Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0176

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine  /* KOM/2006/0176 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 26.4.2006KOM(2006) 176 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Teatud autonoomsete ühenduse tariifikvootide määrast ei piisa ühenduse tootmisharu vajaduste tarbeks käesoleval kvoodi kehtivusajal. Vastuseks mitmete liikmesriikide taotlustele kaalusid komisjoni talitused koos asjaomase valitsuste ekspertidega, kas avada teatud tööstustooteid hõlmavad kvoodid või neid suurendada või pikendada. |Üldine taust Nõukogu võttis 20. detsembril 1996. aastal vastu määruse (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, selleks et ühenduse nõudlust kõnealuste toodete järele saaks täita kõige soodsamatel tingimustel. Seetõttu tuleks vajalikele kogustele avada uued ühenduse tariifikvoodid vähendatud tollimaksumääraga või tollimaksu nullmääraga, häirimata seejuures nende toodete turgusid. Tollitariifistiku majandusküsimuste töörühma koosolekul peetud arutelud näitasid, et liikmesriigid on nõus avama kvoodid määruse ettepanekuga hõlmatud toodetele või neid kvoote suurendama või pikendama, häirimata seejuures nende toodete turgusid. |Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Määrus (EÜ) nr 2505/96 (EÜT L 345, 31.12.1996), mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 151/2006 (ELT L 25, 28.1.2006). |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on kooskõlas põllumajandus-, kaubandus-, ettevõtlus-, arengu- ja välispoliitikaga. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Konsulteeriti tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmaga, mis esindab kõigi liikmesriikide tootmisharusid. |Kokkuvõte vastustest ja nende arvessevõtmisest Kõik loetletud kvoodid on töörühmas saavutatud kokkuleppe tulemus. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Asjaomased teadus-/ekspertiisivaldkonnad Eksperdid, kes esindavad liikmeriike tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmas. |Kasutatud metoodika Avalik arutelu |Põhilised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Iga liikmesriigi määratud eksperdid. |Kokkuvõte saadud nõuannetest ja nende kasutamisest |Võimalikke pöördumatute tagajärgedega tõsiseid ohte ei ole mainitud. Tollitariifistiku majandusküsimuste töörühma kokkulepe. |Ekspertarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid Ettepaneku avaldamine |Mõju hindamine Ei kohaldata. Ettepanek ei kajastu komisjoni 2006. aasta õigusloome- ja töökavas. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine |Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 26 |Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata, sest ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Kavandatavad meetmed on kooskõlas „Toll 2007“ tegevusprogrammi eesmärkidega. |Meetmed on kooskõlas põhimõtetega, mille eesmärk on lihtsustada toiminguid väliskaubandusega tegelevate ettevõtete jaoks, ning komisjoni teatisega ühepoolsete tariifide peatamise ja kvootide kohaldamise kohta (98/C 128/02). |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 26 kiidab nõukogu ühepoolsete tollimaksumäärade kohaldamise peatamise ja tariifikvoodid heaks komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega. |MÕJU EELARVELE |Saamata jäävad tollimaksud kogusummas 1 845 073 eurot. |TÄIENDAV TEAVE |Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine Käesoleva ettepaneku vastuvõtmine tähendab, et määrus (EÜ) nr 151/2006 tuleb kehtetuks tunnistada. |Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel |Käesolev ettepanek sisaldab aegumisklauslit terve õigusakti või selle osa kohta. |Uuestisõnastamine Ettepanekuga kaasneb olemasolevate õigusaktide ümbersõnastamine. |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 26,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu võttis 20. detsembril 1996. aastal vastu määruse (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine.[2] Ühenduse nõudlus kõnealuste toodete järele tuleks täita kõige soodsamatel tingimustel. Seetõttu tuleks vajalikele kogustele avada uued ühenduse tariifikvoodid vähendatud tollimaksumääraga või tollimaksu nullmääraga, vältides nende toodete turgude mis tahes häirimist.(2) Teatava ühepoolse ühenduse tariifikvoodi kvoodimahust ei piisa ühenduse tööstuse vajaduste rahuldamiseks käesoleval kvoodi kehtivusajal. Seepärast tuleks kvoodi määra suurendada.(3) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2505/96 vastavalt muuta.(4) Käesoleva määruse majanduslikku tähtsust arvesse võttes on vaja tugineda Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3 osutatud kiireloomulisusele.(5) Kuna käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. juulist 2006, peaks määrus jõustuma viivitamatult,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2505/96 I lisale lisatakse käesoleva määruse lisas loetletud kvoodid.Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 2505/96 I lisas määratakse tariifikvoodi 09.2986 mahuks 14 315 tonni, kehtivusajaga 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2006.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2006.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAJrk nr | CN-kood | TARICi alamrubriik | Kirjeldus | Kvoodi suurus | Kvoodi tollimaksumäär % | Kvoodi kehtivusaeg |09.2967 | 7011 20 00 | 30 | Klaasist otspind, mille välisnurgast välisnurka mõõdetud läbimõõt on 62 (±0,2) cm ja valgusläbivus standardpaksuse 10,16 mm juures 56,8 (± 3)% | 150 000 ühikut | 0 | 1.7.– 31.12.2006 |09.2976 | ex 8407 90 10 | 10 | Neljataktilised bensiinimootorid silindrite töömahuga kuni 250 cm3 alamrubriiki 8433 11 (a) kuuluvate muruniidukite või alamrubriiki 8433 2010 (a) kuuluvate mootorniidukite tootmiseks | 750 000 ühikut | 0 | 1.7.2006 – 30.6.2007 |09.2977 | 2926 10 00 | Akrüülnitriil | 40 000 tonni | 0 | 1.7.– 31.12.2006 |09.2986 | ex 3824 90 99 | 76 | Tertsiaaramiinide segu, mis sisaldab: - vähemalt 60% massist dodetsüüldimetüülamiini, - vähemalt 20% massist dimetüül(tetradetsüül)amiini,vähemalt 0,5% massist heksadetsüüldimetüülamiini, mida kasutatakse amiinoksiidide tootmiseks (a) | 14 315 tonni | 0 | 1.1. – -31.12 |(a) Ettenähtud lõppkasutuse kontrollimine toimub vastavalt asjakohastele ühenduse sätetele.FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA1. ETTEPANEKU NIMETUSNõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine2. EELARVEREADPeatükk ja artikkel: 12. peatüki artikkel 120Aastaks 2006 eelarvestatud summa: 12 905 400 eurot3. FINANTSMÕJU( Ettepanekul finantsmõjud puuduvad( Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, küll aga on sellel järgmine mõju tuludele:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Eelarverida | Tulud[3] | 12kuuline periood, alates pp/kk/aaaa | [n aasta] |Artikkel 120 | Mõju omavahenditele | 1/1/2006 | - 1,8 |4. PETTUSEVASTASED MEETMEDTariifikvootide haldamist reguleerivad sätted sisaldavad ka vajalikke meetmeid pettuse ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning kaitseks nende vastu.5. MUUD MÄRKUSEDI LISAKehtiv alates 1.1.2006:Toote kirjeldus | Kvoodi mahu muutus (ühik/tonn) | Eeldatava hinna muutus (eurot ühiku kohta/eurot tonni kohta) | Kvoodi tollimaksumäär (%) (ühised tollitariifid 2005) | Kvoodi tollimaksumäär (%) | Eeldatav sissetulekute kaotus võrreldes eelmise kvoodi kehtivusajaga (eurodes) |Tertsiaaramiinide segu 09.2986 | +315 t (esialgne maht: 14 000 t) | 1 470 | 6.5 | 0 | 30 098 |Sissetulekute kogukaotus võrreldes eelmise kvoodi kehtivusajaga: (30 098 eurot – 7525 eurot) = 22 573 eurot (neto)II LISAKehtiv alates 1.7.2006:Toote kirjeldus | Kvoodi mahu muutus (ühik/tonn) | Eeldatava hinna muutus (eurot ühiku kohta/eurot tonni kohta) | Kvoodi tollimaksumäär (%) (ühised tollitariifid 2004) | Kvoodi tollimaksumäär (%) | Eeldatav sisetulekute kaotus võrreldes eelmise kvoodi kehtivusajaga (eurodes) |Klaasist otspind 09.2967 | +150 000 ühikut (esialgne maht: 0 ühikut) | 15 | 4 | 0 | 90 000 |Akrüülnitriil 09.2977 | +40 000 tonni (esialgne maht: 0 tonni) | 900 | 6.5 | 0 | 2 340 000 |Sissetulekute kogukaotus võrreldes eelmise kvoodi kehtivusajaga: (2 430 000 eurot – 607 500 eurot) = 1 822 500 eurot (neto).[1] ELT C […], […], lk […].[2] EÜT L 345, 31.12.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 151/2006 (ELT L 25, 28.1.2006, lk 1).[3] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab olema märgitud netosumma, st brutosumma pärast 25% sissenõudmiskulude mahaarvamist.


|

52010PC0544

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU  MÄÄRUS (EL) nr, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1541/98 teatavate koondnomenklatuuri XI jao alla kuuluvate ja ühenduses vabasse ringlusse lubatud tekstiiltoodete päritolutõendi ja sellise tõendi aktsepteerimistingimuste kohta ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta  /* KOM/2010/0544 lõplik - COD 2010/0272 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 6.10.2010KOM(2010) 544 lõplik2010/0272 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr,millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1541/98 teatavate koondnomenklatuuri XI jao alla kuuluvate ja ühenduses vabasse ringlusse lubatud tekstiiltoodete päritolutõendi ja sellise tõendi aktsepteerimistingimuste kohta ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohtaSELETUSKIRI1. Ettepaneku taustEttepaneku eesmärkNõukogu 13. juuli 1998. aasta määruse (EÜ) nr 1541/98 (teatavate koondnomenklatuuri XI jao alla kuuluvate ja ühenduses vabasse ringlusse lubatud tekstiiltoodete päritolutõendi ja sellise tõendi aktsepteerimistingimuste kohta) kehtetuks tunnistamist käsitleva ettepaneku eesmärk on lihtsustada importijate jaoks formaalsuste täitmist ja suurendada impordieeskirjade ühtsust. Järjepidevuse huvides on tehtud ettepanek muuta ka nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta.Üldine taustTekstiiltoodete päritolutõendi esitamisega seotud nõuded kehtestati selleks, et tagada koguseliste piirangutega hõlmatud tooteid käsitlevate meetmete nõuetekohane kohaldamine ja vältida Hiina Rahvavabariigi impordist põhjustatud turuhäireid.Määruses (EÜ) nr 1541/98 sätestatakse päritolutõendi aktsepteerimise tingimused kombineeritud nomenklatuuri XI jao alla kuuluvate teatavate kolmandatest riikidest pärit tekstiiltoodete kohta, mis on loetletud määruse (EMÜ) nr 3030/93 I lisas.Viimaste aastate jooksul on tekstiiltoodete suhtes kohaldatavate ELi impordimeetmete arv ja mõju järk-järgult vähenenud. Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmesriikidest pärit imporditavatele toodetele kehtestatud koguselised piirangud kaotati seoses tekstiil- ja rõivatooteid käsitleva WTO lepingu kehtivuse lõppemisega 2005. aastal. Hiina Rahvavabariigist pärit tekstiil- ja rõivatoodete importi käsitlevad erikaitsesätted, mis olid kindlaks määratud tekstiil- ja rõivatoodete lepingus, kaotasid kehtivuse 31. detsembril 2008 ning Hiina Rahvavabariigist pärit impordikategooriate kahekordset kontrollisüsteemi enam ei kohaldatud.WTOsse mittekuuluvatest kolmandatest riikidest pärit tekstiiltoodete impordikorraldus, mille suhtes ikka veel kohaldatakse koguselisi piirangud, ei põhine päritolutõenditel, vaid impordilubadel.Kui koguseliste piiranguteta tootekategooriate suhtes kohaldatakse kontrollisüsteemi, ei ole päritolutõendi esitamisel mingit mõtet. Kui tooteid võib importida mis tahes piiranguteta, puudub vajadus nõuda tagatisi nende toodete päritolu kohta.Kuna ELi kaubanduspoliitika meetmed tekstiilisektoris on piiratud ning neid on võimalik korraldada päritolutõendeid kasutamata, tehakse ettepanek tunnistada kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1541/98 ning muuta samal ajal nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 asjaomaseid sätteid.Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu 13. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1541/98 teatavate koondnomenklatuuri XI jao alla kuuluvate ja ühenduses vabasse ringlusse lubatud tekstiiltoodete päritolutõendi ja sellise tõendi aktsepteerimistingimuste kohta.Nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta.Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklis 26 on sätestatud, et toll võib nõuda mis tahes täiendavaid päritolutõendeid.Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) on sätestatud, et ühtse haldusdokumendi lahtrisse 34, mis on täidetud vastavalt lisas 37 esitatud selgitavale juhendile, märgitakse imporditud toodete päritoluriik. Selle märke suhtes kohaldatakse tavalisi kontrollimenetlusi, sealhulgas võimalust, et toll nõuab üksikjuhtumite puhul vajaduse korral täiendavaid tõendeid.Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEttepanek on kooskõlas praeguse lihtsustamispoliitikaga, kuna selle eesmärk on kõrvaldada ELi eeskirjadest tarbetu õigusakt.2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamineKonsulteerimine huvitatud isikutegaEi ole asjakohane.Mõju hindamineKuna ettepanekus käsitletakse kehtiva määruse kehtetuks tunnistamist, on kaks võimalust: 1) seadusandlikke meetmeid ei võeta; 2) seadusandlikke meetmeid võetakse.Esimene võimalus tähendaks, et vaatamata kahepoolsete tekstiililepingute ja tekstiiltoodete suhtes kehtestatud koguseliste piirangute kehtivuse lõppemisele jääb määrus nr 1541/98 jõusse. Seega nõutakse tekstiiltoodete vabasse ringlusse lubamiseks endiselt päritolutõendit, ehkki puudub mis tahes oht, et kaupade päritolu oleks võimalik kasutada impordipiirangutest kõrvalehoidmiseks. See lahendus ei ole kooskõlas ühenduse õiguse järjepidevuse ja tunnustatud vajadusega ühenduse õiguse lihtsustamise järele. Samuti tuleks märkida, et ettevõtjad on äärmiselt mures kehtivast määrusest tuleneva koormuse suhtes, rõhutades, et päritolu tõendamisega seotud kulud on suuremad kui reguleerimissüsteemi tulemuslikuks toimimiseks kohane oleks.Määruse nr 1541/98 kehtetuks tunnistamine seevastu aitaks parandada asjaomase sektori regulatiivset keskkonda ning ühtlustaks tekstiiltoodete importi käsitlevaid eeskirju teiste tööstustoodete importi käsitlevate eeskirjadega, mille puhul päritolusertifikaadi esitamine ei ole kohustuslik. Kõikidel juhtudel deklareeritakse päritolu ühtses haldusdokumendis, mis tuleb esitada kaupade vabasse ringlusse lubamiseks.3. Ettepaneku õiguslik külgKavandatud meetmete kokkuvõteTehakse ettepanek tunnistada kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1541/98 ja muuta nõukogu määrust (EMÜ) nr 3030/93.Õiguslik alusKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 2.Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ELi ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna nõukogu otsust (EÜ) nr 1541/98 on võimalik kehtetuks tunnistada ja nõukogu määrust (EMÜ) nr 3030/93 on võimalik muuta ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmise kaudu.Ettepanek ei põhjusta tollile mis tahes lisakoormust.Vahendi valikKavandatav vahend: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: ettepaneku eesmärk on nõukogu määruse kehtetuks tunnistamine ning seda on võimalik teha ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmise kaudu.4. Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ELi eelarvet ega hõlma mis tahes täiendavaid kulusid.5. Täiendav teaveLihtsustamineEttepaneku rakendamine lihtsustab õigusakte ja vähendab halduskoormust.Euroopa MajanduspiirkondKavandatav õigusakt ei käsitle Euroopa Majanduspiirkonda.JõustumineÕigusliku järjepidevuse huvides peaks nõukogu määruse (EÜ) nr 1541/98 kehtetuks tunnistamine jõustuma samal ajal kui nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 asjaomased muudatused.2010/0272 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr,millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1541/98 teatavate koondnomenklatuuri XI jao alla kuuluvate ja ühenduses vabasse ringlusse lubatud tekstiiltoodete päritolutõendi ja sellise tõendi aktsepteerimistingimuste kohta ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,toimides seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:1.  Nõukogu määruses (EÜ) nr 1541/98[1]on sätestatud teatavate tekstiiltoodete, mis on pärit kolmandatest riikidest, kellega ühendus on sõlminud kahepoolsed lepingud, protokollid või muud kokkulepped, päritolu tõendamist käsitlevad eeskirjad, või nende tekstiiltoodete, mille suhtes EL on kehtestanud kontrollisüsteemi eesmärgiga jälgida toodete impordi suundumusi, või mille suhtes EL kohaldab erikaitsemeetmeid, päritolu tõendamist käsitlevad eeskirjad.2.  Pärast määruse (EÜ) nr 1541/98 vastuvõtmist on toimunud mitmeid olulisi muutusi. Kombineeritud nomenklatuuri XI jao tekstiiltoodete suhtes kohaldatavate ELi impordimeetmete arv ja mõju on järk-järgult vähenenud ning praeguseks on nende väärtus nii kombineeritud nomenklatuuri vastavate jaotiste kui ka asjaomaste riikide seisukohalt peaaegu olematu.3.  Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklis 26 on sätestatud, et toll võib nõuda mis tahes täiendavaid päritolutõendeid.4.  Kõikidel juhtudel tuleb ühtse haldusdokumendi lahtrisse 34, mis täidetakse vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[2] lisas 37 esitatud selgitavale juhendile, märkida imporditud toodete päritoluriik. Selle märke suhtes kohaldatakse tavalisi kontrollimenetlusi, sealhulgas võimalust, et toll nõuab üksikjuhtumite puhul vajaduse korral täiendavaid tõendeid.5.  Kohustus esitada süstemaatiliselt täiendavaid tõendeid asjaomaste tekstiiltoodete päritolu kohta tulenes vajadusest pakkuda teatavaid täiendavaid impordimeetmeid, mida praegu aga väga harva kasutatakse, ning seepärast on kõnealune kohustus muutunud ebaproportsionaalseks, suurendades põhjendamatult ettevõtjate koormust.6.  Kuna asjaomaseid tooteid võib importida mis tahes piiranguteta ja tollil on eespool nimetatud võimalus nõuda eelkõige importi käsitleva kahtluse puhul eespool nimetatud täiendavat teavet, ei ole enam vaja kohaldada määruses (EÜ) nr 1541/98 sätestatud täiendavad administratiivnõuded.7.  Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1541/98 tunnistada kehtetuks.8.  Määrust (EMÜ) nr 3030/93,[3] milles on sätestatud, et teatavatel juhtudel võib määruse (EÜ) nr 1541/98 kohast päritolutõendit aktsepteerida, tuleks vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrus (EÜ) nr 1541/98 tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 2Määruse (EMÜ) nr 3030/93 artikli 1 lõike 6 esimese lõigu teine lause jäetakse välja.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] EÜT L 202, 18.7.1998, lk 11.[2] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.[3] EÜT L 275, 8.11.1993, lk 1.


Avis juridique important

|

52004PC0459

Ettepanek nõukogu määrus millega muudetakse komisjoni otsust 2002/602/ESTÜ teatavate piirangute haldamise kohta teatavate terasetoodete importimisel Vene Föderatsioonist  /* KOM/2004/0459 lõplik - ACC 2004/0140 */

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse komisjoni otsust 2002/602/ESTÜ teatavate piirangute haldamise kohta teatavate terasetoodete importimisel Vene Föderatsioonist(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEuroopa Söe- ja Teraseühendus ja Venemaa Föderatsiooni valitsus sõlmisid 9. juulil 2002 lepingu teatavate terasetoodetega kauplemise kohta.Artikli 2 lõikes 4 on sätestatud, et "juhul, kui ELi kandidaatriigid ühinevad enne käesoleva lepingu lõppemist, on pooled nõus arutama II lisas sätestatud koguseliste piirangute suurendamist". Seega nõustusid pooled suurendama koguselisi piiranguid. Peale selle nõustusid pooled kahel erijuhul veelgi suurendama koguselisi piiranguid vastavalt lepingu deklaratsioonile nr 1, mis käsitleb töötlemiskeskusi Euroopa Liidus. Lepinguosalised on alla kirjutanud uuele lepingule, mis hõlmab kõnealuseid piirnormide suurendusi.Lisaks taotles Venemaa Föderatsiooni valitsus kooskõlas kehtiva lepingu artikli 3 lõikega 3 teatavate 2003. aastal kasutamata jäetud piirnormide koguste ülekandmist. Lubatud ülekanded tooterühmade kaupa on järgmised (kogused tonnides): SA1a - 21195, SA3 - 2102, SA4 - 6458, SA5 - 1400, SB1 - 1077, SB 2 - 4305 ja SB 3 - 10984.Käesolevas nõukogu määruse ettepanekus sätestatakse uue lepingu ja ülekande jaoks vajalikud rakendusaktid.2004/0140 (ACC)Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse komisjoni otsust 2002/602/ESTÜ teatavate piirangute haldamise kohta teatavate terasetoodete importimisel Vene FöderatsioonistEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1][1]  ELT C [...], [...], lk [...].ning arvestades järgmist:(1) Ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel partnerluse loomiseks sõlmitud partnerlus- ja koostööleping [2] jõustus 1. detsembril 1997.[2]  EÜT L 327, 28.11.1997. lk 3.(2) Partnerlus- ja koostöölepingu artiklis 21 on sätestatud, et Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (edaspidi "ESTÜ") toodetega kauplemist reguleerivad kõnealuse lepingu III jaotis, välja arvatud selle artikkel 15, ning ESTÜ terasetoodetega kauplemise koguselisi piiranguid käsitleva lepingu sätted.(3) 9. juulil 2002 sõlmisid ESTÜ ja Venemaa Föderatsiooni valitsus sellise lepingu teatavate terasetoodetega kauplemise osas (edaspidi "leping"), [3] mis on ESTÜ nimel kiidetud heaks komisjoni 8. juuli 2002. aasta otsusega 2002/603/ESTÜ. [4][3]  EÜT L 195, 24.7.2002, lk 55.[4]  ELT L 195, 24.7.2002, lk 54.(4) ESTÜ asutamisleping muutus kehtetuks 23. juulil 2002 ning Euroopa Ühendus võttis üle kõik Euroopa Söe- ja Teraseühenduse poolt lepingutega võetud õigused ja kohustused.(5) Pooled leppisid lepingu artikli 10 lõike 2 kohaselt kokku, et lepingut tuleks jätkata ning kõik poolte õigused ja kohustused peaksid pärast kõnealust kehtetuks muutumist säilima.(6) Pooled alustasid lepingu artikli 2 lõikes 4 sätestatud konsultatsioone ning nõustusid suurendama lepingus sätestatud koguselisi piiranguid, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist. Lisaks lubasid pooled suurendada koguselisi piiranguid seoses lepingu deklaratsiooniga nr 1 vene ettevõtjate poolt töötlemiskeskuste rajamise kohta Euroopa Liidus. Kõnealused koguseliste piirnomide suurendamised on toimunud uue lepingu alusel, mis jõustus sellele allakirjutamise päeval. [5][5]  Vt ELT lk ... .(7) Lisaks sellele taotles Venemaa Föderatsiooni valitsus kooskõlas lepingu artikli 3 lõikega 3 teatavate 2003. aastal kasutamata jäetud piirnormide koguste ülekandmist iga tooterühma jaoks lubatud piires.(8) Komisjoni 8. juuli 2002. aasta otsust 2002/602/ESTÜ teatavate piirangute haldamise kohta teatavate terasetoodete importimisel Vene Föderatsioonist [6] tuleks vastavalt muuta,[6]  EÜT L 195, 24.7.2002, lk 38.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Otsuse 2002/602/ESTÜ IV lisas asendatakse 2004. aastaks kehtestatud koguselised piirnormid käesoleva määruse lisas toodud koguseliste piirnormidega.Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAKOGUSELISED PIIRNORMIDÜhik: tAastad  //  2004//Tooted  ////SA. Lehttooted  //SA1. Rullid  //  "310 767SA1.a. Kuumvaltsitud rullid edasiseks valtsimiseks  //  558 839SA2. Rasked plaadid  //  143 654SA3. Muud lehttooted  //  250 148SA4. Legeeritud tooted  //  101 120SA5. Legeeritud kvartovaltslehed  //  22 208SA6. Legeeritud külmvaltsitud ja kaetud lehed  //  97 561//SB. Pikad tooted  ////SB1. Talad  //  31 440SB2. Valtstraat  //  121 783SB3. Muud pikad tooted  //  232 102"Märkus:SA ja SB on tooteliigidSA1 kuni SA6 ja SB1 kuni SB3 on tooterühmad


|

52011PC0913

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles 2020)  /* KOM/2011/0913 lõplik - 2011/0449 (COD) */

	SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTProgramm Perikles on vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest. Programm loodi nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsusega 2001/923/EÜ ja selle mõju laiendati ELi liikmesriikidele, kus euro ei olnud ühisrahana kasutusele võetud, nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsusega 2001/924/EÜ. Kõnealuste alusaktide hilisemate muudatustega, mis tehti nõukogu otsustega 2006/75/EÜ, 2006/76/EÜ, 2006/849/EÜ ja 2006/850/EÜ, pikendati programmi kestust 31. detsembrini 2013.Aluslepingus kajastub mure euro kaitse pärast ning seepärast kehtestatakse sellega vajalikud meetmed euro kasutamiseks ühisrahana (ELi toimimise lepingu artikkel 133).Kuna Periklese õiguslik alus kaotab kehtivuse 2013. aasta lõpus, peaks selle asendamine tagama Euroopa Liidu järjepideva toetuse tegevusele, mida viivad ellu komisjon ja liikmesriigid, et parandada töötajate ja teabe vahetamist, teostada uuringuid ja pakkuda koolitust või tehnilist ja teaduslikku abi euro kaitsmisel võltsimise ja sellega seotud pettuse eest.Euro on raha võltsimisega tegelevate organiseeritud kuritegelike rühmituste jaoks jätkuvalt atraktiivne sihtmärk ning seda mitte ainult Euroopas, vaid ka mujal maailmas. Euro võltsimisega seotud ohu rahvusvaheline mõõde nõuab sellega võitlemisel riikideülest koordineerimist. Programmi Perikles kaudu juhib komisjon seda koordineerimist vahetuste, koolitustegevuse ja tehnilise abi teel. Eelkõige rakendades liikmesriikidega kokku lepitud erikoolituse ja abi strateegiat[1], täiendab programm riiklikku koolitust, lisades sellele valdkondade- ja riikidevahelise mõõtme. See annab abisaajatele võimaluse võtta osa rahvusvahelisest koolitusest ning tõstab koostöö taset väljaspool Euroopa Liitu, otseselt kaasates konkreetsesse koolitustegevusse kõige tundlikumad kolmandad riigid.Programm täidab vajaduse jätkuva järelevalve, koolituse ja tehnilise abi järele, mis on tarvilik selleks, et säilitada euro kaitse võltsimise eest, andes stabiilse raamistiku liikmesriikide programmide kavandamiseks. See lähenemine on toonud märkimisväärseid tulemusi koolitatud töötajate arvu, koolituse taseme ja koosmõju näol ning töötulemusi euro kaitsmisel.2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED2.1. Programm Perikles hõlmab valdkonnavahelist tegevust, millesse on kaasatud sidusrühmad, kellel kõigil on euro võltsimise vastases võitluses tähtis roll, kuid kes annavad oma panuse erineval viisil – tehnilised, õigus-, finants- ja õiguskaitseorganid.Komisjon on kogunud programmi Perikles sidusrühmadelt arvamusi, kasutades i) vahehinnangut, mis tehti programmi abisaajate hulgas 2011. aasta alguses; ii) hindamisankeete, mida Periklese tegevusest osavõtjad täidavad pärast iga üritust; iii) arvamusi ekspertidelt, kes osalevad euro võltsingute tuvastamise eksperdirühmas[2], kus programmi Perikles rakendamine on üks peamisi aruteluküsimusi. Vahehinnang näitab suurt rahulolu programmiga; kõik abisaajad (100 %) olid rahul ja soovitasid programmi pikendada ka pärast 2013. aastat. Samuti hindasid nad viisi, kuidas komisjon on programmi juhtinud. 98 % Periklese tegevusest osavõtjatest olid selle aspektiga rahul. Lisaks leidsid euro võltsingute tuvastamise eksperdirühma eksperdid, et nende kaasatuse tase programmi juhtimises oli märkimisväärne või väga märkimisväärne nii mitme- kui ka kahepoolsel tasandil.Abisaajate arvamused ja ekspertide hinnangud näitavad, et Periklese koolitustegevus i) suurendab riiklikul tasandil koolitatud inimeste arvu ja tõstab koolituse taset, lisades sellesse rahvus- ja valdkondadevahelise mõõtme; ii) täiendab riiklikku koolitust; iii) on vahetult seotud tegevuse tulemustega (otseselt euro kaitsega tegelevate töötajate, näiteks politseinike, kohtu- ja rahandustöötajate koolitamine); iv) on tarvilik, võimaldades abisaajatel ellu viia nende endi koolitusi.Hinnangule tuginedes tehti kindlaks hulk valdkondi, mida saaks parandada. Muu hulgas hõlmavad need toetuse summa kindlaksmääramise lihtsustamist ja menetluste selgemaks muutmist. Komisjoni ettepanekus võetakse neid soovitusi arvesse.2.2. Komisjon on teostanud mõju hindamise. Kaaluti nelja valikuvõimalust.1. valikuvõimalus: jätkata programmi samas mahus rahastamisega (põhistsenaarium).2. valikuvõimalus: uuendada programmi Perikles täiustatud eesmärkide ja metoodikaga, sealhulgas suurendades eelkõige kaasrahastamise ülemmäära.3. valikuvõimalus: ühendada Perikles muude komisjoni programmidega.4. valikuvõimalus: katkestada programm Perikles ja jätta euro kaitsmise tegevus liikmesriikidele riiklikul tasandil korraldamiseks.Pidades silmas varasemaid kogemusi, mis on tihedalt seotud nii liikmesriikide kui ka komisjoni tegevusega euro kaitsmisel, ning oodatud mõju, sealhulgas tegevuse edasiarendamise kaudu, eelistatakse valikuvõimalust uuendada programmi täiustatud eesmärkide ja metoodikaga. Selle valikuvõimaluse eelarvelised assigneeringud reaalhindades jäävad praeguste assigneeringutega sarnasele tasemele (umbes miljon eurot aastas). See lisab paindlikkust toetussumma kindlaksmääramisel, lihtsustades liikmesriikide kanda jäävate kulude kindlaksmääramist[3], laiendab abikõlblike tegevuste ringi, muutes võimalikuks rahastada võltsimisvastasele tegevusele spetsialiseerunud asutuste kasutatavate seadmete ostu, et kaitsta eurot võltsimise eest, ning suurendab kaasrahastamise maksimummäära kuni 90 %-ni rahastamiskõlblikest kuludest nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. See peaks leevendama viimastel aastatel esile kerkinud suundumust, et liikmesriikidel on vähem võimalusi projekte kaasrahastada, sest riigiasutustele kättesaadavad rahalised vahendid on üldiselt napid. Kaasrahastamise kõrgem määr hõlbustab eelkõige tegevuse tasakaalustatumat geograafilist jaotust, võimaldades taotlusi esitada laiemal liikmesriikide ringil.Programmi katkestamine aga vähendaks kulutusi ELi tasandil, kuid seda ilma tegelikku säästu kaasa toomata ja kasutades vahendeid riiklikul tasandil või mõne muu ELi programmi raames, mistõttu see seaks ohtu euro tõhusa ja ühtse kaitse kõikides liikmesriikides ja kolmandates riikides.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG3.1 Euro kaitsmine võltsimise eestEuroopa Liidul on ainupädevus nende liikmesriikide rahapoliitikas, mille rahaühik on euro (ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkt c).Aluslepingus on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad vajalikud meetmed euro kasutamiseks ühisrahana (ELi toimimise lepingu artikkel 133). Need meetmed hõlmavad ka euro kaitset võltsimise eest. Sellele artiklile tuginedes kuulub euro kui ühisraha kaitse ELi ainupädevusse (ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkt c). Samal ajal emiteerivad euro pangatähti ja münte liikmesriikide asutused vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 128. Liikmesriigid on võtnud euro kaitsmiseks vastu riiklikud õigusaktid ja kehtestanud sise-eeskirjad.Programmiga Perikles käsitletakse seda konkreetset Euroopa Komisjoni tegevusvaldkonda ja komisjoni koostööd liikmesriikide pädevate asutuste ning teiste Euroopa institutsioonide ja organitega, täpsemalt OLAFi kaudu.On väga tähtis, et jätkuvalt oleks olemas vahend, mis oleks konkreetselt pühendatud euro kaitsmisele pettuse ja võltsimise eest. Laiema mõjuga programmide tugi ei oleks niivõrd spetsiifilise küsimuse puhul nii tõhus ja poliitilisest aspektist peaksid ELi institutsioonid näitama, et nad tõesti kohustuvad tegelema selle olulise ELi poliitika ja Euroopa identiteedi aspektiga. Sellest lähtuvalt püütakse programmiga Perikles:-  võtta sihiks üksnes euro kaitsmine ja seda pikaajalises perspektiivis, mis on kooskõlas ELi muude eesmärkidega, tuginedes just selles konkreetses pädevusvaldkonnas igal aastal seatud prioriteetidele;-  võimaldada muude ELi programmide elluviimisel keskenduda muudele prioriteetidele kui euro kaitsmine;-  võtta täielikult arvesse selles valdkonnas juba varem kaasrahastatud tegevuse tulemusi, sealhulgas seoses abisaajatele suunatud eesmärgistatud eeskirjadega ja geograafilise tasakaaluga;-  lisaks mõne liikmesriigi olukorrale avaldatavale otsesele mõjule võtta eesmärgiks pöörata suurt tähelepanu ka ELi mõõtmele Euroopa ühisraha kaitsmisel.3.2 LihtsustamineKomisjoni prioriteet selles programmis, nagu ka muudes mitmeaastase finantsraamistiku programmides, on lihtsustada regulatiivset keskkonda ja maksimaalselt hõlbustada liikmesriikide pädevate asutuste juurdepääsu sellele programmile ning selle kasutamist asjakohastes kolmandates riikides. Seda lähenemisviisi rakendatakse Perikles 2020 puhul, võimaldades abisaajatele rahastamisele ligipääsuks lihtsamat, sidusamat ja standardset haldusmenetlust.Programmi ettepanek on täielikult kooskõlas finantsmääruse ja selle rakendussätetega. Programmi elluviimisel kasutatavad peamised rahastamisvahendid on toetused ja hanked. Tuginedes vahehindamise tulemustele, muudetakse programmiga pädevate riiklike asutuste jaoks taotluste koostamine lihtsamaks. Menetluste lihtsustamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks muudetakse selgemaks toetussummade arvutamine ja programm muudetakse kasutajasõbralikumaks. Muudetakse õigusakte, et võimaldada eraldatud summa kasutamisel suuremat paindlikkust; selle eesmärgi saavutamiseks lihtsustatakse programmi neid finantssätteid, millega määratakse rangelt kindaks konkreetsed kulud, mis tuleb kanda liikmesriikidel ja komisjonil.Teine kavandatav lihtsustus hõlmab euro võltsingute tuvastamise eksperdirühma kuuluvate liikmesriikide esindajate otsest teavitamist ja nendega konsulteerimist programmi rakendamise erinevates etappides. Seega saab rakendamise ja menetluste parandusi otsesemalt kajastada iga-aastases tööprogrammis, mille aluseks on kõnealusesse rühma kuuluvatelt ekspertidelt saadud tagasiside.3.3 Vastavus proportsionaalsuse ja programmi lisaväärtuse põhimõteteleOsaliselt on programm Perikles seotud Euroopa Komisjoni, täpsemalt OLAFi tegevusega ning Euroopa institutsioonide ja organite ning liikmesriikide koostööga. Sellest tulenevalt ei saa ettepaneku põhieesmärke saavutada vaid riikliku tasandi meetmetega.2011. aastal toimunud konsulteerimine peamiste programmi Perikles rakendamisel osalevate sidusrühmadega näitas samuti, et proportsionaalsuse põhimõtet järgitakse täielikult.Komisjon algatab Euroopa Liidu ühe- ja mitmeaastaste programmide koostamise (ELi lepingu artikkel 17). Euroopa Liit võib toetada liikmesriikide jõupingutusi suurendada nende haldussuutlikkust Euroopa Liidu õiguse rakendamisel. Vastavad meetmed võivad hõlmata teabe ja avalike teenistujate vahetamise hõlbustamist ning koolituskavade toetamist. Seega on ELi tasandil tehtud kulutused euro kaitsmiseks õigustatud ELi ainupädevusega. Programmi Perikles lisaväärtust näitavad peamiselt tänu eriotstarbelisele ühiskoolitusele ja abile saadavad tulemused; sellise koolituse, valdkondadevahelised ja rahvusvahelised teadlikkuse suurendamise üritused ning muu eriotstarbelise abi saab tagada vaid programmi Perikles toel. Lisaks on vähetõenäoline, et programmi Perikles üks edukamaid osi – töötajate vahetus –, mis aitab kaasa tihedamale koostööle ja võrgustike loomisele, leiaks aset programmi Perikles puudumise korral.Periklese raames on toetatud kõrgetasemelist koostööd liikmesriikide vahel ja kolmandate riikidega, tänu millele on euro võltsimise tase madal ning korrapäraselt avastatakse ebaseaduslikke trükikodasid ja mündivalukodasid, mille tulemusena võltsijad kinni peetakse. Programm Perikles 2020 annab suure panuse euro kaitse kõrge taseme säilitamisse ja edasiarendamisse seoses piiriülese koostöö, vahetuste ja abi intensiivsemaks muutmisega. Samal ajal saavutatakse üldine kokkuhoid tänu ühiselt korraldatud tegevusele ja hangetele võrreldes võimalike konkreetsete riikide algatustega. Prioriteete ja rakendusstrateegiaid arutatakse regulaarselt euro võltsingute tuvastamise eksperdirühma koosolekutel. Euro võltsingute tuvastamise eksperdirühm koordineerib Periklese tegevust ja on seotud selle rakendamisega.Lisaks on uuendatud eesmärke, pöörates erilist tähelepanu konkreetsuse, mõõdetavuse, saavutatavuse, realistlikkuse ja tähtajalisuse (SMART) kriteeriumitele. Ka see aitab tagada nõuetekohase elluviimise ja järelevalve.3.4 Õiguslik alusEttepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 133. Paralleelse, ELi toimimise lepingu artiklile 352 tugineva määruse ettepanekuga laiendatakse programmi Perikles kohaldamist liikmesriikidele, kes ei ole eurot ühisrahana kasutusele võtnud.4. MÕJU EELARVELEProgramm hõlmab perioodi 2014–2020.Kogueelarve on jooksevhindades 7 700 000 eurot. See summa on kooskõlas komisjoni ettepanekuga järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kohta: „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[4].Käesolevale määruse ettepanekule lisatud finantsselgituses esitatakse mõju eelarvele ning vajalikud inim- ja haldusressursid.2011/0449 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles 2020)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[5],olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust,toimides seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:1.  Euroopa Liit ja liikmesriigid on seadnud endale eesmärgiks kehtestada meetmed, mis on vajalikud euro kasutamiseks ühisrahana. Need meetmed hõlmavad euro kaitset võltsimise eest.2.  Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1338/2001,[6] milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed, pannakse alus teabevahetusele, koostööle ja vastastikusele abistamisele ning luuakse seeläbi ühtlustatud võrgustik euro kaitsmiseks. Kõnealuse määruse kohaldamist laiendati nendele liikmesriikidele, kus ei ole eurot ühisrahana kasutusele võetud, et tagada euro kaitse võrdne tase kogu Euroopa Liidus.3.  Tegevus, mille eesmärk on edendada teabe ja töötajate vahetamist, tehnilist ja teaduslikku abi ning eriotstarbelist koolitust, aitab oluliselt kaitsta Euroopa ühisraha võltsimise ja sellega seotud pettuse eest ning seega saavutada võrdselt kõrgetasemelise kaitse kogu Euroopa Liidus.4.  Varasem toetus sellistele algatustele nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsuse 2001/923/EÜ (millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles))[7] kaudu on teinud võimalikuks Euroopa Liidu ja liikmesriikide tegevuse tõhustamise euro kaitsmisel võltsimise eest. Programmi Perikles eesmärgid nii aastateks 2002–2006 kui ka 2007–2013 saavutati edukalt.5.  2011. aastal korraldas komisjon mõju hindamise, et hinnata, kas programmi tuleks jätkata või mitte.6.  Euro kaitsmisel võltsimise eest tuleb jätkata ja edasi arendada tegevust nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriikide tasandil, võttes samas arvesse ka uusi katsumusi eelarve kokkuhoiu tingimustes. Uue programmi raames võivad osalevate liikmesriikide esitatud ettepanekutesse olla kaasatud osalejad kolmandatest riikidest, kui nende osavõtt on euro kaitsmiseks oluline.7.  Tuleks tagada, et see Euroopa Liidu tegevusprogramm oleks kooskõlas muude programmide ja tegevusega ning täiendaks neid. Käesoleva programmi rakendamiseks peaks komisjon seoses euro kaitse hindamise vajadustega korraldama kõik vajalikud konsultatsioonid peamiste asjaosalistega (eelkõige liikmesriikide määratud pädevad riiklikud asutused, EKP ja Europol) määruses (EÜ) nr 1338/2001 sätestatud asjakohase nõuandekomitee raames, eriti sellistes valdkondades nagu vahetused, abi ja koolitus.8.  Käesolevat määrust rakendatakse täielikult kooskõlas XX 2012. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr XX/XX Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta. Euroopa Liidu finantshuvid peaksid olema kogu kulutsükli jooksul kaitstud proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad eeskirjade eiramiste ennetamist, tuvastamist ja uurimist ning kaotatud, alusetult väljamakstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite tagasinõudmist ja vajaduse korral karistusi.9.  Sidusrühmadega teostatud programmi hindamine näitab programmi Perikles lisaväärtust tiheda koostöö näol liikmesriikide vahel ja kolmandate riikidega, aga ka vastastikust täiendavust riiklikul tasandil elluviidud tegevusega, mis tõi kaasa suurema tõhususe. Programmi Perikles jätkamine Euroopa Liidu tasandil annab oodatavalt märkimisväärse panuse euro kaitse kõrge taseme säilitamisse ja edasiarendamisse seoses piiriülese koostöö, vahetuste ja abi intensiivsemaks muutmisega. Samal ajal saavutatakse üldine kokkuhoid tänu ühiselt korraldatud tegevusele ja hangetele võrreldes võimalike konkreetsete riikide algatustega.10.  Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule sõltumatu vahearuande programmi rakendamise kohta ja lõpparuande programmi eesmärkide saavutamise kohta.11.  Käesolev määrus on vastavuses lisaväärtuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. Programmiga Perikles hõlbustatakse koostööd liikmesriikide vahel ning komisjoni ja liikmesriikide vahel, et kaitsta eurot võltsimise eest, minemata sealjuures vastuollu liikmesriikide kohustustega ning kasutades vahendeid tõhusamalt, kui seda saaks teha riiklikul tasandil. Euroopa Liidu tasandi meetmed on vajalikud ja õigustatud, sest on ilmne, et nendega aidatakse liikmesriikidel ühiselt eurot kaitsta ja ergutatakse ühiste Euroopa Liidu struktuuride kasutamist, et suurendada koostööd ja teabevahetust pädevate asutuste vahel.12.  Programm kestab seitse aastat, et selle kestus langeks kokku mitmeaastase finantsraamistiku omaga, mis on kehtestatud nõukogu määruse (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) [artikliga 1].13.  Komisjon peaks vastu võtma iga-aastased tööprogrammid, milles määratakse kindlaks prioriteedid, eelarve jaotus ja tegevusele antava toetuse hindamiskriteeriumid. Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused.14.  Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu programmi kehtivusajaks finantsraamistik, millest eelarvepädevad institutsioonid vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise XX. YY 201Z. aasta eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile [17] iga-aastase eelarvemenetluse käigus lähtuvad.15.  Euroopa Liidu finantshuvid peaksid olema kogu kulutsükli jooksul kaitstud proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad eeskirjade eiramiste ennetamist, tuvastamist ja uurimist ning kaotatud, alusetult väljamakstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite tagasinõudmist ja vajaduse korral karistusi,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I peatükkÜldsättedArtikkel 1ReguleerimiseseKäesoleva määrusega luuakse mitmeaastane tegevusprogramm Perikles 2020 (edaspidi „programm”), et edendada tegevust, mille eesmärk on kaitsta eurot võltsimise ja sellega seotud pettuse eest. Programm kestab 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.Artikkel 2LisaväärtusProgrammiga toetatakse tihedamat riikidevahelist koostööd, et kaitsta eurot Euroopa Liidu tasandil ja rahvusvaheliselt ning suurendada nende toimingute tõhusust, toetudes parimatele tavadele, ühistele standarditele ja eriotstarbelisele ühiskoolitusele.Artikkel 3Programmi üldeesmärkProgrammi üldeesmärk on ennetada võltsimist ja pettust ning nende vastu võidelda, suurendades seeläbi Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja kindlustades riikide rahanduse jätkusuutlikkuse.Artikkel 4Programmi erieesmärkProgrammi erieesmärk on kaitsta euro pangatähti ja münte võltsimise ja sellega seotud pettuse eest, toetades ja täiendades liikmesriikide võetavaid meetmeid ning aidates liikmesriikide ja Euroopa pädevaid asutusi nende jõupingutustes arendada omavahel ja Euroopa Komisjoniga välja tihe ja regulaarne koostöö, kaasates sellesse ka kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid.Kõnealuse eesmärgi täitmist mõõdetakse muu hulgas finants-, tehniliste, õiguskaitse- ja kohtuasutuste tegevuse tõhususega, mida hinnatakse avastatud võltsingute, suletud ebaseaduslike võltsimisvabrikute, kinnipeetud isikute ja rakendatud karistuste arvu alusel.Artikkel 5Abikõlblikud asutusedProgrammi raames võivad ELi toetust saada liikmesriikide pädevad asutused, nagu määratletud määruse (EÜ) nr 1338/2001 artikli 2 punktis b.Artikkel 6Programmis osalemineOsalevad riigid on liikmesriigid, kes on euro ühisrahana kasutusele võtnud. Nende liikmesriikide esitatud ettepanekutesse võivad olla kaasatud osalejad muudest riikidest, kui nende osavõtt on euro kaitsmiseks oluline.Artikkel 7Sihtrühmad ja ühist egevus16.  Programmi sihtrühmad on järgmised:17.  võltsimise tuvastamise ja võltsimisvastase võitlusega tegelevate asutuste töötajad (eelkõige politsei ja finantshaldusasutused olenevalt nende konkreetsetest ülesannetest riiklikul tasandil);18.  luuretöötajad;19.  riikide keskpankade, mündivalukodade, kommertspankade ja muude finantsvahendajate esindajad (eelkõige seoses finantsasutuste kohustustega);20.  kõnealusele valdkonnale spetsialiseerunud kohtuametnikud ja juristid;21.  muude asjaomaste spetsialistide rühmad (nt kaubandus- ja tööstuskojad või muud samalaadsed struktuurid, mis puutuvad kokku väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega, jaeettevõtjatega ja sularahaveo ettevõtjatega).22.  Programmi tegevust võivad organiseerida ühiselt komisjon ja teised partnerid, kellel on vastavad ekspertteadmised, näiteks:23.  riikide keskpangad ja Euroopa Keskpank;24.  riiklikud analüüsikeskused ja riiklikud mündianalüüsikeskused;25.  Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus (ETTK) ja riikide mündivalukojad;26.  Europol, Interpol ja Eurojust;27.  20. aprillil 1929 Genfis alla kirjutatud rahvusvahelise rahavõltsimise vastu võitlemise konventsiooni[8] artiklis 12 sätestatud riiklikud võltsingute vastu võitlemise keskasutused ja muud asutused, mis on spetsialiseerunud võltsingute ennetamisele, tuvastamisele ja nende vastu võitlemisele;28.  asjaomased erialaasutused, mis tegelevad näiteks paljundamis- ja sertifitseerimistehnoloogiaga, trükikojad ja graveerijad;29.  muud erialateadmisi pakkuvad asutused, sealhulgas vajaduse korral kolmandatest riikidest ja eelkõige kandidaatriikidest.Artikkel 8Abikõlblik tegevus30.  Programmis võetakse arvesse võltsimisvastase võitluse riikide- ja valdkondadeülest iseloomu ning sellega edendatakse parimaid tavasid, mis on kohandatud iga liikmesriigi riigisisestele eripäradele.31.  Programmiga toetatakse tegevust, mis on kooskõlas artiklites 3 ja 4 sätestatud eesmärkidega, sealhulgas eelkõige järgmist:32.  teabevahetus, eelkõige õpitubade, kohtumiste ja seminaride korraldamise kaudu, pädevate riiklike asutuste töötajate eesmärgipärase töölerakendamise ja vahetuste ning muu sarnase tegevuse kaudu. Teabevahetus on suunatud muu hulgas järgmistele aspektidele:33.  võltsimise majandusliku ja rahandusliku mõju seire ja analüüsi metoodika;34.  andmebaaside ja varajase hoiatamise süsteemide töö;35.  arvutipõhiste tuvastusseadmete kasutamine;36.  päringu- ja uurimismeetodid;37.  teadusabi (eriti teadusandmebaasid ja tehnoloogia seire / uute suundumuste jälgimine);38.  euro kaitsmine väljaspool Euroopa Liitu;39.  teadusuuringud ja40.  tööalaste eriteadmiste jagamine;41.  tehniline, teadus- ja tegevustoetus, sealhulgas eelkõige seoses järgmisega:42.  mis tahes meede, millega koostatakse Euroopa Liidu tasandil õppevahendeid (ELi õigusaktide käsiraamatud, infobülletäänid, praktilised käsiraamatud, sõnastikud ja leksikonid, andmebaasid eelkõige teadusabi ja tehnoloogia seire valdkonnas) või arvutituge pakkuvaid rakendusi (näiteks tarkvara);43.  asjaomased valdkondade- ja riikidevahelise mõõtmega uuringud;44.  tehnilise toe vahendite ja meetodite väljatöötamine, et hõlbustada tuvastamistegevust Euroopa Liidu tasandil;45.  rahaline toetus koostööle tegevuses, kuhu on kaasatud vähemalt kaks riiki, kui sellist toetust ei anta Euroopa institutsioonide või organite muude programmide raames;46.  toetused selliste seadmete ostu rahastamiseks, mida võltsimisvastasele tegevusele spetsialiseerunud asutused kasutavad euro kaitsmisel võltsimise vastu.II peatükkFinantsraamistikArtikkel 9Raha liste vahendite eraldamineProgrammi rakendamiseks perioodil 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 eraldatakse jooksevhindades 7 700 000 eurot.Artikkel 10Rahaline abi ja kaasrahastamine47.  Komisjon rakendab programmi kooskõlas finantsmäärusega.48.  Euroopa Liit rahastab artiklis 8 kirjeldatud tegevust järgmistes vormides:49.  toetused;50.  riigihanked.51.  Seadmete ost ei ole toetuslepingu ainus komponent.52.  Programmi raames antud toetuste kaasrahastamise määr ei ületa 80 % rahastamiskõlblikest kuludest. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, mis on määratletud artiklis 11 viidatud iga-aastases tööprogrammis, ei ületa kaasrahastamise määr 90 % rahastamiskõlblikest kuludest.53.  Kui artiklis 8 kirjeldatud tegevust korraldatakse koos teiste partneritega, näiteks Euroopa Keskpanga, Eurojusti, Europoli või Interpoliga, jagatakse kaasnevad kulud partnerite vahel. Igal juhul kannab iga partner oma külalisesinejate reisi- ja majutuskulud.Artikkel 11Iga-aastane tööprogrammProgrammi rakendamiseks võtab komisjon vastu iga-aastased tööprogrammid. Nendes määratakse kindlaks eesmärgid, oodatavad tulemused, rakendamise meetod ja kogusumma. Samuti esitatakse neis rahastatavate meetmete kirjeldus, igale meetmele eraldatud summa ja rakendamise orienteeruv ajakava. Toetuste kohta tuuakse välja nende andmise prioriteedid, peamised hindamiskriteeriumid ja kaasrahastamise ülemmäär.Käesoleva määruse alusel komisjoni rakendatavatele teavitusmeetmetele eraldatud eelarve hõlmab ka Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetide institutsioonisisest tutvustamist.III peatükkJärelevalve ja hindamineArtikkel 12Järelevalve, hindamine ja haldamine54.  Programmi rakendab komisjon koostöös liikmesriikidega, korraldades programmi rakendamise erinevatel etappidel konsultatsioone määruses (EÜ) nr 1338/2001 sätestatud asjakohase nõuandekomitee raames, võttes arvesse muude pädevate üksuste, eelkõige EKP ja Europoli võetud asjakohaseid meetmeid. Komisjon püüab tagada Euroopa Liidu tegevusprogrammi ning muude asjakohaste programmide ja tegevuste järjepidevuse ning nende vastastikuse täiendavuse.55.  Komisjon teavitab igal aastal Euroopa Parlamenti ja nõukogu programmi tulemustest. Lisatakse teave, mis käsitleb programmi järjepidevust ja vastastikust täiendavust muude programmide ja tegevustega Euroopa Liidu tasandil. Komisjon levitab pidevalt teavet programmi raames toetatud tegevuse tulemuste kohta. Kõik osalevad riigid annavad komisjonile kõik programmi järelevalve ja hindamise seisukohast vajalikud andmed ja teabe.56.  Komisjon teostab programmi hindamise. Hiljemalt 31. detsembriks 2017 koostab komisjon hindamisaruande, milles käsitletakse kõikide meetmete eesmärkide saavutamist (tulemuste ja mõju tasandil), vahendite kasutamise tõhusust ja selle lisaväärtust Euroopa jaoks, pidades silmas otsuse tegemist meetmete uuendamise, muutmise või peatamise kohta. Hindamisel käsitletakse ka lihtsustamise võimalusi, selle sisemist ja välist ühtsust, kõikide eesmärkide jätkuvat asjakohasust ning meetmete panust aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvuga seotud Euroopa Liidu prioriteetide saavutamisse. Komisjon võtab arvesse varasemate meetmete pikaajalise mõju hindamise tulemusi. Programmi pikaajalisi mõjusid ning mõjude jätkusuutlikkust hinnatakse, et selle alusel saaks vastu võtta otsuse järgmise programmi võimaliku uuendamise, muutmise või peatamise kohta.57.  Lisaks sellele esitab komisjon 31. detsembriks 2021 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande programmi eesmärkide saavutamise kohta.Artikkel 13Euroopa Liidu finantshuvide kaitse58.  Komisjon võtab vajalikud meetmed tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatava tegevuse rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettust, korruptsiooni ja mis tahes muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ja vajaduse korral asjakohaste, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.59.  Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus teostada nii dokumentidel põhinevat kui ka kohapealset auditit kõikide programmi raames Euroopa Liidu rahalisi vahendeid saanud toetusesaajate, töövõtjate ja alltöövõtjate suhtes.Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on volitused kohapeal kontrollida ja inspekteerida kõnealuse rahastamisega kas otseselt või kaudselt seotud ettevõtjaid vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korrale, et teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või Euroopa Liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud Euroopa Liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus selliseks auditeerimiseks, kohapealseks kontrolliks ja inspekteerimiseks.IV peatükkLõppsättedArtikkel 14Kehtetuks tunnistamineNõukogu otsused 2001/923/EÜ[9], 2001/924/EÜ,[10] 2006/75/EÜ,[11] 2006/76/EÜ,[12] 2006/849/EÜ[13] ja 2006/850/EÜ[14] tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2014 kehtetuks.Kuid rahalised kohustused, mis on seotud kõnealuste otsuste raames rakendatavate tegevustega, kuuluvad jätkuvalt kõnealuste otsuste reguleerimisalasse kuni nende lõpuleviimiseni.Artikkel 15JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav liikmesriikides kooskõlas aluslepingutega.Brüsselis,Euroopa Parlamendi nimel nõukogu nimelpresident eesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile1.3. Ettepaneku/algatuse liik1.4. Eesmärgid1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus1.6. Meetme kestus ja finantsmõju1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid2. HALDUSMEETMED2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub3.2. Hinnanguline mõju kuludele3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus3.3. Hinnanguline mõju tuludele  FINANTSSELGITUSETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIKNõukogu [...] määrus, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles 2020).Ettepaneku/algatuse nimetusEttepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS programmi Perikles kohta, millega toetatakse meetmeid euro kaitsmiseks võltsimise eestAsjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[15]) struktuurilePoliitikavaldkond: 24 − Pettusevastane võitlusEttepaneku/algatuse liik( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[16]X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedetEesmärgidKomisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakseEttepanek on osa komisjoni paketist, mis on seotud järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga (ELi programmi kaasrahastamine mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kontekstis).Programmi üldine eesmärk on toetada ja täiendada liikmesriikide võetavaid meetmeid, et kaitsta euro pangatähti ja münte võltsimise ning sellega seotud pettuse eest, aidates seega riikide ja Euroopa pädevaid asutusi nende püüdlustes arendada omavahel ja Euroopa Komisjoniga välja tihe ja regulaarne koostöö, kaasates sellesse ka kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile [tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemi tegevus number 240202]Programmi lühiajalised eesmärgid hõlmavad järgmist:60.  suurendada Euroopa Liidu teadlikkust ja euro rahvusvahelist mõõdet; laiendada üldisi euro kaitsega seotud teadmisi;61.  toetada euro võltsimise ennetamist ning anda panus euro võltsimise ja sellega seotud pettuse kõrvaldamisse eriotstarbelise koolituse ja abi kaudu nendes valdkondades;62.  edendada koolitajate kõrgetasemelise koolituse ühtlustamist, võttes arvesse riiklikke tööstrateegiaid;63.  edendada tihedamat koostööd asjaomaste struktuuride ja töötajate vahel, arendada vastastikust usaldust ning vahetada teavet, muu hulgas tegevusmeetodite, kogemuste ja töötavade kohta;64.  toetada euro konkreetse õigusliku ja kohtuliku kaitse väljatöötamist;65.  tõsta euro kaitse taset nendes riikides, mida hinnatakse ohustatuks, toetades spetsiifiliste seadmete ostmist.Oodatavad tulemused ja mõjuTäpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.Abisaajad, kellele ettepanek on suunatud, on üksnes liikmesriikide pädevad asutused euro kaitsmise valdkonnas. Programmi meetmete sihtrühmad on kõik avaliku ja erasektori töötajad, kes on seotud euro kaitsmisega.Mõju on järgmine:66.  positiivne mõju riiklikele ja piiriülestele meetmetele, mis on suunatud euro võltsimise ning sellega seotud pettuse ennetamisele ja kõrvaldamisele;67.  liikmesriikide pädevatel asutustel on võimalik saada tuge oma püüdlustes saavutada ja säilitada euro pangatähtede ja müntide võrdselt kõrgetasemeline kaitse;68.  kasu asjaomastele töötajatele tänu üldise ja eriotstarbelise teabe asjakohasele levitamisele ning koostöö ja euro pangatähtede ja müntide kaitse võrgustike väljatöötamisele;69.  abi liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele nende institutsioonilise ja õigusraamistiku parandamisel, et saavutada raha võltsimise ja sellega seotud pettuse vastase kaitse ühtlaselt kõrge tase.Tulemus- ja mõjunäitajadTäpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.Peamised näitajad, mille alusel hinnatakse erieesmärgi elluviimist:– võltsitud euro pangatähtede ja müntide hulk;– suletud võltsimisvabrikute arv;– vahistatud isikute arv ja– rakendatud karistused.Tööprogrammides täpsustatakse erieesmärke ja programmi rakendamise peamisi vahe-eesmärke.Ettepaneku/algatuse põhjendusAluslepingus on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad vajalikud meetmed euro kasutamiseks ühisrahana (ELi toimimise lepingu artikkel 133).Need meetmed hõlmavad muu hulgas ka euro kaitset võltsimise eest. Vastavalt kõnealusele artiklile kuulub euro kui ühisraha kaitse ELi vastutusvaldkonda. Samal ajal emiteerivad liikmesriikide asutused euro pangatähti ja münte vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 128. Liikmesriigid on võtnud euro kaitsmiseks vastu riiklikud õigusaktid ja kehtestanud sise-eeskirjad.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadusedVõttes arvesse varasemaid kogemusi ja programmi Perikles rakendamise tulemusi, käsitletakse programmi Perikles 2020 raames mitut probleemi, mis on seotud euro kaitsega võltsimise eest:-  esile kerkivad uued ohud, kuna euro pangatähed ja mündid püsivad kriminaalsete rühmituste huviorbiidis üha enamates kolmandates riikides. Perikles 2020 peaks suutma pakkuda nende riikide ametiasutustele piisavat tuge, et seda olukorda lahendada;-  uute euro pangatähtede seeria kasutuselevõtt lähiaastatel suurendab tõenäoliselt nõudlust teadlikkuse suurendamise ja eriotstarbelise koolituse järele;-  ELiga ning võimalik, et ka euroalaga, liituvad uued riigid, mis suurendab veelgi koolitusvajadusi;-  nõudlust Periklese toe järele peaks vaatlema ka liikmesriikide eelarve kokkuhoiu ja vähenevate ressursside taustal.Euroopa Liidu meetme lisaväärtusOodatakse, et programm Perikles 2020 aitab kaasa euro kaitsmise taseme säilitamisele ja edasisele tõstmisele teadlikkuse suurendamise meetmete ja asjaomaste töötajate eriotstarbelise koolituse abil; samuti töötajate vahetusele, mis veelgi enam edendaks koostööd ja võrgustike loomist liikmesriikide pädevate talituste vahel ja kolmandate riikidega; ning euro kaitsega tegelevatele ametiasutustele tehnilise abi andmisele.Eeldatavalt suurendavad need meetmed euro võltsimise ja sellega seotud pettuse ennetamise ja kõrvaldamise tõhusust.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnidProgrammi Perikles hinnati kahel korral – aastatel 2004 ja 2011. Hindamised näitasid, et programm saavutas oma eesmärgid ja kõik abisaajad leidsid, et programmi tuleks jätkata.Hindamistes tulid välja ka valdkonnad, kus programmi tuleks parandada, nimelt vajadus menetlusi lihtsustada, toetuse kasutamist ratsionaalsemaks muuta ja suurendada võimalusi abistada kolmandate riikide ametiasutusi nende püüdlustes kaitsta Euroopa ühisraha.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetegaMõju hindamine näitas, et programm Perikles on ainus ELi programm, mis on konkreetselt pühendatud euro kaitsmisele võltsimise eest. Programmiga Perikles peaks jätkuvalt toetama hõlmatud perioodi (2014–2020) meetmeid, mis täiendavad muude programmide raames võetavaid meetmeid. Selleks korraldatakse ka edaspidi dialoogi nii riiklikul kui ka ELi tasandil, et ära hoida võimalikud kattuvused ja tagada üldine sidusus.Meetme kestus ja finantsmõjuX Piiratud kestusega ettepanek/algatus (7 aastat: 2014–2020)-  X Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020-  X Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014−2023 (2021−2023 ainult maksete assigneeringutele)( Piiramatu kestusega ettepanek/algatus-  rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,-  millele järgneb täieulatuslik rakendamine.Ettenähtud eelarve täitmise viisid [17]X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt( Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:-  ( rakendusametitele-  ( ühenduste asutatud asutustele[18]-  ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele-  ( isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses( Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega( Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega( Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.MärkusedVõrreldes programmi varasemate versioonidega on lihtsustatud vastavalt abisaaja ja komisjoni kanda jäävate kulutuste kindlaksmääramise korda.HALDUSMEETMEDJärelevalve ja aruandluse eeskirjadTäpsustage tingimused ja sagedus.Vt ettepaneku artiklit 12, mille kohaselt:- antakse igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule teavet tulemuste, sealhulgas kooskõla ja vastastikuse täiendavuse kohta muude ELi programmidega;- on ette nähtud programmi eesmärkide rakendamise hindamine (hiljemalt 31. detsembriks 2017);- lisaks koostatakse eelarvepädevatele institutsioonidele lõpparuanne programmi eesmärkide saavutamise kohta 2021. aasta lõpuks.Haldus- ja kontrollisüsteemidTuvastatud ohudToetuslepingute puhul peetakse ohtu väikeseks, kuna 90 % juhtudel on abisaajad liikmesriikide riiklikud ametiasutused või õiguskaitseasutused.Hankemenetluse põhjal sõlmitud lepingute puhul on riski vähendatud, sest suur osa kuludest on õiguslikult ja rahaliselt kaetud raamlepinguga, mis on sõlmitud üheks aastaks võimalusega seda kolm korda pikendada.Komisjoni nõuete kohaselt tehakse igal aastal riskianalüüs.- Oluline kindlakstehtud risk toetustoimikutes on see, et abisaajad tõlgendavad liiga vabalt toetuse tingimusi seoses meetme rakendamisel tekkinud kulude rahastamiskõlblikkusega.- Abisaaja deklareeritud kulud, mis ei kuulu toetuslepingu rakendusalasse.- Personalikulud ei ole piisavalt põhjendatud.Ettenähtud kontrollimeetod(id)Programmi mõlema osa (toetuste ja hangete) kontrollimenetlused on kooskõlas finantsmäärusega. Eelkontroll (kulukohustused ja maksed) Komisjoni/OLAFi finantsjuhtimise kavaks on valitud osaliselt detsentraliseeritud mudel, mille puhul toimub kogu eelkontroll keskses eelarveüksuses. Kõiki toimikuid kontrollivad vähemalt kolm ametnikku (toimikuhaldur ja finantskontrolliga tegelev ametnik eelarveüksuses ning tegevuskontrolliga tegelev ametnik kulude eest vastutavas üksuses), enne kui edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja need heaks kiidab. Peadirektor on igale üksuse juhile andnud edasivolitused ning seega vastutab iga üksuse juht programmi oma osa rakendamise eest. |- Iga tehingu puhul, mis nõuab edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitust, teostab eelkontrolli finantskontrolliga tegelev ametnik. - Kontrollitakse tundlikke muutujaid (nagu kanded ja pangakonto, pearaamatu aruanded, eelarveread, summad ja arvutused jne) vastavalt raamatupidamise kvaliteediaruande kontekstis tehtud riskihindamise tulemustele. Kõikides Periklese hanketoimikutes osaleb kontrollimispäeval OLAFi ametnik, et jälgida rahaliste vahendite õiget rakendamist (nt konverentsid ja koolitused). Toetused - Abisaajate allkirjastatud toetuslepingus määratakse kindlaks rahastamise taotlemise tingimused ja toetuse alusel elluviidavad meetmed, sealhulgas peatükk kontrollimeetodite kohta. - Sõltuvalt mitmetest muutujatest (lepingu summa, toimiku keerukus) teostavad finants- ja tegevusalased toimikuhaldurid kohapealse järelkontrolli. Nende kontrollide käigus hinnatakse nii väljundi kvaliteeti kui ka finantsmõju. Komisjon/OLAF plaanib teostada umbes kümme kohapealset kontrolli aastas. Hanked - Koostatakse üksikasjalik hankekirjeldus, mis moodustab konkreetse lepingu aluse. Kõigis OLAFi ja välise lepinguosalise vahel sõlmitud lepingutes nähakse ette pettusevastased meetmed. - OLAF kontrollib kõiki tulemusi ja teostab järelevalvet kõikide selliste toimingute ja teenuste üle, mida meie raamlepingu kohane töövõtja ellu viib. |Lisaks nähakse vastavalt ettepaneku artiklile 13 ette meetmed abisaajate tasandil (komisjonile tehakse kättesaadavaks lisadokumendid). Auditeid võib korraldada lepingu või kokkuleppe kehtivuse ajal ning kuni viie aasta jooksul pärast viimast makset, et vajaduse korral võimaldada komisjonil teha otsus nõuda summad tagasi. Määratakse kindlaks komisjoni töötajate ja väliste volitatud töötajate juurdepääsuõigused ning kontrollikojal ja OLAFil on samasugused õigused.Kehtestatud kontroll võimaldab OLAFil saada piisava kindluse seoses kulutuste kvaliteedi ja korrapärasusega ning vähendab nõuetele mittevastavuse riski. Hindamise põhjalikkus vastab üldiselt 3. tasemele ning mõnel juhul 4. tasemele, kui on toimunud kohapealne kontroll[19]. Ülalkirjeldatud kontrollid muudavad võimalikud riskid peaaegu olematuks ja hõlmavad abisaajaid 100 % ulatuses.Eelkirjeldatud kontrollistrateegia rakendamisega kaasnevad kulud moodustavad 1,15 % programmi eelarvest. See hinnang põhineb programmi Perikles II puhul juba kasutusel olevatel kontrollimeetmetel.Programmi kontrollistrateegia leitakse olevat tõhus, et piirata nõuetele mittevastavuse riski, ning on kaasnevate riskidega proportsionaalne, võttes arvesse väikest eelarvet.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmedTäpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.Vt ettepaneku artikli 13 lõige 2. Komisjon teostab programmi raames kohapealset kontrolli ja inspekteerimist vastavalt nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning vajaduse korral korraldab OLAF juurdlusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJUMitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub-  Olemasolevad eelarvereadJärjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus |Nr [Nimetus…...….] | Liigendatud/ liigendamata ([20]) | EFTA[21] riigid | Kandidaatriigid[22] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |[1A] | 24.0202 Liidu vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest | Liigendatud | JAH | JAH | EI | EI |Hinnanguline mõju kuludeleÜldine hinnanguline mõju kuludelemiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Nr | 1A Arukas ja kaasav majanduskasv |miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Hinnanguline personalivajadus-  ( Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist-  X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:hinnanguline väärtus täistööajale taandatud töötajate arvunaAasta 2014[30] | Aasta 2015 | Aasta 2016 | Aasta 2017 | Aasta 2018 | Aasta 2019 | Aasta 2020 ja hiljem |( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |24 01 06 - A3 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |XX 01 01 02 (delegatsioonides) |XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) |10 01 05 01 (otsene teadustegevus) |( Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[31] |24 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) |XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, noored eksperdid delegatsioonides, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) |10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) |Muud eelarveread (täpsustage) |KOKKU | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.Ülesannete kirjeldus:Ametnikud ja ajutised töötajad | 1,5 ametnikku (0,75 AD, 0,75 AST ) 1,5 x 127 000 =190 500 |Koosseisuvälised töötajad |Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga-  X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.-  ( Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.-  ( Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[34].Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.Kolmandate isikute rahaline osalus-  X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist-  Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | Kokku |Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) |Meeldetuletus: keskmised kulud iga töötajate liigi puhul on esitatud veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms |( Seoses ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohtadega (ametnikud ja ajutised töötajad) – finantsjuhid ja assistendid ning tegevusalased toimikuhaldurid ja assistendid haldustugi : 0,25 AD + 0,25 AST programmijuhtimine : 0,50AD + 0,50 AST Kasutatud on kehtivaid keskmisi ametnike ja ajutiste töötajate palgamäärasid: ametnik: 127 000 eurot aastas ajutine töötaja: 127 000 eurot aastas |( seoses koosseisuväliste töötajatega Puudub Kasutatud on kehtivaid keskmisi ametnike ja ajutiste töötajate palgamäärasid: lepinguline töötaja: 64 000 eurot aastas tehniline abipersonal: 160 000 eurot aastas riigi lähetatud ekspert: 73 000 eurot aastas |Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud |( seoses ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohtadega (teadustegevuse ametnikud ja ajutised töötajad) Puudub |( seoses koosseisuväliste töötajatega Puudub |Seoses halduskuludegaTäpsustage arvutusmeetodit, mida kasutati iga eelarverea puhul,aluseks võetud eeldused (nt kohtumiste arv aastas, keskmised kulud jne)Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 |Lähetused: eeldatavalt 15 lähetust aastas, keskmine kulu 1000 eurot lähetuse kohta |Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud |puudub |[1] Vt lisa.[2] Komisjoni/OLAFi euro võltsingute tuvastamise eksperdirühm koguneb kolm korda aastas ja koondab eksperte kõikidest liikmesriikidest ja asjaomastest valdkondadest ning Europolist, Interpolist ja Euroopa Keskpangast.[3] Vt nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsuse 2001/923/EÜ artiklid 8–11.[4] KOM(2011) 500.[5] ELT L xxx, xxx, lk x.[6] EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6.[7] Nõukogu otsus 2001/923/EÜ, 17. detsember 2001, EÜT L 339, 21.12.2001, lk 50.[8] Rahvasteliidu lepingute seeria nr 2623 (1931), lk 372.[9] EÜT L 339, 21.12.2001, lk 50.[10] EÜT L 339, 21.12.2001, lk 55.[11] ELT L 36, 8.2.2006, lk 40.[12] ELT L 36, 8.2.2006, lk 42.[13] ELT L 330, 28.11.2006, lk 28.[14] ELT L 330, 28.11.2006, lk 30.[15] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.[16] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.[17] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.[18] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.[19] Kontroll, milles kasutatakse ja mis hõlmab ligipääsu alusdokumentidele, mis on kättesaadavad kõnealuses protsessi etapis.[20] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.[21] EFTA " Eur− Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.[22] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.[23] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[24] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[25] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[26] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[27] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[28] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[29] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[30] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[31] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.[32] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read.[33] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.[34] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[35] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.[36] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, tehniline abipersonal.[37] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.[38] Täpsustage asjaomase komitee ja rühma liik.