suuta toota rohkem, samal ajal tarbides vähem materjali, kasutades vähem
energiat ning tekitades vähem jäätmeid ja saastet. Keskendutakse tuleviku
kohanduvate tootmissüsteemide väljatöötamisele ja integreerimisele, pöörates
sealjuures erilist tähelepanu Euroopa VKEde vajadustele, et saavutada
kõrgetasemeliste ja jätkusuutlike tootmissüsteemide ja protsesside kasutamine.
1.5.2.     Energiatõhusaid hooneid
võimaldav tehnoloogia
Energiatarbimise ja CO2-heite
vähendamine, arendades ja võttes kasutusele säästvat ehitustehnoloogiat,
rakendades ja muutes sagedamaks meetmeid energiatõhusate süsteemide ja materjalide
suuremaks kasutuselevõtuks uutes, renoveeritud ja moderniseeritud hoonetes.
Olelusringi hindamine ja projekteerimise-ehitamise-käitamise kontseptsioonide
üha suurem tähtsus on põhitegurid üleminekul liginullenergiahoonetele Euroopas
2020. aastaks ning energiatõhusate piirkondade saavutamisel ulatuslike
sidusrühmade kaasamise abil.
1.5.3.     Säästev ja vähese CO2-heitega
tehnoloogia energiamahukas töötlevas tööstuses
Konkurentsivõime suurendamine töötlevas
tööstuses (nagu keemiatööstus, pabermassi- ja paberitootmine, klaasitootmine
või värvilised metallid ja teras), parandades oluliselt ressursi- ja
energiatõhusust ning vähendades sellise tööstustegevuse keskkonnamõju.
Keskendutakse uuenduslikke aineid, materjale ja tehnoloogilisi lahendusi
võimaldava tehnoloogia väljatöötamisele ning valideerimisele selle kasutamiseks
vähese CO2-heitega toodetes ja vähem energiamahukates protsessides
ning teenustes kogu väärtusahela ulatuses, nagu ka äga vähest CO2-heidet
tekitava tootmistehnoloogia ja -tehnika kasutuselevõtule, et saavutada
konkreetne kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähendamine.
1.5.4.     Uued jätkusuutlikud ärimudelid

Valdkonnaülene koostöö teadmistepõhise ja
spetsialiseerinud tootmise kontseptsioonide ja meetodite vallas võib suurendada
loovust ja innovatsiooni, keskendudes kohandatud lähenemiste ärimudelitele, mis
suudavad kohaneda ülemaailmsete väärtusahelate ja võrgustike nõuetele,
muutuvatele turgudele ning tärkavatele ja tulevastele tööstustele.
1.6.        Kosmos
1.6.1.     Euroopa konkurentsivõime,
sõltumatuse ja innovatsiooni võimaldamine kosmosetööstuses
Eesmärk on püsida maailmas kosmosevaldkonna
juhtpositsioonil, kindlustades ja arendades konkurentsivõimelist
kosmosetööstust ja teadusringkonda ning soodustades kosmosepõhist
innovatsiooni.
1.6.1.1.  Konkurentsivõimelise
kosmosetööstuse ja teadusringkonna kindlustamine
Euroopal on kosmoseuuringutes ja
kosmosetehnoloogia arendamises juhtpositsioon ning Euroopa on välja töötanud
oma kosmosetaristu (nt Galileo). Ka on Euroopa tööstus end tõestanud
esmaklassiliste satelliitide eksportijana. Selle positsiooni hoidmiseks tuleb
tegeleda selliste probleemidega nagu Euroopa turgude ja teadusasutuste
killustatus, konkurents suurte kosmosejõudude poolt, kes saavad tugineda
suurele kodumaisele turule, ning piiratud süsteemsed investeeringud
kosmoseuuringutesse ja tehnoloogiarendusse ning võimekuse arendamisse Euroopas.
Teadusbaasi arendamine, tagades kosmoseuuringute programmide jätkumise, näiteks
korraldades väiksemate ja sagedamate kosmoses toimuvate näidisprojektide sarja.
See aitab Euroopal arendada oma tööstusbaasi ja kosmose teadusuuringute ja
tehnoloogiaarenduse ringkonda, andes sellega panuse sõltumatusse otsustava
tähtsusega tehnoloogia impordist.
1.6.1.2.  Innovatsiooni edendamine
kosmosesektori ja muude sektorite vahel
Paljud kosmosetehnoloogia arendamist nõudvad
valdkonnad on seotud maapealsete valdkondadega, näiteks energia,
telekommunikatsioon, loodusvarade uurimine, robootika, ohutus ja tervishoid.
Need kokkupuutepunktid pakuvad võimalusi kosmosetööstuse ja muude
teadusringkondade tehnoloogia varase etapi ühisarendamiseks eriti VKEde poolt,
mille tulemuseks võib olla kiirem innovatsiooniläbimurre kui hilisemas etapis
teadusasutuse baasil tegutsevate ettevõtete kaudu saavutatav. Euroopa
olemasoleva kosmosetaristu kasutamist tuleks soodustada, edendades uuenduslike
kaugseirele ja geopositsioneerimisele tuginevate toodete ning teenuste
arendamist. Euroopa peaks hästisuunatud meetmetega veelgi enam tugevdama
tekkivat kommertskosmosesektori arengut.
1.6.2.     Edasimineku võimaldamine
kosmosetehnoloogias
Eesmärk on tagada võime pääseda kosmosesse ja
käitada järgmistel kümnenditel kosmosesüsteeme Euroopa ühiskonna kasuks.
Võime pääseda kosmosesse ning säilitada ja
käitada Euroopa või rahvusvahelisi kosmosesüsteeme Maa orbiidil ja kaugemal on
Euroopa ühiskonna tuleviku jaoks äärmiselt tähtis. Vajalik suutlikkus nõuab
pidevat investeerimist paljudesse kosmosetehnoloogia lahendustesse (nt
kanderaketid, satelliidid, robootika, instrumendid ja sensorid) ja
tegevuskontseptsioonidesse alates ideest kuni tutvustamiseni kosmoses. Euroopa
on praegu üks kolmest juhtivast kosmosejõust, kuid võrreldes Ameerika
Ühendriikide investeeringutega kosmose teadus- ja arendustegevusse (nt umbes 20
% NASA kogueelarvest), ei ole investeeringud Euroopa tuleviku
kosmosetehnoloogiasse piisavad (alla 10 % kogu kosmosevaldkonna kulutustest)
ning neid tuleb suurendada kogu ahela ulatuses:
(a)
põhjapanevad tehnoloogilised uuringud, mis
tuginevad sageli olulisel määral progressi võimaldavale tehnoloogiale, millel
on potentsiaali jõuda maismaarakendustes tehnoloogiliste läbimurreteni;
(b)
olemasoleva tehnoloogia parandamine, nt
miniaturiseerimise, suurema energiatõhususe ja parema sensoritundlikkuse kaudu;
(c)
uute tehnoloogialahenduste ja kontseptsioonide
tutvustamine ja valideerimine kosmoses ning maapealsetes analoogkeskkondades;
(d)
missiooni kontekst, nt kosmosekeskkonna analüüs,
maapealsed jaamad, kosmosesüsteemide kaitsmine prahiga kokkupõrgete ja
päikeselaikude mõju eest (kosmose olukorrast ülevaate saamise programm (Space
Situational Awareness)), uuenduslike andmete ja arhiveerimise näitliku
taristu soodustamine;
(e)
kõrgetasemeline navigeerimise ja kaugseire
tehnoloogia, mis hõlmab liidu kosmosesüsteemide tulevasteks põlvkondadeks (nt
Galileo) vajalikku teadustegevust.
1.6.3.     Kosmoseandmete kasutamise
võimaldamine
Eesmärk on tagada, et olemasolevatest ja
tulevastest Euroopa missioonidest saadavaid kosmoseandmeid kasutatakse
laialdasemalt teadus-, avalikus ja ärivaldkonnas.
Kosmosesüsteemidest saadakse teavet, mida sageli
muul viisil koguda ei saa. Euroopa maailmatasemel missioonidest hoolimata
näitavad avaldamise andmed, et Euroopa missioonidel kogutud andmeid ei kasutata
nii tõenäoliselt kui USA missioonidel kogutud andmeid. Märkimisväärselt suurema
andmete kasutamise võib saavutada sellega, kui teha ühtseid pingutusi Euroopa
missioonidel saadud kosmoseandmete töötlemise, hindamise ja standardimise
koordineerimiseks ja organiseerimiseks. Andmete hankimise ja töötlemise
uuendused, andmete ühildamine ja edastamine, kasutades samuti uuenduslikke IKT
võimaldatud koostööviise, võivad tagada suurema kasu kosmosetaristusse
investeerimisest. Kosmoseandmete kalibreerimine ja valideerimine (üksikute
seadmete puhul, seadmete ja missioonide vahel ning kohapealsete objektide suhtes)
on väga tähtis kosmoseteabe tõhusaks kasutamiseks kõigis valdkondades, kuid
liidu tasandil ohustab seda tegevust asjaolu, et puuduvad kosmosest saadud
andmete ja viiteraamistiku standardimise eest vastutavad asutused või
instituudid. Juurdepääs andmetele ja kosmosemissioonide kasutamine on küsimus,
mis nõuab ülemaailmset koostööd. Maa seireandmete puhul on ühtlustatud
lähenemisviisid ja parimad tavad osalised saavutatud tänu koostööle
valitsustevahelise organisatsiooniga Maa Jälgimise Grupp, mille eesmärk on
toetada Maa jälgimise süsteemide süsteemi, milles liit osaleb.
1.6.4.     Euroopa teaduse võimaldamine,
toetades rahvusvahelisi kosmosevaldkonna partnerlussuhteid
Eesmärk on toetada Euroopa teaduse ja
innovatsiooni panust pikaajalistes rahvusvahelistes kosmosevaldkonna
partnerlussuhetes.
Kuigi kosmoseteave pakub suurt kohalikku kasu,
on kosmosetegevustel eelkõige ülemaailme olemus. See on eriti selge kosmosest
tuleneva ohu puhul Maale ja kosmosesüsteemidele. Kosmilise ilma ja kosmoseprahi
tõttu kaotatud satelliitidega seotud kulu hinnatakse suurusjärku
100 miljonit eurot aastas. Samavõrd ülemaailmsed on sellised meetmed nagu
rahvusvaheline kosmosejaam (ISS), mida ehitavad ja käitavad Euroopa, Ameerika
Ühendriigid, Kanada, Jaapan ja Venemaa, ning ka robootiline kosmoseteadus ja
-uurimine. Tipptasemel kosmosetehnoloogia väljatöötamine toimub järjest enam
sellistes rahvusvahelistes raamistikes, muutes juurdepääsu sellistele
rahvusvahelistele projektidele Euroopa teadlaste ja tööstuse jaoks väga
oluliseks eduteguriks. Liidu panus sellistesse ülemaailmsetesse
kosmoseprojektidesse tuleb kindlaks määrata pikaajalistes (kümme aastat ja
rohkem) strateegilistes tegevuskavades ning olema vastavuses liidu
kosmosepoliitika prioriteetidega ja kooskõlastatud Euroopa sisepartnerite, nt
Euroopa Kosmoseagentuuriga, rahvusvaheliste partneritega, nagu COSPAR ja UNOOSA
ning kosmoseriikide kosmoseagentuuridega, nagu NASA ja ROSCOSMOS.
1.6.5.     Rakenduslikud eriaspektid
Kosmoseuuringute ja -innovatsiooni rakendamise
prioriteedid raamprogrammi Horisont 2020 raames vastavad liidu kosmosepoliitika
prioriteetidele, mis on kindlaks määratud kosmosenõukogul ja teatises „Kodanike
teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine”[23]. Rakendamine töötatakse välja
konsulteerides sidusrühmadega Euroopa kosmosetööstusest, VKEdega,
teadusringkondadega ja tehnoloogiainstituutidega, mida esindab kosmose
nõuanderühm, ning tähtsate partneritega, nagu Euroopa Kosmoseagentuur ja
riiklikud kosmoseagentuurid. Rahvusvahelistes ettevõtmistes osalemise aspektist
tehakse teaduse ja innovatsiooni arengukava koostamisel koostööd
rahvusvaheliste partneritega (nt NASA, ROSCOSMOS, JAXA).
2.           Riskikapitali kättesaadavus
Programmiga Horisont 2020 luuakse kaks
mitmest komponendist koosnevat vahendit (omakapitalivahend ja võlavahend).
Omakapitalivahend ja võlavahendi VKEde komponent on osa ELi kahest
rahastamisvahendist, mille kaudu pakutakse VKEde teadusuuringute ja
innovatsiooni ning kasvu toetamiseks omakapitali ja laene.
Omakapitalivahend ja võlavahend võimaldavad
vajaduse korral rahaliste vahendite ühiskasutust liikmesriikidega, kes on nõus
panustama osa neile struktuurifondidest kooskõlas nõukogu struktuurifonde
käsitleva määruse artikli 31 lõike 1 puntiga a eraldatud
vahenditest.
Selle asemel et anda lõplikele abisaajatele
otse laene, tagatisi või väärtpabereid, annab komisjon finantsasutustele
volitused pakkuda tuge eelkõige riskijagamise, garantiiskeemide ning
omakapitali ja kvaasikapitali investeeringute kaudu.
2.1.        Võlavahend
Võlavahendiga antakse laenu üksikutele
abisaajatele, et investeerida teadusesse ja innovatsiooni; tagatisi
finantsvahendajatele, kes annavad abisaajatele laenu; laenude ja tagatiste
kombinatsioone ning tagatisi ja/või vastutagatisi riiklike või piirkondlike
laenurahastamiskavade joaks. Võlavahendi kaudu viiakse ellu lõpptähtaja
pikendamise tegevusi ning toetatakse VKEdele ettenähtud vahendit (vt käesoleva
lisa II osa 3. jagu „Innovatsioon VKEdes”). Võlavahendist saadud eraldisi võib
kombineerida eraldistega omakapitali rahastamisvahendist ühe või mitme
integreeritud kava raames ning lisaks võib kasutada toetusi (sealhulgas
ühekordseid). Samuti on võimalikud soodus- ja konverteeritavad laenud.
Lisaks turupõhiselt, sooviavalduste laekumise
järjekorras antavatele laenudele ja tagatistele on võlavahend suunatud mitme
üksuse raames konkreetsetele tegevuspõhimõtetele ja sektoritele. Selleks
eesmärgiks eraldatud eelarvetoetused võivad pärineda
(a)
Horisont 2020 muudest osadest, eelkõige
III osast „Ühiskonnaprobleemid”;
(b)
muudest raamistikest, programmidest ja liidu
eelarve ridadest;
(c)
konkreetsetelt piirkondadelt ja liikmesriikidelt,
kes soovivad ühtekuuluvuspoliitika vahendite raames kasutatavaid vahendeid
eraldada;
(d)
eraldiseisvatelt üksustelt (nagu Eureka või ühised
tehnoloogiaalgatused) või algatustelt.
Selliseid eelarvetoetusi võib teha või lisada
igal ajal programmi Horisont 2020 jooksul.
Riskijagamine ja muud parameetrid võivad
tegevuspõhimõtte või sektoriüksuse lõikes varieeruda, kui nende väärtused või
olekud vastavad võlainstrumentide ühiseeskirjadele. Lisaks võib üksustel olla
konkreetseid kommunikatsioonistrateegiaid võlavahendi üldise reklaamikampaania
raames. Ka võib liikmesriikide tasandil kasutada erialaspetsialistidest
vahendajate abi, kui konkreetse üksuse valdkonnas on tulevaste laenude
hindamiseks vaja erialaseid kogemusi.
Võlavahendi VKEde komponendi kaudu antakse
esmajoones teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja keskmise
kapitalisatsiooniga väikeettevõtetele üle 150 000 euro suurusi laene,
täiendades seega VKEde rahastamist ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime
programmi laenutagamisvahendi kaudu.
Võlavahendi oodatav finantsvõimendus – mille
all peetakse silmas kogurahastust (st liidu rahastus koos muude finantsasutuste
toetusega) jagatuna liidu rahalise toetusega – jääb keskmiselt 1,5 ja 6,5
vahele, olenevalt kaasatud tehingu liigist (riski tase, sihtabisaajad ja
konkreetne võlavahend, mida kasutati). Oodatav mitmekordistav mõju – mille all
peetakse silmas kõiki toetatud abisaajate tehtud investeeringuid jagatuna liidu
rahalise toetusega – jääb 5 ja 20 vahele, jällegi olenevalt kaasatud tehingu
liigist.
2.2.        Omakapitalivahend
Omakapitalivahend on suunatud varajase
kasvuetapi riskikapitalifondidesse ning sellest antakse riskikapitali ja/või mezzanine-kapitali
individuaalsetele ettevõtetele. Need ettevõtted võivad lisaks taotleda võlgade
rahastamist võlavahendit rakendavatelt finantsvahendajatelt.
Kõnealune vahend võimaldab ka kasvuetapi ja
laienemisinvesteeringuid koos vahenditega ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime
programmi juurde kuuluvast kasvuetapi omakapitalivahendist (sh investeeringud
fondifondidesse, millel on lai investoribaas ning mis hõlmavad
erainstitutsioonilisi ja strateegilisi investoreid, aga ka riiklikke
avalik-õiguslikke ja segaomandis olevaid finantsasutusi). Viimasel juhul ei
ületa Horisont 2020 omakapitalivahendist tehtud investeeringud 20 %
ELi koguinvesteeringust, välja arvatud mitme etapi fondide puhul, mille korral
kasvuetapi omakapitalivahendist ja teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni
omakapitalivahendist eraldatakse vahendeid pro rata, lähtuvalt fondide
investeerimispoliitikast. Sarnaselt kasvuetapi omakapitalivahendile välditakse
omakapitalivahendi puhul väljaostmis- või asendusinvesteeringuid, mis on
mõeldud omandatud ettevõtte koost lahutamiseks. Komisjon võib otsustada
muutuvaid turutingimusi arvestades 20 % määra muuta.
Investeeringuparameetrid määratakse nii, et
suudetakse saavutada konkreetsed poliitilised eesmärgid, sealhulgas suunatus
konkreetsetele potentsiaalsete abisaajarühmadele, ent samal ajal säilitatakse
selle instrumendi turule orienteeritud ja nõudlusest sõltuv olemus.
Omakapitali finantsinstrumenti võib toetada
eelarvetoetustega muudest Horisont 2020 osadest, muudest raamistikest,
programmidest ja liidu eelarve ridadest ning konkreetsete piirkondade ja
liikmesriikide ning eraldiseisvate üksuste või algatuste poolt.
Omakapitalivahendi oodatav finantsvõimendus –
mille all peetakse silmas kogurahastust (st liidu rahastust koos muude
finantsasutuste toetusega) jagatuna liidu rahalise toetusega – on umbes 6,
olenevalt turu iseärasustest, ning oodatav mitmekordistav mõju – kõik toetatud
abisaajate tehtud investeeringud jagatuna liidu rahalise toetusega – on
keskmiselt 18.
2.3.        Rakenduslikud eriaspektid
Nende kahe vahendi rakendamise volitused
antakse Euroopa Investeerimispanga grupile (EIB, EIF) ja/või muudele
finantsasutustele, kellele võidakse anda vastutus rahastamisvahendite
rakendamise eest kooskõlas finantsmäärusega. Nende kujundamine ja rakendamine
viiakse vastavusse rahastamisvahendite üldsätetega, mis on sätestatud
finantsmääruses, ja konkreetsemate kasutusnõuetega, mis sätestatakse komisjoni
suunistes.
Nende elemente võib kombineerida ning lisaks
on võimalik kasutada toetusi (sh ühekordseid) ühe või mitme integreeritud kava
raames, mis toetab konkreetset abisaajate kategooriat või eriotstarbega
projekti, nagu VKEd ja kasvupotentsiaaliga keskmise kapitalisatsiooniga
ettevõtted või laiaulatuslikud uuendusliku tehnoloogia tutvustused.
Nende rakendamist toetatakse mitme
lisameetmega. Sellised meetmed võivad muude meetmete hulgas sisaldada tehnilist
abi finantsvahendajatele, kes on seotud laenutaotluste abikõlbulikkuse või
teadmisel põhinevate varade väärtuse hindamisega; investeerimisvalmiduse
kavasid, mis hõlmavad VKEde inkubatsiooni, juhendamist ja nõustamist ning nende
suhtluse edendamist potentsiaalsete investoritega; meetmeid, et tõsta
teadlikkust riskikapitaliettevõtetest ja äriinglitest ning liidu
rahastamisprogrammides osalevate uuenduslike VKEde kasvupotentsiaalist;
kavasid, mille eesmärk on meelitada erainvestoreid toetama uuenduslike VKEde ja
keskmise kapitalisatsiooniga ettevõtete kasvu; kavasid, mille eesmärk on
soodustada heategevuslikke fonde ja eraisikuid toetama teadust ja
innovatsiooni; ning kavasid, mille eesmärk on soodustada ettevõtete
riskikavasid ning innustada perekonnapankade ja äriinglite tegevust.
Tagatakse vastastikune täiendavus ettevõtete
ja VKEde konkurentsivõime programmi vahenditega.
3.           Innovatsioon VKEdes
3.1.        VKEde toetuse laiendamine
VKEsid toetatakse kogu programmi Horisont 2020
raames. Selleks on loodud VKEdele ettenähtud vahend, mis on suunatud igat liiki
uuenduslikele VKEdele, kelle puhul võib märgata tugevat soovi areneda, kasvada
ja rahvusvaheliseks muutuda. Vahend tehakse kättesaadavaks igat liiki
innovatsiooni jaoks, sealhulgas mittetehnoloogiline ja teenuste innovatsioon.
Eesmärk on aidata täita lünka varase staadiumi kõrge riskiga teadusuuringute ja
innovatsiooni rahastamises, stimuleerida uuenduslikku läbimurret ja teadusuuringute
tulemuste kommertsialiseerimist erasektori poolt.
Kõik ühiskonnaprobleemide ning progressi
võimaldava ja tööstustehnoloogia programmid rakendavad VKEdele ettenähtud
vahendit ja eraldavad sellele teatava summa.
Vaid VKEdel lubatakse rahastamist ja toetust
taotleda. Nad võivad teha koostööd olenevalt oma vajadustest, sealhulgas teha
allhanget teadus- ja arendustegevusteks. Projektid peavad olema selgelt VKEde
huvides ja tooma neile potentsiaalset kasu ning neil peab olema tuntav Euroopa
mõõde.
VKEde vahend hõlmab kõiki teaduse, tehnoloogia
ja innovatsiooni valdkondi alt üles lähenemisviisi kaudu konkreetse
ühiskonnaprobleemi või progressi võimaldava tehnoloogia raames, et jätta
piisavalt rahastamisruumi igat liiki lootustandvatele ideedele, eelkõige
valdkonnaülestele ja interdistsiplinaarsetele projektidele.
VKEde vahend pakub lihtsustatud ja
etapiviisilist tuge. Selle kolm etappi katavad kogu innovatsioonitsükli.
Üleminek ühest etapist teise on sujuv tingimusel, et eelmises etapis on
tõestatud, et VKE projekt väärib edasist rahastamist. Samas on kõik etapid
kättesaadavad kõigile VKEdele.
–
1. etapp: kontseptsiooni ja teostatavuse
hinnang.
VKEd saavad raha, et uurida uue idee teaduslikku
või tehnilist teostatavust ja kommertspotentsiaali (lahenduse kontroll), et
töötada välja innovatsiooniprojekt. Selle hinnangu positiivne tulemus võimaldab
rahastamist järgmis(t)e etapi (etappide) raames.
–
2. etapp: teadus- ja arendustegevus,
tutvustamine, turule viimine.
Teadus- ja arendustegevuse toetamisel on erilise
tähelepanu all tutvustustegevus (katsetamine, prototüüp, laiendamise uurimine,
disain, uuenduslike protsesside, toodete ja teenuste katsetamine,
tulemuslikkuse kontrollimine jne) ja turule viimine.
–
3. etapp: turustamine.
Selles etapis ei anta muud otserahastust kui
toetustegevus, kuid selle eesmärk on hõlbustada ligipääsu erakapitalile ja
innovatsiooni võimaldavale keskkonnale. Ette on nähtud sidumine
rahastamisvahenditega (vt käesoleva lisa II osa 2. jagu „Riskikapitali
kättesaadavus”), näiteks andes VKEdele, kes on edukalt lõpule viinud 1. ja/või
2. etapi, prioriteedi eraldatud finantsressursside mahu raames. VKEd saavad
kasu ka abimeetmetest, nagu koostöövõrkude loomine, koolitus, juhendamine ja
nõustamine. Lisaks võib see osa olla seotud meetmetega, millega edendatakse
kommertskasutusele eelnevat hanget ja uuenduslike lahenduste hanget.
Ühtne VKEde vahendi edendamine, rakendamine ja
seire kogu programmi Horisont 2020 raames tagab VKEde jaoks hõlpsa
kättesaadavuse. Tuginedes olemasolevatele VKEde toetamise võrgustikele, luuakse
toetust saavatele VKEdele nõustamiskava, et kiirendada pakutava toetuse mõju.
Luuakse sidusrühmadest ning VKEde
teadustegevuse ja innovatsiooni asjatundjatest koosnev eriotstarbeline organ,
mille eesmärk on edendada ja täiendada VKEde erimeetmeid Horisont 2020 raames.
3.2.        Eritoetus
3.2.1.     Toetus teadusmahukatele
VKEdele
Erimeede soodustab teadus- ja
arendustegevusega tegelevate VKEde turule suunatud innovatsiooni. See on
suunatud teadusmahukatele VKEdele kõrgtehnoloogilistes sektorites, kes peavad
samuti tutvustama oma võimekust projekti tulemusi kaubanduslikult kasutada.
Meede hõlmab alt-üles lähenemisviisiga kogu
teadus- ja tehnoloogiavaldkonda, et vastata teadus- ja arendustegevusega seotud
VKEde vajadustele.
Meedet rakendatakse Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikli 185 algatuse raames, mis tugineb Eurostarsi
ühisprogrammile ja selle ümberkorraldamisele olenevalt selle vahehinnangu
järeldustest.
3.2.2.     VKEde innovatsioonisuutlikkuse
tõstmine
Toetatakse tegevust, mis aitab rakendada ja
täiendada VKEdele suunatud meetmeid programmi Horisont 2020 raames, eelkõige
selleks, et tõsta VKEde innovatsioonisuutlikkust. Tegevus võib hõlmata
teadlikkuse tõstmist, teavitamist ja teabe levitamist, koolitus- ja
liikuvustegevust, võrgustike loomist ja parimate tavade vahetust, selliste
kvaliteetsete innovatsiooni toetamise mehhanismide ja teenuste väljatöötamist,
millel on suur liidu tasandi lisandväärtus VKEde jaoks (nt intellektuaalne
omand ja innovatsiooni juhtimine, teadmiste ülekanne, IKT ja e-oskuste
uuenduslik kasutamine VKEdes), nagu ka VKEde aitamist teadus- ja
arendustegevuse partneritega ühenduse võtmisel kogu liidus, võimaldades neil
tehnoloogiavallas tegevust alustada ja enda innovatsioonisuutlikkust arendada.
Vahendavatel organisatsioonidel, kes esindavad uuenduslike VKEde rühmi,
palutakse ellu viia sektoriülest ja piirkonnaülest innovatsioonitegevust koos
VKEdega, kellel on vastastikku toetavad pädevused, et arendada uusi
tööstuslikke väärtusahelaid.
Riiklikes ja piirkondlikes aruka
spetsialiseerumise innovatsioonistrateegiate kontekstis otsitakse sünergiaid
liidu ühtekuuluvuspoliitikaga.
Plaanitakse tugevdatud sidumist võrgustikuga
Enterprise Europe (ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi raames).
Toetus võiks ulatuda parematest teabe- ja nõuandeteenustest kuni nõustamise,
juhendamise ja partnerite otsingu tegevuseni nende VKEde jaoks, kes soovivad
arendada piiriüleseid innovatsiooniprojekte, kuni innovatsiooni tugiteenuste
pakkumiseni. See tugevdab võrgustiku Enterprise Europe universaalteenistuse
lähenemisviisi VKEde toetamisel koos tugeva piirkondliku ja kohaliku panusega
võrgustiku tegevusse.
3.2.3.     Turupõhise innovatsiooni
toetamine
Toetatakse turupõhist innovatsiooni, et
parandada ettevõtete innovatsioonisuutlikkust, parandades innovatsiooni
eeltingimusi ning kaotades konkreetsed tõkked uuenduslike ettevõtete, eelkõige
VKEde ja keskmise suuruse ja kiire kasvupotentsiaaliga ettevõtete kasvult.
Samuti toetatakse spetsialiseeritud innovatsiooni toetamist (nt intellektuaalomandi
kasutamine, pakkujate võrgustik, tugi tehnosiirdekeskustele, strateegiline
disain) ja innovatsiooniga seotud riikliku poliitika läbivaatamist.
III osa
Ühiskonnaprobleemid
1.           Tervishoid, demograafilised muutused ja
heaolu
Tõhus tervise edendamine, mida toetab tugev
tõendite baas, ennetab haigusi, parandab heaolu ja on kulutõhus. Tervise
edendamine ja haiguste ennetamine sõltuvad ka tervist määravate tegurite
mõistmisest, tõhusatest ennetusvahenditest, nagu vaktsiinid, tõhusast tervise
ja haiguste järelevalvest ja valmisolekust ning tõhusatest
sõeluuringuprogrammidest.
Edukad jõupingutused haigusi, puudeid ja
vähenenud funktsionaalsust ennetada, ohjata, ravida ja välja ravida toetuvad
nende põhjuste, protsesside ja mõju põhjalikule mõistmisele ning ka tervise ja
heaolu alusteguritele. Väga tähtis on ka tõhus andmevahetus ja nende andmete
sidumine tegelike ulatuslike kohordiuuringutega, nagu ka teadustulemuste
ülekanne kliinikusse, eelkõige kliiniliste katsete korraldamise kaudu.
Suurenev haiguste ja puuete koormus vananeva
elanikkonna kontekstis paneb tervishoiu- ja hoolekandesektorile veelgi suuremad
nõudmised. Kui kõikide vanuserühmade jaoks soovitakse säilitada tõhus
tervishoid ja hoolekanne, on vaja teha jõupingutusi otsustamise parandamiseks
ennetuses ja hoolekandes, et teha kindlaks parimad tavad ja toetada nende
levimist tervishoiusektoris ning toetada integreeritud hooldust ning
tehnoloogilise, organisatsioonilise ja sotsiaalse innovatsiooni
kasutuselevõttu, mis annaks rohkem võimalusi eakamatele eelkõige selleks, et
püsida aktiivne ja iseseisev. See toetab nende suuremat ja pikaajalisemat
füüsilist, ühiskondlikku ja vaimset heaolu.
Kõiki neid tegevusi tehakse viisil, mis pakub
tuge kogu teadus- ja innovatsioonitsükli jooksul, tugevdab Euroopas asuva
tööstuse konkurentsivõimet ja uute turuvõimaluste arengut.
Konkreetne tegevus on järgmine.
1.1.        Tervist määravate tegurite
mõistmine ning tervise edendamise ja haiguste ennetuse parandamine
Tervist määravate tegurite parem mõistmine on
vajalik selleks, et pakkuda tõendeid tõhusaks tervise edendamiseks ja haiguste
ennetamiseks ning see võimaldab liidus välja töötada ka kõikehõlmavaid tervise
ja heaolu näitajaid. Uuritakse keskkondlikke, käitumuslikke (sh elutsükli),
sotsiaalmajanduslikke ja geneetilisi tegureid kõige laiemas tähenduses.
Käsitlused hõlmavad pikaajalisi kohordiuuringuid ja nende seost nn -oomika
teadusest saadud andmetega ning teisi meetodeid.
Eelkõige keskkonna kui tervist määrava teguri
parem mõistmine nõuab integreeritud molekulaarbioloogilist, epidemioloogilist
ja toksikoloogilist lähenemisviisi, et uurida tervise ja keskkonna suhet,
sealhulgas kemikaalide toime uurimist, kombineeritud kokkupuute uurimist
saastuse ja muude keskkondlike ja kliimaga seotud stressiteguritega, integreeritud
toksikoloogilist testimist ning alternatiive loomkatsetele. Vaja on
uuenduslikke lähenemisviise kokkupuute hindamisele, kasutades uue põlvkonna
biomarkereid, mis põhinevad -oomika teadustel ja epigeneetikal, inimeste
bioseirel, isikliku kokkupuute hinnangutel ja modelleerimisel, et mõista
kombineeritud, kuhjuvaid ning tekkivaid kokkupuuteid, integreerides
sotsiaalmajanduslikke ja käitumuslikke tegureid. Toetatakse paremaid seoseid
keskkonnaandmetega, kasutades kõrgelt arenenud infosüsteeme.
Sel viisil saab hinnata olemasolevaid ja
kavandatavaid tegevuspõhimõtteid ja programme ning antavat poliitilist toetust.
Samuti saab välja töötada paremaid käitumuslikke meetmeid, ennetus- ja
haridusprogramme, sealhulgas selliseid, mis suurendavad teadlikkust toitumisest,
vaktsineerimisest ja muudest esmatasandi arstiabi meetmetest.
1.2.        Tõhusate
sõeluuringuprogrammide väljatöötamine ja haigustele vastuvõtlikkuse hindamise
parandamine
Sõeluuringuprogrammide väljatöötamine sõltub
riskide ja haiguse ilmnemise varaste biomarkerite kindlaksmääramisest ning
nende kasutamine omakorda sõltub sõeluuringu meetodite ja programmide
katsetamisest ning valideerimisest. Kõrge haigusriskiga inimeste ja kogukondade
kindlaksmääramine võimaldab personaliseeritud, kihistatud ja kollektiivseid
strateegiaid tulemusliku ja kulutõhusa haiguste ennetamise väljatöötamiseks.
1.3.        Järelevalve ja valmisoleku
parandamine
Inimkogukondi ohustavad uued ja tekkivad
(sealhulgas kliimamuutustest tulenevad) nakkused, ravimiresistentsus
olemasolevate patogeenide suhtes ning muud kliimamuutuste otsesed ja kaudsed
tagajärjed. Vaja on paremaid järelevalvemeetodeid, varase hoiatuse võrgustikke,
tervishoiuteenuste organiseerimist ja valmisolekukampaaniaid, et olla valmis
epideemiateks, suuta tõhusalt reageerida pandeemiatele ning reageerida
kliimamuutuste mittenakkuslikele tagajärgedele, ning vaja on ka jõupingutusi,
et säilitada ja parandada suutlikkust võidelda ravimresistentsete
nakkushaigustega.
1.4.        Haiguste mõistmine
Vaja on paremat tervise ja haiguste mõistmist
igas vanuses inimeste puhul, nii et oleks võimalik välja töötada uusi ja
paremaid ennetusmeetmeid, diagnoose ja raviviise. Haiguste patofüsioloogia
uurimise interdistsiplinaarsus ja tulemuste ülekantavus on väga vajalik, et
parandada haigusprotsesside kõigi aspektide mõistmist; sealhulgas
molekulaarandmetele tuginedes reklassifitseerida normaalne variatsioon ja
haigused ning valideerida ja kasutada uurimistulemusi kliinilistes rakendustes.
Toetav uurimine hõlmab ja soodustab uute
tööriistade ja käsitluste arendamist ja kasutamist biomeditsiiniliste andmete
loomiseks ning kaasab nn -oomika teadusi, kõrget tootlikkust ja
süsteemimeditsiini käsitlusi. See tegevus nõuab tihedat sidet fundamentaalsete
ja kliiniliste uuringutega ning pikaajaliste kohordiuuringutega (ja vastavate
uurimisvaldkondadega), nagu kirjeldatud eespool. Tihedad sidemed
meditsiiniliste ja teadustaristutega (andmebaasid, biopangad jne) on samuti
olulised, et andmeid standardida, säilitada, jagada ja neile ligipääsu anda,
mis on kõik väga oluline andmete kasutatavuse maksimeerimiseks ning
uuenduslikemate ja tõhusamate analüüsi- ja andmekogude kombineerimise viiside
soodustamiseks.
1.5.        Paremate preventiivsete
vaktsiinide väljatöötamine
Vaja on tõhusamaid preventiivseid vaktsiine (või
alternatiivseid preventiivseid meetodeid) ja tõenduspõhiseid
vaktsineerimiskavasid rohkemate haiguste jaoks. See sõltub haiguse ja
haigusprotsesside ning nendest tuleva epidemioloogia paremast mõistmisest ning
kliiniliste katsete ja seotud uuringute tegemisest.
1.6.        Diagnoosimise parandamine
Tervise, haiguste ja haigusprotsesside parem
mõistmine kõigis vanuserühmades on vajalik uue ja tõhusama diagnostika
väljatöötamiseks. Arendatakse uuenduslikku ja olemasolevat tehnoloogiat, et
märkimisväärselt vähendada haiguste tagajärgi tänu varasemale ja täpsemale
diagnoosile ning võimaldada paremini patsiendile kohandatud ravi.
1.7.        In-silico ravi
kasutamine, et parandada haigustega võitlemist ja nende ennetamist
Arvutisimulatsioon võib patsiendispetsiifilisi
andmeid kasutades ja süsteemimeditsiini käsitlusele ja füsioloogilisele
modelleerimisele toetudes aidata ennustada haigusele vastuvõtlikkust, haiguse
arengut ja ravi edukuse tõenäosust. Mudelil põhinevat simulatsiooni saab
kasutada, et toetada kliinilisi katseid, ravi reaktsiooni ennustatavust ning
ravi personaliseerimist ja optimeerimist.
1.8.        Haiguste ravi
Tuleb toetada valdkonnaüleste
tugitehnoloogiate parandamist ravimite, vaktsiinide ja muude terapeutiliste
käsitluste jaoks, sealhulgas siirdamine, geeni- ja rakuteraapia; suurendada
ravimite ja vaktsiinide väljatöötamise edukust (sealhulgas alternatiivseid
meetodeid, et asendada klassikaline ohutuse ja tõhususe kontrollimine, nt uute
meetodite väljatöötamise abil); arendada regeneratiivseid meditsiinikäsitlusi,
sealhulgas tüvirakkudel põhinevaid lähenemisi; arendada tõhustatud
meditsiinilisi ja abistavaid seadmeid ja süsteeme; säilitada ja parandada meie
võimet võidelda nakkuslike, haruldaste, laialtlevinud ja krooniliste haigustega
ning võtta meditsiinilisi meetmeid, mis sõltuvad tõhusate antimikroobsete
ravimite kättesaadavusest; ning välja töötada kõikehõlmavad käsitlused, et
tegeleda kaasnevate haigustega kõigis vanuserühmades ja vältida
polüfarmaatsiat. Need uuendused aitavad hõlbustada uute, tõhusamate,
tulemuslikumate ja jätkusuutlikumate raviviiside ning puuete ohjamise viiside
arendamist.
1.9.        Teadmiste kasutuselevõtt
kliinilises töös ja laiendamiskõlblikus innovatsioonitegevuses
Kliinilised katsed on viis, kuidas viia
biomeditsiinilisi teadmisi üle patsiendirakendustesse, mistõttu neid
toetatakse, nagu toetatakse ka nende praktiseerimise parandamist. Näiteks tuleb
välja töötada paremad meetodid, et võimaldada katsetel keskenduda asjakohastele
elanikerühmadele, sealhulgas neile, kes põevad muid kaasuvaid haiguseid ja/või
keda juba ravitakse, määrata sekkumiste ja lahenduste võrreldavat tõhusust ning
parandada andmebaaside ja elektrooniliste terviseandmete kasutamist
andmeallikatena katsetes ja teadmuse ülekandmiseks. Samuti toetatakse muud
liiki sekkumiste, näiteks iseseisva eluga seotud sekkumiste ülekandmist päris
elukeskkonda.
1.10.      Tervishoiuandmete parem
kasutamine
Toetatakse taristute ja infostruktuuride ning
allikate (sh kohordiuuringutest saadud andmete, protokollide, andmekogude,
näitajate jne) integreerimist ja andmete standardimist, koostalitusvõimet,
säilitamist, jagamist ning neile ligipääsu, et võimaldada selliste andmete
nõuetekohast kasutamist. Tähelepanu tuleks pöörata andmetöötlusele, teadmiste
haldusele, modelleerimisele ja visualiseerimisele.
1.11.      Teadusvahendite ja meetodite
parandamine, et toetada poliitikakujundamist ja regulatiivseid vajadusi
Tuleb toetada teadusvahendite, meetodite ja
statistika arengut, et kiiresti, täpselt ja ennetavalt hinnata
tervishoiutehnoloogia, sh uute ravimite, bioloogiliste ainete,
kõrgtehnoloogiliste teraapiate ja meditsiinivahendite ohutust, tulemuslikkust
ja kvaliteeti. See on eriti asjakohane uuenduste puhul sellistes valdkondades,
mis puudutavad vaktsiine, raku/koe- ja geeniteraapiat, organeid ja siirdamist,
spetsialiseerunud tootmist, biopanku, uusi meditsiiniseadmeid,
diagnostilisi/raviprotseduure, geneetilisi teste, koostalitusvõimet ja
e-tervist, sealhulgas privaatsuse küsimusi. Samuti on vaja toetada parandatud
riskihindamismeetodeid, testimislahendusi ja strateegiaid, mis on seotud
keskkonna ja tervisega. Toetada tuleb ka asjakohaste meetodite arendamist, mis
toetaksid eelmainitud valdkondade eetiliste aspektide hindamist.
1.12.      Aktiivne vananemine, iseseisev
ja toetatud elu
Vajalik on multidistsiplinaarne
kõrgetasemeline rakendusteadus ja innovatsioon koos käitumis-,
gerontoloogiliste, digitaalsete ja muude teadustega, et leida kulutõhusaid
kasutajasõbralikke lahendusi vananeva elanikkonna ja puutega inimeste aktiivse,
iseseisva ja abistatud igapäevaelu jaoks kodus, tööl jne. Selle juures tuleb
silmas pidada väga erinevaid keskkondi ning töötada välja tehnoloogiat,
süsteeme ja teenuseid, mis tõstavad elukvaliteeti ja inimfunktsionaalsust,
sealhulgas liikuvust, arukaid personaalseid tugitehnoloogiaid, teenindus- ja
sotsiaalroboteid ning arukaid elukeskkondi. Toetatakse uurimise ja
innovatsiooni katseprojekte, et hinnata lahenduste rakendamist ja laialdast
kasutuselevõttu.
1.13.      Inimeste mõjuvõimu
suurendamine oma tervise eest hoolt kandmisel
Inimeste mõjuvõimu suurendamine selleks, et
nad parandaksid ja juhiksid oma tervist kogu elu jooksul ise, toob kaasa
kokkuhoiu tervishoiusüsteemides, võimaldades hallata kroonilisi haigusi
väljaspool tervishoiuasutusi ning parandada tervishoiu tulemusi. See nõuab
käitumuslike ja ühiskondlike mudelite, ühiskondlike suhtumiste ja püüdluste
uurimist seoses isikliku tervisetehnoloogia, mobiilsete ja/või kaasaskantavate
vahendite, uute diagnostikavahendite ning isiklike teenustega, mis soodustavad
tervet eluviisi, heaolu, enda eest hoolitsemist, paremat
kodaniku-meditsiinitöötaja suhtlust, isiklikustatud programme haiguste ja
puuete ohjamiseks ning ka tuge teadmiste taristule.
1.14.      Integreeritud hoolduse
edendamine
Krooniliste haiguste ohjamise toetamine
väljaspool tervishoiuasutusi sõltub ka paremast koostööst tervishoiutöötajate
ning sotsiaal- ja mitteametliku hoolekande vahel. Uuenduslikke ja
teadusrakendusi toetatakse jagatud teabe põhjal otsuste tegemiseks ning
tõendite saamiseks ulatusliku kasutuselevõtu ja uuenduslike lahenduste,
sealhulgas koostalitusvõimeliste kaugtervishoiu ja kaughoolekandeteenuste
turustamise jaoks. Samuti toetatakse teadust ja innovatsiooni, et parandada
pikaajalise hoolduse korraldamist.
1.15.      Tervishoiusüsteemide
kujundamine võimalikult tõhusaks ja tulemuslikuks ning erinevuste vähendamine
tõenditele tugineva otsustamise, parimate tavade vahetamise, uuendusliku
tehnoloogia ja uuenduslike meetmete abil
Tuleb toetada tervishoiutehnoloogia hindamise
ja tervishoiuökonoomika arendamist ning tõendite kogumist ja parimate tavade
levitamist ning uuenduslikku tehnoloogiat ja käsitlusi tervishoiusektoris,
sealhulgas IKT ja e-tervise rakendused. Toetatakse Euroopa ja kolmandate
riikide tervishoiusüsteemide reformi võrdlevat analüüsi ning nende keskmiste
kuni pikaajaliste majandusliku ja ühiskonnamõju hindamist. Toetatakse
tervishoiutööjõu tulevaste vajaduste analüüsi nii arvuliselt kui ka nõutavate
oskuste osas seoses uute hooldustavadega. Toetatakse tervishoiu ebavõrdsuse
kujunemise, ebavõrdsuse koosmõju muude majanduslike ja sotsiaalsete
erinevustega ning nende kaotamisele suunatud tegevuspõhimõtete tõhususe
uurimist Euroopas ja mujal. Samuti on tarvis toetada patsiendiohutuse
lahenduste ja kvaliteeditagamise süsteemide hindamist, sh patsientide osa
ohutuse ja hoolduse kvaliteedi tagamisel.
1.16.      Rakenduslikud eriaspektid
Pakutav tugi hõlmab kogu tegevuste spektrit
alates teadmiste ja tehnoloogia siirdest kuni laialdase tutvustustegevuseni,
mille tulemuseks on laiendamiskõlblikud lahendused Euroopas ja mujal.
2.           Toiduga kindlustatus, säästev
põllumajandus, mere- ja merendusuuringud ning biomajandus
2.1.        Säästev põllumajandus ja
metsandus
On vaja asjakohaseid teadmisi, vahendeid,
teenuseid ja innovatsiooni, et toetada tootvamaid, ressursitõhusamaid ja
vastupanuvõimelisemaid põllumajandus- ja metsandussüsteeme, mis tagavad piisava
toidu, sööda, biomassi ja muu tooraine varu ning tagavad ökosüsteemi teenused,
toetades samas hästitoimivate maapiirkondade tuluallikate arendamist.
Teadusuuringud ja innovatsioon loovad võimalusi integreerida põllumajandus- ja
keskkonnaeesmärgid ning säästva tootmise ning seega suurendada põllumajanduse
tootlikkust ja ressursitõhusust; vähendada põllumajanduslike kasvuhoonegaaside
heidet; vähendada toitainete uhtumist haritavatelt maadelt maismaa- ja
veekeskkonda; vähendada sõltuvust taimse proteiini rahvusvahelisest impordist
Europasse; suurendada elurikkust esmatootmissüsteemides.
2.1.1.     Tootmistõhususe suurendamine
ja kliimamuutuste mõju leevendamine ning samal ajal jätkusuutlikkuse ja
vastupanuvõime tagamine
Selle tegevuse kaudu tõstetakse taimede,
loomade ja tootmissüsteemide tootlikkust ja suurendatakse kohanemisvõimet
kiiresti muutuvates keskkonna- ja kliimatingimustes ning üha süveneva
loodusvarade nappuse juures. Uuenduslikud lahendused aitavad liikuda energiat
säästva, väikeste heite- ja jäätmekogustega majanduse poole toidu ja sööda
turustusahela kogu ulatuses. Peale toiduga kindlustatuse toetamise luuakse ka
uusi võimalusi, kuidas põllumajandusest ja metsandusest saadavat
biomassiressurssi ja kõrvalsaadusi kasutada mitmel muul kui tööstuslikul
otstarbel.
Püütakse leida valdkondadevahelisi
lähenemisviise, et suurendada taimede, loomade ja mikroorganismide toodangut
ning samal ajal tagada ressursi (vesi, toitained, energia) tõhus kasutamine ja
maapiirkondade ökoloogiline terviklikkus. Suurt tähelepanu pööratakse
integreeritud ja mitmekesistele tootmissüsteemidele ning põllumajandustavadele,
sealhulgas täppistehnoloogia kasutamisele ja ökoloogilist intensiivsust käsitlevatele
lähenemisviisidele, mis on kasulikud nii tavapärases kui ka
mahepõllumajanduses. Taimede ja loomade kohandumise ja tootlikkusega seotud
tunnuste geneetilise kvaliteedi parandamiseks on tarvis kasutusele võtta kõik
tavapärased ja nüüdisaegsed tõuaretusviisid ning paremini kasutada geneetilisi
ressursse. Nõuetekohast tähelepanu pööratakse mullaharimisele
põllumajandusettevõtetes, et suurendada mullaviljakust, mis on saagikuse alus.
Edendatakse loomade ja taimede tervist ning arendatakse edasi haiguste/kahjurite
tõrje integreeritud meetmeid. Loomahaiguste, sealhulgas zoonooside tõrje
strateegiaid käsitletakse koos antimikroobse resistentsuse uuringutega. Loomade
heaoluga seotud tavade mõju uurimine aitab lahendada ühiskonna mureküsimusi.
Eespool loetletud valdkondi tuleb toetada põhjalikumate teadusuuringutega, et
käsitleda asjakohaseid bioloogilisi küsimusi ning toetada liidu poliitika
väljatöötamist ja rakendamist.
2.1.2.     Ökosüsteemi teenuste ja
avalike hüvede tagamine
Põllumajandus ja metsandus on ainulaadsed
süsteemid, mis pakuvad peale kaubandustoodete ka laialdasemaid avalikke hüvesid
(sealhulgas kultuurilisi ja meelelahutuslikke) ning olulisi ökoloogilisi
teenuseid, näiteks funktsionaalne ja in-situ elurikkus, tolmeldamine,
veeregulatsioon, maastik, erosiooni vähendamine ja CO2 sidumine /
kasvuhoonegaaside mõju leevendamine. Teadustöö toetab kõnealuste avalike hüvede
ja teenuste osutamist halduslahenduste, otsustamist toetavate vahendite ja
nende mitteturundusväärtuse hindamise kaudu. Käsitlemist vajavad konkreetsed
küsimused hõlmavad selliste põllumajandusliku tootmise / metsandussüsteemide
ning maastikualade kindlakstegemist, mille puhul on nimetatud eesmärkide
saavutamine tõenäoline. Muutused põllumajandussüsteemide aktiivses juhtimises,
sealhulgas tehnoloogia kasutamine ja tavade muutmine, aitavad paremini
leevendada kasvuhoonegaaside mõju ning suurendada põllumajandussektori
kohanemisvõimet kliimamuutuste tagajärgedega.
2.1.3.     Maapiirkondade mõjuvõimu
suurendamine ning poliitikameetmete ja maapiirkondade innovatsiooni toetamine
Kasutatakse ära arenguvõimalused
maapiirkondades, tugevdades esmatootmise arendamise ja ökosüsteemiteenuste
pakkumise suutlikkust ning luues avarad võimalused uute ja mitmekesiste toodete
(toit, sööt, materjalid, energia) tootmiseks, mis vastavad suurenevale
nõudlusele vähese CO2-heite ja lühikese tarneahelaga süsteemide
järele. Selleks et tagada maapiirkondade ühtekuuluvus ning ära hoida
majanduslik ja sotsiaalne tõrjutus, tugevdada majandustegevuse mitmekesistamist
(kaasa arvatud teenindussektor), tagada asjakohased suhted linna- ja
maapiirkondade vahel, soodustada teadmiste vahetamist ja levitamist,
tutvustamistegevust, innovatsiooni ning tugevdada ressursside
osalusmajandamist, on vaja teha sotsiaalmajanduslikke uuringuid, töötada välja
uusi kontseptsioone ja teha institutsioonilisi uuendusi. On vaja leida viise,
kuidas avalikud hüved maapiirkondades muuta kohalikku/piirkondlikku
sotsiaalmajanduslikku kasu toovateks. Piirkonna ja kohalikul tasandil
määratletud uuendustegevuse vajadusi täiendavad valdkonnaülesed teadusuuringud
piirkondadevahelisel ja Euroopa tasandil. Teadusuuringud pakuvad vajalikke
analüüsivahendeid, näitajaid, mudeleid ja ettenägelikke meetmeid.
Uurimisprojektid toetavad poliitikakujundajaid ja muid isikuid asjakohaste
strateegiate, poliitikameetmete ja õigusaktide rakendamisel, jälgimisel ning
hindamisel mitte ainult maapiirkondades, vaid kogu biomajanduses. Vaja on ka
vahendeid ja andmeid, et oleks võimalik nõuetekohaselt hinnata võimalikke
kompromisse ressursside (maa, vee ja muu) erinevate kasutuste ja biomajanduse
toodete vahel. Käsitletakse põllumajandusliku tootmise / metsandussüsteemide ja
nende jätkusuutlikkuse sotsiaalmajanduslikku ja võrdlevat hindamist.
2.2.        Säästev ja
konkurentsivõimeline põllumajandus- ja toiduainesektor ohutu ja tervisliku
toidu nimel
Käsitleda tuleb tarbijate vajadusi ohutu,
tervisliku ja mõistliku hinnaga toidu järele, võttes samal ajal arvesse
toidutarbimise ning toidu- ja söödatootmise mõju inimeste tervisele ning kogu
ökosüsteemile. Käsitletakse küsimusi, mis hõlmavad toidu ja söödaga
kindlustatust, toidu ja sööda ohutust, Euroopa põllumajandusliku toidutööstuse
konkurentsivõimet ning toidu tootmise ja toiduga varustamise säästvust kogu
toiduahela ja seotud teenuste ulatuses alates esmatootmisest kuni tarbimiseni
olenemata sellest, kas tegemist on tavapärase või mahetootmisega. See
lähenemisviis aitab a) kindlustada ohutu toiduga kõik eurooplased ning kaotada
näljahäda maailmas; b) vähendada toidu ja toitumisega seotud haigustest
tingitud koormust, edendades teavitust tervisliku ja säästva toitumise kohta,
tarbijate harimist ja innovatsiooni toiduainetööstuses; c) vähendada vee- ja
energiakulu toidu töötlemisel, transportimisel ja turustamisel ning d)
vähendada 2030. aastaks toidujäätmete kogust 50 %.
2.2.1.     Tarbijate teadlikud valikud
Käsitletakse tarbijate eelistusi, hoiakuid,
vajadusi, käitumist, eluviisi ja haritust, tugevdatakse teabevahetust tarbijate
ja toiduahela uurimisringkonna ja ettevõtjate vahel, et suurendada teadliku
valiku võimalusi, säästvat tarbimist ja nende mõju tootmisele, kaasavale
majanduskasvule ning elukvaliteedile, pidades silmas eeskätt haavatavaid
elanikkonnarühmi. Sotsiaalne innovatsioon reageerib ühiskonnaprobleemidele ning
tarbijaid käsitlevates uuringutes sisalduvate uuenduslike mudelite ja meetodite
abil saadakse võrreldavad andmed ning luuakse liidu poliitilistele vajadustele
reageerimise tingimused.
2.2.2.     Tervislik ja ohutu toit ning
toitumine kõigile
Käsitletakse samuti toitumisvajadusi ja toidu
mõju füsioloogilistele funktsioonidele, füüsilisele ja vaimsele suutlikkusele
ning seoseid toitumise, vananemise, krooniliste haiguste ja tervisehäirete ning
toitumistavade vahel. Selgitatakse välja tervist edendavad ja heaolu
suurendavad toitumislahendused ja -uuendused. Hinnatakse, kontrollitakse ja
jälgitakse toidu ning sööda saastumist, ohte ja kokkupuuteid kogu toidu ja
joogivee turustusahela ulatuses tootmisest ja ladustamisest kuni töötlemise,
pakendamise, turustamise, toitlustamise ja kodus valmistamiseni. Uuenduslikkus
toiduohutuse valdkonnas, täiustatud riskiteavitusvahendid ja kõrgemad
toiduohutusstandardid suurendavad tarbijate usaldust ja kaitset Euroopas.
Maailma ulatuses kõrgemad toiduohutusstandardid aitavad samuti tugevdada
Euroopa toiduainetööstuse konkurentsivõimet.
2.2.3.     Jätkusuutlik ja
konkurentsivõimeline põllumajanduslik toidutööstus
Käsitletakse toidu- ja söödatööstuse vajadusi,
mis on seotud kohalike ja ülemaailmsete sotsiaalsete, keskkonna-, kliima- ja
majandusmuutustega toidu ja sööda tootmisahela kõikides etappides, sealhulgas
toidu väljatöötamine, töötlemine, pakendamine, tootmiskontroll, jäätmete
vähendamine, kõrvalsaaduste väärtustamine ning loomsete kõrvalsaaduste ohutu
kasutamine või kõrvaldamine. Luuakse uuenduslikud, säästvad ja ressursitõhusad
protsessid ning mitmekülgsemad, ohutud, mõistliku hinna ja kõrge kvaliteediga
tooted. See tugevdab Euroopa toiduturustusahela innovatsioonipotentsiaali,
suurendab toiduainetööstuse konkurentsivõimet, soodustab majanduskasvu ja suurendab
tööhõivet ning võimaldab Euroopa toiduainetööstusel muutustega kohaneda. Muud
käsitletavad aspektid hõlmavad jälgitavust, logistikat ja teenuseid,
sotsiaalmajanduslikke tegureid, toiduahela vastupidavust ilmastikust ja
keskkonnast tingitud ohtudele ning toiduahela toimimise ning toitumisharjumuste
ja tootmissüsteemide muutumise tõttu keskkonnale avalduva negatiivse mõju
piiramist.
2.3.        Vee-elusressursside
potentsiaali rakendamine
Üks
vee-elusressursside olulistest omadustest on võime uueneda. Nende jätkusuutlik
kasutamine oleneb põhjalikest teadmistest, veeökosüsteemide kvaliteedist ja
tootlikkusest. Üldeesmärk on vee-elusressursside säästlik kasutamine, mis
võimaldab Euroopa ookeanidelt ja meredelt saada võimalikult suurt sotsiaalset
ja majanduslikku kasu/tulu. See hõlmab vajadust optimeerida kalanduse ja
vesiviljeluse jätkusuutlik panus toiduga kindlustatusse maailma majanduses ning
vähendada liidu suurt sõltuvust mereandide impordist (ligikaudu 60 % mereandide
kogutarbimisest Euroopas tugineb impordile ning liit on suurim kalandustoodete
importija maailmas) ja arendada hoogsalt merebiotehnoloogiat nn sinise kasvu
käivitamiseks. Olenevalt kehtivatest poliitikaraamistikest toetub loodusvarade
majandamise ja kasutamise ning asjaomaste sektorite keskkonnahoidlikuks
muutmise ökosüsteemne lähenemisviis teadusuuringutele.
2.3.1.     Jätkusuutliku ja
keskkonnasäästliku kalanduse arendamine
Uus ühine kalanduspoliitika, merestrateegia
raamdirektiiv ja liidu elurikkuse strateegia näevad ette Euroopa kalanduse muutumist
säästvamaks, konkurentsivõimelisemaks ja keskkonnasäästlikumaks. Ökosüsteemse
lähenemisviisi poole liikumine kalavarude majandamisel nõuab mereökosüsteemide
põhjalikku tundmist. Töötatakse välja uued lähenemisviisid, vahendid ja
mudelid, mis võimaldavad paremini mõista, mis muudab mereökosüsteemid terveks
ja tootlikuks, ning juurde pääseda, hinnata ja leevendada kalanduse mõju mere
(sealhulgas süvamere) ökosüsteemidele. Töötatakse välja uued püügistrateegiad,
mis tagavad ühiskonnale teenused, kuid ei riku mereökosüsteemide tervist.
Mõõdetakse majandamisviiside sotsiaalmajanduslikku mõju. Keskkonnamuutuste (sh
kliimamuutused) mõju ja sellega kohanemist uuritakse samuti koos riski ning
ebakindlust ohjavate uute vahenditega. Tegevusega toetatakse teadusuuringuid
järgmistes valdkondades: kalapopulatsioonide bioloogia, geneetika ja dünaamika,
põhiliikide osatähtsus ökosüsteemides, püügitegevus ja selle seire,
toimimisviisid kalanduses ja kohanemine uute turgudega, näiteks ökomärgised ja
kalandussektori osalemine otsuste tegemisel. Käsitletakse samuti mereruumi
jagamist muude tegevusvaldkondadega, eelkõige rannikualal, ning selle
sotsiaalmajanduslikku mõju.
2.3.2.     Konkurentsivõimelise Euroopa
vesiviljeluse arendamine
Vesiviljeluses sisalduvad suured võimalused
välja arendada tarbijavajadustele ja -eelistustele vastavad tervislikud, ohutud
ja konkurentsivõimelised tooted, pakkuda keskkonnateenuseid (biotervendus, maa-
ja veemajandus jne) ning toota energiat, kuid see kõik peab toimuma Euroopas.
Tugevdatakse teadmisi ja tehnoloogiat tuntud liikide kohanemise ja uute liikide
mitmekesistamise kõigis aspektides, võttes arvesse vesiviljeluse ja
veeökosüsteemide omavahelist mõju, kliimamuutuse mõju ning seda, kuidas sektor
suudab nendega kohaneda. Innovatsiooni edendatakse ka sisemaa, rannikuala ja
avamere jätkusuutlikes tootmissüsteemides. Suurt tähelepanu pööratakse ka
sektori sotsiaalse ja majandusliku mõõtme mõistmisele, sest sellele tugineb
turu ja tarbija nõudmistele vastav kulu- ja energiatõhus tootmine, kusjuures
tagatakse konkurentsivõimelisus ning atraktiivsed väljavaated investoritele ja
tootjatele.
2.3.3.     Innovatsiooni edendamine
merenduses biotehnoloogia abil
Üle 90 % mere elurikkusest on kasutamata; see
tähendab tohutut potentsiaali uute liikide avastamiseks ja rakenduste
leidmiseks merebiotehnoloogia valdkonnas, mis moodustab prognoosi kohaselt 10 %
kõnealuse sektori aastasest majanduskasvust. Toetatakse mere elurikkuses ja
biomassis sisalduva suure potentsiaali edasist uurimist ja kasutamist, mis võimaldab
turule viia uusi uuenduslikke protsesse, tooteid ja teenuseid, mida oleks
võimalik rakendada sellistes valdkondades nagu keemia- ja materjalitööstus,
farmaatsia, kalandus ja vesiviljelus, energiavarustus ning kosmeetika.
2.4.        Jätkusuutlikud ja konkurentsivõimelised
biotehnoloogia tööstusvaldkonnad
Üldeesmärk on kiirendada fossiilsetel
energiaallikatel põhinevate Euroopa tööstusvaldkondade ümberkujundamine vähese
CO2-heitega ressursitõhusateks ja jätkusuutlikeks
tööstusvaldkondadeks. Teadusuuringud ja innovatsioon tagavad vahendid, mis
vähendavad liidu sõltuvust fossiilkütustest ning aitavad saavutada
energiapoliitika ja kliimamuutuse 2020. aasta eesmärke (10 %
transpordikütustest taastuvenergiaallikatest ning 20 % väiksemad
kasvuhoonegaaside heitkogused). Hinnangute kohaselt oleks bioloogilistele
toorainetele ja bioloogilistele töötlemisviisidele ülemineku korral võimalik
2030. aastaks säästa kuni 2,5 miljardi tonni CO2-ekvivalenti
aastas, suurendades mitmekordselt bioloogiliste toorainete turge ning luues
uusi tarbekaupu. Nende potentsiaalide kasutamiseks on vaja luua ulatuslik
teadmiste kogu ning töötada välja asjakohane (bio)tehnoloogia, keskendudes
peamiselt kolmele olulisele tegevusele: a) kujundada praegused fossiilsetel
energiaallikatel põhinevad protsessid ümber ressursi- ja energiatõhusateks
biotehnoloogilisteks protsessideks; b) luua usaldusväärsed ja asjakohased
biomassi turustusahelad ning jäätmevood ning kogu Euroopat hõlmav ulatuslik
biorafineerimistehaste võrk ja c) toetada biotoodete ja -protsesside turu
arengut. Taotletakse sünergiat erieesmärgiga saavutada progressi võimaldava ja
tööstustehnoloogia juhtpositsioon.
2.4.1.     Biomajanduse edendamine
biotehnoloogia tööstusvaldkondades
Suuri edusamme vähese CO2-heitega,
ressursitõhusate ja säästvate tööstusvaldkondade poole toetab vees ja maismaal
asuvate bioloogiliste ressursside avastamine ja kasutamine, samal ajal
ebasoodsa keskkonnamõju minimeerimine. Uurida tuleks võimalikke kompromisse
biomassi eri kasutusviiside vahel. Eesmärgiks seatakse uudse kvaliteedi ja
uudsete funktsioonidega ning säästvamate biotoodete ja bioloogilise toimega
ühendite väljatöötamine tööstustele ja tarbijaile. Uued ja ressursitõhusad
protsessid maksimeerivad taastuvressursside, biojäätmete ja kõrvalsaaduste
majandusliku väärtuse.
2.4.2.     Integreeritud
biorafineerimistehaste arendamine
Toetatakse tegevust, mis suurendab biotoodete,
vahetoodete ja bioenergia/biokütuste tootmist, keskendudes valdavalt
mitmeosalisele lähenemisviisile ning eelistades suurt lisandväärtust andvaid
tooteid. Töötatakse välja tehnoloogiat ja strateegiaid toorainevaru tagamiseks.
Eri biomassiliikide, sealhulgas metsanduse, biojäätmete ja tööstuse
kõrvalsaadused, laiem kasutamine teise ja kolmanda põlvkonna
biorafineerimistehastes aitab ära hoida toidu-/kütusekonflikte ning toetab
maapiirkondade ja rannikualade majanduse arengut liidus.
2.4.3.     Biotoodete ja -protsesside
turu arengu toetamine
Nõudlusega seotud meetmed avavad uued turud
biotehnoloogia innovatsioonile. Standardimine liidu ja rahvusvahelisel tasandil
on vajalik muu hulgas biosisu, toote funktsioonide ja biolagunevuse
määramiseks. Tuleb edasi arendada olelusringi analüüsi käsitlevaid meetodeid ja
lähenemisviise ning kohandada neid jätkuvalt teaduse ja tööstuse arenguga.
Toote ja protsessi standardimist käsitlevaid teadusuuringuid ning reguleerivaid
meetmeid biotehnoloogia valdkonnas peetakse oluliseks, sest need toetavad uute
turgude loomist ning aitavad rakendada liidu kaubavahetusvõimalusi.
2.5.        Rakenduslikud erimeetmed
Lisaks üldistele välistele nõuannetele
taotletakse erinõuandeid alalise põllumajandusuuringute komiteelt mitmesugustes
küsimustes, sh strateegiliste aspektide kohta selle visiooniuuringute kaudu
ning põllumajandusuuringute kooskõlastamise kohta liikmesriikide ja liidu
vahel. Luuakse asjakohased seosed Euroopa innovatsioonipartnerluse
„Põllumajanduse tootlikkus ja jätkusuutlikkus” meetmetega.
Teadusuuringute tulemuste mõju ja levitamist
toetatakse aktiivselt teabe- ja teadmistevahetuse erimeetmetega ning
erimeetmetega mitmesuguste osalejate kaasamiseks projektide kõigis etappides.
Rakendamisel kombineeritakse mitmesuguseid tegevusi, sh ulatuslikud
tutvustamismeetmed ja katseprojektid. Edendatakse hõlpsat ja avatud juurdepääsu
teadusuuringute tulemustele ja parimaid tavasid, vajaduse korral andmebaaside
kaudu.
Konkreetne VKEdele antav toetus võimaldab
põllumajandusettevõtetel, kaluritel ja muud liiki mikroettevõtetel osaleda
rohkem uurimis- ja tutvustustegevuses. Võetakse arvesse esmatootmissektori
erivajadusi innovatsiooni tugiteenuste ja teavitusstruktuuride järele.
Rakendamine hõlmab suurt hulka meetmeid, sealhulgas teadmiste vahetamist,
kusjuures tagatakse põllumajandustöötajate ja vahendajate aktiivne osalemine,
et teha kokkuvõte lõppkasutajate jaoks vajalikest teadusuuringutest.
Edendatakse hõlpsat ja avatud juurdepääsu teadusuuringute tulemustele ja
parimaid tavasid.
Toetused standardite kehtestamiseks aitavad
kiirendada uudsete biokaupade ja -teenuste turulejõudmist.
Võidakse kaaluda ühise kavandamise algatuste,
nende hulgas algatuste „Põllumajandus, toiduga kindlustatus ja kliimamuutused”,
„Tervislik toitumisviis täisväärtuslikuks eluks” ja „Terved ja tulutoovad mered
ja ookeanid” toetamist, ning võimalike avaliku ja erasektori partnerlussuhete
rakendamist biotehnoloogia tööstusvaldkondades.
Püütakse luua koostoimet liidu selle
ühiskonnaprobleemiga seotud muude rahastamisvahenditega, näiteks maaelu arengu
fondide ja kalandusfondidega, ja seda veelgi edendada.
Võetakse tulevikku suunatud meetmeid kõigis
biomajanduse sektorites, sealhulgas arendatakse ülemaailmseid, Euroopat,
liikmesriike ja piirkondi hõlmavaid andmebaase, näitajaid ja mudeleid.
Arendatakse Euroopa biomajanduse vaatluskeskust liidu ja kogu maailma teadustöö
ja innovatsiooni jälgimiseks ja kaardistamiseks, tulemuslikkuse põhinäitajate
väljatöötamiseks ning innovatsioonipoliitika jälgimiseks biomajanduses.
3.           Turvaline, puhas ja tõhus energia
3.1.        Energiatarbimise ning CO2-jalajälje
vähendamine aruka ja säästva kasutuse abil
Energiaallikad ja tarbimisharjumused Euroopa
tööstustes, transpordis, ehitustel ja linnades ei ole peaaegu üldse säästlikud
ning mõjutavad märkimisväärselt keskkonda ja kliimamuutusi. Peaaegu
saastevabade hoonete ehitamiseks, ülitõhusate tööstusettevõtete loomiseks ning
äriühingute, üksikisikute, kogukondade ja linnade massiliseks toimimiseks
energiatõhusate lähenemisviiside kohaselt ei piisa ainult tehnoloogiaarengust,
vaid on vaja ka tehnoloogiaväliseid lahendusi, näiteks uusi nõustamis-,
rahastamis- ja nõudluse juhtimise teenuseid. Sellisel moel võib energiatõhusus
osutuda üheks tõhusaimaks viisidest, kuidas vähendada energiavajadust ning
samal ajal suurendada energiavarustuse kindlust, vähendada keskkonna- ja
kliimamõju ning suurendada konkurentsivõimet.
3.1.1.     Aruka ja tõhusa energiakasutuse
tehnoloogia ja teenuste massiturule toomine
Energiatarbimise vähendamiseks ja
energiaraiskamise lõpetamiseks ning samas ühiskonnale ja majandusele vajalike
teenuste tagamiseks ei piisa üksnes sellest, et massiturule tuuakse rohkem,
tõhusaid, kulude suhtes konkurentsivõimelisi, keskkonnasäästlikke ning
arukamaid tooteid ja teenuseid, vaid tuleb integreerida komponendid ja seadmed
viisil, mis koostöös optimeeriksid hoonete, teenuste ning tööstuse üldise
energiakasutuse.
Tarbijate täieliku heakskiidu ja kasu
eesmärgil (sealhulgas tarbijate võimalus jälgida oma energiatarbimist) vajab
kõnealuste tehnoloogialahenduste ja teenuste energiatõhusus kohandamist ja
optimeerimist keskkondadele ja keskkondades, milles neid kasutatakse. Selleks
ei piisa ainult teadusuuringuist, uuendusliku info- ja
kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) arendamisest ja katsetamisest ning seire- ja
kontrollimeetodeist, vaid on tarvis ka ulatuslikke esitlusprojekte ning
turustuseelseid kasutusnäiteid koostalitluse ja laiendamiskõlblikkuse
tagamiseks. Taolised projektid peaksid seadma eesmärgiks ühiskorra
väljatöötamise, mille kohaselt kogutakse, võrreldakse ja analüüsitakse
energiatarbimise ja heitkoguste andmeid, et parandada energiakasutuse
mõõdetavust, läbipaistvust, sotsiaalset vastuvõetavust, planeerimist ja
nähtavust ning selle keskkonnamõju.
3.1.2.     Tõhusate ja taastuvate
kütte-jahutussüsteemide potentsiaali vallandamine
Kogu liidu ulatuses tarbitakse märkimisväärne
osa energiast kütteks ja jahutuseks ning kulutasuv ja tõhus tehnoloogia ja
süsteemi integratsioonimeetodid, näiteks võrgu ühenduvus standarditud keelte ja
teenustega selles valdkonnas, mõjutaksid oluliselt energiavajaduse vähendamist.
Selleks on vaja teha uuringuid ning tutvustada nii tööstuse kui ka
elamumajanduse uusi süsteeme ja komponente, näiteks detsentraliseeritud ja
kaug-soojaveevarustus, ruumi kütmine ning jahutamine. See hõlmaks mitmesuguseid
tehnoloogialahendusi: päikese soojusenergia, geotermiline energia, biomass,
soojuspumbad, soojuse ja elektri koostootmine jne ning vastaks
liginullenergiahoonete ja -aladega seotud nõuetele. Täiendavaid läbimurdeid on
vaja eelkõige termilises salvestamises taastuvatest energiaallikatest ning
selleks, et soodustada kütte ja jahutuse hübriidsüsteemide tõhusate kombinatsioonide
arendamist ning kasutuselevõttu tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud
rakendustes.
3.1.3.     Algatuse „Euroopa arukad
linnad ja ühendused” edendamine
Linnapiirkonnad on üks suurimaid
energiatarbijaid liidus ning paiskavad seega atmosfääri suure osa kasvuhoonegaase,
tekitades märkimisväärse koguse õhusaasteaineid. Samal ajal kahjustavad linnu
õhukvaliteedi halvenemine ja kliimamuutused, mis sunnivad neid välja töötama
oma leevendus- ja kohanemisstrateegiad. Sellest tulenevalt on linnakeskkonna
uuenduslikud energialahendused (energiatõhusus, elektri- ning kütte- ja
jahutussüsteemid), integreerituna transpordi, jäätmekäitluse ja veepuhastuse
ning IKT lahendustega, otsustavalt olulised ühiskonna kujundamisel vähese CO2-heitega
ühiskonnaks. Tuleb kavandada sihtotstarbelisi algatusi energia-, transpordi- ja
IKT-sektori tööstuslike väärtusahelate puutepunktide loomiseks arukate
linnarakenduste jaoks. Samal ajal on tarvis välja töötada uued tehnoloogilised,
organisatsioonilised, planeerimis- ja ärimudelid ning katsetada neid täies
mahus, võttes arvesse linnade ja ühenduste vajadusi ning vahendeid. Vaja on ka
uuringuid, mis aitavad mõista sotsiaalseid, majandus- ja kultuuriküsimusi, mida
kõnealune ümberkujundamine sisaldab.
3.2.        Madala hinna ja vähese CO2-heitega
elektrivarustus
Elektril on keskne osa looduskeskkonda
säästva, vähese CO2-heitega majanduse loomisel. Vähese CO2-heitega
elektri tootmine edeneb liiga aeglaselt suurte kulude tõttu. On tungivalt vaja
leida lahendusi, mis märkimisväärselt vähendavad kulusid ning suurendavad
tõhusust ja säästvust, et kiirendada vähese CO2-heitega
elektrienergia turule jõudmist. Seda tuleb teha eelkõige alloleva jaoks.
3.2.1.     Arendada tuuleenergia
täielikku potentsiaali
Tuuleenergiaga seotud eesmärgi kohaselt tuleb
2020. aastaks alandada maismaa- ja avameretuuleenergia tootmiskulusid kuni
20 % võrreldes 2010. aastaga, kasutada rohkem avamerd ning luua võimalused
nõuetekohaseks liitumiseks elektrivõrguga. Keskendutakse teise põlvkonna
tuuleenergia suuremahuliste muundamissüsteemide arendamisele, katsetamisele ja
tutvustamisele, suuremale muundamise kasutegurile ning suuremale
kättesaadavusele nii maismaal kui ka avamerel (sealhulgas kauged piirkonnad ja
karmide ilmaoludega kohad) ning uutele järjestikustele tootmisprotsessidele.
3.2.2.     Arendada tõhusaid,
usaldusväärseid ja kulude suhtes konkurentsivõimelisi päikeseenergiasüsteeme
Päikeseenergia maksumus, sealhulgas
fotogalvaanilised ja kontsentreeritud päikeseenergiat kasutavad süsteemid,
peaks 2020. aastaks langema 2010. aastaga võrreldes poole võrra, juhul kui
sellest saab elektrituru osa.
Fotogalvaanika puhul on vaja uusi
kontseptsioone ja süsteeme käsitlevat pikaajalist uuringut ja masstootmise
katsetamist, pidades silmas laialdast kasutamist.
Kontsentreeritud päikeseenergia puhul
keskendutakse tõhususe suurendamisele ning kulude ja keskkonnamõju
vähendamisele, tutvustatud tehnoloogia viimisele tööstuslikku mastaapi, milleks
tuleb rajada esimene omalaadne jõujaam. Katsetatakse lahendusi, mis võimaldavad
tõhusalt ühendada päikeseenergia tootmise ja vee soolatustamise.
3.2.3.     Arendada konkurentsivõimelist
ja keskkonnale ohutut tehnoloogiat CO2 kogumiseks, transportimiseks
ja säilitamiseks
CO2 kogumine ja säilitamine on
põhivõimalus, mida tuleb laialdaselt kasutada kommertseesmärgil ülemaailmsel
tasandil, et lahendada vähese CO2-heitega energia tootmise ja vähese
CO2-heitega tööstuse rajamise probleem 2050. aastaks. Eesmärk
on viia elektrisektoris kivisöeküttel ja gaasiküttel töötavates jõujaamades CO2
kogumise ja säilitamise lisakulud miinimumini võrreldes sama laadi
elektrijaamadega, kus CO2 kogumist ja säilitamist ei toimu, ning
energiamahukates tööstusrajatistes.
Toetatakse eelkõige kogu CO2
kogumise ja säilitamise ahela toimivuse tõendamist tööstuslikul tasandil,
kasutades erinevaid tüüpilisi kogumise, transpordi ja säilitamise võimalusi.
Sellega kaasnevad teadusuuringud eesmärgiga arendada kõnealust tehnoloogiat
edasi ning töötada välja konkurentsivõimelisem kogumistehnoloogia, täiustatud
komponendid, integreeritud süsteemid ja protsessid, ohutu geoloogiline
säilitamine, otstarbekad lahendused kogutud CO2 ulatuslikuks
korduskasutamiseks, et muuta CO2 kogumine ja säilitamine
kaubanduslikult teostatavaks pärast 2020. aastat avatavates fossiilkütusel
töötavates jõujaamades ja muus palju CO2-heidet tekitavas tööstuses.

3.2.4.     Arendada geotermilise, hüdro-,
mereenergia ja muudest taastuvallikatest toodetud energia lahendusi
Geotermiline energia, hüdro- ja mereenergia
ning muud taastuvenergia liigid saavad vähendada CO2-heidet Euroopa
energiavarustuses, suurendada paindlikkust muutuvtootmises ja energiakasutuses.
Eesmärk on saavutada kulutasuva ja säästva tehnoloogia turuküpsus ning
võimaldada selle kasutamist tööstuslikus täismahus, sealhulgas võrkudega
sidumist. Ookeanil toodetav energia, nagu loode-, hoovuse- või laineenergia
võimaldab täiesti heitevaba ja prognoositavat energiavarustust. Teadustöö peaks
hõlmama innovatiivseid laboriuuringuid seoses usaldusväärsete ja madalate
kuludega komponentide ning materjalidega väga söövitavas ja biloogiliste
organismide kogunemist soodustavas keskkonnas ning nende materjalide
tutvustamist Euroopa vete erinevates tingimustes.
3.3.        Alternatiivkütused ja
liikuvad energiaallikad
Euroopa energiapoliitika ja CO2-heite
vähendamise eesmärkide täitmiseks tuleb välja töötada uued kütused ja liikuvad
energiaallikad. See on eriti oluline aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud
transpordi probleemi lahendamisel. Kõnealuse tehnoloogia ja alternatiivkütuste
väärtusahelad ei ole piisavalt välja töötatud ning nende tõendamist tuleb
kiirendada.
3.3.1.     Muuta bioenergeetika
konkurentsivõimeliseks ja säästvaks
Bioenergeetika eesmärk on viia kõige
paljulubavamad tehnoloogialahendused äriküpsuseni, et võimaldada teise
põlvkonna erinevate väärtusahelate biokütuste laialdast säästvat tootmist ning
soojuse ja energia ülitõhusat koostootmist biomassist, sealhulgas CO2
kogumist ja säilitamist. Eesmärk on välja töötada bioenergia mitmesugused
kasutusvõimalused eri arenguastmes ja neid tutvustada, võttes arvesse erinevaid
geograafilisi ja ilmastikutingimusi ning logistilisi kitsaskohti. Säästva
bioenergeetikatööstuse arengut 2020. aastale järgnevatel aastatel hakkab
toetama pikaajaline uurimisprogramm. Need meetmed täiendavad eelmiste etappide
teadusuuringuid (lähteaine, bioressursid) ning järgmiste etappide
teadusuuringuid (integreerimine sõidukiparkidesse), mida tehakse seoses muude
asjakohaste ühiskonnaprobleemidega.
3.3.2.     Vähendada vesinikutehnoloogia
ja kütuseelemenditehnoloogia turustamisele kuluvat aega
Kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogial on
suur potentsiaal aidata kaasa Euroopa energiaprobleemide lahendamisele.
Kõnealuse tehnoloogia muutmine turul konkurentsivõimeliseks nõuab
märkimisväärset kulude vähendamist. Näiteks transpordis tuleb
kütuseelemendisüsteemi kulusid vähendada järgmise kümne aasta jooksul kümme
korda. Sel eesmärgil toetatakse ulatuslikke esitlusi ja turustuseelseid
kasutusnäiteid teisaldatavate, paiksete ja transpordirakenduste ning seotud
teenuste kohta, samuti pikaajalist uurimistööd ja tehnoarendust, et luua
üleeuroopaline konkurentsivõimeline kütuseelemendiahel ja püsiv
vesinikutehnoloogia tootmine ning taristu. Piisavalt suurteks läbimurreteks
turul ning asjakohaste standardite väljatöötamiseks on tarvis tugevat riiklikku
ja rahvusvahelist koostööd.
3.3.3.     Uued alternatiivkütused
On olemas palju uusi pikaajalise
potentsiaaliga valikuid, näiteks pulbrist koosnev metalliline kütus,
fotosünteesivate mikroorganismide toodetav kütus (vees ja maismaal) ning
kunstliku fotosünteesi abil saadud kütused. Need uued suundumused võivad
sisaldada tõhusama energiamuundamise võimalust, kulude suhtes
konkurentsivõimelisemat ja säästvamat tehnoloogiat ning kasvuhoonegaaside heite
osas peaaegu neutraalseid protsesse, mis ei konkureeri põllumajandusmaadega.
Toetust antakse eelkõige nende uute ja muude võimalike tehnoloogialahenduste
viimiseks laborist turustamiseelsele esitlusele 2020. aastaks.
3.4.        Ühtne arukas Euroopa
elektrivõrk
Tarbijasõbraliku ja üha väiksema CO2-heitega
elektrisüsteemi loomiseks tuleb elektrivõrkudega seoses täita kolm omavahel
seotud ülesannet: luua üleeuroopaline turg, integreerida suurel hulgal uusi
taastuvaid energiaallikaid ning tulla toime miljonite tarnijate ja tarbijate
(üha rohkem majapidamisi on nii tarnijad kui ka tarbijad), sealhulgas
elektrisõidukiomanike vastastikmõjuga. Tulevastel elektrivõrkudel on otsustav
tähtsus üleminekul CO2-heite vabale elektrisüsteemile, kusjuures
tarbijaile on tagatud täiendav paindlikkus ja kulutõhusus. Olulisim eesmärk on
aastaks 2020 üle kanda ja jaotada 35 % hajutatud ja kontsentreeritud
taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit.
Hästi seostatud teadusuuringud ja
tutvustustegevus toetab uute komponentide ja tehnoloogialahenduste
väljatöötamist, mis vastavad nii ülekande- ja jaotusvõrgu kui ka salvestuse
eripäradele.
Kõigi energianõudlust ja -pakkumist edukalt
tasakaalustavate valikute puhul tuleb arvesse võtta võimalikult vähese heite ja
madala maksumuse vajadust. Uus elektrisüsteemide tehnoloogia ja kahesuunalise
digitaalside taristu vajavad uurimist ja elektrivõrku integreerimist. See aitab
parandada kavandamist, seiret, kontrolli ja võrkude turvalist käitamist
tavalistes ja hädaolukordades, tulla toime tarnijate ja klientide
vastastikmõjuga ning transportida ja korraldada energiavoogu ning sellega
kaubelda. Tulevase taristu kasutuselevõtmiseks tuleks näitajates ja
kulude-tulude analüüsis arvesse võtta kogu energiasüsteemi hõlmavad
kaalutlused. Peale selle luuase maksimaalne sünergia arukate võrkude ja
telekommunikatsioonivõrkude vahel, et vältida investeeringute dubleerimist ja
kiirendada arukate energiateenuste kasutuselevõttu.
Uued
energiasäilitusvahendid (sealhulgas nii ulatuslikud vahendid kui ka akud) ja
sõidukisüsteemid tagavad vajaliku paindlikkuse tootmise ja nõudluse vahel. Täiustatud
IKT-tehnoloogia suurendab elektrinõudluse paindlikkust, tagades tarbijaile
(tööstus-, äri- ja elamuvaldkond) vajalikud automaatikavahendid.
Uued kavandamis-,
turustamis- ja reguleerimissüsteemid peavad tagama elektritarneahela üldise
tõhususe ja kulutasuvuse, taristu koostalitlusvõime ning arukate võrkude
tehnoloogia, toodete ja teenuste avatud ja konkurentsile rajatud turu
tekkimise. On tarvis suuri näidisprojekte, et katsetada ja kinnitada lahendusi
ning hinnata nende süsteemisobivust ja kasulikkust eri sidusrühmadele enne
nende kasutuselevõttu üle Euroopa. Sellega peaksid kaasnema teadusuuringud, et
selgitada välja, kuidas tarbijad ja äriettevõtted reageerivad majanduslikele
stiimulitele, käitumismuutustele, teabeteenustele ja muudele arukate võrkudega
seotud uuenduslikele võimalustele.
3.5.        Uus teave ja tehnoloogia
On tarvis uusi pikaajalist tõhusamat ja kulude
suhtes konkurentsivõimelisemat tehnoloogiat. Arengut tuleb kiirendada
multidistsiplinaarsete uuringute abil, et saavutada teadusele tuginevaid
läbimurdeid energiatõhususega seotud käsitlusviisides ja edumeelses
tehnoloogias (näiteks nanoteadus, materjaliteadus, tahkete kehade füüsika, IKT,
bioteadused, andmetöötlus ja kosmos) ning arendada innovatsiooni tulevastes ja
kujunemisjärgus tehnoloogiates.
Kõrgetasemelisi uuringuid on vaja ka
lahenduste leidmiseks, mis võimaldavad energiasüsteemidel kohaneda muutuvate
kliimatingimustega. Prioriteedid on kohandatavad uute teaduslike ning
tehnoloogiliste vajaduste ja võimalustega või hiljuti ilmnenud nähtustega,
millega seoses võib esile kerkida ühiskonnale olulise tähtsusega riske ning mis
võivad ilmneda raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise käigus.
3.6.        Jõuline otsustamine ja
avalikkuse kaasamine
Energiauuringud peaksid toetama
energiapoliitikat ja olema sellega ranges kooskõlas. Poliitikakujundajaile
põhjalike analüüside tagamiseks on tarvis põhjalikku teavet energiatehnoloogia
ja -teenuste, taristu, turgude (sealhulgas reguleerivad raamistikud) ning
tarbijate käitumise kohta. Toetust antakse eeskätt Euroopa Komisjoni SET-kava
infosüsteemi raames, et arendada põhjalikke ja läbipaistvaid vahendeid,
meetodeid ja mudeleid, mille abil hinnatakse peamisi energiaga seotud
majanduslikke ja sotsiaalküsimusi; et luua andmekogusid ja stsenaariume
laienenud liidu jaoks ning selleks et hinnata energiaga seotud ja
energiapoliitika mõju varustuskindlusele, keskkonnale ja kliimamuutustele,
ühiskonnale ning energiatööstuse konkurentsivõimele; ning et teha
sotsiaalmajanduslikke uuringuid.
Kasutades võimalusi, mida pakub veebi- ja
suhtlustehnoloogia, uuritakse tarbijate, nende hulgas tundlike tarbijarühmade
(nt puudega isikud) käitumist ja käitumisharjumuste muutumist avatud
innovatsiooniplatvormidel, näiteks eluslaborid ja innovatiivsete teenuste
ulatuslikud tutvustused.
3.7.        Energiauuenduste
turuletoomine, suurendades turgude ja tarbijate mõjujõudu
Lahendused uuendusliku tehnoloogia
turuletoomise ja turustusprojektide valdkonnas aitavad uue energiatehnoloogia
aegsasti kasutusele võtta ja seda kulutõhusal viisi rakendada. Peale
tehnoloogiale suunatud teadusuuringute ja esitluste nõuab see ka selget liidu
lisandväärtust andvaid meetmeid eesmärgiga arendada, rakendada, jagada ja
korrata muid kui tehnoloogiauuendusi, millel on suur võimendustegur liidu
säästva energia turgudel kõigis valdkondades ja kõigil haldamistasandeil.
Sellised uuenduslikud lahendused keskenduvad
turul soodsatele reguleerimis-, haldus- ja rahastamistingimuste loomisele vähe
CO2-heidet tekitavate, taastuvenergiaga seotud ning energiatõhusust
võimaldavate tehnoloogiate ja lahenduste jaoks. Toetust antakse meetmetele, mis
soodustavad energiapoliitika rakendamist, ettevalmistusi investeeringute
kasutuselevõtuks ning toetavad suutlikkuse suurendamist ja on üldiselt
omaksvõetavad.
Uuringud ja analüüsid on korduvalt kinnitanud,
et inimteguril on otsustav osa säästva energia poliitika edukuses ja
ebaõnnestumistes. Toetatakse uuenduslikke organisatsioonilisi struktuure, heade
tavade levitamist ja vahetamist, konkreetseid suutlikkust suurendavaid ja
koolitusmeetmeid.
3.8.        Rakenduslikud eriaspektid
Prioriteetide kindlaksmääramisel kõnealuse
ülesandega seotud meetmete rakendamiseks lähtutakse vajadusest tugevdada
energiavaldkonna uuringute ja innovatsiooni Euroopa mõõdet. Põhieesmärk on
toetada strateegilise energiatehnoloogia kava (SET-kava)[24] teadusuuringute ja
innovatsiooni tegevuskava rakendamist, et täita liidu energia- ja
kliimamuutuste poliitikas ettenähtud eesmärke. SET-kava tegevus- ja
rakenduskavad annavad seega väärtusliku panuse tööprogrammide väljatöötamisse.
SET-kava haldamisstruktuuri kasutades tehakse kindlaks prioriteedid ja
kooskõlastatakse energiavaldkonna teadusuuringud ja innovatsioon kogu liidu
ulatuses.
Mittetehnoloogilises tegevuskavas juhindutakse
liidu energiapoliitikast ja asjakohaste õigusaktide sätetest. Toetatakse
keskkonna loomist, mis soodustab esitletud tehnoloogiliste ja teenustega seotud
lahenduste, protsesside ning vähese CO2-heitega tehnoloogiat ja
energiatõhusust käsitlevate poliitiliste algatuste laialdast kasutamist kogu
liidus. See võib hõlmata energiatõhususe ja taastuvenergia investeeringute
arendamise ja täiustamisega seotud tehnilise abi toetamist.
Partnerlus Euroopa sidusrühmadega on oluline
ressursside jagamise ja ühise rakendamise seisukohast. Võidakse iga juhtumi
puhul eraldi ette näha, et SET-kavas sisalduvad Euroopa tööstusalgatused tuleb
vajaduse korral muuta ametlikuks avaliku ja erasektori partnerluseks eesmärgiga
tõsta riikliku rahastamise taset ja suurendada nende koostoimet ning
stimuleerida ühiseid teadusuuringuid ja innovatsioonimeetmeid liikmesriikide
vahel. Koostöös liikmesriikidega tuleks kaaluda võimalusi toetada riiklikesse
teadusasutuste liitudesse, esmajoones SET-kava alusel loodud Euroopa
Energiaalaste Teadusuuringute Liitu kuuluvaid teadlasi, et koondada riiklikud
uurimisressursid ja taristud Euroopa huvide seisukohalt pakiliste
teadusuuringute tegemiseks. Rahvusvahelised kooskõlastusmeetmed toetavad
SET-kava prioriteete muutuva geomeetria põhimõtte kohaselt, võttes arvesse
riikide võimalusi ja eripära.
Eesmärgiga jälgida rakendamise kulgu,
töötatakse Euroopa Komisjoni SET-kava infosüsteemi ja sidusrühmade koostöö
põhjal välja tulemuslikkuse põhinäitajad, mis viimaste arengusuundade
arvessevõtmiseks korrapäraselt läbi vaadatakse. Laiemas tähenduses püütakse
kõnealuse probleemiga seotud rakendusmeetmete abil saavutada paremat kooskõla
liidu asjakohaste programmide, algatuste ja poliitika, näiteks
ühtekuuluvuspoliitika vahel, toetudes eelkõige arukat spetsialiseerumist
hõlmavatele riiklikele ja piirkondlikele strateegiatele ning heitkogustega
kauplemise süsteemile, näiteks seoses esitlusprojekte toetavate mehhanismidega.
4.           Arukas, keskkonnahoidlik ja
integreeritud transport
4.1.        Ressursitõhus ja
keskkonnasäästlik transport
Euroopa on seadnud poliitiliseks eesmärgiks
vähendada 2050. aastaks CO2-heidet 60 %. Eesmärk on vähendada
tavakütusel töötavate autode osakaalu linnaliikluses poole võrra ning luua
suuremates linnakeskustes 2030. aastaks CO2-heiteta
logistikasüsteem. Vähest CO2-heidet tekitavate kütuste osakaal peaks
lennunduses 2050. aastaks suurenema 40 %-ni ning merendussektoris tuleks
punkrikütustega kaasnevat CO2-heidet 2050. aastaks vähendada 40
%.
Teadusuuringud ja innovatsioon aitavad
olulisel määral välja töötada ja kasutusele võtta vajalikke lahendusi kõigi
transpordiliikide jaoks. See vähendab märkimisväärselt transpordist tulenevat
keskkonnakahjulikku heidet (näiteks CO2, NOx ja SOx),
vähendab sõltuvust fossiilkütustest ja selle kaudu transpordi mõju elurikkusele
ning säilitab loodusvarasid.
See saavutatakse järgmise konkreetse tegevuse
kaudu.
4.1.1.     Õhusõidukite, sõidukite ja
laevade muutmine keskkonnahoidlikumaks ja vaiksemaks parandab keskkonnatoimet
ning vähendab tajutavat müra ja vibratsiooni
Selle valdkonna tegevuses keskendutakse
lõpptoodetele, kuid käsitletakse ka lihtsat ja ökodisaini ning
tootmisprotsesse, milles ringlussevõtt on integreeritud projekteerimisetappi.

(a)
Keskkonnahoidlikuma käivitustehnoloogia
väljatöötamine ja kasutuselevõtu kiirendamine on oluline transpordist tuleneva
CO2-heite ja saaste vähendamiseks või selle tekke lõpetamiseks.
Vajalikud on elektrimootoritel ja akudel, kütuseelementidel või hübriidajamitel
põhinevad uued ja uuenduslikud lahendused. Tehnoloogilised läbimurded aitavad
ka parandada tavapäraste käivitussüsteemide keskkonnatoimet.
(b)
Vähese heitega alternatiivsete energialiikide
kasutusvõimaluste uurimine aitab vähendada fossiilkütuste tarbimist. See hõlmab
säästvate kütuste ja taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri
kasutamist kõigis transpordiliikides, sealhulgas lennunduses, vähendab
kütusetarbimist energia kogumise või mitmekesistatud energiavarustuse ning
muude uuenduslike lahenduste abil. Arendatakse uusi terviklikke lähenemisviise,
mis hõlmavad sõidukeid, energia salvestamise ja energiavarustuse taristut,
sealhulgas sõiduki-jaotusvõrgu liideseid ja uuenduslikke lahendusi
alternatiivkütuste kasutamiseks.
(c)
Õhusõidukite, laevade ja sõidukite massi
vähendamine ning aerodünaamika, hüdrodünaamika ja veretakistusjõu alandamine
kergemate materjalide, lihtsamate struktuuride ja uuendusliku disaini abil
aitab vähendada kütusetarbimist.
4.1.2.     Arukate seadmete, taristu ja
teenuste arendamine
See aitab optimeerida transporditoiminguid ja
vähendada ressursside tarbimist. Keskendutakse lennuväljade, sadamate, logistikaplatvormide
ning maismaa- ja meretranspordi taristu tõhusale kasutamisele ja haldamisele
ning autonoomsele ja tõhusale hooldusele ning inspekteerimissüsteemidele. Eriti
pööratakse tähelepanu taristu vastupidavusele kliima suhtes,
olelusringipõhisele lähenemisele tuginevatele kulutasuvatele lahendustele ning
uute materjalide laialdasemale kasutusele, mis võimaldab tõhusamat ja
madalamate kuludega hooldust. Tähelepanu pööratakse ka kättesaadavusele ja
sotsiaalsele kaasatusele.
4.1.3.     Transpordi ja liikuvuse
parandamine linnaruumis
See toob kasu suurele ja üha suuremale osale
elanikkonnast, kes elab ja töötab linnades või käib linnades tööl ja vaba aega
veetmas. Arendamist ja katsetamist vajavad uued liikuvuskontseptsioonid,
transpordikorraldus, logistika- ja planeerimislahendused, mis aitavad vähendada
õhusaastet ja müra ning suurendada tõhusust. Tuleks arendada ühis- ja
kergtransporti ning muid ressursitõhusaid transpordivalikuid, käsitades neid
eramootorsõidukite tegeliku alternatiivina, ning toetada arukate
transpordisüsteemide sagedasemat kasutamist ning uuenduslikku nõudluse
juhtimist.
4.2.        Parem liikuvus, vähem
liiklusummikuid, suurem ohutus ja turvalisus
Asjakohased Euroopa transpordipoliitika
eesmärgid näevad ette toimimise ja tõhususe optimeerimist, sest liikuvusvajadus
kasvab, Euroopa ohutuimaks lennupiirkonnaks muutmist ning maanteeliikluses
hukkunute arvu 2050. aastaks enam-vähem nullini viimist. 30 %
maantee-kaubavedudest, mis on pikemad kui 300 km, tuleks 2030. aastaks
asendada raudtee- ja veetranspordiga. Pideva ja tõhusa üleeuroopalise inimeste
ja kaubaveo tagamiseks, ent ka väliskulude arvessevõtmiseks on vaja uut Euroopa
mitmeliigilise transpordi korraldus-, teabe- ja maksesüsteemi.
Teadusuuringud ja innovatsioon annavad olulise
panuse nende ambitsioonikate poliitiliste eesmärkide saavutamisse järgmise
konkreetse tegevuse abil.
4.2.1.     Liiklusummikute oluline
vähendamine
See eesmärk on saavutatav, kui rakendatakse
täielikult transpordiliikidevaheline rändvedude süsteem ning välditakse
tarbetut transpordikasutust. See tähendab suuremat transpordiliikidevahelist
integreeritust, transpordiahelate optimeerimist ning paremini integreeritud
transporditeenuseid. Sellised uuenduslikud lahendused hõlbustavad muu hulgas
vananeva elanikkonna ja vähem kaitstud liiklejate juurdepääsu.
4.2.2.     Inimeste ja veoste liikuvuse
märkimisväärne parandamine
See eesmärk on saavutatav arukate
transpordirakenduste ja haldamissüsteemide väljatöötamise ja ulatusliku
kasutamise teel. Selleks on vaja: kogu Euroopat hõlmavaid koostoimivaid
kavandamise, nõudluse juhtimise, teabe- ja maksesüsteeme ning teabevoogude,
haldussüsteemide, taristuvõrkude ja liikuvusteenuste täielikku integreeritust
uude ühisesse ühendvedude raamistikku, mis põhineb avatud platvormidel. See
tagab paindlikkuse ja kiire reageerimise kriisiolukordades ja äärmuslikes
ilmastikuoludes, kujundades ümberreisimise veoliikide lõikes. Uued
positsioneerimis-, navigeerimis- ja ajamääratlemisseadmed, mille kasutamine sai
võimalikuks satelliitnavigatsiooni süsteemide Galileo ja EGNOS rakendamise
tulemusena, on vahendid, mis aitavad kõnealust eesmärki saavutada.
(a)
Uuenduslik lennuliikluse juhtimise tehnoloogia
aitab järsult suureneva nõudluse juures radikaalselt muuta ohutustingimusi ja
tõhusust, suurendada täpsust, lühendada lennuväljadel reisikorraldusele kuluvat
aega ning muuta õhutranspordisüsteem vastupidavamaks. Algatuse „Ühtne Euroopa
taevas” rakendamist ja arendamist toetatakse lahendustega, mis pakuvad suuremat
automatiseerimist ja autonoomsust lennuliikluse ning õhusõidukite juhtimises,
õhus ja maal asuvate komponentide paremat integreerimist ja uuenduslikke
lahendusi reisijate ning veoste tõhusaks ja tõrgeteta käitlemiseks kogu
transpordisüsteemis.
(b)
Parem ja integreeritud planeerimis- ja
liikluskorraldustehnoloogia võimaldab veetranspordis kujundada sinise vööndi
Euroopat ümbritsevatest meredest, parandada sadamatoiminguid ning luua sobiva
raamistiku siseveetranspordile.
(c)
Raudtee- ja maanteetranspordis muudab võrguhalduse
optimeerimine taristu kasutamise tõhusamaks ning hõlbustab piiriüleste
toimingute korraldamist. Töötatakse välja terviklik ja koostööl põhinev
liikluskorraldus- ja teabesüsteem, mis tugineb sõiduki ja sõiduki ning sõiduki
ja taristu vahelisele sidepidamisele.
4.2.3.     Kaubaveo ja logistika
valdkonna uute kontseptsioonide väljatöötamine ja rakendamine
Selle abil on võimalik vähendada survet
transpordisüsteemile ning parandada ohutust ja kaubaveomahtu. Nende
kontseptsioonide abil on võimalik näiteks kombineerida kõrgtehnoloogilised ja
keskkonda vähe mõjutavad sõidukid ning arukad, turvalised, sõidukitesse
paigaldatud ja taristupõhised süsteemid (nt autorongid). Tegevusega toetatakse
ka e-kaubaveo ehk paberkandjata kaubaveo idee arendamist, mille kohaselt
seotakse veoliikideüleselt kaubavoogude elektroonilised ja füüsilised infovood,
teenused ja maksed.
4.2.4.     Õnnetusjuhtumite ja surmaga
lõppevate õnnetuste arvu vähendamine ning turvalisuse parandamine
Selle eesmärgi saavutamiseks käsitletakse
transpordisüsteemide korralduse, haldamise, tulemuslikkuse ja riskitegurite
järelevalve aspekte ning keskendutakse õhusõidukite, sõidukite ja laevade
konstruktsioonile ja käitamisele, taristule ja terminalidele. Tähelepanu
koondatakse passiivsetele ja aktiivsetele ohutusmeetmetele, ennetavale
ohutusele ning tõhustatud automatiseerimis- ja koolitusprotsessidele, et
vähendada inimlike eksimuste mõju. Ilmastiku mõju ja loodusõnnetuste paremaks
prognoosimiseks, hindamiseks ja leevendamiseks töötatakse välja konkreetsed
vahendid ja meetodid. Tegevuses keskendutakse ka turvalisuse aspektidele
reisijate- ja kaubavoogude planeerimisel ning juhtimisel, õhusõidukite,
sõidukite ja laevade kontseptsioonile, liiklusele ja süsteemijuhtimisele ning
terminalide projekteerimisele.
4.3.        Euroopa transporditööstuse
juhtpositsioon maailmas
Aidates säilitada edumaad uue tehnoloogia
valdkonnas ning võimaldades alandada olemasolevate tootmisprotsesside
maksumust, toetavad teadusuuringud ja innovatsioon majanduskasvu ning kõrget
kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade säilimist Euroopa transporditööstuses üha
tugevneva konkurentsi tingimustes. Kaalul on konkurentsivõime säilitamine
olulises majandussektoris, mis vahetult moodustab 6,3 % liidu SKPst ning
annab tööd 13 miljonile töötajale Euroopas. Erieesmärkide hulgas on
järgmise põlvkonna uuenduslike transpordivahendite väljatöötamine ning aluse
loomine ülejärgmisele, mis tähendab tööd uudsete kontseptsioonide ja
projektidega ning arukate kontrollisüsteemide ja tõhusate tootmisprotsesside
loomiseks. Euroopa eesmärk on tõusta maailmas juhtpositsioonile kõigi
transpordiliikide tõhususe ja ohutuse valdkonnas.
Teadusuuringutes ja innovatsioonis
keskendutakse järgmisele konkreetsele tegevusele.
4.3.1.     Järgmise põlvkonna
transpordivahendite väljatöötamine kui tulevase turuosa kindlustamise viis
See eesmärk aitab suurendada Euroopa
juhtpositsiooni õhusõidukite, kiirrongide, linna- ja linnalähedase
raudteetranspordi, maanteesõidukite, elektrisõidukite, merematkelaevade,
parvlaevade ja spetsialiseeritud kõrgtehnoloogiliste laevade ja mereplatvormide
valdkonnas. See hoogustab Euroopa tööstuse konkurentsivõimet seoses tulevaste
tehnoloogiate ja süsteemidega ning toetab nende mitmekesistamist uute turgude
hõlvamisel ka muudes kui transpordisektoris. See tähendab, et töötatakse välja
ka uuenduslikud ja ohutud õhusõidukid, sõidukid ja laevad, millesse on
paigaldatud tõhusad käivitusseadmed ning kõrgtehnoloogilised ja arukad
kontrollisüsteemid.
4.3.2.     Arukad kontrollisüsteemid
transpordivahendites
Need on vajalikud kõrge suutlikkuse
saavutamiseks ja süsteemide integreerimiseks transpordis. Töötatakse välja
vajalikud andmesideliidesed õhusõidukite, sõidukite, laevade ja taristu vahel
kõigis asjakohastes kombinatsioonides eesmärgiga määratleda ühised
toimimisstandardid.
4.3.3.     Täiustatud tootmisprotsessid
See võimaldab kohandamist, olelusringi
madalamat maksumust, lühemat väljatöötamisperioodi ning hõlbustab õhusõidukite,
sõidukite ja laevade ning seotud taristu standardimist ja sertifitseerimist.
Kõnealuse valdkonna tegevuse kaudu abil töötatakse välja kiired ja kulutasuvad
projekteerimis- ja tootmismeetodid, sealhulgas montaaž, ehitus, hooldus ning
ringlussevõtt digitaalsete vahendite ja automatiseerimise abil ning
komplekssüsteemide integreerimise suutlikkus. See edendab konkurentsivõimelisi
tarneahelaid, mis toimivad lühema aja ning väiksemate kuludega enne
turustamist.
4.3.4.     Uute
transpordikontseptsioonide uurimine
See aitab suurendada Euroopa
konkurentsieeliseid pikemas perspektiivis. Strateegilised uuringud ja lahenduse
kontroll käsitlevad uuenduslikke transpordisüsteeme ja -teenuseid, sealhulgas
täisautomaatseid ning muid uut tüüpi õhusõidukeid, sõidukeid ja laevu
pikaajalise potentsiaaliga.
4.4.        Sotsiaalmajanduslikud
teadusuuringud ja tulevikku suunatud tegevus poliitikakujundamise tarbeks
Meetmeid, mis toetavad poliitika analüüsimist
ja väljatöötamist, sealhulgas transpordi sotsiaalmajanduslikes aspektides, on
vaja innovatsiooni edendamiseks ning transpordivaldkonnas tekkivate probleemide
lahendamiseks. Tegevus on suunatud Euroopa transpordivaldkonna teadusuuringuid
ja innovatsiooni käsitleva poliitika väljatöötamisele ja rakendamisele,
tuleviku-uuringutele ja tehnoloogiaprognoosidele ning Euroopa teadusruumi
tugevdamisele.
Kasutaja käitumise, sotsiaalse vastuvõetavuse,
poliitiliste meetmete mõju, liikuvusvõimaluste ja ärimudelite ning nende
tagajärgede mõistmine on ülioluline Euroopa transpordisüsteemi arengu
seisukohast. Viiakse ellu võimalikud stsenaariumid, milles võetakse arvesse
ühiskondlikke suundumusi, poliitilisi eesmärke ning tehnoloogiaprognoose 2050. aasta
perspektiivi kohaselt. Territoriaalarengu ja Euroopa transpordisüsteemi
vaheliste seoste paremaks mõistmiseks on tarvis konkreetseid mudeleid, mis
võimaldavad vastu võtta põhjendatud poliitilisi otsuseid.
Teadusuuringud keskenduvad küsimusele, kuidas
vältida sotsiaalset ebavõrdsust juurdepääsul liikuvusvõimalustele ning kuidas
parandada vähem kaitstud liiklejate olukorda. Käsitleda tuleb ka
majandusküsimusi, keskendudes viisidele, kuidas võtta arvesse transpordi
välismõjusid veoliikide lõikes, ning maksustamis- ja hinnakujundusmudeleid.
Selleks et hinnata oskuste ja töökohtade vajadust tulevikus, tuleb teha
tuleviku-uuringuid.
4.5.        Rakenduslikud eriaspektid
Prioriteetide määratlemisel tööprogrammis
võetakse lisaks sõltumatute väliste nõuannete ja Euroopa mitmesuguste
tehnoloogiaplatvormide sisendile arvesse transpordi strateegilise
tehnoloogiakava raames tehtud tööd.
5.           Kliimameetmed, ressursitõhusus ja
toorained
5.1.        Kliimamuutuste vastu
võitlemine ja nendega kohanemine
Praegune CO2-kontsentratsioon atmosfääris
on peaaegu 40 % kõrgem kui tööstusrevolutsiooni alguses ning viimase kahe
miljoni aasta kõrgeimal tasemel. Muudel kasvuhoonegaasidel kui CO2
on samuti oma osa kliimamuutustes ning see suureneb pidevalt. Kui otsustavaid
meetmeid ei võeta, võivad kliimamuutustest tingitud kulud moodustada vähemalt 5
% maailma aastasest SKPst ning mõne stsenaariumi kohaselt kuni 20 %. Kui
varakult võetakse tõhusad meetmed, võiksid netokulud piirduda umbes 1 %-ga
SKPst aastas. 2 °C eesmärgi saavutamiseks ja kliimamuutuste halvimate
tagajärgede vältimiseks tuleb arenenud riikidel 2050. aastaks vähendada
kasvuhoonegaaside heitkoguseid 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega.
Eesmärk on teadlikuks, varaseks ja tõhusaks
tegutsemiseks vajalike andmete kogumise ning vajalike pädevuste ühendamise
kaudu arendada ja hinnata uuenduslikke, kulutasuvaid ja jätkusuutlikke
kohanemis- ja leevendamismeetmed, mis on suunatud nii CO2 kui ka muu
kui CO2 kujul esinevatele kasvuhoonegaasidele ning milles asetatakse
rõhk nii tehnoloogilistele kui ka mittetehnoloogilistele keskkonnahoidlikele
lahendustele.
Selle
saavutamiseks keskendutakse teadusuuringutes ja uuendustegevuses järgmisele.
5.1.1.     Parandada kliimamuutustest
arusaamist ning teha usaldusväärseid kliimaprognoose
Parem arusaamine kliimamuutuste põhjustest ja
arengust ning täpsemad kliimaprognoosid on ühiskonnas otsustavalt olulised,
sest tagavad elu, kaupade ja taristu kaitse ning otsuste tegemise tõhususe. On
oluline suurendada teaduslikku teadmusbaasi kliimat mõjutavate tegurite, protsesside,
mehhanismide ja tagasiside kohta ookeanide, maismaa ökosüsteemide ja atmosfääri
toimimisega seoses. Paremaid kliimaprognoose asjakohaste aja- ja ruumiskaalade
alusel toetatakse täpsemate stsenaariumide ning mudelite väljatöötamisega,
sealhulgas täielikult ühtsete Maa süsteemi mudelitega.
5.1.2.     Hinnata mõju ja nõrkusi ning
töötada välja uuenduslikud kulutõhusad kohanemis- ja riskiennetusmeetmed
Teadmised ühiskonna ja majanduse
kliimamuutustega kohanemisvõime kohta ei ole täielikud. Kliimamuutustele vastupanuvõimelise
keskkonna ja ühiskonnaga seotud tõhusad, tasakaalustatud ja sotsiaalselt
vastuvõetavad meetmed vajavad kliimamuutustest ja kliimatingimuste
varieerumisest tulenevate praeguste ja tulevaste mõju, nõrkuste, elanikkonna
kokkupuudete, ohtude, kulude ning võimaluste integreeritud analüüsi, võttes
arvesse äärmuslikke juhte ja kliimast ajendatud seotud ohte ning nende
kordumise vältimist. Kõnealusel viisil analüüsitakse ka kliimamuutuste
negatiivset mõju elurikkusele, ökosüsteemidele ja ökosüsteemi teenustele,
taristule ning majandusele ja loodusvaradele. Tähelepanu pööratakse kõige
väärtuslikumatele looduslikele ökosüsteemidele ja tehiskeskkonnale ning
peamistele sotsiaalvaldkondadele ja kultuuri- ja majandussektoritele üle kogu
Euroopa. Meetmete kohaselt uuritakse mõju ja kasvavat ohtu inimeste tervisele,
mis tuleneb kliimamuutustest ja kasvuhoonegaaside kontsentratsioonist
atmosfääris. Teadusuuringutes hinnatakse uuenduslikke õiglaselt jaotatud ja
kulutõhusaid kohanemisvõimalusi kliimamuutustega, sealhulgas loodusressursside
ja ökosüsteemide kaitset ja kohandamist ning seotud mõju, et teavitada ning
toetada nende väljatöötamist ja rakendamist kõigil tasanditel ja skaaladel. See
hõlmab ka geotehniliste valikute potentsiaalset mõju, kulusid ja riske.
Uuritakse kohanemis- ja riskiennetuspoliitikast tulenevate valikute ning
kliima- ja muude valdkondlike poliitikate keerulisi omavahelisi seoseid,
konflikte ja sünergiaid, kaasa arvatud mõju ohustatud rühmade tööhõivele ja
elatustasemele.
5.1.3.     Toetada leevendusmeetmeid
Liidu eesmärk 2050. aastaks üle minna
konkurentsivõimelisele, ressursitõhusale ja kliimamuutustele vastupidavale
majandusele vajab tõhusate, pikaajaliste, vähese heite strateegiate
väljatöötamist ning oluliselt edukamat uuendussuutlikkust. Teadusuuringutes
hinnatakse keskkonna- ja sotsiaal-majanduslikke riske, võimalusi ja
kliimamuutuste mõju leevendamise võimalusi. Teadusuuringud toetavad uute
kliima-energia-majandus-mudelite väljatöötamist ja valideerimist, võttes
arvesse majandushoobasid ja asjakohast välismõju. Eesmärk on katsetada
leevendusmeetmete ja vähese CO2-heitega tehnoloogia kasutusvõimalusi
eri tasanditel ning peamistes majandus- ja sotsiaalvaldkondades liidus ja kogu
maailmas. Meetmed soodustavad tehnoloogilist, institutsioonilist ja
sotsiaalmajanduslikku innovatsiooni, tugevdades uuringute ja rakenduste ning
ettevõtjate, lõppkasutajate, teadlaste ja teadusasutuste vahelisi seoseid.
5.2.        Loodusvarade ja ökosüsteemide
jätkusuutlik haldamine
Ühiskond peab toime tulema olulise probleemiga,
nimelt kuidas luua püsiv tasakaal inimeste vajaduste ja keskkonna vahel.
Keskkonnaressursid, sealhulgas vesi, õhk, biomass, viljakas muld, elurikkus,
ökosüsteemid ja osutatavad teenused, on alus, millele toetub Euroopa ja maailma
majandus ning elukvaliteet. Loodusvaradel põhinevad ülemailmsed
ettevõtlusvõimalused ulatuvad 2050. aastaks eelduste kohaselt kahe
miljardi euroni[25].
Sellest olenemata kahjustatakse ökosüsteeme Euroopas ja üle maailma nii suurel
määral, et loodus ei suuda neid taastada ning keskkonnaressursse kasutatakse
üle. Liidus kaotatakse näiteks igal aastal 1 000 km2 suurune
osa kõige viljakandvamast mullast ja väärtuslikest ökosüsteemidest ning veerand
mageveevarudest raisatakse ära. Sellist tegevust ei ole enam võimalik jätkata.
Teadusuuringud peavad aitama muuta keskkonda kahjustavad suundumused
vastupidiseks ning tagama, et ökosüsteem suudaks pidevalt pakkuda heaolu ja
majandusliku õitsengu jaoks olulisi vahendeid, kaupu ja teenuseid.
Kõnealune tegevus
peab seega tagama teadmised loodusvarade selliseks haldamiseks, mis loob püsiva
tasakaalu piiratud ressursside ning ühiskonna ja majanduse vajaduste vahel.
Selle saavutamiseks keskendutakse
teadusuuringutes ja uuendustegevuses järgmisele.
5.2.1.     Lisateadmisi ökosüsteemide
toimimisest, nende ja sotsiaalsüsteemide vastasmõjust ning nende osast
majanduse toimimise ja inimeste heaolu säilitamisel
Ühiskonna tegevus ähvardab vallandada muutused
keskkonnas, mis on pöördumatud ning muudavad ökosüsteemide laadi. Äärmiselt
oluline on neid riske ette näha, hinnata, kontrollida ning prognoosida
inimtegevuse mõju keskkonnale ja keskkonnamuutuste mõju inimeste heaolule. Merd
(rannikualadest süvamereni), magevett ning maismaa ja linna ökosüsteeme (sh
põhjaveest sõltuvad ökosüsteemid) käsitlevad teadusuuringud aitavad paremini
aru saada loodusvarade ning sotsiaal-, majandus- ja ökosüsteemide, kaasa
arvatud looduse murdepunktide keerulisest vastastikmõjust, ning mõista, kui
suur on inimese ja bioloogiliste süsteemide vastupanuvõime või haprus. Uuritakse,
kuidas ökosüsteemid toimivad ja reageerivad inimtekkelisele mõjule, kuidas neid
saab taastada ning kuidas see mõjutab majandust ja inimeste heaolu. Uuritakse
ka lahendusi ressursiprobleemidele. Soodustatakse meetmeid ja tavasid, mis
tagavad, et sotsiaalne ja majandustegevus toimub ökosüsteemide ja elurikkuse
püsivuse ning kohanemisvõime piirides.
5.2.2.     Tagada teadmised ja vahendid
tõhusaks otsustamiseks ja üldsuse kaasamiseks
Sotsiaal-, majandus- ja valitsemissüsteemid
peavad endiselt tegelema ressursside kahanemise ja ökosüsteemide kahjustumise
küsimustega. Teadusuuringud ja innovatsioon toetavad poliitilisi otsuseid, mis
peavad kindlustama loodusvarade ja ökosüsteemide haldamise viisil, mis ei
tekita häirivat kliima- ega keskkonnamuutust või mis võimaldab sellega
kohaneda, ning edendama institutsioonilist, majanduslikku, käitumis- ja
tehnoloogilist muutust jätkusuutlikkuse tagamiseks. Rõhuasetus on
esmatähtsatel, poliitiliselt olulistel ökosüsteemidel ja ökosüsteemiteenustel,
näiteks joogivesi, mered ja ookeanid, õhu kvaliteet, elurikkus, maakasutus ja
muld. Selleks et toetada ühiskondade ja ökosüsteemide vastupanuvõimet
katastroofidele, sealhulgas loodusõnnetustele, parandatakse prognoosimise ja
varajase hoiatamise võimekust ning hinnatakse nõrkusi ja mõju, k.a mitut riski
hõlmavaid olukordi. Teadusuuringud ja innovatsioon toetavad seega keskkonda
ning ressursitõhusust käsitlevat poliitikat ja tõenditel põhinevat tõhusat
valitsemist ohutu tegutsemise piires. Töötatakse välja uuenduslikud viisid,
kuidas suurendada poliitilist ühtsust, lahendada kompromisse, ohjata
vastuolulisi huve, tõsta üldsuse teadlikkust uuringute tulemustest ning kaasata
kodanikke otsuste tegemisse.
5.3.        Energia tootmiseks
mittekasutatava ja mittepõllumajandusliku tooraine jätkusuutliku varu tagamine
Ehitussektor, kemikaalide, mootorsõidukite,
õhusõidukite, masinate ja seadmete sektor, mille kombineeritud lisandväärtus
ulatub üle ühe triljoni euro ning mis tagavad töö umbes 30 miljonile inimesele,
sõltuvad kõik toorainete kättesaadavusest. Liit katab oma ehitusmaterjalina
kasutatavate mineraalide vajadused. Kuigi liit on üks suurimaid teatavate
tööstuslike mineraalide tootjaid maailmas, jääb ta siiski nendest enamiku
netoimportijaks. Peale selle sõltub liit suurel määral metallimaakide ning
täielikult teatavate esmatähtsate toorainete impordist.
Viimased suundumused näitavad, et nõudlust
tooraine järele mõjutab taas tärkava majandusega riikide areng ja progressi
võimaldava tehnoloogia kiire levik. Euroopa peab tagama kõigile toorainetele
juurdepääsust sõltuvatele sektoritele toorainete jätkusuutliku haldamise ning
nende jätkusuutliku tarnimise EList ja mujalt. Esmatähtsate toorainetega seotud
poliitilised eesmärgid on esitatud komisjoni tooraineid käsitlevas algatuses[26].
Kõnealuse tegevuse eesmärk on seega täiustada
teadmusbaasi toorainete kohta ning töötada välja uuenduslikud lahendused
toorainete kulutasuvaks ja keskkonnasäästlikuks uurimiseks, kaevandamiseks,
töötlemiseks, ringlussevõtuks ja taaskasutamiseks ning nende asendamiseks majanduslikult
atraktiivsete alternatiividega, mille keskkonnamõju on väiksem.
Selle saavutamiseks keskendutakse
teadusuuringutes ja uuendustegevuses järgmisele.
5.3.1.     Täiustada teadmusbaasi
toorainete kättesaadavuse kohta
Täiustatakse hinnanguid, mis käsitlevad
maailma ja liidu ressursside pikaajalist kättesaadavust, sealhulgas juurdepääsu
linnades asuvatele kaevandustele (prügilad ja kaevandusjäätmed) ja
süvamereressurssidele (nt haruldaste muldmetallide süvamerekaevandamine), ning
seotud ebakindlust. Need teadmised aitavad ühiskonnas tõhusamalt kasutada,
ringlusse võtta ja korduvkasutada haruldasi või keskkonnakahjulikke tooraineid.
Teadmiste põhjal töötatakse välja üldeeskirjad, tavad ja standardid ressursside
uurimiseks, kaevandamiseks ja töötlemiseks, seejuures ka maa kasutamiseks ja
mereruumi planeerimiseks majanduslikult elujõulisel, keskkonnaohutul ja
sotsiaalselt vastuvõetaval viisil.
5.3.2.     Edendada toorainete
jätkusuutlikku tarnimist ning kasutamist (uurimine, kaevandamine, töötlemine,
ringlussevõtt ja korduskasutus)
Teadusuuringuid ja innovatsiooni on vaja
materjalide kogu olelusringi ulatuses, et kindlustada Euroopa tööstusele
oluliste toorainete sobiva hinnaga, usaldusväärne ja jätkusuutlik tarnimine ja
haldamine. Majanduslikult elujõulise, sotsiaalselt vastuvõetava ning
keskkonnasäästliku uurimis-, kaevandamis- ja töötlemistehnoloogia arendamine ja
kasutuselevõtmine edendab ressursside tõhusat kasutamist. Sel viisil
kasutatakse ära ka linnakaevanduste potentsiaal. Uued ja majanduslikult
elujõulised ringlussevõtu- ja materjalide korduskasutuse tehnoloogialahendused,
ärimudelid ja -protsessid aitavad samuti vähendada liidu sõltuvust esmaste
toorainete tarnetest. See hõlmab pikema kasutuse ning kvaliteetse ringlussevõtu
ja korduskasutuse vajadust, samuti tarvidust vähendada märkimisväärselt
ressursi raiskamist. Lähtutakse lähenemisviisist, mis võtab minimaalsete
energia- ja ressurssidega seotud nõuete alusel arvesse kogu olelusringi
toorainete tarnimisest kuni nende olelusringi lõpuni.
5.3.3.     Leida esmatähtsate toorainete
alternatiive
Eeldades, et teatavate materjalide üldine
kättesaadavus võib väheneda näiteks kaubanduspiirangute tõttu, uuritakse ja
arendatakse esmatähtsate toorainete jätkusuutlikke asendajaid ja alternatiive,
millel on samalaadne funktsionaalne toime. See vähendab liidu sõltuvust
esmastest toorainetest ning parandab keskkonnamõju.
5.3.4.     Suurendada ühiskonna
teadlikkust ja oskusi toorainete vallas
Üleminekuks iseseisvamale ja
ressursitõhusamale majandusele on tarvis kultuurilisi, käitumuslikke,
sotsiaalmajanduslikke ja institutsioonilisi muudatusi. Liidu toorainesektoris
(k.a Euroopa kaevandustööstuses) suureneb oskustööjõu nappus ning selle
probleemiga tegelemiseks tuleb soodustada tõhusamate partnerlussuhete loomist
ülikoolide, geoloogiliste uuringutega tegelevate asutuste ja tööstusettevõtete
vahel. Oluline on toetada ka uuenduslike keskkonnahoidlike oskuste arendamist.
Peale selle ei ole ikka veel piisav üldsuse teadlikkus sellest, kui tähtis on
Euroopa majanduse jaoks oma toorainevaru olemasolu. Vajalike
struktuurimuudatuste soodustamiseks püütakse teadusuuringute ja innovatsiooni
abil suurendada kodanike, poliitikakujundajate, praktikute ja institutsioonide
mõjuvõimu.
5.4.        Ökoinnovatsiooni abil
keskkonnahoidlikule majandusele ülemineku võimaldamine
Liidus ei saa olla heaolu, kui ressursside
tarbimine maailmas üha suureneb, keskkond halveneb ja elurikkus väheneb.
Majanduskasvu lahutamine loodusvarade kasutamisest nõuab strukturaalseid
muudatusi selles, kuidas selliseid ressursse kasutatakse, korduvkasutatakse ja
hallatakse, kaitstes ühtlasi keskkonda. Ökoinnovatsioon võimaldab vähendada
keskkonnale avalduvat survet, suurendada ressursitõhusust ning panna liidu
majandust liikuma ressursi- ja energiatõhususe suunas. Ökoinnovatsioon tekitab
suuri võimalusi majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks ning suurendab Euroopa
konkurentsivõimet ülemaailmsel turul, mille arvestuslik kasv ulatub pärast
2015. aastat miljardi euroni[27].
45 % äriühingutest on juba rakendanud teatavat liiki ökoinnovatsiooni.
Hinnangute kohaselt on umbes 4 % ökoinnovatsioonist võimaldanud tulevikus
kasutada üle 40 % vähem materjali ühe tooteühiku kohta,[28] milles väljendub suur
tulevikupotentsiaal.
Kõnealuse tegevuse eesmärk on seega edendada
igasugust ökoinnovatsiooni, mis võimaldab üle minna keskkonnahoidlikule
majandusele.
Selle saavutamiseks keskendutakse
teadusuuringutes ja uuendustegevuses järgmisele.
5.4.1.     Tugevdada ökoinnovatiivseid
tehnoloogialahendusi, protsesse, teenuseid ja tooteid ning soodustada nende
turuletoomist
Toetatakse mis tahes kujul innovatsiooni, nii
tagasihoidlikku kui ka radikaalset, mis sisaldab tehnoloogilisi,
organisatsioonilisi, sotsiaalseid, käitumis-, ärilisi ja poliitilisi uuendusi
ning tugevdab kodanikuühiskonna osalemist. Sellele tugineb liikumine
ringmajanduse poole, mis vähendab keskkonnamõju ja võtab arvesse keskkonnale
avalduvat tagasipõrkeefekti. See hõlmab ärimudeleid, tööstussümbioose,
tooteteenusesüsteeme, tootearendust, täielikku olelusringi ning hällist hällini
lähenemisviise. Eesmärk on parandada ressursitõhusust, vähendades
absoluutarvudes sisendeid, jäätmeid ning kahjulike ainete eraldumist
väärtusahelas ning edendada korduskasutust, ringlussevõttu ja ressursi
asendamist. Suurt tähelepanu pööratakse uuringute järgust turule ülemineku
hõlbustamisele, pidades silmas tööstusettevõtteid ning esmajoones VKEsid,
näiteks prototüübi teekonnale väljatöötamisest turuleviimise ja järgimiseni.
Ökoinnovatsiooniga tegelejate võrgustike loomise abil püütakse samuti tõhustada
teadmiste levitamist ning luua paremat seost pakkumise ja nõudmise vahel.
5.4.2.     Toetada uuenduslikku
poliitikat ja sotsiaalseid muutusi
Strukturaalsed ja institutsioonilised muutused
võimaldavad liikuda keskkonnahoidliku majanduse poole. Teadusuuringud ja
innovatsioon käsitlevad ühiskonna ja turu muutumise põhitakistusi ning seavad
eesmärgiks tarbijate, ärijuhtide ja poliitikakujundajate mõjuvõimu tugevdamise
uuendusliku ja säästliku käitumise omaksvõtmisel. Töötatakse välja jõulised ja
läbipaistvad vahendid, meetodid ja mudelid, mis võimaldavad teoks teha peamised
majanduslikud, sotsiaalsed ja institutsioonilised muudatused ning neid hinnata,
et kutsuda esile paradigmamuutus keskkonnahoidliku majanduse suunas.
Teadusuuringud selgitavad välja, kuidas edendada säästvaid tarbimisskeeme,
toetudes sotsiaalmajanduslikule uurimusele, käitumisteadusele, kasutajate
osalusele ning innovatsiooni üldisele omaksvõtule ning teabevahetust ja üldist
teadlikkust parandavatele meetmetele. Täielikult kasutatakse ära esitlused.
5.4.3.     Mõõta ja hinnata
keskkonnahoidliku majanduse poole liikumise edukust
On tarvis välja töötada jõulised ja selged
näitajad kõigil asjakohastel ruumiskaaladel, mis täiendavad SKPd, meetodeid
ning süsteeme, et toetada ja hinnata liikumist keskkonnahoidliku majanduse
suunas ja asjakohaste poliitiliste valikute tõhusust. Ajendatuna
olelusringipõhisest lähenemisviisist parandavad teadusuuringud ja innovatsioon
andmete kvaliteeti ja kättesaadavust, mõõtmisviise ning ressursitõhususe ja
ökoinnovatsiooniga seotud süsteeme ning hõlbustavad uuenduslike
kompensatsiooniskeemide väljatöötamist. Sotsiaalmajanduslikud uurimused aitavad
paremini aru saada tootja ja tarbija käitumise algpõhjustest ning soodustavad
seega tõhusamate poliitikavahendite loomist, mis lihtsustavad liikumist ressursitõhusa
ja kliimamuutuste suhtes vastupidava majanduse poole. Peale selle töötatakse
välja tehnoloogia hindamise meetodid ja integreeritud modelleerimine, mis
toetab ressursitõhusat ja ökoinnovatiivset poliitikat kõigil tasandeil,
suurendab poliitika ühtsust ning käsitleb kompromisse. Tulemused võimaldavad
jälgida, hinnata ning vähendada materjali- ja energiavoogu tootmises ja
tarbimises ning annavad poliitikakujundajaile ja ettevõtetele võimaluse
integreerida keskkonnakulud ja välismõju oma meetmetesse ning otsustesse.
5.4.4.     Edendada ressursitõhusust
digitaalsüsteemide kaudu
Uuenduslikud IKT-lahendused võivad osutuda
peamisteks ressursitõhusust toetavateks vahenditeks. Selle eesmärgi
saavutamisel aitab nüüdisaegne ja uuenduslik IKT märkimisväärselt suurendada
tõhusust tootlikkuses, eelkõige protsesside automatiseerimise, reaalajaliste
seirevahendite ja otsusetegemise tugisüsteemide kaudu. IKT abil soovitakse
kiirendada majanduse progressiivset dematerialiseerimist, kiirendades
digitaalteenuste kasutuselevõttu, ning soodustada tulevikus IKT võimaluste abil
tarbimiskäitumise ja ettevõtlusmudelite muutumist.
5.5.        Laiahaardeliste ja püsivate
keskkonnaseire ja -teabesüsteemide arendamine
Laiahaardelised keskkonnaseire ja
-teabesüsteemid on vajalikud, et tagada pikaajaliste andmete ja pikaajalise
teabe edastamine selle probleemiga tegelemisel. Neid süsteeme kasutatakse
kliima, loodusvarade (sh toorained), ökosüsteemide ja -teenustega seotud
tingimuste, nende seisundi ja arengusuundade hindamiseks ja prognoosimiseks,
samuti selleks, et hinnata vähese CO2-heite ning kliimamuutuste
leevendamise ja nendega kohanemise poliitikat ja valikuvõimalusi kõigis
majandussektorites. Nende süsteemide abil saadud teavet ja teadmisi kasutatakse
strateegiliste ressursside aruka kasutamise stimuleerimiseks, tõenditel
põhineva poliitika väljatöötamise toetamiseks, uute keskkonna- ja
kliimateenuste edendamiseks ning uute võimaluste väljatöötamiseks
ülemaailmsetel turgudel.
Võimsused, tehnoloogia ja andmetaristu Maa
vaatlemiseks ja seireks peavad olema rajatud IKT edusammudele,
kosmosetehnoloogiatele ja asjakohastele võrgustikele, kaugseirele, uudsetele in-situ
sensoritele, mobiilsideteenustele, sidevõrkudele, veebiteenuste
osalusvahenditele ning täiustatud arvutus- ja modelleerimistaristule eesmärgiga
pidevalt edastada õigeaegset ning täpset teavet, ilmateateid ja prognoose.
Soodustatakse vaba, avatud ja piiranguteta juurdepääsu koostalitlusvõimelistele
andmetele ja teabele ning teadusuuringute tulemuste tõhusat säilitamist,
haldamist ja levitamist.
5.6.        Rakenduslikud eriaspektid
Tegevus suurendab liidu osalust mitmepoolsetes
protsessides ja algatustes ning nende rahalist toetamist, näiteks
valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC), valitsustevaheline bioloogilist
mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitlev platvorm (IPBES) ning Maa
Jälgimise Grupp (GEO). Koostöö teiste oluliste avaliku ja erasektori
rahastajatega tugevdab ülemaailmse ning Euroopa teadustöö tõhusust ja aitab
kaasa ülemaailmsele teadustöö juhtimisele.
Teadus- ja tehnoloogiakoostöö toetab ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni mehhanisme ning soodustab tehnoloogiaarengut,
innovatsiooni ning kliimamuutustega kohanemist ja kasvuhoonegaaside mõju
leevendamist käsitlevaid lähenemisviise.
Toetudes ÜRO konverentsi Rio+20 tulemustele,
uuritakse mehhanismi, mis võimaldab süstemaatiliselt koguda, kontrollida ning
analüüsida teadus- ja tehnoloogiateadmisi säästva arengu ja keskkonnahoidliku
majanduse põhiküsimustes ning sisaldab ka edusammude mõõtmise raamistikku. See
täiendab olemasolevaid teaduskomisjone ja -asutusi ning püüab tekitada nendega
sünergiat.
Selle probleemiga seotud teadusmeetmed
toetavad ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) talituste tegevust,
tagades GMESile arendusteadmiste baasi.
Konkreetsed meetmed tagavad, et liidu
kliimauuringute, ressursitõhususe ning toormaterjalide valdkonna
teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusi kasutavad ka muud liidu programmid,
näiteks programm LIFE +, piirkondlikud ja struktuurifondid ning
väliskoostööprogrammid.
Asutada võiks instituutide nõuandevõrgustiku
eesmärgiga pidevalt analüüsida teaduse ja tehnoloogia arengut liidus ja liidu
suuremates partnerriikides ning piirkondades, varakult uurida uute
keskkonnatehnoloogiate ja -tavade turuvõimalusi ning prognoosida teadusuuringuid,
innovatsiooni ja poliitikat.
6.           Kaasav, uuenduslik ja turvaline ühiskond
6.1.        Kaasav ühiskond
Praegused Euroopa ühiskonnale iseloomulikud
trendid toovad endaga kaasa võimalusi ühtsemaks Euroopaks, kuid ka riske. Neid
võimalusi ja riske tuleb mõista ja ennetada, et Euroopa saaks areneda piisava
solidaarsuse ja koostööga nii majanduslikult, poliitiliselt kui ka
kultuuriliselt, võttes arvesse üha enam omavahel seotud maailma.
Selles kontekstis on eesmärk tugevdada
sotsiaalset, majanduslikku ja poliitilist kaasatust, võidelda vaesusega ning
edendada inimõigusi, digitaalset kaasatust, võrdsust, solidaarsust ja
kultuuridevahelist dünaamikat, toetades valdkondadevahelist teadustegevust,
näitajaid, tehnoloogilisi uuendusi, organisatsioonilisi lahendusi ning koostöö
ja koosloomise uusi vorme. Teadus- ja muu tegevus toetab Euroopa
2020. aasta strateegiat, samuti muude asjaomaste liidu välispoliitiliste
meetmete elluviimist. Humanitaarteadustel võib olla selles kontekstis oluline
roll. Euroopa strateegia ja poliitika eesmärkide määratlemine, seire ning
hindamine nõuavad fokusseeritud uuringuid kvaliteetsete statistilise teabe
süsteemide kohta ning selliste kohandatud vahendite väljatöötamist, mis
võimaldavad poliitikakujundajatel hinnata kavandatud meetmete tõhusust,
eelkõige sotsiaalse kaasatuse kaudu.
Järgitakse allolevaid erieesmärke.
6.1.1.     Aruka, jätkusuutliku ja
kaasava majanduskasvu edendamine
Pidev püüdlemine majanduskasvu saavutamiseks
hõlmab mitmesuguseid olulisi inim-, sotsiaal-, keskkonna- ja majanduskulusid.
Arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv Euroopas tähendab, et on vaja teha
muudatusi selles, kuidas majanduskasvu ja heaolu määratletakse, mõõdetakse (sh
muude näitajate kui tavapärase SKP-näitaja kasutamine edasimineku mõõtmiseks),
luuakse ja säilitatakse aja jooksul. Uuringutes analüüsitakse jätkusuutlike
elustiilide, sotsiaalmajanduslike käitumiste ja väärtuste arengut ning nende
seotust paradigmade ja poliitikaga ning asutuste, turgude, ettevõtete,
juhtimise ja veendumuste süsteemide toimimisega Euroopas. Töötatakse välja
vahendid sellise arengu ja selliste poliitikavõimaluste kontekstipõhise ja
vastastikuse mõju paremaks hindamiseks eri valdkondades (tööhõive,
maksustamine, ebavõrdsus, vaesus, sotsiaalne kaasatus, haridus ja oskused,
kogukondade arendamine, konkurentsivõime ja siseturg). Samuti analüüsitakse
seda, kuidas liikmesriikide majandus areneb ja millised juhtimisvormid Euroopa
ja rahvusvahelisel tasandil võiksid aidata vältida makromajanduslikke
tasakaalustamatusi, rahalisi probleeme, maksukonkurentsi, tööpuudust ja
tööhõive probleeme ning majanduslike ja rahaliste probleemide teisi vorme.
Samuti võetakse arvesse ELi ja ülemaailmse majanduse, turu ja finantssüsteemide
vahelist kasvavat vastastikkust sõltuvust.
6.1.2.     Vastupidava ja kaasava
ühiskonna loomine Euroopas
Arusaamine sotsiaalsetest muutustest Euroopas
eeldab muutuvate demograafiliste tavade ja ootuste analüüsi, samuti
identiteetide, mitmekesisuse, territooriumite, usuliste veendumuste, kultuuride
ja väärtuste analüüsi. See tähendab ka head arusaamist Euroopa integratsiooni
ajaloost. Peale selle on oluline mõista IKT rakendamisest tulenevaid pingeid ja
võimalusi nii individuaalsel kui ka kollektiivsel tasandil, et avada uusi
võimalusi kaasavaks innovatsiooniks. Oluline on teha kindlaks viise, kuidas
kohandada ja täiustada Euroopa hoolekandesüsteeme, avalikke teenuseid ja
poliitika laiema sotsiaalse turvalisuse mõõdet, et saavutada ühtekuuluvus ning
edendada suuremat sotsiaalset ja majanduslikku võrdsust ning
põlvkondadevahelist solidaarsust. Uuringutes analüüsitakse, kuidas ühiskonnad
ja poliitika muutuvad laias tähenduses euroopalikumaks identiteetide,
kultuuride ja väärtuste arengu, ideede ning veendumuste leviku ning
mõlemapoolsuse, ühetaolisuse ja võrdsuse põhimõtete ja tavade kombinatsioonide
kaudu. Analüüsitakse, kuidas sotsiaalselt kaitsetud elanikerühmad saaksid
täielikult osaleda ühiskonnas ja demokraatias, eelkõige mitmesuguste oskuste
omandamise ja inimõiguste kaitse kaudu. Seega on oluline analüüsida, kuidas
poliitilised süsteemid vastavad või ei vasta sellisele sotsiaalsele arengule ja
kuidas nad ise arenevad. Uuringutega käsitletakse ka selliste põhisüsteemide
arengut, mis tagavad sotsiaalsete sidemete alusvorme, nagu perekond, töö,
haridus ja tööhõive, ning mis aitavad võidelda vaesusega. Selles võetakse
arvesse rände ja demograafia tähtsust Euroopa poliitika edaspidisel
väljatöötamisel.
Arvestades digitaalse kaasatuse
sotsiaalmajanduslikku tähtsust, peavad teadustöö ja ulatuslikud
innovatsioonimeetmed edendama kaasavaid IKT-lahendusi ning digitaalsete oskuste
tõhusat omandamist, mille tulemuseks on kodanike mõjuvõimu suurenemine ja
konkurentsivõimeline tööjõud. Rõhku pannakse tehnoloogilistele uuendustele, mis
võimaldab personaliseerimise, kasutajasõbralikkuse ja juurdepääsetavuse
radikaalset paranemist tänu paremale arusaamale kodaniku, tarbija ja kasutaja
(sh puuetega inimeste) käitumisest ja väärtustest. Selleks on vaja
teadustegevust konstruktsioonil põhineva kaasatuse nimel ja innovatsioonile
keskendunud lähenemisviisi.
6.1.3.     Euroopa kui ülemaailmse
osaleja rolli tugevdamine
Euroopale omasele ajaloolisele, poliitilisele,
sotsiaal- ja kultuurisüsteemile avaldavad üha enam mõju ülemaailmsed
muudatused. Selleks et arendada edasi välistegevust naaberriikides ja mujal
ning oma rolli ülemaailmse osalejana, peab Euroopa parandama enda suutlikkust
määratleda, prioriseerida, selgitada, hinnata ja edendada oma poliitika
eesmärke koos teiste maailma piirkondade ja ühiskondadega koostöö edendamiseks
või konfliktide vältimiseks või lahendamiseks. Samuti peab Euroopa parandama
oma suutlikkust näha ette üleilmastumise arengut ja mõju ning sellele
reageerida. See nõuab paremat arusaamist teiste maailma piirkondade ajaloost,
kultuuridest ja poliitilis-majanduslikest süsteemidest, samuti riikidevaheliste
osalejate rollist ja mõjust. Lõpetuseks peab Euroopa tõhusalt aitama kaasa ka
ülemaailmsele juhtimisele sellistes põhivaldkondades nagu kaubandus, arendus,
töö, majanduskoostöö, inimõigused, kaitse ja julgeolek. See tähendab potentsiaali
luua uusi suutlikkusi nii analüüsivahendite ja -süsteemide kui ka diplomaatia
osas ametlikul ja mitteametlikul rahvusvahelisel areenil koos valitsuste ja
valitsusväliste osalejatega.
6.1.4.     Teadustöö ja innovatsiooni
lõhe ületamine Euroopas
Teadustöö ja innovatsiooni tulemused erinevad
oluliselt piirkonniti Euroopas ja neid erinevusi tuleb käsitleda. Meetmed on
suunatud tipptaseme saavutuste ja innovatsiooni rakendamisele ning erinevad
ühtekuuluvuspoliitika fondide poliitikast ja tegevusest, ning samas täiendavad
neid ja toimivad koos nendega. Nimetatud meetmed on järgmised:
–
vähem arenenud liikmesriikides loodavate asutuste
ja pädevuskeskuste ning väljakujunevate innovatiivsete piirkondade ühendamine
sarnaste rahvusvaheliste juhtivorganisatsioonidega mujal Euroopas. see hõlmab
kõrgtasemel teadusasutuste ja vähem arenenud piirkondade koostööd, partnerlust
personalivahetuste, eksperdiabi ja abi kaudu ning ühisstrateegiate
väljatöötamist pädevuskeskuste asutamiseks, mida võib toetada
ühtekuuluvuspoliitika fondidega vähem arenenud piirkondades. Samuti kaalutakse
tipptasemel saavutuste tunnustamist vähem arenenud piirkondades, kaasa arvatud
eksperdihinnangute kaudu, ja pädevustunnistuste andmist rahvusvahelistele
standarditele vastavatele asutustele;
–
„Euroopa teadusruumi õppetoolide” asutamine, et
meelitada suurepäraseid õpetlasi asutustesse, millel on selge potentsiaal
tipptasemel teadustööks, et aidata nendel asutustel seda potentsiaali
täielikult rakendada ning luua sellega võrdsed tingimused teadustööks ja
innovatsiooniks Euroopa teadusruumis. See hõlmab institutsionaalset tuge
konkurentsivõimelise teaduskeskkonna ja raamtingimuste loomiseks, mis on
vajalikud tipptasemel teadustalentide ligimeelitamiseks, paigal hoidmiseks ja
arendamiseks nimetatud asutustes;
–
Euroopa ja rahvusvaheliste võrgustikega väheseotud
tippteadlaste ja innovaatorite jaoks rahvusvahelistesse võrgustikesse
juurdepääsu toetamine. See hõlmab toetust, mida antakse Euroopa teadus- ja
tehnikakoostöö ning riiklike kontaktpunktide kaudu;
–
aruka spetsialiseerumise strateegiate
väljatöötamise ja seire toetamine. Töötatakse välja poliitika toetusvahend ja
soodustatakse poliitikaõpet piirkondlikul tasemel partneritepoolse
rahvusvahelise hindamise ja parimate tavade jagamise kaudu.
6.2.        Uuenduslik ühiskond
ELi kahanev osakaal ülemaailmses teadmiste
loomises rõhutab vajadust maksimeerida teadustöö ja innovatsioonipoliitika
sotsiaalmajanduslikku mõju ja tõhusust ning suurendada oluliselt
riikidevahelise poliitika sünergiat ja sidusust. Innovatsiooni käsitletakse
laias tähenduses, sealhulgas ulatuslikku poliitika-, kasutaja- ja turupõhist
innovatsiooni. Kõnealune tegevus toetab Euroopa teadusruumi arengut ja
toimimist ning eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusi
„Innovatiivne liit” ja „Euroopa digitaalne tegevuskava”.
Järgitakse allolevaid erieesmärke.
6.2.1.     Innovatiivse liidu ja Euroopa
teadusruumi tõendusaluse ja toe tugevdamine
Investeeringute hindamiseks ja
prioriseerimiseks ning innovatiivse liidu ja Euroopa teadusruumi tugevdamiseks
toetatakse teadustöö- ja innovatsioonipoliitikat ja -süsteeme ning teadustöös
ja innovatsioonis osalejaid Euroopas ning kolmandates riikides, samuti
näitajate, andmete ja teabetaristu väljatöötamist. Samuti on vaja tulevikku
suunatud tegevust ja pilootalgatusi, majandusanalüüse, poliitikaseiret,
vastastikku õppimist, kooskõlastamisvahendeid ja -tegevust ning metoodikate
väljatöötamist mõju hindamiseks, kasutades ära teadustegevuse sidusrühmadelt,
ettevõtetelt, riigiasutustelt ja kodanikelt saadud otsest tagasisidet.
Teadustegevuse ja innovatsiooni ühtse turu
tagamiseks tuleb rakendada meetmeid Euroopa teadusruumiga kooskõlas oleva
käitumise ergutamiseks. Toetatakse tegevust, mis on aluseks teadlaste
teaduskoolituse kvaliteedi, mobiilsuse ja karjääri arendamisega seotud
poliitikale, k.a algatusi tagada mobiilsuse teenuseid, avatud värbamist ning
teadlaste õigusi ja sidemeid ülemaailmsete teadlaste kogukondadega. Nimetatud
tegevuse elluviimisel taotletakse sünergiat ja tihedat koostööd Marie Curie
meetmetega erieesmärgi „Tipptasemel teadus” raames. Toetatakse asutusi, kes
esitavad uuenduslikke kontseptsioone Euroopa teadusruumi, kaasa arvatud Euroopa
teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi põhimõtete kiireks
elluviimiseks.
Poliitika kooskõlastamiseks moodustatakse
poliitikanõustamise meede, et muuta ekspertide pakutav poliitikanõustamine
kättesaadavaks liikmesriikide ametiasutustele oma riiklike reformiprogrammide
ning teadustegevuse ja innovatsioonistrateegiate määratlemisel.
Innovatiivse liidu algatuse rakendamiseks on
samuti vaja toetada (erasektori ja riiklikku) turupõhist innovatsiooni, et
tugevdada ettevõtete innovatsioonisuutlikkust ja edendada Euroopa
konkurentsivõimet. See nõuab innovatsiooni üldiste raamtingimuste parandamist,
samuti uuenduslike ettevõtete majanduskasvu tõkete käsitlemist. Toetatakse
võimsaid innovatsiooni toetusmehhanisme (nt täiustatud klastrijuhtimine,
riikliku ja erasektori partnerlus ning võrgustiku koostöö), kitsalt
spetsialiseeritud innovatsiooni toetusteenused (nt intellektuaalomandi õiguste
juhtimine/kasutamine, innovatsiooni juhtimine, hankijate võrgustikud) ning
innovatsiooniga seotud riikliku poliitika läbivaatamist. VKEdega seotud
küsimusi toetatakse erieesmärgi „Innovatsioon VKEdes” raames.
6.2.2.     Innovatsiooni uute vormide,
kaasa arvatud sotsiaalse innovatsiooni ja loomingulisuse uurimine
Sotsiaalse innovatsiooniga luuakse uusi kaupu,
teenuseid, protsesse ning mudeleid, mis vastavad sotsiaalsetele vajadustele ja
loovad uusi sotsiaalseid suhteid. Oluline on mõista, kuidas sotsiaalne kaasatus
ja loomingulisus võivad tingida muutusi olemasolevates struktuurides ja
poliitikas ning selles, kuidas neid saab soodustada ja laiendada. Rohujuure
sidus- ja hajutatud platvormid, mis ühendavad kodanikke ja võimaldavad neil teha
koostööd ning luua koos lahendusi, mis põhinevad laiemal teadlikkusel
sotsiaalsest, poliitilisest ja keskkonnakontekstist, võivad olla mõjuvõimas
töövahend Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide toetamiseks. Toetust
antakse ka võrgustike loomisele ning IKT kasutuse eksperimenteerimisele, et
parandada õppimisprotsesse, samuti sotsiaalsete innovaatorite ja sotsiaalsete
ettevõtjate võrgustikele.
Oluline on soodustada innovatsiooni, et
edendada tõhusaid, avatuid ja kodanikukeskseid avalikke teenuseid (e-valitsust).
See nõuab valdkondadevahelist teadustegevust uue tehnoloogia ja ulatusliku
innovatsiooni suhtes, mis on seotud eelkõige digitaalsete andmete puutumatuse,
koostalitlusvõime, personaliseeritud elektroonilise identifitseerimise, avatud
andmete, dünaamiliste kasutajaliideste, kodanikukesksete avalike teenuste
konfiguratsiooniga ning kasutajapõhise integratsiooni ja innovatsiooniga, kaasa
arvatud sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas. Selliste meetmetega
käsitletakse ka sotsiaalvõrgustike dünaamikat ning ühis- ja arukat hankimist,
et luua ühiselt lahendusi sotsiaalsete probleemide käsitlemiseks, tuginedes
avatud andmekogudele. Need aitavad juhtida keerulist otsustamist, eelkõige
suurte andmekoguste käsitlemist ja analüüsi koostööks poliitika modelleerimisel,
otsustamise, visualiseerimistehnika, protsessi modelleerimise ja osalevate
süsteemide ergutamiseks, samuti aitavad analüüsida kodanike ja avaliku sektori
vahelisi muutuvaid suhteid.
6.2.3.     Ühiskonna osaluse tagamine
teadustöös ja innovatsioonis
Kõikidel ühiskonnaliikmetel
innovatsioonitsüklis üheskoos tegutsemise võimaldamine parandab
innovatsioonitulemuste kvaliteeti, asjakohasust, aktsepteeritavust ja
jätkusuutlikkust, lõimides ühiskonna huve ja väärtusi. See nõuab spetsiifiliste
oskuste, teadmiste ja suutlikkuste väljaarendamist üksikisiku ja
organisatsioonide, samuti riikide ja riikidevahelisel tasandil. Teaduslikult
kirjaoskajat, kohusetundlikku ja loomingulist ühiskonda toetatakse asjakohaste
teadusharidusmeetoditega seotud teadustöö edendamise kaudu. Soolist võrdsust
edendatakse eelkõige toetades muudatusi teadusasutuste korralduses ning
teadustegevuse sisus ja kavandamises. Teadmiste ringlemise edendamiseks
teadlaste kogukonnas ja laiema avalikkuse hulgas arendatakse edasi juurdepääsu
riiklikult rahastatavale teadustööle ning selle tulemuste kasutamist. Koostöös
asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega edendatakse teadustöö ja
innovatsiooni eetikaraamistikku, mis põhineb eetikapõhimõtetel, kaasa arvatud
põhiõiguste hartas, asjakohastes liidu seadustes ja konventsioonides kajastatud
põhimõtetel.
6.2.4.     Sidusa ja tõhusa koostöö
edendamine kolmandate riikidega
Horisontaalne tegevus tagab rahvusvahelise
koostöö strateegilise arendamise raamprogrammi Horisont 2020 alusel ja
käsitleb valdkonnaüleseid poliitikaeesmärke. Tegevus kahepoolsete,
mitmepoolsete ja kahe piirkonna vahelise poliitilise dialoogi edendamisel
teadustöö ja innovatsiooni valdkonnas kolmandate riikide, piirkondade,
rahvusvaheliste foorumite ja organisatsioonidega soodustab poliitikavahetust,
vastastikust õppimist ja prioriteetite seadmist, edendab vastastikust
juurdepääsu programmidele ning aitab jälgida koostöö mõju. Võrgustike loomine
ja sõpruskavad soodustavad teadustöös ja innovatsioonis osalejate partnerlust
mõlemal poolel ning parandavad pädevust ja koostöösuutlikkust vähem arenenud
kolmandates riikides. Tegevusega edendatakse ELi ja liikmesriikide
koostööpoliitika ja -programmide kooskõlastamist, samuti liikmesriikide ja
assotsieerunud riikide ühismeetmeid kolmandate riikidega, et suurendada nende
üldist mõju. Samuti konsolideeritakse ja tugevdatakse Euroopa teadustöö ja
innovatsiooni olemasolu kolmandates riikides, eelkõige edendades Euroopa
teadus- ja innovatsioonimajade loomist, sellistele Euroopa organisatsioonidele
osutatavaid teenuseid, kes laiendavad oma tegevust kolmandatesse riikidesse,
ning kolmandate riikidega ühiselt asutatud teaduskeskuste avamist teistest
liikmesriikidest ja assotsieerunud riikidest pärit organisatsioonidele või
teadlastele.
6.3.        Turvaline ühiskond
Euroopa Liit, selle kodanikud ja
rahvusvahelised partnerid puutuvad kokku mitme turvaohuga, nagu kuritegevus,
terrorism ja inimtekkelistest või loodusõnnetustest põhjustatud laiaulatuslikud
hädaolukorrad. Need ohud võivad levida üle piiride ja olla suunatud füüsiliste
objektide või küberruumi vastu. Rünnakud riigiasutuste ja eraettevõtete
veebisaitide vastu näiteks mitte üksnes ei õõnesta kodanike usaldust, vaid
võivad rängalt mõjutada selliseid olulisi sektoreid nagu energeetika,
transport, tervishoid, rahandus või telekommunikatsioonid.
Nimetatud ohtude ettenägemiseks, ennetamiseks
ja ohjamiseks on vaja töötada välja ning rakendada uuenduslikke tehnoloogiaid,
lahendusi, ettenägelikkuse vahendeid ja teadmisi, ergutada tarnijate ja
kasutajate koostööd, leida tsiviiljulgeolekulahendusi, parandada Euroopa
julgeoleku, IKT ja teenuste sektori konkurentsivõimet ning võidelda inimõiguste
puutumatuse kuritarvitamise ja rikkumiste vastu internetis.
Julgeolekuga seotud teadusvaldkonna
kooskõlastamine ja täiustamine on seega oluline ning see aitab kaardistada
praegusi teadustegevusega seotud ettevõtmisi, kaasa arvatud ettenägelikkust, ja
parandada asjakohaseid juriidilisi tingimusi ning kooskõlastamisprotseduure,
kaasa arvatud normide koostamist.
Tegevuses järgitakse missioonile orienteeritud
lähenemisviisi ja integreeritakse asjakohaseid sotsiaalseid mõõtmeid.
Tegevusega toetatakse ELi sise- ja välisjulgeoleku poliitikat, kaitsepoliitikat
ja Lissaboni lepingu asjakohast uut sätet ning tagatakse küberjulgeolek,
usaldus ja andmete puutumatus digitaalsel ühtsel turul. Järgitakse allolevaid
erieesmärke.
6.3.1.     Kuritegevuse ja terrorismi
vastu võitlemine
Püütakse vältida vahejuhtumeid ja leevendada
võimalikke tagajärgi. See nõuab uut tehnoloogiat ja suutlikkust (sealhulgas
küberkuritegevuse ja küberterrorismi vastu), et toetada tervishoiu- ja
keskkonnaohutust ning toidu ja veega kindlustatust, mis on oluline ühiskonna ja
majanduse heaks toimimiseks. Uus tehnoloogia ja spetsiaalselt arendatud
suutlikkus aitavad kaitsta olulise tähtsusega taristuid, süsteeme ja teenuseid
(kaasa arvatud side, transport, tervishoid, toit, vesi, energeetika, logistika
ja tarneahel ning keskkond). See hõlmab olulise tähtsusega riiklike ja
erasektori taristu- ning teenusevõrkude analüüsimist ja nende turvalisemaks
muutmist igat liiki ohtude suhtes.
6.3.2.     Julgeoleku tugevdamine
piirihalduse kaudu
Tehnoloogia ja suutlikkus on vajalikud ka
kiire identifitseerimise süsteemide, seadmete, tööriistade, protsesside ja
meetodite täiustamiseks, et parandada julgeolekut piiridel, kaasa arvatud
kontrolli- ja järelevalve küsimusi, kasutades samal ajal ära EUROSURi
täispotentsiaali. Need töötatakse välja ja neid kontrollitakse, arvestades
nende tõhusust, vastavust seaduslikele ja eetilistele põhimõtetele,
proportsionaalsust, sotsiaalset aktsepteeritavust ja põhiõiguste austust.
Teadustööga toetatakse ka integreeritud Euroopa piirihaldust, kaasa arvatud
kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide ja Euroopa naabruspoliitika
riikidega suurema koostöö kaudu.
6.3.3.     Küberjulgeoleku tagamine
Küberjulgeolek on eeltingimus selleks, et
inimesed, ettevõtted ja avalikud teenused saaksid kasu interneti pakutavatest
võimalustest. Selleks on vaja tagada süsteemide, võrgustike, juurdepääsu
võimaldatavate seadmete ning tarkvara ja teenuste, kaasa arvatud
pilvandmetöötluse turvalisus, võttes samal ajal arvesse mitme kooskasutatava
tehnoloogia koostalitusvõimet. Teadustööga ennetatakse, avastatakse ja
juhitakse reaalajas küberrünnakuid mitmes domeenis ja jurisdiktsioonis ning
kaitstakse olulise tähtsusega IKT-taristut. Digitaalne ühiskond on hoogsalt
arenemas koos interneti pidevalt muutuva kasutuse ja kuritarvitamisega,
sotsiaalse läbikäimise uute viiside, uute mobiilsete ja asukohapõhiste teenuste
ning asjade interneti kujunemisega. Selleks on vaja uut liiki teadustööd, mis
peab põhinema arenevatel rakendustel, kasutusel ja ühiskonnatrendidel. Võetakse
ette kiireid teadustegevuse algatusi, kaasa arvatud proaktiivne teadus- ja
arendustegevus, et reageerida operatiivselt uutele nüüdisaegsetele arendustele
usalduse ja julgeoleku vallas.
6.3.4.     Euroopa vastupanuvõimelisemaks
muutmine kriisidele ja katastroofidele
See eesmärk nõuab spetsiaalselt arendatud
tehnoloogiat ja suutlikkust, et toetada erinevaid hädaolukordade ohjamise
toiminguid (näiteks kodanikukaitse, tuletõrje, merereostuse kõrvaldamine,
humanitaarabi, tsiviilkaitse, konfliktide ennetamine, meditsiiniteabe taristu
arendamine, päästeülesanded ning kriisijärgne stabiliseerimine), samuti seaduse
jõustamist. Teadustöö hõlmab kogu kriisiohjeahelat ja ühiskonna taastumisvõimet
ning toetab Euroopas hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse saavutamist.
Tegevus kõikides valdkondades hõlmab ka
süsteemide ja teenuste integratsiooni ning koostalitusvõimet, kaasa arvatud
selliseid aspekte nagu side, hajutatud taristud ja inimtegurid. See nõuab ka
tsiviil- ja militaarvõimekuse ühendamist ülesannetes alates kodanikukaitsest
kuni humanitaarabi, piirihalduse või rahu hoidmiseni. See hõlmab tehnoloogilist
arendamist kahesuguse kasutusega tehnoloogialahenduste tundlikus valdkonnas, et
tagada koostalitusvõime kodanikukaitse ja sõjaliste üksuste vahel, ka
kodanikukaitset üksuste vahel kõikjal maailmas, samuti usaldusväärsust,
organisatsioonilisi, juriidilisi ja eetilisi aspekte, kaubandusküsimusi,
konfidentsiaalsuse kaitset, teabe terviklikust ning kõikide tehingute ja
töötlemise jälgitavust.
6.3.5.     Andmete puutumatuse ja
vabaduse tagamine internetis ning julgeoleku sotsiaalse mõõtme tugevdamine
Eraelu puutumatusega seotud inimõiguse
tagamine digitaalses ühiskonnas nõuab lõimitud andmekaitse raamistike ja
tehnoloogia väljaarendamist alates toodete ja teenuste kontseptsioonidest.
Tehnoloogia väljaarendamisel lubatakse kasutajatel kontrollida oma isikuandmeid
ja kasutada kolmandaid pooli, samuti töötatakse välja tööriistad, et avastada
ja blokeerida ebaseaduslikku sisu ja takistada andmete rikkumisi ning kaitsta
inimõigusi veebis, vältides olukorda, kus üksikisikute ja rühmade tegevus on
piiratud ebaseadusliku otsimise ja profileerimise tõttu.
Iga uus julgeolekulahendus ja -tehnoloogia
peab olema aktsepteeritav ühiskonnale, vastama ELi ja rahvusvahelisele õigusele
ning olema tõhus ja proportsionaalne julgeoleku ohu tuvastamisel ja
käsitlemisel. Oluline on saada paremini aru julgeoleku sotsiaalmajanduslikest,
kultuurilistest ja antropoloogilistest mõõdetest, julgeoleku puudumise
põhjustest, meedia ja kommunikatsiooni rollist ning kodanike ettekujutustest.
Käsitletakse eetikaküsimusi ning inimväärtuste ja põhiõiguste kaitset.
6.3.6.     Rakenduslikud eriaspektid
Kuna teadustegevus on kodanike julgeolekule
orienteeritud, siis tuleb aktiivselt taotleda kooskõlastamist Euroopa
Kaitseagentuuri (EDA) tegevusega, et tugevdada koostööd EDAga, eelkõige juba
asutatud Euroopa raamkoostöö kaudu, mööndes, et on olemas kahesuguse kasutusega
tehnoloogiavaldkondi, mis sobivad nii tsiviil- kui ka militaarrakendusteks.
Samuti tugevdatakse kooskõlastamismehhanisme asjakohaste liidu agentuuridega,
nagu FRONTEX, EMSA ja Europol, et parandada liidu programmide ja poliitika
kooskõlastamist nii sise- kui ka välisjulgeoleku valdkonnas, samuti teiste
liidu algatuste kooskõlastamist.
Julgeolekuvaldkonna eripära arvesse võttes
kehtestatakse kavandamise ja juhtimise erikord, sh käesoleva otsuse
artikli 9 kohase komitee suhtes. Kaitstakse julgeolekuga seotud salastatud
teavet või muud tundlikku teavet ning tööprogrammides võib määratleda
rahvusvahelise koostöö nõuded ja kriteeriumid. Seda kajastatakse turvalise
ühiskonna programmides ja juhtimise kokkulepetes (kaasa arvatud komitoloogia
aspektid).
IV OSA
Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed
väljaspool tuumaenergiavaldkonda
1.           Tipptasemel teadus
Teaduslike tõendite baasi täiustamiseks toimub
Teadusuuringute Ühiskeskuses teadustegevus, mille eesmärk on soodustada arusaamist
ühiskonnaprobleemide taga olevatest looduslikest protsessidest ning tutvuda
kujunemisjärgus olevate teadus- ja tehnoloogiavaldkondadega, kasutades selleks
ka uurimuslikku teadusprogrammi.
2.           Juhtpositsioon tööstuses
Teadusuuringute Ühiskeskus aitab kaasa
innovatsiooni ja konkurentsivõime suurendamisele ning teeb selleks järgmist:
(a)
toetab jätkuvalt kaudseks teadustegevuseks
vajalikku strateegilist suunda ja teadusalast tegevuskava, muu hulgas Euroopa
innovatsioonipartnerlust, avaliku ja erasektori partnerlust ning avaliku
sektori sisest partnerlust;
(b)
toetab teadmiste ja tehnosiiret, määratledes eri
teadus- ja innovatsioonivahendite jaoks asjakohase intellektuaalomandi õiguste
raamistiku, ning edendab suurte riiklike teadusorganisatsioonide koostööd teadmiste
ja tehnosiirde alal;
(c)
annab oma panuse, et võimaldada kosmosetehnoloogia
ja -andmete kasutamist, standardimist ja valideerimist, eelkõige eesmärgiga
lahendada ühiskonnaprobleeme.
3.           Ühiskonnaprobleemid
3.1.        Tervishoid, demograafilised
muutused ja heaolu
Toetades ELi tervishoiu- ja
tarbijakaitsesuunalisi õigusakte, aitab Teadusuuringute Ühiskeskus kaasa
meetodite, standardite ja tavade kooskõlastamisele ning teeb selleks järgmist:
(a)
hindab uue tehnoloogia ning toidus, loomasöödas ja
tarbekaupades sisalduvate kemikaalide (sh nanomaterjalid) riske ja võimalusi;
töötab välja ja kinnitab kooskõlastatud mõõtmis-, identifitseerimis- ja
kvantifitseerimismeetodid, integreeritud katsestrateegiad ning tipptasemel
vahendid toksikoloogilise ohu hindamiseks, hõlmates loomkatseid asendavaid
meetodeid; hindab keskkonnasaaste mõju tervisele;
(b)
töötab välja terviskontrolli ja sõeluuringute
viisi, hõlmates geneetilist ekspertiisi ja vähktõve sõeluuringuid, ning tagab
nende kvaliteedi.
3.2.        Toiduga kindlustatus, säästev
põllumajandus, mere- ja merendusuuringud ning biomajandus
Teadusuuringute Ühiskeskus toetab Euroopa
põllumajandus- ja kalanduspoliitika edasiarendamist, rakendamist ja seiret,
hõlmates toiduga kindlustatust ja biomajandust, ning teeb selleks järgmist:
(a)
seab sisse üldsüsteemi ja -vahendid saagi
prognoosimiseks ning saagikuse seireks; aitab parandada põllumajanduskaupade
väljavaateid lähi- ja keskpikas perspektiivis, hõlmates kliimamuutuste
prognoositud mõju;
(b)
annab oma panuse biotehnoloogilistesse uuendustesse
ja tõhusamasse ressursikasutusse, et tehnilise ja majandusliku analüüsi ning
modelleerimise abil vähemaga enam toota;
(c)
kujundab põllumajanduspoliitika otsuste tegemise ja
poliitika makro-, regiooni- ja mikrotasandi mõju analüüsi stsenaariumi;
analüüsib, kuidas mõjutavad ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid
2020. aastaks arenevaid ja tärkavaid turumajandusi;
(d)
arendab kalastamise kontrolli- ja
jõustamismeetodeid ning kalavarude ja kalatoodete jälgitavust; arendab
stabiilseid ökosüsteemi tervise näitajaid ja biomajanduslikku modelleerimist,
et mõista paremini inimtegevuse otsest (nt kalastamine) ja kaudset
(kliimamuutused) mõju kalavarude dünaamikale ja merekeskkonnale ning selle
sotsiaalmajanduslikku mõju.
3.3.        Turvaline, puhas ja tõhus
energia
Teadusuuringute Ühiskeskus keskendub 20/20/20
kliima- ja energiaeesmärkidele ning Euroopa Liidu üleminekule
konkurentsivõimelisele ja vähem CO2-heidet tekitavale majandusele
2050. aastaks ning uurib alljärgnevate asjaolude tehnoloogilisi ja
sotsiaalmajanduslikke aspekte:
(a)
energiavarustuse kindlus, eriti seotus
Euroopa-väliste energia tarne- ja ülekandesüsteemidega ning sõltuvust nendest;
selliste sisemiste esmaste ja välisenergiaallikate ja taristute kaardistamine,
millest Euroopa sõltub;
(b)
energia ja elektri ülekandevõrgud, eriti
üleeuroopaliste energiavõrkude modelleerimine ja nende simulatsioonid, nn aruka
ja supervõrgu tehnoloogia analüüs ning elektrisüsteemide
reaalajasimulatsioonid;
(c)
energiatõhusus, eriti energiatõhususe
poliitikavahendite saavutuste seire ja hindamise meetodid ning energiatõhusa
tehnoloogia, vahendite ja arukate võrkude tehniline ja majanduslik analüüs;
(d)
vähese CO2-heitega tehnoloogia (hõlmates
Euratomi programmis käsitletavat tuumaenergia ohutust), eelkõige
talitlushinnangud ja enne normide kehtestamist toimuvad teadusuuringud vähese
CO2-heitega tulevikutehnoloogia kohta; sellise tehnoloogia
väljatöötamist ja kasutuselevõttu soodustavate ja takistavate asjaolude analüüs
ja modelleerimine; hinnangu andmine taastuvallikatele ja kitsaskohtadele, nt
esmatähtsale toorainele vähese CO2-heitega tehnoloogia tarneahelas;
Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava infosüsteemi (SETIS) jätkuv
arendamine ja sellega seotud tegevus.
3.4.        Arukas, keskkonnahoidlik ja
integreeritud transport
Teadusuuringute Ühiskeskus toetab
konkurentsivõimelise, aruka, ressursitõhusa ja integreeritud transpordisüsteemi
2050. aasta eesmärke inimeste ja kaupade turvaliseks vedamiseks ning teeb
seda laboriuuringute ning modelleerimisel ja seirel põhineva lähenemisviisi
kaudu järgmistes valdkondades:
(a)
strateegiline vähese CO2-heitega
transporditehnoloogia kõikide transpordiliikide jaoks, hõlmates
maanteetranspordi elektrienergiale üleviimist ja alternatiivse kütusega
töötavaid õhu-, vee- ja maismaasõidukeid, ning komisjonisisese teabekeskuse edasiarendamine
vastavat tehnoloogiat käsitleva teabe kogumiseks ja levitamiseks;
mittefossiilsete kütuste ja energiaallikate kättesaadavus ja kulud, hõlmates
elektrienergiale üle viidud maanteetranspordi mõju elektrivõrkudele ja
elektrienergia tootmisele;
(b)
keskkonnahoidlikud ja energiatõhusad sõidukid,
eriti kooskõlastatud katsemenetluste määratlemine ja hinnangu andmine
uuenduslikule tehnoloogiale, pidades silmas heiteid, traditsioonilise ja
alternatiivkütuse tõhusust ning ohutust; täiustatud meetodite väljatöötamine
heitkoguste mõõtmiseks ja keskkonnakoormuse väljaarvutamiseks; heidete
inventeerimis- ja järelevalvetegevuse kooskõlastamine Euroopa tasandil;
(c)
arukad liikuvussüsteemid turvalise, intelligentse
ja integreeritud liikuvuse saavutamiseks, hõlmates uute transpordisüsteemide ja
-elementide tehnilist ja majanduslikku hinnangut; täiustatud liikluskorralduse
rakendamine ning panus transpordinõudlusele ja -korraldusele integreeritud
lähenemisviisi kujundamisse;
(d)
ühtsed transpordiohutuse põhimõtted, eriti vahendid
ning teenused õhu-, mere- ja maismaatranspordi sektorites toimunud intsidente
ja õnnetusjuhtumeid puudutava teabe kogumiseks, jagamiseks ja analüüsimiseks;
õnnetuste tulemuslikum vältimine analüüsi ja transpordiliikideülese ohutusõppe
abil, panustades samal ajal kulude kokkuhoidu ja suuremasse tõhususse.
3.5.        Kliimameetmed,
ressursitõhusus ja toorained
Teadusuuringute Ühiskeskus annab oma panuse
keskkonnahoidlikuma Euroopa heaks, ressursside tagamiseks ja loodusvarade
üldiseks säästvaks haldamiseks ning teeb selleks järgmist:
(a)
võimaldab juurdepääsu koostalitlusvõimelistele
keskkonnaandmetele ja teabele, töötades täiendavalt välja standardeid ja
koostalitlusvõimelisuse kokkuleppeid, georuumilisi vahendeid ja uuenduslikku
IKT-taristut, näiteks Euroopa Liidu ruumiandmete taristu (INSPIRE) ning teised
liidu ja ülemaailmsed algatused;
(b)
mõõdab põhilisi keskkonnamuutusi ja teostab nende
üle järelevalvet ning hindab loodusvarade seisukorda ja muutusi, töötades välja
täiendavaid keskkonnataristut edendavaid näitajaid ja teabesüsteeme; hindab
ökosüsteemi teenuseid, hõlmates nende väärtuse määramist ja kliimamuutuste
mõju;
(c)
arendab integreeritud modelleerimisraamistikku
säästvuse mõõtmiseks, mis põhineb temaatilistel mudelitel näiteks pinnase,
maakasutuse, vee, õhu kvaliteedi, kasvuhoonegaaside heitkoguste, metsanduse,
põllumajanduse, energia ja transpordi kohta, samuti käsitleb kliimamuutuste
mõju ja vastavaid meetmeid;
(d)
toetab Euroopa Liidu arengupoliitilisi eesmärke,
edendades tehnosiiret, oluliste ressursside (nt metsad, pinnas, toiduvarud)
seiret ning teadustegevust kliimamuutuste mõju ja ressursside kasutamisest
tingitud keskkonnamõju piiramiseks ning kompromisside leidmiseks maa
kasutamisel toidu või energia tootmiseks ja nt elurikkuse eesmärgil;
(e)
annab ühtseid hinnanguid tulenevalt säästva
tootmise ja tarbimise poliitikast, hõlmates kindlustatust strateegilise
toorainega, ressursitõhusust, vähese CO2-heitega ning
keskkonnahoidlikke tootmisprotsesse ja tehnoloogialahendusi, toodete ja
teenuste väljatöötamist ning tarbimisharjumusi ja kaubandust; arendab ja
integreerib täiendavalt olelusringi hindamise poliitikaanalüüse;
(f)
teeb ühtseid mõjuanalüüse kliimamuutuste
leevendamis- ja/või kohandamisvõimaluste kohta, mis põhinevad piirkondliku ja
ülemaailmse ulatusega kvantitatiivsel mudelikogumil, ulatudes sektori tasandist
makroökonoomilise tasandini.
3.6.        Kaasav, uuenduslik ja
turvaline ühiskond
Teadusuuringute Ühiskeskus aitab kaasa
innovatiivse liidu, turvalisuse ja kodakondsuse ning Globaalse Euroopa
eesmärkide saavutamisele järgmise tegevuse kaudu:
(a)
teadustegevust ja innovatsiooni soodustavate ja
takistavate asjaolude üldanalüüs ning modelleerimisplatvormi väljatöötamine
nende mikro- ja makromajanduslikule mõjule hinnangu andmiseks;
(b)
kaasaaitamine juhtalgatuse „Innovatiivne liit”
teostamise seirele tulemustabelite, näitajate väljatöötamise jms kaudu ning
avaliku teabe- ja luuresüsteemi käitamise toetamine asjakohaste andmete ja
vajaliku teabe haldamiseks;
(c)
avaliku teabe ja luureplatvormi käitamine, et aruka
spetsialiseerumisega aidata riiklikke ja piirkondlikke ametiasutusi;
majandustegevuse korralduse kvantitatiivne majandusanalüüs, pühendudes eriti
majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ebavõrdsusele ja tehnoloogia
arengust tingitud käitumismuutustele;
(d)
finantssüsteemi reformi ökonomeetria ja
makromajanduslik analüüs, et aidata säilitada liidu tõhusat raamistikku
finantskriisiga toimetulemiseks; jätkuv metoodikatoe osutamine liikmesriikide
eelarvepositsioonide järelevalveks seoses stabiilsuse ja kasvu paktiga;
(e)
Euroopa teadusruumi toimimise seire ja mõnede selle
põhielemente (näiteks teadustöötajate liikuvus, riiklike teadusprogrammide
avamine) soodustavate ja takistavate asjaolude analüüsimine ning ettepanekute
tegemine asjakohaste poliitiliste võimaluste kohta; tähtsa rolli jätkuv
täitmine Euroopa teadusruumis koostöövõrkude loomise ja koolituse kaudu, andes
oma vahendid ja andmebaasid liikmesriikide ning kandidaat- ja assotsieerunud
riikide kasutajate käsutusse;
(f)
digitaalse majanduse kvantitatiivse majandusanalüüsi
väljatöötamine; IKT-lt digitaalse ühiskonna eesmärkidele avalduva mõju
uurimine; uurimine, kuidas mõjutavad delikaatsed turvalisusprobleemid
üksikisikuid (digitaalne elu);
(g)
keskendumine esmatähtsa taristu (sh üldiste
navigatsioonisüsteemide, finantsturgude) haavatavuse väljaselgitamisele ja
hindamisele; ELi eelarve suhtes toime pandud pettustega võitlemise ja
merejärelevalvevahendite täiustamine; isikliku identiteediga (digitaalse
identiteediga) seotud tehnoloogia talitlustulemuslikkuse hindamine;
(h)
ELis katastroofiohu vähendamise suutlikkuse
suurendamine ning loodus- ja inimtekkeliste katastroofide ohjamise
märkimisväärne parandamine, töötades selleks välja üldiseid kõikide ohtude eest
aegsasti hoiatavaid ja riske haldavaid infosüsteeme, kasutades ära maapinna
kaugseire tehnoloogiat;
(i)
vahendite jätkuv tagamine selliste üldiste
julgeolekuülesannete hindamiseks ja haldamiseks nagu terrorismivastane võitlus
ja tuumarelva (keemia- bioloogilise, radioloogilise, kiirgusrelva) leviku
tõkestamine (Euratomi programmi kohaselt), sotsiaalpoliitilisest
ebastabiilsusest tingitud ohtude käsitlemine ja nakkushaigustega võitlemine;
uute valdkondade käsitlemine, mis hõlmaks haavatavust ja vastupidavust
tekkivate või hübriidohtude suhtes, mis on seotud näiteks tooraine kättesaadavuse,
piraatluse, ressursinappuse või ressursi pärast võitlemisega ning
kliimamuutuste mõjuga looduskatastroofide tekkele.
4.           Rakenduslikud eriaspektid
Kooskõlas Globaalse Euroopa prioriteetidega
tugevdab Teadusuuringute Ühiskeskus teaduskoostööd peamiste rahvusvaheliste
organisatsioonide ja kolmandate riikidega (näiteks ÜRO organid, OECD, Ameerika
Ühendriigid, Jaapan, Venemaa, Hiina, Brasiilia, India) üleilmse mõõtmega
valdkondades, nagu kliimamuutused, toiduga kindlustatus või nanotehnoloogia.
Selleks et pakkuda paremat teenust poliitika
teostamiseks, suurendab Teadusuuringute Ühiskeskus edaspidi oma suutlikkust
analüüsida ja pakkuda sektoriüleseid poliitilisi võimalusi ning teha vastavaid
mõjuhindamisi. Seda suutlikkust toetatakse eelkõige järgmiste abinõude
tugevdamisega:
(a)
mudelite loomine põhivaldkondades (näiteks energia
ja transport, põllumajandus, kliima, keskkond, majandus); keskendumine
mudelitele nii sektorite lõikes kui ka integreeritult (jätkusuutlikkuse
hindamiseks) ning nii teadus-tehniliste kui ka majandusaspektide käsitlemine;
(b)
tulevikku suunatud uuringud, mille tulemuseks on
teaduse-, tehnoloogia- ja ühiskondliku valdkonna suundumuste ja sündmuste
analüüs ning analüüs selle kohta, kuidas need suundumused ja sündmused võivad
mõjutada avalikku korda ja innovatsiooni, tugevdada konkurentsivõimet ja
jätkusuutlikku majanduskasvu; see võimaldaks Teadusuuringute Ühiskeskusel
juhtida tähelepanu probleemidele, mis võivad nõuda edaspidi poliitilist
sekkumist, ning näha ette tarbijate vajadusi.
Teadusuuringute Ühiskeskus suurendab oma
toetust standardimisprotsessile ja standarditele kui Euroopa konkurentsivõimet
toetavale horisontaalsele komponendile. Tegevuse hulka hakkavad kuuluma enne
normide kehtestamist toimuvad teadusuuringud, etalonainete ja võrdlusmõõtmiste
väljatöötamine ning metoodika kooskõlastamine. Välja on selgitatud viis
fookusvaldkonda: energia, transport, digitaalne tegevuskava, julgeolek ja
turvalisus (hõlmates Euratomi programmi tuumavaldkonda) ning tarbijakaitse.
Lisaks jätkab Teadusuuringute Ühiskeskus edendavalt oma tulemuste levitamist ja
pakub Euroopa Liidu asutustele ning organitele tuge intellektuaalse omandi
õiguste haldamisel.
Tõhusama määruse väljatöötamiseks loob
Teadusuuringute Ühiskeskus võimalused käitumisteadusega tegelemiseks,
täiendades Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevust valitud aladel, milleks on
näiteks toitumine, energiatõhusus ja tootepoliitika.
Sotsiaalmajanduslikust teadustegevusest saab
asjakohaste valdkondade tegevuse osa, see puudutab näiteks digitaalset
tegevuskava, säästvat tootmist ja tarbimist ning rahvatervist.
Selleks et täita oma missiooni ELi
tugikeskusena, et mängida Euroopa teadusruumis jätkuvalt väga tähtsat rolli
ning et siseneda uutesse teadusvaldkondadesse, on oluline, et Teadusuuringute
Ühiskeskuse käsutuses oleks tipptasemel taristu. Teadusuuringute Ühiskeskus
jätkab oma ümberehitus- ja renoveerimisprogrammi täitmist, et tagada vastavus
kohaldatavate keskkonna- ning turvalisuse ja julgeolekumäärustega ning
investeerib teadustaristusse, hõlmates arendus- ja modelleerimisplatvorme ning
vahendeid uute valdkondade, nt geneetilise ekspertiisi jaoks. Sellised
investeeringud tehakse tihedas kooskõlas Euroopa teadustaristu
strateegiafoorumi (ESFRI) tegevuskavaga ja investeerimisel võetakse arvesse liikmesriikide
olemasolevaid vahendeid.
II lisa
Tulemuslikkuse näitajad
Järgmises tabelis on määratletud piiratud hulk
põhinäitajaid Horisont 2020 erieesmärkide tulemuste ja mõju hindamiseks.
1.           I osa. Prioriteet „Tipptasemel
teadus”
Erieesmärgid
·
Euroopa Teadusnõukogu
–
Euroopa Teadusnõukogu rahastatud projektide
tulemusena avaldatud ja 1 % kõige enam tsiteeritud artiklite hulka
kuuluvate artiklite osakaal
–
Euroopa Teadusnõukogu rahastusest innustust saanud
institutsionaalsete ja riiklike/piirkondlike poliitiliste meetmete arv
·
Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad
–
Artiklid retsenseeritud mõjukates teadusajakirjades
–
Patenditaotlused tulevastes ja kujunemisjärgus
tehnoloogiates
·
Marie Curie nimelised meetmed oskuste, väljaõppe ja
karjääri arendamise kohta
–
Sektori- ja riigiülene teadlaste (sh doktorandid)
liikuvus
·
Euroopa teadustaristu, sh e-taristu
–
Teadustaristu, mis on muudetud liidu abiga
kättesaadavaks kõigile teadlastele nii Euroopas kui ka mujal
2.           II osa. Prioriteet „Juhtpositsioon
tööstuses”
Erieesmärgid
·
Juhtpositsioon progressi võimaldavas ja
tööstustehnoloogias (IKT, nanotehnoloogia,
kõrgtehnoloogilised materjalid, biotehnoloogia, kõrgtehnoloogiline tootmine ja
kosmos)
–
Rahuldatud patenditaotlused eri progressi
võimaldavates ja tööstustehnoloogiavaldkondades
·
Riskikapitali kättesaadavus
–
Võlgade rahastamise ja riskikapitali
investeeringute kaudu mobiliseeritud koguinvesteeringud
·
Innovatsioon VKEdes
–
Selliste osalevate VKEde osakaal, kes tulevad välja
ettevõtte või turu jaoks uute uuenduslike toodetega (hõlmab projektiperioodi ja
sellele järgnevat kolme aastat)
3.           III osa. Prioriteet
„Ühiskonnaprobleemid”
Erieesmärgid
Iga probleemi puhul hinnatakse edasiminekut
järgmiste erieesmärkide kohaselt, mida on üksikasjalikult kirjeldatud Horisont
2020 I lisas koos sellise olulise arengu kirjeldusega, mida on vaja
eesmärkide ja poliitika asjakohaste näitajate saavutamiseks.
–
Parandada kõikide elukestvat tervist ja heaolu.
–
Kindlustada piisavas koguses ohutut ja kvaliteetset
toitu ja muid biotoorainetel põhinevaid tooteid, töötades konkurentsivõimeliste
ja vähese CO2-heitega tarneahelate kõrval välja tootlikud ning
ressursitõhusad esmatootmissüsteemid ja edendades ökosüsteemi teenuseid.
–
Minna üle usaldusväärsele säästvale ja
konkurentsivõimelisele energiasüsteemile, võttes arvesse üha vähenevaid
ressursse, suurenevaid energiavajadusi ja kliimamuutusi.
–
Töötada kodanike, majanduse ja ühiskonna hüvanguks
välja Euroopa transpordisüsteem, mis oleks ressursitõhus, keskkonnasäästlik,
ohutu ja sujuv.
–
Saavutada ressursitõhus ja kliimamuutustele
vastupidav majandus ning tagada tooraine jätkusuutlik varu, et täita maailma
rahvastiku kasvust tulenevaid vajadusi planeedi loodusvarade jätkusuutlikkuse
piires.
–
Edendada kaasavat, innovatiivset ja turvalist
Euroopa ühiskonda enneolematute muutuste ja suurenevate üleilmsete
sõltuvussuhete kontekstis.
Täiendavad tulemusnäitajad on:
mitmesugused ühiskonnaprobleeme kajastavad
publikatsioonid mõjukates erialaajakirjades;
–
patenditaotlused eri ühiskonnaprobleemide
valdkonnas;
–
Eri ühiskonnaprobleemide valdkonnas toetavatele
tegevustele viitavate liidu õigusaktide arv.
4.           IV osa. Prioriteet „Teadusuuringute
Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda”
Erieesmärgid
·
Pakkuda kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist
tuge liidu poliitikameetmetele
–
Teadusuuringute Ühiskeskuse tehnilisest ja
teaduslikust toest tulenenud ning Euroopa poliitikale tuntavalt mõjunud
sündmuste arv
–
Retsenseeritud artiklite arv
ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Eriprogramm,
millega rakendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm
„Horisont 2020” aastateks 2014–2020

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[29]) struktuurile

- 08
– Teadusuuringud ja innovatsioon
- 09
– Infoühiskond ja meedia
- 02
– Ettevõtlus ja tööstus
- 05
– Põllumajandus
- 32
– Energeetika
- 06
– Liikuvus ja transport
- 15
– Haridus ja kultuur
- 07
– Keskkond ja kliimameetmed
- 10
– Teadusuuringute Ühiskeskus

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik

ý Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb
katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[30]
¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva
meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Teadusuuringute
ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” aastateks 2014–2020
rakendamisele suunatud eriprogrammiga (edaspidi: „eriprogramm”) püütakse
saavutada teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020”
aastateks 2014–2020 (edaspidi: „Horisont 2020”) üldeesmärki, milleks on aidata
kaasa Euroopa 2020. aasta strateegiale, sealhulgas Euroopa teadusruumi
lõpetamisel, soodustades arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu.
- arukas
majanduskasv – teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine
(rakendades juhtalgatust „Innovatiivne liit”);
- jätkusuutlik
majanduskasv – ressursitõhusama, keskkonnahoidlikuma ja
konkurentsivõimelisema majanduse edendamine;
- kaasav
majanduskasv – kõrge tööhõivetasemega majanduse toetamine, et tagada
sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus.

1.4.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

- I
osa: prioriteet „Tipptasemel teadus”
- II
osa: prioriteet „Juhtpositsioon tööstuses”
- III
osa: prioriteet „Ühiskonnaprobleemid”
- IV
osa: Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
- 08
– Teadusuuringud ja innovatsioon
- 09
– Infoühiskond ja meedia
- 02
– Ettevõtlus ja tööstus
- 05
– Põllumajandus
- 32
– Energeetika
- 06
– Liikuvus ja transport
- 15
– Haridus ja kultuur
- 07
– Keskkond ja kliimameetmed
- 10
– Teadusuuringute Ühiskeskus

1.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage,
milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Eriprogramm
hõlmab suuremat osa programmist „Horisont 2020”. Hinnangute kohaselt peaks
raamprogramm „Horisont 2020” suurendama 2030. aastaks sisemajanduse
koguprodukti 0,92 %, eksporti 1,37 % ja tööhõivet 0,4 % ning
vähendama importi 0,15 %.
Lisateavet
leiab õigusakti ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumendist, milles
käsitletakse raamprogrammi „Horisont 2020” mõjuhinnangut.

1.4.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage,
milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Järgmises
tabelis on esitatud eriprogrammi üld- ja erieesmärkide tulemuste ja mõju
hindamisel kasutatavad põhinäitajad.
Konkreetsete
tegevusalade puhul kasutatakse eri liiki tulemuste ja mõju hindamiseks
täiendavaid – sealhulgas hiljuti välja töötatud – näitajaid.
Üldeesmärk
Aidata
kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele ja
Euroopa teadusruumi väljakujundamisele
- Euroopa
2020. aasta strateegias sätestatud teadus- ja arendustegevuse eesmärk
(3 % SKPst)
praegu:           2,01 %
SKPst (EL 27, 2009)
eesmärk:        3 %
SKPst (2020)
- Euroopa
2020. aasta strateegias sätestatud innovatsiooni põhinäitaja
praegu:           uus
käsitlusviis
eesmärk:        suur
osatähtsus kiiresti kasvavatele innovatiivsete ettevõtetele
I osa: prioriteet „Tipptasemel teadus”
Erieesmärgid
* Euroopa
Teadusnõukogu
- ERC
rahastatud projektide raames avaldatud ja 1 % kõige rohkem tsiteeritud
väljaannete hulka kuuluvate väljaannete osakaal
praegu:           0,8 %
(ELi väljaanded ajavahemikust 2004–2006, tsiteeritud kuni 2008. aastani)
eesmärk:        1,6 %
(ERC väljaanded aastatel 2014–2020)
- ERC
rahalistest vahenditest lähtuvate institutsionaalse poliitika ja liikmesriikide
poliitika / regionaalpoliitika meetmete arv
praegu:           20
(hinnang aastateks 2007–2013)
eesmärk:        100
(2014–2020)
* Tulevased
ja kujunemisjärgus tehnoloogiad
- Publikatsioonid
eksperdihinnangu saanud mõjukates ajakirjades
praegu:           uus
käsitlusviis
eesmärk:        25
publikatsiooni 10 miljoni euro suuruse rahastamise kohta (2014–2020)
- Tulevaste
ja kujunemisjärgus tehnoloogiatega seotud patenditaotlused
praegu:           uus
käsitlusviis
eesmärk:        1
patenditaotlus 10 miljoni euro suuruse rahastamise kohta (2014–2020)
* Marie
Curie nimelised meetmed oskuste, koolituse ja tööalase arengu kohta
- Teadlaste,
sealhulgas doktorantide, valdkonna- ja riigiülene vaba liikumine
praegu:           50 000,
neist 20 % doktorandid (2007–2013)
eesmärk:        65 000,
neist 40 % doktorandid (2014–2020)
* Euroopa
teadusuuringute taristu (sealhulgas e-taristu)
- Teadusuuringute
taristu, millele on tänu liidu toetusele juurdepääs kõigil teadlastel Euroopas
ja kaugemal
praegu:           650
(2012)
eesmärk:        1000
(2020)
II osa: prioriteet „Juhtpositsioon tööstuses”
Erieesmärgid
* Juhtpositsioon
progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia (info- ja
kommunikatsioonitehnoloogia, nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide,
biotehnoloogia, kõrgtehnoloogilise tootmise ja kosmosetehnoloogia) vallas
- Progressi
võimaldava ja tööstustehnoloogiaga seotud patenditaotlused
praegu:           uus
käsitlusviis
eesmärk:        3
patenditaotlust 10 miljoni euro suuruse rahastamise kohta (2014–2020)
* Riskikapitali kättesaadavus
- Laenukapitalist
ja riskikapitaliinvesteeringutest saadav koguinvesteering
praegu:           uus
käsitlusviis
eesmärk:        100
miljoni euro suurune koguinvesteering iga 10 miljoni euro liidu rahalise
toetuse kohta (2014–2020)
* Innovatsioon
VKEdes
- Ettevõtte
või turu jaoks uuenduslikke muudatusi sisseviivate osalevate VKEde osakaal
(projekti kestuse ja sellele lisatud kolme aasta jooksul)
praegu:           uus
käsitlusviis
eesmärk:        50 %
III osa: prioriteet „Ühiskonnaprobleemid”
Erieesmärgid
Iga
probleemi puhul hinnatakse edasiminekut selle põhjal, kuidas täidetakse
järgmisi erieesmärke, mille üksikasjalik kirjeldus on esitatud raamprogrammi
„Horisont 2020” I lisas koos probleemide lahendamiseks vajalike
oluliste edusammude ja asjaomase strateegia näitajate kirjeldustega.
- Parandada
kõikide inimeste elukestvat tervist ja heaolu.
- Kindlustada
piisav ohutu ja kvaliteetse toidu ja muude biotoorainel põhinevate toodete varu,
arendades selleks konkurentsivõimelise ja vähese CO2-heitega
tööstuse kõrval välja tootlikud ja ressursitõhusad esmatootmissüsteemid koos
asjakohaste ökosüsteemi teenustega
- Minna
üle usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile,
seistes silmitsi järjest napimate ressurssidega, üha suuremate energiavajaduste
ja kliimamuutusega
- Luua
kodanike, majanduse ja ühiskonna hüvanguks Euroopa transpordisüsteem, mis on
ressursitõhus, keskkonnahoidlik, ohutu ja sujuv
- Kujundada
välja ressursitõhus ja kliimamuutusele vastupanuvõimeline majandus, mis vastab
planeedi loodusvarade loomulikku piiratust arvesse võttes maailma suureneva
elanikkonna vajadustele
- Edendada
seoses enneolematute muutuste ja üleilmse vastastikuse sõltuvuse suurenemisega
kaasavat, uuendusmeelset ja turvalist Euroopa ühiskonda
Täiendavad
suutlikkuse näitajad
- Erinevate
ühiskonnaprobleemide teemal avaldatud publikatsioonid eksperdihinnangu saanud
mõjukates ajakirjades
praegu:           uus
käsitlusviis (seitsmenda raamprogrammi jaoks (2007–2010), kokku
8149 publikatsiooni – esialgne näitaja)
eesmärk:        keskmiselt
20 publikatsiooni 10 miljoni euro suuruse rahastamise kohta (2014–2020)
- Erinevate
ühiskonnaprobleemidega seotud patenditaotlused
praegu:           153 (seitsmenda raamprogrammi 2007.–2010. aasta
koostööprogramm, esialgsed näitajad)
eesmärk:        keskmiselt
2 patenditaotlust 10 miljoni euro suuruse rahastamise kohta (2014–2020)
- Erinevate
ühiskonnaprobleemide valdkonnas toetatavatele tegevustele viitavate ELi
õigusaktide arv
praegu:           uus
käsitlusviis
eesmärk:        keskmiselt
üks õigusakt 10 miljoni euro suuruse rahastamise kohta (2014–2020)
IV osa: Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool
tuumaenergiavaldkonda
Tarbijale
orienteeritud teaduslik ja tehniline tugi liidu poliitikale
- Teadusuuringute
Ühiskeskuse tehnilise ja teadusliku toe konkreetse mõju ilmnemise juhtude arv
seoses Euroopa poliitikaga
praegu:           175
(2010)
eesmärk:        230
(2020)
- Eksperdihinnangu
saanud publikatsioonide arv
praegu:           430
(2010)
eesmärk:        500
(2020)

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

- Suurendada
teadusuuringute ja innovatsiooni rolli peamiste ühiskonnaprobleemide
lahendamisel
- Edendada
Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, propageerides juhtpositsiooni saavutamist
tehnoloogia valdkonnas ja heade ideede turuleviimist
- Tugevdada
Euroopa teadusbaasi
- Kujundada
välja Euroopa teadusruum ja suurendada selle tõhusust (valdkondadevahelised
eesmärgid)
Lisateavet
leiab õigusakti ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumendist, milles
käsitletakse raamprogrammi „Horisont 2020” mõjuhinnangut.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Punktis
1.5.1 kirjeldatud probleemide lahendamiseks on kindlasti vaja avalikku
sekkumist. Turud üksi ei suuda tagada uues tehnoloogilises ja majanduslikus
paradigmas Euroopale juhtpositsiooni. Põhitehnoloogiates toimunud süsteemsete
muutustega seonduvate turuprobleemide lahendamiseks on vaja ulatuslikku
avalikku sekkumist nii pakkumise kui ka nõudluse meetmete abil.
Liikmesriigid
ei saa üksinda tegutsedes nõutava avaliku sekkumise hakkama. Nende
investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni on võrdlemisi väikesed,
killustatud ja ebatõhusad. See on tehnoloogilise paradigma muutumisel oluline
takistus. Liikmesriikidel on keeruline kiirendada omal jõul tehnoloogilist
arendustegevust piisavalt laias ulatuses või lahendada riikidevahelise vähese
kooskõlastamise probleemi.
Nagu
on toonitatud järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekus, on Euroopa
Liidul head võimalused pakkuda lisaväärtust. Selleks tuleb teha ulatuslikke
investeeringuid eesmärgitutesse eesliiniuuringutesse, sihipärasesse
rakenduslikku teadus- ja arendustegevusse ning sellega seotud haridusse,
koolitusse ja taristutesse, mis aitavad suurendada kindlatele teemadele
keskendunud teadus- ja arendustegevuse ning progressi võimaldava tehnoloogia
valdkonnas meie suutlikkust. Samuti tuleb toetada ettevõtete jõupingutusi
kasutada ära teadusuuringute tulemused ning muuta need turustatavateks
toodeteks, protsessideks ja teenusteks ning ühtlasi soodustada uuenduste
rakendamist. Euroopa tasandil luuakse hulk tulemuslikke ja tõhusaid
piiriüleseid meetmeid, mis käsitlevad teadusuuringute riikliku rahastamiste
kooskõlastamist, liiduülest konkurentsi teadusuuringute rahastamisel, teadlaste
liikuvust ja koolitamist, teadustaristute kooskõlastamist, riikidevahelist
teadusuuringute- ja innovatsioonialast koostööd ning innovatsiooni toetamist.
Järelhindamise käigus saadud tõendid on veenvalt näidanud, et liidu teadus- ja
innovatsiooniprogrammidega toetatakse teadustööd ja muid tegevusi, mis on
osalejate jaoks strateegilise tähtsusega ja mida liidu toetuse puudumise korral
lihtsalt ei tehtaks. Teisisõnu on liidu tasandi toetus asendamatu.
Tõendid
näitavad ka poliitika toetusmeetmete Euroopa lisaväärtust, mis tuleneb eri
valdkondade teadmiste ja kogemuste kokkuviimisest, innovatsioonipoliitika
vahendite ja kogemuste riikidevahelise võrdlemise toetamisest ning pakutavast
võimalusest teha kindlaks, edendada ja hinnata võimalikult ulatuslikul alal
rakendatavaid parimaid tavasid.
Teadusuuringute
Ühiskeskuse otsemeetmed pakuvad Euroopa lisaväärtust oma ainulaadse Euroopa
mõõtme tõttu. Nende kasutegur ulatub reageerimisest komisjoni vajadusele saada
sisemine juurdepääs riiklikest ja erahuvidest sõltumatutele teaduslikele
tõenditele kuni otsese kasuni liidu kodanikele, mis saavutatakse paremaid
majandus-, keskkonna- ja sotsiaaltingimusi tagava poliitika toetamisega.
Lisateavet
leiab õigusakti ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumendist, milles
käsitletakse raamprogrammi „Horisont 2020” mõjuhinnangut.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Programm
on üles ehitatud eelmistest teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja
tutvustamistegevuse raamprogrammidest ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse
programmist saadud ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kogutud
kogemustele.
Aastakümnete
jooksul on liidu programmidel:
- õnnestunud
kaasata Euroopa parimad teadlased ja instituudid;
- olnud
kõikide liikmesriikide jaoks ulatuslik struktuurne, teaduslik, tehnoloogiline
ja uuenduslik mõju, mikromajanduslik kasutegur ning hilisem makromajanduslik,
sotsiaalne ja keskkonnamõju.
Eduga
on kaasnenud ka olulised õppetunnid:
- teadusuuringute,
innovatsiooni ja haridusega tuleks tegeleda kooskõlastatumalt;
- teadusuuringute
tulemusi tuleks väärtustada nende parema ärakasutamisega uute toodete,
protsesside ja teenuste väljatöötamisel;
- sekkumisloogika
peaks olema suunatum, konkreetsem, üksikasjalikum ja läbipaistvam;
- tuleks
parandada programmi juurdepääsetavust ja suurendada tegevust alustavate
ettevõtete, VKEde, tööstuse, väiksema tulemuslikkusega liikmesriikide ja
väljaspool liitu asuvate riikide osalust;
- tuleks
parandada programmi järelevalvet ja hindamist.
Hiljutistes
hindamisaruannetes otsemeetmete kohta esitatud soovitustes märgitakse muu
hulgas seda, et Teadusuuringute Ühiskeskus saab:
- edendada
liidus teadmiste loomisel suuremat lõimumist;
- võtta
kasutusele konkreetse töö mõjuanalüüsid ja tasuvusuuringud;
- tõhustada
koostööd tööstussektoriga, et suurendada Euroopa majanduse konkurentsivõime
huvides programmi mõju.
Lisateavet
leiab õigusakti ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumendist, milles
käsitletakse raamprogrammi „Horisont 2020” mõjuhinnangut.

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Seoses
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisega tekitatakse ja
arendatakse välja koostoime teiste liidu programmidega, näiteks majandusliku,
sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ühtse strateegilise raamistikuga
ning konkurentsivõime ja VKEde programmiga.

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

ý Piiratud kestusega ettepanek/algatus
–
ý  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [01/01]2014–[31/12]2020
–
ý  Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2026
¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
YYYY–YYYY,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[31]

ý Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
ý Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve
täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
ý  rakendusametitele
–
ý  ühenduste asutatud asutustele[32]
–
ý  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate
riikidega
ý Eelarve täimine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega,
sealhulgas Euroopa Kosmoseagentuuriga
Mitme eelarve
täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused:
Komisjon
kavatseb kasutada selle meetme rakendamisel mitut eelarve täitmise viisi,
lähtudes praeguse finantsperspektiivi alusel kasutatavatest eelarve täitmise
viisidest. Nende eelarve täitmise viiside hulka kuuluvad tsentraliseeritud
eelarve täitmine ja ühine eelarve täitmine.
Eelarve
täitmisega tegeletakse komisjoni talitustes, komisjoni olemasolevates
rakendusametites, kes uuendavad ja pikendavad tasakaalustatult oma volitusi,
ning teistes välisasutustes, näiteks üksustes, mis on loodud vastavalt
Lissaboni lepingu artiklile 187 (näiteks ühiskonnaprobleemide osa rakendamise
raames moodustatavates ühisettevõtetes, kelle volitusi on pärast hindamist
uuendatud või kellele on need volitused antud) ja artiklile 185 (mitme
liikmesriigi ühisprogrammide raames, milles on oma roll liikmesriikide avaliku
sektori asutustel / avalik-õiguslike ülesannetega asutustel), ning
rahastamisvahendite kaudu.
Praeguse
finantsperspektiivi raames juba laiendatud tegevust (nagu eesliiniuuring, Marie
Curie nimelised meetmed, VKEde tegevus), mis kestab käesoleva eriprogrammi
raames edasi, jätkatakse praeguses laiendamise vormis. See võib kaasa tuua
vastavate välisasutuste spetsialiseerumise süvendamise ja haldamise
lihtsustamise ning muuta nad võrreldava suurusega üksusteks.
Eriprogrammi
täiendava tegevuse laiendamine, eriti kasutades komisjoni olemasolevaid
rakendusameteid, toimub seni, kuni seda tehakse kooskõlas põhimõttega, et
poliitiline pädevus jääb komisjoni talitustele. Tegevuste rakendamiseks
säilitatavad laiendamise vahendid valitakse nende järeleproovitud tõhususe ja
tulemuslikkuse põhjal. Samal ajal tuleb komisjoni olemasolevate rakendusametite
töötajate arvu suurendada proportsionaalselt hajutatud tegevusele vastava
eelarveosaga ja komisjoni poolt seoses töötajatega võetud kohustust arvesse
võttes (Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve, KOM (2011) 500).
Kus
on võimalik saavutada suuremat mõju, võib programmi „Horisont 2020”
kosmosevaldkonnaga seotud tegevuste rakendamisse kaasata Euroopa
Kosmoseagentuuri.

2.
HALDUSMEETMED

Lihtsustamine
Eriprogramm
peab ligi meelitama kõige silmapaistvamad teadlased ja Euroopa kõige
uuendusmeelsemad ettevõtted. Seda on võimalik saavutada üksnes programmiga,
milles osalejate halduskoormus on võimalikult väike, ja asjakohaste
rahastamistingimustega. Seetõttu on eriprogrammi lihtsustamisel kolm peamist
eesmärki: vähendada osalejate halduskoormust, kiirendada ettepanekute ja
toetuste haldamise protsessi ning vähendada finantstoimingute puhul veamäära.
Peale selle lihtsustub teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamine ka
finantsmääruse läbivaatamisega (lõpp intressi teenivate kontode kasutamisele
eelrahastamisel, abikõlblik käibemaks, süstemaatiliste vigade ekstrapoleerimise
piiramine).
Eriprogrammi
lihtsustamisel on mitu mõõdet.
Struktuuri lihtsustamine toimub:
-
liidu teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud rahastamisvahendite
käesolevasse eriprogrammi lõimimise teel;
- programmi
„Horisont 2020” rakendamise ühtse eriprogrammi abil;
- kõiki
programmi „Horisont 2020” osi hõlmavate osaluseeskirjade ühtse kogumi
abil.
Rahastamiseeskirjade oluline lihtsustamine
hõlbustab ettepanekute ettevalmistamist ja projektide haldamist. Samas väheneb
sellega finantstoimingute puhul esinevate vigade arv. Esitatud on järgmine
lahendus.
Toetuste
peamine rahastamismudel:
- tegelike
otseste kulude lihtsustatud hüvitamine koos toetusesaaja raamatupidamistava,
sealhulgas teatud maksude ja kulude abikõlblikkuse laialdasema tunnustamisega;
- keskmiste
personalikulude kasutamise võimalus, mis antakse toetusesaajatele, kelle jaoks
see on tavapärane arvestusmeetod, ja VKEde omanikele, kellele ei maksta palka;
- ajakasutuse
registreerimise lihtsustamine, milleks nähakse ette selged ja lihtsad
miinimumnõuded, eeskätt üksnes ELi projektiga tegelevate töötajate ajakulu
ülesmärkimise kohustuse kaotamine;
- üks
ühtne hüvitismäär kõikide osalejate jaoks, mitte kolm erinevat määra, mille
puhul lähtutakse osaleja tüübist;
- ühtne
kaudsete kulude arvestamise määr, mitte neli meetodit, mida kasutatakse
üldjuhul kaudsete kulude arvestamiseks;
- liikuvus-
ja koolitusmeetmete (Marie Curie nimeliste meetmete) puhul ühikukulude ja
ühtsete määrade süsteemi rakendamise jätkumine;
kogu
projekti tulemuspõhine rahastamine ühekordsete summeeritud väljamaksetega
konkreetsetes valdkondades.
Punktis 2.2.2 kirjeldatud läbivaadatud kontrollistrateegiaga, millega saavutatakse usalduse ja kontrolli vahel uus tasakaal,
vähendatakse veelgi osalejate halduskoormust.
Eeskirjade
ja kontrolli lihtsustamise kõrval tõhustatakse projektide rakendamise menetlusi
ja protsesse. See hõlmab üksikasjalikke sätteid ettepanekute sisu ja vormi
kohta, ettepanekute projektideks muutmise korda, aruandluse ja järelevalvega
seotud nõudeid ning samuti asjaomaseid juhiseid ja tugiteenuseid. Osalemisega
seotud halduskoormuse vähendamisel on märkimisväärne roll ühtsel
kasutajakesksel IT-platvormil, mis põhineb liidu teadus- ja arendustegevuse
seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) osalejate portaalil.

2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage
tingimused ja sagedus.
Eriprogrammi
kaudsete meetmete hindamiseks ja järelevalveks töötatakse välja uus süsteem.
See põhineb põhjalikul, hästi ajastatud ja ühtlustatud strateegial, mille
põhirõhk on suunatud tootlikkusele, tulemuslikkusele, saavutatule ja mõjule.
Süsteemile on toeks asjakohased andmekogud, eksperdid, süvendatud teadustegevus
ning suurem koostöö liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega ning süsteemi
väärtustatakse asjakohase propageerimise ja aruandlusega. Otsemeetmete puhul
jätkab Teadusuuringute Ühiskeskus järelevalve täiustamist ning kohandab selleks
veelgi näitajaid, millega mõõdetakse väljundit ja mõju.
Süsteem
hõlmab teavet seoses valdkondadevaheliste teemadega nagu jätkusuutlikkus ja
kliimamuutused. Kliimaga seotud kulutused arvutatakse Rio markeritel põhineva
jälgimissüsteemi abil.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid

Teadusuuringuteks
antavate toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse põhinäitajana võeti vastu
2 % veapiir. Sellel aga on olnud mitmeid ootamatuid või soovimatuid
kõrvalmõjusid. Toetusesaajad ja ka seadusandja on väljendanud oma veendumust,
et kontrollimisega seotud koormus on muutunud liiga suureks. Sellega kaasneb
oht, et liidu teadusuuringute programmi ligitõmbavus väheneb, mis kahjustab
liidu teadusuuringuid ja innovatsiooni.
4. veebruari
2011. aasta Euroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et „on ülimalt oluline
lihtsustada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamisele suunatud
ELi vahendeid, et hõlbustada nende kasutuselevõtmist parimate teadlaste ja
kõige innovatiivsemate ettevõtete poolt – selleks on eelkõige vaja, et
asjaomased institutsioonid jõuaksid kokkuleppele uue tasakaalu leidmises
usalduse ja kontrollimise vahel ning riskide võtmise ja riskide vältimise
vahel” (vt EUCO 2/1/11 REV1, Brüssel, 8. märts 2011).
Euroopa
Parlament toetab oma 11. novembri 2010 aasta resolutsioonis
teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta
(P7_TA(2010)0401) sõnaselgelt teadusuuringute rahastamisel suuremat vigade
esinemise riski ning „tunneb muret selle üle, et praeguses süsteemis ning
seitsmenda raamprogrammi juhtimise praktikas pööratakse liiga palju tähelepanu
kontrollile, mis toob kaasa ressursside raiskamise, väiksema osavõtu ja vähem
huvipakkuvad teadusliku töö väljavaated; märgib murega, et praegune
juhtimissüsteem on „riskitalumatu”, st riski pigem välditakse, selle asemel et
seda hallata”.
Auditite
arvu järsk suurenemine ja sellele järgnev tulemuste ekstrapoleerimine on esile
kutsunud ka teadusmaailmast pärit kaebuste laine (algatus „Usalda teadlasi”,[33] millele on seni kogutud
13 800 allkirja).
Seetõttu
on sidusrühmad ja institutsioonid nõus, et praegune käsitlusviis tuleb läbi
vaadata. Arvesse tuleks võtta ka teisi eesmärke ja huvisid, eriti
teadusuuringute poliitika edukust, rahvusvahelist konkurentsivõimet ja teaduse
tipptaset. Samas on selge vajadus täita eelarvet tulemusrikkalt ja tõhusalt
ning vältida pettust ja raiskamist. Need on eriprogrammi ülesanded.
Komisjoni
lõppeesmärgiks jääb saavutada jääkvea määr, mis moodustab kogu programmi kestel
kogukuludest alla 2 %, ning selleks on komisjon kehtestanud mitmed
lihtsustamismeetmed. Ent arvesse tuleb võtta ka teisi eesmärke, näiteks
teadusuuringute poliitika ligitõmbavust ja edukust, rahvusvahelist
konkurentsivõimet, teaduse tipptaset ja eelkõige kontrollimisega seotud kulusid
(vt punkt 2.2.2).
Selleks
et saavutada tasakaal kõnealuste elementide vahel, tehakse ettepanek, et
komisjonis teadusuuringute ja innovatsiooni eelarve täitmise eest vastutavad
peadirektoraadid kehtestavad sellise kulutõhusa sisekontrollisüsteemi, millega
tagatakse põhjendatud kindlustunne, et mitmeaastase kuluperioodi jooksul veariskimäär
aastas vahemikus 2–5 %, ning et lõppeesmärgiks on pärast kõikide auditite
ning parandus- ja tagasinõudmismeetmete finantsmõju arvessevõtmist saavutada
mitmeaastaste programmide kehtivusaja lõpuks jääkveamäär võimalikult 2 %
lähedal.
2.2.1.     Sisekontrolliraamistik
Toetuste
sisekontrolliraamistiku aluseks on:
- komisjoni
kehtestatud sisekontrolli standardite rakendamine;
- menetlused
parimate projektide väljavalimiseks ja nende muutmiseks õigusaktideks;
- projektijuhtimine
ja lepingute haldamine iga projekti kestuse jooksul;
- eelkontrollid
kõikide taotluste puhul, sealhulgas audititõendite kättesaamine ja
kulumetoodika eeltõendamine;
- taotluste
valimi järelauditid;
- projekti
tulemuste teaduslik hindamine.
Otsemeetmete
puhul sisaldab finantssüsteem hangete eelkontrolle ja järelkontrolle. Riske
hinnatakse igal aastal ning töös tehtavaid edusamme ja ressursside tarbimist
jälgitakse pidevalt, võttes aluseks kindlaks määratud eesmärgid ja näitajad.
2.2.2.     Kontrollimise kulud ja
kasutegur
Sisekontrollisüsteemiga
seotud kulud on teadusuuringute ja innovatsiooni eelarve täitmise eest
vastutavates peadirektoraatides hinnanguliselt 267 miljonit eurot aastas
(2009. aasta aktsepteeritava vigade esinemise riski põhjal). See on toonud
kaasa ka märkimisväärse koormuse toetusesaajatele ja komisjoni talitustele.
Komisjoni
talituste kogukuludest, mis on seotud kontrollimisega (lisanduvad toetusesaaja
kulud), kantakse 43 % projektijuhtimise etapis, 18 % ettepanekute
väljavalimisel ja 16 % lepingute läbirääkimisel. Järelauditid ja nende
tulemuste rakendamine moodustas kogukuludest 23 % (61 miljonit
eurot).
Ent
nende märkimisväärsete jõupingutustega ei ole täielikult saavutatud kontrolli
eesmärke. Kuuenda raamprogrammi hinnanguline jääkvea määr on pärast kõikide
tehtud või tehtavate tagasimaksete ja korrektsioonide arvessevõtmist endiselt
üle 2 %. Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi poolt seitsmenda
raamprogrammiga seoses tehtud auditite kohaselt on praegu veamäär umbes
5 % ning kuigi see tänu auditite mõjule väheneb ja on mõnevõrra
tendentslik, kuna põhirõhk on varem auditeerimata toetusesaajatel, on 2 %
jääkveamäära saavutamine ebatõenäoline. Euroopa Kontrollikoja kindlaks määratud
veamäär jääb samasse vahemikku.
2.2.3.     Eeskirjade täitmatajätmise ohu
eeldatav tase
Lähtepunktiks
on praegune olukord, mis põhineb seitsmenda raamprogrammi raames seni tehtud
audititel. Esialgne representatiivne veamäär on ligikaudu 5 %
(teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi jaoks). Enamik
tuvastatavatest vigadest tekib seetõttu, et praegune teadusuuringute
rahastamise süsteem põhineb nende teadusprojekti tegelike kulude hüvitamisel,
mille on deklareerinud osaleja. See muudab abikõlblike kulude hindamise väga
keeruliseks.
Teadusuuringute
ja innovatsiooni peadirektoraadis seitsmenda raamprogrammi kohta teostatud
audititega seoses tehtud veamääraanalüüsidest ilmneb, et:
- arvuliselt
ligikaudu 27 % ja mahult umbes 35 % vigadest on seotud
personalikulude arvestamisega; sageli tuvastatavad probleemid on keskmiste või
eelarvesse kantud kulude (mitte tegelike kulude) arvestamine, suutmatus pidada
programmiga seotud ajakulu kohta nõuetekohast arvestust, abikõlbmatute kulude
sissenõudmine;
- arvuliselt
ligikaudu 40 % ja väärtuselt umbes 37 % vigadest on seotud otseste
kuludega (mitte personalikulud); sageli tuvastatavad vead on käibemaksu
lisamine, projektiga selge seose puudumine, suutmatus esitada arveid või
maksetõendeid, amortisatsiooni väär arvutamine (amortisatsiooniga seotud kulu
asemel nõutakse seadmete täishinda), allhangete sõlmimine ilma eelneva loata
või järgimata kulutasuvuse eeskirju jne;
- arvuliselt
ligikaudu 33 % ja mahult umbes 28 % vigadest on seotud kaudsete
kuludega; valitsevad samad ohud nagu seoses personalikuludega, kuid lisandub
üldkulude ebatäpne või ebaõiglane jaotamine liidu projektide puhul.
Paljudel
juhtudel moodustavad kaudsed kulud kindla protsendi otsestest kuludest ja
seetõttu on viga kaudsetes kuludes proportsioonis veaga otsestes kuludes.
Raamprogrammiga
Horisont 2020 võetakse kasutusele märkimisväärne hulk olulisi nimetatud
eriprogrammile kehtestatavaid lihtsustusmeetmeid (vt punkt 2), mis
vähendavad kõigi veakategooriate vigade määra. Ent sidusrühmade ja
institutsioonidega edasise lihtsustamise ja programmi „Horisont 2020”
mõjuhinnangu teemal peetud konsultatsioonid on selgelt näidanud, et
eelistatakse jätkata rahastamismudeliga, mis põhineb tegelike kulude
hüvitamisel. Tulemuspõhist rahastamise, kindlate summade või ühekordsete
summeeritud väljamaksete süstemaatiline kasutamine tundub praegu enneaegne, kuna
sellist süsteemi ei ole varasemate programmide raames katsetatud. Tegelike
kulude hüvitamisel põhineva süsteemi säilitamine tähendab aga seda, et vigade
esinemine jätkub.
Seitsmenda
raamprogrammi auditite käigus tuvastatud vigade analüüsist selgub, et umbes
25–35 % vigadest oleks võimalik vältida, kui lihtsustada kavandatud
meetmeid. Sel juhul on oodata veamäära langemist 1,5 % võrra, näiteks ligi
5 %-lt umbes 3,5 %-le ehk näitajale, mille kohta öeldakse komisjoni
teatises, et sellega luuakse kontrollimisega seotud halduskulude ja vigade
esinemise riski vaheline õige tasakaal.
Seepärast leiab komisjon, et programmi „Horisont 2020”
raames teadusuuringutega seoses tekkinud kulude puhul on 2–5 % aastane
veariskimäär realistlik eesmärk, võttes arvesse kontrollide maksumust,
eeskirjade keeruluse vähendamiseks kavandatavaid lihtsustamismeetmeid ning
uurimisprojektide hüvitamiskuludega kaasnevat riski. Programmide kehtivusaja
lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud auditite ning sissenõudmiste ja
korrigeerimiste mõju, on seatud lõppeesmärk saavutada jääkveamäär 2 %-le
võimalikult lähedal.
Programmi
„Horisont 2020” kohaste kulude järelauditite strateegias võetakse seda
eesmärki arvesse. Nimetatud strateegia põhineb finantsauditil, mille käigus
kontrollitakse kogu programmi kulude ühtset esinduslikku valimit, mida täiendab
riskikaalutluste põhjal koostatud valim.
Järelauditeid
tehakse kokku vaid nii palju, kui on hädavajalik nimetatud eesmärgi
saavutamiseks ja strateegia elluviimiseks. Järelaudititega seotud tegevuse
juhtimine tagab selle, et seoses audititega langeb osalejatele võimalikult
väike koormus. Komisjon leiab lähtealusena, et kogu programmiperioodi vältel
tuleks teha audit kuni 7 %-le programmis „Horisont 2020” osalejatest.
Varasemad kogemused on näidanud, et auditeeritavate kulude hulk on märgatavalt
suurem.
Seaduslikkust
ja korrektsust käsitlevate järelauditite strateegiat täiendavad süvendatud
teaduslik hindamine ja pettusevastane strateegia (vt punkt 2.3).
See
stsenaarium põhineb eeldusel, et lihtsustamismeetmeid otsustusprotsessis
oluliselt ei muudeta.
Märkus:
see osa puudutab vaid toetuste haldamist, riigihangete kaudu rakendatavate
haldus- ja tegevuskulude puhul on aktsepteeritava vigade esinemise riski
ülemmäär 2 %.

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja
kaitsemeetmed.
Teadusuuringute
ja innovatsiooni eelarve täitmise eest vastutavad peadirektoraadid on täis
otsustavust võidelda pettuse vastu kõigil toetuste haldamise protsessi etappidel.
Nad kasutavad enda välja töötatud pettusevastaseid strateegiaid, mis sisaldavad
jälitusteabe paremat kasutamist, eriti tänapäevaste infotehnoloogiavahendite
abil, ning töötajate koolitamist ja teavitamist. Välja on töötatud
sanktsioonid, et pettust ära hoida, ning samuti pettuse tuvastamisel
kohaldatavad asjakohased karistused. Selliste jõupingutuste tegemisega
jätkatakse. Programmi „Horisont 2020” kohta esitatud ettepanekuid on
kontrollitud seoses pettusekindlusega ja hinnatud on nende mõju. Üldjoontes
peaksid kavandatud meetmed – eelkõige suurem rõhuasetus riskipõhisele
auditile ning süvendatud teaduslik hindamine ja kontroll –
pettusevastasele võitlusele kasuks tulema.
Tuleks
toonitada, et tuvastatud pettust on kogukuludega võrreldes väga vähe, ent teadusuuringute
eelarve täitmise eest vastutavad peadirektoraadid on seadnud sellegipoolest
sihiks selle vastu võidelda.
Komisjon
astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate
meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse,
korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa
kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade
eiramise tuvastamise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate
karistustega.
Komisjonil
või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal
ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on
programmi raames rahastatud liidu vahenditest.
Euroopa
Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või
kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad
toimuma määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras ning mille eesmärk
on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest
rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud
Euroopa Liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
Ilma
et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide
ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega
ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva [otsuse/määruse] rakendamisest
tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt
õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

·      Olemasolevad eelarveread (ei kohaldata)
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus………………………...………] || Liigendatud/liigendamata[34] || EFTA[35] riigid || Kandidaatriigid[36] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || [XX.YY.YY.YY]   || Liigendatud/liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Rubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || Halduskulud Kaudne teadustegevus XX 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud XX 01 05 02 Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad XX 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud Otsene teadustegevus 10 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud 10 01 05 02 Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad 10 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud 10 01 05 04 Muud kulud seoses peamise teadustaristuga[37]   || Liigendamata assigneeringud || JAH || JAH || JAH || JAH
   || Tegevuskulud XX 02 01 01 Horisontaalsed meetmed   Tipptasemel teadus 08 02 02 01 Euroopa Teadusnõukogu 15 02 02 00 Marie Curie meetmed – teadlaste oskused, väljaõpe ja karjääriarendus 08 02 02 02 Euroopa teadustaristu (sealhulgas e-teadusruum) 09 02 02 01 Euroopa teadustaristu (sealhulgas e-teadusruum) 08 02 02 03 Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad 09 02 02 02 Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad   Juhtpositsioon tööstuses 08 02 03 01 Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas 09 02 03 00 Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia vallas 02 02 02 01 Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia vallas 08 02 03 02 Riskikapitali kättesaadavus 02 02 02 02 Riskikapitali kättesaadavus 08 02 03 03 Innovatsioon VKEdes 02 02 02 03 Innovatsioon VKEdes   Ühiskonnaprobleemid 08 02 04 01 Tervishoid, demograafiline muutus ja heaolu 08 02 04 02 Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus, mere- ja merendusuuringud ning biomajandus 05 02 01 00 Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus, mere- ja merendusuuringud ning biomajandus 08 02 04 03 Turvaline, puhas ja tõhus energia 32 02 02 00 Turvaline, puhas ja tõhus energia 08 02 04 04 Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport 06 02 02 00 Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport 08 02 04 05 Kliimameetmed ja ressursitõhusus 07 02 02 00 Kliimameetmed ja ressursitõhusus 02 02 03 01 Kliimameetmed ja ressursitõhusus 08 02 04 06 Kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond 02 02 03 02 Kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond 09 02 04 00 Kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond 10 02 01 00 Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda || Liigendatud assigneeringud || JAH || JAH || JAH || JAH
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr || [Rubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv]
 Peadirektoraadid: Teadusuuringud ja innovatsioon / Infoühiskond ja meedia / Haridus ja kultuur / Ettevõtlus ja tööstus / Põllumajandus ja maaelu areng / Energeetika/ Liikuvus ja transport / Teadusuuringute Ühiskeskuse otsene teadustegevus / Keskkond || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||
 Horisontaalsed meetmed
 XX 02 01 01 || Kulukohustused || (1a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Maksed || (2a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 08 02 02 01 Euroopa Teadusnõukogu || Kulukohustused || (1b) || 1640,417 || 1753,575 || 1879,819 || 2009,349 || 2144,525 || 2284,826 || 2427,130 ||   || 14139,641
 Maksed || (2b) || 204,154 || 1055,485 || 1335,717 || 1661,563 || 1868,955 || 2063,161 || 2199,449 || 3751,158 || 14139,641
 08 02 02 02 Euroopa teadustaristu (sealhulgas e-teadusruum) || Kulukohustused || (1c) || 199,794 || 211,723 || 225,177 || 238,964 || 253,364 || 268,311 || 283,451 ||   || 1680,784
 Maksed || (2c) || 24,865 || 128,015 || 161,107 || 199,448 || 223,066 || 244,699 || 259,212 || 440,372 || 1680,784
 08 02 02 03 Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad**   09 02 02 02 Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad** || Kulukohustused || (1d) || 283,318 || 300,310 || 320,217 || 469,448 || 606,917 || 642,722 || 678,989 ||   || 3301,921
 Maksed || (2d) || 48,847 || 251,487 || 316,496 || 391,819 || 438,217 || 480,715 || 509,225 || 865,115 || 3301,921
 08 02 03 01 Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia vallas || Kulukohustused || (1e) || 545,193 || 577,744 || 614,457 || 652,078 || 691,372 || 732,159 || 773,472 ||   || 4586,474
 Maksed || (2e) || 67,851 || 349,323 || 439,624 || 544,249 || 608,697 || 667,728 || 707,329 || 1201,673 || 4586,474
 08 02 03 02 Riskikapitali kättesaadavus** 02 02 02 02 Riskikapitali kättesaadavus** || Kulukohustused || (1f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 ||   || 3768,450
 Maksed || (2f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 || 0 || 3768,450
 08 02 03 03 Innovatsioon VKEdes** 02 02 02 03 Innovatsioon VKEdes** || Kulukohustused || (1g) || 78,373 || 83,053 || 88,330 || 93,738 || 99,387 || 105,250 || 111,189 ||   || 659,320
 Maksed || (2g) || 9,754 || 50,216 || 63,197 || 78,238 || 87,502 || 95,988 || 101,681 || 172,744 || 659,320
 08 02 04 01 Tervishoid, demograafiline muutus ja heaolu || Kulukohustused || (1h) || 1030,952 || 1051,848 || 1073,128 || 950,146 || 1398,959 || 1481,491 || 1565,088 ||   || 8551,612
 Maksed || (2h) || 126,578 || 651,675 || 820,134 || 1015,317 || 1135,546 || 1245,671 || 1319,549 || 2237,142 || 8551,612
 08 02 04 02 Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus, mere- ja merendusuuringud ning biomajandus** 05 02 01 00 Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus, mere- ja merendusuuringud ning biomajandus** || Kulukohustused || (1i) || 525,695 || 557,082 || 592,481 || 628,757 || 666,645 || 705,974 || 745,810 ||   || 4422,444
 Maksed || (2i) || 65,424 || 336,830 || 423,901 || 524,785 || 586,927 || 643,848 || 682,032 || 1158,697 || 4422,444
 08 02 04 03 Turvaline, puhas ja tõhus energia** 32 02 02 00 Turvaline, puhas ja tõhus energia** || Kulukohustused || (1j) || 732,073 || 775,781 || 825,079 || 875,596 || 928,359 || 983,126 || 1038,601 ||   || 6158,614
 Maksed || (2j) || 91,108 || 469,063 || 590,317 || 730,805 || 817,344 || 896,610 || 949,786 || 1613,580 || 6158,614
 08 02 04 04 Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport** 06 02 02 00 Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport** || Kulukohustused || (1k) || 861,218 || 912,637 || 970,631 || 1030,059 || 1092,129 || 1156,559 || 1221,820 ||   || 7245,052
 Maksed || (2k) || 107,180 || 551,811 || 694,454 || 859,727 || 961,532 || 1054,781 || 1117,337 || 1898,231 || 7245,052
 08 02 04 05 Kliimameetmed ja ressursitõhusus** 02 02 03 01 Kliimameetmed ja ressursitõhusus** 07 02 02 00 Kliimameetmed ja ressursitõhusus** || Kulukohustused || (1l) || 400,096 || 423,983 || 450,925 || 478,534 || 507,370 || 537,302 || 567,620 ||   || 3365,830
 Maksed || (2l) || 49,793 || 256,354 || 322,622 || 399,403 || 446,698 || 490,019 || 519,081 || 881,860 || 3365,830
 08 02 04 06 Kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond** 09 02 04 00 Kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond** 02 02 03 02 Kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond** || Kulukohustused || (1m) || 483,533 || 512,402 || 544,963 || 578,329 || 613,179 || 649,353 || 685,994 ||   || 4067,754
 Maksed || (2m) || 60,177 || 309,815 || 389,903 || 482,696 || 539,855 || 592,210 || 627,332 || 1065,767 || 4067,754
 09 02 02 01 Euroopa teadustaristu (sealhulgas e-teadusruum) || Kulukohustused || (1n) || 113,951 || 120,755 || 128,428 || 136,291 || 144,504 || 153,029 || 161,664 ||   || 958,622
 Maksed || (2n) || 14,181 || 73,012 || 91,886 || 113,754 || 127,224 || 139,562 || 147,839 || 251,163 || 958,622
 09 02 03 00 Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia vallas || Kulukohustused || (1o) || 1005,176 || 1065,189 || 1132,878 || 1202,241 || 1274,686 || 1349,886 || 1426,056 ||   || 8456,112
 Maksed || (2o) || 125,096 || 644,049 || 810,537 || 1003,436 || 1122,258 || 1231,095 || 1304,108 || 2215,533 || 8456,112
 02 02 02 01 Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia vallas || Kulukohustused || (1p) || 194,477 || 206,088 || 219,184 || 232,604 || 246,620 || 261,169 || 275,907 ||   || 1636,048
 Maksed || (2p) || 24,203 || 124,608 || 156,819 || 194,140 || 217,129 || 238,186 || 252,313 || 428,651 || 1636,048
 15 02 02 00 Marie Curie meetmed – teadlaste oskused, väljaõpe ja karjääriarendus || Kulukohustused || (1q) || 728,274 || 771,756 || 820,798 || 871,052 || 923,542 || 978,025 || 1033,212 ||   || 6126,659
 Maksed || (2q) || 90,635 || 466,629 || 587,254 || 727,013 || 813,103 || 891,958 || 944,858 || 1605,208 || 6126,659
 10 02 01 00 Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda || Kulukohustused || (1s) || 32,459 || 33,108 || 33,771 || 34,445 || 35,134 || 35,838 || 36,554 ||   || 241,311
 Maksed || (2s) || 12,325 || 27,672 || 31,582 || 33,891 || 34,568 || 35,261 || 35,965 || 30,048 || 241,311
* Lisasumma suuruses 1628,002 miljonit eurot
antakse soovituslikult pro rata põhimõttel prioriteedi
„Ühiskonnaprobleemid” ja erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja
tööstustehnoloogia vallas” eelarvest ja mis vaadatakse artikli 26 lõike 1
kohaselt läbi.
** Jaotus peadirektoraatide lõikes ei ole
praeguses etapis veel kindlaks määratud.
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 9302,954 || 9831,734 || 10425,13 || 11017,41 || 12194,75 || 12926,59 || 13668,08 || 0 || 79366,65
 Maksed || (5) || 1570,126 || 6220,744 || 7740,415 || 9496,06 || 10596,68 || 11613,07 || 12312,62 || 19816,94 || 79366,65
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||
 XX 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud* || (6a) || 225,330 || 229,437 || 234,401 || 239,375 || 244,140 || 249,023 || 254,004 ||   || 1675,710
 XX 01 05 02 Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad* || (6b) || 163,655 || 226,831 || 250,789 || 281,464 || 307,748 || 333,028 || 367,472 ||   || 1930,987
 XX 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud* || (6c) || 136,441 || 160,039 || 170,285 || 182,771 || 193,866 || 204,350 || 218,071 ||   || 1265,823
 10 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud || (6d) || 151,686 || 156,996 || 162,490 || 168,178 || 174,064 || 180,156 || 186,461 ||   || 1180,031
 10 01 05 02 Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad || (6e) || 34,280 || 35,052 || 35,840 || 36,647 || 37,471 || 38,314 || 39,176 ||   || 256,781
 10 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud || (6f) || 65,312 || 66,618 || 67,950 || 69,309 || 70,695 || 72,109 || 73,551 ||   || 485,545
 10 01 05 04 Muud kulud seoses peamise teadustaristuga || (6g) || 6,551 || 6,682 || 6,816 || 6,952 || 7,091 || 7,233 || 7,378 ||   || 48,703
  Haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 ||   || 6843,58
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 10086,21 || 10713,39 || 11353,70 || 12002,11 || 13229,83 || 14010,8 || 14814,19 ||   || 86210,23
 Maksed || =5+ 6 || 2353,381 || 7102,399 || 8668,986 || 10480,76 || 11631,76 || 12697,28 || 13458,73 || 19816,94 || 86210,23
* Need näitajad põhinevad õigusaktidega ettenähtud
maksmimaalsete halduskulude peaaegu täielikul ärakasutamisel. Need on esitatud
näitlikustamise eesmärgil, et kajastada kõnealuste summade eest palgatavate
töötajate arvu.
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Maksed || (5) || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Maksed || =5+ 6 || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 <.......> peadirektoraat ||
  Personalikulud || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
  Muud halduskulud || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 <...> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta ≥2021 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 10086,21 || 10713,39 || 11353,7 || 12002,11 || 13229,83 || 14010,80 || 14814,19 || 0 || 86210,23
 Maksed || 2353,381 || 7102,399 || 8668,986 || 10480,76 || 11631,76 || 12697,28 || 13458,73 || 19816,94 || 86210,23
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[38] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[39] „Tipptasemel teadus”   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 1 „Tipptasemel teadus” kokku ||   || 2965,755 ||   || 3158,119 ||   || 3374,440 ||   || 3725,105 ||   || 4072,852 ||   || 4326,913 ||   || 4584,446 ||   || 26207,628
 ERIEESMÄRK nr 2 „Juhtpositsioon teaduses” ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 2 „Juhtpositsioon teaduses” kokku ||   || 2271,175 ||   || 2406,774 ||   || 2559,714 ||   || 2716,437 ||   || 2880,127 ||   || 3050,036 ||   || 3222,143 ||   || 19106,407
 ERIEESMÄRK nr 3 „Ühiskonnaprobleemid” ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 3 „Ühiskonnaprobleemid” kokku ||   || 4033,565 ||   || 4233,731 ||   || 4457,207 ||   || 4541,423 ||   || 5206,640 ||   || 5513,803 ||   || 5824,934 ||   || 33811,304
 ERIEESMÄRK nr 4 „Ühtne ja õigeaegne teaduslik ja tehniline tugi Euroopa poliitikakujundamisele”: Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 4 „Ühtne ja õigeaegne teaduslik ja tehniline tugi Euroopa poliitikakujundamisele”: Teadusuuringut Ühiskeskus (JRC) kokku ||   || 32,459 ||   || 33,108 ||   || 33,771 ||   || 34,445 ||   || 35,134 ||   || 35,838 ||   || 36,554 ||   || 241,311
 KULUD KOKKU ||   || 9302,954 || 0 || 9831,732 || 0 || 10425,13 || 0 || 11017,41 || 0 || 12194,75 || 0 || 12926,59 || 0 || 13668,08 || 0 || 79366,65
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 [40] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Personalikulud || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Muud halduskulud || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST välja jäävad kulud[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud* || 574,951 || 648,316 || 683,520 || 725,664 || 763,423 || 800,521 || 847,113 || 5043,509
 Muud halduskulud* || 208,304 || 233,339 || 245,051 || 259,032 || 271,652 || 283,692 || 299 || 1800,071
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 || 6843,58
 KOKKU** || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 || 6843,58
* Need näitajad põhinevad õigusaktidega ettenähtud
maksmimaalsete halduskulude peaaegu täielikul ärakasutamisel. Need on esitatud
näitlikustamise eesmärgil, et kajastada kõnealuste summade eest palgatavate
töötajate arvu.
** Kõnealuseid näitajaid võib kavandatud väliste
ressursside kasutamise tulemusel kohandada.
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
 ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)** || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390
 ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[42] ||
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[43] || - peakorteris[44] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   || - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)* || 865 || 865 || 865 || 865 || 865 || 865 || 865
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593
 || Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5
* Eespool esitatud näitajaid on kavandatud
väliste ressursside kasutamise tulemusel kohandada.
** EIT ja innovatsiooni rakendamisega seotud
töökoormus vastab hinnanguliselt 100-le ametikohtade loetelule komisjoni jaoks.
XX osutab asjaomasele
poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Kõiki ametnikke ja ajutisi töötajaid kasutatakse prograammi „Horisont 2020” eesmärkide saavutamiseks kogu protsessi jooksul – alates tööprogrammi ettevalmistamisest kuni tulemuste levitamiseni aastatel 2014–2020. Need personaliressursid hõlmavad kõiki eri täitmisviiside vajadusi, nagu on märgitud finantsselgituse punktis 1.7.
 Koosseisuvälised töötajad || Kõiki koosseisuväliseid töötajaid kasutatakse prograammi „Horisont 2020” eesmärkide saavutamiseks kogu protsessi jooksul – alates tööprogrammi ettevalmistamisest kuni tulemuste levitamiseni aastatel 2014–2020. Need personaliressursid hõlmavad kõiki eri täitmisviiside vajadusi, nagu on märgitud finantsselgituse punktis 1.7.
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
þ  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
Ei kohaldata
.
–
¨  Ettepaneku/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[45]
Ei kohaldata
.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus || Programmiga ühinenud kolmandad riigid ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU* || Pm
* Kahepoolsed assotsiatsioonilepingud ei ole
veel kindlaks määratud ning seepärast lisatakse need hiljem.
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
¨  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
þ  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
þ         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[46]
 Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
 Artikkel 6011 Artikkel 6012 Artikkel 6013 Artikkel 6031 ||   || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
* Kahepoolsed assotsiatsioonilepingud ei ole veel
kindlaks määratud ning seepärast lisatakse need hiljem.
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
02
03 01 Assigneeringud, mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
05
03 01 Assigneeringud, mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
06
03 01 Assigneeringud, mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
07
03 01 Assigneeringud, mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
08
04 01 Assigneeringud, mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
09
03 01 Assigneeringud, mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
10
02 02 Assigneeringud, mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
15
03 01 Assigneeringud, mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
32
03 01 Assigneeringud, mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
Teatavad
assotsieerunud riigid võivad assotsieerimislepingute kaudu eraldada
raamprogrammi rahastamiseks täiendavaid vahendeid. Arvutusmeetod on kõnealustes
assotsiatsioonilepingutes kokku lepitud ning see ei pruugi kõigis lepingutes
samasugune olla. Enamikul juhul põhinevad arvutused assotsieerunud riigi SKP-l
võrreldes liikmesriigi SKPga; kõnealust protsenti kohaldatakse üldise
tegevuseelarve suhtes.
[1]               KOM(2011) 500(lõplik).
[2]               ELT C , , lk .
[3]               ELT C , , lk .
[4]               ELT C , , lk .
[5]               ELT , , lk .
[6]               ELT L 57, 24.2.2007, lk 14.
[7]               KOM(2010) 2020.
[8]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[9]               EÜT L 107, 30.4.1996, lk 12.
[10]             ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.
[11]             ELT L 400, 30.12.2006, lk 243.
[12]             ELT L 400, 30.12.2006, lk 272.
[13]             ELT L 400, 30.12.2006, lk 299.
[14]             ELT L 400, 30.12.2006, lk 368.
[15]
[16]             ELT
L 55, 28.2.2011, lk 13.
[17]             Põhimõtteliselt
vähemalt 80 %.
[18]             ESFRI
teekaart sisaldab ligikaudu 50 Euroopa jaoks keskse tähtsusega taristut
(mille iga-aastased tegevuskulud on hinnanguliselt kaks miljardit eurot),
mis hõlmavad kõiki teadusvaldkondi. Muude Euroopa maailmatasemel vahendite
hulka kuuluvad sellised taristud nagu GÉANT või CERNi osakestefüüsika Euroopa
strateegias kindlakstehtud taristud. Kõikide nende puhul on vaja liikmesriikide
partnerlust ja pikaajalist pühendumust nende rakendamiseks.
[19]             Kuna
igat liiki teadustegevuses kasutatakse järjest rohkem arvuteid ja andmeid, on
juurdepääs nüüdisaegsele e-taristule väga tähtis kõikide teadlaste jaoks.
Näiteks GÉANT ühendab 40 miljonit kasutajat üle 8 000 institutsioonist
40 riigis, Euroopa taristuvõrgustik kujutab endast aga maailma suurimat
hajutatud arvutitaristut, milles on üle 290 saidi 50 riigis.
Järeleandmatu progress IKT valdkonnas ja teadusuuringute üha kasvav vajadus
massiivsete andmehulkade arvutamise ja töötlemise järele kujutavad endast suuri
katsumusi rahastamise ja korraldamise poolest, kui on vaja tagada teadlaste
jaoks katkematu teenuse pakkumine.
[20]             KOM(2009)
512.
[21]             Asjade
internetti koordineeritakse kui valdkonnaülest teemat.
[22]             Sealhulgas
kosmosepõhised võrgud.
[23]             KOM(2011)
152.
[24]             KOM(2007)
723.
[25]             Pricewaterhouse Coopersi prognoosid, mis käsitlevad
jätkusuutlikkuspõhiseid loodusressurssidega (energia, metsandus, toit ja
põllumajandus, vesi ja metallid) seotud ülemaailmseid ettevõtlusvõimalusi ning
WBCSD (2010) Visioon 2050: The New Agenda for Business, World Business Council
for Sustainable Development: http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf.
[26]             KOM(2008)
699.
[27]             Euroopa
Parlament: „Policy Department Economic and Scientific Policy. Eco-innovation –
putting the EU on the path to a resource and energy efficient economy. Study
and briefing notes”, märts 2009.
[28]             Ökoinnovatsiooni
Vaatluskeskus „The Eco-Innovation Challenge - Pathways to a resource-efficient
Europe - Annual Report 2010”, mai 2011.
[29]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB –
tegevuspõhine eelarvestamine.
[30]             Vastavalt
finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
[31]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele
veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[32]             Määratletud
finantsmääruse artiklis 185.
[33]             http://www.trust-researchers.eu/
[34]             Liigendatud
assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[35]             EFTA –
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[36]             Kandidaatriigid
ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
[37]             JRC
taotleb uut eelarverida taristuinvesteeringute jaoks. Enamik JRC rajatisi
pärineb 1960. ja 1970. aastatest ega ole enam ajakohased. Sellest tulenevalt
peab JRC vastavalt oma mitmeaastasele tööprogrammile ehitama uusi rajatisi ja
ajakohastama olemasoleva taristu kooskõlas ELi ohutus- ja
julgeolekustandarditega ning EL nn 20/20/20-keskkonnaeesmärkidega. JRC on
kehtestanud taristuarenduskava aastateks 2014–2020, milles määratakse kindlaks
investeerimisvajadused kuni aastani 2020 kõikides JRC tegevuskohtades ning neid
vajadusi kajastatakse kõnealusel uuel kavandataval eelarvereal.
[38]             Väljunditena
käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud
üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
[39]             Vastavalt
punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärgid.
[40]             Aasta,
mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[41]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[42]             Lepingulised
töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored
eksperdid delegatsioonides.
[43]             Tegevusassigneeringutest
rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A
read).
[44]             Peamiselt
struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa
Kalandusfond.
[45]             Vt
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[46]             Traditsiooniliste
omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema
netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.