               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.4.2019
            COM(2019) 199 final
            2019/0098(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Filipiini Vabariigi vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu alusel moodustatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses ühiskomitee kodukorda ning spetsialiseerunud allkomiteede pädevustingimusi käsitlevate otsuste vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU REGULEERIMISESE

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks ühiskomitee kodukorra ja spetsialiseerunud allkomiteede pädevustingimuste kavandatavat vastuvõtmist käsitlev seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Filipiini Vabariigi vahelise partnerluse ja koostöö raamlepinguga (edaspidi „leping“) loodud ühiskomitees.

               2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1.ELi ja Filipiinide vaheline partnerluse ja koostöö raamleping

               Lepingu eesmärk on tugevdada partnerlust ELi ja selle liikmesriikide ning Filipiinide vahel ning süvendada ja tõhustada, muu hulgas kõrgetasemelise dialoogi tihendamise kaudu, kahepoolset koostööd vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, võttes seejuures arvesse ühiseid väärtusi ja põhimõtteid. Lepinguga luuakse ELi ja Filipiinide vaheliste suhete jaoks ühtne ja õiguslikult siduv raamistik. Lepingule kirjutati alla 11. juulil 2012 Phnom Penhis ja see jõustus 1. märtsil 2018.

               2.2.Ühiskomitee

               Ühiskomitee moodustatakse lepingu artikli 48 alusel. Ühiskomitee peamine ülesanne on tagada lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine, määrata kindlaks prioriteedid lepingu eesmärkide saavutamiseks ning anda soovitusi lepingu eesmärkide edendamiseks. Ühiskomitee muude ülesannete hulka kuulub lepinguosaliste vahel erinevates valdkondades sõlmitud või sõlmitavate lepingute või protokollide nõuetekohase toimimise järelevalve.

               Ühiskomitee esitab vajaduse korral soovitusi ja võtab vastu otsuseid lepingu eesmärkide saavutamiseks. Ühiskomitee tuleb kokku kõrgemate ametnike tasemel. Ühiskomitee võtab vastu kodukorra. Ühiskomitee võib moodustada konkreetsete küsimustega tegelevaid spetsialiseerunud allkomiteesid.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav akt

               Esimesel koosolekul võtab ühiskomitee vastu otsuse ühiskomitee kodukorra ning spetsialiseerunud allkomiteede pädevustingimuste vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatavad aktid“).

               Kavandatavate aktide eesmärk on võtta lepingu artikli 48 lõike 5 kohaselt vastu ühiskomitee tegevust toetav kodukord ning spetsialiseerunud allkomiteede pädevustingimused, et võimaldada lepingu rakendamist.

               3.LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT

               Liidu nimel võetav seisukoht peaks võimaldama vastu võtta ELi ja Filipiinide ühiskomitee kodukorra ning spetsialiseerunud allkomiteede pädevustingimused. Seisukoht peaks põhinema ühiskomitee otsuste eelnõudel.

               4.ÕIGUSLIK ALUS

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühiskomitee on ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Filipiini Vabariigi vahelise partnerluse ja koostöö raamlepinguga loodud organ.

               Õigusakt, mille ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. See tuleneb asjaolust, et lepingu artikli 48 lõike 5 kohaselt on ühiskomitee kohustatud vastu võtma oma kodukorra, mis on liidu jaoks siduv.

               Kavandatavate aktidega ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige nende kavandatavate aktide eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

               Kui aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatavate aktide eesmärk on edendada lepingu eesmärkide saavutamist ja hõlbustada lepingu rakendamist. Kodukord käsitleb lepingu alusel loodud organi üldist toimimist. Seega tuleb valdkond, kuhu vaidlustatav otsus kuulub, kindlaks määrata, lähtudes lepingust kui tervikust
                  2
               .

               Käesoleval juhul on lepingu peamine eesmärk ja valdkond koostöö arenguriigiga (ELi toimimise lepingu artikkel 209)
                  3
               . Seega peaks asjakohane õiguslik alus olema ELi toimimise lepingu artikkel 209.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 209 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.KAVANDATAVATE AKTIDE AVALDAMINE

               Kuna ühiskomitee aktiga võetakse vastu selle kodukord, siis on asjakohane avaldada kavandatav akt pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2019/0098 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Filipiini Vabariigi vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu alusel moodustatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses ühiskomitee kodukorda ning spetsialiseerunud allkomiteede pädevustingimusi käsitlevate otsuste vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 209 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Filipiini Vabariigi vaheline partnerluse ja koostöö raamleping (edaspidi „leping“) jõustus 1. märtsil 2018.

               (2)Lepingu artikli 48 lõikega 1 on asutatud ühiskomitee, kelle ülesanne on tagada lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine.

               (3)Lepingu artikli 48 lõike 5 kohaselt võtab ühiskomitee vastu oma kodukorra ning artikli 48 lõike 3 kohaselt võib ta moodustada spetsialiseerunud allkomiteesid.

               (4)Lepingu tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks võimalikult kiiresti võtta vastu komitee kodukord.

               (5)Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht. Liidu seisukoht ühiskomitees peaks põhinema lisatud ühiskomitee otsuste eelnõudel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               ELi-Filipiinide ühiskomitee esimesel koosolekul seoses ühiskomitee kodukorra ja selle allkomiteede pädevustingimuste kavandatava vastuvõtmisega võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuste eelnõudel.

               Artikkel 2

               Otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Kohtuasi C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI: EU: C:2014: 2258, punktid 61–64.

                     (2)

                        Kohtuasi C-244/17: komisjon vs. nõukogu (Kasahstan), ECLI:EU:C:2018:662, punkt 40.

                     (3)

                        Arengupoliitika ulatuse kohta vt kohtuasi C-377/12, komisjon vs. nõukogu (Filipiinid), punktid 36-37.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.4.2019
            COM(2019) 199 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Filipiini Vabariigi vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu alusel moodustatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses ühiskomitee kodukorda ning spetsialiseerunud allkomiteede pädevustingimusi käsitlevate otsuste vastuvõtmisega

               I LISA

               ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1 /[../..]

               [kuupäev],

               millega võetakse vastu ühiskomitee kodukord

               ELi-FILIPIINIDE ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Filipiini Vabariigi vahelist partnerluse ja koostöö raamlepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artiklit 48,

               ning arvestades järgmist:

               1)
                     Leping jõustus 1. märtsil 2018.

               2)
                     Ühiskomitee töökord tuleks seega vastu võtta,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Ainus artikkel

               1.
                     Käesolevaga võetakse vastu ühiskomitee kodukord, mis on esitatud lisas.

               2.
                     Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               [Koht],

               ELi-Filipiinide ühiskomitee nimel
                  eesistuja

               A lisa

               Ühiskomitee kodukord

               Artikkel 1

               Ülesanded ja koosseis

               1.
                     Ühiskomitee täidab ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Filipiini Vabariigi vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu (edaspidi „leping“), edaspidi ühiselt „lepinguosalised“ või eraldi „lepinguosaline“, artiklis 48 sätestatud ülesandeid.

               2.
                     Ühiskomitee moodustatakse mõlema poole esindajatest kõrgemate ametnike tasemel.

               Artikkel 2

               Koosolekud

               1.
                     Ühiskomitee koguneb tavaliselt iga kahe aasta tagant. Ühiskomitee koosoleku kutsub kokku eesistuja. Koosolekud toimuvad ühiselt kokku lepitud kuupäeval vaheldumisi Manilas ja Brüsselis. Lepinguosaliste kokkuleppel võidakse kokku kutsuda ühiskomitee erikoosolekuid, kui üks lepinguosaline seda taotleb.

               2.
                     Mõlema lepinguosalise kokkuleppel võib ühiskomitee koosolekuid erandkorras korraldada ka video- või telekonverentsina.

               3.
                     Ühiskomitee koosolekud toimuvad üksnes ja konfidentsiaalselt lepinguosaliste esindajate vahel, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

               Artikkel 3

               Eesistuja

               Esimest ühiskomitee koosolekut võõrustav lepinguosaline tegutseb eesistujana alates kõnealuse koosoleku toimumiskuupäevast kuni selle aasta 31. detsembrini. Ühiskomitee eesistuja vahetub iga kahe aasta tagant.

               Artikkel 4

               Osalejad

               1.
                     Lepinguosaliste delegatsiooni liikmeteks on lepinguosaliste esindajad, kes neid kõrgemate ametnike tasemel juhivad.

               2.
                     Mõlemad lepinguosalised teavitavad teist lepinguosalist oma delegatsiooni tegelikust koosseisust kakskümmend üks (21) tööpäeva enne koosolekut.

               3.
                     Eesistuja tagab, et kõik ühiskomitee koosolekutel osalejad on lepinguosaliste nõuetekohaselt määratud esindajad. Delegatsiooni koosseisuga seotud küsimused esitatakse eesistujale.

               4.
                     Lepinguosalised võivad eelneva kokkuleppe alusel kutsuda koosolekule kolmandaid isikuid, et anda vajaduse korral teavet konkreetse teema kohta. Kumbki lepinguosaline peab teatama teisele lepinguosalisele vähemalt kakskümmend üks (21) tööpäeva enne koosolekut ette oma kavatsusest kutsuda kolmas isik.

               Artikkel 5

               Sekretariaat

               Euroopa välisteenistuse esindaja ja Filipiini Vabariigi välisministeeriumi esindaja tegutsevad ühiselt ühiskomitee sekretäridena. Kogu ühiskomitee eesistuja kirjavahetus edastatakse sekretäridele. Eesistuja kirjavahetus võib toimuda mis tahes kirjalikus vormis, sealhulgas e-posti teel.

               Artikkel 6

               Koosolekute päevakorrad

               1.
                     Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Esialgne päevakord saadetakse koos asjakohaste dokumentidega vähemalt kakskümmend üks (21) tööpäeva enne koosolekut ette.

               2.
                     Ühiskomitee võtab vastu päevakorra. Punkte, mida ei ole esialgses päevakorras esitatud, võib lepinguosaliste nõusolekul päevakorda lisada.

               Artikkel 7

               Protokollid

               1.
                     Kaks sekretäri koostavad ühiselt koosoleku tulemuste/järelduste kokkuvõtte kavandi.

               2.
                     Mõlema lepinguosalise delegatsiooni juht kiidab kokkuvõtte heaks ja allkirjastab selle kahes eksemplaris. Kumbki lepinguosaline saab ühe heakskiidetud ja allkirjastatud kokkuvõtte originaali.

               Artikkel 8

               Otsused ja soovitused

               1.
                     Ühiskomitee võib lepingu eesmärkide saavutamiseks teha otsuseid või esitada soovitusi. Lepinguosalised võtavad otsused ja soovitused vastu ühiselt. Otsused ja soovitused võetakse vastu pärast seda, kui lepinguosalised on oma sisemenetlused kooskõlas oma õigus- ja haldusnormidega lõpule viinud.

               2.
                     Ühiskomitee võib otsustada võtta otsuseid või soovitusi vastu kirjaliku menetluse teel. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku menetluse kestuse tähtajas. Kui tähtaja möödumisel ei ole kumbki lepinguosaline otsuse või soovituse ettepanekule vastu, kuulutab ühiskomitee eesistuja otsuse või soovituse ilma vastuväideteta vastuvõetuks.

               Artikkel 9

               Kulud

               1.
                     Ühiskomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, reisi-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud, kannab iga lepinguosaline ise.

               2.
                     Ühiskomitee koosolekute suulise tõlke ja kirjaliku tõlkimisega seotud kulud kannab iga lepinguosaline ise.

               3.
                     Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab koosoleku korraldanud lepinguosaline.

               Artikkel 10

               Spetsialiseerunud allkomiteed

               1.
                     Kooskõlas lepingu artikli 48 lõikega 3 võib ühiskomitee moodustada spetsialiseerunud allkomiteesid, kes abistavad teda tema ülesannete täitmisel. Spetsialiseerunud allkomiteed esitavad pärast iga oma koosolekut aruande ühiskomiteele.

               2.
                     Ühiskomitee määrab kindlaks iga spetsialiseerunud allkomitee pädevustingimused.

               3.
                     Ühiskomitee võib otsustada pädevustingimusi muuta või mis tahes olemasoleva spetsialiseerunud allkomitee tegevuse lõpetada.

               4.
                     Spetsialiseerunud allkomiteed võivad ühiskomiteele heakskiidu saamiseks soovitusi anda.

               II LISA

               ELi-FILIPIINIDE ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2 /[../..],

               [kuupäev],

               millega luuakse spetsialiseerunud allkomiteed ning võetakse vastu nende pädevustingimused

               ELi-FILIPIINIDE ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle

               liikmesriikide ning teiselt poolt Filipiini Vabariigi

               vahelist partnerluse ja koostöö raamlepingut

               (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 48 lõiget 3 ja ühiskomitee kodukorra artiklit [10],

               ning arvestades järgmist:

               1)
                     Selleks et võimaldada ekspertide tasandi arutelusid lepingu kohaldamisalasse kuuluvates põhivaldkondades, tuleks moodustada spetsialiseerunud allkomiteed.

               2)
                     Ühiskomitee võib vastavalt oma kodukorra artiklile [8] otsustada võtta otsuseid vastu kirjaliku menetluse teel, [Kui kõnealuse juhtumi korral kasutatakse kirjalikku menetlust]

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Moodustatakse A lisas loetletud spetsialiseerunud allkomiteed. Spetsialiseerunud töörühmade volitused määratakse kindlaks vastavalt B lisas sätestatule.

               [koht],

               ELi-Filipiinide ühiskomitee nimel
                  eesistuja

               A lisa

               ELi-Filipiinide ühiskomitee

               Spetsialiseerunud allkomiteed

               B lisa

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Filipiini Vabariigi (edaspidi ühiselt „lepinguosalised“ või eraldi „lepinguosaline“), vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu alusel moodustatud spetsialiseerunud allkomiteede pädevustingimused.

               Artikkel 1

               Spetsialiseerunud allkomiteed arutavad asjaomase koostöövaldkonnaga seonduvaid teemasid või konkreetseid projekte.

               Artikkel 2

               Spetsialiseerunud allkomiteed töötavad ühiskomitee alluvuses. Nad annavad aru ja edastavad tulemuste/järelduste kokkuvõtted ühiskomitee eesistujale kolmekümne (30) tööpäeva jooksul pärast iga koosolekut.

               Artikkel 3

               1.
                     Spetsialiseerunud allkomiteed koosnevad lepinguosaliste esindajatest. Asjaomaste spetsialiseerunud allkomiteede delegatsioonide juhid teavitavad üksteist enne koosolekut mõlema lepinguosalise esindusest spetsialiseerunud allkomitees.

               2.
                     Spetsialiseerunud allkomiteed võivad spetsialiseerunud allkomiteede asjaomaste delegatsioonide juhtide kirjalikul kokkuleppel kutsuda oma koosolekutele kolmandaid isikuid ja vajaduse korral ära kuulata nende seisukohti päevakorra konkreetsete punktide kohta. Kumbki lepinguosaline peab teatama teisele lepinguosalisele vähemalt kümme (10) tööpäeva enne koosolekut ette oma kavatsusest kutsuda kolmas isik. Kolmanda isiku/kolmandate isikut valiku lepivad lepinguosalised kokku enne koosolekut.

               Artikkel 4

               Spetsialiseerunud allkomiteede eesistujaks ja põhimõtteliselt võõrustajaks on lepinguosaline, kes on parajasti ühiskomitee eesistuja.

               Artikkel 5

               Euroopa välisteenistuse või Euroopa Komisjoni asjaomase peadirektoraadi esindaja ja Filipiini Vabariigi valitsuse asjaomase juhtameti esindaja tegutsevad ühiselt spetsialiseerunud allkomitee sekretäridena.

               Artikkel 6

               1.
                     Spetsialiseerunud allkomiteed tulevad kokku vajaduse korral ja mõlema lepinguosalise nõusolekul ükskõik kumma lepinguosalise kirjaliku taotluse alusel. Iga koosolek peetakse lepinguosaliste vahel kokkulepitud ajal ja kohas. Mõlema lepinguosalise kokkuleppel võib allkomiteede koosolekuid erandkorras korraldada ka video- või telekonverentsina.

               2.
                     Spetsialiseerunud allkomitee koosoleku kokkukutsumise taotluse saamisel ühelt lepinguosaliselt vastab teise lepinguosalise sekretär sellele kahekümne ühe (21) tööpäeva jooksul alates taotluse kättesaamisest.

               3.
                     Võttes arvesse artikli 3 lõiget 2 kolmandate isikute kohta, teatab iga lepinguosaline eesistujale oma delegatsiooni kavandatava koosseisu aegsasti enne koosolekut.

               Artikkel 7

               1.
                     Eesistuja edastab päevakorra projekti lepinguosalistele hiljemalt kakskümmend üks (21) tööpäeva enne koosolekut.

               2.
                     Lepinguosalised võivad taotleda eesistujalt punktide lisamist spetsialiseerunud allkomitee koosoleku päevakorda. Punkte, mida ei ole esialgses päevakorras esitatud, võib lepinguosaliste nõusolekul päevakorda lisada.

               Artikkel 8

               1.
                     Sekretärid koostavad ühiselt tulemuste/järelduste kokkuvõtte kavandi.

               2.
                     Mõlema lepinguosalise delegatsiooni juht kiidab enne iga koosoleku lõppu kokkuvõtte kavandi heaks ja allkirjastab selle kahes eksemplaris. Kumbki lepinguosaline saab ühe heakskiidetud ja allkirjastatud kokkuvõtte originaali.

               3.
                     Spetsialiseerunud allkomitee koosolekutel osalevad üksnes lepinguosaliste esindajad, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.11.2017
            COM(2017) 709 final
            2017/0315(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“muutmisega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“, et inkorporeerida EMP lepingusse määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul
                  1
               .

               EMP ühiskomitee otsuse eelnõus tehtud kohandusi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõuga laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP EFTA riikide (Norra, Island ja Liechtenstein) suhtes.

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtetega

               ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele, mis toimub nende õigustiku EMP lepingusse inkorporeerimise teel, viiakse ellu vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 alusel.

               EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  2
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               Euroopa välisteenistus esitab koostöös komisjoniga nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Euroopa välisteenistus loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

               Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

               ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

               •Proportsionaalsus

               Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev ettepanek nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               •Vahendi valik

               Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ei kohaldata

               •Mõju hindamine

               Ei kohaldata

               4.MÕJU EELARVELE

               Määruse (EL) nr 910/2014 inkorporeerimine EMP lepingusse ei tohiks eelarvet mõjutada.

               5.MUU TEAVE

               •Põhjendus ja pakutud lahendus:

               Määruse (EL) nr 910/2014 artikkel 14

               Määruse (EL) nr 910/2014 artikli 14 kohaselt tunnistatakse kolmandas riigis asuvate usaldusteenuse osutajate pakutavad usaldusteenused õiguslikult samaväärseteks ELis asuvate usaldusteenuse osutajate pakutavate usaldusteenustega juhul, kui kolmandast riigist pärit usaldusteenuseid tunnustatakse ELi ja kõnealuse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel sõlmitud kokkuleppe alusel.

               Pärast määruse (EL) nr 910/2014 inkorporeerimist EMP lepingusse kohaldatakse määruse artiklis 4 sätestatud siseturu põhimõtteid kõigi EMP lepinguosaliste suhtes, luues seeläbi siseturu EFTA riikide ja ELi vahel. Siiski ei sõlmita ELi kokkuleppeid, mis võimaldavad artikli 14 kohaselt kolmandate riikide ettevõtjatel osutada teenuseid laiemal ühtsel turul – sealhulgas EFTA riikides –, EFTA riikide nimel. Vastupidi, EMP lepinguga ei piirata EFTA riikide pädevust sõlmida rahvusvahelisi lepinguid kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega enda nimel. Seepärast tuleks nendes lepingutes lubada kolmandatest riikidest pärit usaldusteenuste tunnustamist samaväärsena laiemal siseturul, tingimusel et nendes lepingutes järgitakse artikli 14 lõikes 2 sätestatud nõudeid. Seepärast nähakse ette artikli 14 lõike 1 kohandamine.

               Selleks et tagada EMP lepingu tulemuslik toimimine selles küsimuses, tuleks EMP ühiskomitees vahetada teavet usaldusteenuste turulepääsu käsitlevate rahvusvaheliste lepingute kohta vastavalt EMP lepingu artiklile 92. Vajaduse korral alustavad lepinguosalised konsultatsioone, et lahendada võimalikud probleemid. Selle jaoks nähakse ette kohandus.

               Selleks et säilitada võrdsed konkurentsitingimused laiemal siseturul, on oluline, et EFTA riikides asutatud teenuseosutajad saaksid nii palju kui võimalik osa vastastikusest kohtlemisest, mida kolmandad riigid kohaldavad ELi ettevõtjate suhtes ELi sõlmitud kokkulepete alusel, sest kolmandate riikide ettevõtjad saavad seeläbi automaatselt juurdepääsu EFTA riikide turule. EMP ühiskomitee otsuse eelnõus tehakse seetõttu ettepanek vastava kohanduse tegemiseks.

               Kolm kavandatud kohandust on sisuliselt identsed kohandustega, mis kehtivad praegu EMPs seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 1999/93/EÜ,
                  3
                vt EMP lepingu XI lisa punkt 51.

               2017/0315 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel
                  EMP ühiskomitees seoses
                  EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“
                  muutmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  4
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  5
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“.

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 910/2014
                  6
               .

               (4)Seetõttu tuleks EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ vastavalt muuta.

               (5)EMP ühiskomitees võetav Euroopa Liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73).

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (3)

                        EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12.

                     (4)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (5)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.11.2017
            COM(2017) 709 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ muutmisega

               LISA

                  EMP ÜHISKOMITEE OTSUS NR .../2017

                  [kuupäev],

                  millega muudetakse EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“

               EMP ÜHISKOMITEE

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ
                  1
               .

               (2)Määrusega (EL) nr 910/2014 tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/93/EÜ,
                  2
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

               (3)Seepärast tuleks EMP lepingu XI lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu XI lisa punkti 51 (Euroopa Parlamendi direktiiv 1999/93/EÜ) tekst asendatakse järgmisega:

               „32014 L 0910: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 910/2014, 23. juuli 2014, e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73).

               Käesolevas lepingus loetakse määruse sätteid järgmises kohanduses:

               a)artikli 14 lõikes 1 lisatakse sõnade „ELi toimimise lepingu artikli 218“ järele sõnad „või EFTA riikide ja asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel“;

               b)lepinguosalised hoiavad üksteist kursis artikli 14 lõikes 1 osutatud kokkulepete üle peetavate läbirääkimistega ja teavitavad üksteist selliste kokkulepete sõlmimisest ning taotluse korral toimuvad konsultatsioonid EMP ühiskomitees;

               c)kui Euroopa Liit peab läbirääkimisi artikli 14 lõikes 1 osutatud kokkuleppe üle, püüab ta tagada võrdse kohtlemise EFTA riikides asutatud usaldusteenuse osutajate poolt osutatavate kvalifitseeritud usaldusteenuste suhtes.

               d)Artiklis 51 loetakse EFTA riikide puhul:

               i)lõikes 3 sõnade „1. juulil 2017“ asemel „kuus kuud pärast EMP ühiskomitee otsuse nr .../... [kuupäev] [käesolev otsus] jõustumist“;

               ii)lõikes 4 sõnade „alates 2. juulist 2017“ asemel „kuus kuud alates EMP ühiskomitee otsuse nr .../... [kuupäev] [käesolev otsus] jõustumisest“.

               Artikkel 2

               Määruse (EL) nr 910/2014 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub [kuupäeval], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud*.

                  3Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja

                     EMP ühiskomitee
                     sekretärid

                     (1)

                        ELT L 257, 28.8.2014, lk 73.

                     (2)

                        EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12.

                     (3)
                  *[Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]