				|

		52012PC0093

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ja tegevuskavade kohta /* COM/2012/093 final - 2012/0042 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU KONTEKST
Kliimamuutustega on vaja tegeleda kohe
Seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga
2010. aasta lõpus tunnistati, et maailmas ei tohi temperatuur tõusta rohkem kui
2 ˚C võrreldes tööstusajastu eelse tasemega[1]. See on oluline selleks, et
piirata inimtegevusest tulenevaid negatiivseid tagajärgi kliimasüsteemis.
Seepärast tuleb hakata üleilmset heidet vähendama. Kõnealuse pikaajalise
eesmärgi kohaselt tuleks 2050. aastaks vähendada ülemaailmseid
kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 50 % võrra võrreldes 1990. aasta
tasemega[2].
Arenenud riigid üheskoos peaksid 2050. aastaks
vähendama heidet 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Keskpikas
perioodis on liit võtnud kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2020.
aastaks 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega ning sobivate tingimuste
korral 30 %[3].
Maakasutus- ja metsandussektor (maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus) ei
ole kõnealusesse kohustusse kaasatud.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli
2009. aasta direktiivis 2009/29/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ,
et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega
kauplemise süsteemi)[4]
(ELi heitkogustega kauplemise süsteem, ELi HKS) ning Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsuses 406/2009/EÜ (milles käsitletakse
liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et
täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020)[5] (jõupingutuste jagamist
käsitlev otsus) on märgitud, et kõik majandussektorid peaksid aitama kaasa
liidu eesmärgi saavutamisele vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heidet.
Lisaks kutsutakse otsuse 406/2009/EÜ artikli 9 kohaselt komisjoni üles hindama
liidu heitkoguste vähendamise kohustusse maakasutuse, maakasutuse muutuse ja
metsandusega seonduvate heitkoguste ja nende neeldajates sidumise lisamise
üksikasju ning tegema vastavalt vajadusele seadusandlikku ettepanekut, tagades
maakasutus- ja metsandussektori panuse järjepidevuse ja keskkonnaalase
terviklikkuse ning samuti nõuetekohase seire ja täpse arvestuse.
Komisjon teeb pärast põhjalikku
konsulteerimist liikmesriikide ja sidusrühmadega ning pärast mõju hindamist
ettepaneku otsuse kohta, millega nähakse esimese sammuna ette õigusraamistik maakasutus-
ja metsandussektori rangete, ühtlustatud ja põhjalike arvestuseeskirjade jaoks,
mis on koostatud asjaomase sektori eripära arvestades. Ettepanekuga luuakse maakasutus-
ja metsandussektori jaoks eraldi õigusraamistik, mis erineb kehtivaid kohustusi
(ELi HKS ja jõupingutuste jagamist käsitlev otsus) reguleerivatest
raamistikest; see tähendab, et praeguses etapis ei kaasata sektorit ametlikult
kasvuhoonegaaside heite 20 % vähendamise eesmärgi täitmisesse. Alles
pärast rangete arvestuseeskirjade ning seire- ja aruandlusmehhanismi
kehtestamist, saaks maakasutus- ja metsandussektori ametlikult kaasata liidu
heite vähendamise eesmärgi täitmisesse. Sellega seoses esitas komisjon ka
ettepaneku tunnistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari
2004. aasta otsus 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete
järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta)[6] kehtetuks ja asendada see
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega kasvuhoonegaaside heite seire- ja
aruandlusmehhanismi ja kliimamuutusi käsitleva muu olulise ELi ja riikliku
teabe esitamise kohta[7].
Maakasutuse ja metsanduse roll
kliimamuutustes
Kasvuhoonegaaside heidet tekitavad liidus
peamiselt energiatootmine ja muud inimtekkelised allikad. Samas neeldub
(seotakse) süsinik fotosünteesi teel atmosfäärist ning talletatakse puudes ja
puidutoodetes ning muudes taimedes ja mullas. Seepärast saaks asjakohaste
maakasutuse ja -majandamise tavadega piirata metsanduses ja põllumajanduses CO2-heidet
ja suurendada selle sidumist atmosfäärist. Kõnealused tavad kuuluvad maakasutus-
ja metsandussektorisse, mis hõlmab peamiselt maismaaökosüsteemis tekkivat ja
seotavat CO2-heidet, mida käsitatakse üldjuhul süsinikuvaru
muutusena[8].
2009. aastal seoti tänu maakasutus- ja metsandussektorile atmosfäärist selline
kogus süsinikku, mis vastab ligikaudu 9 %-le liidu kasvuhoonegaaside
koguheitest muudes sektorites.
Põllumajandus, metsandus, nendega seotud
tööstusharud ja energeetika on maakasutus- ja metsandussektori jaoks kõige
olulisemad majandussektorid, mis saavad mitmel moel aidata kaasa heite
vähendamisele ja neeldajate suurendamisele. Põllumajandusmeetmed, mille
eesmärk on vähendada rohumaa muutmist põllumaaks ja turvasmulla harimisest
tingitud süsinikukadu, peaksid hõlmama agronoomiatavade parandamist, näiteks
võiks kasutada eri põllukultuuriliike (nt rohkem liblikõielisi taimi) ja
laiendada külvikordi. Samuti aitaksid kasvuhoonegaaside heidet vähendada
agrometsandustavad, mida kasutades suurendatakse mulla süsinikuvarusid, pidades
loomi või viljeledes põllukultuure maa-alal, kus kasvatatakse ühtlasi metsa
puidu, energia või muude puidutoodete saamiseks. Orgaanilise materjali
maapinnale jätmise või tagasitoomisega on võimalik tõsta põllu- ja rohumaa
tootlikkust, samas kui taassoostamine, maa tootmisest kõrvalejätmine või turvasmulla,
sealhulgas turbaala kuivendamata jätmine ning degradeerunud muldade taastamine
võivad tuua märkimisväärset kasu kliimamuutuste leevendamisel ja bioloogilise
mitmekesisuse kaitsmisel. Seda silmas pidades oleks põllu- ja rohumaa
majandamise lisamine heite arvestusse vajalik samm selles suunas, et kõnealuste
tegevuste panust kliimamuutustega seotud kohustuste täitmisel tunnustataks
täielikult.
Ka metsanduses peitub suur kliimamuutuste
leevendamise potentsiaal. See hõlmab selliseid
metsandustavasid nagu maa muutmine metsaks (st metsastamine),[9] metsamaa kasutuse muutmise (st
raadamise) vältimine, süsiniku talletamine metsades pikema raieringi abil,
lageraiete vältimine (st valik- või harvendusraiel põhinev metsa majandamine)
ja puutumata metsade otstarbe muutmise vältimine, ning ennetavate meetmete
ulatuslikumat kasutamist, et piirata häiringute (tulekahjud, kahjurid ja
tormid) mõju. Sama oluline on metsade tootlikkuse suurendamine raieringi
kohandamisega maksimaalsele tootlikkusele, suurendades väiksema tootmisvõimsusega
metsade tootlikkust ning suurendades äralõigete ja oksade kasutamist,
tingimusel et säilivad bioloogiline mitmekesisus, mullaviljakus ja mulla
orgaaniline aine. Tulemusi annaks ka liigilise koosseisu ja kasvumäärade
muutmine.
Lisaks otseselt metsanduse ja põllumajandusega
seotud võimalustele on leevendamispotentsiaali ka nendega seotud tööstusharudes
(nt tselluloosi- ja paberitööstus, puidutöötlemine) ning taastuvenergia
valdkonnas, kui põllumajandusmaad ja metsi majandatakse puidu ja energia
tootmise eesmärgil. Süsinik ladestub puudes ja muudes taimedes ning mullas, aga
see võib talletuda aastakümneid ka toodetes, nt ehituspuidus. Tööstusele ja
tarbijatele suunatud poliitikaga võib märkimisväärselt suurendada puidu
pikaajalist kasutamist ja ringlussevõttu ja/või tselluloosi, paberi ja
puidutoodete tootmist heitemahukamate materjalide (nt betoon, teras,
fossiilkütustel põhinev plast) asendajana. Biotoorainel põhinevas tööstuses
saaks kasutada kultuure, mida kasvatatakse materjalide asendamiseks (nt kanep
ja rohi isoleerimiseks klaaskiu asemel, õled mööbli tootmiseks, autode lina-
või sisalitaimedest uksepaneelid, bioplast) või energia saamiseks (nt biomassi
kasutamine fossiilkütuste asemel). Uuringud on näidanud, et iga süsinikutonni
kohta, mis on talletatud puidutoodetesse, mis asendatakse muust kui puidust
valmistatud toodetega, väheneb kasvuhoonegaaside heide eeldatavalt keskmiselt
ligikaudu kahe tonni süsiniku võrra[10].
Kohustusliku arvestuse laiendamine metsa,
põllu- ja karjamaa majandamisele aitaks parandada põllumajandustootjate,
metsandusettevõtjate ja metsapõhiste tööstusharude võetud meetmete nähtavust
ning looks aluse nimetatud valdkondade leevendusmeetmete tõhustamiseks
ettenähtud poliitiliste stiimulite kavandamiseks. Kui
selliseid jõupingutusi võetakse arvesse, siis arvestatakse asjakohasemalt nende
üldist mõju kasvuhoonegaaside heitele ja parandatakse heite vähendamise
eesmärkide saavutamise kulutasuvust.
Võttes arvesse asjaolu, et põllumajandusmaa
kasutus, metsandus ja nendega seotud tööstusharud erinevad liikmesriigiti
suuresti nende heitepotentsiaali poolest liidus, ei sobi nende jaoks üks ja
ainus lähenemisviis. Maakasutuse ja metsandustavade eri vormide reguleerimiseks
on vaja individuaalset lähenemisviisi. Peamine eeltingimus süsinikuvarude
kaitseks ning nende ja sidumise määra suurendamiseks on võrdsete võimaluste
tagamine liikmesriikide eri sektorite meetmeliikide (nt karjamaa majandamine
või bioenergia tootmine) vahel, võttes kasutusele nõuetekohase ja ühtlustatud
arvestuse maakasutus- ja metsandussektorist tuleneva heite ja sidumise üle.
Praegune poliitika ei ole piisav
Kuigi maakasutus- ja metsandussektor ei ole
veel arvatud liidu eesmärgi hulka vähendada 2020. aastaks heitkoguseid,
moodustab see osa nõukogu otsusega 2002/358/EÜ[11]
heakskiidetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste
raamkonventsiooni Kyoto protokolli alusel aastateks 2008–2012 võetud
kohustusest. Kehtivates rahvusvahelistes
arvestuseeskirjades, mille järgimine on osaliselt vabatahtlik ja osaliselt kohustuslik,
esineb siiski märkimisväärseid puudusi. Oluline
on see, et arvestuse pidamine on vabatahtlik enamiku maakasutus- ja metsandussektoriga
seotud tegevuse, eelkõige metsa majandamise puhul (moodustab ligikaudu 70 %
sektorist) ja põllu- ja karjamaa majandamise puhul (moodustab ligikaudu 17 %
sektorist). Selle tulemusena erineb Kyoto
protokolliga kehtestatud esimesel kohustusperioodil peetav arvestus
liikmesriigiti suurel määral. Teine nõrk külg
on kliimamuutuste leevendamiseks läbiviidavate stiimulite puudumine
metsanduses. Arvestust on vaja täiustada
selleks, et luua võrdsed võimalused põllumajanduses, metsanduses, nendega
seotud tööstusharudes ja energeetikasektoris liikmesriikides, et tagada nende
võrdne kohtlemine ELi siseturul.
Heite ja sidumise range ja ühtlustatud
hindamissüsteem põllumajanduses ja metsanduses nõuab investeeringuid seire- ja
aruandlussuutlikkusse. Siiski esineb veel
puudusi ning tuleb tõhustada aruandluses esitatavate andmete täpsust ja
täielikkust, eelkõige põllumajanduslikke muldasid käsitlevate andmete puhul. Seega toetab seire ja aruandluse parandamine
arvestuse pidamist ning sellega tagatakse ka tugev, selge ja nähtav näitaja
kajastamaks edusamme põllumajanduses ja metsanduses.
Samuti on oluline tugevdada koostoimet
laiemate poliitiliste eesmärkidega. Bioenergia
kasutamise edendamiseks on ette nähtud soodustused,[12] kuid maakasutus- ja metsandussektoris
puudub sidus strateegia kliimamuutuste leevendamiseks põllumajanduses,
metsanduses ja nendega seotud tööstusharudes võetavate meetmete kaudu.
Kliimamuutuste
leevendamisel peaks tõepoolest olema üha suurem roll ühisel põllumajandusel
(ÜPP). Liidu 2013. aasta järgses maaelu arengu
poliitikas saaks kliimamuutuste mõju leevendada ja sellega paremini kohaneda
suuremate soodustuste pakkumisega CO2 sidumiseks põllumajanduses ja
metsanduses. Mõned neist suurendaksid ja
kaitseksid samal ajal süsinikuvarusid ning tooksid täiendavalt kasu
bioloogilisele mitmekesisusele ja kliimamuutuste mõjuga kohanemisele,
suurendades mulla veekogumisvõimet ja vähendades erosiooni. Sellega seotud süsinikuvoogude kohustuslik arvestus
tooks kõnealuste meetmetega kaasneva kasu rohkem nähtavale ja tagaks, et nende
panus kliimaprobleemide lahendamisel oleks täielik. Maakasutus-
ja metsandussektori üle peetav arvestus selgitaks ka säästva bioenergeetika
eeliseid, kajastades paremini sellega seotud heidet, eelkõige biomassi
põletamisel tekkivat heidet, mille üle praegu arvestust ei peeta. See tugevdaks taastuvenergia eesmärkide raames
jätkusuutlikkuse kriteeriumidega ette nähtud soodustusi.
Kuid maakasutus- ja metsandussektor erineb
muudest sektoritest. Kõnealusest sektorist tulenev kasvuhoonegaaside heide ja
sidumine on suhteliselt aeglaste looduslike protsesside tulemus. Võib kuluda
kümneid aastaid enne, kui meetmetega (nt metsastamine) kaasnev mõju on
märkimisväärne. Seepärast tuleks sidumise suurendamise ja heite vähendamise
meetmeid metsanduses ja põllumajanduses käsitleda pikaajalises perspektiivis.
Lisaks on heide ja sidumine tagasipööratavad: sellise tagasipööramise võivad
vallandada äärmuslikud nähtused, nagu tulekahjud, tormid, põuad või kahjurite
tekitatud kahjustused metsas ja maakattel või majandamise otsused (nt puude
raiumise või istutamise kohta tehtud otsused). Lisaks on heite ja sidumise kõikumine
aastate lõikes suur ning see võib mõnes liikmesriigis looduslike häiringute
või raie tulemusel ulatuda kuni 35 %ni aastasest koguheitest. See teeb
aastapõhiste eesmärkide saavutamise liikmesriikidele raskemaks.
Kuigi maakasutus- ja metsandussektorist
tuleneva heite ja sidumise kohta esitatakse aruanne ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni alusel ning osaliselt arvestatakse neid Kyoto protokolli
kohaselt, on sektor jäetud sektorist tuleneva heite ja sidumise üle peetavates
rahvusvahelistes arvestuseeskirjades esinevate puuduste tõttu välja kliima- ja
energiapaketi raames võetud liidu kliimakohustustest. Samuti eeldati liidu
heite vähendamise eesmärgi seadmise ajal, et Kopenhaagenis toimunud
kliimaalasel tippkohtumisel 2009. aastal sõlmitakse rahvusvaheline kliimakokkulepe,
sealhulgas esitatakse maakasutus- ja metsandussektori läbivaadatud
arvestuseeskirjad, mida liit saaks seejärel vastu võtta. Kuid see jäi tookord
olemata.
Edu saavutati Kyoto protokolli osaliste
koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 17.
konverentsil Durbanis 2011. aasta detsembris. Selles kontekstis on otsuses
-/CMP.7 sätestatud eeskirjad, mõisted ja üksikasjad maakasutuse, maakasutuse
muutuse ja metsanduse sektori üle arvestuse pidamiseks alates Kyoto
protokolliga kehtestatud teisest kohustusperioodist. Seega muutub
kohustuslikuks arvestuse pidamine eelkõige metsa majandamisega seotud tegevuse,
sealhulgas raietoodete üle, ning on kehtestatud looduslike häiringute,
sookuivendamise ja taassoostamise mõiste. Seepärast on oluline jätkata tegevust
liidu tasandil paralleelselt rahvusvaheliste protsessidega. Asjakohasel tasemel
sidususe tagamiseks peab õigusakti ettepanek maakasutus- ja metsandussektoriga
seotud tegevusest tuleneva heite ja sidumise arvestamise kohta liidus olema
vastavuses rahvusvahelisel tasandil võetud otsustega. Samas oleks liidul ka
võimalus näidata Kyoto protokolliga kehtestatud teise kohustusperioodi ajal
eeskuju rahvusvaheliste lepingutega.
Käesoleva ettepaneku eesmärk on seega
integreerida maakasutus- ja metsandussektor järk-järgult liidu
kliimapoliitikasse eraldi õigusraamistikuga, mis arvestaks sektori eripära ning
tagaks range ja ühtlustatud arvestusraamistiku. Oluline on, et sellega
täiendataks arvestust kogu liidu majandusetegevusest tuleneva kasvuhoonegaaside
inimtekkelise heite üle. Osana sellest suurendaks see praeguste ja uute
leevendusmeetmete nähtavust põllumajanduses, metsanduses ja nendega seotud
tööstusharudes ning oleks aluseks asjakohaste poliitiliste stiimulite
väljatöötamisel (nt ühises põllumajanduspoliitikas ja seoses ressursitõhusa
Euroopa tegevuskavaga[13]).
Ühiste liidu arvestuseeskirjade kehtestamine tagaks liikmesriikidele ka võrdsed
võimalused. Ettepanek hõlmaks kohapeal toodetud biomassi kasutamisest tingitud
süsinikuvarude muutusi ja täiendaks seega bioenergeetika arvestust majanduse
tasandil. Ettepanekuga tugevdatakse liidu kliimapoliitika keskkonnaalast
terviklikkust. Lisaks oleks see tähtis ja vajalik samm kulutõhusa tegevuse
suunas ambitsioonikamate kliimaeesmärkide saavutamisel. Seepärast on oluline
kehtestada sektori jaoks ranged ja ühtlustatud arvestuseeskirjad ning tagada
nende panus kliimaprobleemide lahendamisse.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteerimine sidusrühmadega
2010. aasta alguses loodi Euroopa
kliimamuutuste programmi raames kliimapoliitika eksperdirühm maakasutuse,
maakasutuse muutmise ja metsanduse valdkonnas. Rühm koosnes arvukatest
sidusrühmadest, kuhu kuulusid: keskkonnakaitset edendavad vabaühendused,
kaubandusühendused, riiklikud haldusorganid ja teadlased. Rühma ülesanne oli
määratleda olulised probleemid, mis on seotud maakasutus- ja metsandussektori
lisamisega liidu jõupingutuste hulka kliimamuutuse leevendamiseks, ning esitada
oma arvamus. See aitas komisjoni töö ulatust määratleda ja juhtida. Kokkuvõtlik
aruanne koos peamiste järeldustega on kättesaadav komisjoni asjaomasel
veebisaidil[14].
2010. aastal toimus avalik veebiarutelu, et
koguda arvamusi võimaluste ja probleemide kohta seoses maakasutus- ja metsandussektori
lisamisega liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustuste hulka[15]. Laekus 153 vastust
eraettevõtjate, ettevõtlus- ja tööstusharu organisatsioonide, üksikisikute ja
eraisikust maaomanike, vabaühenduste, haridus- ja teadusringkondade ning
ametiasutuste arvamustega. Seejärel kasutati samu küsimusi eraldi
konsultatsioonis liikmesriikidega ja saadi 14 vastust. Avaliku veebiarutelu
käigus kogutud andmed võib kokku võtta järgmiselt:
·
enamik vastajatest usub, et maakasutusega seotud
tegevus võiks aidata kliimamuutusi leevendada isegi lühiajaliselt (kuni 2020.
aastani) ning pikemas perspektiivis ajavahemikul 2020 kuni 2050;
·
enamik vastajatest leidis, et maakasutus- ja
metsandussektor peaks olema osa liidu eesmärgist vähendada kasvuhoonegaaside
heitkoguseid aastaks 2020, toetades sektori kaasamist üksnes juhul, kui liit
võtaks ambitsioonikama kohustuse;
·
vastajad toetasid enamasti eraldi
arvestusraamistiku loomist maakasutus- ja metsandussektori jaoks, mitte aga
sektori lisamist ELi HKSi või jõupingutuste jagamist käsitlevasse otsusesse;
·
enamik vastajatest tunnistas vajadust seire ja
aruandluse ühtlustamise ja standardimise järele liidus;
·
suur osa vastajatest leidis, et liidu ja riikide
praegune poliitika ei ole piisav, et tagada maakasutusega seotud tegevuse panus
kliimamuutuste leevendamisse.
Avaliku veebiarutelu ja liikmesriikidega
peetud konsultatsiooni lõplikud tulemused on kättesaadavad komisjoni asjaomasel
veebisaidil[16].
Komisjoni ja sidusrühmade kohtumine toimus 28.
jaanuaril 2011 Brüsselis. Arutelust võttis osa 75 osalejat, kes esindasid
liikmesriike, kaubandusühendusi, keskkonnakaitset edendavaid vabaühendusi ja
uurimisinstitutsioone. Ülevaade kohtumisest on kättesaadav komisjoni asjaomasel
veebisaidil[17].
Mõju hindamine
Mõjuhinnangus uuriti kolme põhiküsimust, millega
on vaja tegeleda, hinnates maakasutus- ja metsandussektori lisamise võimalusi
liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustuste hulka, nimelt seda,
kuidas:
·
tagada ranged arvestuseeskirjad kasvuhoonegaaside
heite ja sidumise kohta;
·
tagada range seire- ja aruandlusmehhanism;
·
kehtestada asjakohane poliitika sektori kaasamiseks
liidu kliimamuutustega võitlemise kohustustesse.
Mõjuhinnang põhines poliitilisel kontekstil
kaasata sektor liidu kohustustesse, mida praegu reguleeritakse jõupingutuste
jagamist käsitleva otsuse ja ELi HKSiga, ning selles käsitleti kolme võimalust maakasutus-
ja metsandussektori kaasamise juures, nimelt kas kaasata jõupingutuste jagamist
käsitleva otsuse osana või eraldi raamistikuna, või viivitada kaasamisega. Iga
võimaluse puhul käsitleti arvestuse ja seirega seotud küsimusi. Üksikasjalikult
vaadeldi eri poliitikavalikute võimalikku majanduslikku ja keskkonnamõju.
Mõjuhinnangus
järeldati, et maakasutus- ja metsandussektori kaasamiseks liidu
kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustustesse on mõjuvad põhjused, eelkõige
on selleks poliitika sidususe ja keskkonnaalase terviklikkuse parandamine ning
majandusliku tõhususe suurendamine. Kuid see
on võimalik üksnes juhul, kui maakasutus- ja metsandussektori jaoks on töötatud
välja õige poliitiline raamistik. Heite ja
sidumise suur varieeruvus metsades tähendab, et muudes sektorites kohaldatavad
aastased heite vähendamise eesmärgid on sobimatud. Maakasutus-
ja metsandussektorit eristab muudest sektoritest ka leevendusmeetmete jõustumiseks
vajalik pikk teostusaeg. Sellega seoses näitas
mõjuhinnang, et maakasutus- ja metsandussektori puhul oleks eelistatud eraldi
õigusraamistik. Mis puutub arvestusse,
siis kindlakstehtud sobivad võimalused hõlmasid kohustuslikku arvestust nii
metsandus- kui ka põllumajandustegevusest tuleneva heite ja sidumise üle
ning sellega tagatakse võrdne osatähtsus leevendusmeetmetele sõltumata sellest,
kas need on võetud metsanduses, põllumajanduses, nendega seotud tööstusharudes
või energeetikasektoris. See on kulutõhusam
ning võrdsed võimalused on tagatud mitte üksnes liikmesriikidele, vaid ka liidu
siseturu eri sektoritele. Sellega nähakse ette
soodustuste raamistik põllumajandustootjate, metsandusettevõtjate ja nendega
seotud tööstusharude võetavatele leevendusmeetmetele ning tagatakse selliste
meetmete nähtavus ja nõuetekohane arvestus. Heite
ja sidumise laiem katvus tagab ka võimaliku tagasipööramise kajastamise
arvestussüsteemis. Siiski ei tohiks
leevendusmeetmetega viivitada. Tuleks koostada
riiklikud tegevuskavad, milles sätestatakse strateegia ja prognoos maakasutus-
ja metsandussektori puhul. See oleks vaheetapp
sektori täielikuks kaasamiseks kehtivatesse poliitikatesse. Lisaks näitas mõjuhinnang, et seiret ja aruandlust
on vaja parandada, et toetada arvestusraamistikku ja edusammude hindamist
põllumajanduses ja metsanduses. Komisjoni
kavatseb seda saavutada eraldi raamistiku kaudu, eelkõige seiremehhanismi
otsuse läbivaatamisega. Võrreldavuse ja
kulutõhususe huvides tuleks paremini kasutada ka üleeuroopalisi seirevahendeid
nagu LUCAS ja CORINE.
Lõplikud tulemused on esitatud käesolevale
ettepanekule lisatud mõjuhinnangus.
Ettepaneku kokkuvõte
Käesoleva otsuse
peamine eesmärk on kehtestada maakasutus- ja metsandussektori jaoks ranged ja
ulatuslikud arvestuseeskirjad ning töötada välja tulevane poliitika, et kaasata
maakasutus- ja metsandussektor õigete tingimuste korral täielikult liidu
heitkoguste vähendamise kohustusse. Sellega seoses kehtestatakse käesoleva
otsusega järgmine raamistik:
·
liikmesriikide kohustus pidada arvestust maakasutus-
ja metsandussektoris põllumajandus- ja metsandustegevusest tuleneva
kasvuhoonegaaside heite üle allikatest ja sidumise üle neeldajates ning
vabatahtlik arvestus taastaimestamise, sookuivendamise ja taassoostamise üle;
·
üldised arvestuseeskirjad, mida tuleb kohaldada;
·
arvestuse erieeskirjad metsastamise, taasmetsastamise,
raadamise ja metsa majandamise kohta ning arvestuse erieeskirjad, milles
käsitletakse muutusi raietoodete süsinikureservuaaris, põllu- ja karjamaa
majandamist, taastaimestamist, sookuivendamist ja taassoostamist;
·
arvestuse erieeskirjad looduslike häiringute kohta;
·
maakasutus- ja metsandussektori tegevuskavade
vastuvõtmine liikmesriikides, et piirata või vähendada allikatest põhjustatud
heidet ning säilitada või suurendada sidumist neeldajates maakasutus- ja
metsandussektoriga seotud tegevuse korral, ning sellise kavade hindamine
komisjoni poolt;
·
komisjoni õigus muuta artiklis 2 sätestatud
mõisteid, võttes arvesse mõistete muudatusi, mis on tehtud ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni või Kyoto protokolli organites või liidu poolt sõlmitud
mitmepoolsete kokkulepetega kliimamuutuste kohta; õigus muuta I lisa, et lisada
arvestusperioodid ja tagada kooskõla nende arvestusperioodide ja asjaomaste
perioodide vahel, mida kohaldatakse liidu heite vähendamise kohustuste suhtes
muudes sektorites; õigus muuta II lisa ajakohastatud võrdlustasemetega
vastavalt liikmesriikide poolt artikli 6 kohaselt esitatud võrdlustasemete
ettepanekutele, võttes arvesse käesoleva otsusega tehtud parandusi; õigus
vaadata läbi III lisas sätestatud teave ning artikli 9 lõikes 2 sätestatud
tingimused seoses arvestuseeskirjadega looduslike häiringute kohta, võttes
arvesse teaduse arengut või selleks, et kajastada ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni või Kyoto protokolli kohaste asutuste poolt vastu võetud
muudatusi õigusaktides.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Õiguslik alus
Õigusakti ettepaneku õiguslik alus on Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1. Ettepanek aitab saavutada ELi
toimimise lepingu artikli 191 lõikes 1 sätestatud õiguslikke eesmärke,
täpsemalt võidelda kliimamuutuste vastu. Õigusakti eesmärk on tagada
liikmesriikide täpne ja sidus arvestus maakasutuse, maakasutuse muutuse ja
metsandusega seotud tegevusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise üle
ning parandada seega poliitika kujundamiseks ja otsuste vastuvõtmiseks vajaliku
teabe kättesaadavust liidu kliimamuutuste kontekstis ja näha ette soodustused
leevendusmeetmetele. Seda eesmärki ei ole võimalik vähem piiravate vahenditega
kui õigusakti ettepanek saavutada.
Subsidiaarsuse põhimõte
Selleks et meetmete võtmine liidu tasandil
oleks põhjendatud, tuleb järgida subsidiaarsuse põhimõtet:
(a)
Probleemi piiriülene olemus (vajalikkuse hindamine)
Kliimamuutused on oma olemuselt piiriülesed,
mis nõuavad liikmesriikide ühismeetmeid. Üksnes riiklike meetmetega ei
suudetaks saavutada liidu tasandil kehtestatud ühiseid kasvuhoonegaaside heite
vähendamise eesmärke; samuti ei piisaks nendest rahvusvaheliselt kokkulepitud
eesmärkide saavutamiseks ega kohustuste täitmiseks. Seepärast on vajalik, et
liit kehtestaks õigusraamistiku, mis tagaks ühtlustatud arvestuse maakasutus-
ja metsandussektori puhul igal võimalusel, et see hiljem kaasata liidu
kliimamuutustega võitlemise kohustustesse.
(b)
Tõhususe hindamine (lisandväärtus)
Tõhususe seisukohalt tooks liidu tasandi meede
selget kasu võrreldes riikliku tasandi meetmega. Kuna üldised kliimamuutustega
võitlemise kohustused võetakse liidu tasandil, on parem, kui vajalikud
arvestuseeskirjad töötataks välja samuti ELi tasandil. Lisaks on mõne
tuvastatud probleemi (vajadus täpsete ja sidusate arvestusmeetodite järele maakasutus-
ja metsandussektoriga seotud tegevuse üle) lahendamiseks vaja ühiseeskirju
kõigis liikmesriikides. Seda saab tagada üksnes liidu tasandil.
Kõnealune õigusraamistik tagab ühtlustatud ja
rangete arvestuseeskirjade ning maakasutus- ja metsandussektori tegevuskavade
kasutamise tõhususe; samuti saab selle alusel liikmesriikide edusamme
üksikasjalikumalt hinnata. See tagab sidususe liidu kliimapoliitikaga, parandab
liidu kliimamuutustega võitlemise kohustuste keskkonnaalast terviklikkust ja
suurendab liidu kliimapoliitika majanduslikku tõhusust.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Ettepanek kehtib üksnes ulatuses, mis on
vajalik selleks, et parandada kliimamuutusi käsitlevate andmete kvaliteeti ning
tagada rahvusvaheliste ja ELi nõuete ja kohustuste järgimine.
Ettepanek vastab proportsionaalselt ELi
kliima- ja energiapaketi, Kyoto protokolli, Kopenhaageni kokkuleppe ning
otsusega 1/CP.16, 1/CMP.6 ja 2/CMP.6 (Cancúni kokkulepped) kehtestatud liidu
üldeesmärkidele.
Ettepanekuga nähakse ette arvestuseeskirjade
rakendamine. Need on sarnased rahvusvahelisel tasandil, eelkõige seoses
otsusega -/CMP.7 arutlusel olnud ja kasutatud eeskirjadele, kuid on rangemad ja
ulatuslikumad.
4.           MÕJU EELARVELE
Vastavalt käesolevale otsusele lisatud
finantsselgitusele kasutatakse otsuse rakendamisel olemasolevat eelarvet ning
see ei avalda mõju mitmeaastasele finantsraamistikule.
5.           VALIKULISED ÜKSIKASJAD
Ettepanek sisaldab sätet, mille kohaselt
vaatab komisjon käesolevas otsuses sätestatud arvestuseeskirjad läbi hiljemalt
ühe aasta jooksul alates esimese arvestusperioodi lõpust.
2012/0042 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
maakasutuse, maakasutuse muutuse ja
metsandusega seotud tegevusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise
arvestuseeskirjade ja tegevuskavade kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[18],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[19],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Liidu maakasutuse, maakasutuse muutuse ja
metsanduse sektor (edaspidi „maakasutus- ja metsandussektor”) kujutab endast
netoneeldajat, mis seob atmosfäärist kasvuhoonegaase sellisel määral, mis
vastab märkimisväärsele osale ELi koguheitest. Maakasutus- ja metsandussektoris
toimub inimtekkeline kasvuhoonegaaside heide ja sidumine selle võrra, kuidas
muutub taimestikus ja mullas talletunud süsiniku kogus. Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsuse nr 406/2009/EÜ (milles käsitletakse
liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et
täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020)[20] ja Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse
ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse
nõukogu direktiivi 96/61/EÜ)[21]
kohaselt ei ole maakasutus- ja metsandussektorist tulenev kasvuhoonegaaside
heide ja sidumine arvatud liidu eesmärgi hulka vähendada 2020. aastaks
heitkoguseid 20 %, kuigi need moodustavad osa liidu heitkoguste piiramise
või vähendamise eesmärgist vastavalt nõukogu otsusega 2002/358/EÜ[22] heakskiidetud Ühinenud
Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli
(edaspidi „Kyoto protokoll”) artikli 3 lõikele 3.
(2)
Otsuse 406/2009/EÜ artikli 9 kohaselt peab komisjon
hindama liidu heitkoguste vähendamise kohustusse maakasutuse, maakasutuse muutuse
ja metsandusega seonduvate heitkoguste ja nende neeldajates sidumise lisamise
üksikasju, tagades sektori panuse järjepidevuse ja keskkonnaalase terviklikkuse
ning nõuetekohase seire ja täpse arvestuse asjaomaste heitkoguste ja nende
sidumise üle. Seepärast tuleks käesolevas otsuses esimese sammuna sätestada maakasutus-
ja metsandussektorist tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise suhtes
kohaldatavad arvestuseeskirjad. Selleks et süsinikuvarusid vahepeal hoida ja
suurendada, tuleks ette näha, et liikmesriigid võtaksid vastu maakasutus- ja
metsandussektori tegevuskavad, milles sätestatakse meetmed maakasutus- ja
metsandussektori heite piiramiseks või vähendamiseks ning sidumise
säilitamiseks või suurendamiseks.
(3)
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 17.
konverentsil Durbanis 2011. aasta detsembris võeti vastu Kyoto protokolli
osaliste koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste
konverentsi otsus -/CMP.7 (otsus -/CMP.7). Kõnealuses otsuses on sätestatud maakasutus-
ja metsandussektori arvestuseeskirjad alates Kyoto protokolliga kehtestatud
teisest kohustusperioodist. Käesolev otsus peaks olema kõnealuse otsusega
kooskõlas, et tagada asjakohasel tasemel sidusus liidusiseste eeskirjade ja ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooniga kokkulepitud metoodika vahel. Käesolevas
otsuses tuleks kajastada ka liidu maakasutus- ja metsandussektori eripära.
(4)
Maakasutus- ja metsandussektori arvestuseeskirjades
peaksid sisalduma põllumajandus- ja metsandussektoris tehtud jõupingutused
maaressursside kasutamisega saadava panuse suurendamiseks heite vähendamisse.
Käesoleva otsusega tuleks ette näha arvestuseeskirjad, mida metsandussektoris
kohaldataks kohustuslikus korras metsastamise, taasmetsastamise, raadamise ja
metsa majandamise suhtes ning põllumajandussektoris karja- ja põllumaa
majandamise suhtes. Lisaks tuleks sellega ette näha arvestuseeskirjad, mida
kohaldatakse vabatahtlikkuse alusel taastaimestamise ning sookuivendamise ja
taassoostamise suhtes.
(5)
Selleks et tagada liidu maakasutus- ja metsandussektori
suhtes kohaldatavate arvestuseeskirjade keskkonnaalane terviklikkus, peaksid
kõnealused eeskirjad põhinema Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva
konventsiooniosaliste konverentsi otsustes -/CMP.7 ja 16/CMP.1 sätestatud
arvestuspõhimõtetel.
(6)
Arvestuseeskirjades tuleks täpselt kajastada
inimtegevusest tingitud muutusi heites ja sidumises. Sellega seoses tuleks
käesolevas otsuses sätestada konkreetse metoodika kasutamine maakasutus- ja
metsandussektori eri tegevuste suhtes . Metsastamisest, taasmetsastamisest ja
raadamisest tulenev heide ja sidumine on inimeste otsese sekkumise tulemus ning
seepärast tuleks kõnealune tegevus täies ulatuses arvestusse kaasata. Võttes
siiski arvesse, et mitte kogu metsamajandamise heide ja sidumine ei ole inimtekkeline,
tuleks asjaomastes arvestuseeskirjades sätestada võrdlustasemete kasutamine, et
välistada loodusliku ja riigispetsiifilise eripära mõju. Võrdlustasemed on
liikmesriigi territooriumil metsa majandamisest tuleneva aastase netoheite või
-sidumise prognoosid arvestusperioodiga hõlmatud aastate kohta ning need tuleks
kehtestada läbipaistvalt kooskõlas otsusega -/CMP.7. Kõnealuseid
võrdlustasemeid tuleks ajakohastada, et võtta arvesse liikmesriikides
kasutatavas metoodikas ja saadaolevates andmetes tehtud parandusi.
Arvestuseeskirjades tuleks sätestada metsa majandamisest tuleneva
kasvuhoonegaaside netoheite ja netosidumise suhtes kohaldatav ülemmäär, mida
võib arvestusse kaasata, võttes arvesse võrdlustasemete aluseks olnud
prognooside ebakindlust.
(7)
Selleks et näha ette stiimulid pika elutsükliga
raietoodete kasutamiseks, tuleks arvestuseeskirjadega tagada, et liikmesriigid
kajastaksid arvestuses täpselt aega, millal toimub kasvuhoonegaaside heide
ülestöötatud puidust. Raietoodetest tuleneva heite suhtes kohaldatav esimese
astme lagunemise funktsioon peaks seepärast vastama riiklike kasvuhoonegaaside
andmekogude koostamist käsitleva valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC)
2006. aasta suunistes esitatud valemile 12.1 ning vaikimisi määratud asjaomane
poolestusaeg peaks põhinema valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2003. aasta
hea tava juhistes maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsanduse kohta
esitatud tabelil 3a.1.3.
(8)
Kuna põllumajandussektorist tuleneva
kasvuhoonegaaside heite ja sidumise kõikumine aastate lõikes on palju väiksem
kui metsandussektori asjaomased näitajad, peaksid liikmesriigid põllu- ja
karjamaa majandamisega seotud tegevust arvestama asjaomase võrdlusaasta alusel
vastavalt nende läbivaadatud esialgsele aruandele võrdlusaasta heiteandmete
kohta, nagu on Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva
konventsiooniosaliste konverentsi otsuse 13/CMP.1 (otsus 13/CMP.1) kohaselt
esitatud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile.
(9)
Looduslikud häiringud nagu metsatulekahjud,
kahjurite või haiguste levik, äärmuslikud ilmastikunähtused või geoloogilised
häiringud võivad põhjustada maakasutus- ja metsandussektoris ajutist
kasvuhoonegaaside heidet või sidumist või varasema sidumise tagasipööramist.
Kuna tagasipööramine võib olla tingitud ka majandamise otsustest, nt puude
raiumise või istutamise kohta tehtud otsustest, tuleks käesoleva otsusega
tagada, et sidumise tagasipööramine inimtegevuse tõttu oleks alati maakasutus-
ja metsandussektori arvestuses täpselt kajastatud. Lisaks tuleks käesoleva
otsusega liikmesriikidele ette näha piiratud võimalus jätta neist sõltumata
häiringute tekitatud heited oma maakasutus- ja metsandussektori arvestusest
välja. Kuid see, mil viisil liikmesriigid kõnealuseid sätteid kohaldavad, ei
tohiks kaasa tuua põhjendamatut arvestamata jätmist.
(10)
Aruandluseeskirjad kasvuhoonegaaside heite ja
kliimamuutusi käsitleva muu olulise teabe kohta, sealhulgas teave maakasutus-
ja metsandussektori kohta, kuuluvad määruse (EL) nr …/… [Komisjoni ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kasvuhoonegaaside heite seire- ja
aruandlusmehhanismi ja kliimamuutusi käsitleva muu olulise ELi ja riikliku
teabe esitamise kohta (KOM(2011) 789 (lõplik) — 2011/0372 (COD)]
reguleerimisalasse ega kuulu seega käesoleva otsuse reguleerimisalasse.
(11)
Aastapõhiselt koostatud arvestus maakasutus- ja
metsandussektori üle oleks ebatäpne ja ebausaldusväärne järgmistel põhjustel:
heite ja sidumise kõikumine on aastate lõikes suur, teatavad esitatud andmed on
sageli vaja uuesti arvutada ning kulub pikk aeg enne, kui muudetud
majandamistavad põllumajanduses ja metsanduses avaldavad oma mõju taimestikus
ja mullas talletatud süsinikukogusele. Seepärast tuleks käesoleva otsusega ette
näha pikemad ja asjakohasemad arvestusperioodid.
(12)
Liikmesriikide maakasutus- ja metsandussektori
tegevuskavades tuleks sätestada meetmed maakasutus- ja metsandussektoris
toimuva heite piiramiseks või vähendamiseks ning sidumise säilitamiseks või
suurendamiseks. Kõik maakasutus- ja metsandussektori tegevuskavad peaksid
sisaldama käesoleva otsusega kindlaksmääratud asjaomast teavet. Lisaks tuleks
parima tava edendamiseks sätestada käesoleva otsuse lisas soovituslik loetelu
meetmetest, mida võib samuti tegevuskavadesse lisada. Komisjon peaks
korrapäraselt hindama liikmesriikide maakasutus- ja metsandussektori
tegevuskavade sisu ja rakendamist ning vajaduse korral esitama soovitusi
liikmesriikide meetmete tõhustamiseks.
(13)
Komisjonile tuleks kooskõlas Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikliga 290 anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
seoses järgmisega: artiklis 2 sätestatud mõistete ajakohastamine, võttes
arvesse mõistete muudatusi, mis on vastu võetud ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni või Kyoto protokolli organites või muude liidu poolt sõlmitud
mitmepoolsete kokkulepetega kliimamuutuste kohta; I lisa muutmine, et lisada
arvestusperioodid ja tagada kooskõla kõnealuste arvestusperioodide ja
asjaomaste perioodide vahel, mida kohaldatakse liidu heite vähendamise
kohustuste suhtes muudes sektorites; II lisa muutmine seoses ajakohastatud võrdlustasemetega
vastavalt liikmesriikide poolt artikli 6 kohaselt esitatud läbivaadatud
võrdlustaseme ettepanekutele, võttes arvesse käesoleva otsusega tehtud
parandusi; III lisas sätestatud teabe läbivaatamine kooskõlas teaduse arenguga;
artikli 9 lõikes 2 sätestatud tingimuste läbivaatamine seoses
arvestuseeskirjadega looduslike häiringute kohta, võttes arvesse teaduse
arengut või selleks, et kajastada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni või
Kyoto protokolli organite poolt vastu võetud muudatusi õigusaktides. Eriti
oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavad
konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud
õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide
sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja
nõukogule.
(14)
Kuna kavandatava tegevuse eesmärke ei ole nende
olemuse tõttu võimalik liikmesriigi tasandil täielikult saavutada ning meetme
ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta
meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse
põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte
kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust
kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
ja -ala
Käesoleva otsuses sätestatakse
arvestuseeskirjad, mida kohaldatakse maakasutuse, maakasutuse muutuse ja
metsandusega seotud tegevusest tulenevale heitele ja sidumisele. Samuti nähakse
käesolevaga ette liikmesriikide maakasutus- ja metsandussektori tegevuskavad,
et piirata või vähendada heidet ning säilitada või suurendada sidumist, ning
kõnealuste tegevuskavade hindamine komisjoni poolt.
Artikkel 2
Mõisted
1.
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
(a)
„heide” – inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heide
allikatest;
(b)
„sidumine” – inimtekkeliste kasvuhoonegaaside
sidumine neeldajates;
(c)
„metsastamine” – otsesest inimtegevusest tingitud
muutus, kus maa, mis ei ole olnud mets vähemalt 50 aastat, muudetakse metsaks
istutamise, külvamise ja/või looduslikule uuenemisele inimtegevusega
kaasaaitamise abil, kusjuures selline muutus on toimunud pärast 1. jaanuari
1990;
(d)
„taasmetsastamine” – otsesest inimtegevusest
tingitud muutus, mille käigus metsata maa-ala, mis on olnud metsa all ja
muudetud ilma metsata maa-alaks, muudetakse metsaks istutamise, külvamise või
ja/või looduslikule uuenemisele inimtegevusega kaasaaitamise abil, kusjuures
selline muutus on toimunud pärast 1. jaanuari 1990;
(e)
„raadamine” – otsesest inimtegevusest tingitud
muutus, mille käigus mets muudetakse ilma metsata maaks, kusjuures selline
muutus on toimunud pärast 1. jaanuari 1990;
(f)
„metsa majandamine” – süsteemsete tööde käigus
metsas toimuv tegevus, mille eesmärk on parandada metsa mis tahes ökoloogilist,
majanduslikku või sotsiaalset funktsiooni;
(g)
„põllumaa majandamine” – süsteemsete tööde käigus
toimuv tegevus maal, millel kasvatatakse põllukultuure, ja maal, mis on
tootmisest kõrvale jäetud või mida ajutiselt põllukultuuride tootmiseks ei
kasutata;
(h)
„karjamaa majandamine” – süsteemsete tööde käigus
loomakasvatuseks kasutataval maal toimuv tegevus, mille eesmärk on kontrollida
ja mõjutada kasvatatavate taimede ja loomade kogust ja liiki;
(i)
„taastaimestamine” – otsene inimtegevus, mille
eesmärk on suurendada süsinikuvaru vähemalt 0,05 ha hõlmavas kohas taimestiku taastamise
abil, kusjuures see tegevus ei ole metsastamine ega taasmetsastamine;
(j)
„süsinikuvaru” – süsinikureservuaaris talletatud
element süsiniku kogus, väljendatud miljonites tonnides;
(k)
„sookuivendamine ja taassoostamine” – tegevus, mis
ei ole ükski artikli 3 lõikes 1 nimetatud tegevus ning mis toimub kuivendamise
või taassoostamise süsteemi rakendamise käigus vähemalt 1 ha suurusel
turvasmullaga maa-alal, kusjuures kuivendamine on otsesest inimtegevusest
tingitud mulla põhjaveetaseme alanemine ja taassoostamine on kuivendamise
osaline või täielik tagasipööramine otsese inimtegevuse tulemusel;
(l)
„allikas” – protsess, tegevus või mehhanism, mis
eraldab atmosfääri kasvuhoonegaasi, aerosooli või kasvuhoonegaasi lähteainet;
(m)
„neeldaja” – protsess, tegevus või mehhanism, mis
seob atmosfäärist kasvuhoonegaasi, aerosooli või kasvuhoonegaasi lähteainet;
(n)
„süsinikureservuaar” – liikmesriigi territooriumil
asuv biogeokeemiline nähtus või süsteem osaliselt või tervikuna, millesse on
talletatud süsinikku, süsinikku sisaldava kasvuhoonegaasi lähteainet või
süsinikku sisaldavat kasvuhoonegaasi;
(o)
„kasvuhoonegaasi lähteaine” – artikli 3 lõikes 2
loetletud kasvuhoonegaasi tekitavas keemilises reaktsioonis osalev keemiline
ühend;
(p)
„raietoode” – metsaraie tulemusel saadud toode,
sealhulgas metsamaterjal ja puukoor, mis on metsa raiumisel metsast välja
viidud;
(q)
„mets” – maa-ala pindalaga 0,5 ha või enam, võrastiku
liitusega vähemalt 10 % (või sellele vastava tagavaraga), kaetud puudega,
mis saavutaksid küpsuseaks selles kasvukohas kõrguse vähemalt 5 meetrit,
sealhulgas noorte kasvavate puude rühmad, või istutatud mets, mis ei ole veel
saavutanud võrastiku liitust vähemalt 10 % (või sellele vastavat tagavara)
ega puude kõrgust vähemalt 5 meetrit, sealhulgas maa-ala, mis on tavaliselt osa
metsast ja ajutiselt puudest lage raiete või samalaadse inimtegevuse tõttu või
looduslikel põhjustel, kuid mille puhul võib eeldada tagasimuutmist metsaks;
(r)
„võrastiku liitus” – puuvõradega kaetud osa
kindlaksmääratud maa-alast, väljendatud protsentides;
(s)
„tagavara” – seisvate ja kasvavate puude tihedus
metsaga kaetud maa-alal, mõõdetud vastavalt liikmesriigi poolt määratud
metoodikale;
(t)
„looduslik häiring” – sündmus või asjaolu, mis ei
ole inimtekkeline, põhjustab metsas või põllumajandusmaal märkimisväärset
heidet ja mille juhtumine ei ole asjaomase liikmesriigi kontrolli all,
tingimusel et liikmesriik on ka objektiivselt võimetu oluliselt piirama selle
sündmuse või asjaolu mõju heitele;
(u)
„poolestusaeg” – aastate arv, mis kulub puidutootes
sisalduva süsiniku vähenemiseks pooleni selle esialgsest kogusest;
(v)
„kohese oksüdeerumise meetod” – arvestusmeetod,
mille puhul eeldatakse, et kogu raietootes sisalduva süsiniku vabanemine
atmosfääri toimub siis, kui liikmesriik lisab need tooted käesoleva otsuse
kohasesse arvestusse;
(w)
„sanitaarraie” – tegevus, mille käigus võetakse
kasutusele loodusliku häiringu tõttu tekkinud puit, mida on võimalik veel
vähemalt osaliselt tarvitada.
2.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte kooskõlas artikliga 12 selleks, et muuta käesoleva artikli lõikes 1
esitatud mõisteid nende ajakohastamiseks, et arvesse võtta mõistete muudatusi,
mis on vastu võetud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni või Kyoto protokolli
organites või muude liidu poolt sõlmitud mitmepoolsete kliimamuutusega seotud
lepingutega.
Artikkel 3
Kohustus
koostada ja pidada maakasutus- ja metsandussektori arvestust
1.
Liikmesriigid koostavad igaks I lisas
kindlaksmääratud arvestusperioodiks arvestuse ja peavad sellist arvestust, mis
kajastab täpselt kogu heidet ja sidumist, mis on toimunud nende territooriumil
aset leidnud järgmistesse kategooriatesse kuuluva tegevuse tulemusel:
(a)
metsastamine;
(b)
taasmetsastamine;
(c)
raadamine;
(d)
metsa majandamine;
(e)
põllumaa majandamine;
(f)
karjamaa majandamine.
Liikmesriigid võivad ka koostada arvestuse ja
pidada sellist arvestust, mis kajastab täpselt taastaimestamise ning
sookuivendamise ja taassoostamise tulemusel toimunud heidet ja sidumist.
2.
Lõikes 1 osutatud arvestus hõlmab järgmiste
kasvuhoonegaaside heidet ja sidumist:
(a)
süsinikdioksiid (CO2);
(b)
metaan (CH4);
(c)
dilämmastikoksiid (N2O).
3.
Liikmesriigid lisavad konkreetse lõikes 1 osutatud
tegevuse oma arvestusse selle tegevuse algamisel või alates 1. jaanuarist 2013,
olenevalt sellest, kumb on hilisem.
Artikkel 4
Üldised
arvestuseeskirjad
1.
Liikmesriigid märgistavad artikli 3 lõikes 1
osutatud arvestuses allikad positiivse (+) märgi ja neeldajad negatiivse (-)
märgiga.
2.
Artikli 3 lõikes 1 osutatud ühte või mitmesse
tegevuskategooriasse kuuluva tegevuse tulemusel toimunud heide või sidumine
arvestatakse üksnes ühe kategooria all.
3.
Liikmesriigid määravad läbipaistvate ja
kontrollitavate andmete alusel maa-alad, millel artikli 3 lõikes 1 osutatud
kategooriasse kuuluv tegevus läbi viiakse. Nad tagavad, et kõik sellised
maa-alad on vastava kategooria arvestuses täpselt määratavad.
4.
Liikmesriigid lisavad artikli 3 lõikes 1 osutatud
arvestusse kõik muutused järgmiste süsinikureservuaaride süsinikuvarus:
(a)
maapealne biomass;
(b)
maa-alune biomass;
(c)
metsavaris;
(d)
lagupuit;
(e)
mulla orgaaniline süsinik;
(f)
raietooted.
Liikmesriigid võivad siiski otsustada jätta
arvestusse lisamata muudatused esimese lõigu punktides a–e loetletud
süsinikureservuaaride süsinikuvarus, kui süsinikureservuaar ei ole kahanev
neeldaja ega allikas. Liikmesriigid ei pea süsinikureservuaari kahanevaks
neeldajaks ega allikaks üksnes siis, kui seda on näha läbipaistvate ja
kontrollitavate andmete alusel.
5.
Liikmesriigid teevad artikli 3 lõike 1 osutatud
arvestuse valmis kõikide I lisas osutatud arvestusperioodide lõpuks ja märgivad
välja koguheite ja kogusidumise, mida arvestus kõnealusel arvestusperioodil
hõlmas.
6.
Liikmesriigid peavad täielikku ja täpset registrit
kõikide metoodikate ja andmete kohta, mida nad on käesolevast otsusest
tulenevate kohustuste täitmiseks kasutanud.
7.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte kooskõlas artikliga 12 I lisa muutmiseks, et lisada
arvestusperioode ja tagada ühtsus nimetatud arvestusperioodide ja vastavate
arvestusperioodidega, mida kohaldatakse liidu heite vähendamise kohustusele
muudes sektorites.
Artikkel 5
Metsastamise, taasmetsastamise ja raadamise arvestuseeskirjad
1.
Taasmetsastamise arvestuses kajastavad
liikmesriigid heidet ja sidumist, mis tulenevad üksnes sellest tegevusest
maa-aladel, mis ei ole olnud mets 1. jaanuaril 1990.
2.
Kui liikmesriigid kajastavad arvestuses
metsastamise, taasmetsastamise ja raadamise tulemusel toimunud süsinikdioksiidi
(CO2) heite ja sidumise netomuutusi, siis kujutavad need
netomuutused endast kogu sidumist ja heidet iga I lisas kindlaksmääratud
arvestusperioodi aastate kohta ja see arvutatakse läbipaistvate ja
kontrollitavate andmete alusel nii, et kõnealuse arvestusperioodi iga aasta
31. detsembriks liidetakse kokku kogu süsinikuvaru ja sellest lahutatakse
sama aasta 1. jaanuari süsinikuvaru.
3.
Kui liikmesriigid kajastavad arvestuses
metsastamise, taasmetsastamise ja raadamise tulemusel tekkinud metaani (CH4)
ja dilämmastikoksiidi (N2O) heidet, siis kujutab see heide endast
kogu heidet iga I lisas kindlaksmääratud arvestusperioodi aastate kohta ja see
arvutatakse läbipaistvate ja kontrollitavate andmete alusel nii, et kõnealuse
arvestusperioodi igal aastal tekkinud heide liidetakse kokku.
4.
Liikmesriigid jätkavad arvestuse koostamist ja
pidamist heite ja sidumise kohta, mis toimus artikli 4 lõike 3 kohaselt
arvestuses metsastamise, taasmetsastamise ja raadamise maa-alana määratud alal,
isegi kui nimetatud tegevust seal enam ei toimu.
5.
Liikmesriigid kasutavad metsastamisele, taasmetsastamisele
ja raadamisele kuuluva metsa määramisel arvutuste tegemiseks samasugust
ruumilise hindamise ühikut.
Artikkel 6
Metsa majandamise arvestuseeskirjad
1.
Metsa majandamisega seotud arvestuses kajastavad
liikmesriigid sellest tegevusest tulenevat heidet ja sidumist, mis arvutatakse
nii, et iga I lisas kindlaksmääratud arvestusperioodi heitest ja sidumisest
lahutatakse väärtus, mis saadakse kõnealuse arvestusperioodi aastate arvu
korrutamisel II lisas osutatud liikmesriigi võrdlustasemega.
2.
Kui arvestusperioodi kohta tehtud lõike 1 kohane
arvutus on negatiivne, sisestavad liikmesriigid metsa majandamise arvestusse
koguheite ja -sidumise, mis saadakse nii, et kuni 3,5 % liikmesriigi võrdlusaasta
heitest (nagu on märgitud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste
konverentsile esitatud selle liikmesriigi läbivaadatud esialgses aruandes
võrdlusaasta heiteandmete kohta vastavalt otsuse 13/CMP.1 lisale), millest on
välja jäetud artikli 3 lõikes 1 osutatud tegevusest tulenev heide ja sidumine,
korrutatakse kõnealuse arvestusperioodi aastate arvuga.
3.
Liikmesriigid tagavad, et arvutusmeetodid, mida nad
metsa majandamisega seotud tegevuse suhtes kohaldavad, on kooskõlas II lisas
kindlaksmääratud võrdlustaseme arvutamise arvutusmeetoditega järgmistes
aspektides:
(a)
süsinikureservuaarid ja kasvuhoonegaasid;
(b)
metsa majandamise alla kuuluv ala;
(c)
raietooted;
(d)
looduslikud häiringud.
4.
Hiljemalt aasta enne iga arvestusperioodi lõppu
teatavad liikmesriigid komisjonile oma läbivaadatud võrdlustaseme ettepaneku
järgmiseks arvestusperioodiks, mis on arvutatud vastavalt otsuses -/CMP.7
sätestatud metoodikale kõnealuste võrdlustasemete arvutamiseks.
5.
Juhul kui otsuse -/CMP.7 vastavaid sätteid
muudetakse, teatavad liikmesriigid komisjonile läbivaadatud võrdlustaseme
ettepaneku, milles hiljemalt kuus kuud pärast muudatuste vastuvõtmist on neid
muudatusi arvesse võetud.
6.
Juhul kui ilmuvad paremad metoodikad, mis
võimaldavad liikmesriikidel võrdlustasemeid oluliselt täpsemini arvutada või
kui liikmesriikidele kättesaadavate andmete kvaliteet oluliselt paraneb, teatab
asjaomane liikmesriik komisjonile läbivaadatud võrdlustaseme ettepaneku, milles
viivitamatult on arvesse võetud kõnealuseid muudatusi.
7.
Lõigete 4, 5 ja 6 kohaldamisel määravad
liikmesriigid aastas looduslike häiringute tõttu tekkinud heite, mida nad
kajastavad läbivaadatud võrdlustaseme ettepanekus, ning selle heite
hinnangulise määramise viisi.
8.
Komisjon kontrollib ettepanekus leiduvate
läbivaadatud võrdlustasemete õigsust.
9.
Vajaduse korral antakse komisjonile II lisas
sätestatud võrdlustasemete ajakohastamiseks kooskõlas artikliga 12 õigus
võtta vastu delegeeritud õigusakte.
10.
Liikmesriigid kajastavad metsa majandamise
arvestuses kõiki II lisa muudatusi kogu asjaomase arvestusperioodi suhtes.
Artikkel 7
Raietoodete arvestuseeskirjad
1.
Liikmesriigid kajastavad artikli 3 lõike 1 kohases
arvestuses süsinikku sisaldavatest raietoodetest tekkivat heidet 1. jaanuari
2013. aasta seisuga, isegi kui sellised raietooted olid raiutud enne kõnealust
kuupäeva.
2.
Artikli 3 lõike 1 kohases raietoodetega seotud
arvestuses kajastavad liikmesriigid III lisas kindlaksmääratud esimese
astme lagunemise funktsiooni ja vaikimisi määratud poolestusaja järgi tehtud
arvutuste alusel järgmistest raietoodetest tekkivat heidet:
(a)
paber;
(b)
puitplaadid;
(c)
saepuit.
Liikmesriigid võivad kasutada III lisas kindlaksmääratud
poolestusaja asemel riigispetsiifilisi poolestusaegasid tingimusel, et
liikmesriik on need määranud läbipaistvate ja kontrollitavate andmete alusel.
Eksporditud raietoodete arvestuses võivad
liikmesriigid kasutada III lisas kindlaksmääratud poolestusaja asemel
riigispetsiifilisi poolestusaegasid tingimusel, et liikmesriik on need määranud
importivas riigis kõnealuste raietoodete kasutamist käsitlevate läbipaistvate
ja kontrollitavate andmete alusel.
3.
Kui liikmesriigid kajastavad artikli 3 lõike 1 kohases
arvestuses raietoodetest tekkivat süsinikdioksiidi (CO2) heidet
tahkete jäätmete kõrvalduskohtades, võtavad nad arvestuse tegemisel aluseks
kohese oksüdeerumise meetodi.
4.
Kui liikmesriigid kajastavad arvestuses heidet
raietoodetest, mis raiuti energia saamiseks, võtavad nad arvestuse tegemisel
samuti aluseks kohese oksüdeerumise meetodi.
5.
Liikmesriik kajastab raietoodetest tekkivat heidet
oma arvestuses üksnes siis, kui selline heide tuleneb raietoodetest, mis on
saadud selle liikmesriigi artikli 3 lõike 1 kohase arvestusega hõlmatud
maa-aladelt.
6.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte kooskõlas artikliga 12 selleks, et seoses teaduse arenguga
vaadata läbi III lisas sätestatud teave.
Artikkel 8
Põllumaa
majandamise, karjamaa majandamise, taastaimestamise ning sookuivendamise ja
taassoostamise arvestuseeskirjad
1.
Põllumaa majandamist ja karjamaa majandamist
käsitlevas arvestuses kajastavad liikmesriigid nimetatud tegevusest tulenevat
heidet ja sidumist, mis arvutatakse nii, et iga I lisas kindlaksmääratud
arvestusperioodi heitest ja sidumisest lahutatakse väärtus, mis saadakse
kõnealuse arvestusperioodi aastate arvu korrutamisel liikmesriigi nimetatud
tegevusest tuleneva heite ja sidumisega asjaomasel võrdlusaastal, nagu on
märgitud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile esitatud
selle liikmesriigi läbivaadatud esialgses aruandes võrdlusaasta heiteandmete
kohta vastavalt otsuse 13/CMP.1 lisale.
2.
Kui liikmesriik otsustab koostada ja pidada
taastaimestamist ja/või sookuivendamist ja taassoostamist käsitlevat arvestust,
kohaldab ta lõikes 1 kindlaksmääratud arvutusmeetodit.
Sookuivendamist ja taassoostamist käsitlevas
arvestuses kajastavad liikmesriigid nimetatud tegevusest tulenevat heidet ja
sidumist kõikidel maa-aladel, mida on pärast 1990. aastat kuivendatud ja
taassoostatud.
Artikkel 9
Looduslike häiringute arvestuseeskirjad
1.
Liikmesriigid võivad lõikes 2 osutatud tingimuste
täitmise korral jätta artikli 3 lõike 1 punktide a, b, d, e ja f kohasest
arvestuskohustusest välja mitte-inimtekkelise kasvuhoonegaaside heite
allikatest, kui selline heide on tekkinud looduslike häiringute tõttu. Juhul
kui liikmesriigid jätavad sellise heite arvestusest välja, siis jätavad nad
välja ka iga järgneva sidumise maa-aladel, kus asjaomased looduslikud häiringud
toimusid. Siiski ei jäeta välja looduslikest häiringutest põhjustatud
mitte-inimtekkelist kasvuhoonegaaside heidet allikatest, kui neid häiringuid
oli arvese võetud artikli 6 lõike 4, artikli 6 lõike 5 või artikli 6 lõike 6
kohase võrdlustaseme arvutamisel.
2.
Liikmesriigid võivad vastavalt lõikele 1 mitte-inimtekkelise
kasvuhoonegaaside heite allikatest artikli 3 lõike 1 punktide a, b ja d
kohasest arvestuskohustusest välja jätta, kui selline looduslikest häiringutest
tulenev mitte-inimtekkeline kasvuhoonegaaside heide ühe aasta jooksul ületab 5 %
liikmesriigi koguheitest asjaomasel võrdlusaastal (nagu on märgitud ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile esitatud selle
liikmesriigi läbivaadatud esialgses aruandes võrdlusaasta heiteandmete kohta
vastavalt otsuse 13/CMP.1 lisale), millest on välja jäetud artikli 3 lõikes 1
osutatud tegevusest tulenev heide ja sidumine, juhul kui on täidetud järgmised
tingimused:
(a)
liikmesriik määrab kindlaks kõik maa-alad, mis on
liikmesriikide artikli 3 lõike 1 punktide a, b ja d kohasest arvestustest välja
jäetud, sealhulgas loodusliku häiringu geograafilise asukoha, aasta ja liigi;
(b)
liikmesriik hindab aastas looduslike häiringute
tõttu allikatest eralduvat mitte-inimtekkelist kasvuhoonegaaside heidet ja
sellele järgnevat sidumist arvestusest välja jäetud maa-aladel;
(c)
välja jäetud maa-aladel ei ole toimunud maakasutuse
muutust ja asjaomane liikmesriik kasutab läbipaistvaid ja kontrollitavaid
meetodeid ning kriteeriume maakasutuse muutuse kindlaksmääramiseks kõnealustel
maa-aladel;
(d)
kui see on võimalik, võtab liikmesriik meetmeid
looduslike häiringute mõju kontrollimiseks või juhtimiseks;
(e)
võimaluse korral võtab liikmesriik meetmeid
väljajäetud maa-alade taastamiseks;
(f)
sanitaarraiega kasutusele võetud raietoodetest
tekkivat heidet ei jäeta arvestusest välja.
3.
Liikmesriigid võivad vastavalt lõikele 1 ka
mitte-inimtekkelise kasvuhoonegaaside heite allikatest artikli 3 lõike 1
punktide e ja f kohasest arvestuskohustusest eraldi välja jätta, kui selline
looduslikest häiringutest tulenev mitte-inimtekkeline kasvuhoonegaaside heide
ühe aasta jooksul ületab 5 % liikmesriigi koguheitest asjaomasel
võrdlusaastal (nagu on märgitud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste
konverentsile esitatud selle liikmesriigi läbivaadatud esialgses aruandes
võrdlusaasta heiteandmete kohta vastavalt otsuse 13/CMP.1 lisale), millest on
välja jäetud artikli 3 lõikes 1 osutatud tegevusest tulenev heide ja sidumine, juhul
kui artikli 9 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud.
4.
Liikmesriigid lisavad artikli 3 lõikes 1 osutatud
arvestusse kooskõlas artikliga 7 heite, mis tuleneb sanitaarraiega kasutusele
võetud raietoodetest.
5.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte kooskõlas artikliga 12 selleks, et läbi vaadata lõike 2 esimeses
lõigus osutatud tingimused seoses teaduse arenguga või kajastada ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni või Kyoto protokolli organite poolt vastu
võetud aktide läbivaatamist.
Artikkel 10
Maakasutus-
ja metsandussektori tegevuskavad
1.
Hiljemalt kuus kuud pärast iga I lisas
kindlaksmääratud arvestusperioodi algust koostavad liikmesriigid maakasutus- ja
metsandussektori tegevuskavad, et artikli 3 lõikes 1 osutatud tegevusest
tulenevat heidet piirata või vähendada ning sidumist säilitada või suurendada,
ning edastavad need komisjonile. Liikmesriigid tagavad, et konsulteeritakse
mitmesuguste sidusrühmadega.
Maakasutus- ja metsandussektori tegevuskavad
hõlmavad I lisas kindlaksmääratud asjaomase arvestusperioodi kestust.
2.
Liikmesriigid lisavad oma maakasutus- ja metsandussektori
tegevuskavadesse iga artikli 3 lõikes 1 osutatud tegevuse kohta järgmise teabe:
(a)
heite ja sidumise viimaste suundumuste kirjeldus;
(b)
heite ja sidumise prognoosid vastavaks
arvestusperioodiks;
(c)
analüüs potentsiaali kohta piirata või vähendada
heidet ja säilitada või suurendada sidumist;
(d)
loetelu vastu võetavatest meetmetest, sealhulgas
vajaduse korral IV lisas kindlaksmääratud meetmed, et kasutada kliimamuutuse
leevendamise potentsiaali, kus see on kooskõlas punktis c osutatud analüüsiga
määratud;
(e)
punktis d osutatud meetmete rakendamiseks ette
nähtud poliitika, sealhulgas kirjeldus kõnealuste meetmete eeldatava mõju kohta
heitele ja sidumisele;
(f)
punktis d osutatud meetmete vastuvõtmise ja
rakendamise ajakava.
3.
Komisjon hindab liikmesriigi maakasutus- ja
metsandussektori tegevuskava kolme kuu jooksul pärast kõnealuselt
liikmesriigilt asjaomase teabe saamist. Komisjon avaldab kõnealuse hindamise
tulemused ning võib vajaduse korral anda soovitusi eesmärgiga suurendada
liikmesriikide jõupingutusi piirata või vähendada heidet ning säilitada või
suurendada sidumist.
Liikmesriigid võtavad komisjoni järeldusi
nõuetekohaselt arvesse ning teevad üldsusele elektroonilisel kujul
kättesaadavaks maakasutus- ja metsandussektori tegevuskava kolme kuu jooksul
pärast komisjoni järelduste kättesaamist.
4.
Liikmesriigid esitavad komisjonile iga I lisas
kindlaksmääratud arvestusperioodi keskpaiga kuupäeva seisuga ning iga I lisas
kindlaksmääratud arvestusperioodi lõpus maakasutus- ja metsandussektori tegevuskavade
rakendamise edusamme kirjeldava aruande.
5.
Komisjon hindab liikmesriikide maakasutus- ja
metsandussektori tegevuskavade rakendamist kuue kuu jooksul pärast lõikes 4
osutatud aruannete kättesaamist.
Komisjon avaldab kõnealused aruanded ja hindamise tulemused
ning võib vajaduse korral anda soovitusi eesmärgiga suurendada liikmesriikide
jõupingutusi piirata või vähendada heidet ning säilitada või suurendada
sidumist. Liikmesriigid võtavad komisjoni järeldusi nõuetekohaselt arvesse.
Artikkel 11
Läbivaatamine
Komisjon vaatab käesolevas otsuses sätestatud
arvestuseeskirjad läbi hiljemalt aasta jooksul pärast I lisas kindlaksmääratud
esimese arvestusperioodi lõppu.
Artikkel 12
Delegeeritud
volituste rakendamine
1.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.
Komisjonile antakse alates käesoleva otsuse
jõustumise kuupäevast määramata ajaks artikli 2 lõikes 2, artikli 4 lõikes 7,
artikli 6 lõikes 9, artikli 7 lõikes 6 ja artikli 9 lõikes 4 osutatud volitused.
3.
Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 2
lõikes 2, artikli 4 lõikes 7, artikli 6 lõikes 9,
artikli 7 lõikes 6 ja artikli 9 lõikes 4 osutatud volituste
delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse
otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaks
määratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud
õigusaktide kehtivust.
4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5.
Artikli 2 lõike 2, artikli 4 lõike 7, artikli 6
lõike 9, artikli 7 lõike 6 ja artikli 9 lõike 4 alusel vastu võetud
delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu
ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile
ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja
nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda
tähtaega pikendada kahe kuu võrra.
Artikkel 13
Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2013.
Artikkel 14
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel, 12.3.2012
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
I LISA
ARTIKLI 3
LÕIKES 1 OSUTATUD ARVESTUSPERIOODID
 Arvestusperiood || Aastad
 Esimene arvestusperiood: || 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2020
II LISA
ARTIKLIS
6 OSUTATUD LIIKMESRIIKIDE VÕRDLUSTASEMED
 Liikmesriik || Gg süsinikdioksiidi (CO2) ekvivalenti aastas
 Austria || -6516
 Belgia || -2499
 Bulgaaria || -7950
 Küpros || -157
 Tšehhi Vabariik || -4686
 Taani || 409
 Eesti || -2741
 Soome || -20466
 Prantsusmaa || -67410
 Saksamaa || -22418
 Kreeka || -1830
 Ungari || -1000
 Iirimaa || -142
 Itaalia || -22166
 Läti || -16302
 Leedu || -4552
 Luksemburg || -418
 Malta || -49
 Madalmaad || -1425
 Poola || -27133
 Portugal || -6830
 Rumeenia || -15793
 Slovakkia || -1084
 Sloveenia || -3171
 Hispaania || -23100
 Rootsi || -41336
 Ühendkuningriik || -8268
III LISA
ARTIKLIS 7 OSUTATUD ESIMESE ASTME LAGUNEMISE FUNKTSIOON JA VAIKIMISI
MÄÄRATUD POOLESTUSAEG
Esimese astme
lagunemise funktsioon, mis algab  ja jätkub käesoleva
aastani:

      ,
kus:
aasta
 raietoodete
süsinikureservuaari süsinikuvaru alates aastast , Gg C
esimese
astme lagunemise funktsiooni lagunemiskonstant, väljendatuna aastates-1
, kus HL on
raietoodete süsinikureservuaari poolestusaeg aastates.)
=
sissevool raietoodete süsinikureservuaari aastas , Gg C aasta-1
raietoodete süsinikureservuaari süsinikuvaru muutus aastas  ,
Gg C aasta-1
Vaikimisi määratud
poolestusaeg (HL):
            2
aastat paberil
            25
aastat puitplaatidel
            35
aastat saepuidul.
IV LISA
MEETMED, MIDA VÕIB VASTAVALT ARTIKLI 10 LÕIKE 2 PUNKTILE d LISADA MAAKASUTUS-
JA METSANDUSSEKTORI TEGEVUSKAVASSE
(a)
Põllumaa majandamisega seotud meetmed nagu:
–
parandada agronoomiatavasid, valides paremini
põllukultuuride sorte;
–
laiendada külvikordasid ning vältida või vähendada
madalalt niitmist;
–
parandada toitainete kasutamist, maaharimist /
jääkide käitlust ja veemajandust;
–
edendada agrometsandustavasid ja suurendada
maakatte (maakasutuse) muutmise potentsiaali.
(b)
Karjamaa majandamise ja parandamisega seotud
meetmed nagu:
–
vältida rohumaa muutmist põllumaaks ja muuta
põllumaa tagasi pärismaise taimestikuga maa-alaks;
–
parandada karjamaa majandamist, muutes karjatamise
intensiivsust ja aega;
–
suurendada tootlikkust;
–
parandada toitainete kasutamist;
–
parandada kontrollitud põletamist;
–
võtta kasutusele sobivamad liigid, eelkõige
sügavajuurelised liigid.
(c)
Meetmed põllumajandusliku turvasmulla, eelkõige
turbaala majandamise parandamiseks, nagu:
–
stimuleerida säästvaid paludikultuuritavasid;
–
stimuleerida kohandatud põllumajandustavasid, nt
mulla häirimise või ekstensiivsete tootmisviiside minimeerimine.
(d)
Meetmed märgalade kuivendamise ärahoidmiseks ja
taassoostamise stimuleerimiseks.
(e)
Soodega või osaliselt kuivendatud soodega seotud
meetmed nagu:
–
hoida ära edasist kuivendamist;
–
stimuleerida taassoostamist ja soode taastamist;
–
hoida ära rabapõlengud.
(f)
Degradeerunud alade taastamine.
(g)
Metsandusega seotud meetmed nagu:
–
hoida ära raadamist;
–
metsastada ja taasmetsastada;
–
kaitsta süsinikku olemasolevates metsades;
–
suurendada olemasolevate metsade tootmisvõimet;
–
suurendada raietoodete süsinikureservuaari;
–
tõhustada metsa majandamist, sealhulgas liigilise
koosseisu optimeerimise, hooldus- ja valikraie ning mullakaitse abil.
(h)
Kaitse tõhustamine looduslike häiringute vastu
(tulekahjud, kahjurid ja tormid).
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid
              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteem
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Euroopa
Parlamendi ja nõukogu otsus maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega
seotud tegevusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise
arvestuseeskirjade ja tegevuskavade kohta

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[23]

KESKKOND
JA KLIIMAMEETMED [07]

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik

x Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist /
ettevalmistavast meetmest[24]
¨ (Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Ettepanek
on kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020” ning selle eesmärk on aidata kaasa
liidu heite vähendamise eesmärgi saavutamisele.

1.4.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärk nr
Kliimamuutust käsitlevate ELi poliitikasuundade ja
õigusaktide rakendamine (ABB kood 07 12)
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise
ja eelarvestamise süsteemile
Kliimamuutust käsitlevate liidu poliitikasuundade ja
õigusaktide rakendamine (ABB kood 07 12 01)

1.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline peaks olema
ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Ettepanekuga kehtestatakse range ja ühtlustatud raamistik
maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevuse tulemusena
tekkinud kasvuhoonegaaside heite ja selle neeldajates sidumise arvestamiseks
liidus. Selle alusel saab üksikasjalikult hinnata liikmesriikide edusamme.
Täpsemalt on ettepaneku eesmärk:
- luua stiimulid leevendusmeetmete võtmiseks, millega
suurendatakse sidumist neeldajates ning vähendatakse heidet põllumajanduses,
metsanduses ja raietoodete tootmisel tööstuses; samuti parandada
leevendusmeetmete nähtavust;
- tugevdada kohustuste keskkonnaalast terviklikkust, tagades
heite ja selle sidumise korrektse kajastamise, ning tagada säästev ja
keskkonnahoidlik bioenergia tootmine, täiendades kehtivaid poliitikameetmeid;
ning
- parandada majanduslikku tõhusust, järgides
ambitsioonikamaid eesmärke, milles saaksid osaleda kõik sektorid.
Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste näitajate alusel
hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Ettepaneku üldistele, konkreetsetele ja tegevusega seotud
eesmärkidele vastavad järgmised näitajad:
- heite ja selle sidumise suundumused;
- liikmesriikide arv, kes ei vasta nõuetele; komisjonile
õigel ajal maakasutus- ja metsandussektori tegevuskavad ja aruanded esitanud
liikmesriigid; komisjonile õigel ajal oma võrdlustaseme esitanud liikmesriigid;
- ettepanekuga ettenähtud nõuetele vastavad liikmesriikide
aruanded;
- liikmesriikide poolt komisjonile esitatud aruannete
täielikkus ja ühiste arvestuseeskirjade kohaldamise määr liikmesriikides;
- andmete ja teabe kättesaadavus ettepanekus käsitletud
valdkondades.

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Käesoleva ettepaneku eesmärgid on järgmised:
- tagada ranged ja ühtlustatud arvestuseeskirjad
liikmesriikides maakasutus- ja metsandussektori põhjustatud heite ja
neeldajates sidumise kohta;
- edendada liikmesriikide leevendusmeetmeid maakasutus- ja
metsandussektori tegevuskavade koostamise ja rakendamise abil.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Liidu tasandil meetmete võtmine tooks tänu oma tõhususele
selget kasu võrreldes riikliku tasandi meetmega. Kuna üldised kliimakohustused
võetakse liidu tasandil, on parem, kui vajalikud arvestuseeskirjad töötatakse
välja samuti liidu tasandil. Lisaks on selleks, et lahendada mõnd tuvastatud
probleemi, nt vajadus täpsete ja sidusate arvestuseeskirjade järele maakasutus-
ja metsandussektoriga seotud eri tegevuste puhul, vaja ühist strateegiat kõigis
liikmesriikides ning seda on parem teha liidu tasandil.
Käesolev õigusraamistik tagab tõhusa lisaväärtuse, sest
kasutatakse ühist ja täpset arvestust kõigis liikmesriikides ja koostatakse maakasutus-
ja metsandussektori tegevuskavad, mille alusel saab liikmesriikide edusamme
üksikasjalikult hinnata. See tagab sidususe liidu kliimapoliitikaga, parandab
täiendavalt liidu kliimamuutustega võitlemise kohustuste keskkonnaalast
terviklikkust ning suurendab liidu kliimapoliitika majanduslikku tõhusust.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Ettepanek
põhineb rahvusvahelisel tasandil saadud kogemusel ning selle eesmärk on
kõrvaldada Kyoto protokolliga kehtestatud arvestuseeskirjade puudused. Maakasutus-
ja metsandussektori rangete ja ühtlustatud arvestuseeskirjade ettepaneku
koostamiseks viidi läbi üksikasjalik hindamine.

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Ettepanek on kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020” ning
kõnealuse strateegia kohase ressursitõhusa Euroopa juhtalgatusega. Ettepanek
täiendab ka ELi kliima-, energia- ja sotsiaalpoliitikat.
Samuti täiendab see 2013. aasta järgset ühist põllumajanduspoliitikat
(ÜPP) seoses keskkonnahoidlikumaks muutmise komponentide rakendamisega ning
liidu maaelu arengu poliitika raames saaks pakkuda suuremaid soodustusi CO2
sidumiseks põllumajanduses ja metsanduses. Sellega seotud süsinikuvoogude
nõuetekohane arvestus tooks ÜPP raames rakendatud meetmetega kaasneva kasu
rohkem nähtavale
Maakasutus- ja metsandussektori üle peetav arvestus toetaks
seega bioenergia säästvat kasutamist ning sellega tagatakse ka tugev, selge ja
nähtav näitaja kajastamaks edusamme põllumajanduses ja metsanduses. Ilma
ulatusliku kohustusliku arvestuseta maakasutus- ja metsandussektoriga seotud
tegevuse üle ei kajastuks liikmesriikide, põllumajandustootjate ja
metsandusettevõtjate kliimamuutuste leevendamiseks tehtud edusammud liidu jõupingutustes
saavutada kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärgid.

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

¨ Piiratud
kestusega ettepanek/algatus
¨         Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku
[PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
¨         Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA
– AAAA
x Piiramatu
kestusega ettepanek/algatus
Sõltuvalt
õigusloomeprotsessist on kavas rakendamist alustada 1. jaanuarist 2013. aastal.

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[25]

x Otsene
tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
¨ Kaudne
tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul
ülesanded on delegeeritud:
¨         rakendusametitele
¨         ühenduste asutatud asutustele[26]
¨         riigi avalik-õiguslikele asutustele
või avalikke teenuseid osutavatele asutustele
¨         isikutele, kellele on delegeeritud
konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt
ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49
tähenduses
¨ Eelarve
täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud
eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve
täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad
rubriigis „Märkused”.
Märkused
Suurema osa
käesoleva ettepaneku rakendamise eest vastutavad liikmesriigid. Komisjon hindab
liikmesriikide esitatud aruannetes sisalduvat teavet ning annab vajaduse korral
soovitusi.

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused ja sagedus.
Liikmesriigid lisavad maakasutus- ja metsandussektori üle
peetavasse arvestusse asjaomast teavet aastapõhiselt ning peavad maakasutus- ja
metsandussektori põhjustatud heite ja neeldajates heite sidumise üle arvestust
kooskõlas käesoleva ettepanekuga iga arvestusperioodi lõpus.
Komisjon hindab käesoleva ettepaneku kohaselt koostatud
aruandeid iga arvestusperioodi kohta ekspertide tehnilise toe abil.
Käesoleva otsuse rakendamise hindamiseks tuleks
läbivaatamisklausli kohaselt teha uuring.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteem
2.2.1.
Tuvastatud ohud

Kuna
tegemist on otsuse ettepanekuga, on rakendamisega seotud riskid väikesed, kuna
kavandatud kohustused põhinevad rahvusvahelistel eeskirjadel, mida
liikmesriigid kohaldavad Kyoto protokolliga kehtestatud kohustuste raames.

2.2.2.
Ettenähtud kontrollivahendid

Võimalike
ohtude vältimiseks võetavad meetmed hõlmavad järgmist: konstruktiivne dialoog
ja koostöö liikmesriikidega, teabevahetus asjaomaste komisjoni talitustega, et
tagada vastava andmevajaduse rahuldamine, ekspertidega konsulteerimine,
eelkõige delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel, väline tehniline ekspertabi
vastavate hindamiste korral, uuringute läbiviimine õigusakti läbivaatamise
raames ning vajaduse korral temaatiliste konverentside korraldamine.

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage rakendatavad või kavandatud
ennetus- ja kaitsemeetmed.
Arvestades asjaomaseid summasid ja hanke liiki, ei kaasne
selle algatusega erilist pettuseriski. Komisjon haldab ja kontrollib tööd,
kasutades kõiki asjaomaseid tavapäraseid vahendeid (nt kliimameetmete
peadirektoraadi iga-aastane juhtimiskava).
Eriti olulised on sisekontrolli standardid nr 2, 7, 8, 9,
11, 12, 13, 15 ja 16. Lisaks kohaldatakse täiel määral nõukogu määruses (EÜ,
Euratom) nr 1605/202 („finantsmäärus”) sätestatud põhimõtteid ja selle
rakenduseeskirju.
Hankemenetlusi hallatakse kliimameetmete peadirektoraadi
üldises finantstehnilises protsessis, mis on osaliselt detsentraliseeritud
protsess, kus volitatud eelarvevahendite käsutaja(d) on hierarhiliselt
sõltumatud isikutest, kes teostavad finantsalgatusi ja -kontrolli.
Töövõtja valimise protsessi jälgib ka sisekontrolli komitee
(ENVAC), kes kontrollib, kas volitatud ametnike poolt riigihankelepingute
juhusliku ja riskipõhise valimi kombineerimiseks vastuvõetud menetlused on
kooskõlas finantsmääruse ning selle rakenduseeskirjadega.
Lisaks kõnealustele meetmetele on delegeeritud õigusaktide
vastuvõtmise korral tagatud, et konsulteeritud eksperdid on sõltumatud ja
nõuetekohaselt kvalifitseeritud.

3.
          ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja
eelarveread, mille kuludele mõju avaldub

·
Olemasolevad eelarveread
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku
rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus ………………………...……….] || Liigendatud/liigendamata ([27]) || EFTA riigid[28] || Kandidaatriigid[29] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 5 || 07 01 02 11 Muud juhtimiskulud keskkonna ja kliimameetmete poliitikavaldkonna toetuseks || Liigendamata || EI || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 Nr [Rubriik ……………………………………..] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 […] || [XX.YY.YY.YY] […] || […] || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Nr || Rubriik 2
 Kliimameetmete peadirektoraat ||   ||   || Aasta N[30] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || Aasta N+6 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Maksed || (2) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Maksed || (2a) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[31] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr 07 01 04 05 (ja järgnevad read) ||   || (3) || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300
 Kliimameetmete peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300
 Maksed || =2+2a +3 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300
 Maksed || =5+ 6 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0 ,100 ||   ||   || 0 ,600 ||   ||   || 0 ,600 || 1 ,300
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || 0 ,100 ||   ||   || 0 ,600 ||   ||   || 0 ,600 || 1 ,300
 Maksed || =5+ 6 || 0 ,100 ||   ||   || 0 ,600 ||   ||   || 0 ,600 || 1 ,300
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || Aasta N+6 || KOKKU
 Kliimameetmete peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,889
  Muud halduskulud || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 2 ,433
 Kliimameetmete peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0 ,475 || 0 ,457 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 3 ,322
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 3 ,322
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N[32] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || Aasta N+6 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0 ,575 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 4 ,622
 Maksed || 0 ,575 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 4 ,622

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

¨      Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
x      Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || Aasta N+6 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[33] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK: Kliimamuutust käsitlevate ELi poliitikasuundade ja õigusaktide rakendamine (ABB kood 07 12)
 - Väljund || Hindamine || 0 ,004 || 27 || 0,100 ||   ||   ||   ||   || 27 || 0,100 ||   ||   ||   ||   || 27 || 0,100 || 81 || 0 ,300
 - Väljund || Uuring || 0,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,500 || 1 || 0 ,500
 - Väljund || Läbivaatamine || 0,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0 ,500
 Erieesmärk nr 1 kokku || 27 || 0 ,100 || 0 || - || 0 || - || 28 || 0,600 || 0 || - || 0 || - || 28 || 0,600 || 83 || 1 ,300
 KULUD KOKKU || 0 || 0 ,100 || 0 || - || 0 || - || 0 || 0,600 || 0 || - || 0 || - || 0 || 0, 600 || 0 || 1, 300

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

¨      Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
x      Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta N[34] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || Aasta N+6 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || Aasta N+6 ||
 Personalikulud (1 AD täistöötaja, kes juba töötab kliimameetmete peadirektoraadis) || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,889
 Muud halduskulud - 07 01 02 11 01 lähetused (viis lähetust aastas; 0 0015 mln eurot /lähetus) - 07 01 02 11 02 konverentsid (kaks korda aastas; 150 osalejat; ; 0 035 mln eurot /konverents) - 07 01 02 11 02 kohtumised (kaks korda aastas; 168 eksperti maksimaalselt (28 *6); 1 päev; 0 135 mln eurot /meeting) VAHESUMMA ||       0 ,0075     0 ,070       0 ,270         0 ,348   ||       0 ,0075     0 ,070       0 ,270         0 ,348   ||       0 ,0075     0, 070       0 ,270         0 ,348   ||       0 ,0075     0, 070       0 ,270         0 ,348   ||       0 ,0075     0 ,070       0 ,270         0 ,348   ||       0 ,0075     0 ,070       0 ,270         0 ,348   ||       0 ,0075     0 ,070       0 ,270         0 ,348   ||       0 ,053     0 ,490       1 ,890         2 ,433
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0 ,475 || 0, 475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 3 ,322
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[35] välja jäävad kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 3 ,322

3.2.4.
Hinnanguline personalivajadus

¨      Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
x      Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
 ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || Aasta N+6
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 || 07 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[36] ||
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[37] || peakorteris[38] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || lähetustes ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127
XX osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali
täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise
menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Komisjoni nõuete järgmiseks asjakohaste meetmete võtmine (nt liikmesriikide aruannete läbivaatamine, analüüside läbiviimine, rakendamise seire jne).
 Koosseisuvälised töötajad ||

3.2.5.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

x      Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
¨      Ettepanekuga/algatusega kaasneb
mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
¨      Ettepaneku/algatusega seoses on vajalik
paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku
läbivaatamine[39]

3.2.6.
Kolmandate isikute rahaline osalus

xEttepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist
Ettepanek/algatus
hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

3.3.
Hinnanguline mõju tuludele

x      Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele.
¨      Ettepanekul/algatusel on järgmine
finantsmõju:
¨         omavahenditele
¨         mitmesugustele
tuludele
[1]               ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste
konverentsil vastuvõetud otsus 1/CP.16 (Cancúni kokkulepe).
[2]               Põhineb valitsustevahelise kliimamuutuste rühma
neljandal hindamisaruandel.
[3]               Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta järeldused.
[4]               ELT L 140, 5.6.2009, lk 63.
[5]               ELT L 140, 5.6.2009, lk 136.
[6]               ELT L 49, 19.2.2004, lk 1.
[7]               KOM(2011) 789 (lõplik) – 2011/0372 (COD)
[8]               Muid põllumajandustegevuse tulemusena tekkinud kasvuhoonegaase,
s.o mäletsejate ja väetiste tekitatud dilämmastikoksiidi- ja metaaniheidet
maakasutus- ja metsandussektori puhul ei arvestata; maakasutus- ja
metsandussektor hõlmab peamiselt CO2-heidet ja sidumist taimestikus
ja mullas. Põllumajanduses tekkiva muude kasvuhoonegaaside kui CO2-heite
üle peetakse eraldi aruannet.
[9]               See on ka kompromiss, sest kasutuse muutmine ei tohiks
põhjustada kasvuhoonegaaside heite ülekandumist, st omamaiste toiduainete
asendamine imporditud toiduainetega, mis tekitab veelgi negatiivsema CO2-jalajälje.
[10]             Vt nt Sathre R. and O’Connor J. (2010), „A synthesis of
research on wood products and greenhouse gas impacts”, 2. väljaanne, Vancouver,
B. C. FP Innovations, lk 117.
[11]             EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1.
[12]             Direktiiv 2009/28/EÜ.
[13]             KOM(2011) 571 (lõplik).
[14]             http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm
.
[15]             http://ec.europa.eu/clima/consultations/0003/index_en.htm
.
[16]             http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm .
[17]             http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm .
[18]             ELT C, , lk.
[19]             ELT C, , lk.
[20]             ELT L 140, 5.6.2009, lk 136.
[21]             ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.
[22]             EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1.
[23]             ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[24]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a
või b.
[25]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[26]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[27]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud
[28]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. .
[29]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[30]             Aasta, mil alustatakse
ettepaneku/algatuse rakendamist.
[31]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi
programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud
(endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[32]             Aasta, mil alustatakse
ettepaneku/algatuse rakendamist. Sõltuvalt
õigusloomeprotsessist peaks ettepanek jõustuma 2013. aastal.
[33]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid
tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv,
ehitatud teede pikkus kilomeetrites jne).
[34]             Aasta, mil alustatakse
ettepaneku/algatuse rakendamist. Sõltuvalt
õigusloomeprotsessist peaks ettepanek jõustuma 2013. aastal.
[35]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[36]             Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
[37]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[38]             Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[39]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
ja 24.