Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0235

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2075/92 toortubakaturu ühise korralduse kohta  /* KOM/2005/0235 lõplik - CNS 2005/0010 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 03.06.2005KOM(2005)235 lõplik2005/0105(CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2075/92 toortubakaturu ühise korralduse kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määruse (EMÜ) nr 2075/92 (toortubakaturu ühise korralduse kohta) jaotistega I ja II nähakse ette vastavalt lisatasusüsteem ja tootmispiirangute süsteem. Ühenduse toorlehttubaka saagi kohta määratletud tagatiskünnise üldise ülemmäära ulatuses kehtestab nõukogu iga sordirühma jaoks eraldi tagatiskünnised kolmeks järjestikuseks saagikoristuseks ning jaotab iga sordirühma puhul saadaolevad kogused tootjaliikmesriikide vahel. Nõukogu määrab ka lisatasud sordirühmade kaupa. Lisatasu makstakse lepingu alusel toodetud ning esmatöötlejatele tarnitud toortubaka puhul riikliku tagatiskünnise ulatuses sordirühmade kaupa. Käesoleva toetuskava kohaldamist jätkatakse kuni 2005. aasta saagikoristuseni.Aprillis 2004 heakskiidetud ühise põllumajanduspoliitika reformi teise paketi kohaselt lõpetatakse lisatasusüsteem ja tootmispiirangute süsteem ning kehtestatakse uus toetuskava: nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, artikliga 152 nähakse ette määruse (EMÜ) nr 2075/92 jaotiste I ja II väljajätmine alates 1. jaanuarist 2005. Nimetatud jaotiste sätete kohaldamist jätkatakse siiski otsetoetuste taotluste suhtes 2005. aasta saagikoristuseks.Lisatasusüsteemi ja tootmispiirangute süsteemi kaotamisega ning mõnede artiklite ja lisa sisu ülekandmisega toortubakaga seonduvatesse ettenähtud üksikasjalikesse eeskirjadesse aeguvad määruse (EMÜ) nr 2075/92 mitmed artiklid ning lisa, mis õigusliku selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks välja jätta. 2005. aasta saagikoristuse suhtes ei ole enam vajalik eelkõige kvootide tagasiostuprogrammi puudutav säte. Seepärast on vastavalt vaja muuta nõukogu määrust (EMÜ) nr 2075/92. Alates 2010. aastast saab toortubakaturu ühise korralduse moodustavad osad kaasata lihtsustatud ühisesse turukorraldusse.2005/0105(CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2075/92 toortubakaturu ühise korralduse kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2],võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3],ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2075/92[4] jaotised I ja II kehtestavad tubakatootmise suhtes lisatasusüsteemi ja tootmispiirangute süsteemi.(2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003,[5] millega on kehtestatud ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, artikliga 152 nähakse ette määruse (EMÜ) nr 2075/92 jaotiste I ja II väljajätmine alates 1. jaanuarist 2005, kuid täpsustatakse, et nende kohaldamist jätkatakse 2005. aasta saagikoristuse suhtes. Määruses (EMÜ) nr 2075/92 sätestatud lisatasusüsteem ja tootmispiirangute süsteem kaotavad kehtivuse 2005. aasta saagikoristuse lõpus.(3) Seega aeguvad määruse (EMÜ) nr 2075/92 mitmed artiklid ning need tuleks õigusliku selguse ja läbipaistvuse huvides välja jätta.(4) Seepärast on vastavalt vaja muuta määrust (EMÜ) nr 2075/92,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EMÜ) nr 2075/92 muudetakse järgmiselt:(1) Artikkel 1 asendatakse järgmisega:„Artikkel 1Toortubakaturu ühine korraldus hõlmab koondnomenklatuuri rubriiki 2401 kuuluvat toor- või töötlemata tubakat ja tubakajäätmeid.“(2) Artiklid 2, 12, 19, 25, 26 ja 27 ning lisa jäetakse välja.(3) Artikli 13 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:„b) tubakakasvatajate muudele põllukultuuride kasvatamisele üleminekut või uusi töökohti loovat majandustegevust soodustavad erimeetmed ning sellekohaseid võimalusi käsitlevad uuringud.“(4) Artikkel 14 jäetakse välja.(5) Artikkel 14a asendatakse järgmisega:„Artikkel 14aArtikli 13 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 23 osutatud korras.“(6) Artikkel 17 asendatakse järgmisega:„Artikkel 171. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada toortubakat käsitlevate ühenduse sätete järgimine.2. Käesoleva jaotise rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 23 sätestatud korras.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikli 1 lõikeid 1, 2 ja 6 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.Lisatasusüsteemi juhtimiseks ja kontrolliks vajalike sätete kohaldamist jätkatakse siiski 2005. aasta saagikoristuse suhtes.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimelEesistujaFICHE FINANCIERE |1. | LIGNE BUDGETAIRE: 05 02 10 | CREDITS: 928,8 Mio € |2. | INTITULE DE LA MESURE: Proposition de règlement du Conseil modifiant le règlement (CEE) n° 2075/92 portant organisation commune de marché dans le secteur du tabac brut. |3. | BASE JURIDIQUE: Article 37 du traité |4. | OBJECTIFS DE LA MESURE: Mettre à jour le règlement (CEE) n° 2075/92 |5. | INCIDENCES FINANCIERES | PERIODE DE 12 MOIS (Mio EUR) | EXERCICE EN COURS 2005 (Mio EUR) | EXERCICE SUIVANT 2006 (Mio EUR) |5.0 | DEPENSES A LA CHARGE – DU BUDGET DES CE (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS) – DES BUDGETS NATIONAUX – D'AUTRES SECTEURS | – | – | – |5.1 | RECETTES – RESSOURCES PROPRES DES CE (PRELEVEMENTS/DROITS DE DOUANE) – SUR LE PLAN NATIONAL | – | – | – |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |5.0.1 | PREVISIONS DES DEPENSES | – | – | – | – |5.1.1 | PREVISIONS DES RECETTES | – | – | – | – |5.2 | MODE DE CALCUL: – |6.0 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR CREDITS INSCRITS AU CHAPITRE CONCERNE DU BUDGET EN COURS D'EXECUTION | OUI NON |6.1 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU BUDGET EN COURS D'EXECUTION | OUI NON |6.2 | NECESSITE D'UN BUDGET SUPPLEMENTAIRE | OUI NON |6.3 | CREDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS | OUI NON |OBSERVATIONS: |[1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] EÜT L 215, 30.7.1992, lk 70. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003, muudetud määrusega (EÜ) nr 864/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 48).[5] ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 118/2005 (ELT L 24, 27.1.2005, lk 15).


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0867

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta {SEK(2008) 3055} {SEK(2008) 3056}  /* KOM/2008/0867 lõplik - COD 2008/0267 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 16.12.2008KOM(2008) 867 lõplik2008/0267 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta{SEK( 2008) 3055}{SEK(2008) 3056}SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesoleva ettepaneku eesmärk on võimaldada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondil (edaspidi „EGF”) kiiremini aidata globaliseerumise tagajärjel koondatud töötajaid, laiendada ajutiselt EGFi reguleerimisala nii, et see hõlmaks ka ülemaailmsest finants- ja majanduskriisist põhjustatud koondamisi, ning viia EGFi tegevus paremini vastavusse selle solidaarsuse eesmärkidega. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks on vaja muuta teatavaid sätteid määruses (EÜ) nr 1927/2006[1] Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta.-  Üldine taustEGFi 2007. aasta tegevusaruanne moodustas lahutamatu osa teatisest „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas”,[2] mille komisjon võttis vastu 2. juulil 2008. Teatises „Solidaarsus ja muutused: Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) – 2007. aasta aruanne ja edasised perspektiivid”[3] teatas komisjon oma kavatsusest muuta EGFi määrust enne järgmise aastaaruande koostamist, mis esitatakse 2009. aasta keskpaigaks.26. novembril 2008 avaldatud Euroopa majanduse elavdamise kavas[4] teatas komisjon oma kavatsusest muuta EGF Euroopa kriisiohje raamistiku osana tõhusamaks varakult sekkumise vahendiks. Komisjon kinnitas taas oma kavatsust vaadata läbi EGFi eeskirjad, nii et ta saaks olulistes valdkondades kiiremini sekkuda, näiteks kaasrahastades majanduskriisi tõttu koondatud töötajate koolitamist ja praktikavõimalusi.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidEuroopa Sotsiaalfond[5] (edaspidi „ESF”) loodi selleks, et aidata kaasa ühenduse prioriteetide elluviimisele majandusliku ja sotsiaalse sidususe tugevdamise osas, suurendades tööhõivet ja tööleidmise võimalusi, soodustades kõrget tööhõivet ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist. ESF toetab Euroopa tööhõivestrateegiat ja liikmesriikide poliitikat, mis on suunatud täieliku tööhõive ning töö kvaliteedi ja tootlikkuse saavutamisele, sotsiaalse kaasatuse, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule pääsemise parandamisele ning erinevuste vähendamisele riikide, piirkondade ja kohaliku taseme tööhõives. EGF peamine erinevus võrreldes ESFga on selles, et ESF on ette nähtud strateegiate ja pikaajaliste eesmärkide mitmeaastaste kavade toetamiseks, eelkõige muutuste ja ümberstruktureerimise ennetamise ja juhtimise meetmete jaoks selliste tegevuste kaudu nagu elukestev õpe. EGF on loodud aga selleks, et reageerida globaliseerumisest põhjustatud ja kogu Euroopat hõlmavatele kriisidele. EGF pakub ühekordset ajaliselt piiratud individuaalset toetust, mis on otseselt suunatud koondatud töötajatele.Muudatusettepanek käsitleb EGFi määruse teatavaid sätteid ning selle eesmärk on kõnealuse määruse tõhustamine, et oleks võimalik paremini aidata globaliseerumise tagajärjel koondatud töötajatel tööturule naasta. Ettepanekus sisalduvad mõisted ja sätted on jätkuvalt hõlmatud EGFi üldeesmärgiga, milleks on näidata üles solidaarsust töötajatega, kelle olukorda on kahjustanud maailma majanduses toimunud muutused.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaÜhenduse toetus töötajatele, keda on koondatud maailma turgudel tihenenud konkurentsi tõttu, vastab selgelt Lissaboni strateegia eesmärkidele majanduskasvu ja töökohtade loomise küsimuses. See on täielikult kooskõlas Euroopa tööhõivestrateegia üldeesmärkidega saavutada täielik tööhõive ning vähendada töötust ja tööturult kõrvalejäämist, parandada töö kvaliteeti, tootlikkust ja töökohtade atraktiivsust ning suurendada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. EGFi toetus täiendab meetmeid, mida kaasrahastatakse struktuurifondidest, eriti Euroopa Sotsiaalfondist.EGF toetab Euroopa tööhõivestrateegia koondsuuniseid, eelkõige suuniseid nr 20, 21 ja 24. Viimati nimetatud suunised käsitlevad tööturu vajadustele vastamise parandamist töötajate üleeuroopalise liikumisega seotud takistuste kõrvaldamise ja oskustega seotud vajaduste, tööturu puuduste ja kitsaskohtade parema ennetamise kaudu. Nendega soodustatakse paindlikkust muutuste, eelkõige kaubavahetuse laienemisega seotud muutuste parema ennetamise ja õigesti juhtimise kaudu, et minimeerida sotsiaalsektori kulusid ning lihtsustada kohanemist, ja toetatakse ametiseisundi muutusi, sealhulgas koolitusi, füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamist, ettevõtete asutamist ja geograafilist liikuvust. Suunistega soodustatakse ka haridus- ja koolitussüsteemide parimat kasutamist vastuseks uutele pädevusnõuetele, uutele ametialaste vajadustele, põhipädevustele ja tulevaste kutseoskuste nõuetele, parandades selleks kutsekvalifikatsioonide määratlust ja läbipaistvust, nende tegelikku tunnustamist ning mitteametliku ja vabahariduse tõendamist.See on ka täielikus kooskõlas integreeritud turvalise paindlikkuse rakendamisega vastavalt teatisele „Paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete poole”, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2007. aasta detsembris eesmärgiga hõlbustada koondatud töötajate kiiret siirdumist uuele töökohale ja aidata seega kaasa oskustööliste tööturul hoidmisele.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaKonsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusKomisjon konsulteeris liikmesriikide ekspertidega ja tööturu osapooltega kahel korral: esimest korda 2008. aasta juulis, kasutades selleks küsimustikku EGFi tegevuse ja haldamise ning aastaaruandes tuvastatud võimalike paranduste kohta, ning teist korda Brüsselis 4. septembril 2008 korraldatud konverentsil. Konverentsi päevakorras olid aastaaruandes väljatoodud teemad, mida küsimustiku vastustes oli esile toodud ja millest selguse huvides oli tehtud kokkuvõttev dokument, mis saadeti enne konverentsi kõikidele osavõtjatele.Kokkuvõte vastustest ja nende arvessevõtmise meetodistKomisjon soovis eelkõige välja selgitada liikmesriikide ja muude sidusrühmade seisukoha aastaaruandes tuvastatud põhiteemade kohta ja eriti järgmiste küsimuste kohta: muude globaliseerumisega seotud tegurite kui rahvusvahelises kaubanduses toimunud muutuste kaasamise mõttekus; EGFi kaasrahastamise määra asjakohasus; rohkem kui 1000 töötajat ja 500 kuni 1000 töötajat hõlmavate koondamisjuhtumite arv ja laad; määruses kehtestatud ajavahemike (vaatlusperiood ja rakendusperiood) asjakohasus ning ELi ja riiklikul tasandil EGFi haldamisega seotud küsimuste arv. Vastasid 22 liikmesriiki ja mõned tööturu osapoolte organisatsioonid.Kõiki kõnealuseid küsimusi käsitletakse muudatusettepanekus.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineLepingulisi väliseksperte ei olnud vaja kasutada. Kuid mitmed väliseksperdid osalesid aktiivselt Brüsselis 4. septembril 2008 korraldatud sidusrühmade konverentsil ja väljendasid oma arvamust.-  Mõju hindamineMõju hindamise aruandes analüüsiti aastaaruandes tuvastatud probleeme, mis on seotud kehtiva EGFi määruse rakendamisega. Komisjon hindas kolme valikut (kolmanda valiku puhul on esitatud kaks varianti) nende majandusliku ja sotsiaalse mõju seisukohast. Eesmärk on laiendada EGFi ulatust ja parandada selle tõhusust nende töötajate tööturule naasmise aitamisel, kelle koondamine oli globaliseerumisest põhjustatud.-  1. valiku – „Olemasoleva olukorra säilitamine” – puhul jätkatakse EGFi määruse kohaldamist muutmata kujul. Kõnealuse valiku eeliseks on järjepidevus õigusliku raamistiku ja EGFist rahastatavate meetmete rakendamise praktilistes küsimustes.-  2. valiku – „Olemasoleva olukorra säilitamine koos parandustega” – puhul võetakse kasutusele terve rida korralduslikke muudatusi ilma EGFi määrust muutmata. Need muudatused hõlmaksid järgmisi küsimusi: taotlustele esitatavate nõuete ja menetluste lihtsustamine; olemasolevate võrgustike kasutamine, et suurendada huvi EGFi vastu võimalike sidusrühmade hulgas, ja heade tavade vahetamine; teenustevaldkonna ning selliste meetmete nagu liikuvustoetus ja mikrolaenude abikõlblikkuse selgitamine; teadlikkuse tõstmise tegevuste tõhustamine, et parandada EGFi nähtavust.3. valiku – „Parandused ja korralduslikud muudatused” – puhul hindas komisjon seoses abikõlblikkuse kriteeriumiga kahte varianti.-  3. valiku „variandi A: kaubandus ” puhul hõlmaks abikõlblikkuse kriteerium jätkuvalt maailma kaubanduses toimunud struktuurimuutusi, kuid EGFi määrust muudetaks järgmiselt: koondamiste künnist alandatakse 1 000 koondamiselt 500 koondamisele; EGFi abikõlblike koondatud töötajate määratluse alla lisatakse töötajad, kes koondati enne vaatlusperioodi algust; fondi toetuse rakendusperioodi pikendatakse 12 kuult 24 kuule; täpsustatakse komisjoni algatusel osutatud tehniliseks abiks kasutada olevat summat ning laiendatakse tehnilise abi ulatust tulevikku suunatud meetmete kaasamise kaudu; täpsustatakse rahalise toetuse kasutamise tähendust; EGFi toetuse üldist määra tõstetakse 50 %-lt 75 %-le kogukuludest.-  3. valiku „variandi B: turud ” puhul muudetakse fondi määrust eespool kirjeldatud viisil ühe erinevusega: abikõlblikkuse määratlust laiendatakse nii, et see hõlmaks lisaks maailma kaubanduses toimunud olulistele muutustele ka olulisi muutusi maailmaturgudel, näiteks muutusi tootmises ja tootmistehnoloogias, muutusi tootmise korraldamises (näiteks ettevõtjate tehtavad allhanked) ning juurdepääsu toorainele ja muudele ressurssidele ning nende hinda.-  EGFi ulatuse laiendamineÜlemaailmne finantskriis põhjustab praegu ja ka tulevikus mitmeid koondamisi järjest enamates valdkondades, sest olukorda mõjutavad piiratum juurdepääs laenudele ja kodanike vähenenud ostujõud. Komisjon soovib seega võtta ajutise ja erandliku meetme, mille tulemusena EGF suudaks kõnealustele probleemidele paremini reageerida. Komisjon teeb seetõttu ettepaneku laiendada EGFi reguleerimisala kindlaksmääratud ajavahemikuks, et oleks võimalik reageerida ülemaailmsele finants- ja majanduskriisile. Varem koostatud mõju hindamine ei sisaldanud käesolevat valikut, vaid käsitles väiksemat reguleerimisala laiendamist, mis piirduks ainult turgudega vastavalt eespool kirjeldatule.Selle tulemusel on mõju hindamist kohandatud ja lisatud on finantskriisiga seotud tööhõive küsimused, kehtiva määruse piirangute kirjeldus uute tingimuste valguses ja EGFi määruse selliste võimalike muudatuste analüüs, mis võimaldaksid EGFil paremini toimida kriisidele reageerimise vahendina.Ettepanek on kooskõlas ka EGFi aluspõhimõttega, et Euroopa Liit peaks näitama üles solidaarsust töötajatega, kes on kaotanud oma töö selliste ülemaailmsetest sündmustest põhjustatud majandushäirete tõttu nagu näiteks käesolev ülemaailmne kriis. Siseturu põhimõtete alusel oleks jätkuvalt välistatud ainult ühendusesisestest sündmustest põhjustatud kohandumiste ja ümberkorraldamiste rahastamine EGFi poolt.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKavandatud meetme eesmärk on muuta EGFi määrust, et tagada EGFi täielik vastavus kehtestatud eesmärgile näidata üles solidaarsust töötajatega, kes on kaotanud oma töö globaliseerumisest põhjustatud oluliste muutuste tagajärjel, ning lisada ajutine säte, mis käsitleb ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajate toetamist.-  Õiguslik alusEttepanek põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 159 kolmandal lõigul.-  Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse.Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada. Eesmärke on võimalik saavutada ainult kehtiva määruse muutmise kaudu.Ühenduse meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmisel põhjusel.Vastavalt algse EGFi määruse ettepaneku seletuskirjas[6] kirjeldatule võib ühendus kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega võtta samme solidaarsuse eesmärgi toetamiseks.Käesoleva ettepaneku tegemisel kasutas komisjon EGFi esimese 18 toimimiskuu kohta kogutud kvantitatiivset teavet, sealhulgas EGFi esimeses aastaaruandes kirjeldatud teavet.Vahendi toimimist on võimalik muuta ainult Euroopa Liidu tasandil õigusloomega seotud algatuse kaudu. Ettepanekus sätestatakse eeskirjad ühenduse tasandi rahastamisvahendi toimimiseks.Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Määruse (EÜ) nr 1927/2006 muudatusettepanekud piirduvad muudatustega, mis on vajalikud, et tugevdada EGFi mõju nende töötajate tööturule naasmisele, keda on koondatud maailma majanduses aset leidnud muutuste tagajärjel.See ei suurenda liikmesriikide halduskoormat võrreldes kehtiva EGFi määrusega.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud õigusaktid ei ole asjakohased järgmisel põhjusel.Määrus on asjakohane õigusakt kehtiva määruse muutmiseks.4. MÕJU EELARVELEEuroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[7] artiklis 28 on sätestatud, et EGF ei või ületada iga-aastast maksimaalset summat 500 miljonit eurot .Nagu komisjon teatas teatises Euroopa majanduse elavdamise kava kohta, kavatseb ta muudetud eeskirjade rakendamise valguses läbi vaadata EGFi olemasolevad eelarvevahendid.5. TÄIENDAV TEAVE-  Ettepaneku üksikasjalik selgitusArtikli 1 muudatusettepanekutega laiendatakse EGFi reguleerimisala vastuseks ülemaailmsele finants- ja majanduskriisile, nimetatud muudatused sisaldavad vajalikke kohandusi, et ajutiselt toetada kõnealuse kriisi tõttu koondatud töötajaid.Artikli 2 muudatusettepanekutega vähendatakse koondamiste künnist 1000 töötajalt 500 töötajale, täpsustatakse artikli 2 punktis c sätestatud sekkumiskriteeriumide alusel esitatud juhtumeid ja võetakse kasutusele väljakujunenud kohtupraktikast tulenev koondamiseks nimetatava toimingu määratlus[8].Artikli 5 lõike 2 punkti a muudatusettepaneku eesmärk on tagada nende töötajate võrdne ja mittediskrimineeriv kohtlemine, kes on koondatud enne või pärast artikli 2 punktis a või c sätestatud neljakuulist vaatlusperioodi, kuid kelle koondamine on selgelt seotud sama koondamisjuhtumiga..Artikli 8 muudatusettepanekuga selgitatakse tehniliseks abiks mõeldud summa arvutamise alust ja meetmeid, mida võib artikli 13 alusel rahastada.Artikli 10 muudatusettepanekuga suurendatakse sekkumismäära 50 %-lt 75 %-le, mis peegeldab paremini koondatud töötajate toetuseks antud abi erakorralist laadi.Artikli 13 muudatusettepanekuga pikendatakse EGFi toetuse rakendusperioodi 12 kuult 24 kuule.Artikli 20 muudatusettepanekuga sätestatakse, et artikli 17 lõike 1 punktis a sätestatud vahehindamise alusel võivad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepaneku alusel läbi vaadata käesoleva määruse ning artikli 1 lõikes 1a sätestatud ajutise erandi.2008/0267 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 159 kolmandat lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[9],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[10],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[11],tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[12]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006 määrusega (EÜ) nr 1927/2006[13] loodi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „EGF”), et ühendus saaks näidata üles solidaarsust töötajatega, kes on kaotanud oma töö maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ja neid aidata.(2) Komisjon esitas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimese aastaaruande kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 16. Komisjon järeldas 2. juuli 2008. aasta teatises[14] sisalduvas aruandes, et on asjakohane tugevdada EGFi mõju töökohtade loomisele ja koolitusvõimaluste edendamisele Euroopa töötajaskonna hüvanguks.(3) Komisjoni teatises „Uued kutseoskused uute töökohtade jaoks: oskustega seotud tööturu vajaduste ennetamine ja rahuldamine”[15] ja Euroopa Ülemkogu poolt 14. detsembril 2007 vastuvõetud dokumendis „Paindlikkuse ja turvalisuse ühised põhimõtted” rõhutatakse eesmärki edendada töötajate järjepidevat kohanemisvõimet ja tööalast konkurentsivõimet paremate õppimisvõimaluste kaudu kõikidel tasanditel ja majanduse vajadustele vastavate oskuste arendamise strateegiate kaudu.(4) Komisjon võttis 26. novembril 2008 vastu teatise Euroopa majanduse elavdamise kava kohta,[16] mis põhineb solidaarsuse ja sotsiaalse õigluse põhimõtetel. Osana kriisidele reageerimisest tuleb EGFi eeskirjad läbi vaadata, et ajutiselt laiendada EGFi reguleerimisala ja võimaldada kriisiolukordades tõhusamalt reageerida.(5) Tagamaks, et sekkumiskriteeriume kohaldatakse läbipaistvalt, tuleks kasutusele võtta koondamiseks nimetatava toimingu määratlus. Et anda liikmesriikidele rohkem vabadust olemasolevate eeskirjade kohaldamisel ja paremini täita solidaarsuse eesmärki, tuleks alandada koondamise künnist.(6) Kooskõlas eesmärgiga kohelda õiglaselt ja mittediskrimineerivalt kõiki töötajaid, kelle koondamine on selgelt seotud sama koondamisjuhtumiga, tuleks neile anda võimalus saada kasu individuaalsete teenuste paketist, mille suhtes taotletakse EGFi toetust.(7) Komisjoni algatusel osutatud tehnilist abi tuleks kasutada EGFi rakendamise hõlbustamiseks.(8) Et viia EGFi toetuse kaasrahastamise määr paremini vastavusse Euroopa Sotsiaalfondi sekkumismääradega, tuleks suurendada EGFi toetuse puhul kohaldatavat kaasrahastamise määra.(9) Et parandada meetmete kvaliteeti ja anda piisavalt aega meetmete tõhusaks kasutamiseks selleks, et aidata kõige haavatavamas olukorras olevatel töötajatel tööturule naasta, tuleks pikendada ajavahemikku, mille jooksul abikõlblikke meetmeid peab ellu viima, ja täpsustada selle kestust.(10) Asjakohane on läbi vaadata EGFi tegevus, sealhulgas ajutine erand toetada töötajaid, keda on koondatud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu.(11) Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1927/2006,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1927/2006 muudetakse järgmiselt.1. Artiklisse 1 lisatakse uus lõige 1a:„1a. Erandina lõikest 1 abistatakse fondist ka neid töötajaid, kes on kaotanud oma töö ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, tingimusel et toetustaotlused vastavad artikli 2 punktides a, b või c sätestatud tingimustele.Kõnealust erandit kohaldatakse kõikide taotluste suhtes, mis on esitatud enne 31. detsembrit 2010.”2. Artikkel 2 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 2SekkumiskriteeriumidFondist antakse rahalist toetust juhtudel, kui maailma kaubanduses toimuvatel olulistel struktuurimuutustel on majandusele märkimisväärne negatiivne mõju, eelkõige oluline impordi kasv Euroopa Liitu või kiire ELi turuosa vähenemine konkreetses sektoris või töökohtade ümberpaigutamine kolmandatesse riikidesse, ning millel on järgmised tagajärjed:a) nelja kuu jooksul koondatakse mõne liikmesriigi ettevõttes vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtte tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures; võib) üheksa kuu jooksul koondatakse eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes NACE 2 jaos NUTS II tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas vähemalt 500 töötajat; võic) väikestel tööturgudel või eriolukorras võib asjaomase liikmesriigi poolt nõuetekohaselt põhjendatud fondi toetuse taotluse lugeda vastuvõetavaks isegi juhul, kui punktides a või b sätestatud tingimusi ei ole täielikult täidetud, tingimusel et koondamistel on tööhõivele ja kohalikule majandusele tõsised tagajärjed. Liikmesriik märgib, et tema taotlus ei vasta täielikult punktis a või b sätestatud sekkumiskriteeriumidele. Eriolukordade puhul antud toetuste kogusumma ei tohi ühelgi aastal ületada 15 % fondist.Esimese lõigu punktides a, b ja c sätestatud koondamiste arvu arvutamiseks võib koondamist arvestada kas kuupäevast, millal ettevõtja esitas koondatavale töötajale eraldi teatise töölepingu lõpetamise kohta, või töölepingu tegeliku lõpetamise kuupäevast enne lepingu ettenähtud aegumist põhjustel, mis ei ole seotud asjaomase töötajaga. Mõlemal juhul tuleb valida üks kahest valikust ja seda taotluses märkida.”3. Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:Lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:„a) koondamiste ja maailma kaubanduses oluliste struktuurimuutuste või finants- ja majanduskriisi vahelise seose põhjendatud analüüs ja koondatavate arvu esitamine ning koondamiste ettenägematu laadi selgitus. Koondamised, mis leiavad aset enne või pärast artikli 2 punktis a või c sätestatud ajavahemikku juhul, kui viimati nimetatu alusel esitatud taotluse suhtes ei kohaldata artikli 2 punktis a sätestatud kriteeriume, võidakse hüvitada kaasrahastatud meetmete abil, tingimusel et kõnealused koondamised on aset leidnud pärast kavandatavate koondamiste üldist väljakuulutamist ja võimalik on kindlaks teha selge funktsionaalne seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis koondamised põhjustas.”4. Artikkel 8 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 8Tehniline abi komisjoni algatusel1. Komisjoni algatusel võib käesoleva määruse rakendamiseks vajalike ettevalmistus-, järelevalve-, teabe-, haldus- ja tehnilise toe, auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete ning fondi rakendamise suhtes asjakohase teadmistebaasi loomise rahastamiseks kasutada maksimaalselt 0,35% konkreetsel aastal kättesaadavatest fondi vahenditest.2. Vastavalt lõikes 1 sätestatud ülemmäärale eraldab eelarvepädev institutsioon komisjoni ettepaneku alusel iga aasta alguses konkreetse summa tehniliseks abiks.3. Lõikes 1 sätestatud ülesandeid täidetakse vastavalt finantsmäärusele ning selle rakenduseeskirjadele, mida kohaldatakse kõnealuse eelarve täitmise suhtes.”5. Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Artikli 5 lõike 5 kohaselt tehtud hindamise alusel hindab komisjon ja teeb võimalikult kiiresti ettepaneku rahalise toetuse suuruse kohta, mis võidakse eraldada kättesaadavate vahendite piires, võttes eelkõige arvesse toetatavate töötajate arvu, kavandatud meetmeid ja selle eeldatavat maksumust. Summa ei tohi ületada 75 % artikli 5 lõike 2 punktis d osutatud hinnangulisest kogukulust.”6. Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Liikmesriik võtab kõik abikõlblikud meetmed, sealhulgas kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett, 24 kuu jooksul alates taotluse kuupäevast vastavalt artiklile 5.”7. Artiklis 20 lisatakse esimese lõigu järele uus lõik:„Euroopa Parlament ja nõukogu võivad komisjoni ettepaneku alusel läbi vaadata käesoleva määruse, sealhulgas artikli 1 lõikes 1a sätestatud ajutise erandi.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:40.0243 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reserv04.0501 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)04.010414 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) – Halduskorralduskulud17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 28 on sätestatud menetlus EGFi assigneeringute kirjendamiseks eelarves ja see, et fond ei või ületada iga-aastast maksimaalset summat 500 miljonit eurot.3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:meede vaadatakse läbi 31. detsembriks 2013 (määruse 1927/2006 artikkel 20).3.3. Eelarve tunnusjooned:Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantspers-pektiivi rubriik |04.0501 | Mittekohustuslik | Liigendamata | EI | EI | EI | 1.1 |04.010414 | Mittekohustuslik | Liigendamata | EI | EI | EI | 1.1 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kokku |Tegevuskulud |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Maksete assigneeringud | b | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Maksete assigneeringud | b+c | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0.732 | 0.854 | 0.976 | 0.876 | 0.976 | 0.976 | 0.732 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Meetme soovituslik finantskulu kokku |KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |MAKSETE ASSIGNEERNGUD (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis märkima, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kokku |…………………… | f |KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimineX Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[17] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n–1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | 6 | 7 | 8 | 8 | 8 | 8 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusVt seletuskiri.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeVt seletuskiri.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesVt seletuskiri.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riikide avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutusteleX Haldamine detsentraliseeritult või koostöösX liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINEEGFi määruse artiklis 16 on sätestatud, et komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kvantitatiivse ja kvalitatiivse aruande eelmisel aastal EGFi määruse alusel võetud meetmete kohta. Aruanne sisaldab muu hulgas ka komisjoni tähelepanekuid järelevalve kohta kõnealusel aastal.Vastavalt EGFi määruse artiklile 17 teeb komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega 31. detsembriks 2011 vahehindamise EGFi saavutatud tulemuste tõhususe ja järjepidevuse kohta. 31. detsembriks 2014 peab komisjon koostama välisekspertide abil järelhindamise, et hinnata EGFi mõju ja lisandväärtust.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDEGFi suhtes kohaldatakse liikmesriikidega koostöös haldamise meetmeid. Vastavalt EGFi määruse artiklile 18 vastutavad eelkõige liikmesriigid meetmete finantskontrolli, sealhulgas rikkumiste ennetamise, avastamise ja parandamise eest.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |Ametnikud või ajutine personal[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 5 | 6 | 6 | 6 | 6 |B*, C*/AST | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[21] |Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[22] |KOKKU | 6 | 7 | 8 | 8 | 8 | 8 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusTaotluste hindamine, nende jälgimine vastuvõtmismenetluse jooksul, aastaaruannete ettevalmistamine, õigusaktide läbivaatamine, rakendamise jälgimine ja auditeerimine, nõustamine ja suuniste andmine taotluste võimalikele ja tegelikele esitajatele jne.8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n vajalikud, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 ja järgnevad | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |- sise- |- välis- |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0,732 | 0,854 | 0,976 | 0,876 | 0,976 | 0,976 |Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,732 | 0,854 | 0,976 | 0,876 | 0,976 | 0,976 |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |6 kuni 8 koosseisulist ametikohta maksumusega 122 000 eurot aastas. |Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 ja järgnevad | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[24] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummas VÄLJA) |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |[1] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. Määrust on parandatud ELT L 48, 22.2.2008, lk 82, inglise keele puhul ELT L 202, 31.7.2008, lk 74.[2] KOM(2008) 412, 2.7.2008.[3] KOM(2008) 421, 2.7.2008.[4] KOM(2008) 800, 26.11.2008.[5] Määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).[6] KOM(2006) 91, 1.3.2006.[7] ELT L 139, 14.6.2006, lk 1.[8] Kohtuasi C-188/03: Junk , EKL 2005, lk I-885.[9] ELT C [...], [...], lk […].[10] ELT C [...], [...], lk […].[11] ELT C [...], [...], lk […].[12] ELT C [...], [...], lk […].[13] ELT L 48, 22.2.2008, lk 82.[14] KOM(2008) 421.[15] KOM(2008) 868.[16] KOM(2008) 800.[17] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[18] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[19] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[20] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[21] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[22] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[23] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[24] Täpsustage komitee liik ja rühm, mille juurde see kuulub.


				|

		52013PC0185

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 827/2004, millega keelatakse Boliiviast, Kambodžast, Ekvatoriaal-Guineast, Gruusiast ja Sierra Leonest pärit atlandi suursilm-tuuni (Thunnus obesus) import ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1036/2001 /* COM/2013/0185 final - 2013/0097 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Euroopa Liit on alates 14. novembrist 1997,
pärast nõukogu otsuse 86/238/EMÜ vastuvõtmist,[1]
olnud rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni (ICCAT
konventsiooni) osaline.
ICCAT konventsioon loob Atlandi ookeanis ja
sellega seotud meredes leiduva tuuni ja sellele lähedaste liikide kaitse ja
majandamise piirkondadevahelise koostööraamistiku Rahvusvahelise Atlandi
Tuunikaitse Komisjoni (edaspidi „ICCAT”) asutamise ja selle poolt vastu
võetavate kaitse- ja majandusmeetmete soovituste kaudu, mis saavad
konventsiooniosalistele siduvaks.
ICCAT võttis 1998. aastal vastu resolutsiooni
98-18, milles käsitletakse suurte laevade poolt konventsiooni alal teostatavat
teatamata ja reguleerimata tuunipüüki. Kõnealuse resolutsiooniga sätestati
menetlus nende riikide kindlaksmääramiseks, kelle laevad püüavad tuuni ja
sellele lähedasi liike viisil, mis vähendab ICCAT kaitse- ja majandamismeetmete
tõhusust. Resolutsioonis määrati kindlaks ka võetavad meetmed, mis vajaduse
korral hõlmavad mittediskrimineerivaid piiravaid kaubandusmeetmeid, et
kõnealuste riikide laevad ei jätkaks sellist kalapüügitava.
Pärast resolutsiooni 98-18 vastuvõtmist tegi
ICCAT püüki ja kauplemist käsitlevate andmete ning laevade tegevuse põhjal
kindlaks, et Boliivia, Kambodža, Ekvatoriaal-Guinea, Gruusia ja Sierra Leone on
riigid, kelle laevad püüavad atlandi suursilm-tuuni (Thunnus obesus)
viisil, mis vähendab selle organisatsiooni poolt võetavate kaitse- ja
majandamismeetmete tõhusust. Seetõttu soovitas ICCAT konventsiooniosalistel
võtta kooskõlas 1998. aasta resolutsiooni sätetega asjakohased meetmed, et
keelustada atlandi suursilm-tuuni ja sellest valmistatud mis tahes toodete
import eespool nimetatud riikidest.
Kõnealusest soovitusest lähtuvalt keelati määrusega
(EÜ) nr 827/2004[2]
Boliiviast, Kambodžast, Ekvatoriaal-Guineast, Gruusiast ja Sierra Leonest
pärineva atlandi suursilm-tuuni import Euroopa Liitu.
2004. aastal toimunud 14. eriistungil
tunnustas ICCAT Kambodža, Ekvatoriaal-Guinea ja Sierra Leone püüdlusi ICCAT
osutatud probleemide lahendamiseks ja soovitas lõpetada kolme kõnealuse riigi
suhtes kohaldatavad piiravad kaubandusmeetmed.
Sellest tulenevalt muudeti määrust (EÜ) nr
827/2004 määrusega (EÜ) nr 919/2005[3]
nii, et atlandi suursilm-tuuni impordikeeld jäi kehtima vaid Boliivia ja
Gruusia suhtes, Kambodžal, Ekvatoriaal-Guineal ja Sierra Leonel aga lubati
importi taasalustada.
Lisaks sellele tunnustas ICCAT oma 22.
iga-aastasel istungil Boliivia ja Gruusia püüdlusi ja kõnealuste riikide võetud
meetmeid ning võttis vastu resolutsiooni 11-19, millega tühistati keeld
importida atlandi suursilm-tuuni ja sellest valmistatud tooteid Boliiviast ja
Gruusiast.
Määrus (EÜ) nr 827/2004 (muudetud määrusega
(EÜ) nr 919/2005) tuleks seepärast kehtetuks tunnistada.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE
JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ei kohaldata
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
ICCAT, rahvusvaheline organisatsioon, kuhu
kuulub ka Euroopa Liit, on vastu võtnud otsuse, millega tühistatakse keeld
importida atlandi suursilm-tuuni ja sellest valmistatud tooteid Boliiviast ja
Gruusiast. Selleks et täita oma rahvusvahelisi kohustusi, peaks Euroopa Liit
kõnealuse otsuse ELi õigusaktides seadustama ning seetõttu tuleks määrus (EÜ)
nr 827/2004 kehtetuks tunnistada. Kuna käesolevas ettepanekus käsitletakse ühist
kaubanduspoliitikat, peaks selle õiguslik alus olema Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikkel 207.
4.           MÕJU EELARVELE
Ei kohaldata
5.           TÄIENDAV TEAVE
Ei kohaldata
2013/0097 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu
määrus (EÜ) nr 827/2004, millega keelatakse Boliiviast, Kambodžast,
Ekvatoriaal-Guineast, Gruusiast ja Sierra Leonest pärit atlandi suursilm-tuuni
(Thunnus obesus) import ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr
1036/2001
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Liit on alates 14.
novembrist 1997, pärast nõukogu otsuse 86/238/EMÜ vastuvõtmist,[4] olnud rahvusvahelise Atlandi
tuunikala kaitse konventsiooni (ICCAT-konventsiooni) osaline.
(2)       ICCAT konventsioon loob Atlandi
ookeanis ja sellega seotud meredes leiduva tuuni ja sellele lähedaste liikide
kaitse ja majandamise piirkondadevahelise koostööraamistiku Rahvusvahelise
Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (edaspidi „ICCAT”) asutamise ja selle poolt vastu
võetavate kaitse- ja majandusmeetmete soovituste kaudu, mis saavad
konventsiooniosalistele siduvaks.
(3)       ICCAT võttis 1998. aastal
vastu resolutsiooni 98-18, milles käsitletakse suurte laevade poolt
konventsiooni alal teostatavat teatamata ja reguleerimata tuunipüüki. Kõnealuse
resolutsiooniga sätestati menetlus nende riikide kindlaksmääramiseks, kelle
laevad püüavad tuuni ja sellele lähedasi liike viisil, mis vähendab ICCAT
kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust. Resolutsioonis määrati kindlaks ka
võetavad meetmed, mis vajaduse korral hõlmavad mittediskrimineerivaid piiravaid
kaubandusmeetmeid, et kõnealuste riikide laevad ei jätkaks sellist
kalapüügitava.
(4)       Pärast resolutsiooni 98-18
vastuvõtmist tegi ICCAT püüki ja kauplemist käsitlevate andmete ning laevade
tegevuse põhjal kindlaks, et Boliivia, Kambodža, Ekvatoriaal-Guinea, Gruusia ja
Sierra Leone on riigid, kelle laevad püüavad atlandi suursilm-tuuni (Thunnus
obesus) viisil, mis vähendab selle organisatsiooni poolt võetavate kaitse-
ja majandamismeetmete tõhusust.
(5)       Seepärast soovitas ICCAT
konventsiooniosalistel võtta kooskõlas 1998. aasta resolutsiooni sätetega
asjakohased meetmed, et keelustada atlandi suursilm-tuuni ja sellest
valmistatud mis tahes toodete import eespool nimetatud riikidest
(6)       Määrusega (EÜ) nr 827/2004[5] keelustati Boliiviast,
Kambodžast, Ekvatoriaal-Guineast, Gruusiast ja Sierra Leonest pärineva atlandi
suursilm-tuuni import Euroopa Liitu.
(7)       2004. aastal toimunud 14.
eriistungil tunnustas ICCAT Kambodža, Ekvatoriaal-Guinea ja Sierra Leone
püüdlusi ICCAT osutatud probleemide lahendamiseks ja soovitas lõpetada kolme
kõnealuse riigi suhtes kohaldatavad piiravad kaubandusmeetmed.
(8)       Sellest tulenevalt muudeti
määrust (EÜ) nr 827/2004 määrusega (EÜ) nr 919/2005[6] nii, et atlandi suursilm-tuuni
impordikeeld jäi kehtima vaid Boliivia ja Gruusia suhtes, Kambodžal,
Ekvatoriaal-Guineal ja Sierra Leonel aga lubati importi taasalustada.
(9)       ICCAT tunnustas oma 22.
iga-aastasel istungil Boliivia ja Gruusia püüdlusi ja kõnealuste riikide võetud
meetmeid ning võttis vastu resolutsiooni 11-19, millega tühistatakse keeld
importida atlandi suursilm-tuuni ja sellest valmistatud tooteid Boliiviast ja
Gruusiast.
(10)     Määrus (EÜ) nr 827/2004 tuleks
seetõttu kehtetuks tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrus (EÜ) nr 827/2004 tunnistatakse
kehtetuks.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33.
[2]               ELT L 127, 29.4.2004, lk 21.
[3]               ELT L 156, 18.6.2005, lk 1.
[4]               EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33.
[5]               ELT L 127, 29.4.2004, lk 21.
[6]               ELT L 156, 18.6.2005, lk 1.