				|

		52013PC0525

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta /* COM/2013/0525 final - 2013/0249 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
ELi poliitika rakendamiseks on vaja
võrreldavat ja usaldusväärset statistilist teavet ELi majandusliku, sotsiaalse
ja keskkonnaolukorra ja selle eri komponentide kohta riiklikul ja piirkondlikul
tasandil. Euroopa statistika on hädavajalik ka tagamaks, et laiem avalikkus
mõistaks Euroopa olemust ning kodanikud saaksid osaleda demokraatlikus
protsessis ning aruteludes ELi oleviku ja tuleviku üle.
Seda silmas pidades võeti 15. jaanuaril 2013
vastu määrus (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta, et
luua üldine raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja
levitamiseks aastatel 2013–2017.
Komisjoni kõnealuse määruse ettepanek sisaldas
kogu programmi viieaastaseks perioodiks 299,2 miljoni euro suurust eelarvet,
millele ei esitanud seadusandliku tavamenetluse käigus vastuväiteid ei nõukogu
ega Euroopa Parlament. Euroopa Parlament rõhutas aga oma 13. juuni 2012. aasta
resolutsioonis mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta, et
läbirääkimised mitmeaastaste programmide seadusandlike ettepanekute üle
lõpetatakse siis, kui on saavutatud kokkulepe nende eelarve üle.
Seepärast on määruses (EL) nr 99/2013 esitatud
eelarve vaid 2013. aastaks, mis hõlmab programmitöö perioodi 2007–2013, ning on
komisjoni üles kutsutud esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku
ettepaneku rahaliste vahendite eraldamiseks perioodiks 2014–2017 kolme kuu
jooksul pärast mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist aastateks 2014–2020.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Huvitatud isikutega konsulteeriti ja
mõjuhinnang koostati Euroopa Statistikaprogrammi 2013–2017 määruse ettepanekus
((KOM)2011 928 (lõplik), 21.12.2011), mis sisaldas eelarvet aastateks 2014–2017.

Seepärast ei peeta lisakonsultatsioone ega
-hindamisi vajalikuks.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Ettepanekuga esitatakse eelarve Euroopa
statistikaprogrammi 2013–2017 nelja aasta jaoks, mis on hõlmatud mitmeaastase
programmiperioodiga 2014–2020 (mitmeaastane finantsraamistik). Seepärast
tehakse ettepanek muuta artiklit 7 rahastamise kohta.
Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 loova
määruse sätted jäävad samaks, eelkõige eesmärgid ja lisa, milles on kindlaks
määratud statistilised väljundid programmi viieks aastaks.
4.           MÕJU EELARVELE
Kuna erieesmärgid ja statistilised väljundid
programmi viieaastaseks perioodiks on määruses kindlaks määratud, on
ajavahemikuks 2014–2020 kavandatud eelarve 234,8 miljonit eurot, mida katab
programmiperiood 2014–2020.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Euroopa Majanduspiirkond
Kavandatavas määruses käsitletakse Euroopa
Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada ka Euroopa
Majanduspiirkonnas.
2013/0249 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013
Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta
(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Määrusega (EL) nr 99/2013
Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta[1]
on ette nähtud raamistik ja kindlaks määratud eesmärgid ja väljundid Euroopa
statistika arendamiseks ja levitamiseks ajavahemikus 2013–2017.
(2)       Määrusega (EL) nr 99/2013 on
kehtestatud eelarve vaid 2013. aastaks, mida hõlmab programmiperiood 2007–2013,
ning selles kutsutakse komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule
mitte hiljem kui kolm kuud pärast mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist
aastateks 2014–2020 seadusandlik ettepanek rahaliste vahendite eraldamiseks
ajavahemikuks 2014–2017.
(3)       Nõukogu määrus (EL) nr …/…millega
kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik programmiperioodiks 2014–2020,
võeti vastu…..
(4)       Määrust (EL) nr 99/2013
tuleks seetõttu vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EL) nr 99/2013 muudetakse järgmiselt.
Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 7
Rahastamine
1. Liidu
rahastamispakett programmi rakendamiseks 2013. aastal, mida hõlmab
programmiperiood 2007–2013, on 57,3 miljonit eurot. Liidu rahastamispakett
programmi rakendamiseks aastatel 2014–2017, mida hõlmab programmiperiood 2014–2020,
on 234,8 miljonit eurot.
2. Komisjon
rakendab liidu rahalist toetust vastavalt finantsmäärusele.
3. Komisjon võtab
oma otsuse iga-aastaste eraldiste kohta vastu eelarvepädevate institutsioonide
eelisõigusi järgides.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1         Ettepaneku/algatuse
nimetus
Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013
Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta
1.2         Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[2]) struktuurile
Statistika
(3403 — Statistilise teabe tootmine, 3480 — Haldustoetus Eurostatile, 3481 —
Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine)
1.3         Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[3]
X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme
pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4         Eesmärgid
1.4.1      Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Käesolev
ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu prioriteetidega, sest käesoleva programmi
alusel arendatav, tehtav ja levitatav statistika aitab kaasa ELi
poliitikastrateegiate rakendamisele, nagu Euroopa 2020. aasta aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia ning muud poliitilised
meetmed, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes prioriteetides
ajavahemikuks 2010–2014 (nt tugevdatud ja integreeritud majandusjuhtimine,
kliimamuutused, majanduskasv ja sotsiaalne ühtekuuluvus, kodanike Euroopa ja
üleilmastumine).
1.4.2      Erieesmärgid ja asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
Erieesmärk nr 1: pakkuda õigeaegselt
prioriteetidele vastavat statistilist teavet liidu poliitikastrateegiate
arendamiseks, seireks ja hindamiseks, säilitades tasakaalu majandus-, sotsiaal-
ja keskkonnavaldkonna vahel ning rahuldades Euroopa statistika laia
kasutajateringi, sealhulgas muude otsustajate, teadlaste, ettevõtete ja Euroopa
kodanike vajadusi kulutasuval viisil ja tegevust tarbetult dubleerimata.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
3403
– Statistilise teabe tootmine
Erieesmärk nr 2: rakendada Euroopa statistika
tegemise uut meetodit, et suurendada tõhusust ja parandada kvaliteeti.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
3403
— Statistilise teabe tootmine, 3480 — Haldustoetus Eurostatile, 3481 —
Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine
Erieesmärk nr 3: tugevdada partnerlust Euroopa
statistikasüsteemi sees ja väljaspool seda, et suurendada Euroopa
Statistikasüsteemi produktiivsust ja tagada selle juhtiv roll maailmas ametliku
statistika puhul.
Asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
3481
— Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine
Erieesmärk nr 4: tagada, et sellist
statistikat esitatakse järjepidevalt kogu programmi kestel, tingimusel, et see
ei ole vastuolus Euroopa statistikasüsteemi prioriteetide seadmise
mehhanismidega.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
3403
– Statistilise teabe tootmine
1.4.3      Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Mõju Euroopa Parlamendile ja nõukogule:
positiivne, sest Euroopa statistikaprogramm (ESP) on kooskõlas aluslepingute,
finantsperspektiivide ja Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetidega; ESP
kajastab vajadust statistilise teabe järele, mida on vaja ELi
poliitikavaldkondade toetamiseks; ESPs sisalduvad mehhanismid paremaks
prioriteetide seadmiseks ning ettevõtete ja kodanike vastamiskoormuse
vähendamiseks. Liikmesriigid on ESP ettevalmistamisega seotud. ESP rakendamisel
järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet.
Mõju komisjoni volinikele ja komisjoni talitustele: positiivne, sest ESP on kooskõlas aluslepingute ja
finantsperspektiividega; ESP kajastab vajadust statistilise teabe järele, mida
on vaja ELi poliitikastrateegiate toetamiseks, ning ESP ühe osana rakendatakse
tõhusat kvaliteedijuhtimist. ESP suhtes kohaldatakse tõhusat hindamist ning
tegevuspõhise eelarvestamise raamistikku ressursside jaotamisel.
Mõju riikide statistikaametitele (sealhulgas
statistikaametite peadirektoritele, Euroopa statistikasüsteemi komiteele,
koostöörühmale, direktorite rühmale) ja teistele riiklikele statistika
tegijatele: positiivne, sest ESPs sisalduvad mehhanismid paremaks prioriteetide
seadmiseks ning ettevõtete ja kodanike vastamiskoormuse vähendamiseks. Selles
võetakse arvesse ESP strateegiat teatise rakendamise kohta. Liikmesriigid on
ESP ettevalmistamisega seotud. ESP rakendamisel järgitakse subsidiaarsuse
põhimõtet.
Mõju Euroopa statistika nõuandekomiteele, monetaar-, finants- ja
maksebilansistatistika komiteele ja muudele mitteinstitutsionaalsetele
kasutajatele: positiivne, sest ESP kajastab vajadust
statistilise teabe järele, mida on vaja ELi poliitikastrateegiate toetamiseks;
kasutajatele tagatakse, et statistika on eesmärgile vastav (õigeaegne ning
vastab poliitilistele vajadustele ja nõuetele).
Mõju Eurostatile: positiivne, sest ESP vastab
ELi statistika tootmist käsitlevale teatisele; ESP ühe osana rakendatakse
tõhusat kvaliteedijuhtimist; ESP annab stabiilse raamistiku sidusaks ja
struktureeritud iga-aastaseks programmitööks ja ressursside jaotamiseks ning
selge pildi Eurostati arengusuundadest; ESP suhtes kohaldatakse tõhusat
hindamist.
1.4.4      Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Kõigi
ESP 2013–2017 eesmärkide jaoks on loetletud peamised meetmed ja näitajad. ESP 2013–2017
eesmärke kavandatakse täpsemalt iga-aastastes tööprogrammides ning tulemusi
jälgitakse kogu programmiperioodi jooksul.
Programmi
üldeesmärgi täitmist, et Euroopa statistikasüsteem oleks kvaliteetse Euroopat
käsitleva statistika peamine pakkuja, jälgitakse järgmiselt:
-
Eurostati kasutajate rahulolu-uuring ning eelkõige vastajate protsent, kes
hindavad Euroopa statistika üldist kvaliteeti „väga heaks” või „heaks”.
1.5         Ettepaneku/algatuse
põhjendus
1.5.1      Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Mitmeaastase
Euroopa statistikaprogrammi loomise õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)[4] artikli 13 lõige 1, milles on
sätestatud, et Euroopa statistikaprogrammis tuleb esitada raamistik Euroopa
statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks, peamised valdkonnad ning
kavandatud tegevuste eesmärgid maksimaalselt viieks aastaks. Euroopa
statistikaprogrammis sätestatakse Euroopa Liidu tegevuste läbiviimiseks
vajalikku teavet käsitlevad prioriteedid. Ettepanekust kasu saajad on Euroopa
statistika kasutajad ja tegijad, s.t Euroopa Parlament ja nõukogu, komisjoni
peadirektoraadid, Euroopa Keskpank, riikide statistikaametid ja muud Euroopa
statistika tegijad, Euroopa statistika nõuandekomitee, monetaar-, finants- ja
maksebilansistatistika komitee ja muud mitteinstitutsionaalsed kasutajad ning
loomulikult ka laiem avalikkus.
1.5.2      Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
Poliitikakujundajad
ja turul tegutsevad ettevõtjad vajavad pidevalt statistilisi andmeid, et teha
otsuseid ning jälgida ja hinnata nende rakendamist. Statistika loob olulise
taristu, mille abil demokraatiariigid ja kaasaegsed majandused saavad kindlalt
ja tõhusalt tegutseda. Euroopa Liit vajab oma missiooni täitmiseks hea
kvaliteediga statistilise teabe talitust. Euroopa statistika peab olema
usaldusväärne, ajakohane, poliitiliselt sõltumatu ning kasutajatele sobivas
vormis kättesaadav. Samas ei tohi andmete ettevalmistamine tekitada vastajatele
liigset ebamugavust ning nende kogumine peab toimuma kooskõlas subsidiaarsuse
ja proportsionaalsuse põhimõtetega.
Eurostat
on koostöös liikmesriikide statistikaametite ja teiste asutustega, kes
liikmesriikides vastutavad statistika arendamise, tegemise ja levitamise eest,
loonud partnerluse, mida nimetatakse ESSiks. Partnerlus hõlmab ka EMP riike.
Liikmesriigid koguvad andmeid ja koostavad statistikat nii enda kui ka ELi
jaoks.
ESS
toimib võrgustikuna, kus Eurostatil on juhtroll statistika ühtlustamisel
tihedas koostöös liikmesriikide statistikaametitega. ESSi tegevus keskendub
peamiselt ELi poliitikavaldkondadele ning nende laienedes on ühtlustamine
puudutanud peaaegu kõiki statistikavaldkondi.
ESS
lihtsustab teadmiste ja parimate tavade vahetust liikmesriikide vahel ning uute
tehnoloogiate, ühiste töövahendite ja koostöövõrgustike arendamist, et kasutada
paremini ära võimalikku sünergiat ja vältida dubleerimist ning sellega
sillutada teed kaasaegsele statistika tegemise süsteemile, mis on valmis
tuleviku väljakutseteks.
Ühtlustamise,
kooskõlastamise ja reguleerimise algatusi on kõige parem teha Euroopa Liidu
tasandil, kus on võimalik teostada selliseid projekte optimaalse tõhususega.
1.5.3      Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Ühenduse
praeguse statistikaprogrammi 2008–2012[5]
peamine kitsaskoht on selles, et struktuur on kinnitatud viieks aastaks ning
eesmärke on üksikasjalikult kirjeldatud. Alates praeguse programmi
vastuvõtmisest on toimunud aga olulisi arenguid. Euroopa statistika tegemise
õiguslik põhiraamistik on muutunud. Vastu on võetud ELi statistika tegemist
käsitlev teatis, millele järgnes ühine ESSi strateegia; jõustunud on Lissaboni
leping; ametisse on asunud uus Euroopa Komisjon (alates jaanuarist 2010 kuni
detsembrini 2014); vastu on võetud uued poliitilised algatused (nt strateegia
„Euroopa 2020”) ning tugevdatud on ESSi juhtimisstruktuuri. Ükski neist
arengutest ei kajastu praeguses programmis. Mõned programmi osad on vananenud
ning eksisteerib lõhe kavandatud ja tegelike tegevuste vahel. See vähendab
programmi rakendamist käsitleva aruandluse asjakohasust, sest paljud olulised
tegevused programmis ei kajastu, kuid samas tuleb aru anda tegevuste kohta,
mida programmis on mainitud, kuid mida enam ei teostata.
Euroopa
statistikaprogrammi ettevalmistamise käigus pakkus koostöörühma[6] 3. rakkerühm välja mitmeaastase
programmitsükli ajavahemikuks 2013–2017. Tehti ettepanek suurendada ESSi
partnerite (ESSi komitee, riiklike statistikaametite peadirektorid, direktorite
rühmad ja Euroopa statistika nõuandekomitee) rolli programmi ettevalmistamisel.
Samuti
tuleb mainida, et komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühenduse 2003.–2007.
aasta statistikaprogrammi järelhindamise kohta[7]
sisaldas soovitusi tulevasteks mitmeaastateks programmideks. Need olid:
Ühenduse statistikaprogrammi ja iga-aastaste tööprogrammide vahelise
seose parandamine Ühenduse statistikaprogrammi tuleks
käsitada raamprogrammina, milles formuleeritakse strateegiline nägemus viieks
aastaks ja tagatakse koos iga-aastaste tööprogrammidega ühenduse
statistikaprogrammi paindlikkus ja asjakohasus kogu perioodi vältel. Kui
ühenduse statistikaprogramm võetakse aluseks, tuleks iga-aastastes
tööprogrammides seda selgesõnaliselt märkida ja sel juhul peaksid need
programmid ka rajanema asjaomasel ühenduse statistikaprogrammil.
Ühenduse statistikaprogrammi rakendamise järelevalve parandamine Ühenduse statistikaprogrammi üldise järelevalve rakendamiseks tuleks
kindlaks määrata peamiste näitajate kogum, mis annaks kogu programmi jooksul
piisavat teavet tegevuslike ja strateegiliste eesmärkide täitmise kohta.
Komisjoni
aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012
vahehindamise kohta tõsteti esile järgmised punktid, mida tuleks tulevikus
arvesse võtta:
- Uue
statistilise teabe vajaduse kindlaksmääramine. Vaja on integreeritumat
lähenemisviisi, mille puhul kasutataks mitmeid ja kombineeritud andmeallikaid
ning ühtlustataks metoodikat, mõisteid ja definitsioone.
- Partnerluse
tugevdamine ESSis. Rõhutati vajadust luua liikmesriikidega rohkem erinevaid
integreeritud koostöömudeleid.
- Kontseptuaalne
lähenemisviis tegevusprioriteetide muutmisele ning ressursside
kättesaadavus ühenduse statistikaprogrammi rakendamiseks, et vähendada
vastamiskoormust ja statistika tootjate kulusid.
Tasub mainida,
et praegust ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 käsitleti Eurostati
siseauditi üksuse aruandes hindamiste kohta,[8] milles
leiti, et praegusel programmil puudub järelhindamine, ning soovitati selline
hindamine tulevaste programmide puhul läbi viia kooskõlas finantsmääruse[9] (artikkel 27) ja selle rakenduseeskirjadega[10] (artikkel
21).
Et
vältida liiga üksikasjalikust programmist tulenevaid piiranguid ning olla
võimeline kohanema uute poliitiliste prioriteetide ja arengutega, on ESP 2013–2017
kavandatud üldise vahendina, milles kirjeldatakse üldsõnaliselt eesmärke ja
võetavaid meetmeid, luues sellega üldraamistiku iga-aastaste statistika
tööprogrammide ettevalmistamiseks, kus on esitatud üksikasjalikud eesmärgid ja
meetmed.
ESSi
arengud ning ELi statistika tegemise meetodit käsitleva teatise rakendamine
nõuavad, et Euroopa statistikaprogramm 2013–2017 keskenduks eelkõige tuleviku
väljakutsete lahendamisele ning nõudluse ja ressursside tasakaalustamisele.
Tugev ESSi partnerlus on ülimalt oluline ning seetõttu on käesoleva programmi
ettevalmistamisse lõimitud põhjalikud konsultatsioonid sidusrühmadega.
Eelnevatele
kogemustele toetudes on võetud kasutusele mehhanismid, et tagada kavandamise ja
aruandluse sidusus, ühendades programmi eesmärgid paremini iga-aastaste
tööprogrammidega ning parandades programmi rakendamise järelevalvet ja
hindamist.
Ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 vahehindamise soovitusi on võetud
arvesse ESP 2013–2017 eesmärkide ja näitajate sõnastamisel. Programmiga on ette nähtud prioriteetide seadmise mehhanism, mis
esitati ESSi komiteele 18. novembril 2010[11]
ning mille eesmärk on muuta statistiliste nõuete prioriteete, et vähendada
vastamiskoormust ja statistika tegijate kulusid.
[12]Lisaks
tehti järelhindamine kooskõlas finantsmääruse (artikkel 27) ja selle
rakenduseeskirjadega[13]
(artikkel 21).
1.5.4      Kooskõla ja võimalik
koostoime muude asjaomaste meetmetega
Samal
ajal praeguse ühenduse statistikaprogrammiga 2008–2012 rakendatakse
ajavahemikus 2009–2013 ka teist mitmeaastast programmi, nimelt Euroopa
ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS).
Programmide haldamise tõhustamiseks otsustas Eurostat tulevikus kehtestada kahe
asemel ühe mitmeaastase programmi. See tähendab, et ESP 2013–2017 hõlmab
ettevõtlus- ja kaubandusstatistika valdkonna eesmärke alates 2013. aastast ning
sotsiaalstatistika moderniseerimisega seotud meetmeid.
Lisaks
on Eurostatil koordineeriv roll Euroopa statistika tegemisel vastavalt
komisjoni 17. septembri 2012. aasta otsusele 2012/504/EÜ. Komisjoni
peadirektoraadid ja muud talitused kaasavad Eurostati juba varajases etapis oma
statistikaga seotud programmide ettevalmistamisse.
1.6         Meetme kestus ja mõju
þ Piiratud kestusega ettepanek/algatus
–
þ Ettepanek/algatus hõlmab
ajavahemikku [1.1.]2014–[31.12.]2017.
–
þ Finantsmõju
kulukohustuste assigneeringutele ajavahemikus 2014–2017 ning maksete
assigneeringutele ajavahemikus 2014–2021.
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7         Ettenähtud eelarve
täitmise viisid[14]
þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[15]

–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine
koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige OECD, ÜRO ja
Maailmapangaga.
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
2            HALDUSMEETMED
2.1         Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage teostamise
tingimused ja sagedus.
Eurostati
strateegilise planeerimise üksus koos finants- ja õigusküsimuste üksusega
teostas ESP 2013–2017 eelhindamise ajavahemikus 2010. aasta oktoobrist 2011.
aasta aprillini vastavalt finantsmääruse sätetele kuluprogrammide kohta.
Eelhindamisega seoses konsulteeriti Eurostati ESP 2013–2017 ettevalmistamise
rakkerühmaga, mis koosnes kõigist Eurostati direktoraatide esindajatest üksuse
juhataja tasandil. Eelhinnang võeti vastu Eurostati direktorite kohtumisel 12.
aprillil 2011.
Eelhindamise
põhijäreldused kirjutati sisse finantsselgitusse. ESP loomisel võeti arvesse
varasemaid kogemusi ning need on esitatud finantsselgituse punktis 1.5.3
„Varasematest samasugustest ettevõtmistest saadud kogemused”. ESP eesmärgid on
esitatud ettepanekus endas.
Ettepaneku
artiklis 2 on sätestatud, et ESP programmi rakendatakse komisjoni iga-aastaste
statistika tööprogrammide abil kooskõlas määrusega (EÜ) nr 223/2009. Need
tööprogrammid koos vastava rahastamisega kehtestatakse komisjoni otsusega,
milles kirjeldatakse üksikasjalikult võrdlusperioodil saavutatavaid väljundeid
ja tulemusi (eesmärgid ja näitajad). Järelevalve tagatakse regulaarsete
aruannetega, mis kajastavad vahendite kasutamist ja eesmärkide saavutamisel
tehtud edusamme.
Aruandlusega
seoses on vastavalt Euroopa statistika määrusele ette nähtud vahearuande
koostamine, mis pärast ESSi komiteega konsulteerimist saadetakse Euroopa
Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 2015. aasta juunis.
Pärast
programmiperioodi lõppu tehakse ESP kohta järelhindamine. Hindamisaruanne läheb
konsulteerimiseks ESSi komiteesse ning seejärel saadetakse see 2018. aasta
lõpuks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
2.2         Haldus- ja
kontrollisüsteemid
2.2.1      Tuvastatud ohud
Kavandatud
programmi haldusmeetod on tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
ning piiratud määral ka ühine eelarve täitmine rahvusvaheliste
organisatsioonidega. Finantsilisest vaatenurgast rakendatakse programmi
lepingutega, mis sõlmitakse statistikale või informaatikateenustele
spetsialiseerunud ettevõtetega, ning toetustega, mida antakse peamiselt riikide
statistikaametitele. Euroopa statistikat käsitlev määrus (EÜ) nr 223/2009 lubab
nendele organisatsioonidele anda otsetoetusi.
Programmi
rakendamisega seotud ohud on peamiselt seotud toetuste andmise haldamisega.
Ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 rakendamise kogemused on näidanud, et
mõnedel toetuse saajatel oli pidevalt probleeme kulude toetuskõlblikkust
tõestavate dokumentide esitamisega.
2.2.2      Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Sisekontrolli
peamised elemendid on: iga finantstehingu menetluslike ja finantsaspektide
eelkontroll (seaduslikkus, korrektsus ja usaldusväärne finantsjuhtimine)
vastavalt finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 49 lõikele 3. Eelkontroll
hõlmab tervet kulutsüklit, alates kavandamisest kuni assigneeringute ja
makseteni. Selle tarvis peavad kõik finantsprotsessis osalejad kasutama iga
finantstehingu puhul spetsiaalset kontrollnimekirja.
Lisaks
finantskorrale aitavad programmi eelarve rakendamisele kaasa ka asjakohane
järelevalve, finants- ja tegevusaruandlus, audit ja hindamine vastavalt
usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele, tagades, et peetakse kinni
seaduslikkuse ja korrakohasuse nõuetest. Tagatakse eelnimetatud
kontrollivahendite vastastikune täiendavus, et vältida dubleerimist ning
võimaldada kulutõhusat kontrolli.
Lisaks
kõigi programmi alusel tehtud finantstehingute suhtes rakendatavale igakülgsele
ja kohustuslikule kontrollile teostatakse toetuste haldamise puhul ka järgmisi
lisakontrolle. Eespool kirjeldatud eelkontrolle, mis põhinevad iga-aastasel
riskianalüüsil, täiendavad tõhustatud eel- ja järelkontrollid. Tõhustatud
eelkontrolli teostatakse valikuliselt, näiteks kontrollides süvitsi
täiendavaid dokumente, enne kui tehakse kaasrahastatava toetuse lõppmakse.
Alates 2005. aastast saadud kogemustele tuginedes teostatakse ka järelkontrolle,
et kontrollida, kas eelarvest rahastatud toiminguid on korrektselt rakendatud,
ning eelkõige seda, ka järelkontrolliks kehtestatud kriteeriumid on täidetud.
Erilist rõhku pannakse halduskeerukuse vähendamisele, et seeläbi vähendada
toetuste haldamisega seotud vigade tõenäosust. Selle saavutamiseks
keskendutakse eelkõige suurematele projektidele (ja vähendatakse väiksemate
toetuste kontrollimist), spetsiaalsetele auditeerimistõendite nõuetele ning
alternatiivsete maksevõimaluste rakendamisele, mis põhinevad tegelikel kuludel,
s.t et toetused on kindla suurusega ja kasutatakse ühikkulude astmestikku.
Kontrollidega seotud kulu ja neist saadav kasu: Programmi kontrollistrateegiaga peaks mittevastavuse risk jääma alla 2%,
mis on kooskõlas 2010. aasta tegevusaruandes esitatud hinnanguga. Pidades
silmas, et uue programmi sisekontrolli eesmärk on, et keskmine jääkveamäär
jääks alla 2 % kogu programmiperioodil 2013–2017, peetakse sisekontrolli ja
selle maksumust kõnealuse eesmärgi saavutamiseks asjakohaseks. Eurostat on
seisukohal, et eespool osutatud tõhustatud eel- ja järelkontroll moodustavad
umbes 1 % programmi eelarvest, mis on umbes sama kui eelmise programmi puhul.
Kontrolli olemuse ja intensiivsuse seisukohast teostatakse kohustuslikku
eelkontrolli 100% finantstehingute puhul (ühtlasi 100 % eelarvest) vastavalt
finantsmäärusele. Nagu eespool nimetatud, teostatakse dokumentide põhjalikku
kontrolli iga-aastase riskianalüüsi põhjal. See võib hõlmata 4–6% eelarvest.
2.3         Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Lisaks
regulatiivsete kontrollimehhanismide rakendamisele kehtestatakse pettusevastane
strateegia, mis on kooskõlas 24. juunil 2011 vastu võetud komisjoni uue
pettusevastase strateegiaga. Sellega soovitakse muu hulgas tagada, et kõik
pettusevastased sisekontrollid on komisjoni uue strateegiaga kooskõlas ning
pettuseriskide ohjamine on seadistatud riskivaldkondade kindlaks tegemisele ja
asjakohaste lahenduste leidmisele. Vajaduse korral võetakse kasutusele
võrgustikud ja asjakohased IT-vahendid, mis on ette nähtud Euroopa
Statistikaprogrammiga seotud pettusejuhtumite analüüsimiseks.
Eurostat
on koostanud ESP 2013–2017 rakendamiseks kontrollistrateegia. Keerukuse
vähendamise, kulutõhusate järelevalvemenetluste kasutamise ja riskipõhiste eel-
ja järelkontrollide abil soovitakse vähendada pettuste tõenäosust ja neid ära
hoida. Kontrollistrateegia hõlmab ka spetsiaalseid teadlikkuse suurendamise
meetmeid ja pettuse ärahoidmisega seotud koolitust.
3            ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1         Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Kirjeldus…...….] || Liigendatud/ liigendamata ([16]) || EFTA riigid[17] || Kandidaatriigid[18] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || [XX.YY.YY.YY]   || Liigendatud/liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus…………………………………..] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1 || 29.0201 Euroopa statistikaprogramm 2013–2017 || Liigendatud || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
 1 || 29.0104 Statistilise teabe poliitika — Halduskorralduskulud || Liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
3.2         Hinnanguline mõju kuludele

3.2.1      Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || Alamrubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv (alates 2014)
 Statistika peadirektoraat ||   ||   || Aasta 2014[19] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || 2018 ja järgnevad aastad || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0201 || Kulukohustused || (1) ||  53,391 || 54,922 || 56,443 || 57,960 ||   || 222,716
 Maksed || (2) || 32,360 || 33,613 || 46,450 || 52,843 || 92,839 || [20]258,105
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[21] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29,0104 ||   || (3) || 2,900 || 2,983 || 3,065 || 3,148 ||   || 12,096
 Statistika peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 56,291 || 57,905 || 59,508 || 61,108 ||   || 234,812
 Maksed || =2+2a +3 || 35,260 || 36,596 || 49,515 || 55,991 || 92,839 || 270,201
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 53,391 || 54,922 || 56,443 || 57,960 ||   ||   ||   || 222,716
 Maksed || (5) || 32,360 || 33,613 || 46,450 || 52,843 || 92,839 ||   ||   || 258,105
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 2,900 || 2,983 || 3,065 || 3,148 ||   ||   ||   || 12,096
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 56,291 || 57,905 || 59,508 || 61,108 ||   ||   ||   || 234,812
 Maksed || =5+ 6 || 35,260 || 36,596 || 49,515 || 55,991 || 92,839 ||   ||   || 270,201
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
     ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || 2018 ja järgnevad aastad || KOKKU
 Statistika peadirektoraat ||
  Personalikulud || 92,335 || 91,479 || 90,615 || 89,829 ||   ||   ||   || 364,258
  Muud halduskulud || (1)            3,487 || (2)            3,487 || (3)            3.487 || (4)            3.487 ||   ||   ||   || 13,948
 Statistika peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 95,822 || 94,966 || 94,102 || 93,316 ||   ||   ||   || 378,206
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 95,822 || 94,966 || 94,102 || 93,316 ||   ||   ||   || 378,206
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || 2018 ja järgnevad aastad (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 152,113 || 152,871 || 153,610 || 154,424 ||   ||   ||   || 613,018
 Maksed || 131,082 || 131,562 || 143,617 || 149,307 || 92,839 ||   ||   || 648,407
3.2.2      Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–          Ettepanek/algatus ei hõlma
tegevusassigneeringute kasutamist
–          X         Ettepanek/algatus hõlmab
tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 || Täpsustada eesmärgid ja väljundid   || Väljundi liik[22] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kogukulu ||
 ERIEESMÄRGID 1 JA 4[23] Pakkuda kvaliteetset statistilist teavet Euroopa Liidu poliitikavaldkondade arendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks ||
 || - Väljund || Statistikaprojektid || 0,304 ||   ||   || 85 || 23,694 || 67 || 21,480 || 62 || 21,204 || 58 || 22,129 || 272 || 88,507
 || Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   || 85 || 23,694 || 67 || 21,480 || 62 || 21,204 || 58 || 22,129 || 272 || 88,507
 || ERIEESMÄRK nr 2 Rakendada uus Euroopa statistika tegemise meetod ||
 || - Väljund || Statistikaprojektid || 0,298 ||   ||   || 84 || 23,694 || 100 || 30,102 || 94 || 31,555 || 87 || 32,194 || 365 || 117,545
 || Erieesmärk nr 2 kokku ||   ||   || 84 || 23,694 || 100 || 30,102 || 94 || 31,555 || 87 || 32,194 || 365 || 117,545
 || ERIEESMÄRK nr 3 Tugevdada partnerlusi ESSi sees ja väljaspool seda ||
 || - Väljund || Statistikaprojektid || 0,306 ||   ||   || 19 || 6,003 || 9 || 3,340 || 8 || 3,684 || 7 || 3,637 || 43 || 16,664
 || Erieesmärk nr 3 kokku ||   ||   || 19 || 6,003 || 9 || 3,340 || 8 || 3,684 || 7 || 3,637 || 43 || 16,664
 || KULUD KOKKU ||   ||   || 188 || 53,391 || 176 || 54,922 || 164 || 56,443 || 152 || 57,960 || 680 || 222,716
3.2.3      Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1   Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || 2018 ja järgnevad aastad || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 92.335 || 91,479 || 90,615 || 89,829 ||   || 364,258
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   || 13,948
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 95,822 || 94,966 || 94,102 || 93,316 ||   || 378,206
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[24] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 2,285 || 2,285 || 2,285 || 2,285 ||   || 9,140
 Muud halduskulud (IT, koosolekud, uuringud, lähetused, tellimused) || 0.615 || 0,698 || 0,780 || 0,863 ||   || 2,956
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || (1)            2.900 || (5)            2.983 || (6)            3.065 || (7)            3.148 ||   || (8)           12.096
 KOKKU || 98,722 || 97,949 || 97,167 || 96,464 ||   || 390,302
3.2.3.2   Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
(või maksimaalselt üks koht pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 ||
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 29 01 01 01 (peakorter ja komisjoni esindustes) || 651 || 645 || 639 || 633 ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || - || - || - || - ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || - || - || - || - ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || - || - || - || - ||   ||   ||
  Koosseisuvälised töötajad (täistööaja ekvivalendis: FTE)[25]
 29 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || 94 || 93 || 92 || 92 ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || - || - || - || - ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [26] || - peakorteris[27] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (29 01 04 01) || 41 || 41 || 40 || 40 ||   ||   ||
 KOKKU || 789 || 779 || 771 || 765 ||   ||   ||
29 osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise
teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada
meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse
käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Ülesanded hõlmavad peamiselt metoodikatööd ning samuti määruses XXX kirjeldatud valdkondadega seotud statistilise teabe kogumist, kinnitamist, töötlemist ja avaldamist. Samuti seonduvad need Eurostati kahe tegevuspõhisel eelarvestamisel põhineva horisontaalse meetmega („Haldustoetus Eurostatile“ ja „Eurostati strateegia ja tegevuse koordineerimine“).
 Koosseisuvälised töötajad || Toetada ametnikke ja ajutisi töötajaid eespool nimetatud ülesannete täitmisel
3.2.4      Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
X Ettepanek/algatus on kooskõlas mitmeaastase
finantsraamistikuga aastateks 2014–2020.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik
paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku
läbivaatamine[28].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5      Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist
–
X Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 ||   || Kokku
 Šveitsi osamakse || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 ||   ||   ||   || 19,933
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 ||   ||   ||   || 19,933
3.3         Hinnanguline mõju tuludele

–
X  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[29]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel … ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
[1]               ELT L 39, 09.2.2009, lk 12.
[2]               ABM: tegevuspõhine juhtimine − ABB: tegevuspõhine
eelarvestamine.
[3]               Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a
või b.
[4]               ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.
[5]               Otsus nr 1578/2007/EÜ, ELT L 344, 28. 12.2007, lk 15.
[6]               Koostöörühm koosneb ESSi kuuluvate riiklike
statistikaametite peadirektoritest, kelle ülesanne on ESSi edasi arendada,
hõlbustades eelkõige ESSi komitee tööd.
[7]               KOM(2009) 1 (lõplik).
[8]               Siseauditi üksuse auditiaruanne ESTAT-2009-ESTAT-002, 19.2.2010.
[9]               Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 konsolideeritud versioon, 25.
juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat
finantsmäärust.
[10]             Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 konsolideeritud versioon, 23.
detsember 2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes
kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002
üksikasjalikud rakenduseeskirjad.
[11]             Esitatud ESSi komitee 18 novembri 2010. aasta istungil (dokument nr 2010/07/08b).
[12]             Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 konsolideeritud versioon, 25.
juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat
finantsmäärust.
[13]             Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 konsolideeritud versioon, 23.
detsember 2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes
kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002
üksikasjalikud rakenduseeskirjad.
[14]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele
veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[15]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[16]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[17]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[18]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[19]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[20]             Makseassigneeringutes on võetud arvesse kohustusi, mis
tulenevad Euroopa statistikaprogrammi algusest 2013. aasta
[21]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[22]             Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud
üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
[23]             Vastavalt punktis 1.4.2. nimetatud erieesmärkidele.
[24]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[25]             Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid
delegatsioonides; kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid.
[26]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[27]             Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[28]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[29]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral
peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude
mahaarvamist.