Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0341

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes  /* KOM/2008/0341 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 6.6.2008KOM(2008) 341 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes(komisjoni esitatud)-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005, (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist.-  Üldine taustKäesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu 10. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1011/2002, millega Hiina Rahvavabariigist pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.1.  KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE2.  Konsulteerimine huvitatud isikutegaUurimisega seotud huvitatud isikutel on algmääruse sätete kohaselt juba uurimise ajal olnud võimalus oma huvisid kaitsta.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.-  Mõju hindamineKäesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.Algmääruses ei nähta ette mõju üldist hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu.3.  ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG4.  Kavandatud meetmete kokkuvõteKomisjon teatas 13. juunil 2007 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (ELT C 131, 13.6.2007, algatamisteade (2007/C 131/09), lk 14) aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 seoses Hiina Rahvavabariigist pärit pulbrilise aktiivsöe impordiga ühendusse.Dumpinguvastane menetlus algatati läbivaatamistaotluse põhjal, mille Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) esitas 12. märtsil 2007 tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50% ühenduse pulbrilise aktiivsöe kogutoodangust.Lisatud komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta sisaldab uurimise järeldusi kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise kohta ja selle kohta, kas dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus ühenduse üldiste huvidega.Nõukogule tehakse ettepanek võtta vastu lisatud määruse ettepanek, mis tuleb avaldada Euroopa Liidu Teatajas .-  Õiguslik alusNõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustelAsjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest .eespool nimetatud algmääruses ei ole ette nähtud muid võimalusi.5.  MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1. MENETLUS1.1. Kehtivad meetmed(1) Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) 3. juuni 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 1006/96[2] Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu suurusega 323 eurot tonni kohta.(2) Nõukogu kehtestas pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist (edaspidi „esimene aegumise läbivaatamine”) 10. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1011/2002[3] Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes uuesti lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.1.2. Läbivaatamistaotlus (käesolev uurimine)(3) Komisjon sai pärast eelseisva aegumise teate[4] avaldamist 12. märtsil 2007 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise taotluse.(4) Taotluse esitas Euroopa Keemiatööstuse nõukogu (CEFIC, edaspidi „taotluse esitaja”) kahe tootja nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50% ühenduse pulbrilise aktiivsöe kogutoodangust. Taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.(5) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, algatas komisjon 13. juunil 2007 käesoleva menetluse, avaldades Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teadaande (edaspidi „algatamisteade”)[5].1.3. Uurimisega seotud isikud(6) Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult eksportijatele/tootjatele, ekspordiriigi esindajatele, importijatele, tarnijatele, tootjatele, ühenduse kasutajatele ja taotluse esitajale. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.a) Hiina eksportijate/tootjate väljavõtteline uuring(7) Hiina eksportijate/tootjate ilmse suure arvu (läbivaatamistaotluses on nimetatud 132) tõttu peeti asjakohaseks uurida, kas aegumise läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eksportijatel/tootjatel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 endast 15 päeva jooksul pärast aegumise läbivaatamise algatamist teada anda ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuid ükski eksportija/tootja ei vastanud pärast algatamisteate avaldamist valimi moodustamiseks esitatud küsimustele ega andnud endast ka muul moel teada ja seega eksportijate/tootjate väljavõttelist uuringut ei kasutatud.b) Ühenduse importijate väljavõtteline uuring(8) Ühenduse importijate ilmse suure arvu (läbivaatamistaotluses on nimetatud 33) tõttu peeti asjakohaseks uurida, kas aegumise läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti ühenduse importijatel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 endast 15 päeva jooksul pärast aegumise läbivaatamise algatamist teada anda ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.(9) Kuid kuna 33 importijast, kellega võeti ühendust, vastas valimi moodustamiseks esitatud küsimustele ainult kolm importijat, otsustati, et väljavõttelise uuringu kasutamine ei ole käesoleval juhul õigustatud.1.4. Küsimustikud ja kontroll(10) Küsimustikud saadeti ekspordiriigi esindajatele ning kõikidele teadaolevatele importijatele, tarnijatele, tootjatele, ühenduse kasutajatele ja võrdlusriigi Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”) tootjatele (vt põhjendusi 22–24).(11) Küsimustikele saadi täielikud vastused kolmelt ühenduse tootmisharule toorainete tarnijalt, kolmelt kasutajalt, kahelt läbivaatamistaotlust toetavalt ühenduse tootjalt, ühelt menetluse vastu olevalt tootjalt ja ühelt võrdlusriigi tootjalt. Ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd.(12) Komisjon kogus ja kontrollis kogu analüüsiks vajalikku teavet ning tegi kontrollkäigud järgmistesse äriühingutesse:a) ühenduse tootjad- Norit B.V., Amersfoort, Madalmaad, ja Glasgow, Ühendkuningriik- CECA S.A., Pariis ja Bordeaux, Prantsusmaa.b) muu tootja- Chemviron Carbon S.A., Feluy, Belgiac) ühenduse tarnijad- Klasmann & Deilmann GmbH, Geeste, Alam-Saksi liidumaa, Saksamaa- Rheinbraun Brennstoff GmbH, Köln, Saksamaa- WTL International Ltd., Macclesfield, Cheshire, Ühendkuningriikd) võrdlusriigi tootja- Norit Americas Inc., Marshall, Texas, USA1.5. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood(13) Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).(14) Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE(15) Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgse uurimise ja sellele järgnenud aegumise läbivaatamise käigus, s.o pulbriline aktiivsüsi, mis kuulub praegu CN-koodi ex 3802 10 00 alla. Pulbriline aktiivsüsi on mikropoorne süsinik, mida saadakse mitmesugustest toorainetest nagu kivisüsi, ligniit, turvas, puit, oliivikivid või kookospähkli koored, mida aktiveeritakse auru või keemilise protsessi abil. Pulbriline aktiivsüsi on väga peen pulber. Aktiivsütt müüakse ka graanulitena (edaspidi „granuleeritud aktiivsüsi”), mida kehtivad meetmed ega käesolev läbivaatamine ei hõlma.(16) Nagu eelmine aegumise läbivaatamine kinnitas, sisaldab pulbriline aktiivsüsi määratluse kohaselt vähemalt 90 massiprotsenti (% m/m) kuni 0,5 mm suuruseid osakesi.(17) Pulbrilise aktiivsöe üldised kasutusalad on vee puhastamine (joogi- ja heitvesi), gaaside ja õhu puhastamine, lahustite taaskasutamine, suhkru, taimeõlide ja rasvade värvitustamine ning mitmesuguste toodete desodoreerimine ja puhastamine keemiatööstuses (nt orgaanilised happed), ravimistööstuses (nt seedetrakti raviks ettenähtud kapslid) ja toiduainetööstuses (nt alkohol ja karastusjoogid).(18) Käesolev uurimine on kinnitanud, et ühenduse tootjate poolt toodetav ja müüdav pulbriline aktiivsüsi, Hiinast imporditav pulbriline aktiivsüsi ning võrdlusriigis (USA) toodetav ja müüdav pulbriline aktiivsüsi on samade füüsikaliste ja tehniliste põhiomadustega ning igas suhtes identsed. Seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.3. DUMPINGU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS3.1. Sissejuhatavad märkused(19) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt on aegumise läbivaatamise eesmärk teha kindlaks, kas meetmete aegumine võib tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.(20) Alguses uuriti, kui suured olid kogused, mida läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühendusse eksporditi. Tuleb märkida, et kuna käesoleva uurimise käigus ei teinud koostööd ükski Hiina eksportiv tootja ega ühenduse importija, tehti ekspordiandmed kindlaks kooskõlas algmääruse artikliga 18, st kättesaadava teabe alusel. Seoses sellega meenutatakse, et ükski Hiina eksportiv tootja ega ühenduse importija ei teinud koostööd ka esimese aegumise läbivaatamise käigus. Alates lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisest 1996. aastal on siiski olemas pulbrilise aktiivsöe importi käsitlev Eurostati statistika. Seda statistikat kinnitavad ühenduse tootmisharu esitatud turu-uuringute andmed. Sellest lähtuvalt ja muu usaldusväärse teabe puudumisel kasutati kõnealust statistikat. Statistika andmetel imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast ühendusse ligikaudu 529 tonni pulbrilist aktiivsütt. See kogus on enne meetmete kehtestamist ühendusse imporditud kogusega võrreldes väike, kuid moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski üle 1% ühenduse pulbrilise aktiivsöe tarbimisest. Sellegipoolest arvutati dumpingu ligikaudne suurus.3.2. Dumpingu jätkumise tõenäosus(21) Seoses dumpingu jätkumise tõenäosusega uuriti, kas sel hetkel eksporditi Hiinast dumpinguhinnaga. Seda tehti seetõttu, et kui dumping praegu esineb, võib see olla oluline märk dumpingu tõenäolisest jätkumisest tulevikus, kui meetmetel lastakse aeguda.a) Võrdlusriik(22) Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, määrati normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt valitud asjakohasest kolmandast riigist saadud andmete põhjal.(23) Esialgses uurimises ja esimeses aegumise läbivaatamises valiti sobivaks võrdlusriigiks USA. Nagu algatamisteates osutatud, kavatses komisjon kasutada USAd sobiva võrdlusriigina ka käesolevas aegumise läbivaatamises. Seoses sellega näitas uurimine, et USA on kõige sobivam võrdlusriik järgmistel põhjustel:USA on üks maailma suurimaid pulbrilise aktiivsöe tootjaid. Koostööd teinud USA tootja ja ühenduse tootjate poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmed näitasid, et USA ja ühenduse tootmismaht on võrreldav. Peale selle leiti, nagu põhjenduses (17) on märgitud, et USAs toodetav ja müüdav pulbriline aktiivsüsi ning Hiinas toodetav ja ühendusse eksporditav pulbriline aktiivsüsi on samasugused tooted. USA koostööd teinud tootja omamaine müük oli (mahu poolest) tüüpiline, võrreldes Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordiga ühendusse. Leiti ka, et USAs on väga kõrge konkurentsitase. Lisaks mitme USA tootja omavahelisele konkurentsile pakkus konkurentsi ka imporditud (peamiselt Hiinast, Sri Lankast ja Filipiinidelt pärit) pulbriline aktiivsüsi, mida oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võimalik importida ilma koguseliste piirangute ja imporditollimaksudeta. Peamine USA pulbrilise aktiivsöe tootja oli valmis tegema koostööd.(24) Arvestades eeltoodut ja seda, et ükski huvitatud isik ei esitanud märkusi võrdlusriigi valiku kohta, valiti USA kõige sobivamaks võrdlusriigiks.b) Normaalväärtus(25) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 kaaluti, kas USA pulbrilise aktiivsöe tüüpiline omamaine müük, arvestades selle eest nõutavat hinda, toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks uuriti, kas omamaine müük oli tulutoov. Seepärast võrreldi toote kõigi kvaliteediklasside tootmise kogukulusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul iga kvaliteediklassi müügitehingute keskmise hinnaga samal ajavahemikul. Leiti, et enamik müügist oli tulutoov. Samuti näitas uurimine, et müük toimus ainult sõltumatutele klientidele. Sellest tulenevalt kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 neid hindu, mida sõltumatud kliendid maksid või peavad maksma USA siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus.c) Ekspordihind(26) Nagu eespool märgitud, ei teinud käesoleva aegumise läbivaatamise käigus koostööd ükski pulbrilist aktiivsütt eksportiv Hiina tootja ega selle ühendusse importija. Seepärast määrati ekspordihind kindlaks kättesaadavate andmete põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Nagu eespool põhjenduses (19) juba märgitud ja et muu usaldusväärne teave puudub, võeti aluseks Eurostati (TARICi) impordistatistika kohane keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.d) Võrdlus(27) Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Seoses sellega tehti kohandusi, arvestamaks prahtimis-, kindlustus- ja sisemaatranspordikulude erinevusi. Kuna Hiina eksportivatelt tootjatelt teavet ei saadud, põhinesid ekspordihinna kohandused kättesaadavatel andmetel, käesoleval juhul läbivaatamistaotluses esitatud asjakohastel andmetel.e) Dumpingumarginaal(28) Kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlus kõigi kvaliteediklasside ekspordihinna kaalutud keskmisega näitas, et ühendusse suunatud pulbrilise aktiivsöe ekspordi dumpingumarginaal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikka veel märkimisväärne. Dumpingumarginaal oli võrdne summaga, mille võrra normaalväärtus ületas ühendusse suunatud ekspordi hinnad. Kaalutud keskmine dumpingumarginaal oli suurem kui 20%. Kuigi kõnealuse dumpingumarginaali arvutamisel tuli Hiina eksportivate tootjate koostööst keeldumise tõttu suures ulatuses tugineda kättesaadavatele andmetele, näitab see sellegipoolest Hiina praegust ekspordidünaamikat. Kui Hiina eksportivad tootjad oleksid teinud koostööd, oleks arvutused ilmselt täpsemad olnud.3.3. Ühendusse suunatud ekspordi arengutendentsid meetmete kehtivuse lõppemise korral(29) Uuriti ka seda, kuidas võib areneda Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe eksport, kui meetmed peaksid aeguma. Selleks uuriti Hiina kasutamata tootmisvõimsust, ekspordimahtu ja siseturgu ning Hiina hinnadünaamikat muude kolmandate riikide turgudel. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd, kasutati ühenduse tootmisharu esitatud turu-uuringute andmeid.f) Tootmisvõimsus, Hiina siseturg ja ekspordimaht(30) Komisjonile kättesaadavast teabest selgus, et Hiina oma 300 tootjaga on maailma suurim (granuleeritud ja pulbrilise) aktiivsöe tootja ja eksportija. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiina pulbrilise aktiivsöe tootmisvõimsus ligikaudu 190 000 tonni, millest umbes 70 000 tonni müüdi siseturul ja ligikaudu 60 000 tonni eksporditi. Seega oli kasutamata umbes 60 000 tonni suurune tootmisvõimsus. Märgitakse, et see kasutamata tootmisvõimsus on suurem kui ühenduse tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.(31) Hiina pulbrilise aktiivsöe peamised eksporditurud on Kagu-Aasia, Jaapan, Korea Vabariik, USA ja Euroopa. Kuid ühenduse tootmisharu esitatud tõendite kohaselt on kolmandates riikides pulbrilise aktiivsöe täiendava impordi vajadus minimaalne ja need riigid ei suuda vastu võtta rohkem Hiina eksporti. Lisaks tuleb märkida, et mitmel Aasia potentsiaalsel eksporditurul, näiteks Indias ja Indoneesias, kohaldatakse pulbrilise aktiivsöe suhtes kõrgeid tollitariife.(32) Kättesaadavate andmete põhjal eeldatakse, et Hiina pulbrilise aktiivsöe omamaine tarbimine, tootmine ja tootmisvõimsus kasvavad ligikaudu 5% aastas. Arvestades seda, et USA kehtestas 2007. aasta aprillis (st pärast uurimisperioodi) Hiinast pärit auruga aktiveeritud pulbrilise aktiivsöe suhtes dumpinguvastased meetmed, võib eksport isegi väheneda. Seega kasutamata tootmisvõimsus mitte ei vähene, vaid tõenäoliselt isegi suureneb tulevikus.(33) Lisaks sellele on Hiina aktiivsöetööstus komisjonile kättesaadavate andmete põhjal praegu rahalistes raskustes, eelkõige tootmisvõimsuse vähese rakendamise tõttu, mis põhjustab kulude kasvu. See omakorda suurendab survet dumpinguhinnaga eksportimisele, et saavutada suuremat mastaabisäästu.(34) Neil asjaoludel on väga tõenäoline, et kui meetmed kaotatakse ja ühendusest saab atraktiivne eksporditurg, suurendavad Hiina tootjad tootmisvõimsuse rakendamist, et eksportida suuri koguseid ning vähendada sel moel kulusid ja parandada oma majanduslikku olukorda.g) Hinnadünaamika kolmandate riikide turgudel(35) Muudesse kolmandatesse riikidesse, nagu USAsse, suunatud Hiina ekspordi hindade analüüs näitas, et pulbrilist aktiivsütt eksporditi väga madala hinnaga või isegi dumpinguhinnaga (dumpingu tase ületas käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaali, vt eespool põhjendust (27)). On ilmne, et Hiina on kõnealust toodet sageli müünud dumpinguhinnaga.(36) Järelikult on tõenäoline, et dumpinguvastase tollimaksu kaotamise korral tuleks ühenduse turule suures koguses dumpinguhinnaga Hiina pulbrilist aktiivsütt. Seoses sellega tuleb märkida, et Hiinast pärit import ei ole ka pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 1996. aastal ühenduse turult kadunud (ehkki selle maht on vähenenud), mis hõlbustab impordi kasvu, kui meetmetel lastakse aeguda.3.4. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta(37) Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe import ületas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil miinimumtaseme ja toimus endiselt dumpinguhinnaga. Tehti kindlaks, et dumping jätkus ja et on väga tõenäoline, et see jätkub, kui meetmetel lastakse aeguda. Lisaks on sellisel juhul tõenäoline, et Hiina pulbrilise aktiivsöe eksport ühendusse suureneb oluliselt (ja saavutab vähemalt esialgsel uurimisel tuvastatud taseme), sest Hiinas on märkimisväärses koguses kasutamata tootmisvõimsust. Tõenäoliselt imporditakse täiendavalt märkimisväärsete dumpinguhindadega.4. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS(38) Uurimine näitas, et pulbrilist aktiivsütt toodab ühenduses praegu väike arv tootjaid. Kaks taotluse esitanud tootjat ja veel kaks tootjat, kes ei teinud uurimise käigus koostööd, järgivad traditsioonilist tootmisprotsessi, mille käigus segatakse vajalikud toorained, et saada aktiveerimisprotsessi abil pulbrilist aktiivsütt.(39) Samuti leiti, et teatavad muud ühenduse tootjad toodavad pulbrilist aktiivsütt Hiinast imporditud granuleeritud aktiivsöe jahvatamise teel. Ühenduse tootmisharu esitatud hinnangute järgi jahvatatakse Hiinast imporditavast granuleeritud aktiivsöest ligikaudu 10 000 tonni ühenduses pulbriliseks aktiivsöeks. Üks komisjoniga uurimise käigus koostööd teinud tootja tootis pulbrilist aktiivsütt just sel viisil. Kuid nagu esimese aegumise läbivaatamise puhulgi, ei ole neid koguseid ühenduse kogutoodangu ja ühenduse tarbimise arvutamisel arvesse võetud.(40) Kaks ühenduse tootjat, kelle nimel esitati läbivaatamistaotlus, tegid uurimise käigus koostööd. Nad toodavad ligikaudu 80% ühenduse pulbrilise aktiivsöe toodangust ja seega moodustavad nad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.(41) Kuna ühenduse tootmisharu koosneb kahest ühenduse tootjast, tuli ühenduse tootmisharu käsitlev teave tundlike andmete konfidentsiaalsuse säilitamiseks asjakohastel juhtudel indekseerida.5. ÜHENDUSE TURUOLUKORD5.1. Tarbimine ühenduse turul(42) Ühenduse tarbimine (EL-27) tehti kindlaks järgmise põhjal:- kahe koostööd teinud ühenduse tootja müügimaht ühenduse turul- koostööst keeldunud ühenduse pulbrilise aktiivsöe tootjate müügimaht ühenduse turul- Eurostati impordistatistika(43) Nagu põhjenduses (38) on märgitud, toodetakse osa pulbrilist aktiivsütt Hiinast imporditud granuleeritud aktiivsöe jahvatamise teel, mida ei ole ühenduse tarbimise arvutamisel arvesse võetud.(44) Eeltoodut arvestades on ühenduse pulbrilise aktiivsöe tarbimine vaatlusalusel perioodil kasvanud 7%. 2003.–2005. aasta 10% kasvule järgnes 2006. aastal väike langus, pärast seda püsis tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil stabiilsena.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tarbimine (tonnides) | 38 163 | 39 499 | 41 983 | 40 697 | 40 783 |Indeks (2003 = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 | 107 |5.2. Hiinast pärit importa) Maht ja turuosa(45) Eurostati andmetel põhinevad Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi mahu ja turuosa suundumused on esitatud järgmises tabelis. Hiinast pärit impordi maht on vaatlusalusel perioodil suurenenud 55%, kuid selle turuosa jäi üldiselt alla 2%.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Impordi maht (tonnides) | 341 | 662 | 600 | 515 | 529 |Indeks (2003 = 100) | 100 | 194 | 176 | 151 | 155 |Turuosa | 0,9% | 1,7% | 1,4% | 1,3% | 1,3% |b) Impordihinna dünaamika(46) Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe keskmised impordihinnad, mis on saadud Eurostati andmetest, millele on liidetud impordijärgsed kulud, tolli- ja dumpinguvastased maksud, tõusid veidi vaatlusalusel perioodil (8%), nagu ilmneb järgmisest tabelist.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Hind (eurot/tonn) | 1169 | 1104 | 1187 | 1217 | 1267 |Indeks (2003 = 100) | 100 | 94 | 102 | 104 | 108 |(47) Hiina eksportivate tootjate üksikasjalike müügiandmete puudumise tõttu pidi komisjon võrdlema Eurostatilt saadud kohandatud impordihindu ühenduse tootmisharu kui terviku keskmiste tehasehindade tasemel müügihindadega, s.o ilma pulbrilise aktiivsöe kvaliteediklasse eristamata. Võrdlus näitas, et Hiina ekspordihinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 25–30% madalamad kui ühenduse tootmisharu sama ajavahemiku hinnad.5.3. Import muudest kolmandatest riikidest(48) Muudest riikidest kui Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe import kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt – 7300 tonnilt (turuosa 19%) 2003. aastal 10 000 tonnini (turuosa 25%) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Peamised ekspordiriigid on olnud Malaisia, Indoneesia, Filipiinid ja USA.(49) Kui USAst pärit import on poole võrra vähenenud, on Malaisiast, Indoneesiast ja Filipiinidelt pärit import suurenenud 2800 tonnilt 2003. aastal 6200 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15% suuruse ühise turuosa ühenduse turul. Uurimisel selgus, et osa kolmest kõnealusest riigist pärit impordist moodustab kookospähkli koortest toodetav pulbriline aktiivsüsi, mida ühenduse tootjad ei saa asjaomase tooraine kättesaamatuse tõttu ise toota. Seega on ühenduse tootmisharu osa sellest impordist ise põhjustanud, et suurendada ühenduse kasutajatele pakutavat pulbrilise aktiivsöe valikut.(50) Malaisiast, Indoneesiast ja Filipiinidelt pärit impordi keskmised hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. Malaisiast ja Indoneesiast pärit impordi hinnad olid samal tasemel kui Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi hinnad, kuid Filipiinidelt pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil märgatavalt (37%) ja olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit impordi hindadest 20% kõrgemad.(51) USAst pärit impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest märkimisväärselt kõrgemad. Valdav osa kõnealusest impordist on erikvaliteediga pulbriline aktiivsüsi, mille eest makstakse ühenduse turul kõrget hinda.(52) Kokkuvõttes näitas uurimine, et osa kolmandatest riikidest pärit pulbrilise aktiivsöe impordist täiendab ühenduse tootmisharu toodangut. Muu import toimus ühenduse tootmisharu keskmistest hindadest tunduvalt kõrgemate hindadega. On ka teistsugust importi, mis toimub suhteliselt madalate hindadega ja võib avaldada ühenduse turule teatavat mõju. Vaatlusaluse perioodi jooksul täheldatud suundumuste põhjal ei ole siiski tõenäoline, et selline import võiks suureneda.5.4. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukorda) Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine(53) Suutlikkus toota pulbrilist aktiivsütt sõltub sellest, kas toodetakse madalaktiivset (vähem aega ahjus) või kõrgaktiivset (kauem aega ahjus) ühendit. Seepärast on alljärgnevas tabelis esitatud tootmisvõimsus kindlaks tehtud tegelikult toodetud kõrg- ja madalaktiivse pulbrilise aktiivsöe koguste põhjal.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tootmine (tonnides) | 100 | 105 | 95 | 100 | 100 |Tootmisvõimsus (tonnides) | 100 | 90 | 85 | 86 | 86 |Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 118 | 112 | 118 | 116 |(54) Ühenduse tootmisharu pulbrilise aktiivsöe tootmine on olnud vaatlusalusel perioodil stabiilne, kui 2004. ja 2005. aastal toimunud kõikumised välja arvata.(55) Tootmisvõimsus vähenes aastatel 2003–2005. See kahanes keskkonnaalase õigusakti tõttu, mille kehtestas 2003. aastal ühe ühenduse tootmisharu tehase asukohariigi kohalik omavalitsus. Selle tagajärjel pidi asjaomane ühenduse tootja keskkonnanõuete tõttu peatama ühe oma aktiveerimistehase töö.(56) Tootmisvõimsuse vähenemise otsene tagajärg oli tootmisvõimsuse rakendusastme kasv.b) Müügimaht, ühenduse tarbimise turuosa, keskmine müügihind ja kasv2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Müügimaht | 100 | 96 | 94 | 96 | 96 |Turuosa | 100 | 93 | 87 | 91 | 91 |Keskmine müügihind | 100 | 99 | 98 | 99 | 99 |Kasv | 100 | 96 | 92 | 95 | 96 |(57) Müügimaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4% väiksem kui vaatlusaluse perioodi alguses. Kui ühenduse tarbimine kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 7% (vt eespool põhjendus (44), siis ühenduse tootmisharu turuosa kahanes vaatlusaluse perioodi jooksul 9%. Hoolimata turuosa vähenemisest oli ühenduse tootmisharu turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üle 50%.(58) Ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad ühenduse turul püsisid vaatlusalusel perioodil üsna stabiilsena. Müügihindade stabiilsus, millele lisandus müügimahu vähenemine, põhjustas vaatlusalusel perioodil 4% negatiivse kasvu, mis kajastas müügimahu sama suurt langust.c) Varud2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Varud | 100 | 138 | 115 | 97 | 85 |(59) Ühe tootmisliini seiskumise tõttu 2004. aastal (vt eespool põhjendust (55)) ja klientide teenindamise tagamiseks pidi ühenduse tootmisharu ajutiselt suurendama oma varusid. Kuid järgmiste aastate jooksul saavutasid varud jälle oma esialgse taseme, mis oli ligikaudu 10–20% tootmismahust.d) Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Ühenduse müügi tasuvus | 100 | 383 | 337 | 200 | 226 |Investeeringutasuvus | 100 | 1051 | 692 | 215 | 348 |Rahavoog (protsentides ühenduse müügist) | 100 | 143 | 119 | 100 | 128 |(60) Need kolm näitajat kujunesid vaatlusalusel perioodil sarnaselt (ehkki eri ulatuses), nimelt langesid need 2003.–2004. aastal järsult, pärast mida vähenesid järk-järgult kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni.(61) Tasuvuse, investeeringutasuvuse ja rahavoo arengu puhul 2003.–2004. aastal, tuleb silmas pidada, et 2003. aastal olid ühenduse tootmisharu majandustulemused eriti kehvad ja müügi tasuvus napilt üle tasuvuspunkti. Ühenduse tootmisharu 2003. aasta kehvad tulemused olid tingitud raskustest, millesse üks ühenduse tootja kõnealusel aastal sattus.(62) Kasumi vähenemine 2005. ja 2006. aastal oli osaliselt tingitud kulutustest, mida ühenduse tootmisharu tegi teatavate keskkonnanõuete (vt eespool põhjendust (55) täitmiseks.(63) Teine koostööd teinud pulbrilise aktiivsöe tootja, kes jahvatab imporditud granuleeritud aktiivsütt pulbriliseks aktiivsöeks (vt eespool põhjendust (39), väitis, et ühenduse tootmisharu sai, arvestades tema pulbrilise aktiivsöe tasuvuse kasvu aastatel 2003–2006, oma granuleeritud aktiivsöe müüki ristsubsideerida. Teisisõnu väitis ta, et kuna pulbriline aktiivsüsi on kaitstud, sai ühenduse tootmisharu küsida pulbrilise aktiivsöe eest kõrgemat hinda ja seega müüa oma granuleeritud aktiivsütt odavamalt. Seepärast oli kõnealune isik meetmete jätkuva kohaldamise vastu.(64) Seoses ühenduse tootmisharu toodetava granuleeritud aktiivsöe ja pulbrilise aktiivsöe vahelise väidetava ristsubsideerimisega märgitakse, et see küsimus jääb osaliselt käesoleva läbivaatamise ulatusest välja, sest granuleeritud aktiivsöe müügi tasuvust ei analüüsita käesoleva uurimise käigus. Tasuvuse kohta märgitakse, et kui 2003.–2004. aastani ühenduse tootmisharu tasuvus kasvas järsult, siis 2006. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgnes sellele langus. Nagu eespool põhjenduses (60) on märgitud, tuleb 2003.–2004. aasta järsus kasvus näha pigem ühenduse tootmisharu 2003. aasta kehvade majandustulemuste kui 2004. aasta heade majandustulemuste tagajärge. Pealegi ei ületanud ühenduse tootmisharu tasuvus seoses pulbrilise aktiivsöe müügiga ühenduse turul vaatlusalusel perioodil kordagi 5,5%. Seepärast lükati tagasi väide, et tasuvuse kasv oli vaatlusalusel perioodil nii suur, et ühenduse tootmisharu sai oma muude toodete müüki subsideerida, sest pulbrilise aktiivsöe müügi tasuvus oli vaatlusalusel perioodil liiga väike andmaks alust väidetele ristsubsideerimise kohta.e) Tööhõive, töötasud ja tootlikkus2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Töötajate arv | 100 | 97 | 88 | 90 | 90 |Töötasu töötaja kohta | 100 | 100 | 99 | 100 | 97 |Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 100 | 108 | 108 | 111 | 111 |(65) Nagu eelmisest tabelist selgub, vähendas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil töötajate arvu ligikaudu 10%. Kuna tegelik tootmine oli samal ajavahemikul stabiilne (vt eespool põhjendust (54)), kajastab tootlikkuse suurenemine kahte nimetatud suundumust.(66) Lisaks sellele olid töötasud vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsed.f) Investeeringud2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Investeeringud (eurodes) | 100 | 70 | 71 | 135 | 135 |(67) Eelnevast tabelist ilmneb, et ühenduse tootmisharu tegi 2006. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulisi investeeringuid. Nagu põhjenduses (55) selgitatud, tuli need investeeringud teha keskkonnanõuete täitmiseks.g) Kapitali kaasamise võime(68) Ühenduse tootmisharu esitatud andmete kohaselt ei olnud tal vaatlusalusel perioodil raskusi kapitali kaasamisega.h) Dumpingu ulatus(69) Nagu eespool kirjeldatud, näitavad kättesaadavad andmed, et dumpingumarginaal on märkimisväärne.i) Toibumine varasemast dumpingust(70) Nagu eelmises aegumise läbivaatamises juba järeldati, on kehtivad dumpinguvastased meetmed võimaldanud ühenduse tootmisharul varasemast dumpingust teataval määral toibuda, kuid ta on endiselt haavatavas olukorras.5.5. Ühenduse tootmisharu ekspordijõudlus2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Ekspordi müügimaht (tonnides) | 100 | 108 | 114 | 122 | 121 |Eksportkauba keskmine müügihind | 100 | 94 | 96 | 99 | 101 |(71) Ekspordi müügimaht on kogu vaatlusaluse perioodi jooksul suurenenud, 2003. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul ligikaudu 21%.(72) 2003. aasta ekspordi müügihindade ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordi müügihindade võrdlus näitab, et ekspordi keskmised müügihinnad on püsinud stabiilsetena. 2004. aastal hinnad veidi langesid, kuid 2005. aastast alates sai ühenduse tootmisharu oma hindu tõsta.5.6. Järeldus ühenduse turu olukorra kohta(73) 2003. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul paranesid järgmised ühenduse tootmisharu näitajad: tasuvus, investeeringutasuvus, rahavoog, tootmisvõimsuse rakendamine ja lõppvarud. Ühiku müügihind ja tootmine olid peaaegu stabiilsed. Lisaks sellele tõusis tootlikkus ja ühenduse tootmisharu sai teha investeeringuid teatavate keskkonnanõuete täitmiseks.(74) See-eest halvenesid järgmised näitajad: müügimaht, turuosa ja tööhõive. Peale selle vähenes tootmisvõimsus eespool nimetatud keskkonnanõuete tõttu.(75) Kuigi olukord on vastuoluline, tunduvad positiivsed suundumused negatiivseid suundumusi üldiselt üles kaaluvat. Pealegi näitab eespool nimetatud suundumuste ja esialgse uurimise käigus tuvastatud suundumuste võrdlus, et kehtivad dumpinguvastased meetmed mõjutasid positiivselt ühenduse tootmisharu majanduslikku olukorda. Sellegipoolest tuleb rõhutada, et isegi paranenud näitajad, eelkõige näiteks tasuvus ja investeeringutasuvus, ei ulatu siiski kaugeltki sellise tasemeni, mida võiks eeldada juhul, kui ühenduse tootmisharu oleks varasemast kahjustavast dumpingust täielikult toibunud.(76) Seepärast järeldatakse, et kuigi ühenduse tootmisharu olukord on meetmete kehtestamisele eelnenud olukorraga võrreldes paranenud, on see ikka veel ebakindel.6. KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS(77) Uurimine on näidanud, et Hiina kasutamata tootmisvõimsus on märkimisväärne, ületades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühenduse pulbrilise aktiivsöe tarbimise. Kuna USA on kehtestanud Hiinast pärit (auruga aktiveeritud) pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes dumpinguvastased meetmed, tekib juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, oht, et varem USAsse eksporditud kogused suunatakse ümber. Oht on seda suurem, kuna pulbrilist aktiivsütt imporditi USAsse veelgi madalama hinnaga kui ühenduse turule.(78) Peale selle on kindlaks tehtud, et pulbrilist aktiivsütt imporditakse praegu dumpinguhinnaga, mis jääb oluliselt alla ühenduse tootmisharu keskmistele müügihindadele (ja kuludele).(79) Seepärast viitab selliste tegurite nagu:-  Hiina märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus,-  koguste ümbersuunamise oht meetmete kehtestamise tõttu USAs,-  ühendusse ja USAsse suunatud Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi madalad hinnad,koondmõju sellele, et kui meetmetel lastakse aeguda, on kahju kordumise oht suur.(80) Nagu eespool kirjeldatud, on ühenduse tootmisharu olukord dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele eelnenud olukorraga võrreldes paranenud, kuid see on siiski jätkuvalt ebakindel. On tõenäoline, et kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht suureneks, siis ühenduse tootmisharu majanduslik olukord halveneks, nagu näitas esialgne uurimine. Sellest lähtuvalt järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks tõenäoliselt ühenduse tootmisharu kantud kahju kordumise.7. ÜHENDUSE HUVID7.1. Sissejuhatavad märkused(81) Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete jätkuv kohaldamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide hindamisel. Käesoleva uurimise käigus analüüsiti olukorda, kui dumpinguvastaseid meetmeid on juba kohaldatud, ja see võimaldas hinnata olemasolevate dumpinguvastaste meetmete võimalikku negatiivset mõju asjaomastele isikutele.(82) Sellest lähtuvalt uuriti, kas hoolimata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis viiksid järelduseni, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.(83) Sel põhjusel saadeti küsimustikud lisaks põhjenduses (11) nimetatud kolmele tootjale ka teistele tootjatele (sealhulgas tootjad, kes jahvatavad imporditud granuleeritud aktiivsütt pulbriliseks aktiivsöeks), neljale ühenduse tarnijale, kolmele koostööd teinud ühenduse importijale (vt eespool põhjendus 9) ja 37le taotluses nimetatud ja/või komisjonile teadaolevale kasutajale.7.2. Ühenduse tootmisharu huvid(84) Võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab jätkuvalt kasu praegu kehtivatest meetmetest ning toibub veelgi, saades tagasi oma turuosa ja parandades tasuvust. Kui meetmeid edaspidi ei kohaldata, on tõenäoline, et vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import tekitab ühenduse tootmisharule taas kahju ja et ühenduse tootmisharu praegune ebakindel majanduslik olukord halveneb veelgi.(85) Sellest lähtuvalt ning arvestades, et ühenduse tootmisharu arvele langeb enamik ühenduse toodangust ja et kaks ühenduse tootjat, kellest ühenduse tootmisharu koosneb, on toetanud meetmete säilitamist, võib järeldada, et meetmete jätkumine oleks ühenduse huvides.7.3. Ühenduse tarnijate huvid(86) Komisjoni küsimustikule vastas kolm ühenduse tarnijalt, kes tarnivad ühenduse tootmisharule toorainet (ligniit, turvas ja saepuru). Kõik kolm pooldasid meetmete säilitamist ja teatasid, et meetmete aegumine seaks ohtu olulise osa nende müügist, kõigutades nende majanduslikku stabiilsust.(87) Seepärast võib järeldada, et meetmete jätkumine oleks ühenduse tootmisharu varustavate ühenduse tarnijate huvides.7.4. Ühenduse importijate huvid(88) Nagu põhjenduses 8 märgitud, võttis komisjon ühendust 33 importijaga, kes olid nimetatud läbivaatamistaotluses. Üksnes kolm importijat nõustusid tegema uurimise käigus koostööd. Kuid ükski neist kolmest importijast ei vastanud komisjoni saadetud küsimustikule.(89) Seega võib uurimise käigus koostöö tegemise vastu ilmutatud vähese huvi põhjal järeldada, et meetmete säilitamisel ei oleks pulbrilise aktiivsöe importijate impordile olulist mõju.7.5. Ühenduse kasutajate huvid(90) Nagu eespool põhjenduses (83) märgitud, võeti ühendust 37 kasutajaga, kellest paljud olid ühenduse tootmisharu kliendid. Lõpuks saadi küsimustikule üksnes kolm vastust.(91) Ükski kolmest kasutajast ei andnud küsimustiku vastuses nõusolekut kohapealse kontrolli tegemiseks. Kontrollimata andmete analüüsimisel leiti sellegipoolest, et kaalutud keskmise põhjal moodustavad asjaomaste kasutajate tegevuskuludest pulbrilise aktiivsöega seotud kulud väga väikese osa.(92) Sellest lähtuvalt järeldati, et meetmete säilitamisel ei oleks pulbrilise aktiivsöe kasutajate tegevusele olulist mõju.7.6. Järeldus ühenduse huvide kohta(93) Võttes arvesse kõikide nende isikute huve, kes endast uurimise käigus teada andsid, ilmneb, et ühenduse huvidega seoses ei ole kaalukaid põhjusi, mis räägiksid dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.8. LÕPPSÄTTED(94) Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes kehtivad meetmed jõusse jätta. Pärast teavitamist anti neile aega märkuste esitamiseks.(95) Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.9. TOLLIMAKSUD(96) Arvestades dumpingu jätkumise, kahju kordumise tõenäosuse ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi, tuleb Hiinast pärit pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada, et vältida dumpinguhinnaga impordi poolt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumist.(97) Dumpinguvastase tollimaksu praegune suurus, mis põhineb 38,6% suurusel kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel, on 323 eurot tonni kohta (kindlasummaline tollimaks).(98) Üks huvitatud isik väitis tollimaksu suuruse kohta, et pärast seda, kui kaotatakse Hiina eksportivatele tootjatele käibemaksu tagastamine siseturul ostetud toorainest toodetud kauba eksportimisel, peavad dumpingumarginaalid olema madalamad.(99) Hiina eksportivate tootjate koostöö täielikul puudumisel ja algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase vahepealse läbivaatamise taotluse puudumisel ei olnud võimalik kinnitada eksporditava kauba tootmiskulude väidetavat muutust ja seepärast lükati see väide tagasi.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi ex 3802 10 00 (TARICi kood 3802 10 00 20) alla kuuluva pulbrilise aktiivsöe impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu suurus on 323 eurot netokaalu tonni kohta.3. Kui kaubad on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ja sellest tulenevalt jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[6]artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summa põhjal arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.Artikkel 2Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] EÜT L 134, 5.6.1996, lk 20.[3] EÜT L 155, 14.6.2002, lk 1.[4] ELT C 228, 22.9.2006, lk 3.[5] ELT C 131, 13.6.2007, lk 14.[6] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).


|

52010PC0142

 Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus(EL), millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011  /* KOM/2010/0142 lõplik - COD 2010/0140 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 26.5.2010KOM(2010) 142 lõplik2010/0140 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL),millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011SELETUSKIRIEuroopa Liit teeb üldiste tariifsete soodustuste kava (generalised system of preferences – GSP) raames arengumaadele kaubandussoodustusi. GSPd rakendatakse järjestikuste määrustega, millega kohaldatakse üldisi tariifseid soodustusi kolmeaastaste ajavahemike kaupa. Praegune kava on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 732/2008 ja see kehtib kuni 31. detsembrini 2011. aastal. Pärast seda kuupäeva GSP kehtivusaeg lõpeb, kui pidevuse tagamiseks ei võeta vajalikke seadusandlikke samme.Uus GSP määrus peaks põhinema komisjoni ettepanekul, milles võetaks asjakohaselt arvesse asjaolusid, mis mõjutavad praeguse GSP tõhusust eesmärkide saavutamisel, ning milles pakutakse välja muudatusi, mis tagaksid jätkuvat tõhusust edaspidi. Töö järgmise määruse jaoks komisjoni ettepaneku koostamiseks algas avaliku arutelu käivitamisega 2010. aasta märtsis. Eeldatavasti on komisjon valmis esitama ettepaneku kooskõlastamiseks nõukogu ja parlamendiga 2011. aasta alguses. Järgneva seadusandliku menetluse pikkust ei saa täie kindlusega prognoosida, kuid arvatavasti võtab see aega vähemalt 15–18 kuud. Igatahes on komisjoni soov, et uut GSP määrust saaks kohaldada niipea kui võimalik ja sellega lõppeks ka praeguse skeemi ajutiselt pikendatud periood.Seega ei ole järelejäänud GSP määruse kehtivusaeg piisav asjaomase komisjoni ettepaneku ettevalmistamiseks ja seejärel uue määruse vastuvõtmiseks seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Kuid soovitatav on tagada kava toimimise järjepidevus pärast 31. detsembrit 2011. Katkevus GSP õiguslikus reguleerimises tooks kaasa GSPga kaetud impordi muutumise standardse enamsoodustusrežiimiga impordiks, välja arvatud import vähimarenenud riikidest, mis on kaetud algatusega „Kõik peale relvade”.Järelikult ja rööbiti tööga uue GSP määrusega tehakse ettepanek säilitada praegune määrus väikeste muudatustega peale 31. detsembrit 2011 nii kaua, kuni uus määrus on valminud ja jõustunud. Kuna uue määruse valmimise seadusandliku protsessi kestust ei saa täpselt määrata, tehakse ettepanek pikendada praeguse GSP määruse kehtivust kuni 31. detsembrini 2013. See annaks aega uue määruse valmimiseks ning ettevõtjatele ja soodustatud riikidele jääks piisavalt aega, et olla valmis muudatusteks, ning ei tekiks ohtu, et praegune olukord jääb kestma ja vajalikud reformid viibivad, mis võib juhtuda määramata tähtajaga pikendamise korral.Käesoleva ettepanekuga muudetakse ainult selliseid määruse (EÜ) nr 732/2008 osasid, mis on vajalikud määruse kehtivuse pikendamiseks kuni 31. detsembrini 2013. Praeguse määrusega võrreldes ei kavandata muudatusi soodustatud riikide tootejaotiste astmestamise osas. Ettepanekuga tehakse muudatusi, mis võimaldaksid arenguriikidel, mis vastavad säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatava stimuleeriva erikorra abikõlblikkuse kriteeriumidele, kasutada kõnealuse kokkuleppe kohaseid lisatollimaksusoodustusi, kui asjaomaste riikide 31. oktoobriks 2011 või 30. aprilliks 2013 esitatud taotluste põhjal otsustab komisjon kohaldada nende suhtes stimuleerivat erikorda GSP+ alates vastavalt 15. detsembrist 2011 või 15. juunist 2013. Arenguriikide puhul, kelle suhtes kohaldatakse stimuleeriva erikorra kohaseid soodustusi vastavalt komisjoni 2008. aasta detsembri ja 2010. aasta juuni otsustele, peaks jätkama asjaomase seisundi kohaldamist ka pärast praeguse korra pikendamist. Komisjoni 9. detsembri 2008. aasta otsusega 2008/938/EÜ[1] (nimekirja kohta soodustatud riikidest, kes vastavad säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise tingimustele) on piiratud sooduskohtlemise kehtivusaega ajavahemikuga 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2011.Nõukogu määrus (EÜ) nr 732/2008 sisaldab ka teatavaid nõukogule antud volitusi, mis ei põhine nõukogu otsusel 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[2]. Komisjon teeb ettepaneku, millega vaadatakse läbi kõik sellised ühise kaubanduspoliitika menetlused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 291 sätestatud rakendusaktide süsteemile ning artikli 291 lõike 3 alusel vastu võetud määrusele komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlust käsitlevate eeskirjade ja üldpõhimõtete kohta. Kõnealuses ettepanekus tulevad käsitlemisele ka käesoleva määruse artikli 16 lõige 4, artikli 19 lõiked 4 ja 5 ning artikli 22 lõige 2. Ettepanek esitatakse nii pea kui võimalik pärast seda, kui komisjon on 9. märtsil 2010 võtnud vastu ettepaneku komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlust käsitlevate eeskirjade ja üldpõhimõtete kohta.Praeguse GSP määruse pikendamise ettepanek ei põhjusta Euroopa Liidu eelarvele kulusid. Samuti ei jääks selle kohaldamisest tulenevalt praeguse olukorraga võrreldes saamata tollitulu.2010/0140 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL),millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artikli 207 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,pärast ettepaneku edastamist riikide parlamentidele,olles toiminud seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:(1) Euroopa Liit on alates 1971. aastast teinud üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) raames arengumaadele kaubandussoodustusi. GSPd rakendatakse järjestikuste määrustega, millega kohaldatakse üldisi tariifseid soodustusi üldiselt kolmeaastaste ajavahemike kaupa (edaspidi „skeem”).(2) Praegune skeem on kehtestatud nõukogu 22. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 732/2008 millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 1100/2006 ja (EÜ) nr 964/2007,[3] ning mida kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2011; pärast seda kuupäeva skeemi kehtivusaeg lõpeb, kui selle pidevuse tagamiseks ei võeta vajalikke seadusandlikke samme.(3) Edaspidi skeemi tehtavad muudatused peaksid põhinema sellise uue määruse ettepanekul, milles võetaks arvesse asjaolusid, mis mõjutavad määruse (EÜ) nr 732/2008 tõhusust sätestatud skeemi eesmärgi saavutamisel. Uues määruses peaksid olema muudatused, mida on vaja skeemi tõhusaks jätkumiseks. On tähtis, et komisjoni ettepanekus arvestataks 2010. aasta juulis saadavaid kaubandusstatistika andmeid 2009. aastat sisaldaval ajavahemikul toimunud ja skeemiga hõlmatud impordi kohta, sest 2009. aastal toimus rahvusvahelises kaubanduses järsk langus, sealhulgas arenguriikide kaubanduses. Samuti on tähtis kindlustada, et ettevõtjad ja soodustatud riigid saaksid aegsasti teate uue määrusega tehtavate muudatuste kohta. Seda arvestades ei ole määruse (EÜ) nr 732/2008 järelejäänud kohaldamisaeg piisav komisjoni ettepaneku koostamiseks ja seejärel uue määruse vastuvõtmiseks seadusandliku tavamenetluse kohaselt. On soovitav tagada skeemi toimimise järjepidevus pärast 31. detsembrit 2011 nii kaua, kuni uus määrus on vastu võetud ja seda kohaldama hakatakse. Lisaks on vaja teha määruses mõni tehniline muudatus, et tagada skeemi toimimise järjepidevus ja sidusus.(4) Praeguse määruse kehtivust ei tohiks pikendada tähtajatult; arvestades seda ja uue GSP skeemi vastuvõtmise seadusandliku protsessi jaoks vajalikku aega, tuleks määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtivust pikendada kuni 31. detsembrini 2013. Juhul kui uut määrust saab hakata kohaldama enne nimetatud kuupäeva, tuleks kehtivuse pikendamise tähtaega vastavalt lühendada.(5) Arenguriigid, mis vastavad säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatava stimuleeriva erikorra GSP+ abikõlblikkuse kriteeriumidele, peaksid saama kasutada kõnealuse kokkuleppe kohaseid lisatollimaksusoodustusi, kui asjaomaste riikide 31. oktoobriks 2011 või 30. aprilliks 2013 esitatud taotluse põhjal otsustab komisjon kohaldada nende suhtes stimuleerivat erikorda alates vastavalt 15. detsembrist 2011 või 15. juunist 2013. Arenguriikide puhul, kelle suhtes kohaldatakse stimuleeriva erikorra kohaseid soodustusi vastavalt komisjoni 2008. aasta detsembri ja 2010. aasta juuni otsustele, peaks jätkama asjaomase seisundi kohaldamist ka pärast praeguse korra pikendamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 732/2008 muudetakse järgmiselt.(1) Pealkirjast jäetakse välja sõnad: „ajavahemikus” ja „kuni 31. detsember 2011”.(2) Artikli 8 lõike 2 teise lõiku lisatakse järgmised punktid c ja d:„c) artikli 9 punkti a alapunkti iii puhul teavet, mis oli kättesaadav 1. septembril 2010 ning mis moodustab kolme järjestikuse aasta keskmise;d) artikli 9 punkti a alapunkti iv puhul teavet, mis oli kättesaadav 1. septembril 2012 ning mis moodustab kolme järjestikuse aasta keskmise.”(3) Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:a) lõike 1 punkti a alapunkti ii järele lisatakse järgmine punkt:„võiiii) 31. oktoobriks 2011, et talle antaks stimuleeriva erikorra õigus 1. jaanuarist 2012;võiiv) 30. aprilliks 2013, et talle antaks stimuleeriva erikorra õigus 1. juulist 2013;”b) lõiget 3 muudetakse järgmiselt:i) teine lause asendatakse järgmisega:„Riigid, kellele antakse lõike 1 punkti a alapunktis i nimetatud taotluse alusel säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord, ei pea lõike 1 punkti a alapunkti ii, lõike 1 punkti a alapunkti iii või lõike 1 punkti a alapunkti iv alusel taotlust esitama.”;ii) lisatakse järgmine lõik:„Riigid, kellele antakse lõike 1 punkti a alapunktis ii nimetatud taotluse alusel säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord, ei pea lõike 1 punkti a alapunkti iii või lõike 1 punkti a alapunkti iv alusel taotlust esitama. Riigid, kellele antakse lõike 1 punkti a alapunktis iii nimetatud taotluse alusel säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord, ei pea lõike 1 punkti a alapunkti iv alusel taotlust esitama.”(4) Artikli 10 lõike 3 punkti b lõpus asendatakse punkt semikooloniga ning pärast punkti b lisatakse järgmine tekst:„võic) artikli 9 lõike 1 punkti a alapunkti iii kohaselt esitatava taotluse puhul 15. detsembriks 2011võid) artikli 9 lõike 1 punkti a alapunkti iv kohaselt esitatava taotluse puhul 15. juuniks 2013.”(5) Artikli 32 lõikes 2 asendatakse sõnad: „31. detsembrini 2011” sõnadega „31. detsembrini 2013 või kuni uues määruses sätestatud kuupäevani, sõltuvalt sellest, kumb on varasem.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident president [1] ELT L 334, 12.12.2008, lk 90.[2] EÜT L 184, 17.07.1999, lk 23.[3] ELT L 211, 06.08.2008, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0322

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta  /* KOM/2009/0322 lõplik - COD 2009/0098 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.7.2009KOM(2009) 322 lõplik2009/0098 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohtaSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolev ettepanek sisaldab määruse (EÜ) nr 377/2004 (sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta, edaspidi „määrus”)[1] muudatusi, mis on vajalikud nimetatud võrgustiku kui olulise vahendi tõhusa kasutamise tagamiseks rände ja välispiiride haldamisel. Ettepaneku eesmärk on praktilisi kogemusi silmas pidades kohandada määrust muudatustega, mis on pärast määruse vastuvõtmist ühenduse õiguses jõustunud.-  Üldine taustVõttes arvesse Kreeka algatust ja Euroopa Parlamendi arvamust, võttis nõukogu 19. veebruaril 2004 vastu määruse (EÜ) nr 377/2004, millega sätestati kohustus kehtestada liikmesriikide sisserände kontaktametnike vahelise koostöö vormid, sellise koostöö eesmärgid, osutatud kontaktametnike ülesanded ja sobiv kvalifikatsioon ning nende kohustused vastuvõtjariigi ja lähetajaliikmesriigi ees. Määruses tähendab „sisserände kontaktametnik” liikmesriigi esindajat, kelle sisserändetalitus või muud pädevad asutused on määranud välismaale looma ja säilitama kontakte vastuvõtjariigi asutustega eesmärgiga aidata kaasa ebaseadusliku sisserände tõkestamisele ja selle vastu võitlemisele, ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmise hõlbustamisele ning seadusliku rände haldamisele. Selliste kontaktametnike hulka kuuluvad ka lennufirmade kontaktametnikud, dokumendinõustajad ja õiguskaitse kontaktametnikud, kui nad peavad täitma eespool nimetatud ülesandeid.Sisserände kontaktametnikud nimetatakse tavaliselt liikmesriigi konsulaarasutustesse kolmandates riikides või teiste liikmesriikide asjakohastesse asutustesse, kuid neid võib nimetada ka asjaomaste kolmandate riikide pädevatesse asutustesse ja rahvusvahelistesse organisatsioonidesse mõistlikuks ajavahemikuks, mille määrab nimetav liikmesriik.26. oktoobril 2004 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta[2]. Nimetatud määruse artikli 2 lõike 1 punkti c kohaselt teeb nimetatud agentuur FRONTEX riskianalüüse, mis peavad tuginema võimalikult paljudele allikatele, kuid allikaid uurivad ja andmeid esitavad peamiselt liikmesriikide pädevad asutused. Oma ülesande täitmiseks peab FRONTEX hõlbustama liikmesriikide ja kolmandate riikide koostööd. Samuti võib ta teha koostööd kolmandate riikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nendega kokkulepitud töökorra raames. Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata kogemuste vahetamist piirikontrolli küsimustes, piirivalvurite koolitamist, operatiivteabe vahetamist ja ühisoperatsioone. FRONTEXil ei ole alalist esindust üheski kolmandas riigis. Kuigi asjaomastesse kolmandatesse riikidesse nimetatud sisserände kontaktametnikud võiksid anda märkimisväärse panuse FRONTEXi eespool nimetatud ülesannete täitmisse, ei kasutata seda võimalust praegu kontaktametnike ja FRONTEXi ebapiisavate sidemete tõttu veel täielikult ära.Struktureeritud ja turvalised sidevahendid, mida kasutavad kõnealuses valdkonnas töötavad sisserände kontaktametnikud ja mille abil peetakse teabevahetust teiste liikmesriikidega, on tõhustatud koostöö oluline osa. Nõukogu 16. märtsi 2005. aasta otsusega 2005/267/EÜ (millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk, edaspidi „ICONet”),[3] mida on täiendatud komisjoni 15. detsembri 2005. aasta otsusega (millega kehtestatakse nimetatud nõukogu otsuse üksikasjalikud rakenduseeskirjad),[4] nähakse ette platvorm ebaseaduslike rändevoogude alase strateegilise, taktikalise ja operatiivteabe vahetamiseks. Sisserände kontaktametnike võrgustik on eraldiseisev osa võrgus ICONet, mis hõlmab sisserände ja lennufirmade kontaktametnike nimekirja (praegu ei ole kasutusel), sisserände kontaktametnike võrgustiku keskusi ja liikmesriikide üksusi ning piirkondlikku teavet, mis on omakorda jaotatud vastavalt geograafilistele piirkondadele, kus saab kogu asjakohase teabe (nt riikide aruanded, riskianalüüsid) teha sisserände kontaktametnikele kättesaadavaks.Praktilised kogemused näitavad, et sisserände kontaktametnike võrgustikku kasutatakse selgelt liiga vähe. Komisjon teeb ettepaneku edendada selle turvalise ja hõlpsasti kättesaadava teavitusvõimaluse kasutamist, lisades selleks määruse vastavasse artiklisse viite võrgustikule.Mitu liikmesriiki on mitteametlikult kokku leppinud juhtida sisserände kontaktametnike piirkondlikku võrgustikku Aafrikas ja korraldada selle raames kohtumisi. Kuna määruse praegune sõnastus ainult ergutab Euroopa Liidu Nõukogu eesistujaks olevat liikmesriiki (või eesistujariigi ülesannetes olevat liikmesriiki) algatama selliste kohtumiste korraldamist, teeb komisjon ettepaneku täpsustada, et ka liikmesriikidel, kes on kokku leppinud piirkondliku võrgustiku juhtimises, oleks võimalus selliseid kohtumisi korraldada.Määruses on seoses aruandekohustustega sätestatud järgmine: „Euroopa Liidu Nõukogu eesistujaks olev liikmesriik või juhul, kui see liikmesriik ei ole riigis või piirkonnas esindatud, ase-eesistujana tegutsev liikmesriik koostab iga poolaasta lõpuks nõukogule ja komisjonile aruande, mis käsitleb sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevust, kus tal on esindaja, ning ebaseadusliku sisserände olukorda vastuvõtjariigis. Sellised aruanded koostatakse vastavalt komisjoni kehtestatud näidisele ja vormile[5]. Need aruanded on oluline teabevorm iga eesistujariigi ametiaja lõpul hindamisaruande koostamiseks, mis esitatakse nõukogule ja mille koostab komisjon olukorra kohta igas kolmandas riigis, kuhu on lähetatud liikmesriikide sisserände kontaktametnikud.”Alates määruse jõustumisest on eesistujariigid Ühendkuningriik, Austria, Soome, Saksamaa, Portugal ja Sloveenia esitanud kokku kuus sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevust käsitlevat aruannet, milles keskenduti ainult valitud kolmandatele riikidele. Samas ei ole komisjon suutnud täita oma kohustust esitada nõukogule eesistujariigi aruande alusel ulatuslik hindamisaruanne. Arvestades, et praegu on liikmesriikide sisserände kontaktametnikud määratud rohkem kui 130 kolmandasse riiki, ei ole aruandekohustusi käsitlevad sätted praktikas kohaldatavad. Seepärast teeb komisjon ettepaneku kohandada asjaomaseid sätteid mõistlikul viisil.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsusega 574/2007/EÜ[6] loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond, et aidata kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamisele ning liikmesriikide solidaarsuse põhimõtte kohaldamisele. Fondi olemasolevaid vahendeid võib kasutada kolmandates riikides asuvate konsulaaresinduste ja muude teenistuste, sealhulgas sisserände kontaktametnike tegevuse tõhustamiseks. Nagu on sätestatud nimetatud otsuse artikli 4 lõike 4 punktis a, toetab Välispiirifond sisserände kontaktametnike võrgustiku tegutsemisvõime tugevdamist ja liikmesriikide koostöö edendamist sellise võrgustiku kaudu.Juunis 2008 võttis komisjon vastu teatise ühise sisserändepoliitika kohta[7], millega kehtestati põhimõtted, meetmed ja vahendid, mis arvestavad Tamperes kohtunud Euroopa Ülemkogu vahe-eesmärke, Haagi programmi ja rände suhtes võetud ühist lähenemisviisi. Seda teatist silmas pidades võttis 15.–16. oktoobril 2008. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu vastu Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti,[8] milles rõhutati vajadust tihendada koostööd liikmesriikide ja komisjoni ning päritolu- ja transiitriikide vahel, et ohjata ebaseaduslikku sisserännet.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu määrus (EÜ) nr 377/2004, 19. veebruar 2004, sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta;nõukogu otsus 2005/267/EÜ, 16. märts 2005, millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk[9];komisjoni otsus, 15. detsember 2005, millega sätestatakse nõukogu otsuse 2005/267/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad[10];Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, milles käsitletakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele loodud turvalise veebipõhise teabe- ja koordineerimisvõrgu väljatöötamist[11].2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaEsmalt konsulteeriti Soome eesistumise ajal nõukogu töörühmas CIREFI koostatud küsimustiku alusel kuni 2006. aasta lõpuni liikmesriikidega. Nende saadetud vastuseid arutati strateegilise sisserände-, piiride ja varjupaigakomitees märtsis 2007.Liikmesriigid ei pidanud eelkõige määruse artiklis 6 sätestatud ulatuslikku aruandekohustust asjakohaseks ja rõhutasid lisaväärtust, mida annaks FRONTEXi senisest ulatuslikum kaasamine. Samuti soovisid nad kiirendada võrgu ICONet kasutuselevõttu ja parandada Aafrikas asuvate sisserände kontaktametnike koostööd. Viimati nimetatud ettepanekut arutati ekspertide kohtumisel kevadel 2007 ning sisserände- ja varjupaigakomitees oktoobris 2007.Märtsis 2008 tutvustas komisjon küsimustikku, kus kirjeldati mitut võimalust muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 377/2004. Saadud vastuseid arvesse võttes esitas komisjon oktoobris 2008 sisserände- ja varjupaigakomiteele mitteametliku töödokumendi, milles esitati konkreetsed ettepanekud määruse asjaomaste sätete muutmiseks. Komisjon tegi ettepaneku esitada esimeses etapis vajalikud muudatused seoses aruandekohustusega, FRONTEXi kaasamisega ja võrgu ICONet täiustamisega. Teises etapis, st 2010. aastaks kavandatud FRONTEXi määruse läbivaatamise raames kaalutaks ka vajadust ja võimalust luua sellise ELi sisserände kontaktametniku ametikoht, kelle ülesanne võiks olla kõigi liikmesriikide ja ELi asjaomaste asutuste huvide esindamine, ning kaalutaks võrgu ICONet haldamisega seotud vastutuse üleandmist komisjonilt FRONTEXile.Liikmesriigid toetasid kirjeldatud ettepanekuid, sealhulgas kaheetapilist lähenemisviisi.-  Mõju hindamineMõju hindamist ei tehtud, sest käesoleva ettepanekuga tehakse kehtivasse õigusakti ainult väikesed ja peamiselt tehnilised muudatused, millega ei kaasne tuvastatav majanduslik, sotsiaalne ega keskkonnamõju. Lisaks on ELi parema õigusloome poliitika eesmärk muu hulgas lihtsustada ja parandada kehtivaid õigusakte kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Käesolev ettepanek vastab nimetatud eesmärkidele, sest on kooskõlas muudatustega, mis on jõustunud ühenduse õiguses pärast määruse vastuvõtmist, ning selles on arvestatud määruse rakendamisel saadud praktilisi kogemusi.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesolevate muudatustega luuakse FRONTEXi ja sisserände kontaktametnike võrgustiku vahel sidemed ning kehtestatakse õiguslik alus nimetatud osaliste koostööle, edendatakse võrgu ICONet kasutamist teabe ja praktiliste kogemuste korrapäraseks vahetamiseks, rõhutatakse võimalust kasutada sisserände kontaktametnike võrgustiku loomiseks ja sujuvaks toimimiseks ühenduse ettenähtud vahendeid ning ratsionaliseeritakse aruandesüsteemi, mis on seotud loodud sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevusega, et selle kaudu tagada Euroopa Parlamendi kui kaasseadusandja[12] nõuetekohane teavitamine kõnealuse poliitika valdkonnas.-  Õiguslik alusKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 63 lõike 3 punkt b ja artikkel 66, sest ettepanekuga muudetakse nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta, mille aluseks on nimetatud artiklid, ning täpsustatakse nimetatud võrgustiku toimimist.-  Subsidiaarsuse põhimõteEÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 3 punkti b kohaselt on ühendusel õigus võtta meetmeid, mis on seotud ebaseadusliku sisserände ja ebaseadusliku riigis elamisega, sealhulgas ebaseaduslikult riigis elavate isikute repatrieerimisega. Artikli 66 kohaselt peab nõukogu vastavalt artiklis 67 osutatud menetlusele võtma meetmed, et tagada liikmesriikide asjaomaste valitsusasutuste, samuti selliste asutuste ja komisjoni vaheline koostöö. Ühenduse seniseid sätteid sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise ja toimimise kohta tuleb kohandada, et võtta arvesse nii muudatusi ühenduse õiguses kui ka kõnealuses valdkonnas saadud praktilisi kogemusi.Seepärast ei suuda liikmesriigid üksi ettepaneku eesmärke piisavalt saavutada.-  Proportsionaalsuse põhimõteEÜ asutamislepingu artiklis 5 on sätestatud, et ükski ühenduse meede ei tohi minna kaugemale sellest, mis on vajalik kõnealuse lepingu eesmärkide saavutamiseks. Kõnealuse ühenduse meetme jaoks valitud vorm peab võimaldama ettepanekuga saavutada soovitud eesmärke ja meetme võimalikult tõhusat rakendamist. Käesolevate määruse muudatustega arendatakse edasi Schengeni acquis ’d, sest nendega reguleeritakse võitlust ebaseadusliku sisserände organiseerimise vastu, ning tagatakse liikmesriikide asjaomaste valitsusasutuste, samuti selliste asutuste ja komisjoni vaheline koostöö. Seepärast on ettepanek kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest käesoleva ettepanekuga muudetakse määrust.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.5. TÄIENDAV TEAVE-  Aluslepingutele lisatud mitmete protokollide ja kolmandate riikidega sõlmitud assotsiatsioonilepingute mõjuKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on EÜ asutamislepingu IV jaotis, mistõttu kohaldatakse Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohta käsitlevates protokollides ning Schengeni protokollis sätestatud muutuvat geomeetriat. Käesolev ettepanek põhineb Schengeni acquis ’l. Seepärast tuleb arvesse võtta järgmist, mitmete protokollidega seotud mõju:Ühendkuningriik ja IirimaaÜhendkuningriik osaleb käesolevas määruses ELi lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) artikli 8 lõike 2 kohaselt.Iirimaa osaleb käesolevas määruses ELi lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) artikli 6 lõike 2 kohaselt.TaaniELi lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani nõukogus EÜ asutamislepingu IV jaotise kohaste meetmete võtmisel, välja arvatud „meetmed, mis määravad kindlaks kolmandad riigid, kelle kodanikel peab olema viisa liikmesriikide välispiiride ületamiseks, või ühtse viisavormiga seotud meetmed”.Käesolev ettepanek põhineb Schengeni acquis ’l ning nimetatud protokolli artikli 5 kohaselt otsustab Taani kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on teinud Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise sätete alusel otsuse Schengeni acquis ’l põhineva ettepaneku või algatuse kohta, kas ta rakendab seda otsust oma siseriiklikus õiguses.Island ja NorraIslandi ja Norra puhul kujutab käesolev ettepanek endast Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises)[13] tähenduses.ŠveitsŠveitsi puhul kujutab käesolev ettepanek endast Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[14] tähenduses.LiechtensteinLiechtensteini puhul kujutab käesolev ettepanek endast Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[15] tähenduses.-  Ettepaneku üksikasjalik selgitusArtikkel 1Esimese lõigu ja teise lõigu punktiga a edendatakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele loodud turvalise veebipõhise teabe- ja koordineerimisvõrgu (ICONet) kasutamist, et selle abil saaks vahetada teavet sisserände kontaktametnike määramiste kohta ning et sisserände kontaktametnikud saaksid selle kaudu omakorda vahetada teavet ja praktilisi kogemusi.Teise lõigu punktiga b tagatakse FRONTEXi ja sisserände kontaktametnike võrgustiku senisest tihedam koostöö.Teise lõigu punktiga c lubatakse igal liikmesriigil, kes ei ole eesistuja ega ase-eesistuja, algatada sisserände kontaktametnike kohtumise korraldamine.Kolmanda lõiguga lihtsustatakse määruse kohast aruandekohustust. Samuti nähakse sellega ette asjaomaste Euroopa institutsioonide korrapärane teavitamine sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevusest Euroopa Liidule erilist huvi pakkuvates konkreetsetes piirkondades ja/või riikides ning ebaseadusliku sisserände olukorrast osutatud piirkondades ja/või riikides.2009/0098 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,[kuupäev],millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 3 punkti b ja artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[16],toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korrasning arvestades järgmist:1.  Nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määruses (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta[17] on sätestatud kohustus kehtestada liikmesriikide sisserände kontaktametnike vahelise koostöö vormid, sellise koostöö eesmärgid, osutatud kontaktametnike ülesanded ja sobiv kvalifikatsioon ning nende kohustused vastuvõtjariigi ja lähetajaliikmesriigi ees.2.  Nõukogu otsusega 2005/267/EÜ[18] on liikmesriikide migratsiooniteenistustele loodud turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk (ICONet) teabe vahetamiseks ebaseadusliku rände, ebaseadusliku riiki sisenemise ja sisserände ning ebaseaduslikult riigis elavate isikute tagasisaatmise kohta. Teabevahetus hõlmab sisserände kontaktametnike võrgustikku.3.  Määrusega (EÜ) nr 2007/2004[19] asutati Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (FRONTEX). FRONTEXi ülesanne on koostada nii üldisi kui ka erivajadustele kohandatud riskianalüüse, mis esitatakse nõukogule ja komisjonile.4.  Sisserände kontaktametnikud peavad koguma teavet ebaseadusliku sisserände kohta, mida kasutatakse operatiivtasandil või strateegilisel tasandil või mõlemal. Selline teave võib märkimisväärselt aidata kaasa FRONTEXi riskianalüüsiga seotud tegevusele ning selleks tuleks arendada sisserände kontaktametnike võrgustiku ja FRONTEXi koostööd.5.  Kõik liikmesriigid peaksid saama algatada vajaduse korral konkreetsesse kolmandasse riiki või piirkonda nimetatud sisserände kontaktametnike kohtumisi, et tõhustada nende koostööd.6.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsusega 574/2007/EÜ[20] loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond, et aidata kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamisele ning liikmesriikide solidaarsuse põhimõtte kohaldamisele. Fondi olemasolevaid vahendeid võib kasutada kolmandates riikides asuvate konsulaaresinduste ja muude teenistuste tegevuse tõhustamiseks ning sisserände kontaktametnike võrgustiku tegutsemisvõime tugevdamiseks, et osutatud võrgustike kaudu edendada liikmesriikide koostööd.7.  Nõukogu, Euroopa Parlamenti ja komisjoni tuleks korrapäraselt teavitada sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevusest Euroopa Liidule erilist huvi pakkuvates konkreetsetes piirkondades ja/või riikides ning ebaseadusliku sisserände olukorrast osutatud piirkondades ja/või riikides. Euroopa Liidule erilist huvi pakkuvate konkreetsete piirkondade ja/või riikide valik peaks tuginema objektiivsetele rännet iseloomustavatele näitajatele, nagu ebaseadusliku rände statistika ja FRONTEXi koostatud riskianalüüsid, ning olema kooskõlas ELi üldise välissuhete poliitikaga.8.  Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 377/2004 vastavalt muuta.9.  Kuna kavandatud meetme eesmärke, nimelt sisserände kontaktametnike võrgustiku loomist ja toimimist käsitlevate ühenduse seniste sätete kohandamist eesmärgiga arvestada nii muudatusi ühenduse õiguses kui ka kõnealuses valdkonnas saadud praktilisi kogemusi, ei ole võimalik piisaval määral saavutada liikmesriikide tasandil, vaid need on paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.10.  Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ning mis on kajastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.11.  Ühendkuningriik osaleb käesolevas määruses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes)[21] artikli 8 lõike 2 kohaselt.12.  Iirimaa osaleb käesolevas määruses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes)[22] artikli 6 lõike 2 kohaselt.13.  Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel Schengeni acquis ’l, peaks Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist otsustama, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.14.  Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises)[23] tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ[24] artikli 1 punktides A ja E osutatud valdkondadesse.15.  Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[25] tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja E osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ[26] artikliga 3.16.  Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[27] tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja E osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/261/EÜ artikliga 3,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 MuutmineMäärust (EÜ) nr 377/2004 muudetakse järgmiselt:17.  artikli 3 lõike 1 teine lause jäetakse välja ja lisatakse lõige 3 järgmises sõnastuses:„3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud teave tehakse kättesaadavaks nõukogu otsusega 2005/267/EÜ[28] liikmesriikide migratsiooniteenistustele loodud turvalise veebipõhise teabe- ja koordineerimisvõrgu (edaspidi „ICONet”) selles rubriigis, mis hõlmab sisserände kontaktametnike võrgustikku. Komisjon esitab kõnealuse teabe ka nõukogule.”;18.  artiklit 4 muudetakse järgmiselt:a) lõike 1 teine taane asendatakse järgmisega:„- vahetama teavet ja praktilisi kogemusi, eriti kohtumistel ja ICONeti kaudu”;b) lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Komisjoni ja määrusega (EÜ) nr 2007/2004 asutatud FRONTEXi esindajatel on õigus osaleda sisserände kontaktametnike võrgustiku raames korraldatud kohtumistel, kuigi juhul, kui operatiivkaalutlused seda nõuavad, võib kohtumisi pidada ka nimetatud esindajate puudumise korral. Samuti võib vajaduse korral kohtumistele kutsuda muid organeid ja asutusi.”;c) lõikele 3 lisatakse järgmine lause:„Kohtumise võib korraldada ka mõne muu liikmesriigi algatusel.”;19.  artikkel 6 asendatakse järgmisega:„1. Euroopa Liidu Nõukogu eesistujaks olev liikmesriik või juhul, kui see liikmesriik ei ole riigis või piirkonnas esindatud, ase-eesistujana tegutsev liikmesriik koostab iga poolaasta lõpuks nõukogule, Euroopa Parlamendile ja komisjonile aruande, mis käsitleb sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevust Euroopa Liidule erilist huvi pakkuvates konkreetsetes piirkondades ja/või riikides ning ebaseadusliku sisserände olukorda osutatud piirkondades ja/või riikides. Euroopa Liidule erilist huvi pakkuvate konkreetsete piirkondade ja/või riikide valik tugineb pärast konsultatsioone liikmesriikide ja komisjoniga objektiivsetele rännet iseloomustavatele näitajatele, nagu ebaseadusliku rände statistika ja FRONTEXi koostatud riskianalüüs, ning on kooskõlas ELi üldise välissuhete poliitikaga.2. Sellised aruanded koostatakse vastavalt komisjoni otsusega 2005/687/EÜ[29] kehtestatud vormile ja neis märgitakse asjaomased valikukriteeriumid.3. Komisjon esitab nimetatud aruannete alusel nõukogule ja Euroopa Parlamendile igal aastal faktilise kokkuvõtte sisserände kontaktametnike võrgustiku arengust.”.Artikkel 2 JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[…] […] [1] ELT L 64, 2.3.2004, lk 1.[2] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.[3] ELT L 83, 1.4.2005, lk 48.[4] K(2005) 5159 (lõplik).[5] Komisjoni 29. septembri 2005. aasta otsus (ELT L 264, 8.10.2005, lk 8).[6] ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.[7] KOM(2008) 359 (lõplik).[8] Nõukogu dokument nr 13440/08.[9] ELT L 83, 1.4.2005, lk 48.[10] K(2005) 5159 (lõplik).[11] K(2007) 374.[12] Nõukogu otsus, 22. detsember 2004, mis näeb ette Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 251 osutatud menetluse kohaldamist kõnealuse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisega hõlmatud teatud valdkondade suhtes (ELT L 396, 31.12.2004, lk 45).[13] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[14] ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.[15] ELT […], […], lk […].[16] ELT C […], […], lk […].[17] ELT L 64, 2.3.2004, lk 1.[18] ELT L 83, 1.4.2005, lk 48.[19] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.[20] ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.[21] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[22] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.[23] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[24] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[25] ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.[26] ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.[27] ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.[28] ELT L 83, 1.4.2005, lk 48)[29] ELT L 264, 8.10.2005, lk 8.