				|

		52011PC0482

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste liikmesriikide suhtes, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse /* KOM/2011/0482 lõplik - 2011/0211 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ettepaneku taust
·      Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Jätkuv finants- ja majanduskriis avaldab survet
riikide rahalistele vahenditele, kuna liikmesriigid on sunnitud oma eelarvet
vähendama. Siinkohal on ühtekuuluvuspoliitika programmide sujuv rakendamine
eriti oluline, sest sellega tehakse rahasüste majandusse.
Eelarvepiirangutest tulenevate
likviidsusprobleemide tõttu on aga programme sageli keeruline rakendada. Eriti
tuntav on see probleem kriisist kõige enam mõjutatud liikmesriikides, kes on
saanud rahalist abi Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (euroala riigid) või
maksebilansi mehhanismi (euroala välised liikmesriigid) programmi kaudu.
Praeguseks on kuus riiki – sealhulgas Kreeka, kes on saanud rahalist abi
Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (ESFM) väliselt – taotlenud nende
mehhanismide kaudu rahalist abi ja leppinud komisjoniga kokku
makromajanduslikus kohandamisprogrammis. Need riigid on Ungari, Rumeenia, Läti,
Portugal, Kreeka ja Iirimaa (edaspidi „programmi osalisriigid”). Tuleb märkida,
et Ungari, kes ühines maksebilansi mehhanismiga 2008. aastal, väljus
programmist 2010. aastal.
Tagamaks, et need liikmesriigid (või mõni muu
liikmesriik) jätkaksid struktuuri- ja ühtekuuluvusfondi programmide rakendamist
ja maksaksid projektide jaoks vahendeid välja, sisaldab käesolev ettepanek
sätteid, mis võimaldavad komisjonil teha neile riikidele suuremaid väljamakseid
nii kaua, kuni nad toetusprogramme rakendavad, muutmata seejuures nende jaoks
ühtekuuluvuspoliitika 2007–2013 raames ette nähtud üldsummasid. Sellega antakse
liikmesriikidele kriitilisel ajal täiendavaid ressursse ja lihtsustatakse
programmide rakendamise jätkamist.
·
Üldine taust
Mõnes liikmesriigis süvenev finantskriis mõjutab
kahtlemata oluliselt reaalmajandust, sest võlad on suured ja valitsustel on
keeruline turult raha laenata.
Komisjon on esitanud ettepanekuid selle kohta,
kuidas oleks kõige parem reageerida praegusele finantskriisile ja selle
sotsiaal-majanduslikele tagajärgedele. Komisjon tegi 2008. aasta detsembris oma
majanduse elavdamise paketi raames ettepaneku mitme regulatiivse muudatuse
kohta ühtekuuluvpoliitika rakenduseeskirjade lihtsustamiseks ja täiendavaks
eelrahastamiseks eelmaksete tegemise kaudu Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF)
ja ESFi programmidesse. Need 2009. aastal liikmesriikidele väljamakstud
täiendavad ettemaksed on iga liikmesriigi jaoks ajavahemikuks 2007–2013
kokkulepitud rahastamispaketi raames võimaldanud kiirete rahasüstide tegemist
6,25 miljardi euro ulatuses. Tänu sellele muudatusele on tehtud ettemakseid
11,25 miljardi euro ulatuses. 2009. aasta juulis esitatud komisjoni ettepanekus
nähti ette lisameetmed struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi lihtsamaks
rakendamiseks. Nende meetmete vastuvõtmine 2010. aastal on programmide
rakendamist oluliselt lihtsamaks muutnud ja tõhustanud fondi kasutamist,
vähendades samal ajal abisaajata halduskoormust.
·
Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (edaspidi
„üldmäärus”) artiklis 77 on sätestatud, et vahemaksete ja lõppmaksete arvutamisel
kohaldatakse iga prioriteetse suuna kaasrahastamise määra, mis on sätestatud
komisjoni otsuses, millega rakenduskava vastu võetakse.
·
Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete
ja eesmärkidega
Ettepanek on kooskõlas muude ettepanekute ja algatustega,
mis Euroopa Komisjon on vastusena finantskriisile vastu võtnud.
2.           Konsulteerimine huvitatud isikutega ja
mõju hindamine
·
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Väliste sidusrühmadega ei konsulteeritud.
·
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
·
Mõjuanalüüs
Ettepanek võimaldab komisjonil suurendada
asjaomastele riikidele tehtavaid ettemakseid sel ajal, kui nad toetusmehhanismi
rakendavad. Väljamakse suurendamine arvutatakse nii, et lisatakse programmi prioriteetse
suuna kaasrahastamise määrale 10 % asjaomasel perioodil uuesti tõendatud kulude
kohta.
Sellega ei looda uusi finantsnõudeid üldeelarvele,
kuna selleks ajavahemikuks asjaomastele riikidele ja programmidele fondidest
ette nähtud rahaline kogutoetus ei muutu.
3.           Ettepaneku õiguslik külg
·
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Tehakse ettepanek muuta üldmääruse artiklit 77, et
võimaldada komisjonil asjaomase liikmesriigi taotlusel hüvitada asjaomase
perioodi uued kinnitatud kulud suurema väljamakse abil, mille arvutamiseks
lisatakse prioriteetse suuna puhul kohaldatavale kaasrahastamise määrale 10 % .
Siinkohal ei muutu programmi kaasrahastamise määr
rohkem kui 10 % üldmääruse III lisas ette nähtud maksimaalsest piirmäärast.
Ühelgi juhul ei saa asjaomasel prioriteetsel suunal fondist antav abi olla
suurem summast, mis on märgitud komisjoni otsuses, millega kiidetakse heaks
rakendusprogramm.
Pärast nõukogu otsuse vastuvõtmist, millega
antakse liikmesriigile toetusmehhanismi raames abi, rakendab komisjon asjaomase
liikmesriigi taotlusel eespool nimetatud kalkulatsiooni kõigi asjaomase
liikmesriigi jaoks ette nähtud rakendusprogrammi raames kinnitatud uute kulude
suhtes.
Tegemist on ajutise meetmega, mis lõpeb kui
liikmesriik abiprogrammist/toetusmehhanismist väljub.
·
Õiguslik alus
Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr
1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi,
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks
määrus (EÜ) nr 1260/1999, sätestatakse kolme kõnealuse fondi suhtes
kohaldatavad ühised eeskirjad. Komisjoni ja liikmesriikide ühisjuhtimise
põhimõttest lähtudes, sisaldab käesolev määrus uut programmitöö korda ning
programmijuhtimise (s.h finantsjuhtimise), järelevalve, finantskontrolli ja projektide
hindamise korda.
·
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas,
kuivõrd selle eesmärk on anda struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kaudu
suuremat toetust teatavatele liikmesriikidele, kes on sattunud tõsistesse
raskustesse, nagu majanduskasvu ja finantsstabiilsuse puudumine ning suurenev
eelarvepuudujääk ja võlakoormus, seda ka rahvusvahelise majandus- ja
rahanduskeskkonna tõttu. Seepärast on vaja Euroopa Liidu tasandil luua ajutine
mehhanism, mis võimaldab Euroopa Komisjonil suurendada hüvitist
struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi raames tõendatud kulude alusel.
·
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas.
Ettepanek on proportsionaalne, sest sellega
antakse struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist suuremat toetust
liikmesriikidele, kes on sattunud või kellel on oht sattuda tõsistesse
raskustesse, mis on tingitud erakorralistest asjaoludest, mida nad ei saa
kontrollida, ja kes vastavad nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 (millega luuakse
Euroopa finantsstabiilsusmehhanism) tingimustele, või kes on suurtes
maksebilansiraskustes või keda sellised raskused ähvardavad ja kes vastavad
nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2002 tingimustele, ja ka Kreekale, kes on saanud
finantsabi EFSM programmi väliselt kreeditoridevahelise kokkuleppe ja Euro
Area Loan Facility Act (Euroala laenukorralduse lepingu ) raames.
·
Vahendi valik
Kavandatud õigusakt: määrus.
Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmis(t)el
põhjus(t)el.
Komisjon on uurinud õigusraamistiku pakutavat
tegevusruumi ja peab saadud kogemustele tuginedes vajalikuks teha ettepanek
muuta üldmäärust. Läbivaatamise eesmärk on lihtsustada veelgi projektide
kaasrahastamist, et kiirendada nende rakendamist ja seega investeeringute mõju
reaalmajandusele.
4.           Mõju eelarvele
Mõju kulukohustuste assigneeringutele puudub, kuna
programmiperioodiks 2007–2013 ettenähtud rakenduskavades sätestatud
struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi toetuse ülemmäära ei ole kavas muuta.
Maksete assigneeringute osas võib ettepanek kaasa
tuua suurema hüvitise andmise asjaomasele liikmesriigile. Käesolevast
ettepanekust tulenevad lisamaksete assigneeringud toovad kaasa suuremad maksete
assigneeringud (2012. aastal ligikaudu 2,304 miljonit eurot), mis võidakse
kompenseerida programmiperioodi lõpus. Seega jäävad üldkokkuvõttes maksete
assigneeringud programmiperioodi lõikes samaks.
Komisjon kontrollib 2012. aastal, kas täiendavaid
maksete assigneeringuid on vaja, võttes arvesse liikmesriikide taotlusi meetme
kasutamiseks ja vahemaksete edastamisel toimunut, ning teeb vajaduse korral
eelarvepädevale asutusele asjakohaste meetmete ettepaneku.
Ettepanek näitab komisjoni valmisolekut toetada
liikmesriikide püüdlusi finantskriisiga toimetulekuks. Muudatusega antakse
asjaomastele liikmesriikidele projektide rakendamiseks ja majanduse taastumise
toetamiseks vajalikud rahalised vahendid.
2011/0211 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr
1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste
liikmesriikide suhtes, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud
raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 177,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[1],
võttes arvesse Regioonide Komitee seisukohta[2],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
            Enneolematu ulatusega ülemaailmne
finantskriis ja majanduslangus on oluliselt pärssinud mitme liikmesriigi
majanduskasvu ja kahjustanud finantsstabiilsust ning seega järsult halvendanud
nende finants- ja majandustingimusi. Teatavad liikmesriigid on sattunud
tõsistesse raskustesse või neid ähvardavad raskused, nagu majanduskasvu ja
finantsstabiilsuse puudumine ning suurenev eelarvepuudujääk ja võlakoormus,
seda ka rahvusvahelise majandus- ja rahanduskeskkonna tõttu.
(2)
Kuigi peamised meetmed kriisi negatiivse mõju
tasakaalustamiseks on juba võetud, sealhulgas õigusliku raamistiku muudatused,
on finantskriisi mõju reaalmajandusele, tööturule ja kodanikele laialdaselt
tuntav. Surve liikmesriikide finantsvahenditele on kasvamas ja tuleks võtta
täiendavaid meetmeid selle surve leevendamiseks struktuurifondide ja
Ühtekuuluvusfondi vahendite maksimaalse ja optimaalse kasutamise kaudu.
(3)
Lähtudes Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL)
artikli 122 lõikest 2, millega nähakse ette võimalus anda ELi finantsabi
liikmesriigile, kes on raskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse
raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud juhtumid, on nõukogu
11. mai 2010. aasta määrusega (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa
finantsstabiilsusmehhanism,[3]
kehtestatud kõnealune mehhanism liidu finantsstabiilsuse säilitamiseks.
(4)
Iirimaale anti sellist finantsabi nõukogu 7.
detsembri 2010. aasta rakendusotsusega 2011/77/EL[4] ja Portugalile nõukogu 30. mai 2011. aasta
rakendusotsusega 2011/344/EL[5].
(5)
Kreekat oli tõsistes finantsstabiilsusega seotud
raskustes juba enne määruse (EL) nr 407/2010 jõustumist. Seega ei olnud
Kreekale võimalik kõnealuse määruse alusel finantsabi anda.
(6)
Kreeka jaoks 8. mail 2010 sõlmitud kreeditoridevaheline
kokkuleppe ja laenukorralduse leping jõustusid 11. mail 2010. Sellega nähakse
ette, et kreeditoridevaheline kokkulepe jääb täiel määral jõusse kolmeaastase
programmiperioodi lõpuni, kui laenukorralduse lepingu raames on veel lahtisi arveid.
(7)
Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrus (EÜ) nr
332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise
tähtajaga rahalise abi süsteem,[6] on
loodud vahend, millega nõukogu annab vastastikust abi, kui liikmesriik on
suurtes maksebilansiraskustes või teda ähvardab tõsine oht sellistesse
raskustesse sattuda.
(8)
Ungarile anti sellist finantsabi nõukogu 4.
novembri 2008. aasta otsusega 2009/201/EÜ[7],
Lätile nõukogu 20. jaanuari 2009. aasta otsusega 2009/290/EÜ[8] ja Rumeeniale nõukogu 6. mai 2009. aasta
otsusega 2009/459/EÜ[9].
(9)
Ajavahemik, mil Iirimaale, Ungarile, Lätile,
Portugalile ja Rumeeniale toetust antakse, on sätestatud igat riigi käsitlevas
nõukogu otsuses. Ungarile lõpetati abi andmine 4. novembril 2010.
(10)
Ajavahemik, mille jooksul Kreekale
kreeditoridevahelise kokkulepe ja euroala riikide laenukorralduse lepinguga
(Euro Area Loan Facility Act) abi antakse on erinev, kuna see sõltub igast
selles vahendis osalevast liikmesriigist. Käesoleva määruse jaoks tuleks seega
käesolevas määruses kindlaks määrata ühtne määruse kohaldamise alguskuupäev.
(11)
11. juulil 2011 kirjutasid 17 euroala
liikmesriikide rahandusministrid alla Euroopa stabiilsusmehhanismi
asutamislepingule. Asutamislepingu sõlmimise aluseks oli Euroopa Ülemkogu 25.
märtsi 2011. aasta otsus. On ette nähtud, et 2013. aastaks hakkab Euroopa
stabiilsusmehhanism täitma praeguseid Euroopa finantsstabiilsusvahendi ja
Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi ülesandeid Seega tuleks käesolevas otsuses
tulevast mehhanismi juba arvesse võtta.
(12)
Euroopa Ülemkogu väljendas 23. ja 24. juuli 2011.
aasta järeldustes heameelt komisjoni kavatsuse üle tõhustada Kreeka
laenuprogrammi ja ELi fondide koostoimet, toetades jõupingutusi, et suurendada
Kreeka suutlikkust ELi vahendeid majanduskasvu ja tööhõive edendamise eesmärgil
ära kasutada, keskendudes konkurentsivõime parandamisele ja töökohtade
loomisele. Peale selle väljendas Euroopa Ülemkogu oma järeldustes heameelt
selle üle, et komisjon koostab koos liikmesriikidega terviklikku programmi
Kreekale antava tehnilise abi kohta, ning toetas seda algatust. Käesolev määrus
on osa neist koostoime saavutamiseks tehtavatest jõupingutustest.
(13)
Selleks et lihtsustada ELi rahastamise juhtimist,
kiirendada investeeringute tegemist liikmesriikides ja piirkondades ning
suurendada rahastamise mõju majandusele, on vaja lubada suurendada
struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist tehtavaid vahemakseid kümne
protsendi võrra praegusest prioriteetse suuna kohta kehtivast kaasrahastamise
määrast liikmesriikide puhul, kes on tõsistes finantsstabiilsusega seotud
raskustes ning on taotlenud selle meetme kaudu abi saamist.
(14)
Seega tuleks ajavahemikul, kui liikmesriigid saavad
finantsabi tõsiste finantsstabiilsusega seotud probleemide lahendamiseks, üle
vaadata rakendusprogrammide vahemaksete ja lõppmakse arvutamise eeskirjad.
(15)
Pärast finantsabi andmise perioodi lõppu võib
nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette
üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja
Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999)[10] artikli 48 lõike 3 kohastes hindamistes
vajalikuks osutuda hinnata muu hulgas ka seda, kas liikmesriigi kaasrahastamise
määra vähendamine ei vii märkimisväärse kõrvalekaldumiseni algsetest
eesmärkidest. Selline hindamine võib viia rakendusprogrammi läbivaatamiseni.
(16)
Määrust (EÜ) nr 1083/2006 tuleks seetõttu vastavalt
muuta.
(17)
Kuna rahvusvahelisi finantsturge mõjutav
enneolematu kriis ja majanduslangus, mis on tõsiselt kahjustanud mitmete
liikmesriikide finantsstabiilsust, nõuab kiiret reageerimist, et tõrjuda
majandusele kui tervikule avalduvat negatiivset mõju, peaks käesolev määrus
jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada tagaisulatuvalt selle
ajavahemiku kohta, mil liikmesriigid said liidult või teistelt euroala
liikmesriikidelt rahalist abi finantsstabiilsusega seotud tõsiste raskuste
kõrvaldamiseks.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 77
asendatakse järgmisega:
„Artikkel 77
Vahemakse ja
lõppmakse arvutamise üldeeskirjad
1.           Vahemaksete ja lõppmaksete
arvutamisel kohaldatakse iga prioriteetse suuna kaasrahastamise määra, mis on
sätestatud rakenduskava käsitlevas otsuses, abikõlblike kulude suhtes, mida on
kõnealuse prioriteetse suunaga seoses nimetatud igas sertifitseerimisasutuse
tõendatud kuluaruandes.
2.           Erandina artikli 53 lõikest 2
ja artikli 53 lõike 4 teisest lausest ning III lisas kehtestatud piirmääradest
võib liikmesriigi taotlusel vahemakseid ja lõppmakseid suurendada summani, mis
on kümme protsendipunkti suurem vastava prioriteetse suuna suhtes kohaldatavast
kaasrahastamise määrast, kuid ei ületa 100 %, abikõlblike kulude puhul, mida on
uuesti kinnitatud igas tõendatud kuluaruandes, mis esitatakse ajavahemikul, mil
liikmesriik vastab ühele järgmistest tingimustest:
(a)
ta saab finantsabi nõukogu määruse nr (EÜ) 407/2010
(millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism)* alusel või muult euroala
liikmesriigilt enne kõnealuse määruse jõustumist;
(b)
ta saab finantsabi keskpikas perspektiivis kooskõlas
nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002**;
(c)
ta saab finantsabi kooskõlas 11. juulil 2011
allkirjastatud Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepinguga.
3            Vahemaksete ja lõppmakse
arvutamisel pärast seda, kui liikmesriik ei saa enam lõikes 2 osutatud
finantsabi, ei võta komisjon arvesse kõnealuse lõike alusel makstud suuremaid
summasid.
Küll aga võetakse neid summasid arvesse artikli 79
lõike 1 kohaldamisel.
4.           Olenemata lõikest 2, ei tohi
liidu toetus vahemaksete ja lõppmakse näol olla siiski suurem kui avaliku
sektori toetus ja fondidest saadav maksimaalne toetus iga prioriteetse suuna
jaoks vastavalt komisjoni otsusele rakenduskava heakskiitmise kohta.
5.           Lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata
Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi rakenduskavade suhtes.
*        ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.
**      EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.”.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu
Teatajas avaldamise päeval.
Määrust kohaldatakse tagaisulatuvalt järgmiste
liikmesriikide suhtes alates neile finantsabi andmise kuupäevast:
a) Iirimaa – alates 10. detsembrist 2010;
b) Kreeka – alates 11. maist 2010;
c) Läti – alates 23. jaanuarist 2009;
d) Ungari – alates 5. novembrist 2008;
e) Portugal – alates 24. maist 2011;
f) Rumeenia – alates 11. maist 2009.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
eesistuja                                                         eesistuja
FINANTSSELGITUS ETTEPANEKU NIMETUS:
1.           ETTEPANEKU NIMETUS
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr
(EÜ) 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste
liikmesriikide suhtes, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud
raskustesse või kel on oht sellistesse raskustesse sattuda
2.           TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA
EELARVESTAMISE RAAMISTIK
Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega
seonduvad meetmed:
Regionaalpoliitika; tegevuspõhise eelarvestamise
meede 13.03
Tööhõive ja sotsiaalküsimused; tegevuspõhise
eelarvestamise meede 04.02
Ühtekuuluvusfond; tegevuspõhise eelarvestamise
meede 13.04
3.           EELARVEREAD
3.1.        Eelarveread
(tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read
(endised B.A read)):
Uusi kavandatavaid meetmeid rakendatakse
järgmiste eelarveridade alusel:
·      13.031600 Lähenemine (ERDF)
·      13.031800 piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ERDF)
·      04.0217 Lähenemiseesmärk (ESF)
·      04.0219 Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ESF)
·      13.04.02 Ühtekuuluvusfond
3.2.        Meetme kestus ja finantsmõju:
3.3.      Eelarve
tunnusjooned:
 Eelarverida || Kulu liik || Uus || EFTA osamakse || Taotlejariikide osamaksud || Finantsperspektiivi rubriik
 13.031600 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || nr 1b
 13.031800 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || nr 1b
 04.0217 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || nr 1b
 13.04.02 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || nr 1b
 04.0219 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || nr 1b
4.           ÜLEVAADE VAHENDITEST
4.1.        Rahalised vahendid
4.1.1.     Ülevaade kulukohustuste
assigneeringutest ja maksete assigneeringutest
Järgmistes tabelites on näidatud 2011.–2013.
aastaks kavandatavate meetmete hinnangulist mõju. Kuna uusi rahalisi vahendeid
ei ole kulukohustuste jaoks kavandatud, ei ole tabelisse arve märgitud, vaid on
esitatud „ei kohaldata”. Ettepanek on seega kooskõlas 2007.–2013. aasta
mitmeaastase finantsraamistikuga.
Maksete osas võib ettepanek kaasa tuua suurema
hüvitise asjaomasele liikmesriigile. Võttes aluseks komisjoni poolt läbi
vaadatud liikmesriikide makseprognoosi ja 2012. aasta eelarve projekti
makseassigneeringud, oleks eelarvest vaja ligi 2,304 miljonit eurot[11]. Käesolevast ettepanekust tulenevad
lisamaksete assigneeringud toovad kaasa suuremad makseassigneeringud 2012.
aastal, mis võidakse kompenseerida programmiperioodi lõpus. Seega jäävad
üldkokkuvõttes makseassigneeringud programmiperioodi lõikes samaks.
Komisjon kontrollib 2012. aastal, kas
täiendavaid maksete assigneeringuid on vaja, võttes arvesse liikmesriikide
taotlusi meetme kasutamiseks ja vahemaksete edastamisel toimunut, ning teeb
vajaduse korral eelarvepädevale asutusele asjakohaste meetmete ettepaneku.
2013. aastakse ei ole hinnangut tehtud ning
võimalikke mõjusid võetakse arvesse 2013. aasta eelarvemenetluse raames.
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   Kulu liik || Jao nr ||   ||   Aasta n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 || n + 5 jj ||   Kokku
 Tegevuskulud[12] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kulukohustuste assigneeringud || 8.1 || a || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Maksete assigneeritud ||   || b || ei kohaldata || +2,304 || ei kohaldata ||  ei kohaldata || -2,304 || ei kohaldata || 0.
 Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[13] ||   ||   ||   ||
 Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) || 8.2.4 || c || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 VÕRDLUSSUMMA KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kulukohustuste assigneeringud ||   || a+c || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Maksete assigneeringud ||   || b+c || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || 0,000
 Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[14] ||   ||
 Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) || 8.2.5 || d || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) || 8.2.6 || e || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
Meetme soovituslik finantskulu kokku
 Kulukohutuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU ||   || a+c+d+e || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU ||   || b+c+d+e || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
Kaasrahastamise andmed
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Kaasrahastav asutus ||   ||   Aasta n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 || n + 5 jj ||   Kokku
 …………………… || f || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU || a+c+d+e+f || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
4.1.2.     Kooskõla
finantsplaneeringuga
x     Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.
¨      Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi
ümberplaneerimine
¨      Ettepanekuga seoses võib olla vajalik
institutsioonidevahelise kokkuleppe[15]
sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi
läbivaatamine).
4.1.3.     Finantsmõju tuludele
x      Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele
¨      Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:
miljonites
eurodes (üks koht pärast koma)
   ||   || Enne meetme rakendamist [aasta n-1] ||   || Olukord pärast meetme rakendamist
 Eelarverida || Tulud ||   || [aasta n] || [n+1] || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5][16]
   || a) Tulud absoluutväärtuses ||   ||   || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 b) Tulude muutus ||  D ||   || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe
eelarvereaga, täpsustage kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul
arvul ridu.)
4.2.        Täistööajale
taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline
personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.
   Aastane vajadus ||   Aasta n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 ||   n + 5 jj
 Personal kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
5.           TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID
5.1.        Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetav vajadus
Jätkuv finants-
ja majanduskriis avaldab survet riikide rahalistele vahenditele, kuna
liikmesriigid on sunnitud oma eelarvet vähendama. Siinkohal on
ühtekuuluvuspoliitika programmide sujuv rakendamine eriti oluline, sest sellega
tehakse rahasüste majandusse. Tagamaks, et need liikmesriigid jätkavad
struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi programmide rakendamist ja maksavad
projektide jaoks vahendeid välja, sisaldab ettepanek sätteid, mis võimaldavad
komisjonil suurendada liikmesriikidele tehtavaid väljamakseid nii kaua, kuni
nad toetusprogramme rakendavad.
5.2.        Ühenduse meetme
lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja
võimalik koostoime
Ettepanek
võimaldab programmide rakendamist jätkata, süstida raha majandusse ja vähendada
samal ajal riigi kulutusi.
5.3.        Ettepaneku eesmärgid,
oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise
raames
Eesmärk on aidata liikmesriikidel, keda
finantskriis kõige raskemini tabanud on, jätkata programmide rakendamist ja
teha nii rahasüste majandusse.
5.4.        Rakendamise meetod
(soovituslik)
Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud
meetod(id).
·
Liikmesriikidega
6.           JÄRELEVALVE JA HINDAMINE
6.1.        Järelevalvekord
Ei ole vajalik,
kuna järelevalvet tehakse struktuurifondide järelevalve raames.
6.2.        Hindamine
6.2.1.     Eelhindamine
Käesolev ettepanek on koostatud Euroopa
Komisjoni presidendi büroo palvel.
6.2.2.     Vahe-/järelhindamise järel
võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)
Ei kohaldata
6.2.3.     Edasise hindamise tingimused
ja sagedus
Ei kohaldata
7.           PETTUSEVASTASED MEETMED
Ei
kohaldata.
8.           ANDMED VAHENDITE KOHTA
8.1.        Ettepaneku eesmärgid nende
finantskulu järgi
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 (Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) || Väljundi liik || Keskmine kulu || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 jj || KOKKU
 Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku
 Tegevuseesmärk: nr 1: säilitada rakenduskavade rakendamine ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   0,000 ||   ||   0,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   0,000
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   0,000 ||   ||   0,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   0,000
8.2.        Halduskulud
8.2.1.     Ametikohtade arv ja liigid
 Ametikoha liik ||   || Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv)
   ||   || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5
 Ametnikud või ajutine personal (XX 01 01) || A*/AD || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 B*, C*/AST || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 KOKKU || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
8.2.2.     Meetmest
tulenevate ülesannete kirjeldus
Ei kohaldata
8.2.3.     Ametikohtade jaotus
(koosseisuline personal)
(Rohkem kui ühe variandi nimetamise korral
märkige ametikohtade arv iga variandi puhul)
¨      Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi
haldamiseks praegu ette nähtud
¨      Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse
eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud
¨      Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia /
esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus
¨      Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades
asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)
¨      Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta
poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames
ette nähtud
8.2.4.     Võrdlussummas sisalduvad muud
halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Eelarverida (number ja nimetus) || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 ja järgmised aastad || KOKKU
 1      Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Täitevasutused || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Muu tehniline ja haldusabi || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 sise- || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 välis- || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Tehniline ja haldusabi kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
8.2.5.     Võrdlussummast
välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Ametikoha liik || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 ja järgmised aastad
 Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || +ei kohaldata
 (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
Arvestus – Ametnikud
ja ajutine personal
Vajaduse
korral tuleb viidata punktile 8.2.1.
ei kohaldata
Arvestus – Artikli
XX 01 02 kohaselt rahastatav personal
Vajaduse
korral tuleb viidata punktile 8.2.1.
ei kohaldata
8.2.6.     Võrdlussummast välja jäävad
muud halduskulud
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 ja järgmised aastad || KOKKU
 XX 01 02 11 01 – Lähetused || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 XX 01 02 11 03 – Komiteed || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
  2     Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 3      Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
Arvestus – Võrdlussummast
välja jäävad muud halduskulud
ei kohaldata
[1]               ELT L, . lk…
[2]               ELT L, . lk…
[3]               ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.
[4]               ELT L 30, 4.2.2011, lk 34.
[5]               ELT L 159, 17.6.2011, lk 88.
[6]               ELT L 53, 23.2.2002, lk 1.
[7]               ELT L 37, 6.2.2009, lk 5.
[8]               ELT L 79, 25.3.2009, lk 39.
[9]               ELT L 150, 13.6.2009, lk 8.
[10]             ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.
[11]             See summa hõlmab täit summat asjaomasteks aastateks, isegi
kui tegevus algab novembris või detsembris või lõppeb aasta keskel.
[12]             Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01
alla.
[13]             Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.
[14]             Kulud, mis kuuluvad peatükki xx 01 alla, välja arvatud
artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.
[15]             Vt institutsioonidevahelise lepingu punktid 19 ja 24.
[16]             Kui meede kestab üle kuue aasta, lisage vajadusel
täiendavaid veerge.


|

52010PC0688

/* KOM/2010/0688 lõplik - NLE 2010/0333 */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli alusel

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 25.11.2010KOM(2010) 688 lõplik2010/0333 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSkalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli aluselSELETUSKIRIVastavalt nõukogu poolt antud volitustele[1] pidas komisjon Euroopa Liidu nimel Seišelli Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu protokolli pikendamiseks. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 3. juunil 2010 uus protokoll, mida muudeti 29. oktoobri 2010. aasta kirjavahetusega. Protokoll hõlmab kolmeaastast ajavahemikku alates nõukogu otsuse vastuvõtmisest protokolli allakirjutamise kohta ja selle ajutise kohaldamise kohta pärast seda, kui praegune protokoll kaotab kehtivuse 17. jaanuaril 2011.Koos liikmesriikide vahel kalapüügivõimaluste jaotamise menetlusega alustatakse ka menetlust, mille alusel nõukogu võtab Euroopa Parlamendi nõusolekul vastu otsuse uue protokolli sõlmimise kohta, ning menetlust, mille alusel nõukogu võtab vastu otsuse kõnealuse protokolli allakirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.Uue protokolli kohaselt antakse Seišellide kalastusvööndis kalapüügivõimalused 48 ELi tuunipüügiseinerile ja 12 ELi triivõngejadaga kalapüügilaevale. Vastavalt aluslepingule tuleb määrata kindlaks kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel.Komisjon teeb nõukogule ettepaneku võtta vastu lisatud määrus.2010/0333 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSkalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli aluselEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:1.  Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (edaspidi „kalandusalane partnerlusleping”) uus protokoll parafeeriti 3. juunil 2010 ning sellega nähakse ette ELi kalalaevadele kalapüügivõimalused Seišellide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.2.  Nõukogu võttis … vastu otsuse nr XXX/2010/EL[3] uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.3.  Seega tuleks määratleda kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel uue protokolli kehtivusaja jooksul.4.  Kui selgub, et kalandusalase partnerluslepingu alusel liidule eraldatud kalapüügivõimalusi ei kasutata täielikult, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike vastavalt 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 3317/94) artikli 10 lõikele 1. Kui liikmesriik ei vasta nõukogu määratud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta kõnealusel perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Kõnealune tähtaeg tuleb määrata.5.  Käesolev määrus peaks jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ning seda tuleks kohaldada alates 18. jaanuarist 2011,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 16.  Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokollis sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:a) tuunipüügiseineridHispaania | 22 alust |Prantsusmaa | 23 alust |Itaalia | 3 alust |b) triivõngejadaga kalapüügilaevadHispaania | 2 alust |Prantsusmaa | 5 alust |Portugal | 5 alust |7.  Ilma et see piiraks lepingu sätete ja protokolli kohaldamist, kohaldatakse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1006/2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele[4].8.  Kui lõikes 1 osutatud liikmesriikide kalapüügilubade taotlused ei hõlma kõiki neile protokolliga sätestatud püügivõimalusi, võtab komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 kohaselt arvesse mis tahes muu liikmesriigi püügiloataotlust. Kõnealuse määruse artikli 10 lõike 1 kohaldamise tähtajaks seatakse 10 tööpäeva.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse alates 18. jaanuarist 2011.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja […][pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] Nõukogu otsus nr 9755/2010, 31. mai 2010.[2] ELT C […], […], lk. […].[3] ELT L …..[4] ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.