               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.10.2021
            COM(2021) 634 final
            2021/0328(COD)

            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa noorteaasta 2022 kohta
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               15. septembril 2021 teatas president von der Leyen oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus, et Euroopa Komisjon teeb ettepaneku kuulutada 2022. aasta Euroopa noorteaastaks, „mille eesmärk on väärtustada meie noori, kes on pidanud nii palju teistele andma“. Rõhutades kindlust, mida ta Euroopa tuleviku jaoks ammutab Euroopa noorte pakutavast inspiratsioonist, lisas president von der Leyen, et „kui soovime muuta Euroopa Liitu rohkem noorte nägu, tuleb anda noortele võimalus rääkida kaasa Euroopa tuleviku kujundamises.“

               Olemaks edukas meie ühise liidu inspireerimisel uute põlvkondade tegude, unistuste, lootuste ja arusaamadega, peab Euroopa noorteaasta olema väga kaasav. President von der Leyen on öelnud: „Euroopa vajab kõiki oma noori“.

               COVID-19 pandeemial on olnud enneolematu, kuid ka ebaühtlane mõju noorte haridusele, tööhõivele, sotsiaalsele kaasatusele ja vaimsele tervisele. Pandeemia ja sellega seotud meetmed on põhjustanud katkestusi nende hariduses ja tööturule üleminekul ning paljud noored on kogenud isoleeritust, ärevust ja depressiooni. Lapsi, noorukeid ja noori täiskasvanuid on rängalt kahjustanud pere- ja sotsiaalsete sidemete katkemine ning liikumiskeeldude põhjustatud majanduskriis on tabanud eelkõige noori eurooplasi.
                  1

               Samal ajal on noored näidanud üles põlvkondadevahelist solidaarsust ja toetust, ohverdades oma igapäevaelu „noorusaega“. Noored, kes kuuluvad Euroopa ühiskonna kõige mitmekesisemate rühmade hulka, on ühtlasi näidanud üles tugevat vastupanuvõimet ja osalenud pandeemia mõju leevendamises.

               Seda silmas pidades innustaks Euroopa noorteaasta 2022 Euroopa noori andma oma panuse ja mõtlema, kuidas kujundada liidu arengut ja ühiskonda üldiselt. See oleks ka võimalus suurendada teadlikkust noorte edaspidistest võimalustest. Euroopa noorteaasta üldeesmärk on suurendada liidu, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste jõupingutusi noorte tunnustamisel, toetamisel ja kaasamisel pandeemiajärgsel ajal, tehes selleks järgmist:

               (1)toonitada, kuidas rohe- ja digipööre pakuvad uusi tulevikuväljavaateid ning võimalusi võidelda pandeemia negatiivse mõjuga noortele ja ühiskonnale laiemalt, ammutada inspiratsiooni noorte tegevusest, visioonist ja seisukohtadest, et veelgi tugevdada ja hoogustada ühist Euroopa Liidu projekti ja noorte kuulamist, võttes arvesse nende muresid ja toetades neid konkreetsete, kaasavate võimaluste arendamisel, kasutades samal ajal optimaalselt ära liidu vahendeid;

               (2)julgustada kõiki noori, eelkõige vähemate võimalustega, ebasoodsa taustaga ja haavatavatesse rühmadesse kuuluvaid noori, saama aktiivseteks ja osalevateks kodanikeks ning muutuste elluviijateks, kes on inspireeritud Euroopa kuuluvustundest. See hõlmab täiendavaid jõupingutusi noorte osalemise ja kodanikuaktiivsuse suurendamiseks noorte ja kõigi sidusrühmade seas, kes töötavad nende huvide esindamise nimel. See sisaldab erineva taustaga ja ka haavatavatesse rühmadesse kuuluvate noorte panust peamistesse konsultatsiooniprotsessidesse, näiteks Euroopa tuleviku konverentsi;

               (3)edendada noorte võimalusi, mis tulenevad ELi, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikast, et toetada nende isiklikku, sotsiaalset ja kutsealast arengut rohelisemas, digitaalsemas ja kaasavamas liidus.

               Laiemas mõttes käib Euroopa noorteaasta käsikäes taasterahastu „NextGenerationEU“ eduka rakendamisega, mis tagab rohe- ja digipöörde kiire elluviimise, annab võimaluse pandeemiast ühiselt tugevamalt välja tulla ja taasavab noortele võimalused, sealhulgas kvaliteetsed töökohad ning haridus- ja koolitusvõimalused tuleviku Euroopa jaoks, ning toetab noorte osalemist ühiskonnas. Komisjoni eesmärk on suurendada noorte rolli taastumise muutmisel tulevikku suunatud hüvangu ja heaolu liikumapanevaks jõuks.

               • Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               ELi noortestrateegia on nõukogu 26. novembri 2018. aasta resolutsioonil
                  2
                põhinev ELi noortepoliitika koostööraamistik aastateks 2019–2027. ELi noortevaldkonna koostöös tuleks ära kasutada kogu noortepoliitika potentsiaal. Koostööga saab edendada noorte osalust demokraatias kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõikega 2. Samuti toetatakse koostööga sotsiaalset kaasatust ja kodanikuaktiivsust ning seatakse eesmärgiks tagada, et kõikidel noortel on ühiskonnas osalemiseks vajalikud vahendid.

               Euroopa noortevaldkonna eesmärgid,
                  3
                mis on ELi noortestrateegia lahutamatu osa, on noorte poolt noorte jaoks välja töötatud ELi noortedialoogi raames ning need esindavad valdkondi, kus on vaja muutusi, et noored saaksid oma potentsiaali täielikult ära kasutada.

               Samal ajal annab Euroopa noorteaasta 2022 ainulaadse tõuke Euroopa haridusruumi loomisele, tekitades 2025. aastaks tõelise Euroopa õpperuumi, kus piirid ei takista kaasavat ja kvaliteetset haridust ja koolitust kõigile. Noorteaastast võidavad ka Euroopa kliimapakt, ajakohastatud digiõppe tegevuskava ja algatus „Tervislikud eluviisid kõigi jaoks“. Tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise valdkonnas toetab seda Euroopa sotsiaalõiguste sammas. Euroopa noorteaastal rõhutatakse liidu jõupingutusi noorte tööhõivevõimaluste laiendamiseks pandeemiajärgsel taasteperioodil, kasutades järgmisi vahendeid: tugevdatud noortegarantii,
                  4
                Euroopa Õpipoisiõppe Liidu ja Euroopa õpipoiste võrgustiku taaskäivitamine, Euroopa lastegarantii, Euroopa oskuste tegevuskava
                  5
                rakendamine, komisjoni soovitus toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi
                  6
                ning uue algatuse ALMA (ingl Aim, Learn, Master, Achieve – eesmärk, õpingud, oskused, edu) käivitamine.
                   ALMA on noorte piiriülese liikuvuse kava, mis on suunatud ebasoodsas olukorras olevatele mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele vanuses 18–30 aastat.

               Kuigi tänased noored on „diginoored“, vajavad nad (eelkõige alaealised) siiski toetust ja oskusi eluks, kus veebi- ja päriselu vahe on üha hägusam. 2022. aastal käivitatavas lastele parema interneti loomise Euroopa strateegias asetatakse tähelepanu keskmesse noorte osalemine, digioskused, kaasatus ja laste heaolu edendamine.

               ELi terviklikus lapse õiguste strateegias ja Euroopa lastegarantiis
                  7
                on sätestatud laste ja teismeliste osalemise uus standard, mis on välja töötatud koos lastega.

               Paljusid neist võimalustest toetavad märkimisväärsed ELi investeeringud, eelkõige selliste programmide kaudu nagu Erasmus+, Euroopa solidaarsuskorpus, Euroopa Sotsiaalfond+, „Loov Euroopa“, „Euroopa horisont“, kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm, Varjupaiga- , Rände- ja Integratsioonifond, õigusprogramm, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond. Need rahastamisprogrammid annavad märkimisväärse ELi panuse, et võimaldada noortel jätkata isiklikku, sotsiaalset ja kutsealast eneseteostust.

               Konkreetselt noortele suunatud ELi programmidel on Euroopa noorteaastal keskne roll. 2022. aastal tähistatakse Erasmus+ programmi 35. aastapäeva ja Euroopa aasta on suurepärane võimalus rõõmustada kümnete miljonite noorte üle, kes on selles seikluses osalenud alates 1987. aastast, ning edendada kõnealuse programmi uut põlvkonda kõigis selle mõõtmetes, mis hõlmavad haridust, koolitust, noori ja sporti. Euroopa solidaarsuskorpus alustab 2022. aastal oma viiendat hooaega. 9. mai on sümboolne kuupäev, mil organiseerida selle päeva tähistamiseks tegevusi ja üritusi.

               Euroopa noorteaasta raames korraldatavad tegevused peaksid olema asjakohased kõigi liikmesriikide jaoks. Liikmesriikidel palutakse seega nimetada ametisse riiklik koordinaator, kes korraldab nende osalemist Euroopa noorteaasta üritustel. Komisjon korraldab riiklike koordinaatorite kohtumisi, et kooskõlastada Euroopa noorteaasta korraldamist ja vahetada teavet selle rakendamise kohta riigi ja liidu tasandil.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Euroopa noorteaasta 2022 on valdkondadevaheline, tuginedes kõigile ELi poliitikavaldkondadele ja programmidele, mille eesmärk on parandada kõigi noorte elu ja suurendada nende mõjuvõimu. See peaks tuginema Euroopa rohelisele kokkuleppele, ELi kestliku majanduskasvu strateegiale ning muudele olemasolevatele algatustele ja poliitikameetmetele, nagu digikümnend, Euroopa ühtne turg (mis tähistab peagi oma 30. sünnipäeva), uus Euroopa Bauhaus, programmi „Euroopa horisont“ missioonid, Euroopa tuleviku konverents, Euroopa sotsiaalõiguste sammas, ELi lapse õiguste strateegia, puuetega inimeste õiguste strateegia, romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik, LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia, ELi rassismivastane tegevuskava, ELi strateegia antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi edendamiseks, integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027, soolise võrdõiguslikkuse strateegia, Euroopa demokraatia tegevuskava, Euroopa vähktõvevastase võitluse kava ja ELi maapiirkondade arengu pikaajaline visioon. Euroopa noorteaastal on lisaks noorsoopoliitikale seoseid paljude muude liidu poliitikavaldkondadega, nagu haridus ja koolitus, tööhõive, sotsiaalne kaasamine, kultuur ja meedia, sport, tervishoid, teadusuuringud ja innovatsioon, keskkond ja kliima, mittediskrimineerimine ja rassismivastane võitlus, ühtekuuluvus- ja linnapoliitika, maaelu areng, ränne ning liidu sidemed oma naabruskonna ja rahvusvaheliste partnerlustega.

               Euroopa noorteaasta korraldamisel kasutatakse juba olemasolevaid ELi programme ja rakendusmehhanisme ning taasterahastut „NextGenerationEU“. Noortega seotud investeeringud on praegu kõlblikud märkimisväärseks ELi rahastuseks mitme ELi programmi ja rahastamisvahendi raames, milleks on eelkõige Erasmus+, Euroopa solidaarsuskorpus, programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“, programm „Loov Euroopa“, Euroopa Sotsiaalfond+, noorte tööhõive algatus, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond, kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm, programm „Digitaalne Euroopa“ ning programm „Euroopa horisont“. Nende programmide välismõõde ja väärtuslike kogemuste jagamine ning sihtotstarbelised välisvahendid, nagu naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, moodustavad lahutamatu osa ELi noorte koostööst meie rahvusvaheliste partneritega. Tulevases noorte tegevuskavas keskendutakse Euroopa noorteaasta välismõõtmele.

               Euroopa noorteaasta 2022 viiakse kooskõlla komisjoni prioriteetidega aastateks 2019–2024.

               2. ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 6 punktile e on liidul pädevus võtta noortevaldkonnas meetmeid liikmesriikide meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks. ELi toimimise lepingu artikli 165 lõikes 2 on sätestatud, et liidu tegevuse eesmärk on „soodustada noorsoovahetust ja juhendajate vahetust sotsiaalhariduse alal ja ergutada noori osalema Euroopa demokraatias“. Selle artikliga nähakse ette ka õpilaste liikuvuse ning Euroopa mõõtme edendamine hariduses ja spordis. Lisaks on ELi toimimise lepingu artikli 166 lõikes 2 sätestatud, et liidu tegevuse eesmärk on „soodustada kutseõppe kättesaadavust ning ergutada koolitajate ja koolitatavate ning eriti noorte liikuvust“ ning „arendada informatsiooni ja kogemuste vahetamist liikmesriikide koolitussüsteemidele ühistes küsimustes.“

               Ettepanekul on kaks õiguslikku alust:

               (1)ELi toimimise lepingu artikli 165 lõige 4, milles on sätestatud, et selleks, et aidata kaasa käesolevas artiklis märgitud eesmärkide saavutamisele „võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega ning regioonide komiteega vastu stimuleerivaid meetmeid, välja arvatud igasugune liikmesriikide õigusnormide ühtlustamine“.

               (2)ELi toimimise lepingu artikli 166 lõige 4, milles on sätestatud, et „toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega, võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu meetmed selleks, et kaasa aidata käesolevas artiklis esitatud eesmärkide saavutamisele, välja arvatud igasugune liikmesriikide õigusnormide ühtlustamine, ning võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu soovitusi.“

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Ettepaneku eesmärke ei ole võimalik piisaval määral saavutada üksnes liikmesriikide poolt võetavate meetmetega. Selle põhjuseks on asjaolu, et meetme konkreetne eesmärk on tugevdada noorte häält Euroopa tasandil, et rikastada ühist liidu projekti, ning asjaolu, et üksnes riiklikul tasandil tegutsemise korral ei saadaks kasu Euroopa mõõtmest kogemuste ja heade tavade vahetamisel liikmesriikide vahel. Oma eesmärkide järgimiseks rakendab liit asjakohaseid vahendeid vastavalt pädevusele, mis talle aluslepingutega antakse. Lisaks saaks liikmesriikide meede kasu ELis ja väljaspool ELi loodud teadlikkusest ja nähtavusest.

               •Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Kavandatud tegevuskäik on lihtne. See tugineb olemasolevatele programmidele ja eeldab, et teavitamiskampaaniate kese suunatakse Euroopa noorteaasta 2022 teemadele. Sellega ei kaasne ebaproportsionaalseid halduskulusid ettepanekut rakendavatele ametiasutustele.

               Liidu meetmetega toetatakse ja täiendatakse liikmesriikide jõupingutusi. Selle meetme eesmärk on esiteks tõhustada liidu enda vahendeid. Teiseks võimaldab see soodustada sünergiat ja koostööd liikmesriikide, organisatsioonide ja sihtasutuste ning era- ja avaliku sektori ettevõtjate vahel.

               Liidu meetmed ei läheks kaugemale, kui on vaja selleks, et lahendada ilmnenud probleemid.

               •Vahendi valik

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus on sobivaim vahend, et tagada seadusandja täielik kaasamine 2022. aasta nimetamisse Euroopa noorteaastaks.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata

               •Mõju hindamine

                  Mõju hindamist ei ole vaja, kuna kavandatud algatuse eesmärgid kuuluvad olemasolevate ELi programmide eesmärkide hulka. Euroopa noorteaastat 2022 saab rakendada olemasoleva eelarve piires, kasutades selleks programme, millega nähakse ette rahastamisprioriteedid iga-aastasel või mitmeaastasel alusel. Samuti ei oleks kavandataval algatusel olulist sotsiaalset, majanduslikku ega keskkonnamõju väljaspool olemasolevaid vahendeid.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata

               4.MÕJU EELARVELE

                  Paindlikkus prioriteetide iga-aastaseks või mitmeaastaseks seadmiseks asjaomastes programmides, nagu Erasmus+ ja Euroopa solidaarsuskorpus, on piisav, et kavandada teadlikkuse suurendamise kampaaniat sarnaselt eelmiste Euroopa aastatega. Sellisele koordineerimistegevusele eraldatakse vähemalt 8 miljonit eurot. Enamikku meetmetest toetatakse liidu programmide ja vahendite kaudu, millest saavad otseselt kasu Euroopa noored.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Riiklikud koordinaatorid peaksid koostöös noortevaldkonna organisatsioonide või asutuste esindajatega, sealhulgas võimaluse korral noorte endiga, kaasama noori aktiivselt Euroopa noorteaasta 2022 tegevuste ettevalmistamisse ja rakendamisse.

                  Ettepanek sisaldab komisjoni kohustust esitada 31. detsembriks 2023 aruanne Euroopa noorteaastaga hõlmatud algatuste rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta.

                  Pärast Euroopa noorteaastat püüab komisjon Euroopa noortestrateegia 2019–2027 rakendamise raames erinevate ELi noorteprogrammide kaudu hoida elus, edendada ja täiendavalt analüüsida ning rakendada noorteaasta tulemusi ja pärandit.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               2021/0328 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa noorteaasta 2022 kohta

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 165 lõiget 4 ja artikli 166 lõiget 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  8
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  9
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)ELi toimimise lepingu artikli 165 lõikes 2 on sätestatud, et liidu tegevusega püütakse muu hulgas „ergutada noori osalema Euroopa demokraatias“.

               (2)16. septembri 2016. aasta Bratislava tegevuskavas
                  10
                võtsid 27 riigipead ja valitsusjuhti kohustuse „pakkuda noortele paremaid võimalusi“, eelkõige „liikmesriikidele antava täiendava ELi toetuse kaudu, et võidelda noorte töötuse vastu ja tõhustada noortele suunatud ELi programme“.

               (3)25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsioonis
                  11
                väljendasid 27 liikmesriigi juhid, Euroopa Nõukogu, Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon oma pühendumist püüelda sellise liidu suunas, „kus noored saavad parima hariduse ja koolituse ning võivad õppida ja leida tööd kogu maailmas“.

               (4)Euroopa Liidu noortestrateegias (2019–2027) tunnistatakse, et noored kujundavad ise oma elu, aitavad kaasa positiivsetele muutustele ühiskonnas ja annavad panuse ELi ambitsioonidesse ning et noortepoliitika saab aidata luua ruumi, kus noored saavad ära kasutada võimalusi ja suhestuda Euroopa väärtustega. Eelmised Euroopa aastad, nagu Euroopa raudteeaasta 2021, Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 ja Euroopa kodanike aasta 2013–2014, pakuvad väärtuslikke kogemusi, mis peaksid andma sisendi tulevasteks jõupingutusteks, et kaasata noori nii oma kui ka Euroopa tuleviku kujundamisse.

               (5)Taasterahastu „NextGenerationEU“ tagab rohe- ja digipöörde kiire edasiliikumise ja annab võimaluse pandeemiast ühiselt tugevamalt välja tulla ning avab noortele uued võimalused, sealhulgas kvaliteetsed töökohad ja sotsiaalsete muutustega kohanemine. Liidu eesmärk on kaasata noored täielikult „NextGenerationEU“ kasutuselevõtmisse, suurendades nende rolli rohe- ja digipöördes.

               (6)15. septembril 2021 teatas president von der Leyen oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus,
                  12
                et Euroopa Komisjon teeb ettepaneku kuulutada 2022. aasta Euroopa noorteaastaks. Rõhutades kindlust, mida ta Euroopa tuleviku jaoks ammutab Euroopa noorte inspiratsioonist, lisas president von der Leyen, et „kui soovime muuta Euroopa Liitu rohkem noorte nägu, tuleb anda noortele võimalus rääkida kaasa Euroopa tuleviku kujundamises.“ Euroopa vajab kõigi noorte visiooni, kaasamist ja osalemist, et kujundada parem tulevik, ning peab andma noortele võimaluse tulevikuks, mis on rohelisem, digitaalsem ja kaasavam. Seetõttu tegi president ettepaneku kuulutada välja aasta „mille eesmärk on väärtustada meie noori, kes on pidanud nii palju teistele andma“.

               (7)Noorte aktiivne osalemine demokraatlikes protsessides on Euroopa ja selle demokraatlike ühiskondade tuleviku jaoks otsustava tähtsusega. Kooskõlas Euroopa demokraatia tegevuskavaga
                  13
                on Euroopa noorteaasta eesmärk hoogustada noorte aktiivset osalemist Euroopa demokraatias, sealhulgas toetades erineva taustaga noorte osalemist sellistes protsessides nagu Euroopa tuleviku konverents, edendades kodanikuaktiivsust ja vabatahtliku tegevuse algatusi, millega aidatakse teadvustada Euroopa ühiseid väärtusi, sh kodanike põhiõigusi, ning samuti Euroopa ajalugu ja kultuuri, tegevusi, mille abil viiakse noored kokku otsusetegijatega kohalikul, riiklikul ja liidu tasandil ning aidatakse kaasa Euroopa integratsiooniprotsessi tugevdamisele.

               (8)Samuti tunnustatakse noorte olulist rolli, mida tuleb toetada, et suunata nende ammendamatu aktiivsus parema maailma loomisse. Euroopa noorteaasta on konkreetne panus ÜRO kestliku arengu tegevuskavasse aastani 2030,
                  14
                milles rõhutatakse, et „lapsed ning noored on olulised muutuste põhjustajad“, ning see peaks andma täiendava tõuke kõnealuse tegevuskava rakendamisele, kestlikule arengule ja noorte suutlikkusele kujundada tulevikku mitte ainult liidu, vaid ka ELi partnerriikide ja meie planeedi kui terviku jaoks.

               (9)Euroopa aasta peaks aitama suurendada noorte osalemist ELi välistegevuses kõigis poliitikavaldkondades, looma uusi võimalusi hariduseks ja vahetusteks, partnerlusteks ja dialoogiks ELi ja partnerriikide noorte vahel ning suurendama noorte osalemist strateegilises teabevahetuses ja avaliku diplomaatia meetmetes.

               (10)Euroopa noortevaldkonna eesmärgid, mis on ELi noortestrateegia lahutamatu osa ja mis on noorte jaoks välja töötanud ELi noortedialoogi protsessi raames, annavad tunnistust paljude noorte eurooplaste soovist osaleda Euroopa Liidu arengu suuna määratlemisel.

               (11)Euroopa noorteaasta peaks edendama Euroopa sotsiaalõiguste samba
                  15
                esimese põhimõtte edukat rakendamist, milles rõhutatakse, et „igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele“ ning Euroopa haridusruumi edukat rakendamist, mille eesmärk on stimuleerida noorte isiklikku, sotsiaalset ja kutsealast eneseteostust, luues 2025. aastaks tõelise Euroopa haridusruumi, kus piirid ei takista kaasavat ja kvaliteetset haridust ja koolitust kõigi jaoks.

               (12)Euroopa noorteaasta peaks toetama liidu jõupingutusi laiendada noorte tööhõivevõimalusi pandeemiajärgses taastumises, nagu on märgitud

                  Euroopa Parlamendi resolutsioonis noortegarantii kohta

                (

                  2020/2764(RSP)

               ),
                  16
                milles rõhutatakse, et liikumispiirangud on ootamatult häirinud noorte kooliharidust ja informaalset õppimist, praktikat ja õpipoisiõpet ning tööhõivet, mõjutades nende sissetulekut, teenimispotentsiaali ja heaolu, sealhulgas tervist ja eelkõige vaimset tervist.

               (13)Euroopa noorteaasta peaks andma täiendava tõuke noortele kvaliteetsete tööhõivevõimaluste loomiseks noorte tööhõive toetuse paketi (YES) raames, mille hulgas on tugevdatud noortegarantii
                  17
                ja algatus ALMA (ingl Aim, Learn, Master, Achieve – eesmärk, õpingud, oskused, edu), mida rakendatakse Euroopa Sotsiaalfond+ raames. ALMA on noorte piiriülese liikuvuse kava, mis on suunatud ebasoodsas olukorras olevatele mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele, et omandada välismaal töökogemust, millega kaasnevad sotsiaalteenused, eesmärgiga pakkuda eelkõige maapiirkondadest, äärealadelt ja vähem arenenud piirkondadest pärit noortele haridust, koolitust või kvaliteetset tööd.

               (14)Euroopa Parlamendi resolutsioonis COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile (2020/2864(RSP))
                  18
                rõhutatakse eriti teravat mõju, mida praegune pandeemia on avaldanud mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele (NEET-noortele), ning toonitatakse vajadust tegeleda probleemidega, millega puutuvad kokku haavatavatesse rühmadesse kuuluvad noored; märgitakse, et noorte töötus ja vaesus on pandeemia algusest saadik pidevalt kasvanud ning kutsutakse komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed, et võidelda katastroofilise mõjuga noorte tööhõivele. Resolutsioonis tuletatakse meelde vabatahtliku tegevuse rolli noorte elu- ja tööoskuste arendamisel ning ollakse seisukohal, et Euroopa solidaarsuskorpus võib aidata noortel eurooplastel leida võimalusi, mis ulatuvad nende kohalikest oludest kaugemale.

               (15)Euroopa noorteaasta raames tuleks rakendada nõukogu 1. detsembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa noorsootöö tegevuskava koostamise raamistiku kohta
                  19
                ning nõukogu 22. mai 2019. aasta järeldusi noorte ja töö tuleviku kohta,
                  20
                10. detsembri 2019. aasta järeldusi digitaalse noorsootöö kohta
                  21
                ning 7. detsembri 2017. aasta järeldusi nutika noorsootöö kohta
                  22
               .

               (16)Kajastades seda, kui oluline on tegeleda kliima- ja looduskriisidega kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kokkulepet
                  23
                ja saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, peaks Euroopa noorteaasta aitama kaasa kliima ja loodusega seotud meetmete süvalaiendamisele ning Euroopa rohelise kokkuleppe
                  24
                rakendamisele õiglasel ja kaasaval viisil, programmi „Euroopa horisont“ missioonidele ja paketile „Eesmärk 55“,
                  25
                eelkõige julgustades noori formuleerima oma algatusi ja loovaid ideid asjaomaste eesmärkide saavutamiseks.

               (17)Euroopa noorteaasta peaks andma täiendava tõuke Euroopa Parlamendi resolutsioonile tõhusate meetmete kohta programmide „Erasmus+“ ja „Loov Euroopa“ ning Euroopa solidaarsuskorpuse keskkonnasäästlikumaks muutmiseks (2019/2195(INI),
                  26
                milles rõhutatakse, et programm „Erasmus+“ on tänu formaal- ja mitteformaalse hariduse ja koolituse ning noorte osalustegevuse toetamisele eurooplaste, eelkõige noorte põlvkondade teadlikkuse suurendamisel otsustava tähtsusega, et julgustada neid võtma aktiivset ja teadlikku seisukohta kestlikkuse ja asjakohaste poliitikameetmete suhtes ning kujunema tulevikus kaasatud ja teadlikeks kodanikeks; rõhutatakse sellega seoses noorte- ja kodanikuühiskonna organisatsioonide olulist rolli niisuguste parimate tavade jagamisel ja projektide rakendamisel, millega suurendatakse nooremate põlvkondade teadlikkust kestlikkusest.

               (18)President von der Leyen rõhutas oma kõnes Euroopa Liidu olukorra kohta, et „Euroopa vajab kõiki oma noori“. Oma eesmärkide täitmisel peaks Euroopa aasta olema täielikult kaasav ja aktiivselt edendama vähemate võimalustega inimeste osalemist.

               (19)Euroopa noorte aasta põhineb Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“)
                  27
                tunnustatud põhimõtetel. Eelkõige püütakse Euroopa noorteaasta meetmete ja tegevustega tagada täielik kinnipidamine õigusest soolisele võrdõiguslikkusele ja mittediskrimineerimisele soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel ning edendada harta kohaldamist. ELi lapse õiguste strateegias
                  28
                ja Euroopa lastegarantiis
                  29
                on sätestatud uus standard laste ja teismeliste esindamiseks ning tunnistatud lapsed ja noored aktiivseteks kodanikeks ja muutuste elluviijateks.

               (20)Euroopa noorteaasta tõhusa ja tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks maksimaalselt ära kasutada juba olemasolevaid rakendusmehhanisme. Euroopa aasta lisaväärtuse optimeerimiseks tuleks püüda saavutada koostoime ja vastastikune täiendavus Euroopa aasta ja selliste liidu programmide vahel, mis hõlmavad spetsiaalselt noortele suunatud rahvusvahelisi programme, samuti programme, millel puudub riigiülene või rahvusvaheline mõõde, eelkõige neid, mis on seotud hariduse ja koolituse, spordi, kultuuri ja meedia, noorte ja solidaarsuse, vabatahtliku töö ja sotsiaalse kaasamise, teadusuuringute ja innovatsiooni, tööstuse ja ettevõtluse, digitaalpoliitika, põllumajanduse ja maaelu arendamisega, ning keskenduvad noortele põllumajandustootjatele, keskkonnale ja kliimale, ühtekuuluvuspoliitikale, julgeolekule ja rahvusvahelisele koostööle, ning liikmesriikide poolt elluviidavate tegevustega.

               (21)Luues keskkonna, kus neid eesmärke edendatakse samal ajal nii liidu, liikmesriigi, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil, on võimalik saavutada suurem sünergia ja ressursse paremini kasutada. Sellega seoses peaks komisjon tegema tihedat koostööd Euroopa Parlamendi, nõukogu ja liikmesriikidega, Regioonide Komiteega, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ja liidu tasandil kultuuripärandiga tegelevate asutuste ja ühendustega ning andma neile õigeaegselt teavet. Selleks et tagada Euroopa noorteaasta jaoks kavandatud tegevuste Euroopa mõõde, julgustatakse liikmesriike tegema omavahel koostööd.

               (22)Euroopa noorteaasta peaks keskenduma ka meetmetele ja tegevustele, millel on potentsiaalne Euroopa lisaväärtus. Euroopa lisaväärtust tuleks mõista laialt ja näidata eri viisidel, näiteks juhul, kui meetmed või tegevused on riikidevahelised, eelkõige seoses koostööga, mille eesmärk on saavutada kestlik süsteemne mõju või aidata kaasa noorte Euroopa identiteedile, Euroopa ühiste väärtuste ja põhiõiguste tundmisele ja omaksvõtmisele ning suutlikkusele osaleda liidu esindus- ja osalusdemokraatias.

               (23)Liidu tasandil määratakse käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid kindlaks toetavate programmide eelarves kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga 2021–2027. Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide volitusi, peaks eesmärgiks olema käesoleva otsuse rakendamise rahastamine vähemalt 8 miljoni euro ulatuses. Sõltuvalt rahaliste vahendite olemasolust toimub Euroopa noorteaastat toetavate tegevuste kaasrahastamine liidu eelarvest kooskõlas asjaomaste programmide, sealhulgas eelkõige programmi „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse ning vajaduse korral muude liidu programmide suhtes kohaldatavate eeskirjadega.

               (24)Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva otsuse eesmärke piisavalt saavutada, küll aga saab neid kavandatud meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (25)Võttes arvesse COVID-19 mõju noortele ja sellest tulenevalt tungivat vajadust, et kõnealuse Euroopa aasta eesmärk oleks noorte austamine, toetamine ja kaasamine pandeemiajärgsel ajal, peetakse asjakohaseks teha erand Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 osutatud kaheksa nädala pikkusest tähtajast.

               (26)Euroopa noorteaasta kiire rakendamise tagamiseks peaks käesolev otsus jõustuma kiireloomulisena järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1
               Reguleerimisese

               2022. aasta nimetatakse järgmiselt: „Euroopa noorteaasta 2022“ (edaspidi „Euroopa aasta“).

               Artikkel 2
               Eesmärgid

               Kooskõlas ELi noortestrateegiaga 2019–2027 ja Euroopa noortevaldkonna eesmärkidega on Euroopa aasta üldeesmärk suurendada liidu, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste jõupingutusi noorte austamisel, toetamisel ja kaasamisel pandeemiajärgsel ajal. Euroopa aasta eesmärgid on eelkõige järgmised:

               1.toonitada, kuidas rohe- ja digipööre pakuvad uusi tulevikuväljavaateid ning võimalusi võidelda pandeemia negatiivse mõjuga noortele ja ühiskonnale laiemalt, ammutada inspiratsiooni noorte tegevusest, visioonist ja seisukohtadest, et veelgi tugevdada ja hoogustada ühist Euroopa Liidu projekti ja noorte kuulamist, võttes arvesse nende muresid ja toetades neid konkreetsete, kaasavate võimaluste arendamisel, kasutades samal ajal optimaalselt ära liidu vahendeid;

               2.julgustada kõiki noori, eelkõige vähemate võimalustega, ebasoodsa taustaga ja haavatavatesse rühmadesse kuuluvaid noori, saama aktiivseteks ja osalevateks kodanikeks ning muutuste elluviijateks, kes on inspireeritud Euroopa kuuluvustundest, tehes sealhulgas täiendavaid jõupingutusi noorte osalemise ja kodanikuaktiivsuse suurendamiseks noorte ja kõigi sidusrühmade seas, kes töötavad nende huvide esindamise nimel, ning kaasates erineva taustaga noorte panuse peamistesse konsultatsiooniprotsessidesse, näiteks Euroopa tuleviku konverentsi;

               3.edendada noorte võimalusi, mis tulenevad ELi, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikast, et toetada nende isiklikku, sotsiaalset ja kutsealast arengut rohelises, digitaalses ja kaasavas maailmas.

               Artikkel 3
               Meetmete liik

               1.Meetmed, mida artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks võetakse, hõlmavad järgmisi Euroopa aasta eesmärkidega seotud tegevusi liidu, liikmesriigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil ning vajaduse korral partnerriikides:

               (a)konverentsid, üritused ja algatused, et edendada kaasavat ja juurdepääsetavat arutelu probleemide üle, millega noored, sealhulgas vähemate võimalustega ja haavatavatesse rühmadesse kuuluvad noored silmitsi seisavad, k.a COVID 19 pandeeemia, ning meetmete üle, mida eri tasandi sidusrühmad saavad võtta;

               (b)noorte osaluse edendamine ning selliste olemasolevate vahendite, kanalite ja programmide tõhustamine, mis võimaldavad noortel jõuda poliitikakujundajateni, tehes kindlaks, kogudes ja jagades kogemusi ja häid tavasid;

               (c)ideede kogumine, kasutades osalusmeetodeid Euroopa aasta ühiseks loomiseks;

               (d)teavitus-, haridus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad, et propageerida selliseid väärtusi nagu võrdsus, solidaarsus, vabatahtlik tegevus, kuuluvus- ja turvalisustunne, tunne olla ärakuulatud ja austatatud, ning ergutada noori aktiivselt panustama kaasavamasse, rohelisemasse ja digitaalsemasse ühiskonda;

               (e)ruumi loomine arvamuste vahetamiseks selle kohta, kuidas muuta probleemid võimalusteks ettevõtlikus vaimus;

               (f)uuringute tegemine noorte olukorra kohta liidus, sealhulgas Euroopa ühtlustatud statistika koostamine ja selle ja muu ELi statistika kasutamine ning nende tulemuste tutvustamine ja levitamine Euroopa, riiklikul või piirkondlikul tasandil;

               (g)noorte jaoks oluliste programmide, rahastamisvõimaluste, projektide, meetmete ja võrgustike edendamine, sealhulgas sotsiaalmeedia ja veebipõhiste kogukondade kaudu.

               2.Komisjon võib kindlaks määrata muud tegevused, mis võivad aidata kaasa Euroopa aasta eesmärkide saavutamisele, ja lubada kasutada nende tegevuste edendamisel viiteid Euroopa aastale, kui need aitavad kaasa eesmärkide saavutamisele. Euroopa institutsioonid ja liikmesriigid võivad määrata kindlaks ka muud sarnased tegevused ja soovitada neid komisjonile.

               Artikkel 4
               Koordineerimine liikmesriigi tasandil

               Euroopa aasta tegevuses osalemise korraldamise eest liikmesriigi tasandil vastutavad liikmesriigid. Liikmesriigid määravad selleks riiklikud koordinaatorid. Liikmesriikide koordinaatorid tagavad asjakohase tegevuse koordineerimise liikmesriigi tasandil. Samuti tagavad nad noorte ja noortetööga tegelevate kodanikuühiskonna organisatsioonide aktiivse kaasamise Euroopa aasta meetmete rakendamisse.

               Artikkel 5
               Koordineerimine liidu tasandil

               1.Komisjon organiseerib liikmesriikide koordinaatorite kohtumisi, et kooskõlastada Euroopa aasta korraldamist. Nendel kohtumistel vahetatakse ka teavet Euroopa aasta elluviimise kohta liikmesriigi ja liidu tasandil. Euroopa Parlamendi esindajad võivad nendel kohtumistel osaleda ja anda oma panuse vaatlejatena.

               2.Euroopa aasta koordineerimisel liidu tasandil järgitakse valdkonnaülest lähenemisviisi, et luua koostoime erinevate noorte jaoks oluliste liidu programmide ja algatuste vahel.

               3.Komisjon korraldab sidusrühmade ja noortevaldkonna organisatsioonide ja asutuste esindajate kohtumisi, et aidata kaasa Euroopa aasta ühisele loomisele ja rakendamisele liidu tasandil.

               Artikkel 6
               Koostöö rahvusvahelisel tasandil

               Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks teeb komisjon vajaduse korral koostööd rahvusvaheliste partnerite ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, tagades samas liidu osalemise nähtavuse. Komisjon tagab eelkõige koostöö Euroopa Nõukoguga, sealhulgas ELi ja Euroopa Nõukogu noortepartnerluse raames, ning rahvusvaheliste noortevõrgustike ja -organisatsioonidega.

               Artikkel 7
               Järelevalve ja hindamine

               Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2023 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesoleva otsusega ette nähtud algatuste rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta.

               Artikkel 8
               Jõustumine

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               Sisukord

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Euroopa noorteaasta 2022

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

                  Poliitikavaldkond: Haridus, koolitus, noored ja sport

                  Rubriik 2: Ühtekuuluvus, vastupanuvõime ja väärtused

               1.3.Ettepanek/algatus käsitleb

               X uut meedet

               ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  30

               ◻ olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Üldeesmärgid

                  Euroopa noorteaasta eesmärk on julgustada ja toetada liidu, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste jõupingutusi noorte pandeemiajärgsel tunnustamisel, tõukudes noorte esitatud ideedest, püüdlustest ja visioonidest. See tegevus peab kujundama liidu tulevast arengut ja ühiskonda tervikuna. Noorteaasta annab võimaluse suurendada teadlikkust noorte tulevastest võimalustest Euroopas.

               1.4.2.Erieesmärgid

                  - Tuua esile, kuidas rohe- ja digipööre pakuvad uusi tulevikuväljavaateid ning võimalusi võidelda pandeemia negatiivse mõjuga noortele ja ühiskonnale laiemalt, ammutada inspiratsiooni noorte tegevusest, visioonist ja seisukohtadest, et veelgi tugevdada ja hoogustada ühist Euroopa Liidu projekti ja noorte kuulamist, võttes arvesse nende muresid ja toetades neid konkreetsete, kaasavate võimaluste arendamisel, kasutades samal ajal optimaalselt ära liidu vahendeid;

                  - julgustada kõiki noori, eelkõige vähemate võimalustega, ebasoodsa taustaga ja haavatavatesse rühmadesse kuuluvaid noori, saama aktiivseteks ja osalevateks kodanikeks ning muutuste elluviijateks, kes on inspireeritud Euroopa kuuluvustundest. See hõlmab täiendavaid jõupingutusi noorte osalemise ja kodanikuaktiivsuse suurendamiseks noorte ja kõigi sidusrühmade seas, kes töötavad nende huvide esindamise nimel. See sisaldab erineva taustaga ja ka haavatavatesse rühmadesse kuuluvate noorte panust peamistesse konsultatsiooniprotsessidesse, näiteks Euroopa tuleviku konverentsi.

                  - edendada noorte võimalusi, mis tulenevad ELi, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikast, et toetada nende isiklikku, sotsiaalset ja kutsealast arengut rohelises, digitaalses ja kaasavas maailmas.

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Teavitus- ja tutvustamiskampaaniad, üritused ja algatused nii Euroopa, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil, et edastada olulisi sõnumeid ja levitada teavet heade tavade kohta, sealhulgas ELi rollist ühiste lahenduste edendamisel. Sellega kaasneb aktiivne osalemine ja õppimine sellistes olulistes poliitikavaldkondades nagu kliimamuutused, rohelepe jms.

                  Suurendada teadlikkust noorte olulisusest ja võtmerollist seoses ELi tulevikuga ning edendada vahendeid, mis võimaldavad noortel osaleda kaasavama, rohelisema ja digitaalsema ühiskonna uuenenud visiooni kujundamises riiklikul ja Euroopa tasandil.

                  Noored saavad teadmisi, oskusi ja pädevusi ning väärtusi ja hoiakuid, mis on vajalikud nende isiklikuks ja tööalaseks arenguks; suureneb nende teadlikkus poliitilisest maastikust Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

               1.4.4.Tulemusnäitajad

               Milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi.

                  Väljundite arv teavituskampaania raames

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

                  Lühiajalised: Suurem teadlikkus noorte olulisusest ja rollist Euroopa tuleviku kujundamisel ning olemasolevatest vahenditest, mis aitavad noortel ühiskonda mõjutada.

                  Pikaajalised: Motiveerida noori pandeemia järgselt ning pakkuda neile uusi võimalusi ja oskusi, et toetada nende isiklikku ja kutsealast arengut muutuvas maailmas.

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab ELi meetme lisaväärtus sellist väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

                  Suurendada teadlikkust noorte võimalustest saada aktiivseteks ja kaasatud kodanikeks Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil, samuti muutuste elluviijateks, keda innustab teadmine, et kuulutakse Euroopasse.

                  Meetmetel on liidu mõõde; meetmete eesmärk on kiirendada noorte pandeemiajärgset kutsealast ja isiklikku taastumist kooskõlas taasterahastu „NextGenerationEU“ eesmärkidega, praegu ametis oleva Euroopa Komisjoni poliitiliste suunistega (2019–2024) ning muude ELi poliitikavaldkondade ja programmidega, mille eesmärk on noorte elu paremaks muuta.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Viimase kümne aasta jooksul korraldatud Euroopa aastad on tõestanud oma väärtust tõhusate teadlikkuse suurendamise vahenditena, millel on olnud mõju nii avalikkusele kui ka arvamuskujundajatele, ning on loonud sünergia mitmesuguste sekkumisvaldkondade vahel liidu ja liikmesriigi tasandil.

               1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Euroopa noorteaasta (2022) on valdkondade vaheline, tuginedes kõikidele ELi poliitikavaldkondadele ja programmidele, mille eesmärk on muuta noorte elu paremaks ja suurendada nende mõjuvõimu. Meede peaks tuginema olemasolevatele algatustele ja poliitikatele, nagu Euroopa roheline kokkulepe, Euroopa digikümnend, algatus „Uus Euroopa Bauhaus“, Euroopa tuleviku konverents, Euroopa sotsiaalõiguste sammas, Euroopa lastegarantii, Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia, integratsiooni ja kaasamise tegevuskava 2021–2027, Euroopa demokraatia tegevuskava ning maaelupakt ja tegevuskava.

                  Euroopa noorteaastal on seoseid paljude liidu poliitikavaldkondadega peale noortepoliitika enda, nagu haridus ja koolitus, tööhõive, sotsiaalne kaasatus, kultuur ja meedia, sport, tervishoid, teadusuuringud ja innovatsioon, keskkond ja kliima, ühtekuuluvuspoliitika, maaelu areng, ränne ning liidu sidemed oma naabruskonnaga. Noorteaasta toob esile noorte kui Euroopa edasiviiva põlvkonna Euroopa valdkondade vahelise mõõtme kaasaval, kestlikul ja digitaalsemal viisil.

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               X Piiratud kestusega

               –X
                     kehtib alates otsuse vastuvõtmisest kuni 31.12.2023

               –X
                     finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele avaldub ajavahemikul 2021–2024 ja maksete assigneeringutele ajavahemikul 2022–2026.

               ◻ Piiramatu kestusega

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  31

               X Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt

               –x oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali

               –x
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (määratletakse);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ning kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ühise välis- ja julgeolekupoliitika erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  [...]

                  [...]

               2.MAJANDAMISMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Sagedus ja tingimused.

                  Euroopa aasta tööprogramm

                  Juhtkomitee asutamine

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus

                  Otsene eelarve täitmine on finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punkti a kohaselt eelistatav viis, kuna meetmeid rakendab Euroopa Komisjon, eelkõige hariduse ja kultuuri peadirektoraat (DG EAC), kes tagab koordineerimise liikmesriikide ja erinevate sidusrühmadega.

               2.2.2.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal)

                  Kontrollid on osa hariduse ja kultuuri peadirektoraadi sisekontrollisüsteemist. Need uued tegevused toovad kaasa ebaolulised täiendavad kontrollikulud peadirektoraadi tasandil.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias esitatud meetmed.

                  Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetmete kohaldamise, tõhusa kontrolli ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. Komisjon on volitatud korraldama kohapealseid kontrolle vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest. Vajaduse korral viib uurimise läbi Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ning seda reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Mitmeaastase finantsraamistiku jaotus rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Osamakse

                        Number

                        Liigendatud/ liigendamata
                           32

                        EFTA riigid
                           33

                        kandidaatriigid
                           34

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        Liigendatud/ liigendamata

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        2.b

                        07 01 02 01 – Programmi „Erasmus“ toetuskulud

                        Liigendatud

                        JAH

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        2.b

                        07 01 03 01 – Euroopa solidaarsuskorpuse toetuskulud

                        Liigendatud

                        JAH

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        2.b

                        07 03 01 02 – Üksikisikute õpirände, samuti organisatsioonide vahelise koostöö ja organisatsiooni tasandi kaasatuse, tipptaseme, loovuse ja innovatsiooni ning haridus- ja koolituspoliitika edendamine – Eelarve otsene täitmine

                        Liigendatud

                        JAH

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        2.b

                        07 03 02 – Noorte õpirände mitteformaalse õppe valdkonnas ja noorte aktiivse osalemise ühiskonnaelus, samuti organisatsioonide vahelise koostöö ja organisatsiooni tasandi kaasatuse, loovuse ja innovatsiooni ning noortepoliitika edendamine

                        Liigendatud

                        JAH

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        2.b

                        07 04 01 – Euroopa solidaarsuskorpus

                        Liigendatud

                        JAH

                        JAH

                        JAH

                        EI

               3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele

               Allpool nimetatud programmid ja eelarveread on soovituslikud. Asjakohane rahastamine määratakse kindlaks toetavate programmide rahastamispaketi raames kooskõlas kohaldatavate finantseeskirjadega.

               3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               –◻Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –x
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Number

                        Rubriik 2: Ühtekuuluvus, vastupanuvõime ja väärtused

                        DG EAC

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025          2026       2027

                        KOKKU

                        •Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida 07 03 01 02

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        3,500

                        3,500

                        Maksed

                        (2 a)

                        1,437

                        0,515

                        0,987

                             0,310

                                0,251

                        3,500

                        Eelarverida 07 03 02

                        Kulukohustused

                        (1b)

                        4,000

                        0,500

                        4,500

                        Maksed

                        (2b)

                        2,724

                        1,403

                        0,346

                        0,027

                        4,500

                        Eelarverida 07 04 01

                        Kulukohustused

                        (1c)

                        0,500

                        0,500

                        Maksed

                        (2c)

                        0,275

                        0,130

                        0,054

                        0,041

                        0,500

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        1a + 1b + 1c

                        8,000

                        0,500

                        8,500

                        Maksed

                        2a + 2b

                        +2

                        4,436

                        2,048

                        1,387

                        0,378

                        0,251

                        8,500

                        ·Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud

                        Eelarverida 07 01 02 01

                        Kulukohustused/Maksed

                        (3)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,600

                        Eelarverida 07 01 03 01

                        Kulukohustused/Maksed

                        (3)

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,150

                        Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 1a + 1b + 1c + 3

                        8,250

                        0,750

                        0,250

                        9,250

                        Maksed

                        = 2a + 2b

                        + 2c + 3

                        4,686

                        2,298

                        1,637

                        0,378

                        0,251

                        9,250

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        7

                        Halduskulud

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        DG EAC

                        •Personalikulud

                        0,948

                        1,358

                        0,240

                        2,546

                        •Muud halduskulud

                        0,012

                        0,012

                        Hariduse ja kultuuri peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,948

                        1,370

                        0,240

                        2,558

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriigi 7
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        0,948

                        1,370

                        0,240

                        2,558

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2021
                           35

                        2022

                        2023

                        2024

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriikide 1 kuni 7
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,948

                        9,620

                        0,990

                        0,250

                        11,808

                        Maksed

                        0,948

                        6,056

                        2,538

                        1,637

                        0,378

                        0,251

                        11,808

               3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustada eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Liik
                           36

                        Keskmine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           37
                        …

                        – Väljund

                        – Väljund

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2 ...

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KOKKU

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist.

               –X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2021
                           38

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 7

                        Personalikulud

                        0,948

                        1,358

                        0,240

                        2,546

                        Muud halduskulud

                        0,012

                        0,012

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 7 kokku

                        0,948

                        1,370

                        0,240

                        2,558

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud
                           39

                        Personalikulud

                        Muud
                        halduskulud

                        0,250

                        0,250

                        0,250

                        0,750

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 7 välja jäävad
                        kulud kokku

                        0,250

                        0,250

                        0,250

                        0,750

                        KOKKU

                        0,948

                        1,620

                        0,490

                        0,250

                        3,308

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.1.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               –X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta 2023

                        Aasta N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        •Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        20 01 02 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        3

                        3

                        0,50

                        20 01 02 03 (delegatsioonides)

                        01 01 01 01  (kaudne teadustegevus)

                         01 01 01 11 (otsene teadustegevus)

                        Muud eelarveread (märkige)

                        •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) Täistööaja ekvivalent
                           40

                        20 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        6

                        11

                        2

                        20 02 03 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01  xx yy zz
                           41

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        01 01 01 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                         01 01 01 12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (märkige)

                        KOKKU

                        9

                        14

                        2,50

               XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadi sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Aasta tegevuskava sõnastamine ja koordineerimine koostöös teiste talitustega; teenuste osutamise ja müügilepingute ning nendega kaasneva valikuprotsessi juhiste koostamine; institutsioonidevahelise koordineerimise tagamine; volinikule ja peadirektoraadile ülevaadete ja kõnede ettevalmistamine; pressitegevusele panuse tagamine; kaasnev järelhindamine

                        Koosseisuväline personal

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               Ettepanek/algatus:

               –X ettepanek on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga:

               –◻
                     on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu.

               –◻
                     tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu.

               –◻
                     nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus:

               –x
                     ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               –◻
                     hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           42

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Kokku:

                        Nimetage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     muudele tuludele

               –palun märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu ◻

                    miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           43

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Artikkel ….

               Sihtotstarbeliste tulude puhul märkige, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  [...]

               Muud märkused (nt tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod/valem või muu teave).

                  [...]

               LISA
               FINANTSSELGITUSELE

               Ettepaneku/algatuse nimetus:

                    Euroopa noorteaasta 2022

               1. VAJALIKUKS PEETAV TÖÖTAJATE ARV JA TÖÖTAJATEGA SEOTUD KULUD

               2. MUUD HALDUSKULUD

               3. HALDUSKULUD KOKKU

               4. KULUDE ARVUTAMISEKS KASUTATUD MEETODID

               4.1.Personalikulud

               4.2. Muud halduskulud

                  Käesolev lisa tuleb lisada finantsselgitusele pärast talitustevahelise konsulteerimise algatamist.

                  Andmetabeleid kasutatakse finantsselgituses sisalduvate tabelite allikana. Need on rangelt komisjonisiseseks kasutamiseks.

               1. Vajalikuks peetavad personalikulud

               Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               x
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku

                        RUBRIIK 7

                        2021

                        2022

                        2023

                        Aasta N+3

                        Aasta N+4

                        Aasta N+5

                        Aasta N+7

                        KOKKU

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        20 01 02 01 – peakorterid ja esindused

                        Ametnikud

                        3

                         0,456

                        3

                          0,456

                        0,50

                        0,076

                         6,5

                        0,988

                        Assistendid

                        20 01 02 03 ELi delegatsioonides

                           Ametnikud

                        Assistendid

                        • Koosseisuväline personal
                           44

                        20 02 01 ja 20 02 02 – Koosseisuvälised töötajad – Peakorterid ja esindused

                        lepingulised töötajad

                        3

                        0,246

                        8

                        0,656

                        2

                         0,164

                        13

                        1,066

                        riikide lähetatud eksperdid

                        renditööjõud

                         3

                        0,246

                         3

                         0,246

                         6

                        0,492

                        20 02 03 Koosseisuvälised töötajad ELi delegatsioonides

                        lepingulised töötajad

                        kohalikud töötajad

                        riikide lähetatud eksperdid

                        renditööjõud

                        noored eksperdid delegatsioonides

                        Muud personaliga seotud eelarveread (täpsustage)

                        Personalikulud kokku – RUBRIIK 7

                        9

                         0,948

                        14

                        1,358

                         2,50

                         0,240

                        25,5

                        2,546

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadi sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7

                        välja jäävad kulud

                        2021

                        2022

                        2023

                        Aasta N+3

                        Aasta N+4

                        Aasta N+5

                        Aasta N+7

                        KOKKU

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        01 01 01 01 kaudne teadustegevus
                           45

                        01 01 01 11 otsene teadustegevus

                        Muu (palun täpsustada)

                        Ametnikud

                        Assistendid

                        • Koosseisuväline personal
                           46

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavad koosseisuväliste töötajate kulud (endised BA read).

                        – peakorteris

                        lepingulised töötajad

                        riikide lähetatud eksperdid

                        renditööjõud

                        – ELi delegatsioonides

                        lepingulised töötajad

                        kohalikud töötajad

                        riikide lähetatud eksperdid

                        renditööjõud

                        noored eksperdid delegatsioonides

                        01 01 01 02 kaudne teadustegevus

                        01 01 01 12 otsene teadustegevus

                        Muu (palun täpsustada)
                           47

                        lepingulised töötajad

                        riikide lähetatud eksperdid

                        renditööjõud

                        Muud personaliga seotud eelarveread (täpsustage)

                        Personal kokku – RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud

                        Personal kokku (kõik mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid)

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadi sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Personalivajadused kaetakse osaliselt juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega, kes on peadirektoraadi siseselt ümber paigutatud, millele lisandub neli lepingulist töötajat, kelle palkamiseks haldav peadirektoraat võib saada loa iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               2. Muud halduskulud

                Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               x
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku

                        RUBRIIK 7

                        2021

                        2022

                        2023

                        Aasta N+3

                        Aasta N+4

                        Aasta N+5

                        Aasta N+7

                        Kokku

                        Peakorteris või ELi territooriumil:

                        20 02 06 01 – Lähetus- ja esinduskulud

                        0,012

                         0,012

                        20 02 06 02 – Konverentside ja koosolekutega seotud kulud

                        20 02 06 03 – Komiteed
                           48

                        20 02 06 04 – Uuringud ja konsultatsioonid

                        20 04 – IT-kulud (ettevõtjad)
                           49

                        Muud personaliga mitteseotud eelarveread (vajaduse korral täpsustage)

                        Liidu delegatsioonides:

                        20 02 07 01 – Lähetused, konverentsid ja esinduskulud

                        20 02 07 02 – Töötajate täiendkoolitus

                        20 03 05 – Taristu ja logistika

                        Muud personaliga mitteseotud eelarveread (vajaduse korral täpsustage)

                        Muu kokku – mitmeaastase finantsraamistiku

                        RUBRIIK 7

                         0,012

                        0,012

               Haldusassigneeringute vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades seda vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7

                        välja jäävad kulud

                        Aasta N
                           50

                        Aasta N+1

                        Aasta N+2

                        Aasta N+3

                        Aasta N+4

                        Aasta N+5

                        Aasta N+7

                        Kokku

                        Tegevusassigneeringutest (endised BA read) kaetavad tehnilise ja haldusabi kulud (välja arvatud koosseisuvälised töötajad):

                        – peakorteris

                        – ELi delegatsioonides

                        Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud

                        Poliitikavaldkondade IT-kulud rakenduskavadele
                           51

                        Ettevõtjatega seotud IT-kulud rakenduskavadele
                           52

                        Muud personaliga mitteseotud eelarveread (vajaduse korral täpsustage)

                        Muu kokku – mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7

                        välja jäävad kulud

                        Muud halduskulud kokku (kõik mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid)

               3. HALDUSKULUD KOKKU (KÕIK MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIGID)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Kokkuvõte

                        Aasta 2021

                        Aasta 2022

                        Aasta 2023

                        Aasta N+3

                        Aasta N+4

                        Aasta N+5

                        Aasta N+7

                        Kokku

                        Rubriik 7 – personalikulud

                        0,948

                         1,358

                        0,240

                        2,546

                        Rubriik 7 – muud halduskulud

                        0,012

                         0,012

                        Rubriik 7 kokku

                        Rubriigist 7 välja jäävad kulud – personalikulud

                        Rubriigist 7 välja jäävad kulud – muud halduskulud

                        Muud rubriigid kokku

                        KOKKU

                        RUBRIIKI 7 kuuluvad ja RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud

                        0,948

                        1,370

                        0,240

                        2,558

               Haldusassigneeringute vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades seda vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               4. Kulude hindamiseks kasutatud arvutusmeetodid

               4.1.  Personalikulud

               Selles osas kirjeldatakse vajalikuks peetava personali arvutamise meetodit (töökoormuse prognoosid, sealhulgas konkreetsete töökohtade puhul (süsteemi Sysper 2 kohased töökohtade profiilid), töötajate liigid ja vastavad keskmised kulud)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 7

                        NB! Keskmised kulud iga töötajate liigi puhul peakorteris on kättesaadavad veebisaidil BudgWeb:

                           https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx

                        • Ametnikud ja ajutised töötajad

                        3 täistööajale taandatud töötajat 2021. aastal Euroopa aasta ettevalmistamiseks

                        3 täistööajale taandatud töötajat 2022. aastal tegevuse koordineerimiseks

                        0,5 täistööajale taandatud töötajat 2023. aastal lõpliku aruandluse jaoks

                        • Koosseisuväline personal

                        3 lepingulist töötajat ja 3 renditöötajat 3–4 kuuks Euroopa aasta ettevalmistamiseks

                        8 lepingulist töötajat 2022. aastal ja kolm renditöötajat, et viia ellu tegevused ja luua kontaktid peadirektoraatide ja sidusrühmadega

                        2 lepingulist töötajat 2023. aastal, et aidata lõpliku aruandluse koostamisel ja tegevuste lõpetamisel

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud

                        • Ainult ametikohad, mida rahastatakse teadusuuringute eelarvest

                        • Koosseisuväline personal

               4.2. Muud halduskulud

               Täpsustage arvutusmeetodit, mida kasutati iga eelarverea puhul,

               ja eelkõige aluseks võetud eeldusi (nt kohtumiste arv aastas, keskmised kulud jne).

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 7

                        Ligikaudu 10 lähetust liikmesriikidesse 2022. aastal

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud

                     (1)

                        OECD (2020). Noored ja COVID-19. Reageerimine, taastumine ja vastupanuvõime. OECD (2020). ILO, 2020. COVID ja noored. Mõju töökohtadele, haridusele, õigustele ja vaimsele heaolule. Eurostati andmed, 2020. Being young in Europe today – health.

                     (2)

                        https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=OJ:C:2018:456:FULL

                     (3)

                        https://europa.eu/youth/strategy/european-youth-goals_et

                     (4)

                     https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=22829&langId=et

                     (5)

                        https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1223&langId=et

                     (6)

                  https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=23699&langId=et

                     (7)

                        https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/rights-child/eu-strategy-rights-child-and-european-child-guarantee_en

                     (8)

                        ELT C ..., ..., lk …

                     (9)

                        ELT C ..., ..., lk …

                     (10)

                  Bratislava deklaratsioon ja tegevuskava – Consilium (europa.eu)

                     (11)

                  Rooma deklaratsioon (europa.eu)

                     (12)

                  soteu_2021_address_en_0.pdf (europa.eu)

                     (13)

                  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0790&from=ET

                     (14)

                  21252030 Agenda for Sustainable Development web.pdf (un.org)

                     (15)

                  pdf (europa.eu)

                     (16)

                  Vastuvõetud tekstid – noortegarantii kohta – neljapäev, 8. oktoober 2020 (europa.eu)

                     (17)

                  pdf (europa.eu)

                     (18)

                  Vastuvõetud tekstid – COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile – kolmapäev, 10. veebruar 2021 (europa.eu)

                     (19)

                  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=uriserv:OJ.C_.2020.415.01.0001.01.ENG

                     (20)

                  pdf (europa.eu)

                     (21)

                  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused digitaalse noorsootöö kohta 2019/C 414/02 – ELi Väljaannete Talitus (europa.eu)

                     (22)

                  Nõukogu järeldused nutika noorsootöö kohta (europa.eu)

                     (23)

                  Pariisi kliimakokkulepe:|
                  kliimamuutuste vastased meetmed (europa.eu)

                     (24)

                  Euroopa roheline kokkulepe
                   Euroopa Komisjon (europa.eu)

                     (25)

                  ELi rohepöörde kava – Consilium (europa.eu)

                     (26)

                  Vastuvõetud tekstid – Tõhusad meetmed programmide „Erasmus+“, „Loov Euroopa“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse keskkonnasäästlikumaks muutmiseks – teisipäev, 15. september 2020 (europa.eu)

                     (27)

                  text_et.pdf (europa.eu)

                     (28)

                        COM(2021) 142 final

                     (29)

                        Nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus (EL) 2021/1004

                     (30)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 58 lõike 2 punktile a või b.

                     (31)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (32)

                        Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (33)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (34)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (35)

                        Aasta N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida esimene eeldatav rakendamise aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (36)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (37)

                        Vastavalt punktile 1.4.2. „Erieesmärk/eesmärgid ...”

                     (38)

                        Aasta N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida esimene eeldatav rakendamise aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (39)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (40)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored spetsialistid delegatsioonides.

                     (41)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).

                     (42)

                        Aasta N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida esimene eeldatav rakendamise aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (43)

                        Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral tuleb märkida netosummad, st brutosumma pärast 20 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

                     (44)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (45)

                        Valida asjakohane eelarverida või märkida vajaduse korral teine; kui asjakohaseid eelarveridu on rohkem, tuleks eraldi esitada iga asjakohase eelarverea töötajad.

                     (46)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (47)

                        Valida asjakohane eelarverida või märkida vajaduse korral teine; kui asjakohaseid eelarveridu on rohkem, tuleks eraldi esitada iga asjakohase eelarverea töötajad.

                     (48)

                        Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.

                     (49)

                        Vaja on informaatika peadirektoraadi IT-investeeringute rühma arvamust (vt IT rahastamise suunised, C(2020)6126 final, 10.9.2020, lk 7).

                     (50)

                        Aasta N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida esimene eeldatav rakendamise aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (51)

                        Vaja on informaatika peadirektoraadi IT-investeeringute rühma arvamust (vt IT rahastamise suunised, C(2020)6126 final, 10.9.2020, lk 7).

                     (52)

                        See punkt hõlmab kohalikke haldussüsteeme ja makseid ettevõtjate IT-süsteemide kaasrahastamiseks (vt IT rahastamise suunised, C(2020)6126 final, 10.9.2020).