               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.10.2019
            COM(2019) 459 final
            2019/0216(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) alusel loodud teenuste ja investeeringute komitees seoses kohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate tegevusjuhendi vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) alusel loodud teenuste ja investeeringute komitees liidu nimel võetav seisukoht seoses sellise otsuse kavandatava vastuvõtmisega, mis käsitleb kohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate tegevusjuhendit, mida kohaldatakse lepingu kaheksandast peatükist („Investeeringud“) tulenevates vaidlustes.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vaheline laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (CETA)

               Ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) (edaspidi „leping“) eesmärk on liberaliseerida ja lihtsustada kaubandust ja investeeringuid ning edendada tihedamaid majandussuhteid Euroopa Liidu ja Kanada (edaspidi „lepinguosalised“) vahel. Lepingule kirjutati alla 30. oktoobril 2016 ning seda on ajutiselt kohaldatud alates 21. septembrist 2017.

               2.2.Teenuste ja investeeringute komitee

               Teenuste ja investeeringute komitee, mis käsitleb muu hulgas piiriüleseid investeeringuid puudutavaid küsimusi, on moodustatud lepingu artikli 26.2 lõike 1 punkti b alusel. Lepingu artikli 8.44 lõike 1 kohaselt annab teenuste ja investeeringute komitee lepinguosalistele võimaluse konsultatsioonideks lepingu kaheksanda peatükiga („Investeeringud“) seotud küsimustes, sealhulgas seoses raskustega, mis võivad tekkida lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) rakendamisel, ning lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) võimalike parandustega, arvestades eelkõige kogemusi ja suundumusi teistes rahvusvahelistes foorumites ning võttes aluseks lepinguosaliste muud lepingud.

               Lepingu artikli 26.2 lõike 4 kohaselt tuleb teenuste ja investeeringute komitee kokku kord aastas, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti või kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti. Lepinguosalise või CETA ühiskomitee taotluse korral võib pidada lisakoosolekuid. Teenuste ja investeeringute komitee kaaseesistujad on lepinguosaliste esindajad. Komitee kehtestab oma koosolekute ajakava ja päevakorra vastastikusel nõusolekul. Ta võib kehtestada oma töökorra ja seda vajaduse korral muuta. Ta võib esitada CETA ühiskomiteele vastuvõtmiseks otsuse eelnõusid või võtta vastu otsuseid, kui lepingus on nii ette nähtud.

               CETA ühiskomitee ja erikomiteede, sealhulgas teenuste ja investeeringute komitee töökorra
                  1
                10. reegli punkti 2 kohaselt võib teenuste ja investeeringute komitee koosolekutevahelisel ajal teha lepinguosaliste kokkuleppel otsuseid või anda soovitusi kirjaliku menetluse teel. Selleks saadavad kaaseesistujad ettepaneku teksti kirja teel teenuste ja investeeringute komitee liikmetele vastavalt 7. reeglile, määrates kindlaks tähtaja, mille jooksul komitee liikmed teatavad kõikidest probleemidest või muudatustest, mida nad soovivad teha. Kui see tähtaeg on möödunud, teatatakse vastuvõetud ettepanekutest vastavalt 7. reeglile ja kantakse need järgmise koosoleku protokolli.

               2.3.Teenuste ja investeeringute komitee kavandatav õigusakt

               Teenuste ja investeeringute komitee kavatseb võtta vastu otsuse, mis käsitleb vahekohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate tegevusjuhendit, mida kohaldatakse lepingu kaheksandast peatükist („Investeeringud“) tulenevates vaidlustes (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

               Kavandatava õigusakti eesmärk on täiendada kohaldatavaid eeskirju lepingu artikli 8.30 („Eetika“) alusel.

               Kavandatav õigusakt muutub lepinguosalistele siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Nagu on sätestatud lepingut käsitleva tõlgendava ühisdokumendi punkti 6 alapunktis f, on Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ning Kanada leppinud kokku alustada viivitamata edasist tööd lepingu investeerimisalaste vaidluste lahendamist käsitlevate sätete (nn investeerimiskohtu süsteem) rakendamisega
                  2
               .

               Lepingu artikli 8.44 lõikes 2 on sätestatud, et „[t]eenuste ja investeeringute komitee võtab lepinguosaliste nõusolekul ja pärast oma vastavate sisenõuete ja -menetluste täitmist vastu kohtu liikmete tegevusjuhendi, mida kohaldatakse käesolevast peatükist tulenevates vaidlustes ja mis võivad asendada kohaldatavaid eeskirju või neid täiendada, ning need võivad käsitleda muu hulgas järgmisi teemasid: a) avalikustamiskohustused; b) kohtu liikmete sõltumatus ja erapooletus ning c) konfidentsiaalsus. Lepinguosalised teevad kõik endast sõltuva tagamaks, et tegevusjuhend võetakse vastu hiljemalt esimesel päeval pärast käesoleva lepingu ajutise kohaldamise algust või jõustumist, ning igal juhul hiljemalt kaks aastat pärast seda kuupäeva“.

               Lepingut käsitleva tõlgendava ühisdokumendi punkti 6 alapunktis f märgitakse sõnaselgelt „edasist tööd käitumisjuhendiga kohtute liikmete erapooletuse täiendavaks tagamiseks“.

               Lisaks sellele on nõukogu protokolli kantud komisjoni ja nõukogu avalduses nr 36, mis käsitleb nõukogu otsuse vastuvõtmist, et anda luba CETA allkirjastamiseks liidu nimel, sätestatud: „Kohtute liikmete eetikanõuded, mis on CETAs juba ette nähtud, koostatakse üksikasjalikult, võimalikult kiiresti ja piisavalt aegsasti, et liikmesriigid saaksid neid oma ratifitseerimisprotsessis analüüsida, ning need koondatakse kohustuslikuks ja siduvaks tegevusjuhendiks (mis on samuti juba CETAs ette nähtud). Nimetatud tegevusjuhend peab eelkõige hõlmama järgmist: täpsed tegevuseeskirjad, mida kohaldatakse kohtu või apellatsioonikohtu liikme kohale esitatud kandidaatide suhtes, eelkõige selles osas, mis puudutab teabe avaldamist nende eelneva või praeguse tegevuse kohta, mis võib mõjutada nende ametisse nimetamist või nende ametiülesannete täitmist; täpsed tegevuseeskirjad, mida kohaldatakse kohtu või apellatsioonikohtu liikmete suhtes nende ametiaja jooksul; täpsed tegevuseeskirjad, mida kohaldatakse kohtu või apellatsioonikohtu liikmete suhtes nende ametiaja lõpus; sealhulgas teatavate ülesannete täitmise või elukutsete pidamise keeld kindlaksmääratud aja jooksul pärast nende ametiaja lõppemist; tõhus ja kohtute sõltumatust täielikult austav karistuste mehhanism, mida kohaldatakse tegevuseeskirjade mittejärgimise korral“
                  3
               .

               Kavandatava õigusaktiga rakendatakse need kohustused täielikult, lisades kohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate üksikasjalikud eetikanormid. Eelkõige sisaldab tegevusjuhend sätteid menetlusega seotud kohustuste (kavandatava õigusakti artikkel 2); avalikustamiskohustuste (artikkel 3); sõltumatuse, erapooletuse ja muude kohustuste (artikkel 4); endiste liikmete kohustuste (artikkel 5); konfidentsiaalsuskohustuste (artikkel 6); menetlusele kuluva aja ja kuludega seotud läbipaistvuskohustuste (artikkel 7); karistuste (artikkel 8); vahendajate kohustuste (artikkel 9); ning nõuandekomiteede moodustamise (artikkel 10) kohta. Kavandatav õigusakt jõustub lepingu jõustumise kuupäeval (artikkel 11).

               Käesolev ettepanek on kooskõlas CETA investeerimiskohtu süsteemi rakendamisega seotud muude algatustega. Alates 2018. aasta juunist on komisjon teinud koostööd liikmesriikidega nõukogu kaubanduspoliitika komitees, mis käsitleb teenuseid ja investeeringuid, ning Kanadaga nelja otsuse eelnõu osas, mis käsitlevad:

               –eeskirju, millega määratakse kindlaks apellatsioonikohtu tegevusega seotud halduslikud ja korralduslikud üksikasjad vastavalt lepingu artikli 8.28 lõikele 7;

               –kohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate tegevusjuhendit vastavalt lepingu artikli 8.44 lõikele 2;

               –vahendamise eeskirju, mida saavad kasutada vaidluses osalevad pooled, vastavalt lepingu artikli 8.44 lõike 3 punktile c; ning

               –tõlgenduste vastuvõtmise korda reguleerivaid eeskirju vastavalt lepingu artikli 8.31 lõikele 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punktile a.

               Jätkub edasine töö investeerimiskohtu süsteemi rakendamise teistes valdkondades. Nagu on sätestatud lepingut käsitleva tõlgendava ühisdokumendi punkti 6 alapunktis f, siis „[ü]hiselt on seatud eesmärgiks viia see töö lõpule enne CETA jõustumist“.

               Seepärast on asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel teenuste ja investeeringute komitees kavandatava õigusakti kohta, et tagada lepingu tõhus rakendamine.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab õigusakte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  4
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Teenuste ja investeeringute komitee on ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) (edaspidi „leping“) alusel loodud organ.

               Õigusakt, mille teenuste ja investeeringute komitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel lepinguosalistele siduv kooskõlas lepingu artikli 26.2 lõikega 4.

               Kavandatav õigusakt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seetõttu on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõige 3 ja artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõige 3 ja artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Autentsed keeled ja kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna teenuste ja investeeringute komitee õigusaktiga rakendatakse lepingut investorite ja riikide vaheliste investeeringuvaidluste lahendamise suhtes, on asjakohane võtta see vastu lepingu kõigis autentsetes keeltes
                  5
                ja avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2019/0216 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) alusel loodud teenuste ja investeeringute komitees seoses kohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate tegevusjuhendi vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 3 ning artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega (EL) 2017/37
                  6
                nähakse ette ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) (edaspidi „leping“) Euroopa Liidu nimel allkirjastamine. Leping allkirjastati 30. oktoobril 2016.

               (2)Nõukogu otsusega (EL) 2017/38
                  7
                nähakse ette lepingu osade ajutine kohaldamine, sealhulgas teenuste ja investeeringute komitee moodustamine. Lepingut on ajutiselt kohaldatud alates 21. septembrist 2017.

               (3)Lepingu artikli 26.2 lõike 4 kohaselt võib teenuste ja investeeringute komitee teha otsuseid, kui see on lepinguga ette nähtud.

               (4)Lepingu artikli 8.44 lõike 2 kohaselt kavatseb teenuste ja investeeringute komitee võtta vastu otsuse, mis käsitleb vahekohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate tegevusjuhendit, mida kohaldatakse lepingu kaheksandast peatükist („Investeeringud“) tulenevates vaidlustes.

               (5)Seepärast on asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel teenuste ja investeeringute komitees lisatud teenuste ja investeeringute komitee otsuse eelnõu põhjal seoses tegevusjuhendiga, et tagada lepingu tõhus rakendamine,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel teenuste ja investeeringute komitees seoses kohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate tegevusjuhendi vastuvõtmisega, põhineb käesolevale nõukogu otsusele lisatud teenuste ja investeeringute komitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               1.Teenuste ja investeeringute komitee otsus võetakse vastu kõigis lepingu autentsetes keeltes.

               2.Teenuste ja investeeringute komitee vastu võetud otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        CETA ühiskomitee 26. septembri 2018. aasta otsus nr 001/2018, millega võetakse vastu ühiskomitee ja erikomiteede töökord (ELT L 190, 27.7.2018, lk 13), kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/february/tradoc_157677.pdf
                  .

                     (2)

                        Tõlgendav ühisdokument Kanada ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) kohta (ELT L 11, 14.1.2017, lk 3).

                     (3)

                        Nõukogu istungi protokolli kantavad avaldused (ELT L 11, 14.1.2017, lk 9).

                     (4)

                        Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. oktoober 2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (5)

                        Kooskõlas lepingu artikliga 30.11 („Autentsed tekstid“) on leping koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik versioonid on võrdselt autentsed.

                     (6)

                        Nõukogu 28. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2017/37 ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 11, 14.1.2017, lk 1).

                     (7)

                        Nõukogu 28. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2017/38 ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) ajutise kohaldamise kohta (ELT L 11, 14.1.2017, lk 1080).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.10.2019
            COM(2019) 459 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) alusel loodud teenuste ja investeeringute komitees seoses kohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate tegevusjuhendi vastuvõtmisega

               LIIDE

               EELNÕU

               TEENUSTE JA INVESTEERINGUTE KOMITEE OTSUS nr […/2019],

               [kuupäev],

               millega võetakse vastu kohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate tegevusjuhend

               CETA TEENUSTE JA INVESTEERINGUTE KOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (edaspidi „leping“) artikli 26.2 lõike 1 punkti b,

               arvestades, et lepingu artikli 8.44 lõikes 2 on sätestatud, et CETA teenuste ja investeeringute komitee võtab vastu tegevusjuhendi, mida kohaldatakse lepingu kaheksandast peatükist tulenevates vaidlustes ning mis võib asendada kohaldatavaid eeskirju või neid täiendada,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Mõisted

               Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)lepingu esimese peatüki („Üldmõisted ja algsätted“) artiklis 1.1 („Üldkohaldatavad mõisted“) sätestatud mõisted;

               (b)lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) artiklis 8.1 („Mõisted“) sätestatud mõisted;

               (c)„assistent“ – isik, välja arvatud ICSIDi sekretariaadi palgatud isik, kes liikme ametisse nimetamise tingimuste kohaselt abistab liiget uurimisel või tema ülesannete täitmisel;

               (d)„kandidaat“ – isik, kes on esitanud taotluse liikmeks valimiseks või kelle valimist liikmeks kaalutakse muudel asjaoludel;

               (e)„vahendaja“ – isik, kes juhib vahendusmenetlust lepingu artikli 8.20 („Lepitus“) alusel; ning

               (f)„liige” – lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) F jao („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) kohaselt moodustatud kohtu või apellatsioonikohtu liige.

               Artikkel 2

               Menetlusega seotud kohustused

               Kandidaadid, liikmed ja endised liikmed väldivad ebasobivat käitumist või ebasobivana tunduvat käitumist ning järgivad kõrgeid käitumisnorme, et tagada vaidluste lahendamise korra usaldusväärsus ja erapooletus.

               Artikkel 3

               Avalikustamiskohustused

               1.Kandidaadid avalikustavad lepinguosalistele kõik varasemad ja praegused huvid, suhted ja küsimused, mis võivad mõjutada või tunduda mõistlike eelduste kohaselt mõjutavat nende sõltumatust või erapooletust, mis tekitavad või tundvad mõistlike eelduste kohaselt tekitavat otsese või kaudse huvide konflikti või mis põhjustavad või tundvad mõistlike eelduste kohaselt põhjustavat erapoolikuse või kallutatuse. Sel eesmärgil teevad kandidaadid mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja küsimused. Varasemate huvide, suhete või küsimuste avalikustamine hõlmab vähemalt viimast viit aastat enne seda, kui kandidaat esitab taotluse või saab muul viisil teada, et kaalutakse tema valimist liikmeks.

               2.Liige edastab teabe käesoleva tegevusjuhendi tegeliku või võimaliku rikkumise kohta kirjalikult lepinguosalistele ning, kui see on vaidluse puhul asjakohane, siis vaidluses osalevatele pooltele.

               3.Liige teeb ka edaspidi mõistlikes piirides alati kõik endast sõltuva, et selgitada välja käesoleva artikli lõikes 1 osutatud huvid, suhted või küsimused. Liikmed avalikustavad alati oma ülesannete täitmise jooksul sellised huvid, suhted ja küsimused, teavitades lepinguosalisi ja vajaduse korral vaidluses osalevaid pooli.

               4.Selle tagamiseks, et kandidaadid ja liikmed esitavad asjakohase teabe, tuleb andmed avalikustada standardvormis koos võimalusega lisada mis tahes dokumente, ning lepinguosaliste kehtestatud mis tahes muu menetluse kohaselt.

               Artikkel 4

               Liikmete sõltumatus, erapooletus ja muud kohustused

               1.Lisaks käesoleva otsuse artiklis 2 sätestatud kohustustele peavad liikmed olema ja tunduma olevat sõltumatud ja erapooletud ning vältima otseseid ja kaudseid huvide konflikte.

               2.Liikmed ei lase ennast mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, avalikest protestidest, lojaalsusest lepinguosalisele, vaidluses osalevale poolele või muule menetluses osalevale isikule, kriitikakartusest ega rahalistest, ärilistest, erialastest, perekondlikest või sotsiaalsetest suhetest või kohustustest.

               3.Liikmed ei võta otse ega kaudselt ühtegi kohustust ega võta vastu ühtegi hüve, sõlmi ühtegi suhet ega omanda ühtegi rahalist huvi, mis võivad mõjutada või tunduvad mõjutavat nende sõltumatust või erapooletust.

               4.Liikmed ei astu menetluse asjus ühepoolsetesse kontaktidesse.

               5.Liikmed peavad kogu menetluse käigus täitma oma ülesandeid põhjalikult ja kiiresti, hoolikalt ja õiglaselt.

               6.Liikmed käsitlevad üksnes neid küsimusi, mis menetluses esitatakse ja mis on otsuse tegemisel vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet ühelegi teisele isikule.

               7.Liikmed võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nende assistendid on mutatis mutandis teadlikud käesoleva otsuse artiklist 2 („Menetlusega seotud kohustused“), artikli 3 lõigetest 2 ja 3 („Avalikustamiskohustused“), artikli 4 lõigetest 1–5 („Liikmete sõltumatus, erapooletus ja muud kohustused“), artikli 5 lõigetest 1 ja 3 („Endised liikmed“) ja artiklist 6 („Konfidentsiaalsus“) ning järgivad neid.

               8.Liikmed võtavad asjakohaselt arvesse muid käesoleva lepingu kohaseid vaidluste lahendamise toiminguid ja eelkõige apellatsioonikohtu otsuseid.

               Artikkel 5

               Endiste liikmete kohustused

               1.Endised liikmed peavad hoiduma toimingutest, mis võivad jätta mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kohtu või apellatsioonikohtu otsusest kasu.

               2.Liikmed kohustuvad tagama, et nad ei tegutse kolme aasta jooksul pärast oma ametiaja lõppu ühegi vaidluses osaleva poole esindajana investeerimisvaidlustes, mida kohtus või apellatsioonikohtus menetletakse.

               3.Ilma et see piiraks võimalust jätkata tegevust kohtukoosseisus kuni asjaomase koosseisu menetluse lõpetamiseni, kohustuvad liikmed tagama, et pärast oma ametiaja lõppu ei osale nad:

               (a)ühelgi viisil investeerimisvaidlustes, mis olid kohtus või apellatsioonikohtus menetlemisel enne nende ametiaja lõppu;

               (b)ühelgi viisil investeerimisvaidlustes, mis on otseselt ja ilmselt seotud vaidlustega, sealhulgas lõpetatud vaidlustega, mille menetlemises nad on kohtu või apellatsioonikohtu liikmena osalenud.

               4.Kui kohtu või apellatsioonikohtu eesistujat teavitatakse või ta saab muul viisil teada, et endine liige on väidetavalt rikkunud käesoleva artikli lõigetes 1–3 või käesoleva otsuse mõnes muus osas sätestatud kohustusi, uurib ta seda küsimust, annab endisele liikmele võimaluse esitada oma seisukoht ning pärast asja uurimist teavitab sellest:

               (a)kutseühendust või muud sellist institutsiooni, kuhu asjaomane endine liige kuulub;

               (b)lepinguosalisi;

               (c)kui tegemist on konkreetse vaidlusega, siis vaidluses osalevaid pooli; ning

               (d)mis tahes muu asjaomase rahvusvahelise kohtu eesistujat, et algatataks vastavate meetmete võtmine.

               Kohtu või apellatsioonikohtu eesistuja avalikustab oma otsuse punktides a–d nimetatud meetmete võtmise kohta koos põhjendusega.

               Artikkel 6

               Konfidentsiaalsus

               1.Liikmed ja endised liikmed ei avalikusta ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet muuks otstarbeks kui menetluse huvides, ning ei avalikusta ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu saamiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks.

               2.Liikmed ei avalikusta kohtu määrust või otsust ega selle osa enne selle avalikustamist vastavalt läbipaistvust käsitlevatele sätetele lepingu artiklis 8.36 („Menetluse läbipaistvus“).

               3.Liikmed või endised liikmed ei avalikusta kohtu või apellatsioonikohtu liikmete ega vahendajate seisukohti, välja arvatud määruses või otsuses.

               Artikkel 7

               Kulud

               Iga liige peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude kohta ning esitab nende kohta lõpparuande, samuti peab ta arvestust oma assistendi tööaja ja kulude kohta.

               Artikkel 8

               Karistused

               1.Suurema kindluse huvides sätestatakse, et käesoleva tegevusjuhendi sätteid kohaldatakse koos lepingu artikli 8.30 lõikes 1 sätestatud kohustustega ning käesoleva käitumisjuhendi rikkumise korral kohaldatakse lepingu artikli 8.30 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 8.30 lõikes 4 ette nähtud menetlust.

               2.Suurema kindluse huvides sätestatakse, et CETA ühiskomitee annab liikmele võimaluse esitada oma seisukohad enne mis tahes otsuse tegemist vastavalt lepingu artikli 8.30 lõikele 4.

               Artikkel 9

               Vahendajad

               1.Käesolevas otsuses sätestatud eeskirju, mida kohaldatakse kandidaatide suhtes, kohaldatakse mutatis mutandis nende isikute suhtes , kes on teadlikud sellest, et kaalutakse nende nimetamist vahendajaks.

               2.Käesolevas otsuses sätestatud eeskirju, mida kohaldatakse liikmete suhtes, kohaldatakse mutatis mutandis vahendajate suhtes alates kuupäevast, mil isik nimetatakse vahendajaks, kuni kuupäevani, mil:

               (a)vaidluses osalevad pooled võtavad vastu mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse;

               (b)vahendaja esitab kirjaliku avalduse selle kohta, et ta astub vahendaja ametikohalt tagasi; või

               (c)vaidluses osalev pool või mõlemad vaidluses osalevad pooled esitavad kirjaliku teate, mis saadetakse kirja teel vahendajale ja teisele vaidluses osalevale poolele vahendaja ametiaja või vahendusmenetluse lõpetamise kohta, olenevalt sellest, kumb on varasem.

               3.Käesolevas otsuses kirjeldatud eeskirju, mida kohaldatakse endiste liikmete suhtes, kohaldatakse mutatis mutandis ka endiste vahendajate suhtes.

               Artikkel 10

               Nõuandekomiteed

               1.Kohtu eesistujat ja apellatsioonikohtu eesistujat abistab kumbagi nõuandekomitee, et tagada käesoleva tegevusjuhendi ja lepingu artikli 8.30 („Eetika“) nõuetekohane kohaldamine ja mis tahes muu ülesande täitmine, kui see on ette nähtud.

               2.Nõuandekomitee koosneb kohtute ase-eesistujatest ja kohtu või apellatsioonikohtu kahest kõige staažikamast liikmest.

               Artikkel 11

               Jõustumine

               Käesolev otsus avaldatakse ja jõustub lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) F jao („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) jõustumise kuupäeval diplomaatiliste kanalite kaudu lepinguosaliste kirjalike teatiste vahetamisel, mis tõendavad, et nad on täitnud vajalikud sisenõuded ja -menetlused.

               [koht], [kuupäev]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.10.2019
            COM(2019) 458 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) alusel loodud CETA ühiskomitees seoses sellise otsuse vastuvõtmisega, mis käsitleb CETA artikli 8.31 lõike 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punkti a kohase tõlgenduste vastuvõtmise korda ühiskomitee töökorra lisana

               LIIDE

               EELNÕU

               CETA ÜHISKOMITEE OTSUS nr […/2019],

               [kuupäev],

               millega võetakse vastu CETA artikli 8.31 lõike 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punkti a kohase tõlgenduste vastuvõtmise kord ühiskomitee töökorra lisana

               CETA ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (edaspidi „leping“) artiklit 26.1 ning eelkõige artikli 26.1 lõike 4 punkti d ja artikli 26.2 lõiget 4,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Lepingu artikli 26.1 lõike 4 punkti d kohaselt võtab CETA ühiskomitee vastu oma töökorra.

               (2)Lepingu artikli 26.2 lõike 1 punkti b kohaselt on teenuste ja investeeringute komitee üks lepingu alusel moodustatud erikomiteedest.

               (3)Lepingu artikli 26.2 lõikes 4 on sätestatud, et erikomiteed kehtestavad oma töökorra ja muudavad seda vajaduse korral.

               (4)CETA ühiskomitee töökorra (CETA ühiskomitee 26. septembri 2018. aasta otsus 001/2018) 14. reegli punktis 4 on sätestatud, et kui erikomitee ei otsusta lepingu artikli 26.2 lõike 4 kohaselt teisiti, kohaldatakse töökorda lepingu alusel moodustatud erikomiteede ja muude organite suhtes mutatis mutandis.

               (5)Lepingu artikli 8.9 lõike 1 kohaselt kinnitavad lepinguosalised veel kord oma õigust kehtestada avalikes huvides õigusnorme, et saavutada sellised avaliku poliitika eesmärgid nagu rahvatervise, ohutuse, keskkonna (mis hõlmab kliimamuutuseid ja elurikkust) ja avaliku kõlbluse kaitse, sotsiaal- ja tarbijakaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse.

               (6)Lepingut käsitleva tõlgendava ühisdokumendi punkti 6 alapunktis e on sätestatud, et selleks et tagada, et lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) F jao („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) alusel asutatud kohus austab kõigil juhtudel poolte lepingus sätestatud kavatsust, sisaldab leping sätteid, mis võimaldavad pooltel esitada siduvaid tõlgendavaid märkuseid, ning pooled kinnitavad veel kord, et Kanada ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on võtnud endale kohustuse neid sätteid kasutada, eesmärgiga vältida lepingu igasugust väärtõlgendamist kohtute poolt ja tehtud vigu parandada.

               (7)Lepingu artikli 8.31 lõike 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punkti a kohaselt võib teenuste ja investeeringute komitee juhul, kui seoses tõlgendamise küsimustega tekib tõsiseid probleeme, mis võivad mõjutada investeeringut, soovitada lepinguosaliste nõusolekul ja pärast oma vastavate sisenõuete ja -menetluste täitmist CETA ühiskomiteele lepingu tõlgenduste vastuvõtmist. CETA ühiskomitee vastu võetud tõlgendus on lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) F jao („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) alusel moodustatud kohtutele siduv. CETA ühiskomitee võib otsustada, et tõlgendusel on siduv mõju alates konkreetsest kuupäevast,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Lepingu artikli 8.31 lõike 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punkti a kohase tõlgenduste vastuvõtmise kord, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas, võetakse vastu CETA ühiskomitee töökorra lisana.

               2.Lisa on CETA ühiskomitee töökorra lahutamatu osa (CETA ühiskomitee 26. septembri 2018. aasta otsus 001/2018).

               Artikkel 2

               Lisa on käesoleva otsuse lahutamatu osa.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse ja jõustub lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) F jao („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) jõustumise kuupäeval diplomaatiliste kanalite kaudu lepinguosaliste selliste kirjalike teatiste vahetamisel, mis tõendavad, et nad on täitnud vajalikud sisenõuded ja -menetlused.

               [koht], [kuupäev]

               CETA ühiskomitee nimel

               kaaseesistujad

               LISA

               CETA ÜHISKOMITEE TÖÖKORRA LISA

               1.Kui lepinguosalisel on seoses lepingu tõlgendamise küsimustega tõsiseid probleeme, mis võivad mõjutada investeeringuid, sealhulgas juhul, kui tal on tõsiseid probleeme seoses konkreetse meetmega, mille kohta on teise lepinguosalise investor esitanud lepingu artikli 8.19 („Konsultatsioonid“) kohaselt konsultatsioonitaotluse, väites, et sellise meetmega rikutakse lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud”) kohast kohustust:

               (a)võib lepinguosaline edastada küsimuse kirjalikult teenuste ja investeeringute komiteele;

               (b)alustavad lepinguosalised punkti a kohase edastamise korral teenuste ja investeeringute komitees viivitamata konsultatsioone; ning

               (c)teenuste ja investeeringute komitee teeb selle kohta otsuse niipea kui võimalik.

               2.Iga lepinguosaline võtab nõuetekohaselt arvesse teise lepinguosalise poolt seoses lepingu artikli 8.31 lõikega 3 esitatud teavet ning annab endast parima, et käsitleda küsimust õigel ajal ja vastastikku rahuldavalt.

               3.Lepinguosaliste kokkuleppel ja pärast nende vastavate sisenõuete ja -menetluste täitmist võib teenuste ja investeeringute komitee soovitada CETA ühiskomiteel võtta vastu lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) asjakohas(t)e sätte (sätete) tõlgendused. Nendes tõlgendustes võidakse muu hulgas käsitleda küsimust, kas ja millistel tingimustel tuleb teatavat liiki meedet käsitada lepingu kaheksanda peatükiga („Investeeringud“) kokkusobivana.

               4.Kui teenuste ja investeeringute komitee otsustab soovitada CETA ühiskomiteel võtta vastu tõlgendus, võtab ühiskomitee selles küsimuses vastu otsuse niipea kui võimalik.

               5.CETA ühiskomitee vastu võetud tõlgendus on lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) F jao („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) alusel moodustatud kohtule ja apellatsioonikohtule siduv. CETA ühiskomitee võib otsustada, et tõlgendusel on siduv mõju alates konkreetsest kuupäevast.

               6.CETA ühiskomitee poolt vastu võetud tõlgendused avalikustatakse viivitamata ja saadetakse lepinguosalistele ning kohtu ja apellatsioonikohtu eesistujatele, kes tagavad, et need edastatakse kohtu ja apellatsioonikohtu osakondadele, mis on moodustatud lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) F jao („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine”) alusel.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.10.2019
            COM(2019) 458 final
            2019/0218(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) alusel loodud CETA ühiskomitees seoses sellise otsuse vastuvõtmisega, mis käsitleb CETA artikli 8.31 lõike 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punkti a kohase tõlgenduste vastuvõtmise korda ühiskomitee töökorra lisana

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) alusel loodud CETA ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht seoses sellise otsuse kavandatava vastuvõtmisega, mis käsitleb CETA artikli 8.31 lõike 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punkti a kohase tõlgenduste vastuvõtmise korda ühiskomitee töökorra lisana.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vaheline laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (CETA)

               Ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) (edaspidi „leping“) eesmärk on liberaliseerida ja lihtsustada kaubandust ja investeeringuid ning edendada tihedamaid majandussuhteid Euroopa Liidu ja Kanada (edaspidi „lepinguosalised“) vahel. Lepingule kirjutati alla 30. oktoobril 2016 ning seda on ajutiselt kohaldatud alates 21. septembrist 2017.

               2.2.CETA ühiskomitee

               CETA ühiskomitee on moodustatud lepingu artikli 26.1 alusel, milles on sätestatud, et CETA ühiskomiteesse kuuluvad Euroopa Liidu ja Kanada esindajad ning CETA ühiskomitee kaaseesistujad on Kanada rahvusvahelise kaubanduse minister ja kaubanduse eest vastutav Euroopa Komisjoni liige või nende esindajad. CETA ühiskomitee tuleb kokku kord aastas või lepinguosalise taotluse korral ning lepib kokku oma koosolekute ajakava ja päevakorra. CETA ühiskomitee vastutab kõikide küsimuste eest, mis on seotud kaubanduse ja investeeringutega lepinguosaliste vahel ning käesoleva lepingu rakendamise ja kohaldamisega. Lepinguosaline võib pöörduda CETA ühiskomitee poole igas käesoleva lepingu rakendamise ja tõlgendamisega seotud küsimuses või muus lepinguosaliste vahelises kaubandus- ja investeerimisküsimuses.

               Lepingu artikli 26.3 kohaselt on CETA ühiskomiteel õigus teha vastastikusel nõusolekul otsuseid kõikides küsimustes, kui see on lepinguga ette nähtud. CETA ühiskomitee otsused on lepinguosalistele siduvad, tingimusel et täidetud on kõik vajalikud siseriiklikud nõuded ja menetlused, ning lepinguosalised peavad neid rakendama.

               Lepingu artikli 26.2 lõike 4 kohaselt võivad erikomiteed, sealhulgas teenuste ja investeeringute komitee, esitada CETA ühiskomiteele vastuvõtmiseks otsuse eelnõusid.

               CETA ühiskomitee ja erikomiteede töökorra
                  1
                10. reegli punkti 2 kohaselt võib CETA ühiskomitee koosolekutevahelisel ajal teha lepinguosaliste kokkuleppel otsuseid või anda soovitusi kirjaliku menetluse teel. Selleks saadavad kaaseesistujad ettepaneku teksti kirja teel CETA ühiskomitee liikmetele vastavalt 7. reeglile, määrates kindlaks tähtaja, mille jooksul komitee liikmed teatavad kõikidest probleemidest või muudatustest, mida nad soovivad teha. Kui see tähtaeg on möödunud, teatatakse vastuvõetud ettepanekutest vastavalt 7. reeglile ja kantakse need järgmise koosoleku protokolli.

               2.3.CETA ühiskomitee kavandatav õigusakt

               CETA ühiskomitee kavatseb võtta vastu otsuse, mis käsitleb CETA artikli 8.31 lõike 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punkti a kohase tõlgenduste vastuvõtmise korda ühiskomitee töökorra lisana (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava õigusakti eesmärk on selgitada lepingu investeerimissätteid käsitlevate CETA ühiskomitee tõlgenduste vastuvõtmise korda.

               Kavandatav õigusakt muutub lepinguosalistele siduvaks. Lepingu artikli 26.3 lõikes 2 on sätestatud: „CETA ühiskomitee otsused on lepinguosalistele siduvad, tingimusel et täidetud on kõik vajalikud siseriiklikud nõuded ja menetlused, ning nende rakendamisega tegelevad lepinguosalised“.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Nagu on sätestatud lepingut käsitleva tõlgendava ühisdokumendi punkti 6 alapunktis f, on Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ning Kanada leppinud kokku alustada viivitamata edasist tööd lepingu investeerimisalaste vaidluste lahendamist käsitlevate sätete (nn investeerimiskohtu süsteem)
                  2
                rakendamisega.

               Lepingu artikli 8.31 lõike 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punkti a kohaselt võib teenuste ja investeeringute komitee juhul, kui seoses tõlgendamise küsimustega tekib tõsiseid probleeme, mis võivad mõjutada investeeringut, soovitada lepinguosaliste nõusolekul ja pärast oma vastavate sisenõuete ja -menetluste täitmist CETA ühiskomiteele lepingu tõlgenduste vastuvõtmist. CETA ühiskomitee vastu võetud tõlgendus on lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) F jao („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) alusel moodustatud kohtutele siduv. CETA ühiskomitee võib otsustada, et tõlgendusel on siduv mõju alates konkreetsest kuupäevast.

               Lepingut käsitleva tõlgendava ühisdokumendi punkti 6 alapunktis e on sätestatud: „Selleks et tagada, et kohus austab kõigil juhtudel poolte lepingus sätestatud kavatsust, sisaldab CETA sätteid, mis võimaldavad pooltel esitada siduvaid tõlgendavaid märkuseid. Kanada ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on võtnud endale kohustuse neid sätteid kasutada, eesmärgiga vältida CETA igasugust väärtõlgendamist kohtute poolt ja tehtud vigu parandada.“

               Seetõttu on asjakohane selgitada lepingu investeerimissätteid käsitlevate CETA ühiskomitee tõlgenduste vastuvõtmise korda.

               CETA ühiskomitee võttis kooskõlas lepingu artikli 26.1 lõike 4 punktiga d vastu oma töökorra CETA ühiskomitee 26. septembri 2018. aasta otsusega nr 001/2018. Töökorra 14. reegli punkti 4 kohaselt kohaldatakse CETA ühiskomitee töökorda erikomiteede, sealhulgas teenuste ja investeeringute komitee ja muude lepingu alusel moodustatud organite suhtes mutatis mutandis, kui erikomitee ei otsusta lepingu artikli 26.2 lõike 4 kohaselt teisiti.

               On asjakohane, et CETA ühiskomitee võtab kavandatava õigusakti vastu oma töökorra lisana.

               Kavandatav õigusakt sisaldab konkreetseid menetluseeskirju, mida on vaja selleks, et võtta vastu CETA ühiskomitee poolseid lepingu tõlgendusi.

               Käesolev ettepanek on kooskõlas CETA investeerimiskohtu süsteemi rakendamisega seotud muude algatustega. Alates 2018. aasta juunist on komisjon teinud koostööd liikmesriikidega nõukogu kaubanduspoliitika komitees, mis käsitleb teenuseid ja investeeringuid, ning Kanadaga nelja otsuse eelnõu osas, mis käsitlevad:

               –eeskirju, millega määratakse kindlaks apellatsioonikohtu tegevusega seotud halduslikud ja korralduslikud üksikasjad vastavalt lepingu artikli 8.28 lõikele 7;

               –kohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate tegevusjuhendit vastavalt lepingu artikli 8.44 lõikele 2;

               –vahendamise eeskirju, mida saavad kasutada vaidluses osalevad pooled, vastavalt lepingu artikli 8.44 lõike 3 punktile c; ning

               –tõlgenduste vastuvõtmise korda reguleerivaid eeskirju vastavalt lepingu artikli 8.31 lõikele 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punktile a.

               Jätkub edasine töö investeerimiskohtu süsteemi rakendamise teistes valdkondades. Nagu on sätestatud lepingut käsitleva tõlgendava ühisdokumendi punkti 6 alapunktis f, siis „[ü]hiselt on seatud eesmärgiks viia see töö lõpule enne CETA jõustumist“.

               Seepärast on asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel CETA ühiskomitees kavandatava õigusakti kohta, et tagada lepingu tõhus rakendamine.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab õigusakte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               CETA ühiskomitee on ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) (edaspidi „leping“) alusel loodud organ.

               Õigusakt, mille CETA ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel lepinguosalistele siduv kooskõlas lepingu artikli 26.3 lõikega 2.

               Kavandatav õigusakt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seetõttu on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõige 3 ja artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõige 3 ja artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Autentsed keeled ja kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna CETA ühiskomitee õigusaktiga rakendatakse lepingut investorite ja riikide vaheliste investeeringuvaidluste lahendamise suhtes, on asjakohane võtta see vastu lepingu kõigis autentsetes keeltes
                  4
                ja avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2019/0218 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) alusel loodud CETA ühiskomitees seoses sellise otsuse vastuvõtmisega, mis käsitleb CETA artikli 8.31 lõike 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punkti a kohase tõlgenduste vastuvõtmise korda ühiskomitee töökorra lisana

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 3 ning artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega (EL) 2017/37
                  5
                nähakse ette ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) (edaspidi „leping“) Euroopa Liidu nimel allkirjastamine. Leping allkirjastati 30. oktoobril 2016.

               (2)Nõukogu otsusega (EL) 2017/38
                  6
                nähakse ette lepingu osade ajutine kohaldamine, sealhulgas CETA ühiskomitee ning teenuste ja investeeringute komitee moodustamine. Lepingut on ajutiselt kohaldatud alates 21. septembrist 2017.

               (3)Lepingu artikli 26.3 lõike 1 kohaselt on CETA ühiskomiteel õigus teha lepingu eesmärkide saavutamiseks otsuseid kõikides küsimustes, kui see on ette nähtud lepinguga.

               (4)Lepingu artikli 26.3 lõike 2 kohaselt on CETA ühiskomitee otsused lepinguosalistele siduvad, tingimusel et täidetud on kõik vajalikud siseriiklikud nõuded ja menetlused, ning nende rakendamisega tegelevad lepinguosalised.

               (5)Lepingu artikli 26.1 lõike 4 punkti d kohaselt võtab CETA ühiskomitee vastu oma töökorra.

               (6)Lepingu artikli 26.2 lõike 1 punkti b kohaselt on teenuste ja investeeringute komitee üks lepingu alusel moodustatud erikomiteedest.

               (7)Lepingu artikli 26.2 lõike 4 kohaselt kehtestavad erikomiteed oma töökorra ja muudavad seda vajaduse korral.

               (8)CETA ühiskomitee töökorra (CETA ühiskomitee 26. septembri 2018. aasta otsus 001/2018) 14. reegli punktis 4 on sätestatud, et kui erikomitee ei otsusta lepingu artikli 26.2 lõike 4 kohaselt teisiti, kohaldatakse töökorda lepingu alusel moodustatud erikomiteede ja muude organite suhtes mutatis mutandis.

               (9)Lepingu artikli 8.31 lõike 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punkti a kohaselt võib teenuste ja investeeringute komitee juhul, kui seoses tõlgendamise küsimustega tekib tõsiseid probleeme, mis võivad mõjutada investeeringut, soovitada lepinguosaliste nõusolekul ja pärast oma vastavate sisenõuete ja -menetluste täitmist CETA ühiskomiteele lepingu tõlgenduste vastuvõtmist. CETA ühiskomitee vastu võetud tõlgendus on lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) F jao („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) alusel moodustatud kohtutele siduv. CETA ühiskomitee võib otsustada, et tõlgendusel on siduv mõju alates konkreetsest kuupäevast.

               (10)Seepärast on asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel CETA ühiskomitees lisatud CETA ühiskomitee otsuse eelnõu põhjal, et tagada lepingu tõhus rakendamine,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel CETA ühiskomitees seoses sellise otsuse vastuvõtmisega, mis käsitleb CETA artikli 8.31 lõike 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punkti a kohase tõlgenduste vastuvõtmise korda ühiskomitee töökorra lisana, põhineb käesolevale nõukogu otsusele lisatud CETA ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               1.CETA ühiskomitee otsus võetakse vastu kõigis lepingu autentsetes keeltes.

               2.CETA ühiskomitee vastu võetud otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        CETA ühiskomitee 26. septembri 2018. aasta otsus nr 001/2018, millega võetakse vastu ühiskomitee ja erikomiteede töökord (ELT L 190, 27.7.2018, lk 13), kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/february/tradoc_157677.pdf
                  .

                     (2)

                        Tõlgendav ühisdokument Kanada ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) kohta (ELT L 11, 14.1.2017, lk 3).

                     (3)

                        Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. oktoober 2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        Kooskõlas lepingu artikliga 30.11 („Autentsed tekstid“) on leping koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik versioonid on võrdselt autentsed.

                     (5)

                        Nõukogu 28. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2017/37 ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 11, 14.1.2017, lk 1).

                     (6)

                        Nõukogu 28. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2017/38 ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) ajutise kohaldamise kohta (ELT L 11, 14.1.2017, lk 1080).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.10.2019
            COM(2019) 563 final
            2019/0245(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO“) peanõukogus võetav seisukoht seoses põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe läbivaatamist käsitleva otsuse kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamisleping (Marrakechi leping)

               Kavandatava nõukogu otsuse eesmärk on volitada Euroopa Komisjoni toetama liidu nimel otsust, mis võetakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogus. Maailma Kaubandusorganisatsioon asutati Marrakechi lepinguga (edaspidi „WTO leping“), mis jõustus 1. jaanuaril 1995.

               Euroopa Liit on lepingu osaline.

               2.2.Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverents ja peanõukogu

               Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 1 on ministrite konverents volitatud tegema otsuseid kõigis küsimustes mis tahes mitmepoolse kaubanduslepingu alusel.

               WTO lepingu IV artikli lõike 2 kohaselt täidab ministrite konverentsi istungite vahelisel ajal selle ülesandeid peanõukogu.

               Vastavalt IX artikli lõikele 1 teevad WTO organid oma otsused tavaliselt konsensuse alusel.

               2.3.WTO peanõukogu kavandatav akt

               2013. aasta detsembris võtsid kaubandusministrid WTO ministrite konverentsi üheksandal istungil vastu otsuse põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe kohta (WT/MIN (13)/39) (edaspidi „tariifikvootide käsituslepe“).

               Tariifikvootide käsitusleppe eesmärk on lihtsustada põllumajandustoodete tariifikvootide haldamist. Tariifikvootide käsitusleppe 13. punktis nähakse ette leppe läbivaatamine, võttes arvesse seniseid kogemusi selle kohaldamisel. Läbivaatamine pidi algatatama hiljemalt neli aastat pärast tariifikvootide käsitusleppe vastuvõtmist. Põllumajanduskomitee algatas läbivaatamise 2018. aastal. 2019. aasta alguses esitas põllumajanduskomitee sekretariaat WTO peanõukogule adresseeritud aruande kavandi, milles anti ülevaade senise arengu kohta.

               Kuna WTO liikmete vahel ei ole tariifikvootide käsitusleppe osas üksmeelt, soovitab põllumajanduskomitee peanõukogul pikendada läbivaatamisaega kuni 2021. aasta lõpuni ning suurendada tariifikvootide haldamise läbipaistvust (vt aruande 2. lisa).

               Need soovitused (aruande 2. lisas) tuleks esitada peanõukogule 2019. aasta detsembris. Peanõukogu peaks need soovitused vastu võtma otsusega tariifikvootide käsitusleppe läbivaatamise kohta.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on anda liidule võimalus toetada tariifikvootide käsitusleppe läbivaatamist käsitleva otsuse vastuvõtmist 2019. aasta detsembris toimuval WTO peanõukogu kohtumisel.

               Liidu seisukohast on väga oluline pikendada läbivaatamisperioodi kuni 2021. aasta lõpuni, kuna see annab võimaluse jätkata kehtiva tariifikvootide käsitusleppe kohaldamist ja annab WTO liikmetele võimaluse pidada tariifikvootide käsitusleppega seoses täiendavaid arutelusid.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               WTO peanõukogu on lepinguga, st WTO lepinguga ettenähtud organ.

               Õigusakt, mis peanõukogul tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv vastavalt WTO lepingu II artikli lõikele 2 ja IX artikli lõikele 3.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

                  Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

                  Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna WTO peanõukogu aktiga täiendatakse WTO lepingut, pikendades tariifikvootide käsitusleppe kohaldamist ja kehtestades eeskirjad tariifikvootide parema kasutamise kohta, on asjakohane see akt pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

               2019/0245 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu (edaspidi „WTO leping“) 22. detsembril 1994 nõukogu otsusega 94/800/EÜ
                  2
                ning see jõustus 1. jaanuaril 1995.

               (2)Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 1 on WTO ministrite konverents volitatud tegema otsuseid kõigis mitmepoolsete kaubanduslepingutega hõlmatud küsimustes.

               (3)Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 2 täidab ministrite konverentsi istungite vahelisel ajal selle ülesandeid WTO peanõukogu.

               (4)Vastavalt IX artikli lõikele 1 teevad WTO organid oma otsused tavaliselt konsensuse alusel.

               (5)WTO ministrite konverentsi üheksandal istungil (Bali, detsember 2013) võeti vastu ministrite otsus põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe kohta (WT/MIN (13)/39) (edaspidi „tariifikvootide käsituslepe“), millega reguleeritakse põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamist.

               (6)Vastavalt tariifikvootide käsitusleppe 13. punktile tuleb käsitusleppe toimimise läbivaatamist alustada hiljemalt neli aastat pärast leppe vastuvõtmist, arvestades seniseid kogemusi selle kohaldamisel. Läbivaatamise eesmärk on jätkata tariifikvootide kasutamise protsessi täiustamist.

               (7)Vastavalt 13. punktile alustas põllumajanduskomitee 2018. aastal tariifikvootide käsitusleppe läbivaatamist. Läbivaatamise tulemused esitatakse peanõukogu 2019. aasta detsembri kohtumisel põllumajanduskomitee aruandena (aruanne nr... „Tariifikoodide haldamise Bali otsuse toimimise läbivaatamine“, kuupäev...).

               (8)Kuna WTO liikmete vahel ei ole tariifikvootide käsitusleppesse oluliste muudatuste tegemise osas üksmeelt, soovitatakse aruandes pikendada läbivaatamist kuni 2021. aasta lõpuni, et oleks võimalik kokkuleppele jõuda sisulistes muudatustes. Lisaks sisaldab aruanne soovitusi tariifikvootide haldamise läbipaistvuse suurendamiseks.

               (9)2019. aasta detsembris toimuval peanõukogu kohtumisel tuleks WTOd kutsuda üles kaaluma protokolli nr... 2. lisas esitatud soovituste vastuvõtmist otsuse kujul, mis käsitleb tariifikvootide süsteemi läbivaatamist.

               (10)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel WTO peanõukogus võetav seisukoht, kuna otsus, mis vastu võetakse, on liidu jaoks siduv.

               (11)Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 17 lõike 1 kohaselt esindab liitu WTO peanõukogus komisjon,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Komisjoni poolt liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 2019. aasta detsembri istungil võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul, millega võetakse vastu põllumajanduskomitee poolt aruande nr... 2. lisas peanõukogule esitatud soovitused.

               Väiksemaid muudatusi otsuse eelnõus võivad liidu esindajad Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu otsus, 7. oktoober 2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64

                     (2)

                        Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsus 94/800/EÜ, mis käsitleb nõukogu pädevusse kuuluvaid Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.10.2019
            COM(2019) 563 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus

               LISA

               Tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse toimimise läbivaatamine

               Aruanne peanõukogule

               (1)Ministrite konverentsi üheksandal istungil võtsid ministrid vastu otsuse põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe kohta (WT/MIN (13)/39) („Bali otsus“). Ministrid tegid komiteele ülesandeks vaadata läbi liikmetele Bali otsusega ettenähtud kohustuste täitmine ja seda jälgida, et läbivaatamise tulemusel jätkuks hiljemalt 2017. aastal alanud tariifikvootide kasutamise protsessi täiustamine, võttes arvesse seniseid kogemusi selle kohaldamisel
                  1
               . Läbivaatamist käsitlevad arutelud algasid komitee 2017. aasta oktoobri koosolekul
                  2
               . Veebruaris 2018 kokku tulnud komitee kiitis heaks dokumendi G/AG/W/171 kohase läbivaatamise protsessi ja ajakava
                  3
               . Kokkulepitud menetluse kohaselt toimub läbivaatamine komitee mitteametlikel avatud koosolekutel, mis toimuvad paralleelselt komitee korraliste koosolekutega
                  4
               .

               (2)Liikmed arutasid läbivaatamist komitee neljal mitteametlikul koosolekul 2018. aasta 20. veebruaril, 11. juunil, 25. septembril ja 26. novembril. Mitteametlikul kohtumisel novembris toimus tariifikvootide haldamist ja alatäitmist käsitlev temaatiline arutelu, kuhu olid kaasatud ka asjaomase sektori esindajad. Aruteludele aitasid kaasa liikmete kirjalikud seisukohad. Samuti koostas sekretariaat vastuseks liikmete taotlustele ning kokkulepitud menetluse ja ajakava kohaselt taustdokumendi
                  5
                tariifikvootide haldamise ja täitmise määrade kohta, et läbivaatamist lihtsustada. 1. lisas on loetelu kõigist kirjalikest dokumentidest, millega on siiani läbivaatamise jooksul tutvutud.

               (3)Liikmed on läbivaatamise arutelude käigus välja sõelunud järgmised teemad: 1) Bali otsusest tulenevate oluliste kohustuste tõhus rakendamine ja järelevalve; 2) tariifikvootide läbipaistvusnõuded; 3) alakasutuse mehhanism. Allpool on esitatud kõigis kolmes teemavaldkonnas esile toodud tegurid
                  6
               , mida käsitletakse muu hulgas novembris toimuvate temaatiliste arutelude käigus.

               TÕHUS RAKENDAMINE JA JÄRELEVALVE

               i.Kasutamata jäänud litsentside ümberjaotamine tariifikvoodi piires;

               ii.Ümberjaotamise kord, sh riigipõhiste eraldiste osas
                  7
               ;

               iii.Tariifikvootide kasutamise parandamisega seotud kogemuste ja parimate tavade jagamine, sealhulgas tariifikvootide ümberjaotamine piirkondlike kaubanduslepingute raames.

               TARIIFIKVOOTIDE LÄBIPAISTVUSNÕUDED

               i.Õigeaegsed ja korrektselt täidetud tariifikvootide teated;

               ii.Kiire teavitamine muudatustest tariifikvootide haldamisel;

               iii.Kõigi tariifikvoodi alaste kohustusega liikmete ühtne aruandlus tariifikvootide kasutamise määrade kohta;

               iv.Ühtlustatud teavitamistavad (nt avamata tariifikvoodid või kavandamata tariifikvoodid tariifist tuleneva eeliseta);

               v.Aruanne alatäitmise põhjuste kohta;

               vi.Riiklike kogemuste ja tariifikvootide haldamise parimate tavade jagamine;

               vii.Eri- ja diferentseeritud kohtlemine (teavitamiskohustuste koormavuse suurenemine);

               viii.Seos teavitamiskohustusega impordi litsentsimise protseduuride valdkonnas;

               ix.Sekretariaadi tehniline abi, mille eesmärk on parandada liikmete teavitamiskohustuse täitmist.

               ALAKASUTUSE MEHHANISM

               i.Liikmete erinevad kohustused (A lisa punkt 4);

               ii.Eri- ja diferentseeritud kohtlemine;

               iii.Võimalik ebaühtlane kohaldamine tulevikus;

               iv.B lisa ja A lisa punkti 4 vaheline seos;

               v.Alakasutuse põhjuste uurimine;

               vi.Tariifikvootide alakasutuse sihipärane kontrollimine teatavates konkreetsetes sektorites;

               vii.Alakasutuse mehhanismi praktiline kohaldatavus (põhjuste uurimine, sealhulgas võimalik keerukus, miks seda ei ole veel kasutatud, kogemuste jagamine, menetlusnõuete lihtsustamine);

               viii.Alakasutatud tariifikvootide loetelu pidamine sekretariaadis.

               (4)Alakasutuse mehhanismi punkti 4 ja sellega seotud eri- ja diferentseeritud kohtlemise sätte edasise toime kohta olid liikmete seisukohad erinevad. Mõned arenguriigist liikmed väitsid, et Bali otsuse eri- ja diferentseeritud kohtlemise sätteid ei tohiks leevendada; mõned teised liikmed väitsid, et arenguriikide eri- ja diferentseeritud kohtlemine ei tohiks kaasa tuua erandite kohaldamist ning et abi saavad arenguriigid peaksid pigem võtma tariifikvootide haldamise kohustuse, lähtudes nende arengualasest staatusest.

               (5)Mitmed liikmed leidsid, et läbivaatamine piirdub eesmärgiga parandada tariifikvootide haldamist, et eristada seda turulepääsu üle peetavatest läbirääkimistest. Teised viitasid võimalusele tõstatada tariifikvootide haldamisega seotud küsimused turulepääsu üle peetavatel läbirääkimistel.

               (6)Mõned liikmed leidsid, et liikmete seisukohtade kohaselt peaks komitee uurima põhjusi, miks alakasutuse mehhanismi ei ole veel kasutatud.

               (7)Vastavalt Bali otsuse (WT/MIN (13)/39) 13.–15. lõigule nõustub komitee oma 30. oktoobri 2019. aasta kohtumisel järgmiste soovitustega, mis on esitatud käesoleva aruande 2. lisas, et peanõukogu saaks neid arutada.

               1. lisa

                        Dokumentide loetelu

                        G/AG/W/169

                        10. oktoober 2017

                        Tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsusega kehtestatud liikmete kohustuste jälgimine ja läbivaatamine.

                        Sekretariaadi märkus

                        G/AG/W/171

                        9. veebruar 2018

                        Tariifikoodide haldamist käsitleva Bali otsuse toimimise kavandatud läbivaatamine

                        Sekretariaadi märkus

                        G/AG/W/175

                        18. mai 2018

                                 ning

                        G/AG/W/175/Add.1

                        7. mai 2019

                        Euroopa Liidu esildis põllumajanduskomiteele tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse toimimise läbivaatamise kohta
                           8
                        .

                        Euroopa Liidu teatised

                        G/AG/W/179

                        6. juuni 2018

                        Balil toimunud ministrite konverentsil vastu võetud „[...] põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsituslepet“ käsitleva otsuse toimimise läbivaatamine
                           9
                        .

                        Cairnsi rühma esildis

                        G/AG/W/183

                        31. juuli 2018

                        Tariifkvoodi haldamise meetodid ja kasutamise määrad 2007–2016.

                        Sekretariaadi koostatud taustdokument

                        G/AG/W/186

                        19. september 2018

                        Tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse läbivaatamine.

                        Austraalia esildis

                        G/AG/W/197

                        24. mai 2019

                        Tariifikvootide haldamise Bali otsuse alakasutuse mehhanism

                        Esildis Cairnsi rühma nimel

               2. lisa

               (1)[Bali otsuse punktis 14 ja 2. joonealuses märkuses sätestatud ajakava otsuse tegemiseks A lisa punkti 4 kohta pikendatakse kuni 2021. aasta lõpuni või ministrite 13. konverentsini, olenevalt sellest, kumb on varasem. [Kui ei ministrite konverents ega peanõukogu ei otsusta enne 2021. aasta lõppu pikendada Bali otsuse A lisa punkti 4 kohaldamist selle praegusel kujul või muudetud kujul, ei kohaldata suurema kindluse tagamiseks (kui nimetatud otsuse punktist 15 ei tulene teisiti) A lisa punkti 4 enam alates 1. jaanuarist 2022 [B lisas loetletud liikmete suhtes, samuti ühegi liikme suhtes, kes on enne 2021. aasta lõppu esitanud taotluse B lisasse kandmiseks].]

               (2)Vahepealsel ajal jätkab põllumajanduskomitee (edaspidi „komitee“) arutelu A lisa punkti 4 kohaldamise üle. [Suurema kindluse tagamiseks kohaldatakse arutelude toimumise ajal jätkuvalt Bali otsust koos selle lisadega.]

               (3)Komitee esitab peanõukogule soovitused [A lisa] punkti 4 kohaldamise kohta [punkti 14 kohaselt] enne 2021. aasta lõppu.]

               (4)Tunnistades tariifikvootide haldamise ja kasutamise suurema läbipaistvuse tähtsust ning selle olulisust, et liikmed esitavad oma teabe õigeaegselt, ning tunnistades, et veebipõhine põllumajandusteadete süsteem peaks aitama ühtlustamist suurendada, on komitee nõus järgmisega:

               (a)Sekretariaat koostab nimekirja liikmete tariifikvootidest teavitamise tavadest, sealhulgas juhtudel, kui kavandatud tariifikvoote ei avatud.

               (b)Komitee algatab arutelu liikmete tariifikvootidest, sealhulgas tariifikvootide kasutamisest teavitamise tavade ühtlustamise üle.

               (c)Komitee julgustab liikmeid lisama turulepääsu (tabel MA:2) teatistele selgituse juhtudel, kui kavandatud tariifikvoote ei avata.

               (d)Sekretariaat ajakohastab korrapäraselt teavet tariifikvootide haldamise ja nende kasutamise määrade kohta vastavalt dokumendile G/AG/ W/183
                  10
               , samuti teavet liikmete kohta, kes on teatanud kasutusmääradest, ning komitee poolt kasutusmääradega seoses tõstatatud probleemide kohta.

               (e)Komitee vaatab liikmete esildiste alusel läbi põhjused, miks alakasutuse mehhanismi ei ole veel kasutatud.

               (5)Komitee on nõus Bali otsuse toimimist korrapäraselt läbi vaatama iga kolme aasta järel pärast käesoleva läbivaatamise lõppu. Need korrapärased läbivaatamised hõlmavad muu hulgas liikmete poolt esildiste põhjal läbi viidud alakasutuse mehhanismi kasutamise uurimist.

               __________

                     (1)

                        WT/MIN(13)/39 13. lõik. Seni ei ole teada antud alakasutuse meetme kasutamise kogemustest.

                     (2)

                        Vt G/AG/R/86 punkt 2.2.1.

                     (3)

                        Vt G/AG/R/87 punkt 2.5.1.

                     (4)

                        2019. aasta juunis toimunud koosolekul nõustus komitee pikendama läbivaatamise lõpparuande koostamise ajakava komitee koosolekuni oktoobris 2019.

                     (5)

                        G/AG/W/183.

                     (6)

                        Oma soovitustes ei ole liikmed neis elementides ega nende käsitlemise viisides üksmeelel.

                     (7)

                        Bali otsuse 9. lõigus osutatakse ümberjaotamise korrale. Lisaks viidatakse Bali otsuse A lisa 3. ja 5. joonealuses märkuses nende liikmete õigustele, kellele on tehtud riigipõhised eraldised konkreetselt alatäitmise mehhanismi kontekstis.

                     (8)

                        Dokument G/AG/W/171, 9. veebruar 2018.

                     (9)

                        WT/MIN (13)/39 AND WT/L/914 11. detsember 2013.

                     (10)

                        Sekretariaadi taustdokument võib konkreetselt sisaldada tariifikvootide nimekirja, kui tabeli MA:2 kohast teatist ei ole esitatud või kui kasutuse määr on alla 65 %.