Avis juridique important

|

52004PC0509

Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, vastastikuse haldusabi kohta ühenduse finantshuvide kaitseks kelmuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu  /* KOM/2004/0509 lõplik - ACC 2004/0172 */

Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, vastastikuse haldusabi kohta ühenduse finantshuvide kaitseks kelmuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. EesmärkEuroopa Ühenduse finantshuvid, mis on tihedalt läbi põimunud liikmesriikide omadega, on kaitsetud erinevat vormi kelmuste ja muu ebaseadusliku tegevuse suhtes, mis kahjustavad ühenduse eelarvelist tulu ja kulu [1]. Kelmuste vastu võitlemine on üleüldiseks mureks ning ühtseks väljakutseks nii liikmesriikidele kui ka komisjonile. See on rohkem kui kunagi varem ühenduse poliitilise päevakorra oluline koostisosa.[1]  Euroopa Ühenduse finantshuve kahjustavaid pettusi ja eeskirjade eiramist nimetatakse edaspidi käesolevas seletuskirjas "EÜ kelmusteks".EÜ kelmused põhinevad tihti organiseeritud ja riikidevahelistel struktuuridel, mis kasutavad osavalt ära finantssüsteemi rahapesuks ja EÜ kelmuste tulude varjamiseks. Organiseeritud kuritegevus, mis kasutab ära Euroopa integratsiooni poolt pakutavaid turuvabadusi, ulatub oma tegevusega tihti mitmesse liikmesriiki. Eelkõige puudutab see riikidevaheliste käibemaksukelmuste juhtumeid, EÜ kelmuste tulude rahapesu ning struktuurifondide kelmusi.Kui liikmesriikide ametiasutused seisavad vastamisi komplekssete pettuseskeemidega, mis on seotud kahe või enama liikmesriigiga, on mis tahes vajalikus uurimises esmatähtis kiire ja mitmepoolne halduskoostöö. Kiire ja koordineeritud tegevuse saavutamiseks peavad mitmete liikmesriikide ametiasutused omavahel informatsiooni vahetama ning kindlaks tuleb teha kõik sidemed nende vahel, kes EÜ kelmustes ja kriminaalsete sissetulekute rahapesus osalevad.Mitmepoolse operatiivkoostöö efektiivsus sõltub suures osas koordineerimisest ja toest. Koostöö kelmustega seotud küsimustes ühtsel turul, mis koosneb nüüd juba 25 liikmesriigist, muutub järjest keerulisemaks ilma toe ja koordineerimiseta Euroopa tasandil. Seega on komisjonile toe ja koordineerimise rolli andmisel selge lisaväärtus, kuna komisjonil on parim positsioon EÜ kelmuste alases tegevuses üldise ülevaate omamiseks ning lisaks kohtleb ta kõikide liikmesriikide huvisid ühesuguse hoolikuse ja tähelepanuga. See omakorda tagaks sihipärasema ja ratsionaalsema tegevuse liikmesriikide poolt.Olemasolev juriidiline süsteem halduskoostööks on aga ebatäielik komisjonile aktiivse rolli andmiseks liikmesriikide tegevuse toetamisel ja koordineerimisel, selline on olukord eelkõige just käibemaksupettuste ja EÜ kelmustega seotud rahapesu kohta käiva informatsiooni osas.2. Peamised tunnusedEttepandud määrus annaks lisaväärtuse liikmesriikide pädevatele ametiasutustele, kuna see lubaks komisjonil paremini täita oma rolli liikmesriikide tegevuse koordineerijana kelmustevastases võitluses. See parandaks liikmesriikide ja komisjoni vahelist mitmepoolset koostööd, näiteks komisjoni poolt Euroopa tasandil korraldatud koordineerimiskoosolekute kaudu.Ühelt poolt põhineb algatus olemasolevatel õigusaktidel. Teiselt poolt on selle eesmärgiks ühenduse ja Euroopa Liidu tasandil olemasolevate koostööalaste juriidiliste dokumentide viimistlemine, kasutades nende tunnusjooni ja arendades neid uutes koostöö valdkondades, saavutades seeläbi ühenduse finantshuvide võrdväärse ja tõhusa kaitse. Selleks kasutatakse algatuses nimetatud muudes aktides väljatöötatud norme, eriti nõukogu määruses (EÜ) nr 515/97 [2] ja nõukogu määruses nr 1798/2003 [3].[2]  EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1.[3]  ELT L 264, 15.10.2003, lk 1.Pidades silmas vajadust kontsentreerida oma abipüüdlused nendele juhtumitele, millel on eriline tähtsus just ühenduse tasandil, teeb komisjon ettepaneku siduda käesoleva määruse kohaldamine kindla künnisega, võttes seeläbi sihtmärgiks nimelt tõsiste kelmuste komplekssed juhtumid, mille puhul on olemas vajadus kriminaal-järelkontrolli järele.Käesolev määruse eelnõu piirdub vastastikuse haldusalase abiga. See ei anna komisjonile, sealhulgas ka Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF), mis tahes täiendavaid juurdlusalaseid volitusi. See tugevdab koostöö ning informatsiooni vahetamise mehhanisme. Seetõttu loob määrus aluse ning vahendid erinevate liikmesriikide asjakohaste pädevate ametiasutuste omavaheliseks multidistsiplinaarseks koostööks ning nende koostööks komisjoniga.Selleks et kelmustevastane koostöö oleks tõhus ja tulemuslik, peavad kõikide partnerite asjakohased tegevused olema integreeritud. EÜ asutamislepingu artikli 280 lõike 3 kontseptsiooni alusel kohaldatakse tihedat ja pidevat koostööd multidistsiplinaarsel alusel kõikidele liikmesriikide poolt ühenduse finantshuvide kaitse eest vastutavaks määratud ametiasutuste suhtes.Vastavalt EÜ asutamislepingu artikliga 280 määratud koordineerimisrollile toetavad komisjon ja Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) liikmesriike nende EÜ kelmuste vastases tegevuses. See saavutatakse informatsiooni vahetamise teel ning komisjoni vahendeid ja infrastruktuure (võrk, andmebaasid, halduskoostöö vahendid, jne) kasutades, aga ka abistades sellega seotud järeltegevuses. Viimane tugevneks juhul, kui komisjoni poolt kogutud või edasiantud informatsiooni saab kasutada tõendusmaterjalina haldusmenetluses või kohtuprotsessil.Ettepandud määrus lubaks komisjonil pakkuda liikmesriikidele täiendatud ja usaldusväärset informatsiooni, sealhulgas üksikasjalikke aruandeid ja eriti selgemat ülevaadet uute kelmusesuundade ning ohualdiste sektorite kohta oma analüütilise töö tulemusena. See annaks panuse ka olemasoleva informatsiooni sidumiseks organiseeritud kelmuste taga olevate inimestega.Lõpetuseks nõuab ühenduse finantshuvide kaitsmine ka efektiivset tagasisidet pärast seda, kui juurdlus on läbi viidud.3. Eriline tähtsus strateegiliste valdkondade suhtes, välja arvatud toll ja põllumajandusÜhenduse õigusaktid ei sisalda veel spetsiifilisi ettekirjutusi vastastikuseks halduskoostööks komisjoniga, välja arvatud tolli ja põllumajanduse valdkonnas (nõukogu määrus (EÜ) nr 515/97).3.1. Rahapesualased õigusaktid ja ühenduse finantshuvide kaitsmineEÜ asutamislepingu artikli 280 kontseptsioon käsitleb "kelmusi ja muud ühenduse finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust", sealhulgas ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse tuludega seotud rahapesu.Rahapesu puhul on üldjuhul juurdluse algatamiseks vajalik informatsioon kahtlustäratavate finantstehingute kohta ja edaspidi tuvastatakse sellele eelnev algne ebaseaduslik tegevus. Samal ajal on kelmuste avastamine see, mis ressursside tagasisaamise püüdluse staadiumis lubab tabada rahapesu toiminguid ja skeeme, seega oleks Euroopa tasandil ühenduse finantshuve kahjustavale ebaseaduslikule tegevusele keskendunud haldusalase informatsiooni jagamine märkimisväärseks lisaväärtuseks.3.2. Vastastikune haldusalane abi käibemaksupettuste valdkonnas ning nõukogu määrus (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö kohta liikmesriikide vahel käibemaksupettuste valdkonnasPraegune käibemaksusüsteem, mis põhineb kuuendal direktiivil [4], on kelmuste suhtes ohualdis [5]. Käibemaksupettuste kahjustavat mõju liikmesriikide ja ühenduse eelarvele on mõni liikmesriik hinnanud isegi kuni kümnele ja enamale protsendile nende käibemaksu netolaekumisest.[4]  Kuues nõukogu direktiiv 77/388/EMÜ, 17.5.1977 liikmesriikide käibemaksualaste õigusaktide ühtlustamise kohta - ühtne käibemaksusüsteem: ühtne hindamisalus, EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/15/EÜ (ELT L 52, 21.2.2004, lk 61).[5]  Vrd: aruanne komisjonilt nõukogule ja Euroopa Parlamendile halduskoostööalaste kokkulepete kasutamise kohta käibemaksupettuste vastases võitluses, KOM(2004) 260 lõplik.Kuna käibemaksutulu võetakse arvesse ühenduse eelarvesse makstavate käibemaksu omavahendite arvestamisel, mis määratakse kindlaks käibemaksuga maksustatavate tehingute riiklikust mahust, kohaldades ühtset 0,5 % määra, võib laiaulatuslik käibemaksupettus mõjutada negatiivselt liikmesriikide käibemaksutulu ning sellest tulenevalt nende panust ühenduse eelarvesse. Kuna see aspekt mõjutab ühenduse finantshuve, on komisjonil suur huvi ja loomulikult ka kohustus toetada liikmesriikide tõsiste käibemaksupettuste vastasele võitlusele suunatud operatiivtegevust oma tegevusega.Halduskoostöö liikmesriikide pädevate ametiasutuste vahel, nagu on ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas [6] põhjal - millele käesolev ettepanek on täienduseks - on tõepoolest sobiv ja piisav informatsiooni vahetamise viis kontrollimaks ühendusesiseste tehingute korrektset kohaldamist ning on piisavaks vahendiks enamikul juhtudel käibemaksu rikkumiste puhul [7]. Siiski on tungiv vajadus ka lisaabi ja koordineerimise järele Euroopa tasandil, et katta kõige komplekssemaid ja tõsisemaid käibemaksupettuste juhtumeid, mille harud ulatuvad mitmesse liikmesriiki.[6]  ELT L 264, 15.10.2003, lk 1.[7]  Vrd: aruanne komisjonilt nõukogule ja Euroopa Parlamendile halduskoostööalaste kokkulepete kasutamise kohta käibemaksupettuste vastases võitluses, KOM(2004) 260 lõplik, lõiked 1, 4.4, 5.2.3.3. Vastastikuse abistamise vahendid kelmuste vastu ühenduse kulude valdkonnas, välja arvatud põllumajandusesÜhenduse kulud võivad hõlmata makseid, alltöövõtjaid ja tütarettevõtjaid erinevates liikmesriikides nii, et ebareeglipärasuste korral võib tekkida vajadus viia läbi juurdlusi rohkem kui ühes liikmesriigis. Praegu ei ole asjakohaseid juriidilisi dokumente, mis annaksid ettekirjutused horisontaalseks või vertikaalseks vastastikuseks halduskoostööks, mis võimaldaksid katta selliseid kelmuste skeeme. Sama kehtib ka kelmuste suhtes EÜ otseste kulude valdkonnas.4. Suhe olemasolevate kelmustevastaste juriidiliste dokumentidegaKäesolev seadusandlik algatus puudutab väga kindla eesmärgiga halduskoostööd seoses EÜ kelmustega ning nendega seotud rahapesu vastu võitlemisega ja nende tõkestamisega, olles samal ajal osa regulatiivsest raamistikust, mis koosneb nii haldus- kui kriminaalõiguse valdkonna juriidilistest dokumentidest, mille eesmärgiks on tugevdada kelmustevastast võitlust, sekkumata sealjuures nimetatud olemasolevatesse juriidilistesse dokumentidesse. Selle eesmärgiks on täiendada olemasolevaid kelmustevastaseid juriidilisi dokumente, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1073/1999 [8] ja nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 2185/96 [9].[8]  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.[9]  Nõukogu 1996. aasta 11. novembri määrus (Euratom, EÜ) nr. 2185/96 komisjoni poolt läbiviidavate kohapealsete kontrollimiste ja ülevaatuste kohta, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja muude ebareeglipärasuste vastu, EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.Pädevate ametiasutuste vahel informatsiooni vahetamine varases staadiumis annaks märkimisväärse panuse ebareeglipärasuste ennetamisse, eriti rahapesu valdkonnas [10]. Käesolevas ettepandud määruses kehtestatud vastastikuse koostöö eeskirjad on seetõttu täienduseks nõukogu poolt kolmanda samba alusel vastu võetud kriminaalõiguse juriidilistele dokumentidele.[10]  Vt selgitavat aruannet (EÜT C 91, 31.3.1999, lk 8), eriti lõiget teise protokolli artikli 7 kohta. Vt ka joonealust märkust 6.5. Määruse eelnõu lühiiseloomustusI jaotis - Üldsätted: Artiklid 1 - 4Artiklis 1 määratletakse määruse eesmärk ja sisu, sätestades eeskirjad vastastikuseks halduskoostööks liikmesriikide ametiasutuste vahel, kes vastutavad ühenduse finantshuvide kaitse eest ühenduse koostöö sellistes valdkondades, millistes vastavad sätted seni puuduvad.Artiklis 2 kirjeldatakse käesoleva määruse kohaldamise ulatust ning selgitatakse selle suhet ühenduse olemasolevate õigusaktidega, rõhutades käesoleva ettepaneku täiendavat olemust. Arvesse on võetud subsidiaarsuspõhimõtet, piirates juhtumeid erilise olulisusega ühenduse tasandil.Artiklis 3 sätestatakse käesoleva määruse kohaldamisel asjassepuutuvad erilised mõisted. Vastates käesoleva määruse horisontaalsele ulatusele, kohaldatakse selle kontseptsioone EÜ eelarve erinevate valdkondade suhtes.Käesolevas määruses kasutatud mõiste "eeskirjade eiramine" hõlmab ühenduse finantshuve kahjustavat asjassepuutuvat käitumist, sealhulgas ebaseaduslikku käitumist nõukogu 1995. aasta 18. detsembri määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta [11] artikli 1 lõike 2 tähenduses, kuid ei ole selle kontseptsiooniga piiratud, juhul kui see peaks hõlmama ka rahapesu ja käibemaksupettust.[11]  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.Piirang juhtudele "ühenduse tasandil erilise tähtsusega" võimaldab komisjonil keskenduda juhtumitele, kus on võimalik pakkuda liikmesriikidele märkimisväärset lisaväärtust. See aitab ka ära hoida komisjoni teenistuste ülekoormamist informatsiooni ja palvetega, mis on seotud väheoluliste juhtumitega. Asjassepuutuvatel juhtumitel peavad olema hargnemised teistes liikmesriikides või seosed teiste liikmesriikidega. Käibemaksu puhul on künniseks 500 000 euro suurune eeldatav kahju liikmesriikides. Muudes käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades on eeldatava kahju künniseks 100 000 eurot. Künniseid võib rakenduseeskirjadega tõsta.Artikli 4 lõikes 1 määratakse kindlaks "pädevad ametiasutused". Need hõlmavad liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, järgides laiahaardelist ja multidistsiplinaarset lähenemist, aga ka komisjoni, kes osaleb või koordineerib liikmesriikidevahelist vastastikust haldusabi ja informatsiooni vahetamist.Artikli 4 lõikes 2 viidatakse pädevate ametiasutuste sisesele staatusele, kehtestades reegli, et koostööd ei tohi takistada põhjusel, et neil on erinev staatus liikmesriikidesiseste õigusaktide alusel.II jaotis - Koostöö ülesanded: Artiklid 5 - 14II jaotis kehtestab halduskoostöö ja informatsiooni vahetamise sätted pädevate ametiasutuste vahel, kaasa arvatud komisjon.I peatükk - Vastastikune abi ja informatsiooni vahetamine1. jagu - Abi taotluse aluselArtikkel 5 kehtestab võimaluse abi taotlemiseks ja kohustuse nimetatud taotlusele vastamiseks. Selle artikli eesmärgiks on pädevate ametiasutuste vahelise koostöö hõlbustamine. See sätestab, kuidas informatsiooni kogutakse ja vahetatakse.Artikkel 6 järgib nõukogu määruse (EÜ) nr 515/97 artiklit 7, mis sätestab erivalve läbiviimise.Artikkel 7 kehtestab käitumisjuhised haldusalasteks järelepärimisteks pädevate ametiasutuste taotlusel ning taotluse esitanud ametiasutuse ametnike osalemise kohta selles järelepärimises.Artikkel 8 annab volitused pädeva ametiasutuse ametniku tegevuseks teises liikmesriigis, mis puudutab ligipääsu dokumentidele taotletud ametiasutuse kontorites - järgides samalaadseid sätteid nõukogu määruses (EÜ) nr 515/97 ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1798/2003.Artikli 11 lõige 1 sätestab komisjoni ligipääsu liikmesriikide andmetele tehingute kohta käibemaksualase informatsiooni vahetamise süsteemi (VIES) [12] kaudu. See lisab komisjoni koordineerimisvõimele olulise infoelemendi.[12]  VIES = käibemaksualase informatsiooni vahetamise süsteem, loodud nõukogu määrusega 218/92 ja jätkatud nõukogu määrusega 1798/2003.2. jagu - Spontaanne abiArtikkel 12 sätestab informatsiooni andmise komisjonile operatsioonide kohta, mis kehtestavad või tunduvad kehtestavat eeskirjade eiramise, s.t juhtumid, milles leitakse olevat eeskirjade eiramise kahtlus. Informatsiooni paneb kokku ja analüüsib komisjon, et pakkuda liikmesriikidele täiustatud informatsioonialast tuge ning koordineerimist.Artikkel 13 sätestab käitumisjuhised erivalve jaoks ilma erilise taotluseta käesoleva määruse eesmärkide täitmiseks ning vastava informatsiooni edastamise.Artikkel 14 kehtestab üldise informatsiooni edastamise juhised liikmesriikide poolt, et luua kelmusekindlad ühenduse õigusaktid ning võimaldada üleüldise, kogu ühendust katva kelmustevastase poliitika rakendamist.II peatükk - Informatsiooni kasutamineArtikkel 15 sisaldab samalaadset eeskirja nõukogu määruse (EÜ) 515/97 artiklis 12 sätestatule välja pakutud määruse alusel saadud dokumentide ja materjalide kasutamiseks tõendusmaterjalina haldusmenetluses või kohtuprotsessis, et tugevdada liikmesriikide juurdlustegevuse järeltoiminguid.Artikkel 16 hõlbustab komisjoni poolt kogutud informatsiooni vahetamist multidistsiplinaarse koostöö kontekstis.Artikkel 17 kindlustab, et kui eeskirjade eiramised on juba käesoleva määruse alusel olnud vastastikuse abi objektiks, hoiavad liikmesriigid komisjoni kursis oma järeltoimingutega.Artikkel 18 sätestab, et informatsiooni võib vahetada ja kasutada ainult käesoleva ettepandud määruse eesmärkideks teadmisvajaduse põhjal. Informatsiooni vahetamine peab olema korraldatud vastavuses konfidentsiaalsuse eeskirjadega ning on allutatud ametisaladusele.Artikkel 19 sisaldab kohustust - teatavatel tingimustel - käesoleva ettepandud määruse alusel kolmandast riigist saadud informatsiooni vahetamiseks selleks, et pakkuda ühenduse finantshuvide tõhusat kaitset.Artikkel 20 sätestab, et komisjonil on võimalus kasutada omaenda riskianalüüsi võimalusi, et pakkuda liikmesriikide ametiasutustele aruandeid ja riskiga seotud informatsiooni nende kelmustevastase võitlemise tõhususe suurendamiseks.Artikkel 21 sätestab rakendusmeetmed käesoleva ettepandud määruse täitmiseks. Rakenduseeskirjad võetakse vastu komisjoni poolt normatiivset korda järgides, nagu on sätestatud komiteemenetluse otsuses 1999/468/EÜ [13].[13]  EÜT L 187, 17.7.1999, lk 23.Artikkel 22 määrab kindlaks, et komisjoni abistab rakendamismeetmete vastuvõtmise eesmärgil regulatiivkomitee. Komitee teostab oma funktsioone koos komiteega nõukogu määruse (EÜ) nr 515/97 alusel, ilma et see piiraks teiste komiteede pädevust, eelkõige mis puudutab komiteed määruse nr 1798/2003 alusel. Komitee teeb koordineerimistööd lähedas koostöös teiste komiteedega.2004/0172 (COD)Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,vastastikuse haldusabi kohta ühenduse finantshuvide kaitseks kelmuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastuEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 280 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [14],[14]  ELT C [...], [...], p. [...].võttes arvesse kontrollikoja arvamust [15],[15]  ELT C [...], [...], p. [...].tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [16],[16]  ELT C [...], [...], p. [...].ning arvestades järgmist:(1) Ühendus ja liikmesriigid omistavad ühenduse finantshuvide kaitsele ning kelmuste ja muu ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemisele suurt tähtsust.(2) Ühenduse vastastikuse abistamise raamistik peaks lubama tihedat ja pidevat koostööd liikmesriikide pädevate ametiasutuste vahel ning ametiasutuste ja komisjoni vahel, et kaitsta ühenduse finantshuve kõikides ühenduse finantsvahendite ja kulutuste valdkondades.(3) Käesoleva määruse sätted ei tohiks mõjutada juurdluste läbiviimist Euroopa Pettustevastase Ameti poolt juurdlusvolitust kasutades ja vastavuses ettevaatusabinõudega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 1999. aasta 25. mai määruses (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta [17]. Käesoleva määruse ulatus peaks olema piiratud teatud abi, informatsiooni vahetamise ja koordineerimise vormidega, mis võivad eelneda või järgneda OLAFi juurdlustegevusele või nendega kaasneda.[17]  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.(4) Ühenduse uute meetmete kehtestamine ei tohiks mõjutada siseriikliku kriminaalseaduse kohaldamist ja vastastikuse abistamise eeskirju kriminaalasjades või siseriiklikku õigusemõistmist.(5) Riikidevahelise kelmuste ja muu ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemine nõuab täiustatud koordineerimist ühenduse tasandil, aga ka multidistsiplinaarset koostööd liikmesriikide ametiasutustega kelmuste ja muu ebaseadusliku tegevuse valdkonnas, mis on tihti seotud organiseeritud kuritegevuse struktuuridega ning kahjulikud ühenduse finantshuvidele. Käesolev määrus peaks veelgi enam lubama koostööd liikmesriikide kõikide pädevate ametiasutuste vahel ning ametiasutuste ja komisjoni vahel.(6) Käesoleva määruse sätted ei tohiks mõjutada ühenduse õigusakte, mis sätestavad spetsiifilisema või ulatuslikuma koostöö liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni vahel, näiteks nõukogu 1997. aasta 13. märtsi määrus (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks [18] ja nõukogu 2003. aasta 7. oktoobri määrus (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas ja määruse (EMÜ) nr 218/92 kehtetuks tunnistamise kohta [19].[18]  EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1. Määrus viimati muudetud määrusega (EÜ) nr. 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).[19]  ELT L 264, 15.10.2003, lk 1. Määrus viimati muudetud määrusega (EÜ) nr. 885/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 1).(7) Informatsiooni vahetamine on kelmuste ja muu ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemisel võtmeelemendiks. Liikmesriikide poolt komisjonile antavat informatsiooni peaks komisjon kasutama üleeuroopaliste kelmuste ja muu ebaseadusliku tegevuse kohta laiaulatusliku ülevaate koostamiseks ning selle ülevaate edastamiseks liikmesriikidele.(8) Kelmuste ja muu ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevusega, eriti riikidevahelistel juhtumite puhul, mis hõlmavad tihti organiseeritud rahvusvaheliste kelmuste skeeme kahes või enamas liikmesriigis, saab kõige efektiivsemalt takistada ja nende vastu võidelda, kui operatiivse, statistilise ja üldise iseloomuga informatsiooni analüüsitakse ja selle suhtes teostatakse riskianalüüs Euroopa tasandil, kasutades komisjoni teabekogumise ja riskianalüüsi võimalusi üldiselt ja eriti OLAFi omi.(9) Seoses võitlusega kelmuste ja muu ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu on vajalik ka adekvaatne tulemuste jälgimine. Seetõttu peab komisjoni poolt kogutud või edastatud info olema haldus- ja kohtumenetlustes tõendusmaterjalina lubatav.(10) Liikmesriikide pädevate ametkondade ja komisjoni vahelise eduka koostöö huvides peaks infovahetus olema korraldatud vastavalt konfidentsiaalsusreeglitele, kui informatsioon kuulub ametialase salastamise alla, samas tagades, et isiklike andmete töötlemisel uute reeglite kohaselt oleks tagatud nõutav andmekaitse.(11) tuleks pöörata piisavat tähelepanu ühenduse institutsioonide suhtes rakendatavatele andmekaitse eeskirjadele, mis on ette nähtud asutamislepingu artiklis 286 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta [20], samuti liikmesriikide suhtes rakendatavates eeskirjades vastavalt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivile 95/46/EÜ 24. oktoobrist 1995 üksikisiku kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta [21].[20]  ELT L 8, 12.1.2001, lk 1.[21]  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31; Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).(12) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused [22].[22]  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.(13) Kuna liikmesriigid ei suuda vajaliku tegevuse, nimelt kelmuste ja muu ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastase võitluse eesmärke piisaval määral täita, sest seda on tegevuse ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta tarvitusele meetmed vastavalt subsidiaarsuspõhimõttele, mida on kirjeldatud asutamislepingu artiklis 5. Proportsionaalsuspõhimõttele vastavalt, nagu selles artiklis on kirjeldatud, piirdutakse käesolevas määruses sellega, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks.(14) Käesolev määrus järgib põhiõigusi ja põhimõtteid, mis on esitatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I jaotisÜldsättedArtikkel 1ObjektKäesoleva määrusega kehtestatakse õiguslik raamistik vastastikuseks halduskoostööks ja infovahetuseks pädevate ametiasutuste, samuti nende ametiasutuste ja komisjoni vahel, et tagada ühenduse finantshuvide adekvaatne ja efektiivne kaitse kelmuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu.Artikkel 2Rakendusala1. Käesolevat määrust kohaldatakse pettuse ja muu ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse juhtumite puhul, mis on ühenduse tasandil erilise tähtsusega.Liikmesriigid võivad vastavalt käesolevale määrusele informatsiooni vahetada ja abi anda muudel juhtudel, kui nad peavad sellist infovahetust ja abiandmist ühenduse tasandil vajalikuks, et võidelda kelmuste ja muu ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu.2. Käesoleva määruse sätteid ei kohaldata määral, mil ühenduse õigusaktid tagaksid spetsiifilisema koostöö liikmesriikide vahel või liikmesriikide ja komisjoni vahel, või annaksid laiema ligipääsu komisjoni informatsioonile.Ennekõike ei mõjuta see määrus määruse (EÜ) nr 515/97 rakendamist ega liikmesriikidevahelist koostööd määruse (EÜ) nr 1798/2003 raames.3. Käesolev määrus ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1073/1999 rakendamist.4. Käesolev määrus ei mõjuta siseriikliku kriminaalõiguse ega vastastikuse abi eeskirjade rakendamist kriminaalküsimustes ega ka siseriiklikku õigusemõistmist.5. Käesolevas määruses antud kohustus abi anda ei kata info edastamist ega dokumentide saamist pädevate haldusasutuste poolt, kes tegutsevad õigusasutuse volitusega või tema taotlusel.Kuid abi taotlemise korral edastatakse selline informatsioon või dokumendid siis, kui õigusasutus, kellega küsimuses konsulteeritakse, annab oma nõusoleku.Artikkel 3MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:1. "Eeskirjade eiramine" tähendab kelmust ja igasugust muud ebaseaduslikku tegevust, millel on eriline tähtsus ühenduse tasandil ning mis kahjustab ühenduse finantshuve, eelkõige:(a) ühenduse õiguse mis tahes sätte rikkumist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu,, kaasa arvatud ühenduse õigusaktide sätete alla kuuluvate lepingute rikkumine, mis kahjustab või kahjustaks ühenduse üldeelarvet või ühenduse juhitavaid eelarveid kas otse ühenduste nimel kogutud omavahenditest laekunud tulu vähenemise või kaotamise või põhjendamatu kuluartikli tõttu; või(b) igasugust käibemaksuga seotud õigusaktide rikkumist, nagu on märgitud nõukogu direktiivis 77/388/EMÜ [23], millel oleks olnud või oleks ühenduste omavahendeid kahandav mõju, nagu on märgitud nõukogu määruses 1553/89 (EMÜ, Euratom) [24], või[23]  EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1.[24]  EÜT L 155, 7.6.1989, lk 9.(c) rahapesu nõukogu direktiivi 91/308/EMÜ [25] artikli 1 alapunkti c tähenduses seoses rikkumise tagajärjel saadud tuludega, millele on viidatud käesoleva punkti alapunktides a ja b.[25]  EÜT L 166, 28.6.1991, lk 77.2. "Ühenduse tasandil erilise tähtsusega eeskirjade eiramine" tähendab eeskirjade rikkumist:(a) millel on või võib olla tagajärgi teistes liikmesriikides või seoseid teistes liikmesriikides teostatavate toimingutega; ja(b) mis võivad tõenäoliselt asjaga seotud liikmesriikides põhjustada üleüldist rahalist kahju, mis on suurem kui 500 000 eurot käibemaksu alal, või tuua teistes käesoleva määrusega hõlmatud juhtudel endaga kaasa kahjusid ühenduse finantshuvidele suuruses 100 000 eurot või rohkem. Rahapesu korral kehtib künnis põhirikkumiste puhul.3. "Käibemaksuga seotud õigusaktid" tähendavad kõiki ühenduse sätteid, mis reguleerivad käibemaksu ja liikmesriikide poolt vastuvõetud seadusi ja määrusi, et järgida ühenduse sätteid.4. "Taotlev ametiasutus" tähendab pädevat ametiasutust, kes taotleb abi.5. "Taotluse saanud ametiasutus" tähendab pädevat ametiasutust, kes on saanud vastastikuse abi taotluse.6. "Haldusalane järelepärimine" tähendab kõiki kontrollimisi, järelepärimisi ja teisi tegevusi, mida teostab pädev ametiasutus oma ülesannete täitmisel eesmärgiga tuvastada, kas eeskirjade eiramist on toimunud, välja arvatud tegevus, mis on ette võetud õigusasutuse nõudmisel või otsesel volitusel.7. "Finantsinformatsioon" tähendab kahtlaste tehingute kohta käivat informatsiooni, mille pädev siseriiklik kontaktpunkt on saanud vastavalt direktiivile 91/308/EMÜ, ja muud informatsiooni, mis on asjakohane käesoleva määrusega hõlmatud eeskirjade eiramisega seotud finantstehingutele jälile saamisega.8. "Pädevad ametiasutused" tähendavad artikli 4 lõikes 1 nimetatud siseriiklikke või ühenduse ametiasutusi.Punkti 2 alapunktis b sätestatud künnist võib muuta artikli 22 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt.Artikkel 4Pädevad ametiasutused1. Koostöö käesoleva määruse raames hõlmab järgmisi pädevaid ametiasutusi, kes tegutsevad oma volituste piires:(a) Liikmesriikide ametiasutused:(i) kes on otseselt vastutavad ühenduse eelarvest tulevate finantsreservide haldamise eest ning kes on asjakohase ühenduse ja siseriikliku õiguse alusel selleks määratud;(ii) kes on rakendatavate haldusaktide siseriiklike sätete alusel vastutavad kelmuste ja muu ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse ennetamise ja sellega võitlemise eest;(iii) kes on loetletud määruses (EÜ) nr 1798/2003 pädevate asutustena, nimetatud määruse kohaselt määratud kesksed sideorganid ja sideuksused, teised käibemaksukelmuste uurimiseks pädevad asutused või nõukogu direktiivis 92/12/EMÜ [26] kirjeldatud pädevad ametiasutused, kuivõrd kogutud informatsioon võib tõendada käibemaksukelmusi, või[26]  EÜT L 76, 23.3.1992 lk. 1.(iv) kes on liikmesriikide poolt loodud kui "finantsluure üksused" vastavalt nõukogu otsusele 2000/642/JSK [27], et koguda ja analüüsida direktiivi 91/308/EMÜ tingimuste raames saadud informatsiooni;[27]  EÜT L 271, 24.10.2000, lk 4.(b) komisjon, kaasa arvatud Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF).2. Liikmesriigid võtavad tarvitusele vajalikud meetmed, tagamaks informatsiooni vahetuse oma pädevate ametiasutuste vahel, hoolimata nende pädevusvaldkonnast ja siseriiklikust staatusest, samuti ametiasutuste ja komisjoni vahel.II jaotisKoostöö ülesanded1. peatükk - Vastastikune abi ja informatsiooni vahetamineI Jacu - Abi taotluse aluselArtikkel 5Abi taotluse alusel1. Pädevad ametkonnad abistavad üksteist taotluse korral, et eeskirjade eiramist ennetada ja tuvastada. Taotleva ametkonna nõudmisel edastab taotluse saanud ametiasutus, määral, mil see on vajalik rahuldamaks taotluse vajadusi ja kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega, taotluse esitanud ametiasutusele kogu asjakohase informatsiooni, mis on vajalik eeskirjade eiramise ennetamiseks ja tuvastamiseks. Esitatav info hõlmab infot eeskirju eiravatest toimingutest, samuti finantsinformatsiooni nii põhitegevusestkui ka asjasse segatud füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta.2. Selleks et soovitavat informatsiooni kätte saada, tegutseb taotluse saanud ametiasutus või appi palutud haldusasutus samal viisil nagu ta toimiks iseseisvalt või teise oma liikmesriigi ametiasutuse nõudmisel.3. Taotluse saanud ametiasutus teeb kättesaadavaks igasuguse tema valduses oleva või tema poolt saadud informatsiooni seoses tuvastatud või planeeritava toimingu või tehinguga, mis on või mis taotleja ametiasutuse meelest võib olla eeskirjade eiramine või vajaduse korral puudutavad vastavalt artiklile 6 teostatud erijärelevalve avastusi.Ta edastab taotluse esitanud ametiasutusele kõik tõendid, dokumendid või nende ametlikult kinnitatud koopiad, mis on tema valduses või mille ta on enda valdusesse saanud. Kuid originaaldokumendid ja esemed edastatakse ainult siis, kui see ei riku liikmesriigis kehtivaid õigusakte, millele taotluse saanud ametiasutus tugineb.4. Abi- ja infovahetuse taotlusele lisatakse lühike teadaanne faktide kohta, mis on taotlevale ametiasutusele teada.5. Kui taotlev ametiasutus adresseerib oma nõude ametiasutusele, kes ei ole pädev nõutud abi andma, edastab see ametiasutus nõude viivitamatult pädevale ametiasutusele.Artikkel 6ErijälgimineTaotleva ametiasutuse nõudmisel tegeleb taotluse saanud ametiasutus nii palju kui võimalik erijälgimisega või korraldab erijälgimise, mida tema tegevuspiirkonnas teostatakse:(a) inimeste üle ja eelkõige nende tegevuse üle, kui leidub piisav alus uskuda, et nad tegelevad eeskirjade eiramisega;(b) kohtade üle, kus kaupu säilitatakse sellisel viisil, mis annab alust arvata, et neid kavatsetakse kasutada toimingutes, kus võib esineda eeskirjade rikkumist;(c) kaupade liikumise üle, mille suhtes on viiteid, et nad võivad olla võimaliku eeskirjade eiramise objektiks;(d) transpordivahendite üle ja finantstehingute üle, mille puhul on piisavalt alust uskuda, et neid kasutatakse eeskirjade eiramiseks.Artikkel 7Haldusjuurdlus taotluse korral1. Taotleva ametiasutuse nõudmisel teostab taotluse saanud ametiasutus haldusjuurdluse seoses tegevusega, mis moodustab või mis taotlust esitava ametiasutuse meelest moodustab eeskirjade eiramise, või korraldab sellise juurdluse teostamise.Taotluse saanud ametiasutus või appi palutud haldusasutus viib haldusjuurdlused läbi samal viisil nagu ta toimiks iseseisvalt või mõne muu oma riigi ametiasutuse nõudmisel. Ta edastab juurdluse tulemused taotluse esitanud ametiasutusele.2. Taotluse esitanud ametiasutuse ja taotluse saanud ametiasutuse kokkuleppel võivad taotleva ametiasutuse poolt määratud ametnikud olla esimeses lõikes kirjeldatud haldusjuurdluse juures. Juurdlus teostatakse siiski igal juhul taotluse saanud ametiasutuse töötajate poolt.Taotleva ametiasutuse töötajad ei tohi omal algatusel taotluse saanud ametiasutuse töötajatele antud järelevalvevolitusi üle võtta; kuid neile tagatakse juurdepääs samadesse ruumidesse ja samadele dokumentidele nagu viimati mainitutele ning seda liikmesriikide ametnike kaudu ja ainsa eesmärgiga viia läbi haldusjuurdlust.3. Kuivõrd siseriiklikud sätted seoses kriminaalmenetlusega annavad teatud toimingute sooritamise õiguse ainult siseriikliku seadusega ametisse määratud ametnikele, ei tohi taotleva ametiasutuse töötajad neist toimingutes osaleda. Mitte mingil juhul ei osale nad ruumide läbiotsimises või ametlikel ülekuulamistel, mis kuuluvad kriminaalseadustiku alla.Artikkel 8Ametnike tegevus teises liikmesriigis või missioonil liikmesriigisKokkuleppel taotleva ametiasutuse ja taotluse saanud ametiasutuse vahel ning kooskõlas viimase poolt kehtestatud korraldustega võivad taotleva ametiasutuse poolt vormikohaselt volitatud ametnikud saada büroodest, kus tegutsevad taotluse saanud liikmesriigi ametiasutuse esindajad, informatsiooni eeskirjade eiramise kohta.Info peab olema taotleva ametiasutuse jaoks vajalik ja tulenema dokumentidest, millele eelpool mainitud büroode ametnikel on juurdepääs.Taotleva ametiasutuse ametnikel on luba neist dokumentidest koopiaid teha.Artikkel 9Ametnike kirjalik volitusTaotleva ametiasutuse ametnikud, kes viibivad teises liikmesriigis või missioonil liikmesriigis vastavalt artiklile 7 ja 8, peavad igal hetkel olema võimelised esitama kirjaliku volituse, kus on ära märgitud nende isik ja nende ametiülesanded.Artikkel 10Abi ja info andmise tähtaeg1. Taotluse saanud ametiasutus annab artiklis 5 ja 7 kirjeldatud informatsiooni ja abi nii kiiresti kui võimalik ja mitte hiljem kui kuus nädalat pärast taotluse kättesaamist. Juhul kui kõnesolev informatsioon on juba taotluse saanud ametiasutuse valduses, on tähtaeg neli nädalat.2. Erijuhtudel võivad taotlev ja taotluse saanud ametiasutus leppida kokku lõikes 1 sätestatust erineva tähtaja.3. Kui taotluse saanud ametiasutus ei ole võimeline taotlusele tähtaja jooksul vastama, informeerib ta taotlevat ametiasutust kohe põhjustest, miks see võimalik ei ole, ja teatab, millal ta saab vastuse saata.Artikkel 11Käibemaksu andmed1. Eesmärgil anda operatiivset ja tehnilist abi ning vajaduse korral aidata liikmesriikide pädevatel ametiasutustel artikli 3 lõike 1 punktis b kirjeldatud eeskirjade rikkumist tuvastada ja uurida, võimaldatakse komisjonile ligipääs liikmesriikide dokumentatsioonile, mida hoitakse siseriiklikes andmebaasides, nagu on kirjeldatud määruse (EÜ) nr 1798/2003 artiklis 22.Selle juurdepääsuga seotud täpsed eeskirjad, kaasa arvatud konfidentsiaalsuse ja andmekaitse eeskirjad ning liikmesriikide dokumentatsioonist saadud informatsiooni kasutamine vastavad artikli 22 lõikes 2 kirjeldatud menetluskorrale.2. Kui asi puudutab tõendeid eeskirjade rikkumisest artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses, edastavad liikmesriikide ametiasutused direktiivi 92/12/EMÜ põhjal kogutud informatsiooni komisjonile.II jagu - Omaalgatuslik abiArtikkel 12Info andmine toimingute ja tehingute kohta1. Liikmesriikide pädevad ametiasutused edastavad komisjonile ilma eelneva nõudmiseta igasuguse asjaga seotud informatsiooni seoses toimingute või tehingutega, mis moodustavad või paistavad moodustavat eeskirjade rikkumise.2. Sobiva tehnilise toe abil analüüsib komisjon saadud informatsiooni ja edastab liikmesriikidele vastavad analüüsitulemused, eesmärgiga anda tehnilist ja operatiivset abi eeskirjade eiramise tuvastamisel ja uurimisel. Kui komisjon leiab, et ühes või enamas liikmesriigis on toimunud eeskirjade rikkumine, informeerib ta sellest liikmesriike, keda see puudutab.3. Liikmesriikide ja komisjoni vaheline kohustus omaalgatuslikult finantsküsimusi puudutavat informatsiooni vahetada kehtib hoolimata sellest, kas tehing toimub ühekordse toiminguna või mitme toiminguna, mis tunduvad omavahel seotud olevat.4. Konfidentsiaalsuse ja andmekaitse reeglid võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 2 kirjeldatud menetlusele.Artikkel 13Erijärelevalve ilma taotlusetaKui liikmesriigi pädev ametiasutus leiab, et see on vajalik ühenduse finantshuvide kaitseks eeskirjade eiramise vastu, siis ta:(a) teostab või korraldab erijärelevalvet, mida kirjeldati artiklis 6;(b) edastab komisjonile ja vajaduse korral asjassepuutuvate liikmesriikide pädevale ametiasutuseale kogu informatsiooni, mis tema valduses on, eelkõige aruanded ja muud dokumendid või nende ametlikult kinnitatud koopiad seoses toimingutega, mis moodustavad või tunduvad moodustavat ühenduse finantshuve kahjustava tegevuse.Artikkel 14Üldise informatsiooni edastamine1. Liikmesriikide pädev ametiasutus edastab komisjonile eeskirjade eiramise uute mooduste, võimaluste, meetodite ja tavade, samuti eeskirjade eiramise ennetamise ja tuvastamise kohta uut informatsiooni, mis võib kaasa aidata sellekohaste õigusaktide kelmusekindlaks muutmisele, niipea kui selline informatsioon nendeni jõuab.2. Komisjon edastab iga liikmesriigi pädevale ametiasutusele niipea kui võimalik informatsiooni, mis aitaks neil eeskirjade eiramist ennetada ja asjassepuutuvaid õigusakte jõustada.2. peatükkInformatsiooni kasutamineArtikkel 15Kasutamine tõendusmaterjalinaLeiud, tõendid, informatsioon, dokumendid, ametlikult kinnitatud koopiad ja kõik luureandmed, mis on pädevale ametiasutusele artiklis 5, 6, 7 ja 12 kirjeldatud abiandmise käigus edastatud, moodustavad lubatava tõendusmaterjali ükskõik millise liikmesriigi haldus- või õigusmenetluses samamoodi nagu siis, kui nad oleksid selle liikmesriigi poolt hangitud, kus menetlus toimub.Artikkel 16InfovahetusKomisjon võib käesoleva määruse või mõne teise komisjoni sätte põhjal saadud informatsiooni vahetada teiste pädevate ametiasutustega, olles kooskõlas selle määrusega ja selle otstarbel ja sellises ulatuses, et see infovahetus vastaks ühenduse sätetele, mis kehtestavad informatsiooni hankimise reeglid.Artikkel 17JärelkontrollLiikmesriikide pädevad ametiasutused informeerivad komisjoni uutest asjaoludest seoses käesoleva määruse põhjal saadetud infoga ja läbiviidud haldusjuurdlustega ning eelkõige alustatud kohtulike või haldusmenetlustega, kui see on siseriikliku kriminaalõigusega kooskõlas.Artikkel 18Konfidentsiaalsuse eeskirjad ja andmekaitse1. Käesoleva määruse raames ükskõik millises vormis edastatud või saadud informatsioon kuulub ametialase salastatuse alla ja on kaitstud samamoodi, nagu samasugust informatsiooni kaitsevad informatsiooni saanud liikmesriigi siseriiklikud õigusaktid ja ühenduse institutsioonide ja asutuste vastavad sätted.Sellist informatsiooni on võimalik edastada ainult neile isikutele või ametiasutustele, kes kuuluvad ühenduse või liikmesriikide institutsioonidesse ja kelle ametiülesanded nõuavad, et nad oleksid sellest teadlikud, ning seda ei või kasutada muul otstarbel kui ainult ühenduse finantshuvide kaitse efektiivseks tagamiseks.2. Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et vastavalt käesolevale määrusele isikuandmeid töödeldes järgitakse ühenduse ja siseriiklikke andmekaitse eeskirju, eriti neid, mis on kehtestatud direktiiviga 95/46/EÜ ja vajaduse korral määrusega (EÜ) nr 45/2001.Enne artiklites 11 lg 1, 12 lg 4 ja 21 kirjeldatud rakenduseeskirjade vastuvõtmist konsulteeritakse Euroopa andmekaitseinspektoriga.Artikkel 19Suhted kolmandate riikidega1. Liikmesriigi või komisjoni poolt kolmandast riigist saadud informatsioon, mis kuulub käesoleva määruse valdkonda, edastatakse liikmesriigi pädevale ametiasutusele või komisjonile, kui see võib aidata neil eeskirjade eiramist ennetada või selle vastu võidelda.2. Eeldusel, et kõnesolev kolmas riik on võtnud seadusliku kohustuse anda nõutavat abi seoses tõendite kogumisega, tõestamaks arvatavalt eeskirjade rikkumist moodustavate operatsioonide ebaseaduslikku iseloomu, võib käesoleva määruse raames kogutud informatsiooni edastada sellele kolmandale riigile kui kõnesolevas tegevuses osalejale, tingimusel et saavutatakse kokkulepe infot edastava pädeva ametiasutusega kooskõlas nende siseriiklike sätetega seoses isikuandmete kaitsega ning direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 25 ja 26 ning vajaduse korral ka määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 9.Artikkel 20Komisjoni poolt teostatav riskianalüüsKomisjon võib kasutada igasugust liikmesriikide poolt käesoleva määruse raames edastatud üldise või operatiivse iseloomuga informatsiooni, et teha vastavat infotehnoloogilist tuge kasutades strateegilisi ja taktikalisi riskianalüüse, mille tulemusena koostatakse luureandmetel põhinevaid aruandeid ja hoiatusi, eesmärgiga tõsta teadlikkust seoses tuvastatud ohtudega ja seega parandada pädevate siseriiklike ametkondade ja komisjoni vastavate operatiivsete sekkumiste efektiivsust, mis nende pädevusvaldkonda kuuluvad.III jaotisLõppsättedArtikkel 21Eeskirjade rakendamineI peatüki 2. jaos ette nähtud täpsed rakenduseeskirjad vastastikuse abi ja infovahetuse kohta võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 2 kirjeldatud menetlusele.Lisaks artikli 11 lõike 1 2. lõigus ja artikli 12 lõikes 4 nimetatule võivad eeskirjad hõlmata eelkõige:(a) eeskirjade eiramist artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses;(b) eeskirjade eiramist artikli 3 lõike 1 punkti c tähenduses;(c) eeskirjade eiramist struktuurifondide sektoris.Artikkel 22Komitee1. Komisjoni abistab komitee (edaspidi "komitee"), mis on moodustatud vastavalt määruse (EÜ) nr 515/97 artiklile 43.2. Kui viidatakse sellele lõikele, rakendatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, arvestades artikli 8 sätteid.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 kirjeldatud periood on kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma protseduurireeglid.Artikkel 23HindamisaruanneIga kolme aasta tagant pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva esitab komisjon Euroopa Parlamendile, kontrollikojale ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta.Artikkel 24JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[...] [...]LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTPolicy area(s): Anti-fraudActivities: Mutual administrative cooperation and exchange of informationTitle of action: Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on mutual administrative assistance for the protection of the financial interests of the Community against fraud and any other illegal activities1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)24.0106 (fight against fraud)2. OVERALL FIGURES:2.1. Total allocation for action (Part B): EUR million for commitment: -2.2. Period of application: From entering into force on.2.3. Overall multi-annual estimate of expenditure(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1) - (not applicable see point 5.1.1)EUR million (to three decimal places)>TABELPOSITION>(b) Technical and administrative assistance and support expenditure(see point 6.1.2)>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure(see points 7.2 and 7.3)>TABELPOSITION>(The first two years include each an amount of EUR 100 000 for the development of information systems for internal use of the Commission, see point 7.3)>TABELPOSITION>2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective[X] Proposal is compatible with existing financial programming.2.5. Financial impact on revenue:[X] Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)3. BUDGET CHARACTERISTICS>TABELPOSITION>4. LEGAL BASISArticle 280(4) of the EC Treaty.5. DESCRIPTION AND GROUNDS5.1. Need for Community intervention5.1.1. Objectives pursuedThe initiative for a regulation on the basis of article 280 of the EC Treaty concerns a framework dedicated to administrative mutual assistance necessary to strengthen the protection of the financial interests of the Community.For the purpose of the protection of the financial interests of the Community the Member States and the Commission shall assist each other and exchange information in particular in the field of money laundering of the proceeds of EC fraud, of fraud on VAT and any other illegal activities detrimental to the Community's financial interests in particular those in the field of structural funds.BackgroundFraud and any other illegal activities affecting the financial interests of the Community warrant a more comprehensive framework for administrative cooperation between Member States authorities and with the Commission. This is reflected by the Commission's firm commitment to the fight against fraud in order to protect the Community's financial interests which is clearly demonstrated in its Communication, adopted on 28 June 2000, on an overall strategic approach for the protection of the Community's financial interests and the fight against fraud [28]. This approach underlines the importance of an overall anti-fraud legislative policy by following a horizontal and cross-pillar legislative approach. This legislative policy must be given concrete expression with the drawing up of specific rules, in particular for information exchanges, and close and regular cooperation between the Member States and between the latter and the Commission.[28]  Communication from the Commission, Protection of the Communities' financial interests, The fight against fraud - For an overall strategic approach, COM(2000) 358 final. See especially paragraph 1 and 1.2.2 of this communication. The Council (ECOFIN) adopted this communication on 17 July 2000 and the European Parliament, which approved the guidelines. The Parliament approved the guidelines presented in its Resolution of 13 December 2000.On the basis of this legislative policy the Commission mentions in its working programme for 2003 the preparation of a proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a cooperation mechanism between the competent authorities of the member States and the Commission in order to ensure the protection of the Community's financial interests against illegal activities including matters such as VAT fraud, money laundering and other financial transactions in relation to the proceeds of EC fraud as well as any other illegal activities detrimental to the Community's financial interests in particular concerning fraud concerning structural funds.The Commission has reiterated in its Communication containing an Action Plan for 2001-2003 [29], the importance of reinforcing cooperation to prevent money laundering of proceeds from fraud and any other illegal activities detrimental to the Community's financial interests and VAT fraud in order to be able to realise an effective action against organised crime, particularly economic and financial crime (including fraud and money laundering). To combat this type of crime, the European Union should take co-ordinated action and have a strategy of cooperation and mutual information between all public partners in addition to existing programmes as Fiscalis in the sector of VAT.[29]  Adopted by the Commission on 23 May 2001, COM(2001) 254 final. See especially paragraph 2.2.1.5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation NOT APPLICABLE5.1.3. Measures taken following ex post evaluation NOT APPLICABLE5.2. Action envisaged and budget intervention arrangementsNOT APPLICABLE: see point 5.1.1.5.3. Methods of implementationNOT APPLICABLE: see point 5.1.1.6. FINANCIAL IMPACTNOT APPLICABLE: see point 5.1.1.6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)(The method of calculating the total amounts set out in the table below must be explained by the breakdown in Table 6.2.)6.1.1. Financial interventionCommitments (in EUR million to three decimal places)>TABELPOSITION>6.2. Calculation of costs by measure envisaged in Part B (over the entire programming period)7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE7.1. Impact on human resources>TABELPOSITION>7.2. Overall financial impact of human resources>TABELPOSITION>The amounts are total expenditure for twelve months.7.3. Other administrative expenditure deriving from the action>TABELPOSITION>The amounts are total expenditure for twelve months.1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.I. Annual total (7.2 + 7.3)//  EUR 1 851 340 (year 1 and 2)EUR 1 751 340(from year 3)II. Duration of action  //  does not applyIII. Total cost of action (I x II)  //  does not applyThe needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure.8. FOLLOW-UP AND EVALUATION8.1. Follow-up arrangementsThe Committee shall adopt an implementing regulation following the comitology procedure in order to determine the relevant implementing modalities of mutual assistance and exchange of information in specific areas covered by the proposed regulation.8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluationEvery three years after the date of entry into force of the regulation, the Commission shall report to the European Parliament, the Court of Auditors and the Council on the application of the measures provided for in the regulation.9. ANTI-FRAUD MEASURESNOT APPLICABLE.