               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.4.2016
            COM(2016) 229 final
            2016/0121(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (edaspidi „leping”) sõlmiti 25. juunil 2001. Leping jõustus 1. juunil 2004.

               Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisaktile kohustub Horvaatia Vabariik ühinema rahvusvaheliste lepingutega, mille Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on alla kirjutanud või sõlminud, asjaomastele lepingutele lisatavate protokollide kaudu.

               Lisatud ettepanek on õiguslik vahend lepingu protokolli sõlmimiseks, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.

               Päritolureeglite küsimuses leppisid EL ja Egiptuse Araabia Vabariik ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu 21. septembri 2015. aasta otsusega nr 1/2015
                  1
                kokku, et lepingu uude protokolli nr 4 lisatakse viide Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile, milles on sätestatud päritolureeglid ning nähtud ette päritolu kumulatsioon Euroopa Liidu, Egiptuse ja muude konventsiooniosaliste vahel alates 1. veebruarist 2016. Seetõttu hõlmab käesolevale otsusele lisatud protokolli artikkel 3 (Päritolureeglid) vaid ajavahemikku alates Horvaatia Vabariigi ühinemisest ELiga kuni otsuse nr 1/2015 jõustumiseni.

               Oma 14. septembri 2012. aasta otsusega
                  2
                volitas nõukogu komisjoni alustama asjaomaste kolmandate riikidega läbirääkimisi, et sõlmida asjaomased protokollid. Läbirääkimised Egiptuse Araabia Vabariigiga viidi edukalt lõpule 29. oktoobril 2015.

               Komisjon leiab, et läbirääkimiste tulemused on rahuldavad, ning palub nõukogul pärast Euroopa Parlamendi nõusoleku saamist vastu võtta lisatud otsus protokolli sõlmimise kohta.

               2016/0121 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooniloomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel
                  3
                (edaspidi „leping”) sõlmiti 25. juunil 2001. Leping jõustus 1. juunil 2004.

               (2)Horvaatia Vabariigist sai Euroopa Liidu liikmesriik 1. juulil 2013.

               (3)Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia Vabariigi ühinemine lepinguga kokku kõnealuse lepingu protokolliga (edaspidi „protokoll”). Selle ühinemise suhtes kohaldatakse lihtsustatud menetlust, mille kohaselt protokoll sõlmitakse nõukogu, kes tegutseb ühehäälselt liikmesriikide nimel, ja asjaomase kolmanda riigi vahel.

               (4)14. septembril 2012 andis nõukogu komisjonile volitused alustada seoses Horvaatia Vabariigi liiduga ühinemisega läbirääkimisi asjaomaste kolmandate riikidega. Läbirääkimised Egiptuse Araabia Vabariigiga viidi edukalt lõpule.

               (5)Kooskõlas nõukogu otsusega [XXX]
                  4
                kirjutati [kuupäeval] [kohas] liidu ja selle liikmesriikide nimel alla Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) protokoll, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, tingimusel et kõnealune protokoll hiljem sõlmitakse.

               (6)Protokoll tuleks liidu ja selle liikmesriikide nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

                Artikkel 1

               Liidu ja selle liikmesriikide nimel kiidetakse heaks Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) protokoll, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga
                  5
               .

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud liidu ja selle liikmesriikide nimel esitama protokolli artikli 8 lõikega 1 ette nähtud teate, et väljendada liidu ja selle liikmesriikide nõusolekut end protokolliga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub ….

               Brüssel,

                     nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 334, 22.12.2015, lk 62.

                     (2)
                  Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on alla kirjutatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12 LIMITED).

                     (3)
                  ELT L 304, 30.9.2004, lk 39.

                     (4)
                  ELT L.., .., lk ...

                     (5)
                  Protokolli tekst on avaldatud ELT ... koos otsusega selle allakirjutamise kohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.4.2016
            COM(2016) 229 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta

               PROTOKOLL,

                  mis on lisatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

               BELGIA KUNINGRIIK,

               BULGAARIA VABARIIK,

               TŠEHHI VABARIIK,

               TAANI KUNINGRIIK,

               SAKSAMAA LIITVABARIIK,

               EESTI VABARIIK,

               IIRIMAA,

               KREEKA VABARIIK,

               HISPAANIA KUNINGRIIK,

               PRANTSUSE VABARIIK,

               HORVAATIA VABARIIK,

               ITAALIA VABARIIK,

               KÜPROSE VABARIIK,

               LÄTI VABARIIK,

               LEEDU VABARIIK,

               LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

               UNGARI,

               MALTA VABARIIK,

               MADALMAADE KUNINGRIIK,

               AUSTRIA VABARIIK,

               POOLA VABARIIK,

               PORTUGALI VABARIIK,

               RUMEENIA,

               SLOVEENIA VABARIIK,

               SLOVAKI VABARIIK,

               SOOME VABARIIK,

               ROOTSI KUNINGRIIK,

               SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

               kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”, keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu,

               ning

               EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”,

               ühelt poolt

               ja

               EGIPTUSE ARAABIA VABARIIK, edaspidi „Egiptus”.

               teiselt poolt,

               käesolevas protokollis edaspidi ühiselt „protokolliosalised”,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel, edaspidi „leping”, kirjutati alla 25. juunil 2001 Luxembourgis ja see jõustus 1. juunil 2004.

               (2)Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevale lepingule (edaspidi „ühinemisleping”) kirjutati alla 9. detsembril 2011 Brüsselis ja see jõustus 1. juulil 2013.

               (3)Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia ühinemine lepinguga kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel.

               (4)Liidu ja Egiptuse vastastikuste huvide arvestamise tagamiseks on toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikli 21 lõikega 2 ettenähtud nõupidamised,

               ON kokku leppinud järgmises:

               Artikkel 1

               Horvaatia Vabariik ühineb Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel ning võtab nagu teisedki liidu liikmesriigid vastu ja teadmiseks lepingu teksti, ühisdeklaratsioonid, deklaratsioonid ja kirjavahetuse.

               I PEATÜKK

               Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu, sealhulgas selle lisade ja protokollide teksti muudatused

               Artikkel 2

               Põllumajandus- ja töödeldud põllumajandustooted, kala ja kalatooted

               Käesolevale protokollile lisatud tabeliga muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokollile nr 1 lisatud tabelit.

               Artikkel 3

               Päritolureeglid

               Protokolli nr 4 muudetakse ajavahemikuks 1. juuli 2013 – 31. jaanuar 2016 järgmiselt:

               1. IVa lisa asendatakse järgmisega:

               „IVA LISA

               ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

               Arvedeklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.

               Bulgaariakeelne tekst

               Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … (
                  1
               ) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход (
                  2
               ).

               Hispaaniakeelne tekst

               El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no …(1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial…(2).

               Tšehhikeelne tekst

               Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

               Taanikeelne tekst

               Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).

               Saksakeelne test

               Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

               Eestikeelne tekst

               Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr … (1)) deklareerib, et need tooted on … (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

               Kreekakeelne tekst

               Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

               Ingliskeelne tekst

               The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

               Prantsuskeelne tekst

               L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (
                  3
               )] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle … (
                  4
               ).

               Horvaadikeelne tekst

               Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. .(1)..) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi .... (2) preferencijalnog podrijetla.

               Itaaliakeelne tekst

               L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. … (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (2).

               Lätikeelne tekst

               Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. … (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no … (2).

               Leedukeelne tekst

               Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr … (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (2) preferencinės kilmės prekės.

               Ungarikeelne tekst

               A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hianyában az áruk preferenciális … (2) származásúak.

               Maltakeelne tekst

               L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. … (
                  5
               )) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali … (
                  6
               ).

               Hollandikeelne tekst

               De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …oorsprong zijn (2).

               Poolakeelne tekst

               Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr … (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (2) preferencyjne pochodzenie.

               Portugalikeelne tekst

               O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o … (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial … (2).

               Rumeeniakeelne tekst

               Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. … (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială … (2).

               Sloveenikeelne tekst

               Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. … (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno … (2) poreklo.

               Slovakikeelne tekst

               Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia … (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (2).

               Soomekeelne tekst

               Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro … (
                  7
               )) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … (
                  8
               ) alkuperätuotteita.

               Rootsikeelne tekst

               Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr … (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (2).

               Araabiakeelne tekst

               ................................................................................................................................(
                  9
               )..
               (Koht ja kuupäev)

               .....................................................................................................................................
               (Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutanud isiku nimi)”

               2. IVb lisa asendatakse järgmisega:

               „IVB LISA

               EUR-MED arvedeklaratsiooni tekst

               EUR-MED arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.

               Bulgaariakeelne tekst

               Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № ... (
                  10
               )) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (
                  11
               ).

               — cumulation applied with ...... (name of the country/countries)

               — no cumulation applied (
                  12
               )

               Hispaaniakeelne tekst

               El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

               - cumulation applied with ........(name of the country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               Tšehhikeelne tekst

               Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

               - cumulation applied with ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               Taanikeelne tekst

               Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr.... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

               - cumulation applied with ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               Saksakeelne test

               Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

               - cumulation applied with ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               Eestikeelne tekst

               Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ... (
                  13
               )) deklareerib, et need tooted on ... (
                  14
               ) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (
                  15
               )

               Kreekakeelne tekst

               Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               Ingliskeelne tekst

               The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               Prantsuskeelne tekst

               L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (
                  16
               )) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (
                  17
               )).

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (
                  18
               )

               Horvaadikeelne tekst

               Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. …(1)) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

               — cumulation applied with ........................................... (name of the country/countries)

               — no cumulation applied (3)

               Itaaliakeelne tekst

               L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

               - cumulation applied with ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               Lätikeelne tekst

               Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (
                  19
               )), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (
                  20
               ).

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (
                  21
               )

               Leedukeelne tekst

               Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               Ungarikeelne tekst

               A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               Maltakeelne tekst

               L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               Hollandikeelne tekst

               De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               Poolakeelne tekst

               Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (
                  22
               )) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (
                  23
               ) preferencyjne pochodzenie.

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (
                  24
               )

               Portugalikeelne tekst

               O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira no. ... (1)) declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               Rumeeniakeelne tekst

               Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizația vamală nr. ... (1)) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

               — cumulation applied with ....... (name of the country/countries)

               — no cumulation applied (3)

               Sloveenikeelne tekst

               Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št .(
                  25
               )..) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (
                  26
               ) poreklo.

               - cumulation applied with ........(name of the country/countries)

               - no cumulation applied (
                  27
               )

               Slovakikeelne tekst

               Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               Soomekeelne tekst

               Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               Rootsikeelne tekst

               Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (
                  28
               )) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (
                  29
               ).

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (
                  30
               )

               Araabiakeelne tekst

               - cumulation applied with  ........(name of country/countries)

               - no cumulation applied (3)

               ................................................................................................................................. (
                  31
               )
               (Koht ja kuupäev)

               .....................................................................................................................................

               (Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutanud isiku nimi)”

               II PEATÜKK

               Üleminekusätted

               Artikkel 4

               Transiitkaup

               1. Lepingu sätteid võib kohaldada kas Egiptusest Horvaatiasse või Horvaatiast Egiptusesse eksporditava kauba suhtes, mis vastab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli nr 4 sätetele ning mis Horvaatia ühinemise kuupäeval on kas teel või ajutiselt ladustatud Egiptuses või Horvaatias asuvas tollilaos või vabatsoonis.

               2. Sellistel juhtudel võib lubada sooduskohtlemist tingimusel, et importiva riigi tolliasutusele esitatakse nelja kuu jooksul alates Horvaatia ühinemise kuupäevast päritolutõend, mille eksportiva riigi tolliasutus on tagantjärele väljastanud.

               III PEATÜKK

               Üld- ja lõppsätted

               Artikkel 5

               Egiptuse Araabia Vabariik kohustub mitte esitama nõudeid, taotlusi ega esildisi ning mitte muutma ega tühistama kontsessioone vastavalt GATT 1994 XXIV artikli lõikele 6 ja XXVIII artiklile seoses liidu käesoleva laienemisega.

               Artikkel 6

               Mõistliku aja jooksul pärast käesoleva protokolli parafeerimist edastab liit oma liikmesriikidele ja Egiptuse Araabia Vabariigile lepingu horvaadikeelse teksti. Käesoleva artikli esimeses lauses viidatud keeleversioon on autentne samadel tingimustel kui araabia-, bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst, eeldusel et käesolev protokoll jõustub.

               Artikkel 7

               Käesolev protokoll ja selle lisa on käesoleva lepingu lahutamatud osad.

               Artikkel 8

               1.
                     Euroopa Liit, Euroopa Liidu Nõukogu liikmesriikide nimel ja Egiptus kiidavad käesoleva protokolli heaks oma menetluste kohaselt. Lepinguosalised teavitavad üksteist selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               2.
                     Käesolev protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval, mil kõik lepinguosalised on teatanud üksteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               3.
                     Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. juulist 2013 kuni selle jõustumise kuupäevani.

               Artikkel 9

               Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris araabia, bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

               [Koht], .... aasta ... kuu ... päeval

               Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel,

               Egiptuse Araabia Vabariigi nimel

               Lisa

               Põllumajandus- ja töödeldud põllumajandustooted, kala ja kalatooted

               MUUDATUSED PROTOKOLLIS nr 1 EGIPTUSEST PÄRIT PÕLLUMAJANDUS- JA TÖÖDELDUD PÕLLUMAJANDUSTOODETE, KALA JA KALATOODETE EUROOPA LIITU IMPORTIMISE KORRA KOHTA

               Alamrubriiki 0810 10 00 kuuluvate toodete suhtes praegu vastavalt assotsiatsioonilepingule (protokoll nr 1) kohaldatavad soodustused asendatakse käesolevas lisa kohaste soodustustega. Soodustusi, mida kohaldatakse käesolevas lisas nimetamata jäetud toodete suhtes, ei muudeta.

                        CN

                        kood

                        Kirjeldus

                        Enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamise määr (%)

                        Tariifikvoot

                        (netokaal tonnides)

                        Tollimaksu vähendamine, et tollimaks ei ületaks tariifikvooti (%)

                        Erisätted

                        0810 10 00

                        Värsked maasikad, 1. oktoober – 30. aprill

                        100 %

                        10 000

                        -

                        100 %

                        94

                        -

                        Protokolli nr 1 lõike 5 erisätteid ei kohaldata.

                     (1)

                        Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, tuleb sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks jätta.

                     (2)

                        Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM”.

                     (3)
                  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, tuleb sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks jätta.

                     (4)

                        Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM”.

                     (5)

                        Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, tuleb sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks jätta.

                     (6)

                        Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM”.

                     (7)

                        Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, tuleb sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks jätta.

                     (8)

                        Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM”.

                     (9)

                        Kui samad andmed sisalduvad dokumendis endas, võib need tähised märkimata jätta.

                     (10)

                        Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

                     (11)

                        Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”.

                     (12)

                        Täita või kustutada vastavalt vajadusele.

                     (13)

                        Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

                     (14)

                        Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”.

                     (15)

                        Täita või kustutada vastavalt vajadusele.

                     (16)
                  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

                     (17)
                  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”.

                     (18)
                  Täita või kustutada vastavalt vajadusele.

                     (19)

                        Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

                     (20)

                        Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”.

                     (21)

                        Täita või kustutada vastavalt vajadusele.

                     (22)

                        Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

                     (23)

                        Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”.

                     (24)

                        Täita või kustutada vastavalt vajadusele.

                     (25)

                        Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

                     (26)
                  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast,  peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”.

                     (27)
                  Täita või kustutada vastavalt vajadusele.

                     (28)

                        Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

                     (29)

                        Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”.

                     (30)
                  Täita või kustutada vastavalt vajadusele.

                     (31)

                        Kui samad andmed sisalduvad dokumendis endas, võib need tähised märkimata jätta.


				|

		52014PC0645

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2016. aasta ülemmäär, 2015. aasta osamaks ja 2015. aasta osamaksu esimene osa /* COM/2014/0645 final - 2014/0298 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
Sisekokkuleppe ja nõukogu määrusega (EÜ) nr
215/2008, mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat
finantsmäärust (edaspidi „10. EAFi finantsmäärus”) on ette nähtud
liikmesriikide osamaksunõudeid käsitlev menetlus, mille alusel liikmesriigid
rahastavad EAFi. 10. EAFi finantsmääruse artikli 57 lõike 3 kohaselt
käsitletakse käesolevas ettepanekus järgmisi küsimusi:
–
liikmesriikide osamaksude ülempiir 2016. aastal;
–
osamaksude summa 2015. aastal;
–
2015. aasta osamaksu esimese osa suurus.
EAFi finantsmääruse artikli 57 lõike 7
kohaselt on eraldi täpsustatud komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (EIP)
hallatavad summad.
EIP on edastanud komisjonile oma hallatavate
rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi
vastavalt 10. EAFi finantsmääruse artiklile 145.
Finantsmääruse artikli 58 lõikes 2 on
sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate
EAFide jaoks ette nähtud summad. Käesolevas ettepanekus nimetatud
osamaksunõuded hõlmavad seetõttu 10. EAFi summasid nii komisjoni kui ka EIP
(esimene osamaksenõue 10. EAFi raames) puhul.
10. EAFi finantsmääruse artikli 57 lõike 3
kohaselt peab nõukogu käesoleva ettepaneku kohta otsuse tegema 15. novembriks
2014 ning liikmesriigid peavad osamaksu esimese osa maksma hiljemalt 21.
jaanuariks 2015.
10. EAFi finantsmääruse artikli 60 lõikes 1 on
sätestatud, et kui liikmesriik ei maksa tasumisele kuuluvat osamaksu ettenähtud
tähtajaks, peab ta tasuma maksmata jäänud summalt viivist vastavalt samas
artiklis sätestatud viivise maksmise korrale.
2014/0298 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
mis käsitleb liikmesriikide Euroopa
Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2016. aasta ülemmäär, 2015. aasta osamaks
ja 2015. aasta osamaksu esimene osa
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogus kokku tulnud
liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise
kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV–EÜ
partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja
-territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa,[1] (edaspidi
„sisekokkulepe”), eriti selle artiklit 7,
võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008.
aasta määrust (EÜ) nr 215/2008, mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes
kohaldatavat finantsmäärust (edaspidi „10. EAFi finantsmäärus”),[2] mida on viimati
muudetud 11. aprillil 2011,[3]
eriti selle artikli 57 lõiget 5,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Vastavalt 10. EAFi
finantsmääruse artiklites 57–61 sätestatud menetlusele esitab komisjon 15.
oktoobriks ettepaneku, milles täpsustatakse a) liikmesriikide aastase osamaksu
ülemmäär 2016. aastal, b) aastane osamaks 2015. aastal ja c) osamaksu esimese
osa suurus 2015. aastal.
(2)       10. EAFi finantsmääruse
artikli 145 esimese lõigu kohaselt on Euroopa Investeerimispank
komisjonile edastanud oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste
ja maksete ajakohastatud prognoosi.
(3)       10. Euroopa Arengufondi
(edaspidi „EAF”) finantsmääruse artikli 58 lõikes 2 on sätestatud, et
osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate EAFide jaoks ette nähtud
summad. Seetõttu tuleks esitada 10. EAFi rahastamisnõue.
(4)       7. novembril 2013 võttis
nõukogu komisjoni ettepaneku alusel vastu otsuse määrata liikmesriikide 2015.
aasta EAFi osamaksu summast komisjoni osa suuruseks
3 300 000 000 eurot ja EIP osa suuruseks 300 000 000
eurot[4],
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Liikmesriikide EAFi makstava aastase osamaksu
ülemmäär 2016. aastal on komisjoni puhul 3 350 000 000 eurot ja
Euroopa Investeerimispanga puhul 250 000 000 eurot.
Artikkel 2
Liikmesriikide EAFi makstav aastane osamaks 2015. aastal jääb samaks ja
on 3°600°000°000 eurot. See jagatakse nii, et komisjoni osa on
3 400 000 000 eurot ja Euroopa Investeerimispanga osa on
200 000 000 eurot.
Artikkel 3
Summad, mille liikmesriigid maksavad
komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale 2015. aasta osamaksu esimese osana,
on esitatud lisas asuvas tabelis.
Artikkel 4
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 247, 9.9.2006, lk 32.
[2]               ELT L 78, 19.3.2008, lk 1.
[3]               ELT L 102, 19.3.2008, lk 1.
[4]               Dok 15699/13
LISA
järgmise dokumendi juurde:

Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2016.
aasta ülemmäär, 2015. aasta osamaks ja 2015. aasta osamaksu esimene osa

 EAFi 2015. aasta osamaksude esimene osa (eurodes)
   ||   ||   ||   ||
 LIIKMESRIIGID || Osakaal 10. EAFis % || Osamaksu 1. osa
 Makse saaja || Makse saaja || Kokku
 EIP || komisjon
 10. EAFi raames || 10. EAFi raames
 AUSTRIA || 2,41 || 1 205 000,00 || 36 150 000,00 || 37 355 000,00
 BELGIA || 3,53 || 1 765 000,00 || 52 950 000,00 || 54 715 000,00
 BULGAARIA || 0,14 || 70 000,00 || 2 100 000,00 || 2 170 000,00
 KÜPROS || 0,09 || 45 000,00 || 1 350 000,00 || 1 395 000,00
 TŠEHHI || 0,51 || 255 000,00 || 7 650 000,00 || 7 905 000,00
 TAANI || 2,00 || 1 000 000,00 || 30 000 000,00 || 31 000 000,00
 EESTI || 0,05 || 25 000,00 || 750 000,00 || 775 000,00
 SOOME || 1,47 || 735 000,00 || 22 050 000,00 || 22 785 000,00
 PRANTSUSMAA || 19,55 || 9 775 000,00 || 293 250 000,00 || 303 025 000,00
 SAKSAMAA || 20,50 || 10 250 000,00 || 307 500 000,00 || 317 750 000,00
 KREEKA || 1,47 || 735 000,00 || 22 050 000,00 || 22 785 000,00
 UNGARI || 0,55 || 275 000,00 || 8 250 000,00 || 8 525 000,00
 IIRIMAA || 0,91 || 455 000,00 || 13 650 000,00 || 14 105 000,00
 ITAALIA || 12,86 || 6 430 000,00 || 192 900 000,00 || 199 330 000,00
 LÄTI || 0,07 || 35 000,00 || 1 050 000,00 || 1 085 000,00
 LEEDU || 0,12 || 60 000,00 || 1 800 000,00 || 1 860 000,00
 LUKSEMBURG || 0,27 || 135 000,00 || 4 050 000,00 || 4 185 000,00
 MALTA || 0,03 || 15 000,00 || 450 000,00 || 465 000,00
 MADALMAAD || 4,85 || 2 425 000,00 || 72 750 000,00 || 75 175 000,00
 POOLA || 1,30 || 650 000,00 || 19 500 000,00 || 20 150 000,00
 Rumeenia || 1,15 || 575 000,00 || 17 250 000,00 || 17 825 000,00
 RUMEENIA || 0,37 || 185 000,00 || 5 550 000,00 || 5 735 000,00
 SLOVAKKIA || 0,21 || 105 000,00 || 3 150 000,00 || 3 255 000,00
 SLOVEENIA || 0,18 || 90 000,00 || 2 700 000,00 || 2 790 000,00
 HISPAANIA || 7,85 || 3 925 000,00 || 117 750 000,00 || 121 675 000,00
 ROOTSI || 2,74 || 1 370 000,00 || 41 100 000,00 || 42 470 000,00
 ÜHENDKUNINGRIIK || 14,82 || 7 410 000,00 || 222 300 000,00 || 229 710 000,00
 KOKKU EL 27 || 100,00 || 50 000 000,00 || 1 500 000 000,00 || 1 550 000 000,00


title: Ettepanek: Nõukogu otsus, millega Itaalial lubatakse kindlaksmääratud geograafilistes piirkondades kohaldada gaasiõli ja kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi vähendatud maksumäärasid vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0007

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 22.1.2008KOM(2008) 7 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega Itaalial lubatakse kindlaksmääratud geograafilistes piirkondades kohaldada gaasiõli ja kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi vähendatud maksumäärasid vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidEnergiatoodete ja elektrienergia maksustamine ühenduses on reguleeritud nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ[1] (edaspidi „energia maksustamise direktiiv” või „direktiiv”).Direktiivi artikli 19 lõike 1 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal lisaks eelkõige artiklite 5, 15 ja 17 sätetele ühehäälselt lubada liikmesriigil kehtestada täiendava maksuvabastuse või -vähenduse teatavatel poliitilistel kaalutlustel.Käesoleva ettepaneku eesmärk on lubada Itaalial kohaldada kindlaksmääratud geograafilistes piirkondades gaasiõli ja kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi vähendatud maksumäärasid, et osaliselt korvata kõnealustes geograafilistes piirkondades elavate isikute lisakulutusi kütmisele. Kütmiskulud on suured nende alade väga raskete kliimatingimuste tõttu või siis raskete kliimatingimuste ja saarelise asendi tõttu, millele lisandub piiratud kütusevalik ning juurdepääsu puudumine maagaasivõrgule.-  Üldine taust17. oktoobri 2006. aasta kirjas küsisid Itaalia ametiasutused luba kohaldada kindlaksmääratud geograafilistes piirkondades gaasiõli ja kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi vähendatud maksumäärasid, pikendades sel eesmärgil energia maksustamise direktiivi artikli 18 lõikes 1, koostoimes kõnealuse direktiivi II lisa punkti 8 kümnenda taandega, sätestatud erandit. See säte lubas Itaalial kuni 31. detsembrini 2006 kohaldada teatavates piirkondades olmekütuse ja kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi vähendatud aktsiisimäärasid. Itaalia ametiasutused esitasid taotluse enne eespool nimetatud erandi kehtivusaja lõppu. Itaalia ametiasutused esitasid lisateabe ja selgitused 5. detsembril 2006, 13. veebruaril 2007, 18. aprillil 2007, 7. juunil 2007, 27. augustil 2007, 1. oktoobril 2007 ja 12. novembril 2007.Erandi taotlemise põhjendamiseks osutab Itaalia oma territooriumi kliima- ja geograafiliste tingimuste mitmekesisusele. 1999. aastal tõstis Itaalia oma maksusüsteemi reformi raames aktsiisi üldiseid määrasid. Võttes arvesse oma territooriumi eripära, kehtestas Itaalia samal ajal oma territooriumi teatavates osades kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi ja gaasiõli vähendatud maksumäärad, et vältida teatavate tarbijate ülemäärast koormamist. Praegu on maksuvähendus kuni 129,11 eurot 1000 liitri kohta gaasiõli puhul (mis langetab kohaldatava maksumäära 274,10 euroni 1000 liitri kohta) ja 159,07 eurot 1000 kg veeldatud naftagaasi kohta (mis langetab kohaldatava maksumäära 30,87 euroni 1000 kg kohta). Kohaldatavad maksumäärad on kõrgemad kui direktiivis ettenähtud alammäärad.Maksuvähendust kohaldatakse geograafilistes piirkondades, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:-  presidendi 1993. aasta dekreedi nr 412 kohaselt vööndisse F kuuluvad omavalitsusüksused. Kõnealuses dekreedis jaotatakse Itaalia territoorium kuueks kliimavööndiks (A–F). Jaotus põhineb „päevakraadidel”, mis on optimaalsest 20 °C erinevate päeva keskmiste temperatuuride summa tavapärasel kütteperioodil. Mida suurem on selline omavalitsusüksusele antud arv, seda madalam on keskmine välistemperatuur kütteperioodil. Kliimavööndisse F kuuluvad omavalitsusüksused on määratletud kui omavalitsusüksused, mille „päevakraadid” on üle 3000[2].-  presidendi 1993. aasta dekreedi nr 412 kohaselt vööndisse E kuuluvad omavalitsusüksused, kui asjaomases omavalitsusüksuses puudub juurdepääs maagaasivõrgule. Kliimavööndisse E kuuluvad omavalitsusüksused on määratletud kui omavalitsusüksused, mille „päevakraadid” on 2100–3000.-  Sardiinia ja väikesaarte omavalitsusüksused, kui asjaomases omavalitsusüksuses puudub juurdepääs maagaasivõrgule; see määratlus hõlmab kõiki Itaalia saari, v.a Sitsiiliat.Itaalia ametiasutuste väitel põhinevad erinevad maksumäärad ja abikõlblike piirkondade valik objektiivsetel kriteeriumidel. Eesmärk on tagada, et need piirkonnad moodustaksid ülejäänud Itaalia territooriumiga pideva geograafilise terviku, s.t asetada abikõlblike piirkondade elanikud võrdsemale alusele ülejäänud Itaalia elanikega, vähendades nende ülemäära kõrgeid kütmiskulusid. Maksuvähenduse summa on igas olukorras sama; selle ainus eesmärk on osaliselt vähendada abikõlblike piirkondade elanike kütmise lisakulusid, mis on tingitud külmast kliimast ja/või raskustest kütteainete hankimisel.Itaalia ametiasutuste sõnul võrdub kliimavööndites E ja F kohaldatav maksuvähendus keskmiselt 11–12 %ga gaasiõli ja kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi hinnast. Neid arve tuleb võrrelda keskmiste kütmiskuludega: kliimavööndis E on need kliimatingimuste tõttu 90 % kõrgemad kui kogu riigi keskmine ja kliimavööndis F 170 % kõrgemad kui kogu riigi keskmine.Saarte eripära on selles, et nende geograafilise asendi tõttu on kütusega varustamine piiratud ning lisatranspordikulude tõttu on selle hind kõrgem kui Itaalia maismaaosas. Itaalia ametiasutused kinnitasid, et maksuvähenduse tulemus ei ole ülekompenseerimine ning see ei langeta veeldatud naftagaasi ja gaasiõli hindu madalamale kui maismaal. Itaalia ametiasutuste esitatud näidisarvude kohaselt on veeldatud naftagaasi hind saartel pärast maksuvähendust ikkagi umbes 2,5–4,5 eurot hl kohta kõrgem kui maismaal. Gaasiõli hinnavahe on isegi suurem ja mõnel juhul võib lõpphind saartel olla peaaegu kaks korda kõrgem kui maismaal.Kohe kui asjaomased omavalitsusüksused saavad juurdepääsu maagaasivõrgule (seda võib oodata kliimavööndi E omavalitsusüksuste ja saarte puhul), vähendab see Itaalia ametiasutuste arvates oluliselt kõnealuste piirkondade lisakulusid. Eriti parandaks see tarbijatele saadaolevate kütuste valikuvõimalusi. Sellest lähtudes ei näe Itaalia ametiasutused ette maksuvähendust kliimavööndisse E kuuluvate või asjaomaste saarte omavalitsusüksustes, kui kõnealuses omavalitsusüksuses on saadud juurdepääs maagaasivõrgule. Kliimavööndi F omavalitsusüksustes, mis asuvad valdavalt mäestikupiirkondades, ei suudeta arendada maagaasivõrke niivõrd, et kaetud oleks kogu asjaomase omavalitsusüksuse geograafiline piirkond või isegi enamus sellest. Seetõttu ei suuda ükski selline areng paljude elanike jaoks parandada saadaolevate kütuste valikut. Sellest tulenevalt ei ole kliimavööndi F omavalitsusüksuste abikõlblikkus sõltuvuses maagaasivõrgu puudumisest.Meetme aastane eelarve on umbes 62 miljonit eurot. Abikõlbliku rahvastiku moodustavad umbes 4,4 miljonit elanikku. Maksuvähendus tehakse hinnaalandusena soodustatud isikule energiatoodete omandamise hetkel (soodustatud isikud on abikõlblike piirkondade elanikud).-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaKomisjon vaatab läbi kõik taotlused energia maksustamise direktiivi artikli 19 põhjal erandi tegemiseks, võttes muu hulgas arvesse siseturu nõuetekohast toimimist ning vajadust tagada õiglane konkurents ja ühenduse tervishoiu-, keskkonna-, energeetika- ja transpordipoliitika toimimine.Asjaomaste geograafiliste piirkondade jaoks tähendaks kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi ja gaasiõli suhtes kohaldatav tavapärane siseriiklik maksumäär liiga koormavaid kütmiskulusid, võrreldes ülejäänud Itaalia territooriumiga. Selle põhjus on kõnealuste piirkondade rasked kliimatingimused või saareline asend, millele lisandub juurdepääsu puudumine maagaasivõrgule kui alternatiivsele kütteks kasutatavale energiaallikale.Vähendatud maksumäär arvestab seda erilist olukorda, hüvitades osaliselt kütmise lisakulud, mis on tekkinud kõnealustes geograafilistes piirkondades, võrreldes ülejäänud Itaalia territooriumiga.Itaalia ametiasutuste väitel on hinnavähendus kõigil neil juhtudel väiksem kui kõnealused lisakulud. Samal ajal on nii gaasiõli kui ka veeldatud naftagaasi järelejäävad maksumäärad ikka kõrgemad kui energia maksustamise direktiivis sätestatud ühenduse alammäärad.Seega võib järeldada, et maksuvähendus on kooskõlas maksustamise stimuleeriva mõjuga energiatõhususele ja muudele energiapoliitika aspektidele. Meedet ei peeta kokkusobimatuks ühenduse asjakohaste keskkonna- ja energiapõhimõtetega.Lisaks on meede vastuvõetav, lähtudes siseturu nõuetekohasest toimimisest ja ausa konkurentsi tagamise vajadusest. Sellega üksnes püütakse osaliselt korvata kõnealuste piirkondade objektiivsetest tingimustest tulenevaid kütmise lisakulusid. Kõnealune maksuvähendus ei kumuleeru ühegi teise maksuvähendusega ning seda ei kohaldata ühelgi muul küttematerjalide kasutamise otstarbel kui ruumide kütmiseks.Itaalia ametiasutuste teatel käsitletakse ettevõtjate maksusoodustuse summat igal eraldi juhul vastavalt komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes[3]. Kui mõne üksiku ettevõtja kasu ületab kõnealuses määruses sätestatud ülemmäära, teavitatakse sellest komisjoni vastavalt 22. märtsi 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks[4]. Energia maksustamise direktiivi artikli 19 lõikes 2 sätestatakse, et asjaomase artikli alusel võetud meetmed peavad olema piiratud kestusega ning nähakse ette ajavahemik, mis kestab kõige rohkem kuus aastat ja mille lõppedes meetmeid on võimalik uuendada. Praegusel etapil näib asjakohane anda luba kuueks aastaks.Tuleks tagada, et Itaalia saaks kohaldada käesolevas ettepanekus käsitletud erivähendust direktiivi artikli 18 kohaselt, koosmõjus direktiivi II lisaga ning enne 1. jaanuari 2007 valitsenud olukorra jätkuna. Taotletud luba tuleks seega anda alates eespool nimetatud kuupäevast.2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaKäesolev ettepanek puudutab ainult Itaaliat.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.-  Mõju hindamineKäesolevas ettepanekus käsitletakse ühe liikmesriigi taotlusel talle antud luba.3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGKavandatud meetmete kokkuvõteEttepaneku eesmärk on teha Itaaliale erand nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ üldsätetest ning taotleda gaasiõli ja kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi vähendatud maksumäärasid teatavates suurte kütmiskuludega piirkondades.-  Õiguslik alusNõukogu direktiivi 2003/96/EÜ artikkel 19.-  Subsidiaarsuse põhimõteEuroopa ühenduse asutamislepingu artikliga 93 hõlmatud kaudse maksustamise valdkond ei ole asutamislepingu artikli 5 kohaselt iseenesest ühenduse ainupädevuses.Samas on liikmesriikide konkurentsialane pädevus selles valdkonnas olemasoleva ühenduse õigusega rangelt piiratud. Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohaselt võib üksnes nõukogu lubada liikmesriigil kehtestada selle sätte kohaseid täiendavaid maksuvabastusi või -vähendusi. Liikmesriigid ei saa nõukogu asemel seda otsust vastu võtta.Ettepanek on seega kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Maksuvähendus ei ületa täiendavaid kulusid.-  Õigusakti valikKavandatav õigusakt: nõukogu otsus.Direktiivi 2003/96 artikkel 19 näeb ette üksnes kõnealust liiki õigusakti.4) MÕJU EELARVELEMeetmega ei kaasne ühendusele ühtegi rahalist või halduskoormust. Seepärast ei mõjuta ettepanek ühenduse eelarvet.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega Itaalial lubatakse kindlaksmääratud geograafilistes piirkondades kohaldada gaasiõli ja kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi vähendatud maksumäärasid vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik,[5] eriti selle artikli 19 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 18 lõike 1, koostoimes kõnealuse direktiivi II lisaga, kohaselt lubati Itaalial teatavates „eriti ebasoodsates piirkondades” kohaldada olmekütuse ja kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi vähendatud aktsiisimäärasid. Kõnealust erandit kohaldati kuni 31. detsembrini 2006.(2) 17. oktoobri 2006. aasta kirjas küsisid Itaalia ametiasutused luba kohaldada nendes samades geograafilistes piirkondades gaasiõli ja kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi vähendatud maksumäärasid vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19. Itaalia sooviks pärast 31. detsembrit 2006 jätkata eespool nimetatud erandist tulenevat siseriiklikku tava. Luba taotletakse ajavahemikuks 1. jaanuar 2007–31. detsember 2012.(3) Itaalia territooriumi kliima- ja geograafilised tingimused on väga mitmekesised. 1999. aastal tõstis Itaalia oma maksusüsteemi reformi raames aktsiisi üldiseid määrasid. Võttes arvesse oma territooriumi eripärasid, kehtestas Itaalia samal ajal vähendatud maksumäärad gaasiõlile ja veeldatud naftagaasile, et osaliselt korvata teatavate geograafiliste piirkondade elanike ülemäära kõrgeid kütmiskulusid.(4) Erinevate maksumääradega püütakse asetada abikõlblike piirkondade elanikud võrdsemale alusele ülejäänud Itaalia elanikega, vähendades nende ülemäära kõrgeid kütmiskulusid. Abikõlblike piirkondade tuvastamiseks lähtus Itaalia objektiivsetest kriteeriumidest, mis hõlmasid nii kõnealuse piirkonna kliimatingimusi kui ka juurdepääsu maagaasivõrgule. Viimane kriteerium näitab, millised on kõnealuste piirkondade elanike valikuvõimalused erinevate kütuste vahel.(5) Maksuvähendust kohaldatakse seega geograafilistes piirkondades (omavalitsusüksustes), mis vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest: i) presidendi 1993. aasta dekreedi nr 412[6] kohaselt vööndisse F kuuluvad omavalitsusüksused, st omavalitsusüksused, mille „päevakraadid” on üle 3000, ii) presidendi 1993. aasta dekreedi nr 412 kohaselt vööndisse E kuuluvad omavalitsusüksused, st omavalitsusüksused, mille „päevakraadid” on 2100–3000[7]; iii) Sardiinia ja väikesaared; see määratlus hõlmab kõiki Itaalia saari, v.a Sitsiiliat. Kuna maagaasivõrgu arendamine vähendaks oluliselt kütmise lisakulusid ning parandaks eriti tarbijatele saadaolevate kütuste valikuvõimalusi, ei kohaldataks maksuvähendust teise ja kolmanda kliimavööndi omavalitsusüksustes niipea, kui nad saavad juurdepääsu maagaasivõrgule.(6) Kõnealuste omavalitsusüksuste ühine joon on kütmise lisakulud, võrreldes ülejäänud Itaaliaga. Kliimavööndites E ja F kohaldatav maksuvähendus võrdub keskmiselt 11–12 %ga gaasiõli ja kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi hinnast. Keskmised kütmiskulud kliimavööndis E on kliimatingimuste tõttu 90 % kõrgemad kui kogu riigi keskmine ja kliimavööndis F 170 % kõrgemad kui kogu riigi keskmine. Saarte lisakulud kütmisele, võrreldes Itaalia maismaaosaga tekkivad nende geograafilise eripära, kütusega varustamise piiratuse ning lisatranspordikulude ning selle tulemusel Itaalia maismaaosast kõrgemate kütusehindade tõttu.(7) Maksuvähendus jääb kõikidel juhtudel väiksemaks kui asjaomase elanikkonna lisakulud kütmisele, nii et tegemist pole ülekompenseerimisega. Itaalia ametiasutused rõhutasid eriti, et maksuvähendus ei ületa vööndite E ja F külmast kliimast põhjustatud lisakulusid; nad märkisid ka, et saarte puhul ei langeta see kõnealuste kütuste hindu madalamaks kui on sama kütuse hind maismaal.(8) Nii gaasiõli kui ka veeldatud naftagaasi vähendatud maksumäär jääb kõrgemaks kui direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud alammäärad.(9) Käesolevat meedet kohaldatakse ainult (nii üksikisikute kui ka ettevõtjate) ruumide kütmise suhtes; seda ei kohaldata kõnealuste toodete teistsuguse äriotstarbelise kasutamise korral.(10) Leiti, et kõnealune meede ei moonuta ega takista siseturu toimimist ning ei ole vastuolus ühenduse keskkonna-, energeetika- ja transpordipoliitikaga.(11) Itaaliale tuleks seega vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikele 2 anda luba kohaldada gaasiõli ja kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi vähendatud maksumäära teatavates suurte kütmiskuludega piirkondades käesoleva otsuse lisa kohaselt kuni 31. detsembrini 2012.(12) Tuleks tagada, et Itaalia saaks kohaldada käesolevas otsuses käsitletud erivähendust enne 1. jaanuari 2007 valitsenud olukorra jätkuna ning direktiivi 2003/96/EÜ artikli 18 kohaselt, koosmõjus kõnealuse direktiivi II lisaga. Taotletud luba tuleks seega anda alates 1. jaanuarist 2007.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Itaalial lubatakse kohaldada gaasiõli ja ruumide kütteks kasutatava veeldatud naftagaasi vähendatud maksumäära teatavates suurte kütmiskuludega piirkondades vastavalt käesoleva otsuse lisale.Et vältida ülekompenseerimist, ei tohi maksuvähendus olla suurem kui kõnealuste piirkondade lisakulud kütmisele.Vähendatud maksumäär vastab nõukogu direktiivis 2003/96/EÜ kehtestatud nõuetele, eelkõige sama direktiivi artiklis 9 kehtestatud maksustamise alammääradele.Artikkel 2Lisa punktides 2 või 3 nimetatud piirkondades asuvate omavalitsusüksuste tarbimise suhtes rakendatakse maksuvähendust ainult niikaua, kui asjaomasel omavalitsusüksusel puudub juurdepääs maagaasivõrgule.Artikkel 3Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2012.Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAKäesoleva otsusega hõlmatud geograafiliste piirkondade ülevaade1.  Presidendi 26. augusti 1993. aasta dekreedi nr 412 kohaselt kliimavööndisse F kuuluvad omavalitsusüksused.2.  Presidendi 26. augusti 1993. aasta dekreedi nr 412 kohaselt kliimavööndisse E kuuluvad omavalitsusüksused.3.  Sardiinia ja väikesaarte omavalitsusüksused[8].[1] Nõukogu direktiiv 2003/96/EÜ, 27. oktoober 2003, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51). Direktiivi on viimati muudetud direktiividega 2004/74/EÜ ja 2004/75/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 87 ja lk 100).[2] Ülejäänud kliimavööndid määratletakse „päevakraadide” alusel järgmiselt: Vöönd A (alla 600), vöönd B (üle 600, kuid mitte rohkem kui 900), vöönd C (üle 900, kuid mitte rohkem kui 1400) ja vöönd D (üle 1400, kuid mitte rohkem kui 2100).[3] ELT L 379, 28.12.2006, lk 5.[4] EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.[5] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.[6] Kõnealuses dekreedis jaotatakse Itaalia territoorium kuueks kliimavööndiks (A–F). Jaotus põhineb „päevakraadidel”, mis on optimaalsest 20 °C erinevate päeva keskmiste temperatuuride summa tavapärasel kütteperioodil. Mida suurem on selline omavalitsusüksusele antud arv, seda madalam on keskmine välistemperatuur kütteperioodil.[7] Ülejäänud kliimavööndid määratletakse „päevakraadide” alusel järgmiselt: Vöönd A (alla 600), vöönd B (üle 600, kuid mitte rohkem kui 900), vöönd C (üle 900, kuid mitte rohkem kui 1400) ja vöönd D (üle 1400, kuid mitte rohkem kui 2100).[8] Punkt 3 hõlmab kõiki Itaalia saari, v.a Sitsiiliat.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.5.2017
            COM(2017) 221 final
            2017/0094(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis (OIV) hääletamisele tulevate teatavate resolutsioonide suhtes

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon (OIV) on valitsustevaheline teaduslik ja tehniline organisatsioon, kes tegutseb laua- ja muude viinamarjade kasvatamise ning veinide, veinijookide, rosinate ja muude viinamarjasaaduste tootmise sektoris. OIV eesmärgid on i) levitada teavet meetmetest, milles võiks arvesse võtta viinamarja- ja veinitoodete sektori tootjate, tarbijate ja muude osalejate vajadusi, ii) abistada standardimisega tegelevaid muid rahvusvahelisi organisatsioone ning iii) aidata rahvusvaheliselt ühtlustada olemasolevaid tavasid ja standardeid. OIV liikmeteks on 46 riiki, kellest 20 on liidu liikmesriigid. EL ei ole OIV liige.

               Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrusele (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus
                  1
                (ÜTK määrus), mõjutavad teatavad OIV poolt vastu võetud ja avaldatud resolutsioonid ELi õigust. ÜTK määrusega on ette nähtud viidata OIV-le sätetes, milles käsitletakse järgmist:

               –OIV poolt vastu võetud ja avaldatud veinivalmistamistavad, mida komisjon peab arvesse võtma selliste tavade kasutamist lubades (ÜTK määruse artikli 80 lõike 3 punkt a);

               – samad veinivalmistamistavad, mida kasutati enne ÜTK määruse artikli 80 lõike 3 kohase loa saamist veinide tootmiseks kolmandates riikides (ÜTK määruse artikli 90 lõige 2);

               –teatavate veinivalmistamisel kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise nõuded, mis muudavad OIV poolt vastu võetud ja avaldatud eeskirjad ELis ipso facto kõnealuses valdkonnas siduvaks (komisjoni 10. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008
                  2
                teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega, artikkel 9);

               –veinisektori toodete koostise kindlaksmääramise teatavad analüüsimeetodid, mille OIV on vastu võtnud ja avaldanud ning millele komisjon peab tuginema, välja arvatud juhul, kui need oleksid liidu eesmärgi saavutamiseks ebatõhusad või ebasobivad (ÜTK määruse artikli 80 lõige 5).

               Ka vastavalt komisjoni 19. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 2870/2000, millega sätestatakse ühenduse standardmeetodid piiritusjookide analüüsimiseks,
                  3
                mõjutavad teatavad OIV poolt vastu võetud ja avaldatud resolutsioonid ELi õigust. Määruse (EÜ) nr 2870/2000 artiklis 3 on osutatud, et kui teatavas piiritusjoogis sisalduvate ainete avastamiseks ja kvantitatiivseks määramiseks ei ole ette nähtud ühenduse standardanalüüsimeetodeid, järgitakse OIV resolutsioone.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määruse (EL) nr 251/2014 (aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta)
                  4
                artiklis 4 on samuti viidatud OIV-le. Osutatud sätte kohaselt võtab komisjon lubatud valmistamisprotsessi kehtestamisel arvesse OIV soovitatud ja avaldatud valmistamisprotsesse, samuti sätestab ta analüüsimeetodid, mille aluseks on OIV soovitatud ja avaldatud asjakohased meetodid, välja arvatud juhul, kui need oleksid eesmärgi saavutamiseks ebatõhusad või ebasobivad.

               OIV üldkogu ettevalmistamiseks eksperdirühmas peetud arutelude põhjal võib eeldada, et üldkogu täiskogul on päevakorras esitada vastuvõtmiseks järgmised liidu õiguse jaoks siduvate resolutsioonide eelnõud.

               –Resolutsioonide eelnõudega OENO-TECHNO 13-532 ja OENO-TECHNO 13-533, 15-580, 15-582, 15-583, 14-567B ning resolutsiooni eelnõudega OENO-MICRO 15-576A ja 15-576B kehtestatakse uued veinivalmistamistavad. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               –Resolutsioonide eelnõudega OENO-SPECIF 15-571, 15-572, 15-574, 15-578 ja 16-605 kehtestatakse veinivalmistamistavades kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise nõuded. OIV on nimetatud veinivalmistamistavad avaldanud ja soovitab neid tingimusel, et kasutatava aine suhtes kehtivad nõuded on vastu võetud (OIV rahvusvahelise veinivalmistamistavade koodeksi § 2.1.20 ja § 3.4.14). Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009 artikli 9 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               –Resolutsioonide eelnõudega OENO-SCMA 11-479, 13-529, 15-587, 15-588, 15-589 ja 15-590 kehtestatakse analüüsimeetodid. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja lõike 5 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               Eespool nimetatud resolutsioone on veinisektori teadus- ja tehnikavaldkonna eksperdid põhjalikult arutanud. Need resolutsioonid aitavad veinistandardeid rahvusvaheliselt ühtlustada ja loovad raamistiku, millega tagatakse aus konkurents veinisektori toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks neid resolutsioone toetada.

                  Kogemustele tuginedes võib eeldada, et OIV üldkogu päevakorda muudetakse ja sellesse lisatakse täiendavaid resolutsioone, mis avaldavad liidu õigusele õiguslikku mõju. Üldkogu tõhusa, aluslepingute eeskirjadele vastava töö tagamiseks täiendab või muudab komisjon õigel ajal käesolevat ettepanekut, et nõukogu saaks ka nende resolutsioonide suhtes seisukoha võtta.

               2017/0094 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis (OIV) hääletamisele tulevate teatavate resolutsioonide suhtes

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon (OIV) vaatab oma järgmisel üldkogul 2. juunil 2017 läbi liidu õigust mõjutavad resolutsioonid ja võtab need võimaluse korral vastu.

               (2)Liit ei ole praegu OIV liige. OIV liikmeteks on 20 liikmesriiki. Neil liikmesriikidel on võimalus esitada OIV resolutsioonide ettepanekute muudatusi ning neil palutakse mõned OIV resolutsioonide eelnõud OIV järgmisel üldkogul 2. juunil 2017 vastu võtta.

               (3)Liidu seisukoha kõnealuste resolutsioonide suhtes seoses küsimustega, mis kuuluvad liidu pädevusse, peaks seega vastu võtma nõukogu ning seda peaksid väljendama OIV kohtumistel liikmesriigid, kes on OIV liikmed, tegutsedes koos liidu huvides.

               (4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013
                  5
                ning komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009
                  6
                kohaselt mõjutavad teatavad OIV poolt vastu võetud ja avaldatud resolutsioonid liidu õigust.

               (5)Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a kohaselt peab komisjon veinivalmistamistavade kasutamist lubades arvesse võtma OIV soovitatud ja avaldatud veinivalmistamistavasid ja analüüsimeetodeid.

               (6)Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 5 kohaselt peab komisjon veinisektori toodete koostise kindlaksmääramise analüüsimeetodite sätestamisel aluseks võtma OIV soovitatud ja avaldatud asjakohased meetodid, välja arvatud juhul, kui need oleksid liidu eesmärgi saavutamiseks ebatõhusad või ebasobivad.

               (7)Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 90 lõikele 2 tuleb liitu imporditavaid veinisektori tooteid toota kooskõlas kõnealuse määruse kohaselt liidu lubatud veinivalmistamistavadega või, enne sellise loa saamist, kooskõlas OIV soovitatud ja avaldatud veinivalmistamistavadega.

               (8)Määruse (EÜ) nr 606/2009 artikliga 9 on ette nähtud, et kui komisjoni asjakohased sätted puuduvad, kohaldatakse veinivalmistamisel kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise suhtes OIV sätestatud ja avaldatud nõudeid.

               (9)Resolutsioonide eelnõudega OENO-TECHNO 13-532, 13-533, 14-567B, 15-580, 15-582, 15-583, OENO-MICRO 15-576A ja 15-576B kehtestatakse uued veinivalmistamistavad. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               (10)Resolutsioonide eelnõudega OENO-SPECIF 15-571, 15-572, 15-574, 15-578 ja 16-605 kehtestatakse veinivalmistamistavades kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise nõuded. OIV on nimetatud veinivalmistamistavad avaldanud ja soovitab neid tingimusel, et kasutatavate ainete suhtes kehtivad nõuded on vastu võetud (OIV rahvusvahelise veinivalmistamistavade koodeksi § 2.1.20 ja § 3.4.14). Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 ning määruse (EÜ) nr 606/2009 artikli 9 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               (11)Resolutsioonide eelnõudega OENO-SCMA 11-479, 13-529, 15-587, 15-588, 15-589 ja 15-590 kehtestatakse analüüsimeetodid. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja lõike 5 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               (12)Kõnealuseid resolutsioonide eelnõusid on veinisektori teadus- ja tehnikavaldkonna eksperdid põhjalikult arutanud. Need resolutsioonid aitavad veinistandardeid rahvusvaheliselt ühtlustada ja loovad raamistiku, millega tagatakse aus konkurents veinisektori toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks neid resolutsioone toetada.

               (13)Selleks et võimaldada vajalikku paindlikkust enne OIV üldkogu istungit toimuvatel läbirääkimistel, tuleks OIV liikmeks olevatel ELi liikmesriikidel lubada nõustuda kõnealuste resolutsioonide muudatustega, tingimusel et need muudatused ei muuda resolutsioonide sisu,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel võetav seisukoht 2. juunil 2017 toimuval OIV üldkogul on esitatud lisas ning seda väljendavad liikmesriigid, kes on OIV liikmed ja kes tegutsevad ühiselt liidu huvides.

               Artikkel 2

               1.Kui on tõenäoline, et artiklis 1 osutatud seisukohta võib mõjutada enne OIV istungeid või nende ajal esitatud uus teaduslik või tehniline teave, taotlevad OIV liikmeks olevad liikmesriigid, et OIV üldkogul lükatakse hääletamine edasi seni, kuni kehtestatakse liidu seisukoht uute üksikasjade alusel.

               2.OIV liikmeks olevad, liidu huvides ühiselt tegutsevad liidu liikmesriigid võivad pärast kooskõlastamist, eelkõige pärast kohapealset kooskõlastamist, nõustuda lisas osutatud resolutsioonide eelnõudes tehtavate selliste muudatustega, mis ei muuda resolutsioonide sisu, ilma et nõukogu peaks vastu võtma täiendava otsuse liidu seisukoha kehtestamise kohta.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, lk 671.

                     (2)
                  ELT L 193, lk 1.

                     (3)
                  ELT L 333, lk 20.

                     (4)
                  ELT L 84, 20.3.2014, lk 14–34.

                     (5)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

                     (6)
                  Komisjoni 10. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega (ELT L 193, 24.7.2009, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.5.2017
            COM(2017) 221 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Komisjoni otsus,
            millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis (OIV) hääletamisele tulevate teatavate resolutsioonide suhtes

               LISA

               Ühiselt ELi huvides tegutsevad liikmesriigid toetavad 7. etapis üksnes järgmisi resolutsioonide eelnõusid, milles käsitletakse veinisektori toodete koostise määramise analüüsimeetodeid, teatavate veinivalmistamistavade puhul kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise nõudeid ning veinivalmistamistavasid, jättes endale õiguse resolutsioonid edaspidi olukorra muutumisel läbi vaadata:

               OENO-TECHNO 13-532 – viinamarjavirde töötlemine inaktiveeritud pärmidega, milles on teatav kindel glutatioonisisaldus

               OENO-TECHNO 13-533 – veinide töötlemine inaktiveeritud pärmidega, milles on teatav kindel glutatioonisisaldus

               OENO-TECHNO 14-567B – lisaainete ja töötlemise abiainete üksteisest eristamine – 2. osas tehakse järgmine muudatus: resolutsioonist jäetakse välja viinamarjasuhkur

               OENO-TECHNO 15-580 – viinamarjavirde töötlemine kaaliumkarbonaadiga

               OENO-TECHNO 15-582 – selektiivsete taimekiudude kasutamine veinis

               OENO-TECHNO 15-583 – viinamarjavirde töötlemine kaltsiumsulfaadiga liköörveinide puhul

               OENO-MICRO 15-576A – monograafia Saccharomyces'e perekonda kuuluvate pärmide kohta

               OENO-MICRO 15-576B – monograafia muude kui Saccharomyces'e perekonda kuuluvate pärmide kohta

               OENO-SPECIF 15-571 – monograafia glutatiooni kohta

               OENO-SPECIF 15-572 – monograafia kaaliumpolüaspartaadi kohta

               OENO-SPECIF 15-574 – monograafia tanniinide kohta – polüfenoolide määramise meetodi ajakohastamine

               OENO-SPECIF 15-578 – monograafia selektiivsete taimekiudude kohta

               OENO-SPECIF 16-605 – raua piirmäär OIV polüvinüülimidasooli ja polüvinüülpürrolidooni käsitlevas monograafias

               OENO-SCMA 11-479 – veinis oleva glükoosi, fruktoosi, glütserooli ja etanooli 13C/12C isotoopsuhte  määramine kõrgefektiivse vedelikkromatograafia abil koos isotoopsuhte massispektromeetriaga

               OENO-SCMA 13-529 – kitinaasi ja taumatiini sarnaste valkude määramine valges ja roosas veinis

               OENO-SCMA 15-587 – alkoholi näivsisalduse mõiste kindlaksmääramine: meetodi OIV-MA-BS-01 läbivaatamine

               OENO-SCMA 15-588 – läbipaistmatuse põhimõtte lisamine: meetodi OIV-MA-BS-01 läbivaatamine

               OENO-SCMA 15-589 – 1,2-propaandiooli ja 2,3-butaandiooli määramise meetod

               OENO-SCMA 15-590 – etüülkarbamaadi määramine: meetodi OIV-MA-BS-25 läbivaatamine


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.9.2016
            COM(2016) 624 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2016. aastal

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruses (EL, Euratom) 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020
                  1
                (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), lubatakse ettenägematule olukorrale reageerimiseks viimase võimalusena kasutada ettenägemata kulude varu mahus kuni 0,03 % EL 28 kogurahvatulust. Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklil 6 põhinevas komisjoni teatises „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2016. aastaks“
                  2
                on 2016. aastaks ettenägemata kulude varu absoluutsummaks kehtestatud 4 438,2 miljonit eurot.

               Kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 13 ja olles uurinud kõiki täiendavate ja ettenägemata kulukohustuste vajaduste rahastamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2016. aasta ettenägemata kulude varu summas 240,1 miljonit eurot, et täiendada Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve rubriigis 3 (julgeolek ja kodakondsus) esitatud kuludega seotud kulukohustuste assigneeringuid summaga, mis lisandub 2 546 miljoni euro suurusele kulukohustuste ülemmäärale jooksevhindades.

               Komisjon on kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  3
                punktiga 14 analüüsinud võimalusi paigutada olemasoleva eelarve sees ümber märkimisväärseid summasid.

               Komisjon teeb kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikega 3 ettepaneku kompenseerida rubriigi 3 kulude ülemmäärade suurendamine rubriigi 5 (halduskulud) mittesihtotstarbelisest varust 2016. aastal.

               Käesoleva ettepanekuga täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta otsust (EL) 2016/253 võtta täies ulatuses kasutusele paindlikkusinstrumendi
                  4
                2017. aasta vahendid (520 miljonit eurot), 2016. aasta vahendid (510 miljonit eurot) ja 2015. aasta vahendid (500 miljonit eurot) koheste eelarvemeetmete jaoks pagulaskriisi lahendamiseks.

               2.KASUTUSELEVÕTMISE PÕHJENDUS

               2.1.SISSEJUHATUS

               Rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi sisemõõdet rahastatakse rubriigist 3 Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning spetsialiseeritud asutuste, nagu Frontexi, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti, eu-Lisa ja Europoli kaudu. Lisaks sellele võttis nõukogu 15. märtsil 2016. aastal vastu uue instrumendi,
                  5
                et võimaldada erakorralise toetuse andmist humanitaareesmärkidel, et reageerida pagulaste ja rändajate sissevoolule liitu.

               Nagu on sätestatud vastavas komisjoni ettepanekus,
                  6
                oli selle uue hädaabivahendi rahastamisvajadus 2016. aastal hinnanguliselt 300 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 241 miljonit eurot maksete assigneeringutena
                  7
               . 199 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 130,2 miljonit eurot maksete assigneeringuid paigutati esmalt ümber Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist 13. aprillil 2016. aastal vastu võetud paranduseelarve nr 1/2016
                  8
                (100 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 80,2 miljonit eurot maksete assigneeringuid) raames ja seejärel kasutatud assigneeringute ümberpaigutamise kaudu vastavalt finantsmääruse artikli 26 lõike 1 punktile c (99 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 50 miljonit eurot maksete assigneeringutena).

               2016. aastal tuleb veel rahastada tõenäolisi uue hädaabivahendiga seonduvaid täitmata jäänud vajadusi, mis praegu on hinnanguliselt 50 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 10 miljonit eurot maksete assigneeringuid. Lisaks tuleb Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi selle aasta lõpu vajaduste viimase ümberhindamise põhjal eespool osutatud ümberpaigutamised osaliselt kompenseerida uute assigneeringutega suurusjärgus 130 miljoni eurot, mida kasutatakse üksnes kulukohustusteks. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi niisugune osaline täiendamine kombineeritakse Sisejulgeolekufondi välispiiride tegevussuuna (välispiiride rahastamisvahend) tugevdamisega 70 miljoni euro võrra, mis on ette nähtud kulukohustuste assigneeringuteks, et reageerida Bulgaaria hiljutisele erakorralise abi taotlusele. Siin võetakse arvesse asjaolu, et Sisejulgeolekufondi erakorralise abi vahendid 2016. aasta eelarves on praeguseks peaaegu täielikult ära kasutatud.

               Olles arvesse võtnud võimalikke ümberpaigutamisi rubriigi 3 muudelt eelarveridadelt (9,9 miljonit eurot), on komisjon palunud suurendada kulukohustuste assigneeringuid 240,1 miljoni euro võrra üle paranduseelarve projektis nr 4/2016 kehtestatud vastava rubriigi ülemmäära
                  9
               .

               Rubriigi 3 kulude ülemmäär 2016. aastal on 2 546 miljonit eurot jooksevhindades. 2016. aastaks heaks kiidetud rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringud moodustavad 4 052 miljonit eurot, mis on juba nõudnud paindlikkusinstrumendi kasutuselevõttu (1 506 miljonit eurot) lisaks rubriigi 3 ülemmäärale mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 11 lõike 2 kohaselt.

               Rände, pagulaste ja julgeolekuga seotud kulud moodustavad rohkem kui 70 % kogukuludest rubriigi 3 ülemmäära piires. Komisjon on hoolikalt analüüsinud kõiki ümberpaigutamisvõimalusi. Kuid võttes arvesse piiratud manööverdamisruumi selle rubriigi raames, saab eespool kirjeldatud kulukohustuste assigneeringute vajadustest katta vaid väikese osa, ohustamata teiste suhteliselt väiksemate programmide nõuetekohast toimimist.

               Seepärast on ettenägemata kulude varu kasutuselevõtt ainus võimalik väljapääs, et rahuldada kulukohustuste assigneeringute vajadus eelarves. Muude rubriikide varud võimaldavad selle kasutuselevõtu 2016. aastal täielikult kompenseerida.

               Vastavad maksete assigneeringute vajadused mahuvad 2016. aastal maksete ülemmäärade piiresse, seega ei ole vajadust võtta ettenägemata kulude varu kasutusele maksete osas.

               2.2.ETTENÄGEMATA KULUDE VARU KUI VIIMANE VÕIMALUS

               Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikes 1 on ettenägemata kulude varu määratletud kui viimane võimalus ettenägematule olukorrale reageerimiseks. Arvestades seda, et mittesihtotstarbeline varu rubriigi 3 kulukohustuste ülemmäära piires puudub, on komisjon 2016. aasta eelarves läbi vaadanud kõik rubriigisisesed ümberpaigutamisvõimalused.

               Võttes arvesse paindlikkusinstrumendi täielikku kasutuselevõttu 2016. aasta eelarves (1 530 miljonit eurot), on ettenägemata kulude varu kasutamine 2016. aastal 240,1 miljoni euro ulatuses ainus olemasolev vahend, millega katta puudujääk rubriigi 3 kulude ülemmäära ja 2016. aastaks prognoositavate täiendavate ettenägemata vajaduste vahel.

               2.3.ETTENÄGEMATU OLUKORRA EELARVEMÕJU 2016. AASTAL

               Ehkki rände-, pagulas- ja julgeolekukriis algas 2015. aastal, muutuvad selle mõju ja tagajärjed endiselt päevast päeva. Kolmandate riikide poliitilised otsused pagulaste lubamise kohta nende territooriumile ning nende piiride avamise ja sulgemise kohta muudavad lühi- ja pikaajaliste arengute ettenägemise selles valdkonnas väga raskeks. Kriisi muutuv iseloom ja ennustamatus õigustab ettenägemata kulude varu kasutamist viimase võimaliku vahendina, et leevendada rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi ettenägematuid tagajärgi rubriigi 3 kuluvajadustele.

               3.ETTENÄGEMATA KULUDE VARU KOMPENSEERIMINE MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜLEMMÄÄRADE KAUDU

               Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikes 3 on sätestatud, et ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmisega kättesaadavaks tehtud summad tuleb täielikult kompenseerida jooksva eelarveaasta või tulevaste eelarveaastate finantsraamistiku varudega.

               Sama määruse artikli 13 lõike 4 kohaselt ei võeta selliselt kompenseeritud summasid finantsraamistikus enam kasutusele, et ei ületataks finantsraamistikus jooksvaks eelarveaastaks või tulevasteks eelarveaastateks ette nähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärasid. Sellest tulenevalt tuleb ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmisel 2016. aastal rubriigis 3 ja selle kompenseerimisel jälgida aastate 2017–2020 kulukohustuste ülemmäära.

               Kuna 2016. aastal on rubriigi 5 kulude ülemmäära piires piisavad varud, teeb komisjon ettepaneku kompenseerida summad täielikult 2016. aastal, et mitte piirata aastate 2017–2020 kulukohustuste assigneeringute vajadusi. Rubriigist 5 kompenseeritav summa on 240,1 miljonit eurot, mis jätab 2016. aastal 291,9 miljoni euro suuruse varu. 2016. aasta üldine kulukohustuste ülemmäär ja mitmeaastane finantsraamistik tervikuna jäävad muutumatuks.

               4.TÄIENDAVAD TEGURID

               Euroopa Parlamendile ja nõukogule tuletatakse meelde, et kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõike 1 viimase lausega tuleb käesolev otsus avaldada Euroopa Liidu Teatajas mitte hiljem kui paranduseelarve projekt nr 4/2016.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2016. aastal

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  10
                eriti selle punkti 14 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1) Nõukogu määruse nr 1311/2013
                  11
                artikliga 13 on kehtestatud ettenägemata kulude varu suuruseks kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust.

               (2) Vastavalt nimetatud määruse artiklile 6 on komisjon arvutanud ettenägemata kulude varu absoluutsumma aastaks 2016
                  12
               .

               (3) Olles vaadanud läbi kõik muud rahastamisvõimalused, et reageerida ettenägemata asjaoludele rubriigi 3 (julgeolek ja kodakondsus) 2016. aasta kulude ülemmäära piires, ning teinud ettepaneku võtta rubriikides 3 ja 4 kasutusele paindlikkusinstrument kogu 2016. aastaks ette nähtud summas 1 530 miljonit eurot, on rände-, pagulas- ja julgeolekukriisist tulenevate vajaduste rahuldamiseks vaja kasutusele võtta ettenägemata kulude varu, suurendades rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringuid Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarves üle nimetatud rubriigi ülemmäära.

               (4) Arvestades, et praegune olukord on väga eriline, on määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 13 lõikes 1 osutatud viimase võimaluse tingimus täidetud,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2016. aasta üldeelarve jaoks võetakse kasutusele ettenägemata kulude varu, et teha lisaks mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 kulukohustuste ülemmäärale kättesaadavaks 240,1 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid.

               Artikkel 2

               2016. aastal ettenägemata kulude varu kaudu kasutusele võetavad 240,1 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid kompenseeritakse täielikult rubriigi 5 (halduskulud) varust.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)
                  COM(2015) 320, 22.5.2015.

                     (3)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (4)
                  ELT L 47, 24.2.2016, lk 6.

                     (5)
                  ELT L 70, 16.3.2016, lk 1.

                     (6)
                  COM(2016) 115, 2.3.2016.

                     (7)
                  80 % eelmaksetest.

                     (8)
                  ELT L 143, 31.5.2016.

                     (9)
                  COM(2016) 623, 30.9.2016.

                     (10)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (11)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (12)
                  Komisjoni 22. mai 2015. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2016. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele“ (COM(2015) 320, 22.5.2015).