|

52010PC0671

/* KOM/2010/0671 lõplik - NLE 2010/0327 */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

		ETBrüssel 16.11.2010KOM(2010) 671 lõplik2010/0327 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksSELETUSKIRI1) Ettepaneku taust || Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamise menetluses. || Üldine taustKäesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis toimus kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. || Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidLõplik dumpinguvastane tollimaks, mis kehtestati teatavate Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate grafiitelektroodide ning nimetatud elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvate niplite suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1629/2004 (ELT L 295, 18.9.2004, lk 10), mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1354/2008 (ELT L 350, 30.12.2008, lk 24). || Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata. |2) Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine || Konsulteerimine huvitatud isikutega || Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. || Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine || Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. || Mõju hindamineKäesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab põhjalikku loendit tingimustest, mida tuleb hinnata. |3) Ettepaneku õiguslik külg || Kavandatud meetmete kokkuvõte17. septembril 2009 algatas komisjon kolme liidu tootja põhjendatud taotlusel teatavate Indiast pärit grafiitelektroodide impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamise.Uurimine tõi ilmsiks vaatlusaluse toote jätkuva dumpingu, mis tooks dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. Peale selle tehti kindlaks, et meetmete tühistamine ei oleks liidu huvides. Sellepärast soovitakse, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, et kehtivaid meetmeid pikendada; ettepanek tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 16. detsembriks 2010. || Õiguslik alusNõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. || Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. || Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. || Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. || Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. || Õigusakti valik || Kavandatud õigusakt(id): määrus. || Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el:Eelnimetatud algmäärus ei paku alternatiivseid võimalusi. |4) Mõju eelarvele || Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. |2010/0327 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [2] ja eriti selle artikli 24 lõiget 1,võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A MENETLUS1. Kehtivad meetmed(1) Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) läbiviimist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1629/2004 [3] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate grafiitelektroodide ja nende elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvate niplite impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksu (0 %) kujul.(2) Pärast subsiidiumivastase uurimise läbiviimist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1628/2004 [4] lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatavate Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate grafiitelektroodide ja nende elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvate niplite impordi suhtes (edaspidi „lõplikud tasakaalustavad meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksu (15,7 %) kujul, v.a ühe äriühingu puhul, millele määrati tollimaks suurusega 7 %.(3) Pärast tasakaalustavate meetmete ex officio osalist vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1354/2008 [5] määrust (EÜ) nr 1628/2004 ja määrust (EÜ) nr 1629/2004. Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad kehtestati 6,3 % ja 7,0 % individuaalselt nimetatud eksportijatelt pärineva impordi suhtes, kusjuures kõigile teistele kehtestati jääktollimaksumäär 7,2 %. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraks kehtestati 9,4 % ja 0 % individuaalselt nimetatud eksportijatelt pärineva impordi suhtes, kusjuures kõigile teistele kehtestati jääktollimaksumäär 8,5 %.2. Taotlus meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks(4) Pärast kehtivate lõplike dumpinguvastaste tollimaksude eelseisva aegumise teadaande avaldamist [6] sai komisjon 18. juunil 2009 taotluse nende meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitasid Euroopa Liidu kolm tootjat: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH (edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 90 % liidu teatavate grafiitelektroodisüsteemide kogutoodangust.(5) Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ELi tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.3. Meetmete aegumise läbivaatamise algatamine(6) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 17. septembril 2009 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates [7] (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.4. Paralleelne uurimine(7) Lisaks andis komisjon 17. septembril 2009 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates [8] teada oma kavatsusest algatada lõplike tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) [9] (edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus”) artiklile 18.5. Uurimine5.1. Uurimisperiood(8) Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).5.2. Uurimisega seotud isikud(9) Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja eksportriigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.(10) Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.(11) Arvestades sõltumatute importijate suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks teostada väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamiste algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Ükski sõltumatu importija ei avaldanud aga soovi koostööd teha. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks.(12) Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused laekusid kolmelt liidu tootjate rühmituselt (st taotluse esitajatelt), ühelt eksportivalt tootjalt ja 17 kasutajalt. Ükski importija ei vastanud küsimustikule ja ükski muu importija ei andnud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada.(13) Vaid üks kahest teadaolevast India eksportivast tootjast, nimelt HEG Limited (edaspidi „HEG”), tegi läbivaatamisel täielikku koostööd, vastates küsimustikule. Sellega seoses tuleb märkida, et esialgses uurimises oli kõnealuse äriühingu ametlik täisnimi Hindustan Electro Graphite Limited. Seejärel võttis äriühing oma nimeks HEG Limited. Teine esialgse uurimise raames koostööd teinud eksportiv tootja, Graphite India Limited (edaspidi „GIL”), otsustas käesoleva läbivaatamise käigus küsimustikule vastamisest loobuda.(14) Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:a) liidu tootjad– SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksamaa;– Graftech Switzerland SA, Bussigny, Šveits;– Graftech Iberica S.L., Ororbia, Hispaania;– Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Saksamaa;b) eksportiv tootja Indias– HEG Limited, Bhopal.B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE(15) Läbivaatamisele kuuluv toode on sama mis esialgses uurimises, st Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvad elektriahjudes kasutatavad grafiitelektroodid, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6,0 μ.Ω.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalikud niplid, mis kuuluvad CN-koodi ex 8545 90 90 alla, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi (edaspidi „vaatlusalune toode”).(16) Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ja eksportiva tootja toodetud ja India siseturul müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja ELis müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS(17) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.1. Üldosa(18) Koostööd nõustus tegema üks eksportiv India tootja. Teine teadaolev eksportiv tootja ei teinud uurimise raames koostööd.(19) Kui koostööd tegeva eksportiva tootja ekspordimahtu võrreldi Indiast liitu eksporditud toodete kogumahuga, ilmnes, et koostööd tegeva eksportiva tootja toodang moodustas uurimisperioodil valdava osa Indiast liitu saabunud impordist. Koostöö tase oli seega kõrge.2. Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil2.1. Normaalväärtus(20) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas samasuguse toote müük sõltumatutele tarbijatele koostööd tegeva India eksportiva tootja siseturul oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht oli vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote kogumahust.(21) Seejärel tehti kindlaks need äriühingu poolt omamaisel turul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. Grafiitelektroodide tooteliikide määratlemisel võeti arvesse järgmisi üksikasju: i) kas elektroodi müüakse koos nipliga või ilma; ii) elektroodi läbimõõt ja iii) elektroodi pikkus.(22) Koostööd tegeva eksportiva tootja väitel tuleks identsete või otseselt võrreldavate grafiitelektroodisüsteemide liikide määratlemisel arvesse võtta ka asjaolu, et neid grafiitelektroodisüsteeme valmistatakse erineva kvaliteediga koksist (peamine toormaterjal). Tehti kindlaks, et äriühing kasutab tootmisprotsessis kahte erinevat tüüpi koksi: imporditud tippkvaliteediga nõeljat koksi ja tavalist koksi, mida hangitakse India turult. Samuti tehti kindlaks, et kasutatavast koksitüübist sõltuvad tootmiskulud ja lõpptoote hind.(23) Seetõttu jagas komisjon dumpingumarginaali arvutamisel õiglase hinnavõrdluse huvides iga tooteliigi madalamaks ja kõrgemaks tootekategooriaks.(24) Seejärel uuriti, kas koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, s.o kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist liitu. Kõnealuste tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.(25) Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise tüüpilise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kõikidel juhtudel, kui konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine.(26) Tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline või ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajadusel korrigeeritud tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta vaatlusaluste eksportivate tootjate poolt vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele.2.2. Ekspordihind(27) Kuna koostööd tegeva India eksportiva tootja kogu eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel.2.3. Võrdlus(28) Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mis tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, finantskulusid, pangale makstavaid tasusid ning taotluse esitaja tegelikke tasutud dumpinguvastaseid tollimakse.(29) Koostööd tegeva India eksportiva tootja väitel on käesoleval juhul imporditollimaksude hüvituskava (edaspidi „DEPB-kava”) näol tõepoolest tegemist tollimaksu tagastussüsteemiga, sest DEPB-litsentse kasutatakse eranditult grafiitelektroodisüsteemide valmistamisel kasutatavate toormaterjalide impordimaksude tasumiseks. Seetõttu tagastatakse toormaterjalidelt tasutud imporditollimaks toote eksportimisel, mis alandab ekspordihinda. Ettevõtja väitel tuleks seetõttu kohandada ka omamaiseid hindu, sest nende pealt ei hüvitata imporditollimaksu. Vastupidiselt väidetule näitas aga uurimine, et ettevõtja kasutas tollimaksuvabalt imporditud toormaterjale nii ekspordi- kui ka omamaisele turule suunatud grafiitelektroodisüsteemide valmistamiseks. Seetõttu ei mõjuta DEPB-kava kuidagi omamaisel turul müüdud ja eksporditud toodete hinnaerinevust ning kohandamine ei ole õigustatud.2.4. Dumpingumarginaal(30) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Eelkirjeldatud meetodi kohaselt kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli koostööd tegeva eksportiva tootja puhul 11–12 %.(31) Kõnealune äriühing väitis oma märkustes, mis ta esitas pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille alusel kavatsetakse soovitada lõplike meetmete kehtestamist (edaspidi „lõplik avalikustamine”), et dumpingumarginaali arvutamine 12-kuulisest uurimisperioodist valitud nelja kuu põhjal oli kõrvalekaldumine esialgses uurimises kasutatud meetodist, mille puhul võeti arvesse kõiki uurimisperioodi 12 kuud. Ta väitis, et erineva arvutusmeetodi kasutamine suurendas tema dumpingumarginaali.(32) Siinkohal tuletatakse meelde, et dumpingumarginaali arvutamine uurimisperioodi nelja kuu põhjal on arvutusmeetod, mida komisjon tavapäraselt kasutab meetmete aegumise läbivaatamises, et teha kindlaks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus. Kohapealne uurimine kinnitas, et neli kuud olid 12-kuulise perioodi suhtes representatiivsed. Sellele järeldusele jõuti nelja kuu kulusid ja hindu ülejäänud kaheksa kuu andmetega võrreldes. Pealegi olid need neli kuud kvartalite viimased kuud, mistõttu 12-kuuline periood oli ühtviisi hõlmatud. Komisjon ei ole seetõttu nõus väitega, nagu mõjutaks kasutatud meetod lõppjäreldust dumpingu esinemise kohta uurimisperioodil või suurendaks dumpingumarginaali.(33) Kuna teine teadaolev India eksportiv tootja keeldus koostööst, ei saanud tema puhul dumpingumarginaali arvutada. Läbivaatamistaotluse andmetel eksportis see ettevõtja oma tooteid liitu samuti dumpinguhindadega. Kuivõrd suurem osa Indiast pärit ekspordist oli seotud koostööd tegeva India eksportiva tootjaga, kelle puhul tehti kindlaks dumping, ning Eurostati andmetel on vaatlusaluse Indiast imporditud toote keskmine hind madalam kui koostööd tegeva äriühingu keskmine ekspordihind, leiab kinnitust dumpingu esinemine üleriigilisel tasandil.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral(34) Uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist tulenevalt uuriti dumpingu kordumise tõenäosust. Kuna uurimise käigus tegi koostööd vaid üks eksportiv India tootja, tuginevad allpool esitatud järeldused vaid sellelt ainsalt koostööd tegevalt äriühingult saadud andmetele ja kättesaadavatele faktidele kooskõlas algmääruse artikliga 18, st Eurostati andmetele ja läbivaatamistaotlusele.(35) Selles suhtes analüüsiti järgmisi elemente: eksportivate India tootjate kasutamata tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus India tootjate jaoks ning kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad.3.1. Eksportijate kasutamata tootmisvõimsus(36) Uurimine näitas, et koostööd tegeval India eksportival tootjal on kasutamata tootmisvõimsust. Äriühing on ka avalikult teatanud, et plaanis on tootmisvõimsust suurendada. Samuti tuleks esile tuua, et äriühingul on ekspordisuunitlus ja et uurimisperioodil moodustas selle käibe valdavalt eksportmüük, millest oluline osa oli hoolimata kehtivatest meetmetest suunatud liitu.(37) Mis puudutab teist India eksportivat tootjat, siis läbivaatamistaotluse kohaselt on see äriühing meetmete kehtestamisest alates oma tootmisvõimsust juba suurendanud ja kavatseb veelgi suurendada. Seetõttu ei saa välistada, et see äriühing ei suunaks meetmete tühistamise korral lisandunud tootmisvõimsuse liidu turule.3.2. ELi turu atraktiivsus(38) ELi turu atraktiivsust näitab tõsiasi, et dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kehtestamine ei peatanud Indiast pärit ekspordi laienemist. Vastupidi, viimase kolme aasta jooksul on Indiast pärinev eksport rohkem kui kahekordistunud ja selle turuosa ELis on kasvanud üle kolme korra. Samuti tuleks rõhutada, et samal perioodil kerkis hinnatase liidu turul 40 %.3.3. Ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse(39) Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi osas näitas uurimine, et uurimisperioodil olid koostööd tegeva äriühingu tehasest hankimise tasandi ekspordihinnad madalamad sellise ELi suunatud ekspordi hindadest, mille puhul oli avastatud dumping. Seepärast võib eeldada, et meetmete tühistamisel suunaks koostööd tegev eksportiv tootja siinse turu atraktiivsuse tõttu vähemalt osa oma ekspordist ELi.3.4. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta(40) Eespool kirjeldatu alusel võib teha järelduse, et Indiast pärit eksport toimub siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline. India tootjate kasutamata tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust arvestades ilmneb, et India eksportivatel tootjatel oleks soodne suurendada dumpinguhindadega eksporti liidu turule, vähemalt mis puudutab koostööd tegevat eksportivat tootjat.D. ELi TOOTMISHARU MÄÄRATLUS1. ELi toodang(41) Liidus valmistab samasugust toodet viis äriühingut või kontserni, kelle toodang moodustab samasuguse toote kogutoodangu liidus algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.2. Liidu tootmisharu(42) Kaks viiest kontsernist ei toetanud taotlust ega teinud läbivaatamisega seotud uurimises koostööd, jättes küsimustiku vastused esitamata. Taotluse esitasid ja koostööd tegid järgmised kolm tootjate rühmitust: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH.(43) Need kolm tootjate rühmitust annavad suurema osa liidu samasuguse toote kogutoodangust, kuna nende toodang moodustab üle 90 % teatavate grafiitelektroodisüsteemide liidu kogutoodangust, nagu on märgitud eespool põhjenduses 4. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.E. OLUKORD LIIDU TURUL1. Sissejuhatavad märkused(44) Kuna uurimises osales vaid üks vaatlusalust toodet eksportiv India tootja, ei esitatud vaatlusaluse Indiast pärit toote ELi impordi kohta täpseid arvandmeid, et säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19.(45) Olukord grafiitelektroodisüsteemide tööstuses on tihedalt seotud olukorraga terasesektoris, sest grafiitelektroode kasutavad peamiselt elektrotehnilise terase tootjad. Sellega seoses tuleb märkida, et 2007. aastal ja 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis valitsesid teraseturul ja seetõttu ka grafiitelektroodide turul väga soodsad tingimused.(46) Arvesse tuleb võtta seda, et grafiitelektroodide müügimaht muutub üldjoontes kooskõlas terasetoodanguga. Kuid grafiitelektroodide tarnelepingud, milles lepitakse kokku hinnad ja kogused, sõlmitakse enamasti 6–12-kuuliseks perioodiks, mistõttu nõudlusest tulenevad müügimahu muutused mõjutavad hindu tavaliselt väikese ajavaruga.2. Tarbimine liidu turul(47) Liidu tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdud toodangu maht, teiste liidu tootjate poolt liidu turul müüdud toodangumahu hinnang, Eurostatilt saadud impordiandmed ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmed. Sarnaselt esialgsele uurimisele [10] jäeti ka nüüd kõrvale teatavad impordikogused, sest saadaolevate andmete põhjal ei olnud tegemist uuritava tootega.(48) 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine peaaegu 25 % võrra, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Siiski tuleb märkida, et asjaomase perioodi alguses valitsenud väga soodsate turutingimuste tõttu oli liidu tarbimine väga kõrgel tasemel, olles kasvanud esialgse uurimisperioodi ja 2006. aasta vahel 30 %.Tabel 1| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |ELi kogutarbimine (tonnides) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |Indeks (2006=100) | 100 | 101 | 100 | 76 |3. Indiast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad(49) Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärineva impordi maht kasvas vaatlusperioodil 143 protsendipunkti ja jõudis uurimisperioodil 5000 kuni 7000 tonni tasemele. Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa kasvas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui kolmekordseks, saavutades 5 % taseme. Turuosa jätkas uurimisperioodil kasvamist hoolimata nõudluse märkimisväärsest langusest. Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad kerkisid vaatlusalusel perioodil 52 %, järgides liidu tootmisharu hindadega sarnast trendi, kuid püsides siiski tunduvalt madalamal tasemel. Tabelis 2 ei esitata täpseid andmeid konfidentsiaalsusnõude tõttu, kuna Indias on vaid kaks teadaolevat eksportivat tootjat.Tabel 2| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Asjaomasest riigist pärit impordi maht  (tonnides) * | 2000 kuni 3000 | 3000 kuni 4000 | 7000 kuni 9000 | 5000 kuni 7000 |Indeks (2006=100) | 100 | 123 | 318 | 243 |Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa * | Umbes 1,5 % | Umbes 2 % | Umbes 5 % | Umbes 5 % |Ajaomasest riigist pärit impordi hinnad (eurot/tonn) * | Umbes 2000 | Umbes 2600 | Umbes 3000 | Umbes 3200 |Indeks (2006=100) | 100 | 133 | 145 | 152 |4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord(50) Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.4.1. Tootmine(51) Uurimisperioodil tootmine vähenes 29 % 2006. aastaga võrreldes. Liidu tootmisharu toodang kerkis 2007. aastal 2 % 2006. aastaga võrreldes ning langes siis järsult, eeskätt uurimisperioodi ajal.Tabel 3| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Tootmine (tonnides) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |Indeks (2006=100) | 100 | 102 | 96 | 71 |4.2. Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste(52) Tootmisvõimsus langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähesel määral (2 % võrra). Kuna 2008. aastal ja eeskätt uurimisperioodil tootmine vähenes, vähenes sellest tulenev tootmisvõimsuse rakendusaste 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 25 protsendipunkti.Tabel 4| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Tootmisvõimsus (tonnides) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |Indeks (2006=100) | 100 | 98 | 98 | 98 |Tootmisvõimsuse rakendusaste | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |Indeks (2006=100) | 100 | 104 | 98 | 72 |4.3. Varud(53) Liidu tootmisharu lõppvarude tase jäi 2007. aastal 2006. aastaga võrreldes stabiilseks ja langes siis 2008. aastal 10 % võrra. Uurimisperioodil varude tase veidi tõusis, aga jäi siiski 5 % madalamaks kui aastal 2006.Tabel 5| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Lõppvarud (tonnides) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |Indeks (2006=100) | 100 | 100 | 90 | 95 |4.4. Müügimaht(54) Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 39 %. Müügimaht oli vaatlusaluse perioodi alguses väga kõrge, olles tõusnud ligikaudu 70 % esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes. Müügimaht vähenes veidi 2007. ja 2008. aastal, aga püsis siiski suhteliselt kõrgel tasemel (2008. aastal oli see ikka veel 47 % kõrgem esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes). 2008. aastal ja uurimisperioodi vahel langes müügimaht aga märkimisväärselt (ligikaudu ühe kolmandiku).Tabel 6| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |ELi müük sõltumatutele klientidele (tonnides) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |Indeks (2006=100) | 100 | 97 | 87 | 61 |4.5. Turuosa(55) Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 16 protsendipunkti võrra (84,6 %-lt 68,7 %-ni).Tabel 7| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Liidu tootjate turuosa | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |Indeks (2006=100) | 100 | 96 | 87 | 81 |4.6. Kasv(56) 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel langes liidu tarbimine peaaegu 25 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes umbes 16 protsendipunkti, samal ajal kui asjaomase impordi turuosa kasvas 3,4 protsendipunkti.4.7. Tööhõive(57) Liidu tootmisharu tööhõive tase vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % võrra.Tabel 8| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud) | 1942 | 1848 | 1799 | 1804 |Indeks (2006=100) | 100 | 95 | 93 | 93 |4.8. Tootlikkus(58) Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 24 %. See tõusis veidi 2007. ja 2008. aasta vahel, kuid langes seejärel uurimisperioodil ligikaudu 25 %.Tabel 9| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 140 | 151 | 146 | 107 |Indeks (2006=100) | 100 | 107 | 104 | 76 |4.9. Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid(59) Liidu tootmisharu ühikuhinnad näitavad positiivset arengutendentsi ning need tõusid vaatlusalusel perioodil 40 %. Selle põhjuseks on: i) üldine hinnatase turul, ii) vajadus tagasi teenida tootmiskulude tõus ja iii) viis, kuidas hinnad on tarnelepingutes kindlaks määratud.(60) 2007. ja 2008. aastal suutis liidu tootmisharu tõsta hindu üldise turuhindade tõusu taustal, mis tulenes jätkuvast suurest nõudlusest grafiitelektroodide järele. Selle nõudluse põhjustasid äärmiselt positiivsed turutingimused terasesektoris 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis, nagu on kirjeldatud põhjenduses 45.(61) Hinnad jätkasid tõusu ka 2007 ja 2008. aastal, osaliselt selleks, et katta üha kallinevaid tootmiskulusid, eriti toorainekulusid. 2006. ja 2008. aasta vahel kasvasid kulud 23 %. Liidu tootmisharu suutis selle tõusuga siiski toime tulla, tõstes tublisti hindu (+33 %).(62) Hinnad kallinesid ka uurimisperioodil, kuigi vähemal määral (+5 %). Et hinnad ei langenud koos nõudluse vähenemisega, tulenes viisist, kuidas tarnelepingud on turul sõlmitud, eeskätt asjaolust, et enamus 2009. aasta tarnelepinguid oli sõlmitud 2008. aastal. Nagu on selgitatud põhjenduses 46, muutub grafiitelektroodide müügimaht üldjoontes kooskõlas terasetoodanguga. Kuid grafiitelektroodide tarnelepingute sõlmimine 6–12-kuuliseks perioodiks võib põhjustada seda, et mis tahes nõudluse muutused (suurenemine või vähenemine) mõjutavad hindu väikese ajavaruga. Lepingud sõlmitakse prognoositava müügimahu põhjal, mis võib erineda tegelikust müügimahust, mistõttu hindade liikumine teataval perioodil ei pruugi tingimata kajastada müügimahu kõikumist samal ajavahemikul. Nii oli see ka uurimisperioodil, kui müügimaht vähenes, aga hinnad jäid kõrgeks, sest enamus 2009. aasta tarnelepinguid oli sõlmitud 2008. aastal ja teatavad 2008. aasta tarned lükati edasi 2009. aastasse. Uurimisperioodil täheldatud 5 % hinnatõus ei olnud aga piisav, et katta kulude kasvu (+13 %), nagu see oli olnud võimalik eelnevatel perioodidel. Pärast uurimisperioodi lepiti kokku madalam hinnatase.(63) Nagu selgitatud põhjenduses 49, muutusid asjaomasest riigist pärineva impordi hinnad kooskõlas liidu tootmisharu hindadega, kuid olid liidu tootmisharu hindadega võrreldes tunduvalt madalamad.Tabel 10| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Ühikuhind ELi turul (eurot/tonn) | 2569 | 3103 | 3428 | 3585 |Indeks (2006=100) | 100 | 121 | 133 | 140 |4.10. Töötasud(64) Ajavahemikus 2006. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 15 %.Tabel 11| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) | 52 | 56 | 61 | 60 |Indeks (2006=100) | 100 | 108 | 118 | 115 |4.11. Investeeringud(65) Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog kasvas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul 37 %. Seevastu uurimisperioodil langesid investeeringud 14 % võrreldes 2008. aastaga.Tabel 12| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Netoinvesteeringud (eurodes) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |Indeks (2006=100) | 100 | 151 | 159 | 137 |4.12. Tulusus ja investeeringutasuvus(66) Vaatamata kulude 40 % suurenemisele vaatlusalusel perioodil suutis liidu tootmisharu 2006. ja 2007. aasta vahel siiski tõsta hindu rohkem, kui oli vajalik kulude katmiseks. See omakorda kergitas tulusust 19 % tasemelt (2006) 26 %-le (2007). 2007. ja 2008. aasta vahel kasvasid hinnad ja kulud samas proportsioonis, mistõttu liidu tootmisharu kasumimarginaal jäi püsima 2007. aasta tasemele. Seejärel langes tulusus uurimisperioodil taas 19 %-le, sest tootmisvõimsuse vähenenud rakendusaste ja toormaterjali hinnatõus suurendasid kulusid. Tulusus vähenes veelgi 2009. aastal, kui liidu tootmisharu oli sunnitud hindu allapoole korrigeerima, et kajastada müügihindade üldist langust grafiitelektroodide turul vähese nõudluse tõttu terasetööstuses.(67) Investeeringutasuvus suurenes 71 %-lt (2006) 103 %-ni (2007). 2008. aastal suurenes see 119 %-ni ja vähenes siis uurimisperioodil 77 %-ni. Üldiselt suurenes investeeringutasuvus 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 6 protsendipunkti.Tabel 13| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Netokasum ELi müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |Investeeringutasuvus (netokasum %-na investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |4.13. Rahakäive ja kapitali kaasamise võime(68) 2006. ja 2007. aasta vahel äritegevuse puhaskäive tõusis. See tõus jätkus 2008. aastal, aga uurimisperioodil toimus langus. Kokkuvõttes oli uurimisperioodil rahakäive 28 % kõrgem kui vaatlusaluse perioodi alguses.(69) Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjuseks on asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.Tabel 14| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Rahakäive (eurodes) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |Indeks (2006=100) | 100 | 145 | 179 | 128 |4.14. Dumpingumarginaali suurusjärk(70) Võttes arvesse Indiast pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.4.15. Toibumine varasema subsideerimise ja varasema dumpingu tagajärgedest(71) Eespool käsitletud indikaatorid näitavad liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra mõningast paranemist pärast lõplike tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2004. aastal. Eeskätt 2006. ja 2008. aasta vahel suurenes liidu tootmisharu kasum tänu kõrgematele hindadele. Selleks aitasid kaasa äärmiselt soodsad turutingimused, mis võimaldasid hoida kõrget hinnataset ja kasumlikkust, ehkki liidu tootmisharu turuosa vähenes, nagu on selgitatud põhjenduses 55. Samal perioodil kasvas aga meetmetest hoolimata India impordi turuosa, kusjuures India tooteid imporditi liidu tootmisharu hindadest madalamal tasemel. Liidu tootmisharu kasum hakkas kahanema juba uurimisperioodil ja jätkas kahanemist ka 2009. aastal suurenenud kulude ja piiratud hinnatõusu tõttu.5. Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju5.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju(72) Hoolimata ELi tarbimise vähenemist vaatlusalusel perioodil kasvas asjaomasest riigist pärit impordi maht üle kahe korra ja sama impordi turuosa peaaegu kolmekordistus (vt põhjendus 49). Dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid arvesse võtmata lõi asjaomasest riigist pärit import uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla, ehkki mitte üle 2 %.5.2. Majanduskriisi mõju(73) Terasetööstuses ja sellega seotud tootmisharudes, sh grafiitelektroodide tööstuses, 2007. aastal ja 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis valitsenud äärmiselt soodsate majandustingimuste tõttu oli liidu tootmisharu suhtelises heas majanduslikus seisus, kui majanduskriis 2008. aasta lõpus algas. Grafiitelektroodide tarnelepingute sõlmimine 6–12-kuuliseks perioodiks põhjustab seda, et mis tahes nõudluse muutused (suurenemine või vähenemine) mõjutavad hindu väikese ajavaruga. Kuna uurimisperioodil kehtivad lepingud olid sõlmitud ajal, mil majanduskriisi mõju ei olnud veel võimalik ette näha, mõjutas majanduskriis uurimisperioodil põhiliselt tootmismahtusid, sest selle mõju hindadele sai liidu tootmisharu tunda vaid tagantjärele. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tootmisharu olukord halvenes teataval määral isegi soodsate majandustingimuste ajal, sest selle turuosa vähenes asjaomasest riigist pärit impordi kasuks. See, et olukorra halvenemine ei põhjustanud oluliselt ebasoodsat mõju, tulenes osaliselt 2007. ja 2008. aastal valitsenud suurest nõudlusest, mis võimaldas liidu tootmisharul säilitada suure tootmis- ja müügimahu, ning osaliselt sellest, et hoolimata uurimisperioodil vähenenud mahtudest püsisid hinnad endiselt kõrgel tasemel eelkirjeldatud ajavaru tõttu.5.3. Muudest riikidest pärit import(74) Kuna Eurostatist pärinevad CN-koodi tasandi andmed katavad ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote, põhineb järgnev analüüs TARIC-koodi tasandi impordiandmetel ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmetel. Teatavaid impordiandmeid ei võetud arvesse, sest kättesaadava teabe alusel ei ole need seotud vaatlusaluse tootega.(75) Hinnanguliselt kasvas muudest kolmandatest riikidest pärit import 63 %, suurenedes 11 000 tonnilt 2006. aastal ligikaudu 18 500 tonnini uurimisperioodil. Nendest riikidest pärit impordi turuosa kasvas 6,6 %-lt (2006) 14,4 %-ni uurimisperioodil. Muudest kolmandatest riikidest imporditud toodete keskmine hind suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 42 %. Põhilised impordipartnerid olid Hiina Rahvavabariik (edaspidi „Hiina”), Venemaa, Jaapan ja Mehhiko – need olid ainsad riigid, mille turuosa oli uurimisperioodil suurem kui 1 %. Nimetatud riikidest pärinevat importi analüüsitakse allpool põhjendustes. Ülejäänud üheksast riigist pärit impordi turuosa oli kokku umbes 2 % ja seda importi rohkem ei analüüsita.(76) Hiinast pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 2,4 protsendipunkti (0,2 %-lt 2,6 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase madalam kui liidu tootmisharu ja ka Indiast pärit impordi hinnatase.(77) Venemaalt pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 4,2 protsendipunkti (1,9 %-lt 6,1 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase veidi madalam kui liidu tootmisharu oma, aga kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase.(78) Jaapanist pärit impordi turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 0,4 protsendipunkti (2,0 %-lt 1,6 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase sarnane või kõrgem kui liidu tootmisharu oma ja kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase.(79) Mehhikost pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 1,0 protsendipunkti (0,9 %-lt 1,9 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase kõrgem kui liidu tootmisharu oma ja kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase.(80) Kokkuvõttes ei saa välistada, et Hiinast ja Venemaalt pärineva impordi areng võis teataval määral kaasa aidata liidu tootmisharu turuosa vähenemisele. Arvestades aga impordistatistika üldist laadi, mis ei võimalda teha sellist hinnavõrdlust tooteliigi järgi, nagu oli võimalik teha India puhul tänu eksportivalt tootjalt saadud üksikasjalikele andmetele, ei saa Hiinast ja Venemaalt pärineva impordi mõju täpselt kindlaks määrata.Tabel 15| 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |Indeks (2006=100) | 100 | 100 | 170 | 163 |Muudest riikidest pärit impordi turuosa | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |Muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 2467 | 3020 | 3403 | 3508 |Indeks (2006=100) | 100 | 122 | 138 | 142 || 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Hiinast pärit impordi maht (tonnides) | 421 | 659 | 2828 | 3380 |Indeks (2006=100) | 100 | 157 | 672 | 804 |Hiinast pärit impordi turuosa | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |Hiinast pärit impordi hind (eurot/tonn) | 1983 | 2272 | 2818 | 2969 |Indeks (2006=100) | 100 | 115 | 142 | 150 || 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Venemaalt pärit impordi maht (tonnides) | 3196 | 2887 | 8441 | 7821 |Indeks (2006=100) | 100 | 90 | 264 | 245 |Venemaalt pärit impordi turuosa | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |Venemaalt pärit impordi hind (eurot/tonn) | 2379 | 2969 | 3323 | 3447 |Indeks (2006=100) | 100 | 125 | 140 | 145 || 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Jaapanist pärit impordi maht (tonnides) | 3391 | 2223 | 3731 | 2090 |Indeks (2006=100) | 100 | 66 | 110 | 62 |Jaapanist pärit impordi turuosa | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |Jaapanist pärit impordi hind (eurot/tonn) | 2566 | 3131 | 3474 | 3590 |Indeks (2006=100) | 100 | 122 | 135 | 140 || 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Mehhikost pärit impordi maht (tonnides) | 1478 | 2187 | 2115 | 2465 |Indeks (2006=100) | 100 | 148 | 143 | 167 |Mehhikost pärit impordi turuosa | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |Mehhikost pärit impordi hind (eurot/tonn) | 2634 | 3629 | 4510 | 4554 |Indeks (2006=100) | 100 | 138 | 171 | 173 |6. Järeldused(81) Nagu on näidatud põhjenduses 49, kahekordistus vaatlusalusest riigist pärit impordi maht 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel. Arvestades seda, et tarbimine langes samal perioodil ligikaudu 25 %, tõi see kaasa India eksportijate turuosa järsu suurenemise 2006. aasta 1,5 % tasemelt umbes 5,0 %-ni uurimisperioodil. Ehkki liitu müüdud India toodete ekspordihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil märgatavalt turul valitsenud üldise kõrge hinnataseme tõttu, toimus ikkagi liidu tootmisharu hindade allalöömine.(82) Dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest meetmetest hoolimata arenesid mitmed olulised näitajad 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel negatiivses suunas: tootmis- ja müügimaht vähenesid vastavalt 29 % ja 39 %, tootmisvõimsuse rakendusaste langes 28 % ning langesid ka tööhõive ja tootlikkuse tasemed. Kuigi seda negatiivset arengust saab osaliselt seletada tarbimise järsu vähenemisega (umbes 25 % langus vaatlusalusel perioodil), tuleb liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemise (15,9 protsendipunkti 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel) põhjusi otsida ka Indiast pärineva impordi turuosa pidevas suurenemises.(83) Mis puudutab uurimisperioodil täheldatud suhteliselt kõrget kasumitaset, siis see tulenes peamiselt jätkuvalt kõrgest hinnatasemest, mille põhjusi on selgitatud põhjenduses 62. Siinkohal tehakse järeldus, et liidu tootmisharu olukord halvenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja et uurimisperioodi lõpuks oli liidu tootmisharu ebakindlas seisus hoolimata suhteliselt kõrgest kasumitasemest. Samas takistas liidu tootjate jõupingutusi müügimahtude ja hinnataseme säilitamiseks kahaneva nõudluse kontekstis asjaolu, et India dumpinguhinnaga imporditoodete pakkumine ühe suurenes.F. KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE VÕIMALIKKUS1. Sissejuhatavad märkused(84) Nagu juba selgitatud, võimaldas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust vaid teataval määral üle saada. Kui aga vaatlusalusel perioodil liidus valitsenud kõrge tarbimise tase uurimisperioodil langes, oli liidu tootmisharu ebakindlas ja haavatavas olukorras, mida endiselt negatiivselt ohustas Indiast pärit dumpinguhinnaga import. Uurimisperioodi lõpus oli eriti nõrk liidu tootmisharu suutlikkus kasvanud kulusid tasa teenida.2. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimahtude ja -hindade seos liitu suunatud ekspordimahtude ja -hindadega(85) Leiti, et ELi mittekuuluvatesse riikidesse müüdud India toodete keskmine ekspordihind oli madalam kui liitu müüdud toodete keskmine ekspordihind ja madalam ka siseturul kehtivatest hindadest. India eksportijad müüsid ELi mittekuuluvatesse riikidesse olulisi koguseid, mis moodustasid valdava osa kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et meetmete aegumisel oleks India eksportijatel ajend suunata olulised ekspordikogused muudest kolmandatest riikidest ümber atraktiivsemale liidu turule sellise hinnatasemega, mis isegi kolmandatele riikidele pakutavaid hinnatasemeid ületades jääks ikkagi madalamale liitu suunatud ekspordi praegusest hinnatasemest.3. Kasutamata tootmisvõimsus ja varud India turul(86) Koostööd tegeval India tootjal on märkimisväärne kasutamata potentsiaal ja ta kavatses oma tootmisvõimsust 2010/2011. aastal suurendada. Seepärast eksisteerib võimalus ELi eksporditavate koguste oluliseks suurendamiseks, eriti seetõttu, et puuduvad märgid sellest, et kolmandate riikide turud või siseturg suudaksid vastu võtta täiendavat toodangut.(87) Esialgsete järelduste avalikustamise järel esitatud märkustes väitis koostööd tegev India tootja, et tema kasutamata tootmisvõimsus tuleneb peamiselt majanduskriisist ja sellega seotud nõudluse vähenemisest. Sellegipoolest võib suure osa äriühingu kasutamata potentsiaalist kirjutada selle arvele, et tootja suurendas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel märkimisväärselt oma tootmisvõimsust. Seda on kavas ka edaspidi suurendada. Samuti tuleb märkida, et turul on veel üks koostööst keeldunud India tootja, kelle tootmisvõimsus ja rakendusaste on sarnased ja kes teatas hiljuti kavatsusest oma tootmispotentsiaali veelgi rohkem suurendada.4. Järeldused(88) Asjaomase riigi tootjatel on võimalik suurendada ekspordimahtu ja/või suunata eksport ümber ELi turule. Pealegi on India toodete ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse ELi suunatud ekspordi hindadest madalamad. Uurimine näitas võrreldavate tooteliikide alusel, et koostööd tegev eksportiv tootja müüs vaatlusalust toodet madalamate hindadega kui liidu tootmisharu. Kõnealused madalad hinnad tõenäoliselt vähenevad kooskõlas muude riikide jaoks kehtivate madalamate hindadega. Selline hinnakujundus koos asjaomase riigi eksportijate suutlikkusega tarnida vaatlusalust toodet liidu turule suurtes kogustes avaldaks liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tõenäoliselt negatiivset mõju.(89) Nagu eespool näidatud, on liidu tootmisharu olukord jätkuvalt haavatav ja ebakindel. Kui asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega import suureneks, tooks see tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharu müügi, turuosa ja müügihindade vähenemise ning finantsolukorra halvenemise esialgses uurimises täheldatud tasemeni. Selle põhjal tuleb järeldada, et meetmete tühistamise tagajärjeks oleks usutavasti niigi ebakindla olukorra halvenemine ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumine.G. LIIDU HUVID1. Sissejuhatus(90) Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, s.t liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.(91) Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.(92) Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole antud juhul liidu huvides.2. Liidu tootmisharu huvid(93) Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas selle tootmisharu majandusolukorra positiivne areng, mida täheldati pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2004. aastal. Eriti asjaolu, et liidu tootmisharu kasumlikkus suurenes paaril aastal enne uurimisperioodi, on teravas vastuolus meetmete kehtestamisele eelnenud olukorraga. Sellegipoolest on liidu tootmisharu turuosa tugevalt vähenenud, samas kui asjaomasest riigist pärit impordi turuosa on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt kasvanud. Ilma kehtivate meetmeteta oleks liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veel halvem.3. Importijate/kasutajate huvid(94) Mitte ükski üheksast sõltumatust importijast, kellega ühendust võeti, ei avaldanud soovi koostööd teha.(95) Endast andsid teada 17 kasutajat, kes esitasid küsimustiku vastused. Kuigi enamik kasutajaid ei olnud juba mitu aastat Indiast grafiitelektroode hankinud ja suhtusid seetõttu meetmete võimalikku pikendamisesse neutraalselt, olid kuus kasutajat India elektroode teataval määral kasutanud. Neli kasutajat väitsid, et meetmete pikendamine mõjuks konkurentsile negatiivselt. Ühendus Eurofer oli meetmete pikendamisele kategooriliselt vastu ja väitis, et meetmete kehtestamine põhjustas India eksportijate massilise lahkumise ELi turult. See ühendus väidab, et meetmete säilitamine takistaks terasetootjatel alternatiivsete tarneallikate leidmist ja kindlustaks liidu tootmisharule turgu valitseva, peaaegu duopoli seisundi. Meetmete kehtestamisele järgnenud India impordi areng on aga näidanud, et sellist massilist lahkumist ei toimunud, vaid import Indiast kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Pealegi tõendas uurimine, et grafiitelektroode jõuab ELi turule üha rohkem muudest kolmandatest riikidest. Mis puudutab liidu tootmisharu turuosa, siis vähenes see vaatlusalusel perioodil ligikaudu 16 protsendipunkti (vt põhjendus 55). Veelgi enam, sama ühenduse väitel moodustavad grafiitelektroodid vaid suhteliselt väikese osa terasetootjate kogukuludest.(96) Peale selle meenutatakse, et esialgses uurimises leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid [11]. Hoolimata meetmete viieaastasest kehtivusest hankisid liidu importijad/kasutajad tooteid jätkuvalt muu hulgas Indiast. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, nagu oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Uurides meetmete kehtestamise võimalikku mõju kasutajatele, jõuti esialgses uurimises järeldusele, et grafiitelektroodide hinna vähese mõju tõttu toodet kasutavates tööstusharudes on ebatõenäoline, et kõnealune hinnatõus avaldaks konkreetsele tööstusharule märkimisväärset mõju. Pärast meetmete kehtestamist ei leitud viiteid vastupidisele. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele/kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju.4. Järeldused(97) Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.H. DUMPINGUVASTASED MEETMED(98) Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.(99) Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada dumpinguvastaseid meetmeid teatava Indiast pärineva grafiitelektroodide impordi suhtes. Tuleb meenutada, et need meetmed seisnevad väärtuselistes tollimaksudes.(100) Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimakse kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni teine äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning sellele kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.(101) Kõik taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade rakendamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile [12] koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teave muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 (TARIC-kood 8545 11 00 10) alla kuuluvate, elektriahjudes kasutatavate grafiitelektroodide, mille näivtihedus on 1,65 g/cm³ või rohkem ja elektritakistus 6,0 μΩ.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 (TARIC-kood 8545 90 90 10) alla kuuluvate niplite impordi suhtes, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi.2. Tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud tootjate valmistatud toodete puhul järgmine:Äriühing | Lõplik tollimaks ( %) | TARICi lisakood |Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 9,4 | A530 |HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 | A531 |Kõik muud äriühingud | 8,5 | A999 |3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.[3] ELT L 295, 18.9.2004, lk 10.[4] ELT L 295, 18.9.2004, lk 4.[5] ELT L 350, 30.12.2008, lk 24.[6] ELT C 34, 11.2.2009, lk 11.[7] ELT C 224, 17.9.2009, lk 20.[8] ELT C 224, 17.9.2009, lk 24.[9] ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.[10] Vt komisjoni määruse (EÜ) nr 1009/2004 (ELT L 183, 20.5.2004, lk 61) põhjendus 88.[11] Vt komisjoni määruse (EÜ) nr 1009/2004 (ELT L 183, 20.5.2004, lk 61) põhjendus 106 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1629/2004 (ELT L 295, 18.9.2004, lk 10) põhjendus 22.[12] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium.--------------------------------------------------


title: Ettepanek Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) millega muudetakse määrust (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76, millega määratakse kindlaks vahetustega töö eest hüvitist saavate ametnike kategooriad ning nende hüvitiste määrad ja maksmise tingimused

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0407(01)

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 19.7.2006KOM(2006) 407 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM)millega muudetakse määrust (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76, millega määratakse kindlaks vahetustega töö eest hüvitist saavate ametnike kategooriad ning nende hüvitiste määrad ja maksmise tingimusedEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM)millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 495/77, millega määratakse kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada hüvitist regulaarse valves olemise eest, ning nimetatud hüvitise andmise tingimused ja määrad {SEK(2006) 975}(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Vajadus Euroopa institutsioonide teatud personalirühmade tööpäevade pikendamise järele. Komisjoni kohustus esitada nõukogule aruanne määruste 300/76 (vahetustega töö), 495/77 (valves olemine) ja 1799/72 (rasked töötingimused) kasutamise kohta ning teha vajadusel ettepanekuid nende muutmiseks. |120 | Üldine taust Nõukogu 9. veebruari 1976. aasta määruses nr 300/76 piiratakse hüvitist vahetustega töötamise eest assigneeringute arvel palgatud töötajatel, kes töötavad arvutuskeskuses, turvaosakonnas, teleksitalituses või tegelevad Euroopa Ühenduse Teataja väljasaatmisega. See ammendav loend ei võimalda hõlmata muid talitusi, mille kohta on samuti olemas tõendatud ja ilmne vajadus pikendatud tööpäeva järele: tehnilised kasutajatoed, telefonikeskjaamad, hoonete valvelauad ja muud. |130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76, 9. veebruar 1976, millega määratakse kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada hüvitist vahetustega töö eest, ning selle hüvitise määrad ja maksmise tingimused, viimati muudetud nõukogu määrusega nr 860/2004, 29. aprill 2004. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega Meede on seotud vaid ELi institutsioonide töötajatega. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Alternatiive ei ole — v.a võimalus mitte pakkuda tööpäeva pikendamist. Sotsiaalne ja majanduslik mõju on marginaalne, keskkonnamõju puudub. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Võimaldada tasu vahetustega töötamise eest Euroopa institutsioonide muudele talitustele, kellel on tõendatud vajadus pikendatud tööpäeva järele. |310 | Õiguslik alus 29. veebruari 1968. aasta määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (mida on viimati muudetud 20. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 31/2005) sätestatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 56a: „Ettepaneku põhjal, mille komisjon esitab pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega, määrab nõukogu kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada kõnealuseid hüvitisi, ning nende hüvitiste määrad ja maksmise tingimused.“. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Olemasoleva meetme laiendamine muudele talitustele. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: olemasoleva nõukogu määruse muutmine. |MÕJU EELARVELE |401 | Prognooside kohaselt läheks kahe vahetusega tööle üle 30 inimest: 30 inimest x 12 kuud x 337 eurot = 121 300 eurot (komisjoni arvandmed) |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM)millega muudetakse määrust (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76, millega määratakse kindlaks vahetustega töö eest hüvitist saavate ametnike kategooriad ning nende hüvitiste määrad ja maksmise tingimusedEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on sätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68,[1] viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 31/2005,[2] eriti personalieeskirjade artikli 56a teist lõiku,võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega,ning arvestades, et:nõukogu määrust (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76[3] tuleks muuta, et viia see vastavusse muutuva vajadusega vahetustega töö järele Euroopa institutsioonides,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse määrust (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76 järgmiselt.Artikli 1 lõike 1 esimese lõigu avafraas asendatakse järgmisega:„Ametnikul, kellele makstakse töötasu teadusuuringute ja investeeringute assigneeringutest ning kes töötab Teadusuuringute Ühiskeskuse asutuses või on hõlmatud kaudse tegevuse projektiga või kellele makstakse töötasu tegevusassigneeringutest ja kes töötab mõnes info- ja sidetehnoloogia teenuste osakonnas, telefonikeskjaamas/teabetalituses või mõnes muus talituses, millel on tõendatud ja dokumenteeritud vajadus pikendatud tööpäeva ja katkematu töö järele, või kes on seotud Euroopa Liidu Teataja väljasaatmisega, või kes personalieeskirjade artikli 56a tähenduses töötab vahetustega on õigus saada hüvitist:“Artikkel 2Artikli 1 lõike 2 viimane lause jäetakse välja.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Nõukogu … 2006. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr …/2006, millega muudetakse nõukogu 9. veebruari 1976. aasta määrust nr 300/76, millega määratakse kindlaks vahetustega töö eest hüvitist saavate ametnike kategooriad, ning nende hüvitiste määrad ja maksmise tingimused.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Potentsiaalselt kõik poliitikavaldkonnad.3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid:XX.01.01.01 (komisjon)Peatükk 11 (muud institutsioonid)3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:Tähtajatu.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants perspektiivi rubriik |XX.01.01.01 Ptk 11 | Mittekohustuslik | liigendamata[4] | EI | EI | EI | Nr [5] |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestKulu liik | Jao nr | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |Tegevuskulud[5] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a |Maksete assigneeringud | b |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[6] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c |Maksete assigneeringud | b+c |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[7] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | Komisjon: 0,12 muud: 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | — |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) kokku | a+c+d+e | Komisjon: 0,12 muud: 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | — |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) kokku | b+c+d+e | Komisjon: 0,12 muud: 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | — |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[8] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusEttepaneku eesmärk on rahuldada vajadus pikendatud tööpäeva järele teatavates talitustes.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeEi kohaldata.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEi kohaldata.5.4. Rakendusmeetodid (soovituslik)Märkige meetme rakendamiseks valitud meetod(id).[9]X Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjon: individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet-  ( kaudselt, haldamine on delegeeritud:-  ( täitevasutustele-  ( ühenduse asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185-  ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele.( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös-  ( liikmesriikidega-  ( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordEi kohaldata.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEi kohaldata.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Ei kohaldata.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusEi kohaldata.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDVahetustega töö sisseseadmine komisjoni talitustes toimub ainult personali ja halduse peadirektoraadi heakskiidul, lisaks toimub nimetatud peadirektoraadis sisemine kontroll individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti andmete alusel.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi: ei kohaldata8.2. Halduskulud8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid: ei kohaldata8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusSisaldub käesolevate töötingimuste praeguses halduses.8.2.3. Ametikohtade jaotus (personalieeskirjadega hõlmatud personal)(Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)-  ( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud-  ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud-  ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus-  ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)-  ( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludAmetikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | n+5 aasta jj |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | Komisjon: 0,12 muud: 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | Komisjon: 0,12 muud: 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 | 0,12 0,08 |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.Komisjon: 30 inimest x 337 eurot kuus (kahe vahetusega töö määr) x 12 kuud = 121 320 eurotMuud institutsioonid: 19 inimest x 337 eurot/kuu x 12 kuud = 76 836 eurotArvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludArvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludSELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Vajadus valvetöötajate järele Euroopa institutsioonide teatavates talitustes. Komisjoni kohustus esitada nõukogule aruanne määruste 300/76 (vahetustega töö), 495/77 (valves olemine) ja 1799/72 (rasked töötingimused) kasutamise kohta ning teha vajadusel ettepanekuid nende muutmiseks. |120 | Üldine taust Nõukogu 8. märtsi 1977. aasta määrusega nr 495/77 piiratakse halduskorralduskuludest makstavat hüvitist valvesoleku eest töötajatele, kes töötavad tehniliste seadmete käitajate või järelevaatajatena või meditsiiniteenistuses. See ammendav nimekiri ei võimalda alati katta muid talitusi, mille puhul eksisteerib samaväärselt tõendatud ja ilmne vajadus valves olemise järele, näiteks turvatalitused, süsteemid nagu kodanikukaitse mehhanism või Ecurie, kus komisjonil on volitused tagada liikmesriikidele püsiv teenus. |130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 495/77, 8. märts 1977, millega määratakse kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada hüvitist regulaarse valves olemise eest, ning nimetatud hüvitise andmise tingimused ja määrad, viimati muudetud nõukogu määrusega nr 859/2004, 29. aprill 2004. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Meede on seotud vaid ELi institutsioonide töötajatega. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Alternatiive ei ole — v.a võimalus mitte pakkuda valvesolekuteenust. Sotsiaalne ja majanduslik mõju on marginaalne, keskkonnamõju puudub. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Võimaldada tasu valves olemise eest Euroopa institutsioonide muudele talitustele, kellel on tõendatud vajadus regulaarse valves olemise järele. |310 | Õiguslik alus 29. veebruari 1968. aasta määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (mida on viimati muudetud 20. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 31/2005) sätestatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 56b: „Ettepaneku põhjal, mille komisjon esitab pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega, määrab nõukogu kindlaks nende ametnike kategooriad, kellel on õigus saada kõnealuseid hüvitisi, ning nende hüvitiste määrad ja maksmise tingimused“. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Olemasoleva meetme laiendamine muudele talitustele. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: olemasoleva nõukogu määruse muutmine. |MÕJU EELARVELE |401 | Hinnanguliselt 5 uut valvesolekuteenust (peamiselt valveaeg kodus): +/- 80 000 eurot (komisjoni arvnäitajad) |2.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM)millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 495/77, millega määratakse kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada hüvitist regulaarse valves olemise eest, ning nimetatud hüvitise andmise tingimused ja määradEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on sätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68,[10] viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 31/2005,[11] eriti personalieeskirjade artikli 56b teist lõiku,võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega,ning arvestades, et:nõukogu määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 495/77[12] tuleks muuta, et viia see vastavusse muutuva vajadusega regulaarse valvesolekuteenuse järele Euroopa institutsioonides,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse määrust (EMÜ, EURATOM, ESTÜ) nr 495/77 järgmiselt.1) Artikli 1 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:„Ametnikel, kellele makstakse töötasu teadusuuringute ja investeeringute eelarvest ja kes töötavad Teadusuuringute Ühiskeskuse asutuses või on hõlmatud kaudse tegevuse projektiga või kellele makstakse töötasu tegevuseelarvest ja kes töötavad tehniliste seadmete käitajate või järelevaatajatena, või turvaosakonnas või teabe- ja sidetehnoloogia teenuste osakonnas, on õigus saada hüvitist, kui nad peavad olema regulaarselt valves vastavalt personalieeskirjade artiklile 56b.Konkreetsetel juhtumitel võib institutsioon võimaldada hüvitist muudes kui eespool nimetatud talitustes töötavatele inimestele tingimusel, et sellise regulaarse valvesolekuteenuse järele on tõendatud vajadus, eriti kui see tuleneb volitustest tagada liikmesriikidele püsiv teenus.“2) Artikkel 3 asendatakse järgmisega:„Iga aasta aprillis esitab komisjon nõukogule ettekande selle kohta, kui palju ametnikke ja teenistujaid igas kategoorias on käesolevas määruses kirjeldatud hüvitist saanud, viidates eraldi juhtumitele, kui hüvitist on antud artikli 1 lõike 1 teise lõigu sätete kohaselt.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr …/2006, … 2006, millega muudetakse nõukogu 8. märtsi 1977. aasta määrust nr 495/77, millega määratakse kindlaks regulaarse valvesoleku eest hüvitist saavate ametnike kategooriad ning nende hüvitiste määrad ja maksmise tingimused.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Potentsiaalselt kõik poliitikavaldkonnad.3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid:XX.01.01.01 (komisjon)Peatükk 11 (muud institutsioonid)3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:Tähtajatu.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants perspektiivi rubriik |XX.01.01.01 Ptk 11 | Mittekohustuslik | Liigendamata[13] | EI | EI | EI | nr 5 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |Tegevuskulud[14] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a |Maksete assigneeringud | b |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[15] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c |Maksete assigneeringud | b+c |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[16] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | Komisjon: 0,08 muud: 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | — |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) kokku | a+c+d+e | Komisjon: 0,08 muud: 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | — |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) kokku | b+c+d+e | Komisjon: 0,08 muud: 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | — |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[17] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusEttepaneku eesmärk on rahuldada suurenenud vajadust personali pideva kättesaadavuse (regulaarse valvesoleku) järele teatavates talitustes.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeEi kohaldata.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEi kohaldata.5.4. Rakendusmeetodid (soovituslik)Märkige meetme rakendamiseks valitud meetod(id).[18]X Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjon: individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet-  ( kaudselt, haldamine on delegeeritud:-  ( täitevasutustele-  ( ühenduse asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185-  ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele.( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös-  ( liikmesriikidega-  ( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordKomisjon esitab nõukogule iga-aastase aruande.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEi kohaldata.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Ei kohaldata.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusEi kohaldata.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDRegulaarse valvesoleku sisseseadmine komisjoni talitustes toimub ainult personali ja halduse peadirektoraadi heakskiidul. Eri tasandite poolt allkirjastatud eraldi kuuaruanded.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi: ei kohaldata8.2. Halduskulud8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid:8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusSisaldub käesolevate töötingimuste praeguses halduses.8.2.3. Ametikohtade jaotus (personalieeskirjadega hõlmatud personal)(Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)-  ( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud-  ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud-  ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus-  ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)-  ( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | n+5 aasta jj |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | Komisjon: 0,08 muud: 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | Komisjon: 0,08 muud: 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 | 0,08 0,05 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajadVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.Komisjon: Hinnanguliselt 5 uut valvesolekuteenust x 15 923 eurot = 79 615 eurotMuud institutsioonid: Hinnanguliselt 3 uut valvesolekuteenust x 15 923 eurot = 47 769 eurotKulud valvesolekuteenuse kohta aastas:a) valveaeg kodus15 tundi päevas x 5 päeva x 52 nädalat x 2,15 punkti/tund x 0,75 eurot punkti kohta = 6289 eurot24 tundi päevas x 2 päeva x 52 nädalat x 4,3 punkti/tund x 0,75 eurot punkti kohta = 8 050 eurotb) valveaeg töökohal (oletatav: 8 tundi kuus nädalavahetusel)8 tundi kuus x 12 kuud x 22 punkti x 0,75 eurot punkti kohta = 1584 eurot_____15 923 eurotArvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludArvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud [1] EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.[2] ELT L 8, 12.1.2005, lk 1.[3] EÜT L 38, 13.2.1976, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 860/2004, 29. aprill 2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 26).[4] Liigendamata assigneeringud, edaspidi LA[5] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[6] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[7] Kulud, mis kuuluvad peatükki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[8] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 19 ja 24.[9] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis "Asjakohaste märkuste" all.[10] EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.[11] ELT L 8, 12.1.2005, lk 1.[12] EÜT L 66, 12.3.1977, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 859/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 23).[13] Liigendamata assigneeringud, edaspidi LA[14] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[15] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[16] Kulud, mis kuuluvad peatükki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[17] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 19 ja 24.[18] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis "Asjakohaste märkuste" all.