               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.1.2018
            COM(2018) 31 final
            2018/0011(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            narkootiliste ainete komisjoni 61. istungjärgul Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses ainete lisamisega 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ning 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU SISU

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust narkootiliste ainete komisjoni 61. istungjärgul Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses ainete lisamisega ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ning ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni.

               2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1.ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtne konventsioon, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioon

               1972. aasta protokolliga muudetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (edaspidi „ÜRO“) 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni (edaspidi: „narkootiliste ainete konventsioon“)
                  1
                eesmärk on võidelda kooskõlastatud rahvusvaheliste meetmete abil narkootikumide kuritarvitamise vastu. Selles on esitatud kaks sekkumise ja kontrolli vormi, mis avaldavad koosmõju. Esiteks püütakse sellega lubada narkootikumide valdamist, kasutamist, levitamist, importi, eksporti, valmistamist ja tootmist ning nendega kauplemist üksnes meditsiinilistel ja teaduslikel eesmärkidel. Teiseks võideldakse selle abil rahvusvahelise koostöö kaudu ebaseadusliku uimastikaubanduse vastu, et heidutada uimastikauplejaid ja hoida ära uimastitega kauplemist.

               ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooniga (edaspidi „psühhotroopsete ainete konventsioon“)
                  2
                loodi psühhotroopsete ainete rahvusvaheline kontrollisüsteem. Sellega reageeriti kuritarvitatavate narkootikumide valiku mitmekesistumisele ja laienemisele ning kehtestati mitme sünteetilise narkootikumi suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed ühelt poolt vastavalt nende kuritarvitamise potentsiaalile ja teiselt poolt nende raviväärtusele.

               Kõik ELi liikmesriigid on narkootiliste ainete konventsiooni ja psühhotroopsete ainete konventsiooni osalised. Liit ei ole nende konventsioonide osaline.

               2.2.Narkootiliste ainete komisjon

               Narkootiliste ainete komisjon on ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (edaspidi „ECOSOC“) komisjon, mille ülesanded ja volitused on sätestatud muu hulgas narkootiliste ainete konventsioonis ja psühhotroopsete ainete konventsioonis. Komisjoni kuulub ECOSOCi valitud 53 ÜRO liikmesriiki. Praegu on narkootiliste ainete komisjoni hääleõiguslikud liikmed 12 ELi liikmesriiki
                  3
               . Liidul on narkootiliste ainete komisjonis vaatleja staatus.

               2.3.Narkootiliste ainete komisjoni kavandatav õigusakt

               Narkootiliste ainete komisjon ajakohastab korrapäraselt ainete nimekirja, mis on lisatud narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile, võttes aluseks soovitused, mille on esitanud Maailma Terviseorganisatsioon (edaspidi „WHO“), keda nõustab narkosõltuvuse eksperdikomisjon.

               WHO esitas 8. detsembril 2017 ÜRO peasekretärile soovituse
                  4
                lisada konventsioonidele lisatud nimekirjadesse 12 uut ainet.

               Narkootiliste ainete komisjon võtab 12.–16. märtsi 2018 Viinis toimuval 61. istungjärgul vastu otsused nende 12 aine lisamise kohta narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirja.

               3.LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT

               Narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjade muutmine mõjutab kõigi liikmesriikide puhul otseselt liidu õiguse kohaldamisala uimastikontrolli valdkonnas. Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsuse 2004/757/JSK (millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta)
                  5
                artiklis 1 on sätestatud, et kõnealuses raamotsuses tähendab mõiste „uimastid“ kõiki aineid, mis on hõlmatud kas narkootiliste ainete konventsiooniga või psühhotroopsete ainete konventsiooniga. Nõukogu raamotsust 2004/757/JSK kohaldatakse seega ainete suhtes, mis on loetletud narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjades. Seega mõjutab kõnealustele konventsioonidele lisatud nimekirjade iga muudatus otseselt ELi ühiseeskirju ja muudab nende kohaldamisala Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses. Seejuures ei ole oluline, kas kõnealuse aine suhtes kohaldatakse juba ELi tasandi kontrolli nõukogu otsuse 2005/387/JSK alusel.

               Neist 12 ainest, mille WHO soovitas nimekirja lisada, on ELi tasandil praegu kontrollimeetmetega hõlmatud ainult kaks: akrüloüülfentanüül (akrüülfentanüül)
                  6
                ja furanüülfentanüül
                  7
               . Tuginedes Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (edaspidi „EMCDDA“) riskihindamisaruandele, mis koostati kooskõlas nõukogu otsuse 2005/387/JSK (uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta)
                  8
                artikli 6 lõigetega 2, 3 ja 4, esitas komisjon 15. detsembril 2017 ettepanekud kohaldada kogu ELi hõlmavaid kontrollimeetmeid
                  9
                seitsme uue psühhoaktiivse aine suhtes, st karfentaniil, 4-fluoroisobutüürfentanüül (4-FIBF, pFIBF), tetrahüdrofuranüülfentanüül (THF-F), AB-CHMINACA, ADB-CHMINACA, CUMYL-4CN-BINACA ja 5F-MDMB-PINACA (5F-ADB), millest viie puhul (allajoonitud ained) tehakse ka ettepanek rahvusvahelisse ainete nimekirja lisamise kohta. Ülejäänud viie aine puhul ei ole kogu ELi hõlmavate kontrollimeetmete võtmist veel kaalutud.

               Kui narkootiliste ainete komisjonil on vaja teha otsus ainete lisamise kohta, peaksid liikmesriigid selleks komisjoni kohtumiseks valmistuma, jõudes nõukogus ühisele seisukohale. Liidu vaatlejastaatuse piiratuse tõttu peaksid sellist seisukohta väljendama narkootiliste ainete komisjonis ühiselt liidu huvides tegutsevad liikmesriigid, kes on praegu kõnealuse komisjoni liikmed. Liidul, kes ei ole narkootiliste ainete konventsiooni ega psühhotroopsete ainete konventsiooni osaline, ei ole õigust hääletada narkootiliste ainete komisjonis.

               Selleks teeb komisjon ettepaneku võtta narkootiliste ainete komisjoni 61. istungjärgul Euroopa Liidu nimel vastu ühine seisukoht ainete lisamise kohta narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjadesse. See on teine kord, kui komisjon esitab sellise ettepaneku projekti ELi ühise seisukoha kohta – eelmine ettepanek võeti vastu 2017. aasta märtsis toimunud narkootiliste ainete komisjoni istungil
                  10
               . Nõukogu võttis vastu ühise seisukoha
                  11
                ja see võimaldas ELil avaldada 2017. aasta märtsis toimunud narkootiliste ainete komisjoni istungil üksmeelselt arvamust rahvusvahelisse nimekirja lisamise kohta, kuna narkootiliste ainete komisjonis osalevad liikmeriigid hääletasid nimekirja lisamise poolt kooskõlas vastu võetud ühise seisukohaga.

               4.ÕIGUSLIK ALUS

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline. Narkootiliste ainete komisjon on kõnealuse artikli tähenduses „lepingus sätestatud organ“, kuna tegemist on asutusega, millele on narkootiliste ainete konventsiooni ja psühhotroopsete ainete konventsiooniga antud eriülesanded.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  12
               .

               Ainete lisamist käsitlevad narkootiliste ainete komisjoni otsused on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 tähenduses „õigusliku toimega aktid“. Narkootiliste ainete konventsiooni ja psühhotroopsete ainete konventsiooni kohaselt on narkootiliste ainete komisjoni otsused automaatselt siduvad, välja arvatud juhul, kui lepinguosaline on ettenähtud tähtaja jooksul esitanud otsuse ECOSOCile läbivaatamiseks
                  13
               . Kõnealuses küsimuses tehtavad ECOSOCi otsused on lõplikud. Ainete lisamist käsitlevatel narkootiliste ainete komisjoni otsustel on liidu õiguse ja eelkõige nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK alusel õiguslikud tagajärjed ka ELi õiguskorrale. Narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjade muutmine mõjutab otseselt kõnealuse liidu õigusakti kohaldamisala.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ebaseadusliku uimastikaubandusega.

               Seega on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõige 1, milles on ebaseaduslik uimastikaubandus määratletud kui üks eriti ohtlikest piiriülese mõõtmega kuriteoliikidest ning millega antakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule volitused kehtestada miinimumeeskirjad kuritegude ja karistuste määratlemiseks ebaseadusliku uimastikaubanduse valdkonnas.

               4.3.Muutuv geomeetria

               Kooskõlas protokolli nr 36 (aluslepingutele lisatud protokoll üleminekusätete kohta) artikli 10 lõikega 4 teatas Ühendkuningriik, et ta ei aktsepteeri täielikke volitusi, mis on antud komisjonile ja Euroopa Kohtule seoses enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu võetud kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostöö valdkonna õigusaktidega. Sellest tulenevalt on alates 1. detsembrist 2014 lõpetatud Ühendkuningriigi suhtes nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK ja nõukogu otsuse 2005/387/JSK kohaldamine
                  14
               .

               Kuna ainete lisamist käsitlevad narkootiliste ainete komisjoni otsused ei mõjuta ühiseid eeskirju ebaseadusliku uimastikaubanduse valdkonnas, mis on Ühendkuningriigile siduvad, ei osale Ühendkuningriik nõukogu otsuse vastuvõtmisel, millega kehtestatakse liidu nimel võetav seisukoht ainete lisamist käsitlevate otsuste vastuvõtmisel.

               4.4.Kokkuvõte

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõige 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2018/0011 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               narkootiliste ainete komisjoni 61. istungjärgul Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses ainete lisamisega 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ning 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 83 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) 1961. aasta narkootiliste ainete ühtne konventsioon, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga,
                  15
                (edaspidi „narkootiliste ainete konventsioon“) jõustus 8. augustil 1975.

               (2)Narkootiliste ainete konventsiooni artikli 3 kohaselt võib narkootiliste ainete komisjon otsustada lisada kõnealusele konventsioonile lisatud nimekirjadesse uusi aineid. Komisjon võib nimekirju muuta üksnes vastavalt Maailma Terviseorganisatsiooni (edaspidi „WHO“) soovitustele, kuid ta võib ka otsustada WHO soovitatud muudatusi mitte teha.

               (3)ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioon (edaspidi „psühhotroopsete ainete konventsioon“)
                  16
                jõustus 16. augustil 1976.

               (4)Psühhotroopsete ainete konventsiooni artikli 2 kohaselt võib narkootiliste ainete komisjon WHO soovitustele tuginedes otsustada lisada kõnealusele konventsioonile lisatud nimekirjadesse uusi aineid või need sealt kustutada. Sellel komisjonil on laialdane kaalutlusõigus arvestada majanduslikke, sotsiaalseid, õiguslikke, halduslikke ja muid tegureid, kuid ta ei või käituda meelevaldselt.

               (5)Mõlemale konventsioonile lisatud nimekirjade muutmine mõjutab otseselt liidu õiguse kohaldamisala uimastikontrolli valdkonnas. Ainete suhtes, mis on loetletud narkootiliste ainete konventsioonile ning psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjades, kohaldatakse raamotsust 2004/757/JSK
                  17
               . Seega mõjutab kõnealustele konventsioonidele lisatud nimekirjade iga muudatus otseselt liidu ühiseid eeskirju ja muudab nende kohaldamisala Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses.

               (6)Narkootiliste ainete komisjonil on kavas teha oma 12.–16. märtsil 2018 Viinis toimuval 61. istungjärgul otsused 12 uue aine lisamise kohta konventsioonidele lisatud nimekirjadesse.

               (7)Liit ei ole asjaomaste ÜRO konventsioonide osaline. Liidul on narkootiliste ainete komisjonis, kus on praegu õigus hääletada 12 liikmesriigil, vaatleja staatus. Seepärast on vaja, et nõukogu volitaks liikmesriike väljendama liidu seisukohta seoses ainete lisamisega narkootiliste ainete konventsioonile ning psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjadesse, kuna otsused uute ainete lisamise kohta konventsioonidele lisatud nimekirjadesse kuuluvad liidu ainupädevusse.

               (8)WHO esitas ÜRO peasekretärile 8. detsembril 2017 soovituse lisada üks uus aine narkootiliste ainete konventsiooni I ja IV nimekirja, viis uut ainet narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja ning kuus uut ainet psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja
                  18
               .

               (9)WHO narkosõltuvuse eksperdikomisjoni (edaspidi „eksperdikomisjon“) hinnangul on karfentaniil (metüül 1-(2-fenüületüül)-4-[fenüül(propanoüül)amino]piperidiin-4-karboksülaat) sünteetiline opioid ning seda peetakse üheks kõige tugevamõjulisemaks teadaolevaks opioidiks. Karfentaniil on 16 liikmesriigis kontrollitav ühend ja seda kasutatakse peamiselt suurte loomade rahustina. Karfentaniil ei ole ette nähtud inimeste raviks. Selle puhul ei ole registreeritud raviotstarvet ning selle kasutamine on põhjustanud surmajuhtumeid. Leidub piisavalt tõendeid selle kohta, et seda kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervise ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda karfentaniili narkootiliste ainete konventsiooni I ja IV nimekirja.

               (10)Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus jälgib karfentaniili kui uut psühhoaktiivset ainet kooskõlas nõukogu otsuse 2005/387/JSK tingimustega
                  19
               . Seitse liikmesriiki on teatanud karfentaniili konfiskeerimisest. Seda müüakse turul avalikult ning ka segatuna heroiini ja muude opioididega. Seda on seostatud tõsiste kõrvalnähtudega ja ainet on organismist leitud vähemalt 60 liidus toimunud surmajuhtumi puhul. Karfentaniil on läbinud Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse riskihindamise. Komisjon tegi 15. detsembril 2017 ettepaneku kohaldada karfentaniili suhtes nõukogu otsuse 2005/387/JSK
                  20
                kohaseid kontrollimeetmeid.

               (11)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda karfentaniil narkootiliste ainete konventsiooni I ja IV nimekirja.

               (12)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on okfentaniil (N-(2-fluorofenüül)-2-metoksü-N-[1-(2-fenüületüül)piperidiin-4-üül]atseetamiid) struktuurselt sarnane ühend narkootilise valuvaigistina kasutatavale fentanüülile. Okfentaniil ei ole üheski riigis ravimina kasutamiseks heaks kiidetud. Leidub piisavalt tõendeid selle kohta, et seda kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline, ning sellest võib saada rahvatervise ja sotsiaalne probleem, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seega soovitab WHO kanda okfentaniili narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (13)Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus jälgib okfentaniili kui uut psühhoaktiivset ainet kooskõlas otsuse 2005/387/JSK tingimustega. Okfentaniili on avastatud 12 liikmesriigis. Seda müüakse turul avalikult ning seda leidub müüdud heroiini proovides. Seda on seostatud tõsiste kõrvalnähtude, sealhulgas surmajuhtumitega ning seda on käsitletud liidu varajase hoiatamise süsteemi saadetud kahes rahvatervisega seotud hoiatuses.

               (14)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda okfentaniil narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (15)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on furanüülfentanüül (Fu-F; N-fenüül-N-[1-(2-fenüületüül)piperidiin-4-üül]furaan-2-karboksamiid) sünteetiline opioid ja fentanüülile struktuurselt sarnane kontrollitav aine, mida kasutatakse laialdaselt meditsiinis üldanesteesia osana nii operatsioonide käigus kui ka valuravis. See on fentanüüli derivaat, millel on kaks iseloomulikku omadust: a) kõrgem rasvas lahustuvus, mis võimaldab kiiret imendumist üldvereringesse; b) sellel on μ-opioidretseptorite suhtes märkimisväärselt suurem afiinsus kui morfiinil. Need omadused annavad furanüülfentanüülile väga ohtliku farmakoloogilise profiili. Viimastel aastatel on selle aine kasutamisest tingitud surmajuhtumite arv suurenenud. Furanüülfentanüüli raviotstarvet ei ole registreeritud. Leidub piisavalt tõendeid selle kohta, et seda kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervise ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda furanüülfentanüüli narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (16)Furanüülfentanüüli suhtes kohaldatakse juba otsuse 2005/387/JSK
                  21
                kohaseid kontrollimeetmeid liidu tasandil.

               (17)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda furanüülfentanüül narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (18)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on akrüloüülfentanüül (akrüülfentanüül; N-(1-fenetüülpiperidiin-4-üül)-N-fenüülakrüülamiid) sünteetiline opioid ja fentanüüli struktuurile sarnane kontrollitav aine, mida kasutatakse laialdaselt meditsiinis üldanesteesia osana nii operatsioonide käigus kui ka valuravis. Akrüloüülfentanüüli kasutatakse ja kuritarvitatakse ka mitteravilisel otstarbel samas olukorras ja sama soovitud mõju saavutamiseks kui muid opioide. Akrüloüülfentanüüli puhul ei ole registreeritud raviotstarvet ning selle kasutamine on põhjustanud surmajuhtumeid. Leidub piisavalt tõendeid selle kohta, et seda kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervise ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda akrüloüülfentanüüli narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (19)Akrüloüülfentanüüli suhtes kohaldatakse juba otsuse 2005/387/JSK
                  22
                kohaseid kontrollimeetmeid liidu tasandil.

               (20)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda akrüloüülfentanüül narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (21)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on 4-fluoroisobutüürfentanüül (4F-iBF, 4-FIBF, pFIBF; N-(4-fluorofenüül)-N-(1-fenetüülpiperidiin-4-üül)isobutüüramiid) sünteetiline opioid. 4-fluoroisobutüürfentanüül on üks viimaseid fentanüüli derivaate, mida müüakse ja kasutatakse sarnaselt muude seaduslike ja ebaseaduslike opioididega. Praegu on tõendeid selle kohta, et 4-fluoroisobutüürfentanüül põhjustab sellele eelnenud fentanüüli derivaatidega sarnaseid riske rahvatervisele. 4-fluoroisobutüürfentanüüli puhul ei ole registreeritud raviotstarvet ning selle kasutamine on põhjustanud surmajuhtumeid. Leidub piisavalt tõendeid selle kohta, et seda kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervise ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda 4-fluoroisobutüürfentanüüli narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (22)Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus jälgib 4-fluoroisobutüürfentanüüli kui uut psühhoaktiivset ainet kooskõlas otsuse 2005/387/JSK tingimustega. 4-fluoroisobutüürfentanüüli on konfiskeeritud neljas liikmesriigis. Seda müüakse turul avalikult. Seda on seostatud tõsiste kõrvalnähtudega ja ainet on organismist leitud vähemalt 16 surmajuhtumi puhul. 4-fluoroisobutüürfentanüül on läbinud Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse riskihindamise. Komisjon tegi 15. detsembril 2017 ettepaneku kohaldada 4-fluoroisobutüürfentanüüli suhtes otsuse 2005/387/JSK
                  23
                kohaseid kontrollimeetmeid.

               (23)Seetõttu peaksid Euroopa Liidu liikmesriigid võtma seisukoha kanda 4-fluoroisobutüürfentanüül narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (24)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on tetrahüdrofuranüülfentanüül (THF-F; N-fenüül-N-[1-(2-fenüületüül)piperidiin-4-üül] tetrahüdrofuraan-2-karboksamiid) sünteetiline opioid. In vitro uuringute käigus kogutud andmed, toksikoloogiliste uuringute käigus saadud tulemused ja kasutusviiside kohta kogutud andmed näitavad, et tetrahüdrofuranüülfentanüül on tõenäoliselt inimeste puhul narkootiline valuvaigisti, mida võidakse kuritarvitada ja millest võib tekkida sõltuvus sarnaselt fentanüüli ja teiste ebaseaduslike opioididega. Tetrahüdrofuranüülfentanüüli puhul ei ole registreeritud raviotstarvet ning selle kasutamine on põhjustanud surmajuhtumeid. Leidub piisavalt tõendeid selle kohta, et seda kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervise ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda tetrahüdrofuranüülfentanüüli narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (25)Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus jälgib tetrahüdrofuranüülfentanüüli kui uut psühhoaktiivset ainet kooskõlas otsuse 2005/387/JSK tingimustega. Tetrahüdrofuranüülfentanüüli on konfiskeeritud ühes liikmesriigis. Seda müüakse turul avalikult. Seda on seostatud tõsiste kõrvalnähtudega ja ainet on organismist leitud vähemalt 14 surmajuhtumi puhul. Tetrahüdrofuranüülfentanüül on läbinud Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse riskihindamise. Komisjon tegi 15. detsembril 2017 ettepaneku kohaldada tetrahüdrofuranüülfentanüüli suhtes otsuse 2005/387/JSK
                  24
                kohaseid kontrollimeetmeid.

               (26)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda tetrahüdrofuranüülfentanüül (THF-F) narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (27)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on 4-fluoroamfetamiin (4-FA; 1-(4-fluorofenüül)propaan-2-amiin) fenetüülamiin. See vaadati kriitiliselt läbi juba 2015. aasta novembris toimunud WHO narkosõltuvuse eksperdikomisjoni 37. kohtumisel. Komisjon soovitas kohtumise ajal mitte kehtestada 4-fluoroamfetamiini suhtes rahvusvahelist kontrolli, kuna puudusid piisavad andmed sõltuvuse, kuritarvitamise ja rahvatervisele avalduvate riskide kohta, aga hoida seda järelevalve all. Suurem osa uutest kogutud andmetest pärineb Euroopast ning osutab suurenenud kasutamisele ja populaarsusele ning suuremale arvule teadetele, mis on seotud selle narkootikumi tõsise kahjuliku mõjuga, sealhulgas suure kahjuliku toimega südamele ja veresoonkonnale. Leidub piisavalt tõendeid selle kohta, et seda kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervise ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda 4-fluoroamfetamiin psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (28)Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus jälgib 4-fluoroamfetamiini kui uut psühhoaktiivset ainet kooskõlas otsuse 2005/387/JSK tingimustega. 4-fluoroamfetamiini on avastatud 21 liikmesriigis. Seda müüakse turul avalikult ja seda segatakse sageli amfetamiiniga või müüakse amfetamiinina. Seda on seostatud tõsiste kõrvalnähtude, sealhulgas surmajuhtumitega.

               (29)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda 4-fluoroamfetamiin (4-FA) psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (30)Eksperdikomisjoni hinnangul kujutab AB-PINACA (N-[(2S)-1-amino-3-metüül-1-oksobutaan-2-üül]-1-pentüül-1H-indasool-3-karboksamiid) kuritarvitamine endast suurt ohtu rahvatervisele ja ühiskonnale. AB-PINACA on sünteetiline kannabinoidretseptori agonist. Leidub piisavalt tõendeid selle kohta, et seda kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervise ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda AB-PINACA psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (31)Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus jälgib ainet AB-PINACA kui uut psühhoaktiivset ainet kooskõlas otsuse 2005/387/JSK tingimustega. Ainet AB-PINACA on avastatud 12 liikmesriigis. Seda müüakse turul avalikult.

               (32)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda AB-PINACA psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (33)Eksperdikomisjoni hinnangul kujutab AB-CHMINACA (N-(1-amino-3-metüül-1-oksobutaan-2-üül)-1-(tsükloheksüülmetüül)-1H-indasool-3-karboksamiid) kuritarvitamine endast suurt ohtu rahvatervisele ja ühiskonnale. AB-CHMINACA on sünteetiline kannabinoidretseptori agonist, millel on aminoalküülindasooli struktuur ja mida kasutatakse kanepiasendajatena müüdavate toodete toimeainena. Ainel AB-CHMINACA ei ole teadaolevat ravilist ega meditsiinilist otstarvet. Leidub piisavalt tõendeid selle kohta, et seda kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervise ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda AB-CHMINACA psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (34)Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus jälgib ainet AB-CHMINACA kui uut psühhoaktiivset ainet kooskõlas otsuse 2005/387/JSK tingimustega. Ainet AB-CHMINACA on avastatud 24 liikmesriigis. Seda müüakse turul avalikult. Seda on seostatud tõsiste kõrvalnähtudega ja ainet on organismist leitud vähemalt 31 surmajuhtumi puhul. AB-CHMINACA on läbinud Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse riskihindamise. Euroopa Komisjon tegi 18. detsembril 2017 ettepaneku kohaldada AB-CHMINACA suhtes otsuse 2005/387/JSK
                  25
                kohaseid kontrollimeetmeid.

               (35)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda AB-CHMINACA psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (36)Eksperdikomisjoni hinnangul kujutab 5F-PB-22 (kinoliin-8-üül 1-(5-fluoropentüül)-1H-indool-3-karboksülaat) kuritarvitamine endast suurt ohtu rahvatervisele ja ühiskonnale. 5F-PB-22 on sünteetiline kannabinoidretseptori agonist. Leidub piisavalt tõendeid selle kohta, et seda kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervise ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda 5F-PB-22 psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (37)Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus jälgib ainet 5F-PB-22 kui uut psühhoaktiivset ainet kooskõlas otsuse 2005/387/JSK tingimustega. Ainet 5F-PB-22 on avastatud 4 liikmesriigis. Seda müüakse turul avalikult.

               (38)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda 5F-PB-22 psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (39)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt kujutab UR-144 ((1-pentüül-1H-indool-3-üül)(2,2,3,3-tetrametüültsüklopropüül)metanoon) kuritarvitamine endast märkimisväärset ohtu rahvatervisele ja ühiskonnale. UR-144 on sünteetiline kannabinoidretseptori agonist, mis vaadati varem kriitiliselt läbi WHO narkosõltuvuse eksperdikomisjoni 36. kohtumisel 2014. aastal. Komitee soovitas selle kohtumise raames hoida ainet UR-144 järelevalve all, kuna puudusid teaduslikud andmed ainult ainest UR-144 põhjustatud surmavate või mittesurmavate mürgistuste kohta. Nüüd leidub piisavalt tõendeid selle kohta, et seda kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervise ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda UR-144 psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (40)Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus jälgib ainet UR-144 kui uut psühhoaktiivset ainet kooskõlas otsuse 2005/387/JSK tingimustega. Ainet UR-144 on avastatud 16 liikmesriigis. Seda müüakse turul avalikult. Seda on seostatud tõsiste kõrvalnähtudega ning seda on käsitletud liidu varajase hoiatamise süsteemi saadetud rahvatervisega seotud hoiatuses.

               (41)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda UR-144 psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (42)Eksperdikomisjoni hinnangul kujutab 5F-ADB (5F-MDMB-PINACA; metüül 2-{[1-(5-fluoropentüül)-1H-indasool-3-karbonüül]amino}-3,3-dimetüülbutanoaat) kuritarvitamine endast suurt ohtu rahvatervisele ja ühiskonnale. 5F-ADB on sünteetiline kannabinoidretseptori agonist, millel on aminoalküülindasooli struktuur ja mida kasutatakse kanepiasendajatena müüdavate toodete toimeainena. Ainel 5F-ADB ei ole teadaolevat ravilist ega meditsiinilist otstarvet. Leidub piisavalt tõendeid selle kohta, et seda kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervise ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda 5F-ADB psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (43)Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus jälgib ainet 5F-ADB kui uut psühhoaktiivset ainet kooskõlas otsuse 2005/387/JSK tingimustega. Ainet 5F-ADB on avastatud 25 liikmesriigis. Seda müüakse turul avalikult. Seda on seostatud tõsiste kõrvalnähtudega ja ainet on organismist leitud vähemalt 28 surmajuhtumi puhul. 5F-ADB on läbinud Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse riskihindamise. Euroopa Komisjon tegi 15. detsembril 2017 ettepaneku kohaldada 5F-ADB suhtes otsuse 2005/387/JSK
                  26
                kohaseid kontrollimeetmeid.

               (44)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda 5F-ADB psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (45)On asjakohane kehtestada liidu nimel narkootiliste ainete komisjonis võetav seisukoht, kuna asjaomastele ÜRO konventsioonidele lisatud nimekirjadesse 12 uue aine lisamise kohta tehtavad otsused võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt raamtotsust 2004/757/JSK ja otsust 2005/387/JSK.

               (46)Liidu seisukohta väljendavad ühiselt tegutsedes liikmesriigid, kes on narkootiliste ainete komisjoni liikmed.

               (47)Raamotsus 2004/757/JSK ja otsus 2005/387/JSK on Taani jaoks siduvad ning seetõttu osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

               (48)Raamotsus 2004/757/JSK ja otsus 2005/387/JSK on Iirimaa jaoks siduvad ning seetõttu osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

               (49)Raamotsus 2004/757/JSK ja otsus 2005/387/JSK ei ole Ühendkuningriigi jaoks siduvad ning seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel vastu 12.–16. märtsil 2018 toimuval narkootiliste ainete komisjoni 61. istungjärgul, kui kõnealusel asutusel palutakse võtta vastu otsused ainete lisamise kohta ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsele konventsioonile (muudetud 1972. aasta protokolliga) ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjadesse, on esitatud lisas.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud seisukohta väljendavad ühiselt tegutsedes liikmesriigid, kes on narkootiliste ainete komisjoni liikmed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ÜRO lepingud, kd 978, nr 14152.

                     (2)

                        ÜRO lepingud, kd 1019, nr 14956.

                     (3)

                        Austria, Belgia, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Madalmaad, Prantsusmaa, Saksamaa, Slovakkia, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.

                     (4)

                        8. detsembril 2017 uuesti kokku kutsutud narkootiliste ainete komisjoni 60. istungjärgul esitatud suuline avaldus; vt ka 39. narkosõltuvuse eksperdikomisjoni aruande väljavõte (http://www.who.int/mason/entity/medicines/news/2017/letter-DG-39thECDDrecommendations.pdf).

                     (5)

                        ELT L 335, 11.11.2004, lk 8.

                     (6)

                        Nõukogu 25. septembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1774 N-(1-fenetüülpiperidiin-4-üül)-N-fenüülakrüülamiidi (akrüloüülfentanüüli) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (ELT L 251, 29.9.2017, lk 21).

                     (7)

                        Nõukogu 15. novembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2170 N-fenüül-N-[1-(2-fenüületüül)piperidiin-4-üül]furaan-2-karboksamiidi (furanüülfentanüüli) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (ELT L 306, 22.11.2017, lk 19).

                     (8)

                        ELT L 127, 20.5.2005, lk 32.

                     (9)

                        COM(2017) 756, COM(2017) 757, COM(2017) 758, COM(2017) 759, COM(2017) 764, COM(2017) 765, COM(2017) 766.

                     (10)

                        COM(2017) 72 final.

                     (11)

                        Vastu võetud 7. märtsil 2017 üldasjade nõukogu poolt.

                     (12)

                        Euroopa Liidu Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (13)

                        Narkootiliste ainete konventsiooni artikli 3 lõige 7. Psühhotroopsete ainete konventsiooni artikli 2 lõige 7.

                     (14)

                        Vt komisjoni 1. detsembri 2014. aasta otsus 2014/858/EL, milles käsitletakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi teatamist oma soovist osaleda politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonna liidu õigusaktides, mis on võetud vastu enne Lissaboni lepingu jõustumist ja mis ei ole Schengeni acquis’ osa (ELT L 345, 1.12.2014, lk 6). Punktid 29 ja 33 loetelus liidu õigusaktidest, mis on enne Lissaboni lepingu jõustumist võetud vastu kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostöö valdkonnas ning mille kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpetatakse alates 1. detsembrist 2014 vastavalt protokolli nr 36 („Üleminekusätete kohta“) artikli 10 lõike 4 teisele lausele (ELT C 430, 1.12.2014, lk 17).

                     (15)

                        ÜRO lepingud, kd 978, nr 14152.

                     (16)

                        ÜRO lepingud, kd 1019, nr 14956.

                     (17)

                        Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsus 2004/757/JSK, millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta (ELT L 335, 11.11.2004, lk 8).

                     (18)

                        8. detsembril 2017 uuesti kokku kutsutud narkootiliste ainete komisjoni 60. istungjärgul esitatud suuline avaldus; vt ka 39. narkosõltuvuse eksperdikomisjoni aruande väljavõte (http://www.who.int/mason/entity/medicines/news/2017/letter-DG-39thECDDrecommendations.pdf).

                     (19)

                        Nõukogu otsus 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (ELT L 127, 20.5.2005, lk 32).

                     (20)

                        Ettepanek: nõukogu rakendusotsus uue psühhoaktiivse aine metüül 1-(2-fenüületüül)-4-[fenüül(propanoüül)amino]piperidiin-4-karboksülaadi (karfentaniili) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (COM(2017) 765).

                     (21)

                        Nõukogu 15. novembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2170 N-fenüül-N-[1-(2-fenüületüül)piperidiin-4-üül]furaan-2-karboksamiidi (furanüülfentanüüli) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (ELT L 306, 22.11.2017, lk 19).

                     (22)

                        Nõukogu 25. septembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1774 N-(1-fenetüülpiperidiin-4-üül)-N-fenüülakrüülamiidi (akrüloüülfentanüüli) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (ELT L 251, 29.9.2017, lk 21).

                     (23)

                        Ettepanek: nõukogu rakendusotsus uue psühhoaktiivse aine N-(4-fluorofenüül)-2-metüül-N-[1-(2-fenüületüül)piperidiin-4-üül]propaanamiidi (4-fluoroisobutürüülfentanüüli) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (COM(2017) 756).

                     (24)

                        Ettepanek: nõukogu rakendusotsus uue psühhoaktiivse aine N-fenüül-N-[1-(2-fenüületüül)piperidiin-4-üül]oksolaan-2-karboksamiidi (tetrahüdrofuranüülfentanüül; THF-F) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (COM(2017) 759).

                     (25)

                        Ettepanek: nõukogu rakendusotsus uue psühhoaktiivse aine N-(1-amino-3-metüül-1-oksobutaan-2-üül)-1-(tsükloheksüülmetüül)-1H-indasool-3-karboksamiidi (AB-CHMINACA) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (COM(2017) 758).

                     (26)

                        Ettepanek: nõukogu rakendusotsus uue psühhoaktiivse aine metüül 2-{[1-(5-fluoropentüül)-1H-indasool-3-karbonüül]amino}-3,3-dimetüülbutanoaadi (5F-MDMB-PINACA) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (COM(2017) 766).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.1.2018
            COM(2018) 31 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            narkootiliste ainete komisjoni 61. istungjärgul Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses ainete lisamiseks 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ning 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni

               LISA

               Narkootiliste ainete komisjoni liikmeks olevate ja ühiselt liidu huvides tegutsevate liikmesriikide poolt 12.–16. märtsil 2018 narkootiliste ainete komisjoni 61. istungjärgul võetav seisukoht seoses muudatustega teatavate ainete kontrolli ulatuses:

               (1)Karfentaniil tuleb lisada narkootiliste ainete konventsiooni I ja IV nimekirja.

               (2)Okfentaniil tuleb lisada narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (3)Furanüülfentanüül (Fu-F) tuleb lisada narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (4)Akrüloüülfentanüül (akrüülfentanüül) tuleb lisada narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (5)4-fluoroisobutanoüülfentanüül (4-FIBF, pFIBF) tuleb lisada narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (6)Tetrahüdrofuranüülfentanüül (THF-F) tuleb lisada narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               (7)4-fluoroamfetamiin (4-FA) tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (8)AB-PINACA tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (9)AB-CHMINACA tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (10)5F-PB-22 tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (11)UR-144 tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               (12)5F-ADB tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.1.2018
            COM(2018) 19 final
            2018/0004(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (edaspidi „ICAO“) võetav seisukoht seoses tsiviillennunduse valdkonnas õigusliku toimega aktide kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Chicago konventsioon

               ICAO asutati rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga (edaspidi „Chicago konventsioon“), mis allkirjastati 1944. aastal Chicagos ja mis jõustus 4. aprillil 1947. Kõik Euroopa Liidu liikmesriigid on selle konventsiooni osalised ja seega ICAO liikmed. Liit ei ole Chicago konventsiooni osaline, kuid tal on ICAOs vaatleja staatus.

               2.2.Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon

               ICAO võtab vastu rahvusvahelisi tsiviillennunduse standardeid, eelkõige lennundusohutuse, aeronavigatsiooni ja lennuliikluse korraldamise, keskkonna, lennundusjulgestuse, lennutranspordi majandusliku arendamise, reisijate õiguste ja reisijateveo hõlbustamise valdkonnas. Kõnealused valdkonnad on hõlmatud Lissaboni lepingu sätetega ning kuuluvad suures osas Euroopa Liidu pädevusse. ELi eesmärk on võimaluste piires tagada kooskõla rahvusvaheliste tsiviillennunduse standarditega.

               2.3.Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis kavandatavad õigusliku toimega aktid

               ICAO üldised tegevussuunad igas eespool nimetatud valdkonnas võetakse vastu ICAO assambleel ajavahemikuks, mis vastab kolmele aastale järgmise ICAO assambleeni.

               On tehtud ettepanek, et ELi seisukoht ICAOs määratakse kindlaks kaheastmelisest lähenemisviisist lähtudes. Nõukogu otsusega määratakse igaks ICAO kolmeaastaseks ajavahemikuks kindlaks liidu seisukohti kajastavad mitmeaastased juhtpõhimõtted ja tegevussuunad. Seejärel ajakohastatakse neid igaks ICAO nõukogu istungjärguks komisjoni mitteametlike dokumentidega, mille üle arutatakse ELi nõukogu asjaomases organis. Sellist lähenemisviisi rakendatakse praegu ka muudes rahvusvahelistes organisatsioonides, täpsemalt sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees
                  1
               .

               3. Liidu nimel võetav seisukoht

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on sõnastada liidu seisukoht ICAOs käesolevaks kolmeaastaseks ajavahemikuks, mil rakendatakse ICAO 2016.–2019. aasta tööprogrammi vastavalt ICAO assamblee 39. istungjärgu soovitustele ja järeldustele.

               ICAO otsustusprotsessi iseloomu tõttu teeb komisjon ettepaneku eespool nimetatud kaheosaliseks lähenemisviisiks. ICAO nõukogu on juhtorgan, mille vastutusalasse kuulub ICAO-le õiguslikku toimet avaldavate aktide vastuvõtmine. ICAO sise-eeskirjadega on sätestatud ICAO nõukogu liikmete, ICAO nõukogu presidendi ja ICAO peasekretäri poolt dokumentide esitamise lõpptähtajaks ajavahemik kümne päeva ja 24 tunni vahel enne ICAO nõukogu istungjärku, sõltuvalt dokumentide laadist. Alles sel hetkel on kõik esitatud dokumendid kättesaadavad ning komisjonil on võimalik neid analüüsida, et sõnastada liidu seisukoht ICAO nõukogus arutatavates ELi pädevusse kuuluvates küsimustes. Dokumentide kättesaadavuse ja ICAO nõukogu istungjärgu alguse vaheline ajaraamistik ei võimalda ette valmistada ega vastu võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõike 9 kohast nõukogu otsust.

               Seetõttu tehakse ettepanek võtta vastu ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohane nõukogu otsus, milles käsitletakse ELi seisukohta käesolevaks kolmeaastaseks ajavahemikuks, ning täiendada seda komisjoni mitteametlike dokumentidega igaks ICAO nõukogu istungjärguks.

               Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi poliitikaga tsiviillennunduse valdkonnas, eelkõige tsiviillennunduse ohutuse, aeronavigatsiooni ja lennuliikluse korraldamise, keskkonna, lennundusjulgestuse, lennutranspordi majandusliku arendamise, reisijate õiguste ja reisijateveo hõlbustamise valdkonnas.

               4. Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  2
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               ICAO on lepinguga, s.t Chicago konventsiooniga ettenähtud organ.

               Aktid, mille ICAO peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Kavandatavad aktid võivad otsustavalt mõjutada tsiviillennunduse valdkonna ELi õigusaktide sisu. Seda seetõttu, et ICAO vastuvõetud standardeid kohaldatakse Chicago konventsiooni alusel, välja arvatud juhul, kui lepinguosaline riik teatab ICAO-le erinevusest (Chicago konventsiooni artikkel 38). Lisaks soovib EL võimaluste piires tagada kooskõla rahvusvaheliste tsiviillennunduse standarditega.

               Kavandatavad aktid ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatavate aktidega taotletakse eesmärke ja reguleeritakse ühise transpordipoliitika ja liidu keskkonnapoliitika valdkondi. Kavandatavate aktide kõnealused aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega.

               Seepärast moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 ja artikkel 191.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 ja artikkel 191 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2018/0004 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 ja artiklit 191 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (edaspidi „Chicago konventsioon“) artikli 47 kohaselt võib Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (edaspidi „ICAO“) vastu võtta rahvusvahelisi tsiviillennunduse standardeid, eelkõige lennundusohutuse, aeronavigatsiooni ja lennuliikluse korraldamise, keskkonna, lennundusjulgestuse, lennutranspordi majandusliku arendamise, reisijate õiguste ja reisijateveo hõlbustamise valdkonnas.

               (2)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel ICAOs võetav seisukoht, kuna ICAO võtab vastu akte, mis võivad otsustavalt mõjutada tsiviillennunduse valdkonna ELi õigusaktide sisu.

               (3)Kuna ICAO sise-eeskirjad, eelkõige ICAO nõukogu töökord, ei võimalda sõnastada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohast liidu seisukohta õigeaegselt, on kirjeldatud olukorras asjakohane sõnastada selline seisukoht mitmeks aastaks, kusjuures see hõlmaks juhtpõhimõtteid ja tegevussuundi ning raamistikku selle iga-aastaseks täpsustamiseks. Samal ajal arutatakse ICAOs enamjaolt teemade üle, mis puudutavad küsimusi, mis on hõlmatud iga kolme aasta järel kohtuva ICAO assamblee kehtestatud tööprogrammiga. ICAO konkreetses raamistikus on seega võimalik sõnastada liidu poolt ICAOs võetav üldseisukoht.

               (4)Selleks et edendada ohutut, turvalist, tõhusat, toimivat, avatud, majanduslikult elujõulist ja keskkonnahoidlikku lennutranspordisüsteemi, tuleks liidu seisukoha sõnastamisel lähtuda liidu eesmärkidest tema ühise transpordipoliitika ja keskkonnapoliitika raames, mis on kehtestatud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artiklile 191.

               (5)Nõukogu otsuses (EL) 2016/915
                  4
                on kindlaks määratud seisukoht, mis võetakse liidu nimel seoses rahvusvahelise vahendiga, mis koostatakse ICAO organites ning mille eesmärk on rakendada alates 2020. aastast rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet, mille elemente ICAO veel arutab. Liidu seisukohta selles küsimuses tuleks reguleerida üksnes otsusega (EL) 2016/915, mis on selles küsimuses käesolevast otsusest konkreetsem,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               I lisas on esitatud liidu poolt Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (edaspidi „ICAO“) võetav seisukoht, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega otsuseid.

               Nõukogu hindab kõnealust seisukohta ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepanekul läbi, eelkõige selleks, et kajastada ICAO 40. assamblee tulemust.

               Artikkel 2

               Liidu poolt ICAO nõukogu istungjärkudel võetavat seisukohta täpsustatakse üksikasjalikult vastavalt II lisale.

               Artikkel 3

               Liidu nimel võetavat seisukohta väljendavad ICAO organites ühiselt liidu huvides tegutsevad liikmesriigid, keda abistab komisjon vastavalt liidu vaatlejastaatusele.

               Artikkel 4

               Käesoleva otsuse kohaldamine ei piira otsuse (EL) 2016/915 kohaldamist.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 14. märtsi 2016. aasta otsus (EL) 2016/381 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees (ELT L 72, 17.3.2016, lk 53–56).

                     (2)

                        Kohtuasi C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (3)

                        Kohtuasi C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        Nõukogu 30. mai 2016. aasta otsus (EL) 2016/915 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel seoses rahvusvahelise vahendiga, mis koostatakse Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsiooni organites ning mille eesmärk on rakendada alates 2020. aastast rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet (ELT L 153, 10.6.2016, lk 32–34).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.1.2018
            COM(2018) 19 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis

               I LISA

                  EUROOPA LIIDU NIMEL RAHVUSVAHELISES TSIVIILLENNUNDUSORGANISATSIOONIS VÕETAV SEISUKOHT

               Juhtpõhimõtted

               Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (edaspidi „ICAO“) ühiselt liidu huvides tegutsevad liikmesriigid:

               (a)tegutsevad vastavalt liidu poolt lennunduspoliitika raames taotletavatele eesmärkidele, milleks on ohutu, turvalise, tõhusa, toimiva, avatud, majanduslikult elujõulise ja keskkonnahoidlikku lennutranspordisüsteemi edendamine;

               (b)edendavad piirkondliku koostöö ja piirkondlike lennundussüsteemide arendamist ning toetavad nende tunnustamist ICAO ja tema osalisriikide poolt, samuti nende integreerimist ICAO raamistikku;

               (c)edendavad selliste eeskirjade ja poliitika väljatöötamist, millega tagatakse ohutu lennutransport ja ohutuseeskirjade nõuetekohane järelevalve;

               (d)edendavad tõhusate, toimivate ja koostalitlevate aeronavigatsioonisüsteemide väljatöötamist ja kasutuselevõttu vastavalt ICAO üleilmsele aeronavigatsioonikavale ja lennunduse tugisüsteemide moderniseerimise kavadele;

               (e)edendavad turvaliste lennutranspordisüsteemide arendamist, kaitstes neid ebaseadusliku sekkumise eest;

               (f)edendavad lennutranspordi arendamist, tagades samas, et selle mõju kliimale ja keskkonnale piiratakse või vähendatakse;

               (g)edendavad kliima- ja keskkonnaeeskirju ning toetavad tõhustatud meetmeid Pariisi kliimakokkuleppest tulenevate liidu kohustuste raames;

               (h)edendavad sellise keskkonna arendamist, milles rahvusvaheline lennutransport saab areneda avatud, liberaliseeritud ja ülemaailmsel turul ning jätkata kasvu, ohustamata ohutust, turvalisust ja keskkonda ning tagades asjakohaste kaitsemeetmete kehtestamise;

               (i)edendavad ICAO reisijateveo hõlbustamise üleilmset raamistikku ja toetavad selle rakendamist;

               (j)toetavad jätkuvalt, sh vajaduse korral tehnilise abi ja suutlikkuse suurendamise meetmetega kõigis ICAO osalisriikides ohutu, turvalise, tõhusa, majanduslikult elujõulise ja keskkonnahoidlikku lennutranspordisüsteemi arendamist.

               Tegevussuunad

               Ühiselt liidu huvides tegutsevad liikmesriigid soovivad toetada järgmisi ICAO meetmeid.

               1.
                     Selleks et tagada selliste eeskirjade ja poliitika väljatöötamine, millega tagatakse ohutu lennutransport ja ohutuseeskirjade nõuetekohane järelevalve, liikmesriigid:

               (a)toetavad ülemaailmse lennuohutuse tagamise kava koostamist ja rakendamist;

               (b)toetavad vajadust jätkuvalt parandada lennundusohutust, vähendades lennutranspordiga seotud õnnetuste ja hukkunute arvu kõigis maailma piirkondades;

               (c)toetavad reisijate ja lendude ohutuse kaitseks vajalike eeskirjade, poliitika ja meetmete väljatöötamist ning rakendamist;

               (d)toetavad piirkondlike lennundusohutussüsteemide ja riikidevahelise piirkondliku ohutuskoostöö muude raamistike väljatöötamist ja rakendamist ning vajadust integreerida need paremini ICAO konteksti.

               2.
                     Selleks et tagada tõhusate, toimivate ja koostalitlevate aeronavigatsioonisüsteemide väljatöötamine ja kasutuselevõtt, liikmesriigid:

               (a)toetavad ülemaailmse aeronavigatsioonikava ja selle sobivate tulemusnäitajate kaudu kontrollimise protsessi arendamist ja rakendamist;

               (b)toetavad vajadust standardite ulatuslikuma ühtlustamise, uute tehnoloogiate ja süsteemide üleilmse koostalitlusvõime ning lennuliikluse korraldamise asjaomaste meetmete tihedama kooskõlastamise järele;

               (c)toetavad eeskirjade, poliitikate ja meetmete väljatöötamist ja rakendamist lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste vallas.

               3.
                     Selleks et tagada ebaseadusliku sekkumise eest kaitstud turvaliste lennutranspordisüsteemide arendamine, liikmesriigid:

               (a)toetavad ülemaailmse lennundusjulgestuse tagamise kava koostamist ja rakendamist;

               (b)toetavad ebaseadusliku sekkumise, sealhulgas terroriaktide ärahoidmiseks vajalikke meetmeid ja koostööd;

               (c)toetavad tsiviillennundusele küberohtude ärahoidmiseks vajalikke meetmeid ja koostööd.

               4.
                     Selleks et tagada keskkonnahoidlik lennutranspordisüsteem, liikmesriigid:

               (a)teevad tööd selle nimel, et piirata või vähendada:

               – õhusõidukite põhjustatud kõrgest müratasemest mõjutatud inimeste arvu;

               – õhusõidukitest tulenevate heitkoguste mõju kohaliku õhu kvaliteedile ning

               – lennundusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite mõju maakera kliimale vastavalt Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkidele.

               5.
                     Selleks et tagada lennutranspordi majanduslik arendamine, liikmesriigid:

               (a)toetavad turulepääsu liberaliseerimist vajaduste ja tingimustega kooskõlas olevas tempos ja viisil;

               (b)toetavad liidu eeskirjadega kooskõlas oleval viisil lennuettevõtjate omandiõiguse ja nende üle valitseva mõju teostamise liberaliseerimise jõupingutusi;

               (c)toetavad tarbijakaitse tagamiseks vajalike eeskirjade, poliitika ja meetmete väljatöötamist ja rakendamist;

               (d)toetavad lennuettevõtjate diskrimineerimise vältimiseks ja nendevahelise õiglase konkurentsi edendamiseks vajalike eeskirjade, poliitika ja meetmete väljatöötamist ning rakendamist;

               (e)toetavad reisijateveo hõlbustamist käsitlevate sätete väljatöötamist ja rakendamist, et hõlbustada õhusõiduki, reisijate ja nende pagasi, lasti ja posti kontrolli, säilitades turvalised ja tõhusad lennutransporditoimingud.

               6.
                     Selleks et jätkata kõigis ICAO osalisriikides ICAO reisijateveo hõlbustamise ülemaailmse raamistiku edendamist, toetavad liikmesriigid ICAO reisijate isikusamasuse tuvastamise programmi (ICAO TRIP) strateegia elemente, tehes selleks järgmist:

               (a)masinloetavate reisidokumentide standardite rakendamine ja edendamine; spetsifikaatide ja parimate tavade väljatöötamine ning turvaline reisidokumentide väljaandmine ja kontroll;

               (b)isikusamasuse tuvastamisega seotud protsesside kohta usaldusväärsete tõendite, sh teabe jagamise tehnoloogiate rakendamine ja edendamine.

               7.
                     Selleks et jätkuvalt toetada kõigis ICAO osalisriikides ohutu, turvalise, tõhusa, majanduslikult elujõulise ja keskkonnahoidlikku lennutranspordisüsteemi arendamist, liikmesriigid:

               (a)toetavad algatust No Country Left Behind (Ei ole üksi ükski riik);

               (b)toetavad lennunduse panust ÜRO kestliku arengu tegevuskavasse 2030;

               (c)toetavad vajaduse korral tehnilise abi ja suutlikkuse suurendamise meetmete jätkamist.

               II LISA

                  EUROOPA LIIDU NIMEL RAHVUSVAHELISES TSIVIILLENNUNDUSORGANISATSIOONIS VÕETAVA SEISUKOHA IGA-AASTANE TÄPSUSTAMINE

               Enne Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nõukogu iga istungjärku võetakse vajalikud meetmed, et kooskõlas I lisas esitatud juhtpõhimõtete ja tegevussuundadega võetakse liidu nimel võetava seisukoha puhul arvesse kogu asjaomast teavet ning kõiki võimalikke arutamisele tulevaid dokumente, mis kuuluvad liidu pädevusse. Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastavad komisjoni talitused nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele tutvumiseks ja heakskiitmiseks ettevalmistava dokumendi, milles määratakse kindlaks liidu kavandatava seisukoha üksikasjad.