				|

		52012PC0185

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse Taanil kehtestada erimeede, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 75 /* COM/2012/0185 final - 2012/0093 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vastavalt nõukogu 28. novembri 2006. aasta
direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi)[1] (edaspidi
„käibemaksudirektiiv”) artiklile 395 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal
ühehäälselt lubada liikmesriigil kohaldada erimeetmeid, millega tehakse erand
kõnealuse direktiivi sätetest, et lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust või
hoida ära teatavat maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.
Komisjonile 5. septembril 2011 saabunud kirjas taotles
Taani luba kohaldada meedet, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi
artiklist 75.
Komisjon teavitas 14. märtsi 2012. aasta kirjaga
käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Taani
taotlusest. Komisjon teatas 15. märtsi 2012. aasta kirjaga Taanile, et tal on
olemas kogu vajalik teave taotluse läbivaatamiseks allpool sätestatud viisil.
Taani kohaldab praegu käibemaksudirektiivi artikli
176 kohast senist olukorda säilitavat sätet seoses selliste kergete
kaubaveokite ostu- ja kasutuskuludelt käibemaksu mahaarvamisega, mille lubatud
maksimaalne mass on kuni kolm tonni. Kõnealuse sätte põhipunktid on järgmised.
Ettevõtjal, kes registreerib sellise kerge kaubaveoki üksnes ettevõtluse
tarbeks, on lubatud veoki ostu- ja kasutuskuludelt käibemaks täies ulatuses
maha arvata. Seevastu ettevõtjal, kes registreerib sellise kerge kaubaveoki nii
ettevõtluse kui ka isiklikuks tarbeks, ei ole lubatud käibemaksu veoki
ostukuludelt maha arvata, kuid veoki kasutuskuludelt on lubatud käibemaks täies
ulatuses maha arvata. Kui kerget kaubaveokit, mis on registreeritud
kasutamiseks üksnes ettevõtluse tarbeks, kasutatakse hiljem isiklikuks tarbeks,
jääb maksukohustuslane täielikult ilma oma õigusest arvata veoki ostukuludelt
käibemaksu maha, isegi kui veokit kasutati isiklikuks tarbeks vaid üks kord.
Kõnealune kord on keeruline ja kulukas nii
maksukohustuslase kui ka maksuhalduri jaoks, mistõttu Taani on taotlenud
erandit lihtsustatud korra kehtestamiseks.
Vastavalt erandile kehtestaks Taani erimeetme,
mida kohaldatakse selliste kergete kaubaveokite suhtes, mille lubatud
maksimaalne mass on kuni kolm tonni. Kõnealuse erimeetme kohaselt saab
maksukohustuslane registreerida veoki üksnes ettevõtluse tarbeks ning arvata
veoki ostu- ja kasutuskuludelt käibemaks täies ulatuses maha, nii nagu seda
tehakse praegu kehtiva senist olukorda säilitava sätte kohaselt. Kui
maksukohustuslane kasutab veokit isiklikuks tarbeks, ei jääks ta enam ilma oma
õigusest arvata veoki ostukuludelt maha käibemaksu, vaid tal lubataks selle
asemel arvutada veoki isikliku tarbega seotud käibemaks ühtse määra alusel kuni
kahekümne päeva eest iga kalendriaasta kohta (nn päevapõhine maksustamine).
Täiskuluarvestuse mudeli alusel on Taani
ametiasutused riiklikku statistikat kasutades hinnanud, et päeva kohta oleks
kõnealune summa 40 Taani krooni, mis katab üksnes käibemaksu. Eri
siseriiklike õigusaktide kohaselt on nõutav samalaadne makse, et katta
ametiauto kasutamiselt võetav tulumaks ja liiklusmaksuga seotud lisamaks. Kui
maksukohustuslane peaks veokit kasutama rohkem kui kahekümne päeva jooksul
kalendriaasta kohta, kohaldataks praegu kehtivaid senist olukorda säilitavaid
eeskirju ning maksukohustuslane jääks täielikult ilma oma õigusest arvata veoki
ostukuludelt maha käibemaksu.
Taani maksuhaldurid töötavad välja elektroonilise
süsteemi, mille alusel maksukohustuslastel on võimalik maksta kõnealune päeva
kohta kehtestatud summa internetis.
Taani ametiasutused leiavad, et uue meetme alusel
on maksukohustuslastel võimalik hõlpsamini täita oma kuluarvestuse kohustusi
(makstes pigem internetis päevapõhise maksustamiskava alusel kui makstes tagasi
kogu käibemaks, mis kerge kaubaveoki ostmisel algselt tagasi nõuti) ning
maksuhalduritel maksu koguda ja sisse nõuda. Kõnealuse meetmega ei pikendata
mingil viisil senist olukorda säilitava sätte kohaldamist ning sellega
ühildatakse Taani süsteem paremini üldiste käibemaksueeskirjadega.
Maksukohustuslastel oleks endiselt võimalik
registreerida oma kerged kaubaveokid nii ettevõtte kui ka isiklikuks tarbeks,
ning kasutada praegust süsteemi, kui see sobib nende olukorraga.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteerida ega välisekspertide arvamusi
kasutada ei olnud vaja.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Otsuse alusel lubatakse Taanil kehtestada
erimeede, millega tehakse erand käibemaksudirektiivist seoses teatavate veokite
isiklikuks tarbeks kasutamiselt võetava käibemaksu arvestamisel.
Käesolev otsus põhineb käibemaksudirektiivi
artiklil 395.
Käesolev otsus käsitleb liikmesriigile tema enda
taotlusel antud luba ja sellega ei määrata mingeid kohustusi.
Arvestades meetme ranget ajalist piirangut ja
reguleerimisala, on erimeede taotletava eesmärgiga vastavuses.
Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on
erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni
ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Nõukogu otsus on ainus
sobiv õigusakt, sest selle saab adresseerida üksikule liikmesriigile.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta negatiivselt Euroopa Liidu
eelarvet.
5.           MUU TEAVE
Ettepanek sisaldab aegumisklauslit.
2012/0093 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega lubatakse Taanil kehtestada erimeede,
millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 75
(Ainult taanikeelne tekst on autentne)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006.
aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi,[2] eriti selle artikli 395 lõiget
1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Komisjonis 5. septembril
2011. aastal registreeritud kirjaga on Taani taotlenud luba kehtestada
erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ sätetest, milles
käsitletakse sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust.
(2)       Vastavalt direktiivi
2006/112/EÜ artikli 395 lõikele 2 teavitas komisjon 14. märtsi 2012. aasta
kirjaga teisi liikmesriike Taani taotlusest. Komisjon teatas 15. märtsi 2012.
aasta kirjaga Taanile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.
(3)       Kui Taani ametiasutustes on
registreeritud üksnes ettevõtluse tarbeks kerge kaubaveok, mille lubatud
maksimaalne mass on kuni kolm tonni, on maksukohustuslasel praegu direktiivi
2006/112/EÜ artikli 176 kohaselt lubatud arvata veoki ostu- ja kasutuskuludelt
sisendkäibemaks maha täies ulatuses. Kui sellist veokit kasutatakse hiljem
isiklikuks tarbeks, jääb maksukohustuslane ilma õigusest arvata veoki
ostukuludelt käibemaksu maha.
(4)       Kuna kõnealune kord on
koormav nii maksukohustuslasele kui ka maksuametile, on Taani ametiasutused
taotlenud luba kohaldada erimeedet, et teha erand direktiivi 2006/112/EÜ
artiklist 75. Kõnealuse meetme alusel lubatakse maksukohustuslastel, kes on
registreerinud veoki üksnes ettevõtluse tarbeks, kasutada veokit ka muuks kui ettevõtluse
tarbeks ning arvutada direktiivi 2006/112/EÜ artikli 75 kohane maksustatava
teenuse väärtus pigem päevapõhise kindla määra alusel kui jääda ilma oma
õigusest arvata veoki ostukuludelt maha käibemaksu.
(5)       Kõnealune lihtsustatud
arvutusmeetod on muu kui ettevõtluse tarbe puhul siiski piiratud kahekümne
päevaga iga kalendriaasta kohta ning päeva kohta tuleb maksta käibemaksu kindla
määraga summa 40 Taani krooni. Taani valitsus on kõnealuse summa määranud
kindlaks riikliku statistika analüüside põhjal.
(6)       Kõnealuse meetmega, mida
kohaldatakse selliste kergete kaubaveokite suhtes, mille lubatud maksimaalne
mass on kuni kolm tonni, hõlbustataks selliste maksukohustuslaste
käibemaksukohustusi, kes kasutavad ettevõtluse tarbeks registreeritud veokit ajutiselt
muuks kui ettevõtluse tarbeks. Maksukohustuslasel võiks aga endiselt olla
võimalus registreerida oma veok nii ettevõtluse kui isiklikuks tarbeks ja
loobuda õigusest arvata kerge kaubaveoki ostukuludelt maha käibemaksu ning
mitte tasuda päevapõhist maksu veoki isiklikuks tarbeks kasutamise eest.
(7)       Meede, millega tagatakse, et
maksukohustuslasi, kes kasutavad ettevõtluse tarbeks registreeritud veokit
ajutiselt muuks kui ettevõtluse tarbeks, ei jäeta täielikult ilma õigusest
arvata kõnealuse veoki puhul sisendkäibemaksu maha, on kooskõlas direktiivis
2006/112/EÜ sätestatud mahaarvamise üldeeskirjadega.
(8)       Luba tuleks anda üksnes
piiratud ajaks ja selle kehtivus peaks lõppema 31. detsembril 2014. Selle
aja jooksul saadud kogemustele tuginedes peaks olema võimalik hinnata, kas
erand on endiselt õigustatud.
(9)       Meetme kehtestamine ei mõjuta
käibemaksust tulenevaid Euroopa Liidu omavahendeid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Kui maksukohustuslane kasutab isiklikuks
tarbeks või oma töötajate tarbeks või üldisemalt muuks kui ettevõtluse tarbeks
kerget kaubaveokit, mis on registreeritud üksnes ettevõtluse tarbeks, on Taanil
erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 75 luba kindla määra alusel määrata
kindlaks käibemaksuga maksustatav summa iga sellise kasutuspäeva kohta.
Esimeses lõigus osutatud kindel määr päeva
kohta on 40 Taani krooni.
Artikkel 2
Artiklis 1 osutatud meedet kohaldatakse üksnes
selliste kergete kaubaveokite suhtes, mille lubatud maksimaalne mass on kuni
kolm tonni.
Käesolevat meedet ei kohaldata juhul, kui
muuks kui ettevõtluse tarbeks kasutamine ületab kakskümmend päeva kalendriaasta
kohta.
Artikkel
3
Käesolev otsus kehtib kuni 31. detsembrini
2014.
Artikkel 4
Käesolev otsus on adresseeritud Taani
Kuningriigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja

[1]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.
[2]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.3.2016
            COM(2016) 171 final
            2016/0089(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse nõukogu 22. septembri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1601, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               1.1. Aluslepingu artikli 78 lõige 3 ja praegu kohaldatavad ajutised ümberpaigutamiskavad

                  Ühise varjupaigapoliitika osana sätestatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 78 lõikes 3 konkreetne õiguslik alus hädaolukordadega tegelemiseks. See põhineb Euroopa Komisjoni ettepanekul ja võimaldab nõukogul pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist võtta ajutisi meetmeid, et aidata liikmesriike, kes seisavad silmitsi hädaolukorraga, mis seisneb kolmandate riikide kodanike ootamatus sissevoolus ühte või mitmesse liikmesriiki. ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikes 3 kavandatud ajutised meetmed on olemuselt erakorralised. Need võetakse kasutusele vaid juhul, kui kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevoolu tõttu tekivad liikmesriigi/liikmesriikide varjupaigasüsteemi(de)s piisavalt kiireloomulised ja rasked probleemid.

                  ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 3 alusel võttis nõukogu vastu kaks otsust, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks. Nõukogu otsuse (EL) 2015/1523
                     1
                   kohaselt paigutatakse 40 000 rahvusvahelise kaitse taotlejat Itaaliast ja Kreekast ümber teistesse liikmesriikidesse. Nõukogu otsuse (EL) 2015/1601
                     2
                   kohaselt paigutatakse 120 000 rahvusvahelise kaitse taotlejat ümber Itaaliast ja Kreekast ning teistest liikmesriikidest, kui need liikmesriigid satuvad hädaolukorda.

                  Vastavalt nõukogu otsuse (EL) 2015/1601 artikli 4 lõikele 2 paigutatakse 120 000 taotlejast 54 000 alates 26. septembrist 2016 Itaaliast ja Kreekast ümber teiste liikmesriikide territooriumile, kui komisjon ei ole vastavalt artikli 4 lõikele 3 selleks kuupäevaks teinud ettepanekut määrata need mõnele teisele sihtliikmesriigile, mis on isikute ootamatu sissevoolu tõttu sattunud hädaolukorda.

                  Artikli 1 lõike 2 kohaselt jälgib komisjon pidevalt olukorda seoses kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevooluga liikmesriikidesse ning esitab vajaduse korral ettepanekud muuta otsust 2015/1601, et võtta arvesse olukorra muutumist kohapeal ja selle mõju ümberpaigutamise mehhanismile, samuti muutuvat survet liikmesriikidele, eelkõige kõige suurema surve all olevatele liikmesriikidele.

               Olukord on endiselt kriitiline. Frontexi andmetel on 2016. aasta esimeste kuude jooksul tulnud ebaseaduslikult Türgist Kreekasse iga päev keskmiselt 2000–3000 inimest. Kreeka ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piiril kehtestatud piirangud on veelgi suurendanud Kreeka koormust
                  3
                ja kasvanud on ka oht, et ilmastikutingimuste paranedes tekivad uued rändeteed läbi teiste ELi liikmesriikide. Tõenäoliselt mõjutaksid sellised uued rändeteed kõige suurema surve all olevaid liikmesriike.

               Vastavalt nõukogu mõlema otsuse artiklist 12 tulenevale kohustusele võttis komisjon 16. märtsil vastu esimese aruande ümberpaigutamise ja ümberasustamise kohta
                  4
               . Teatises tehakse kokkuvõte ümberpaigutamis- ja ümberasustuskavade rakendamise esimestel kuudel kindlaks tehtud probleemidest ja saadud kogemustest ning esitatakse soovitusi ja tehakse ettepanekuid meetmete kohta, millega rakendamise määra lähiajal parandada.

               7. märtsil leppisid ELi riigipead ja valitsusjuhid kokku hulgas põhimõtetes, millel põhineb Türgiga sõlmitud kokkulepe; üks neist on järgmine: „olemasolevate kohustuste raames asustatakse iga Kreeka saartelt Türgisse tagasi võetud süürlase kohta üks süürlane Türgist ümber ELi liikmesriikidesse”.

               Mitmesuguste kavade rakendamine ümberasustamise, humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise või muude seaduslike riiki vastuvõtmise vormide võimaldamiseks aitaks leevendada kõige suurema surve all olevatele liikmesriikidele avalduvat rändesurvet, sest Süüria kodanike või Süüria konflikti tõttu lahkuma sunnitud isikute ohtlik ja ebaseaduslik rändevoog asendataks turvaliste ja seaduslike rändevõimalustega.

               Sestap esitati komisjoni teatises ELi-Türgi rändealase koostöö järgmiste etappide kohta
                  5
                üleskutse astuda vajalikud sammud, et viia mõned praegustest ümberpaigutamisotsustest tulenevad kohustused (eeskätt kas kõik seni jaotamata 54 000 kohta või osa neist) üle niinimetatud 1:1 kava alla. Selgelt rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste ümberasustamist või muid riiki lubamise seaduslikke võimalusi võib pidada samaväärseks ümberpaigutamisega, sest nende kõigi puhul väljendatakse selgelt solidaarsust teiste liikmesriikide või kolmandate riikidega, mida on tabanud rändajate massiline sissevool.

               1.2. Muud solidaarsusvahendid

               Lisaks ümberpaigutamiskavast tulenevatele kohustustele ja selleks, et põhjalikult tegeleda üleilmse rändekriisiga ja ilmutada solidaarsust kriisist mõjutatud kolmandate riikidega, esitas komisjon soovituse ELi ümberasustuskava kohta, mille alusel asustataks ümber 20 000 rahvusvahelist kaitset vajavat inimest. Pärast komisjoni 8. juuni 2015. aasta soovitust Euroopa ümberasustamiskava kohta
                  6
                leppisid 27 liikmesriiki
                  7
                koos Dublini õigustikuga assotsieerunud riikidega 20. juulil 2015
                  8
                kokku selles, et asustada mitmepoolsete ja riiklike kavade kaudu ümber 22 504 selgelt rahvusvahelist kaitset vajavat põgenikku väljastpoolt ELi. Ümberasustamisega tegelevad riigid lubasid arvestada ümberasustamise seisukohast prioriteetsete piirkondadega, sh Põhja-Aafrika, Lähis-Ida ja Aafrika Sarv. Ümberasustamiskohad jaotati liikmesriikide ja Dublini õigustikuga assotsieerunud riikide vahel vastavalt järelduste lisas nimetatud kohustustele.

               15. detsembril 2015 võttis komisjon vastu soovituse, mis käsitleb vabatahtlikku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava Türgiga ja milles tehti ettepanek, et osalevad riigid võtaksid vastu Süüria konflikti tõttu lahkuma sunnitud isikuid, kes vajavad rahvusvahelist kaitset ja kelle Türgi ametivõimud on registreerinud enne 29. novembrit 2015. Sellise kava näol oleks tegemist ELi ja Türgi 29. novembri 2015. aasta ühises tegevuskavas sätestatud vastastikuste kohustuste kõrvalmeetmega.

               2. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               2.1. Kavandatud meetmete kokkuvõte

               Käesolev muudatus seisneb selles, et Türgis viibivad süürlased, kelle liikmesriigid võtavad vastu kas ümberasustamise, humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise või muude seaduslike riiki vastuvõtmise vormide kaudu, arvestatakse nende rahvusvahelise kaitse taotlejate arvu hulka, kes tuleks nende riikide territooriumile ümber paigutada vastavalt nõukogu otsusele 2015/1601. Nõukogu otsuse 2015/1601 artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud 54 000 taotleja mõttes tähendab see muudatus, et liikmesriigid võivad lahutada neile määratud ümberpaigutatavate taotlejate arvust Türgis viibivate süürlaste arvu, kelle nad on lubanud oma territooriumile kas ümberasustamise, humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise või muu seadusliku riiki vastuvõtmise vormi kaudu kas riikliku või mitmepoolse kava alusel, välja arvatud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. juuli 2015. aasta kohtumise järelduste alusel loodud ümberasustamiskava alusel. Kohaldatakse nõukogu otsuse (EL) 2015/1601 artiklit 10, mis tähendab, et seda võimalust kasutavad liikmesriigid saavad 6500 euro suuruse summa.

               2.2. Õiguslik alus

                  Nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõige 3.

               2.3. Subsidiaarsus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotisega, milles käsitletakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, antakse teatavad volitused neis küsimustes Euroopa Liidule. Selliseid volitusi tuleb teostada kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 5, st ainult juhul, kui, ja niisuguses ulatuses, milles liikmesriigid ei suuda kavandatava meetme eesmärke täielikult saavutada ning seepärast saaks kavandatava meetme ulatust ja mõju arvestades neid paremini saavutada Euroopa Liidu tasandil.

                  Selles valdkonnas neid volitusi teostades võttis Euroopa Liit vastu nõukogu otsuse (EL) 2015/1601. Käesolev meede tähendab, et liikmesriikidel lubatakse oma kõnealusest otsusest tulenevad kohustused osaliselt täita teistes solidaarsusmeetmetes osalemisega.

               2.4. Proportsionaalsus

                  Arvestades praeguse pagulaskriisi põhjustatud olukorra kiireloomulisust ja raskust, ei lähe käesolevas ettepanekus sätestatud meetmed olukorra tulemuslikuks lahendamiseks vajalikust kaugemale.

               2.5. Mõju põhiõigustele

                  Käesolev ettepanek ei mõjuta otsuse (EL) 2015/1601 kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõigusi, mis on sätestatud ELi põhiõiguste hartas (edaspidi „harta”).

                  2.6. Muutuv geomeetria

                  Vastavalt protokolli nr 21 sätetele ei osale Iirimaa ja Ühendkuningriik käesolevas ettepanekus, kui nad just ei otsusta sellega ühineda kolme kuu jooksul pärast ettepaneku tegemist või vastuvõtmist.

                  Kuigi Iirimaa on otsustanud ühineda otsusega 2015/1601, kehtib eelmine lause ka Iirimaa suhtes kooskõlas protokolli 21 artikliga 4a.

                  Arvestades, et Ühendkuningriik ei ole veel ühinenud otsusega (EL) nr 2015/1601, peaks ta käesoleva meetmega ühinemiseks ühinema ka selle otsusega, sest ei ole võimalik ühineda meetme muudatusega ilma, et meede ise sinu suhtes kehtiks.

               3.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanekuga ei kaasne ELi eelarvele lisakulusid.

               2016/0089 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse nõukogu 22. septembri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1601, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 78 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  9

               ning arvestades järgmist:

               (1)ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 3 alusel võttis nõukogu vastu kaks otsust, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks. Nõukogu otsuse (EL) 2015/1523
                  10
                kohaselt paigutatakse Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse ümber 40 000 rahvusvahelise kaitse taotlejat. Nõukogu otsuse (EL) 2015/1601
                  11
                kohaselt paigutatakse Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse ümber 120 000 rahvusvahelise kaitse taotlejat.

               (2)Vastavalt otsuse (EL) 2015/1601 artikli 4 lõikele 2 paigutatakse 54 000 taotlejat alates 26. septembrist 2016 Itaaliast ja Kreekast ümber teiste liikmesriikide territooriumile, kui komisjon ei ole vastavalt artikli 4 lõikele 3 selleks kuupäevaks teinud ettepanekut määrata need mõnele teisele sihtliikmesriigile, mis on isikute ootamatu sissevoolu tõttu sattunud hädaolukorda.

               (3)Otsuse (EL) 2015/1601 artikli 1 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon peaks jälgima pidevalt olukorda seoses kolmandate riikide kodanike massilise sissevooluga liikmesriikidesse. Komisjon peaks vastavalt vajadusele esitama ettepanekud kõnealuse otsuse muutmiseks, et võtta arvesse olukorra muutumist kohapeal ja selle mõju ümberpaigutamise mehhanismile, samuti muutuvat survet liikmesriikidele, eelkõige kõige suurema surve all olevatele liikmesriikidele.

               (4)7. märtsil leppisid ELi riigipead ja valitsusjuhid, et teevad reast põhimõtetest lähtudes tööd selleks, et saavutada Türgiga kokkulepe muu hulgas selleks, et asustada olemasolevate kohustuste raames iga Kreeka saartelt Türgisse tagasi võetud süürlase kohta üks süürlane Türgist ümber ELi liikmesriikidesse. Neid põhimõtteid arendati edasi ka komisjoni teatises ELi-Türgi rändealase koostöö järgmiste etappide kohta
                  12
               , milles esitati üleskutse astuda vajalikud sammud, et viia mõned praeguste ümberpaigutamisotsuste kohased kohustused (eeskätt kas kõik seni jaotamata 54 000 kohta või osa neist) üle niinimetatud 1:1 kava alla.

               (5)Eelduste kohaselt peaks kas riikliku või mitmepoolse kava alusel ümberasustamine, humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine ja muud seaduslikud riiki vastuvõtmise vormid leevendama rändesurvet, mis saab osaks liikmesriikidele, kust inimesi otsuse (EL) 2015/1601 alusel ümber paigutatakse, sest seeläbi luuakse liitu sisenemiseks seaduslik ja turvaline tee ja takistatakse ebaseaduslikku sisenemist. Seetõttu tuleks eespool nimetatud 54 000 rahvusvahelise kaitse taotleja puhul võtta arvesse liikmesriikide solidaarsusmeetmeid, mis seisnevad Türgis viibivate ja selgelt rahvusvahelist kaitset vajavate Süüria kodanike lubamises oma riigi territooriumile. Isikute arv, kelle liikmesriik selliselt Türgist oma territooriumile vastu võtab, tuleks lahutada nende isikute arvust, kes tuleks 54 000 taotlejast just sellesse liikmesriiki ümber paigutada vastavalt otsusele 2015/1601.

               (6)Vastuvõtmismehhanismid võivad hõlmata ümberasustamist, humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmist ja selgelt rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste vastuvõtmise muid seaduslikke mooduseid, näiteks humanitaarsuunitlusega viisaprogramme, humanitaarsuunitlusega üleandmist, perekonna taasühinemise programme, erasektori sponsorluskavasid, stipendiumiprogramme, tööjõu liikuvuse kavasid ja muud.

               (7)Käesolev otsus ei peaks mõjutama kohustusi, mille liikmesriigid on võtnud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. juuli 2015. aasta kohtumise järeldustes kokkulepitud ümberasustamiskava raames, ning otsusest 2015/1601 tulenevate kohustuste täitmisel ei tuleks sellega arvestada. Seega kui liikmesriik otsustab otsuse (EL) 2015/1601 kohaste kohustuste täitmiseks lubada ümberasustamise kaudu oma territooriumile Türgis viibivaid süürlasi, ei saa ta seda lugeda 20. juuli 2015 ümberasustamiskava kohase kohustuse täitmiseks.

               (8)Et tagada nõuetekohane ülevaade olukorrast, peaksid liikmesriigid kord kuus teatama komisjonile, kui palju Türgis viibivaid süürlasi nad on käesolevas muudatuses sätestatud võimaluse kohaselt oma territooriumile lubanud, ning täpsustama, millise kava alusel (riiklik või mitmepoolne) on isik territooriumile lubatud ja milline oli territooriumile lubamise õiguslik vorm.

               (9)Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva otsuse eesmärke piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping”) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (10)Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

               (11)ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (12)ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ilma et see piiraks nimetatud protokolli artiklite 4 ja 4a kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (13)ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (14)Pidades silmas olukorra pakilisust, peaks käesolev otsus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Määruse (EL) nr 2015/1601 artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige 3a:

                  „3a. Mis puudutab lõike 1 punktis c osutatud taotlejate ümberpaigutamist, siis toob Türgi territooriumil viibivate Süüria kodanike lubamine oma territooriumile selgelt rahvusvahelist kaitset vajavate isikute seadusliku riiki lubamise riikliku või mitmepoolse kava alusel, välja arvatud nõukogus 20. juulil 2015 toimunud liikmesriikide valitsuste esindajate kohtumise järeldustes käsitletud ümberasustamiskava alusel, kaasa asjaomase liikmesriigi kohustuste vastava vähendamise.

               Artiklit 10 kohaldatakse mutatis mutandis selliselt, et iga seaduslik oma territooriumile lubamine toob kaasa ümberpaigutamiskohustuse vähendamise.

               Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kuu aruande selle kohta, mitu inimest nad on käesoleva lõike tähenduses oma territooriumile lubanud, ning märgivad ära, millise kava alusel ja millises õiguslikus vormis territooriumile lubamine toimus.”

               Artikkel 2
               Jõustumine

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 14. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1523, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 239, 15.9.2015, lk 146).

                     (2)
                  Nõukogu 22. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1601, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 80).

                     (3)
                  Kui rändevoog jätkub, võib ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti prognoosi kohaselt Kreekasse saabuda kuu aja jooksul enam kui 100 000 sisserändajat.

                     (4)
                  COM(2016) 165 (final).

                     (5)
                  COM(2016) 166 (final).

                     (6)
                  C(2015) 3560 (final).

                     (7)
                  Ungari ei osale.

                     (8)
                  11130/15; „Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused 20 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajava isiku ümberasustamise kohta mitmepoolsete ja riigi tasandi kavade abil”.

                     (9)
                  ELT C , , lk .

                     (10)
                  Nõukogu 14. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1523, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 239, 15.9.2015, lk 146).

                     (11)
                  Nõukogu 22. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1601, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 80).

                     (12)
                  COM(2016) 166 (final).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.5.2016
            COM(2016) 351 final
            2016/0162(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes vastu võetav seisukoht seoses ÜRO eeskirjade nr 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 ja 134 muudatusettepanekutega, ÜRO üldiste tehniliste normide nr 15 ja 16 muudatusettepanekutega, pidurivõimendisüsteemi (BAS), elektroonilist stabiilsuskontrolli (ESC), rehvirõhu seiresüsteemi (TPMS) ja rehvide paigaldamist käsitleva nelja uue ÜRO eeskirja ettepanekuga, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite heitkoguste mõõtmise korda käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi ettepanekuga ning 1998. aasta üldkokkuleppe rakendamise parandamist käsitleva uue erakorralise resolutsiooni nr 2 (S.R.2) ettepanekuga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               ÜRO Euroopa Majanduskomisjon (UNECE) töötab rahvusvahelisel tasandil välja ühtlustatud nõuded, mille eesmärk on kõrvaldada tehnilised tõkked mootorsõidukite kaubanduselt 1958. aasta muudetud kokkuleppe osaliste vahel ning tagada, et neil sõidukitel oleks kõrge ohutuse- ja keskkonnakaitse tase.

               Kooskõlas nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsusega 97/836/EÜ ühines liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“), ning kooskõlas nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsusega 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“), ühines liit paralleelse kokkuleppega.

               UNECE sõidukite eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi WP.29 istungeid peetakse kolm korda aastas: iga kalendriaasta märtsis, juunis ja novembris. Igal istungil võetakse tehnika arengu võimaldamiseks vastu uusi ÜRO eeskirju või olemasolevate ÜRO eeskirjade või ÜRO üldiste tehniliste normide muudatusi. Enne iga WP.29 istungit võtab kõnealused muudatused vastu üks kuuest WP.29 raames tegutsevast töörühmast.

               Seejärel toimub WP.29 istungil muudatuste, täienduste ja paranduste vastuvõtmise lõplik hääletamine, juhul kui kvoorum on koos ja kui saavutatakse kokkuleppeosaliste kvalifitseeritud häälteenamus. EL on WP.29 raames kahe kokkuleppe (1958. ja 1998. aasta kokkuleppe) osaline. Iga kord valmistatakse ette nõukogu otsus (nn megaotsus), mis sisaldab eeskirjade, muudatuste, täienduste ja paranduste nimekirja ja millega volitatakse komisjoni hääletama igal WP.29 istungil liidu nimel.

               Käesolevas nõukogu otsuses määratakse kindlaks liidu seisukoht 20.–24. juunil 2016 toimuval WP.29 istungil hääletamiseks esitatud eeskirjade, muudatuste, täienduste ja paranduste kohta.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Käesolev ettepanek täiendab liidu siseturupoliitikat autotööstuse valdkonnas ja on sellega täies kooskõlas.

               WP.29 süsteem tugevdab sõidukistandardite rahvusvahelist harmoniseerimist. 1958. aasta kokkuleppel on selle eesmärgi saavutamisele väga suur mõju, kuna ELi tootjad saavad rakendada ühtset tüübikinnitusmääruste kogumit, teades, et lepinguosalised tunnistavad nende tooted oma riiklikele õigusaktidele vastavaks. Tänu sellele süsteemile on määrusega (EÜ) nr 661/2009 (mootorsõidukite ohutuse kohta) kehtetuks tunnistatud rohkem kui 50 ELi direktiivi ja asendatud need vastavate 1958. aasta kokkuleppel põhinevate määrustega.

               Samalaadne lähenemisviis on võetud direktiiviga 2007/46/EÜ, mis asendas liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning millega kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti ÜRO eeskirjad ELi tüübikinnituse süsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates asjaomase direktiivi vastuvõtmisest on üha sagedamini hakatud ELi tüübikinnituse raames kaasama liidu õigusaktidesse ÜRO eeskirju.

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

               WP.29 süsteem on seotud liidu konkurentsivõimepoliitikaga, millele käesoleval algatusel on positiivne mõju. Käesolev ettepanek on kooskõlas liidu transpordi- ja energiapoliitikaga, mida on 1958. aasta kokkuleppe raamesse jäävate määruste koostamisel ja vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse võetud.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               •Subsidiaarsus

               Selliste rahvusvaheliste õigusaktide nagu ÜRO eeskirjade ettepanekute ning ÜRO eeskirjade ja üldiste tehniliste normide eelnõude muudatusettepanekute poolt hääletamine ja nende ülevõtmine liidu mootorsõidukite tüübikinnitussüsteemi on liidu ainupädevuses. See hoiab ära siseturu killustumise ning lisaks tagab võrdväärsed tervishoiu- ja ohutusnormid kogu liidus. Samuti kaasneb sellega mastaabisääst: tooteid saab valmistada kogu liidu ja isegi rahvusvahelise turu jaoks, ilma et neid oleks vaja kohandada igalt liikmesriigilt eraldi tüübikinnituse taotlemiseks.

               Seepärast on käesolev ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

               •Proportsionaalsus

                  Nõukogu otsusega volitatakse komisjoni hääletama liidu nimel ja see on vastavalt nõukogu otsuse 97/836/EÜ artikli 5 lõikele 1 proportsionaalne vahend, et määrata kindlaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis esitatav ühtne ELi seisukoht WP.29 istungi päevakorras olevate töödokumentide üle hääletamisel. Käesolev ettepanek on seega kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe järgmiste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale: tagada nii siseturu nõuetekohane toimimine kui ka avaliku ohutuse ja kaitse kõrge tase.

               •Vahendi valik

               Nõukogu otsuse kasutamist on nõutud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9, et kehtestada rahvusvahelises lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Käesoleva ettepaneku puhul ei ole välisekspertide arvamusi vaja kasutada. Siiski on mootorsõidukite tehniline komitee selle läbi vaadanud.

               •Mõju hindamine

               Käesoleva ettepaneku mõju ei saa hinnata, kuna see ei ole seadusandliku iseloomuga, ning muud poliitilised alternatiivid puuduvad ja on võimatud.

               •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

               Algatusel ei ole halduskoormuslikke tagajärgi, kuna megaotsusele lisatud parandusviited ei lisa ettevõtjaile, sh VKEdele uusi aruannete esitamise ega muid halduskohustusi. Vastupidi, halduskoormust püütakse vähendada, sest ülemaailmselt harmoneeritud standardite kohaldamine võimaldab tootjail esitada süsteemide ja osade tüübikinnitusdokumente mitte üksnes ELis, vaid ka 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide eksporditurgudel väljaspool ELi.

               Ettepanekul on väga positiivne mõju ELi autotööstuse konkurentsivõimele ja rahvusvahelisele kaubandusele. Rahvusvaheliselt harmoniseeritud sõidukeid käsitlevate määruste tunnistamist ELi kaubanduspartnerite poolt loetakse parimaks viisiks kõrvaldada mittetariifsed kaubandustõkked ning avada turulepääs ELi autotootjatele või seda avardada.

               •Põhiõigused

               Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

               Käesolev algatus ei mõjuta eelarvet.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Ei kohaldata.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

               Ei kohaldata

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Ettepanekus määratakse kindlaks liidu seisukoht

               ÜRO eeskirjade nr 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 ja 134 muudatuste hääletamisel;

               ÜRO üldiste tehniliste normide nr 15 ja 16 muudatusettepanekute hääletamisel;

               pidurivõimendisüsteemi (BAS), elektroonilist stabiilsuskontrolli (ESC), rehvirõhu seiresüsteemi (TPMS) ja rehvide paigaldamist käsitleva nelja uue ÜRO eeskirja ettepaneku hääletamisel;

               kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite karterigaaside ja kütuseaurude mõõtmise korda käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi ettepaneku hääletamisel ning

               1998. aasta üldkokkuleppe rakendamise parandamist käsitleva uue erakorralise resolutsiooni nr 2 (S.R.2) ettepaneku hääletamisel.

               2016/0162 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes vastu võetav seisukoht seoses ÜRO eeskirjade nr 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 ja 134 muudatusettepanekutega, ÜRO üldiste tehniliste normide nr 15 ja 16 muudatusettepanekutega, pidurivõimendisüsteemi (BAS), elektroonilist stabiilsuskontrolli (ESC), rehvirõhu seiresüsteemi (TPMS) ja rehvide paigaldamist käsitleva nelja uue ÜRO eeskirja ettepanekuga, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite heitkoguste mõõtmise korda käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi ettepanekuga ning 1998. aasta üldkokkuleppe rakendamise parandamist käsitleva uue erakorralise resolutsiooni nr 2 (S.R.2) ettepanekuga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas nõukogu otsusega 97/836/EÜ
                  1
                ühines liit Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe“).

               (2)Nõukogu otsusega 2000/125/EÜ
                  2
                ühines liit kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist („paralleelne kokkulepe“).

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ
                  3
                asendati liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti ÜRO eeskirjad ELi tüübikinnituse süsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates asjaomase direktiivi vastuvõtmisest on üha sagedamini hakatud ELi tüübikinnituse raames kaasama liidu õigusaktidesse ÜRO eeskirju.

               (4)Pidades silmas kogemusi ja tehnika arengut, on vaja kohandada tehnika edusammudega nõudeid, mis on seotud teatavate elementide või joontega, mille suhtes kohaldatakse ÜRO eeskirju nr 9, 11, 13, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 ja 134 ning ÜRO üldisi tehnilisi norme nr 15 ja 16.

               (5)Selleks, et sätestada ühtsed nõuded pidurivõimendisüsteemi (BAS), elektroonilise stabiilsuskontrolli (ESC), rehvirõhu seiresüsteemi (TPMS) ja rehvide paigaldamise tüübikinnitusele, tuleks vastu võtta neli uut ÜRO eeskirja.

               (6)Selleks, et sätestada ühtsed tehnilised nõuded seoses kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate heitkoguste mõõtmise korraga, tuleks vastu võtta uus ÜRO tehniline norm.

               (7)Selleks, et parandada 1998. aasta üldkokkuleppe rakendamist, tuleks vastu võtta uus erakorraline resolutsioon nr 2 (S.R.2).

               (8)Seetõttu on vaja kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel 1958. aasta muudetud kokkuleppe halduskomitees ja paralleelse kokkuleppe täitevkomitees nimetatud ÜRO dokumentide vastuvõtmise küsimuses,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel 1958. aasta muudetud kokkuleppe halduskomitees ja paralleelse kokkuleppe täitevkomitees ajavahemikus 20.–24. juunini 2016 võetav seisukoht on hääletada käesoleva otsuse lisas loetletud ettepanekute poolt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

                     (2)
                  Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukitele ning nendele paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) ( EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.5.2016
            COM(2016) 351 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes vastu võetav seisukoht seoses ÜRO eeskirjade nr 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 ja 134 muudatusettepanekutega, ÜRO üldiste tehniliste normide nr 15 ja 16 muudatusettepanekutega, pidurivõimendisüsteemi (BAS), elektroonilist stabiilsuskontrolli (ESC), rehvirõhu seiresüsteemi (TPMS) ja rehvide paigaldamist käsitleva nelja uue ÜRO eeskirja ettepanekuga, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite heitkoguste mõõtmise korda käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi ettepanekuga ning 1998. aasta üldkokkuleppe rakendamise parandamist käsitleva uue erakorralise resolutsiooni nr 2 (S.R.2) ettepanekuga

               LISA

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi number

                        ÜRO eeskirja nr 9 (kolmerattaliste sõidukite müra) 07-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/45

                        ÜRO eeskirja nr 11 (uksesulgurid ja -hinged) 03-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/33

                        ÜRO eeskirja nr 11 (uksesulgurid ja -hinged) 04-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/34

                        ÜRO eeskirja nr 13 (raskeveokid: pidurdamine) 11-seeria muudatuste 14. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/49

                        ÜRO eeskirja nr 13-H (M1- ja N1-kategooria sõidukite pidurid) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/50

                        ÜRO eeskirja nr 14 (turvavööde, ISOFIX ja i-Size kinnituspunktid) 07-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/35

                        ÜRO eeskirja nr 16 (turvavööd, ISOFIX ja i-Size) 06-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/36

                        ÜRO eeskirja nr 30 (sõiduautode ja nende haagiste rehvid) 02-seeria muudatuste 18. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/51

                        ÜRO eeskirja nr 41 (mootorrataste müratase) 04-seeria muudatuste 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/46

                        ÜRO eeskirja nr 44 (lapse turvasüsteemid) 04-seeria muudatuste 11. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/37

                        ÜRO eeskirja nr 49 (diiselmootorite ja (maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavate) ottomootorite heitkogused) 05-seeria muudatuste 8. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/40

                        ÜRO eeskirja nr 49 (diiselmootorite ja (maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavate) ottomootorite heitkogused) 06-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/41

                        ÜRO eeskirja nr 54 (tarbesõidukite ja nende haagiste rehvid) 01-seeria muudatuste 21. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/52

                        ÜRO eeskirja nr 55 (mehhaanilised haakeseadised) 01-seeria muudatuste 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/53

                        ÜRO eeskirja nr 60 (juhi poolt käitatavad kontrollseadmed mopeedidel/mootorratastel) 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/27

                        ÜRO eeskirja nr 64 (ajutiseks kasutamiseks ette nähtud tagavararatas, mobiilrehvid, mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu jälgimissüsteem) uue 03-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/54

                        ÜRO eeskirja nr 75 (L-kategooria sõidukite rehvid) 16. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/55

                        ÜRO eeskirja nr 78 (L-kategooria sõidukid: pidurdamine) 03-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/56

                        ja WP.29-169-03

                        ÜRO eeskirja nr 79 (roolimehhanism) 01-seeria muudatuste 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/57

                        ÜRO eeskirja nr 83 (M1- ja N1-kategooria sõidukite heide) 06-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/42

                        ÜRO eeskirja nr 83 (M1- ja N1-kategooria sõidukite heide) 07-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/43

                        ÜRO eeskirja nr 90 (pidurite varuosad) 02-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/58

                        ÜRO eeskirja nr 106 (põllutöömasinate rehvid) 14. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/59

                        ÜRO eeskirja nr 113 (sümmeetrilist lähituld kiirgavad esilaternad) 01-seeria muudatuste 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/74

                        ÜRO eeskirja nr 115 algversiooni (veeldatud naftagaasi või surumaagaasi lisavarustus) 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/44

                        ÜRO eeskirja nr 117 (rehvid – veeremismüra, veeretakistusjõud, märghaardumine) 02-seeria muudatuste 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/60

                        ÜRO eeskirja nr 129 (lapse tõhustatud turvasüsteemid) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/38

                        ÜRO eeskirja nr 134 (vesinikkütusega ja kütuseelemendiga sõidukid) 2 täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/39

                        Pidurivõimendisüsteemi käsitleva ÜRO uue eeskirja ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/61

                        Elektroonilist stabiilsuskontrolli käsitleva ÜRO uue eeskirja ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/62

                        Rehvirõhu seiresüsteemi käsitleva ÜRO uue eeskirja ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/63

                        Rehvide paigaldamist käsitleva ÜRO uue eeskirja ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/64

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 15 (ülemaailmne ühtlustatud kergeveokite katsetamise kord (WLPT)) 1. muudatuse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/68

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 16 (rehvid) 1. muudatuse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/70

                        1998. aasta üldkokkuleppe rakendamise parandamist käsitleva uue erakorralise resolutsiooni nr 2 (S.R.2) ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/65

                        Sisepõlemismootoriga kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite karterigaaside ja kütuseaurude mõõtmise korda käsitleva ÜRO üldise tehnilise normi ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/66


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0631

Ettepanek: Nõukogu otsus liikmesriikide osamaksude kohta Euroopa Arengufondi aastatel 2009 ja 2010  /* KOM/2008/0631 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 10.10.2008KOM(2008) 631 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUSliikmesriikide osamaksude kohta Euroopa Arengufondi aastatel 2009 ja 2010(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKümnenda EAFi sisekokkuleppes ja finantsmääruses nähakse ette uus liikmesriikide osamaksusid käsitlev menetlus, mille alusel liikmesriigid rahastavad EAFi. Finantsmääruse artikli 157 kohaselt kohaldatakse kõnealust uut menetlust esimest korda 2009. aasta osamaksude tegemisel.Finantsmääruse artikli 57 lõike 2 kohaselt sisaldab käesolev ettepanek:-  aastase osamaksu ülemmäära 2010. aastaks;-  aastast osamaksu 2009. aastaks ning-  2009. aasta osamaksu esimese osa suurust.Finantsmääruse artikli 57 lõike 7 kohaselt on täpsustatud, milliseid summasid haldab komisjon ja milliseid summasid haldab Euroopa Investeerimispank.Finantsmääruse artikli 145 kohaselt edastas Euroopa Investeerimispank komisjonile tema hallatavate vahendite kohustuste ja maksete prognoosi ajakohastatud versiooni.Finantsmääruse artikli 57 lõike 2 kohaselt peab nõukogu käesoleva ettepaneku kohta otsuse tegema 15. novembriks 2008 ning liikmesriigid peavad esimese osamaksu maksma hiljemalt 21. jaanuariks 2009.Finantsmääruse artikli 58 lõikes 2 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Käesolevas ettepanekus nimetatud osamaksunõuded hõlmavad seetõttu üheksanda EAFi summasid.Tuletame meelde, et finantsmääruse artikli 60 lõikes 1 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei tasu tasumisele kuuluvat osamaksu sätestatud tähtajaks, peab asjaomane liikmesriik tasuma maksmata jäänud summalt viivist vastavalt samas artiklis sätestatud viivise maksmist käsitlevale korrale.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSliikmesriikide osamaksude kohta Euroopa Arengufondi aastatel 2009 ja 2010EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldataks EÜ asutamislepingu neljandat osa,[1] eriti selle artikli 10 lõiget 1,võttes arvese sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV–EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa,[2] eriti selle artikli 7,võttes arvesse kümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat 18. veebruari 2008. aasta finantsmäärust[3] (edaspidi kümnenda EAFi finantsmäärus), eriti selle artiklit 57 ja artikli 58 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4]ning arvestades järgmist:(1) Kümnenda EAFi finantsmääruse artikli 58 lõikes 2 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Seetõttu tuleks üheksanda EAFi rahastamisnõue esitada üheksandat EAFi käsitleva sisekokkuleppe artikli 10 lõike 2 alusel.(2) Kümnenda EAFi finantsmääruse artiklis 157 on siiski sätestatud, et artiklites 57–61 sätestatud menetlust kohaldatakse esimest korda 2009. aastal. Kõnealuse menetluse alusel esitab komisjon 15. oktoobriks 2008 ettepaneku, mis sisaldab a) aastase osamaksu ülemmäära 2010. aastaks, b) aastast osamaksu 2009. aastaks, ja c) 2009. aasta osamaksu esimese osa suurust. Nõukogu teeb kõnealuse ettepaneku suhtes otsuse 2008. aasta 15. novembriks ja liikmesriigid maksavad 2009. aasta osamaksu esimese osa hiljemalt 2009. aasta 21. jaanuariks.(3) Kümnenda EAFi finantsmääruse artikli 145 esimese lõigu kohaselt edastas Euroopa Investeerimispank komisjonile tema hallatavate vahendite kohustuste ja maksete prognoosi ajakohastatud versiooni,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Aastase osamaksu ülemmäär 2010. aastaks on komisjoni puhul 3 500 000 000 eurot ja Euroopa Investeerimispanga puhul 280 000 000 eurot.Artikkel 2Aastane osamaks 2009. aastaks on komisjoni puhul 3 300 000 000 eurot ja Euroopa Investeerimispanga puhul 200 000 000 eurot.Artikkel 32009. aasta osamaksu esimene osa, mida liikmesriigid maksavad komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale, on esitatud lisas asuvas tabelis.Artikkel 4Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.Artikkel 5Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele, kes tasuvad üheksanda EAFi osamaksu.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA2009. aasta osamaksu esimene osa (eurodes)Liikmesriik | Euroopa Investeerimispangale | komisjonile |SAKSAMAA | 16 352 000 | 408 800 000 |BELGIA | 2 744 000 | 68 600 000 |TAANI | 1 498 000 | 37 450 000 |HISPAANIA | 4 088 000 | 102 200 000 |PRANTSUSMAA | 17 010 000 | 425 250 000 |KREEKA | 875 000 | 21 875 000 |IIRIMAA | 434 000 | 10 850 000 |ITAALIA | 8 778 000 | 219 450 000 |LUKSEMBURG | 203 000 | 5 075 000 |MADALMAAD | 3 654 000 | 91 350 000 |PORTUGAL | 679 000 | 16 975 000 |ÜHENDKUNINGRIIK | 8 883 000 | 222 075 000 |AUSTRIA | 1 855 000 | 46 375 000 |SOOME | 1 036 000 | 25 900 000 |ROOTSI | 1 911 000 | 47 775 000 |KOKKU | 70 000 000 | 1 750 000 000 |[1] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.[2] ELT L 247, 9.9.2006, lk 32.[3] ELT L 78, 19.3.2008, lk 1.[4] ELT C …, …, lk ….


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.6.2017
            COM(2017) 296 final
            2017/0126(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamakseid, sealhulgas 2017. aasta osamakse teist osa

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF“) 2017. aastal liikmesriikide poolt tehtava teise osamakse kohta.

                  11. EAFi ja teiste seni avatud EAFi vahendite (st 8., 9. ja 10. EAFi) haldamisel kehtivad järgmised õigusnormid:

                  praegu kehtiv koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (AKV–ELi koostööleping) viimati muudetud kujul
                     1
                  ,

                  sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV–ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa
                     2
                   (11. EAFi sisekokkulepe),

                  nõukogu määrus (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust
                     3
                   (11. EAFi finantsmäärus).

                  Eespool nimetatud dokumendid sisaldavad liikmesriikide mitmeaastaseid kohustusi EAFi sularahahalduse finantsiliseks toetamiseks. 11. EAFi finantsmääruse kohaselt tasuvad liikmesriigid korrapäraseid osamakse EAFi sularahahaldusele vastavalt eelnevalt kindlaks määratud finantskohustustele. Korrapärased osamaksed tehakse vastavalt nõukogu tehnilistele otsustele, mis kajastavad eelnevalt kindlaks määratud finantskohustuste rakendamist.

                  Seepärast ei kohaldata kõiki seletuskirja pealkirju selliste korrapäraste osamaksenõuete suhtes nagu käesolev.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 21 lõike 7 kohaselt täpsustatakse eraldi, milliseid summasid haldab Euroopa Komisjon ja milliseid Euroopa Investeerimispank (EIP).

                  EIP on edastanud Euroopa Komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt 11. Euroopa Arengufondi finantsmääruse artiklile 52.

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksenõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Käesolevas ettepanekus esitatud osamaksenõuded hõlmavad seetõttu EIP puhul 10. EAFi summasid ning Euroopa Komisjoni puhul 10. ja 11. EAFi summasid.

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohaselt peab nõukogu tegema käesoleva ettepaneku kohta otsuse hiljemalt 21 kalendripäeva pärast Euroopa Komisjoni kui Euroopa Liidu esindaja ettepaneku esitamist.

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 23 lõikes 1 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei maksa tasumisele kuuluvat osamakset sätestatud tähtajaks, peab asjaomane liikmesriik tasuma maksmata jäänud summalt viivist vastavalt samas artiklis sätestatud viivise maksmise korrale.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               •Proportsionaalsus

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               •Vahendi valik

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata

               •Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata

               •Mõjuhinnang

                  Ei kohaldata

               •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata

               4.MÕJU EELARVELE

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Ei kohaldata

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Käesolev osamaksenõue sisaldab ettepanekut

                  – hüvitada 200 miljonit eurot 8. ja 9. EAFist vabanenud vahenditest ja

                  – lasta liikmesriikidel teha vastavad kohandused maksetes nii, et igale liikmesriigile hüvitatakse vastavalt tema osamakse suurusele.

                  Euroopa Komisjoni ettepanek tugineb vastavale poliitilisele kokkuleppele, mis saavutati liikmesriikide vahel COREPERis mais 2016, ja Aafrika rahutagamisrahastu rahastamise täiendamise otsusele
                     4
                  .

               2017/0126 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamakseid, sealhulgas 2017. aasta osamakse teist osa

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV–ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa
                  5
                (edaspidi „sisekokkulepe”), eriti selle artiklit 7,

               võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (edaspidi „11. EAFi finantsmäärus”)
                  6
               , eriti selle artikli 21 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Komisjon esitab 11. EAFi finantsmääruse artiklites 21–24 sätestatud korras 15. juuniks 2017 ettepaneku, milles täpsustatakse a) liikmesriikide 2017. aasta osamakse teise osa suurus ning b) 2017. aasta osamakse suurus, mida on muudetud juhul, kui aastane osamakse erineb tegelikest vajadustest.

               (2)Euroopa Investeerimispank saatis 6. aprillil 2017 Euroopa Komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt 11. EAFi finantsmääruse artiklile 52.

               (3)11. EAFi finantsmääruse artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksenõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate EAFide raames ette nähtud summad. Seetõttu tuleks esitada 10. ja 11. EAFi rahastamisnõue.

               (4)Nõukogu võttis 11. novembril 2016 komisjoni ettepaneku alusel vastu otsuse (EL) 2016/2026,
                  7
                milles määratakse liikmesriikide 2017. aasta EAFi osamakse ülemmäärad järgmiselt: komisjonile 3 850 000 000 eurot ja Euroopa Investeerimispangale 150 000 000 eurot.

               (5)Otsusega (EL) 2016/1337
                  8
                eraldas nõukogu 2. augustil 2016 10. Euroopa Arengufondi projektidest vabanenud rahalised vahendid Aafrika rahutagamisrahastu vahendite täiendamiseks ajavahemikul 2016–2018. Liikmesriigid jõudsid COREPERis poliitilisele kokkuleppele hüvitada 200 miljoni euro suurune summa 8. ja 9 EAFist vabanenud rahalistest vahenditest ja lasta liikmesriikidel teha vastavad kohandused maksetes nii, et igale liikmesriigile saaks summa hüvitada vastavalt tema osamakse suurusele. Maksekohandused peavad olema tehtud 2017. aasta kolmanda osamaksenõude ajaks ja/või 2018. aasta esimese osamaksenõude ajaks.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Arengufondi osamaksete summad, mille liikmesriigid maksavad Euroopa Komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale 2017. aasta osamakse teise osana, on esitatud käesoleva otsuse lisa tabelis.

               Artikkel 2

               8. ja 9. EAFi sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktis a sätestatud liikmesriikide osamakseid vähendatakse vastavalt 200 000 000 euro suuruses summas 8. ja 9 EAFist vabanenud rahaliste vahendite arvelt. Lähtuvalt iga konkreetse liikmesriigi eelistustest tehakse kõnealune finantskohandus 2017. aasta osamakse kolmandasse osasse ja/või 2018. aasta osamakse esimesse osasse.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

                     (2)
                  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (3)
                  ELT L 58, 3.3.2015, lk 17–38.

                     (4)
                  Nõukogu 2. augusti 2016. aasta otsus (EL) 2016/1337, milles käsitletakse 10. Euroopa Arengufondi projektidest vabanenud rahaliste vahendite eraldamist Aafrika rahutagamisrahastu vahendite täiendamiseks.

                     (5)
                  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (6)
                  ELT L 58, 3.3.2015, lk 17–38.

                     (7)
                  ELT L 313, 3.3.2015, lk 25–27.

                     (8)
                  ELT L 212, 5.8.2016, lk 107–108.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.6.2017
            COM(2017) 296 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamakseid, sealhulgas 2017. aasta osamakse teist osa

               LISA

                        LIIKMESRIIGID

                        Osatähtsus 10. EAFis (%)

                        Osatähtsus 11. EAFis (%)

                        2017. aasta osamakse teine osa

                        Kokku

                        Komisjon

                        Komisjon

                        Komisjon

                        EIP

                        10. EAF (%)

                        11. EAF (%)

                        Kokku

                        10. EAF (%)

                        BELGIA

                        3,53

                        3 24927

                        2 586 394,39

                        39 859 803,57

                        42 446 197,96

                        1 765 000,00

                        44 211 197,96

                        BULGAARIA

                        0,14

                        0,21853

                        102 576,55

                        2 680 775,34

                        2 783 351,88

                        70 000,00

                        2 853 351,88

                        TŠEHHI VABARIIK

                        0,51

                        0,79745

                        373 671,71

                        9 782 566,65

                        10 156 238,37

                        255 000,00

                        10 411 238,37

                        TAANI

                        2,00

                        1,98045

                        1 465 379,26

                        24 294 794,82

                        25 760 174,08

                        1 000 000,00

                        26 760 174,08

                        SAKSAMAA

                        20,50

                        20,5798

                        15 020 137,42

                        252 458 793,95

                        267 478 931,37

                        10 250 000,00

                        277 728 931,37

                        EESTI

                        0,05

                        0,08635

                        36 634,48

                        1 059 282,25

                        1 095 916,73

                        25 000,00

                        1 120 916,73

                        IIRIMAA

                        0,91

                        0,94006

                        666 747,56

                        11 532 007,79

                        12 198 755,35

                        455 000,00

                        12 653 755,35

                        KREEKA

                        1,47

                        1,50735

                        1 077 053,76

                        18 491 130,29

                        19 568 184,04

                        735 000,00

                        20 303 184,04

                        HISPAANIA

                        7,85

                        7,93248

                        5 751 613,60

                        97 310 194,16

                        103 061 807,76

                        3 925 000,00

                        106 986 807,76

                        PRANTSUSMAA

                        19,55

                        17,81269

                        14 324 082,27

                        218 513 796,75

                        232 837 879,02

                        9 775 000,00

                        242 612 879,02

                        HORVAATIA

                        0,00

                        0,22518

                        0,00

                        2 762 352,95

                        2 762 352,95

                        0,00

                        2 762 352,95

                        ITAALIA

                        12,86

                        12,53009

                        9 422 388,64

                        153 710 502,99

                        163 132 891,64

                        6 430 000,00

                        169 562 891,64

                        KÜPROS

                        0,09

                        0,11162

                        65 942,07

                        1 369 277,18

                        1 435 219,25

                        45 000,00

                        1 480 219,25

                        LÄTI

                        0,07

                        0,11612

                        51 288,27

                        1 424 480,08

                        1 475 768,35

                        35 000,00

                        1 510 768,35

                        LEEDU

                        0,12

                        0,18077

                        87 922,76

                        2 217 561,70

                        2 305 484,45

                        60 000,00

                        2 365 484,45

                        LUKSEMBURG

                        0,27

                        0,25509

                        197 826,20

                        3 129 268,20

                        3 327 094,40

                        135 000,00

                        3 462 094,40

                        UNGARI

                        0,55

                        0,61456

                        402 979,30

                        7 538 998,26

                        7 941 977,56

                        275 000,00

                        8 216 977,56

                        MALTA

                        0,03

                        0,03801

                        21 980,69

                        466 280,47

                        488 261,16

                        15 000,00

                        503 261,16

                        MADALMAAD

                        4,85

                        4,77678

                        3 553 544,71

                        58 598 242,83

                        62 151 787,53

                        2 425 000,00

                        64 576 787,53

                        AUSTRIA

                        2,41

                        2,39757

                        1 765 782,01

                        29 411 735,32

                        31 177 517,33

                        1 205 000,00

                        32 382 517,33

                        POOLA

                        1,30

                        2,00734

                        952 496,52

                        24 624 662,80

                        25 577 159,32

                        650 000,00

                        26 227 159,32

                        PORTUGAL

                        1,15

                        1,19679

                        842 593,07

                        14 681 394,38

                        15 523 987,45

                        575 000,00

                        16 098 987,45

                        RUMEENIA

                        0,37

                        0,71815

                        271 095,16

                        8 809 768,94

                        9 080 864,11

                        185 000,00

                        9 265 864,11

                        SLOVEENIA

                        0,18

                        0,22452

                        131 884,13

                        2 754 256,52

                        2 886 140,66

                        90 000,00

                        2 976 140,66

                        SLOVAKKIA

                        0,21

                        0,37616

                        153 864,82

                        4 614 471,47

                        4 768 336,29

                        105 000,00

                        4 873 336,29

                        SOOME

                        1,47

                        1,50909

                        1 077 053,76

                        18 512 475,41

                        19 589 529,16

                        735 000,00

                        20 324 529,16

                        ROOTSI

                        2,74

                        2,93911

                        2 007 569,59

                        36 054 974,58

                        38 062 544,17

                        1 370 000,00

                        39 432 544,17

                        ÜHENDKUNINGRIIK

                        14,82

                        14,67862

                        10 858 460,32

                        180 067 187,34

                        190 925 647,66

                        7 410 000,00

                        198 335 647,66

                        KOKKU EL 28

                        100,00

                        100,00

                        73 268 963,00

                        1 226 731 037,00

                        1 300 000 000,00

                        50 000 000,00

                        1 350 000 000,00


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.4.2017
            COM(2017) 182 final
            2017/0081(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel sõlmitud vabakaubanduslepingu kultuurikoostöö protokolli artikli 5 kohase audiovisuaalse ühistoodangu suhtes kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kohaldamise pikendamist

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Lõuna-Korea vahelisele vabakaubanduslepingule kirjutati alla 6. oktoobril 2010 ja see sõlmiti 2015. aastal, kui võeti vastu nõukogu otsus 2015/2169, milles käsitletakse vabakaubanduslepingu sõlmimist ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel (edaspidi „otsus“). Vastavalt vabakaubanduslepingu raames lepinguosaliste vahel sõlmitud kultuurikoostöö protokollile (edaspidi „protokoll“) loodi koostööraamistik, mille kohaselt teevad lepinguosalised koostööd kultuuritegevuse, -toodete ja -teenuste vahetamise hõlbustamiseks ja selliste vahetuste tingimuste parandamiseks, muu hulgas audiovisuaalsektoris.

                  Koostööraamistiku kohaldamine nähti algselt ette kolmeks aastaks (1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2014). Nõukogu rakendusotsusega 2014/226/EL (milles käsitletakse audiovisuaalse ühistoodangu suhtes kohaldamisaja pikendamist vastavalt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu kultuurikoostöö protokolli artiklile 5) pikendati kohaldamisperioodi kolme aasta võrra, kuni 30. juunini 2017. Nüüd tehakse ettepanek pikendada kohaldamisperioodi veel kolme aasta võrra.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Protokolliga leppisid lepinguosalised kooskõlas oma õigusaktidega muu hulgas kokku, et asjaomaseid kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavasid kohaldatakse vastavalt teatavatele eritingimustele ELi ja Korea audiovisuaalse ühistoodangu suhtes.

                  Sellist ühistoodangut võib Euroopas käsitada Euroopa päritolu teostena ja Koreas Korea päritolu teostena, tingimusel et järgitakse protokolli artiklis 5 sätestatud tingimusi (vt eelkõige artikli 8 punktid a–c).

                  Programmi „Loov Euroopa“ allprogrammiga MEDIA toetatakse programmis osalevate Euroopa riikide Euroopa audiovisuaalteoste arendamist ja levitamist. Kolmandad riigid võivad osaleda teatavates kavades, tingimusel et nad täidavad kindlaksmääratud tingimused.

                  Mõned kavad aitavad luua ühistootmist (sealhulgas partnerluses Koreaga) soodustavat keskkonda, näiteks turulepääsu ja koolitustega seotud kavad, mille alusel rahastatakse messe, võrgustike kokkusaamisi ja töötube. Lisaks aitab rahvusvahelise ühistootmise kava Euroopa ja rahvusvahelise ühistootmise partneritel, sealhulgas Koreal, teha koostööd ja annab kaudset toetust rahvusvaheliste ühistootmisfondide poolt ühiselt toodetavatele audiovisuaalteostele.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  EL ja Korea sõlmisid kultuurikoostöö protokolli aastal 2015 vabakaubanduslepingu osana. Täpsemalt nähti selles vahendit, millega toetada ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise 2005. aasta konventsiooni kohaldamist.

                  Praegu kohaldatakse kavu ühistootmise suhtes, mida toetavad audiovisuaalseid teoseid käsitlevate kavade ja rahastute rühmitused. Samuti annab kavade kohaldamine võimaluse käsitada ühiselt toodetavaid teoseid audiovisuaalseid meediateenuseid käsitleva direktiivi artikli 1 punkti n alapunktis ii nimetatud Euroopa päritolu teostena.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Kohaldamise pikendamise menetlus on sätestatud protokolli artiklis 5. Nõutavad meetmed on võetud.

                  Protokolli artikli 5 lõikes 8 on sätestatud, et kui kohaldamist otsustatakse pikendada, võidakse seda teha kolme aasta võrra ja seejärel automaatselt edasisteks sama kestusega perioodideks,
                     kui emb-kumb lepinguosalistest ei teata vähemalt kolm kuud enne kohaldamisperioodi lõppu kirjalikult kohaldamise lõpetamisest. Enne kohaldamise lõpetamist toodetud ühistoodangu suhtes võib siiski kohaldada kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavu.

                  Selles valdkonnas tehtava koostöö konkreetseid asjaolusid ja poliitilist tundlikkust arvesse võttes on asjakohane teha ettepanek võtta vastu nõukogu otsus kavade kohaldamise pikendamise kohta. Ettepaneku aluseks peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 6, sest tegemist on rahvusvahelise lepingu osa kohaldamise pikendamisega. ELi institutsioonide tahte formuleerumist puudutavad normid on sätestatud aluslepingutes, mitte liikmesriikide või institutsioonide endi poolt. Nõukogu otsustes rahvusvaheliste lepingute sõlmimise kohta ei või menetluse puhul, millega pikendatakse nendega sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest tulenevate kohustuste kohaldamise aega, aluslepingutest kõrvale kalduda.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Kavade kohaldamise teistkordne pikendamine annab Euroopa audiovisuaalsektorile võimaluse jääda kiiresti kasvavale Korea turule, suurendada oma turuosa ning koguda kogemusi ja teadmisi.

                  Kuigi mõned liikmesriigid on audiovisuaalteoste ühistootmist kahepoolsetel alustel edukalt rakendanud, ei ole paljud teised seda teinud, mistõttu on ELi tasandi kohaldamisel potentsiaali suurendada ühistootmises osalevate riikide arvu.

                  Euroopa Komisjonil on filmide tootmise alal piiratud pädevus, sest sellega tegelevad liikmesriikide filmifondid, sealhulgas rahvusvahelise ühistootmise puhul. Seepärast on vaja protokolli rakendamiseks suurendada liikmesriikide filmifondide osalust.

               •Proportsionaalsus

                  Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse uuringud ja andmed on näidanud, et ühistootmine suurendab vaatajate hulka. Alates 2009. aastast on ELi filmid saavutanud Koreas (kinodes) vaatajate arvu poolest 5 % ja linastuste poolest 20 % turuosa. Korea filmid on saavutanud ELis vaatajate arvu poolest 1 % ja linastuste poolest 2 % turuosa. Seepärast annaks asjaomaste kavade kohaldamine võimaluse suurendada turuosa ajal, mil turg on kasvu teel (alates 2011. aastast on Koreas kinokülastajate arv kasvanud 41 %).

                  Tundub et protokolli ei ole seni eriti rakendatud põhjusel, et puudub konkreetne teave stiimulite kohta, mida ühistootmisele riigi tasandil võidakse pakkuda. Seepärast tuleks nii Euroopa kui ka riikide tasandil võtta sihtotstarbelisi meetmeid (mis hõlmavad rahastamise, koolituste ja võrgustike loomise võimaldamist).

                  Samuti näitab kahepoolse ühistootmise edu, et võimekust ja potentsiaali jagub enamakski. Audiovisuaalküsimuste töörühma esialgsetel aruteludel on liikmesriigid märku andnud, et nad sooviksid teha Euroopa tasandil koostööd, et edendada Euroopa protokolli kohaselt ühistootmist, kasutades kahepoolse koostöö käigus saadud kogemusi.

                  Kohaldamise pikendamine on nende meetmete võtmise eeltingimus.

               •Vahendi valik

                   Asjaomaste kavade kohaldamist käsitleva sõnaselge otsuse jaoks on vaja nõukogu otsust, mille aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 6, sest tegemist on rahvusvahelise lepingu osa kohaldamise pikendamisega.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Protokollis on ette nähtud, et lepinguosalised moodustavad sisenõuanderühma, kuhu kuuluvad kultuuri- ja audiovisuaalala esindajad, kes tegutsevad protokolliga hõlmatud valdkondades. ELi sisenõuanderühm kohtus Brüsselis 5. septembril 2013, et hinnata kohaldamise tulemusi kultuurilise mitmekesisuse suurendamise ning ühistootmise vallas tehtava vastastikku kasuliku koostöö seisukohast.

                  Sisenõuanderühm märkis protokolli tingimustele vastava ELi ja Korea audiovisuaalse ühistoodangu vähesust, ent nõustus, et protokoll on siiski potentsiaalselt kasulik vahend. Ta suhtus positiivselt ELi ja Korea ühistoodangu suhtes asjaomaste kavade kohaldamise pikendamisse, kuigi mõningate reservatsioonidega selle praktilise lisaväärtuse suhtes, mida tuleks ettevõtjatele paremini selgitada. Komisjon on jaganud protokolli kohta üldist teavet, kuid valdkonna professionaalidele tuleks anda praktilisemat ja üksikasjalikumat teavet. Lisaks järeldas sisenõuanderühm, et kohaldamise kasulikkuse esiletootmiseks tuleb protokolli sektori, riikide ja ELi tasemel propageerida.

                  Teemat arutati ELi liikmesriikidega 3. oktoobril 2016 Euroopa Liidu Nõukogu kultuurikomitee kohtumisel. Liikmesriigid avaldasid valmisolekut teha ühistootmise edendamiseks Euroopa tasandil rohkem koostööd.

                  Lähtudes liikmesriikidega peetud konsultatsioonidest ja sisenõuanderühma arvamusest, kutsutakse nüüd komisjoni üles kinnitama, et kavade kohaldamist on vaja pikendada.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Kasutatud on Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse uuringuid ja andmeid.

                  •
                        Mõju hindamine

                  Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Puudub.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Komisjon jälgib pidevalt audiovisuaalteoste ühistootmise edendamise kavade kohaldamist, toetudes Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse ja asjaomase sektori andmetele, eriti seoses animafilmisektoriga.

                  Euroopa Liidu ja liikmesriikide ning Korea Vabariigi kultuurikoostöö komitee kohtub kord aastas, et jälgida tehtud edusamme ning arutada probleemide ja võimaluste üle.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Kohaldamist pikendatakse veel kolme aasta võtta, kuni 2020. aasta juunini. Kohaldamine on sätestatud protokolli artiklis 5 järgmiselt.

                  Käesoleva protokolli kohaldamisel tähendab „ühistoodang“ audiovisuaalteost, mille tootmisel on osalenud nii Korea kui ka liidu tootjad ja millesse need tootjad on investeerinud käesoleva protokolli tingimuste kohaselt.

                  Lepinguosalised toetavad läbirääkimiste pidamist uute ühistootmislepingute üle ja kehtivate ühistootmislepingute rakendamist ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi ja Korea vahel. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et Euroopa Liidu liikmesriigid ja Korea võivad anda rahalist toetust ühiselt toodetavatele audiovisuaalteostele, nagu on määratletud asjaomastes ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi ja Korea vahel sõlmitud või sõlmitavates kahepoolsetes ühistootmislepingutes.

                  Lepinguosalised soodustavad kooskõlas oma vastavate õigusaktidega liidu ja Korea tootjate ühistoodangut, tehes seda muu hulgas asjaomaste kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kohaldamise kaudu ühistoodangu suhtes.

                  Ühiselt toodetavate audiovisuaalteoste suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kava, sest neid peetakse direktiivi 89/552/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 2007/65/EÜ või hilisemate muudatustega, artikli 1 punkti n alapunkti i kohaselt Euroopa päritolu toodeteks direktiivi 89/552/EMÜ (mida on muudetud direktiiviga 2007/65/EÜ) artikli 3i lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 1 sätestatud audiovisuaalteoste edendamise nõuete tähenduses.

                  Ühiselt toodetavate audiovisuaalteoste suhtes kohaldatakse lõikes 3 osutatud Korea kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavasid, sest neid peetakse kinofilmide ja videotoodete edendamise seaduse (21. mai 2009. aasta seadus nr 9676) artikli 40 või selle hilisemate muudatuste, ringhäälinguseaduse (31. detsembri 2008. aasta seadus nr 9280) artikli 71 või selle hilisemate muudatuste ning programmide suhtarvu käsitleva teatise (Korea Kommunikatsioonikomisjoni 31. detsembri 2008. aasta teatis nr 2008-135) või selle hilisemate muudatuste kohaselt Korea päritolu toodeteks.

                  Ühistoodangu suhtes kohaldatakse kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavasid järgmistel tingimustel:

                  a) ühiselt toodetud audiovisuaalteoste tootjad on ettevõtted, mis on praegu ja ka edaspidi kas otseselt või enamusosaluse kaudu vastavalt Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea ja/või Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea kodanike omandis;

                  b) ühistootmises osalevate ettevõtete tegevdirektori(te)l või tegevjuhil (tegevjuhtidel) on vastavalt Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea kodakondsus ja see riik on tema alaliseks elukohaks;

                  c) iga audiovisuaalteose, välja arvatud animateose ühistootmises on nõutav kahe Euroopa Liidu liikmesriigi tootja osalus. Animateose ühistootmises on nõutav kolme Euroopa Liidu liikmesriigi tootja osalus. Ühegi Euroopa Liidu liikmesriigi tootja või tootjate rahaline osalus ei tohi olla väiksem kui 10 %;

                  d) ELi tootjate rahaline osalus (kokku) ja Korea tootjate rahaline osalus (kokku) audiovisuaalteose, välja arvatud animateose ühistootmises ei tohi olla väiksem kui 30 % audiovisuaalteose tootmise kogukuludest. Animateoste puhul ei tohi see osalus olla väiksem kui 35 % tootmise kogukuludest;

                  e) kummagi lepinguosalise tootjate osalus (kokku) hõlmab tõhusat tehnilist ja kunstilist osalust ja tagatakse lepinguosaliste osaluse tasakaal. Eelkõige ei tohi kummagi lepinguosalise tootjate tehniline ja kunstiline osalus (kokku) audiovisuaalteose, välja arvatud animateose ühistootmises erineda nende rahalisest osalusest rohkem kui 20 protsendipunkti võrra ega moodustada mingil juhul üle 70 % üldisest osalusest. Animateose puhul ei tohi kummagi lepinguosalise tootjate tehniline ja kunstiline osalus (kokku) erineda nende rahalisest osalusest rohkem kui 10 protsendipunkti võrra ega moodustada mingil juhul üle 65 % üldisest osalusest;

                  f) UNESCO konventsiooni ratifitseerinud kolmandate riikide tootjate osalus ühiselt toodetud audiovisuaalteose tootmises võib moodustada võimaluse korral kuni 20 % audiovisuaalteose tootmise kogukuludest ja/või tehnilisest ja kunstilisest osalusest audiovisuaalteose tootmises.

                  Nende tingimuste eesmärk on tagada ühistoodangu Euroopa mõõde vähemalt kahe liikmesriigi kaasamisega ning kindlustada lepinguosaliste jaoks ühistootmise kulude ja tulude vahel õiglane tasakaal. Seepärast on kindlaks määratud lepinguosaliste minimaalne rahaline osalus ning nähtud ette, et tehniline ja kunstiline osalus, mis koosneb professionaalide panusest ja loob seeläbi tööhõivevõimalusi, ei tohiks ületada 10 % rahalisest osalusest. Animateoseid käsitlevad nõuded on rangemad, sest tegemist on tundliku sektoriga, mis nõuab tehnilisemat panust ning kus ELi ja Korea vahelised hinnaerinevused võivad olla suuremad.

                  Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et ühistoodangu suhtes kohaldatavad kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavad toovad vastastikust kasu ja et asjaomastele kriteeriumidele vastavale ühistoodangule antakse Euroopast või Koreast pärit teose staatus ilma lisatingimusteta.

                  Ühistoodangu suhtes kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kohaldamise ajaks määratakse kolm aastat.

               2017/0081 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel sõlmitud vabakaubanduslepingu kultuurikoostöö protokolli artikli 5 kohase audiovisuaalse ühistoodangu suhtes kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kohaldamise pikendamist

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 167 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõikega 6,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)1. oktoobril 2015 võttis nõukogu vastu otsuse 2015/2169, milles käsitletakse vabakaubanduslepingu sõlmimist ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel (edaspidi „otsus“).

               (2)Leping sisaldab kultuurikoostöö protokolli (edaspidi „protokoll“), millega vastavalt selle artiklile 1 loodi koostööraamistik, mille kohaselt teevad lepinguosalised koostööd kultuuritegevuse, -toodete ja -teenuste vahetamise hõlbustamiseks, muu hulgas audiovisuaalsektoris. Protokolli artikli 5 lõike 4 kohaselt soodustavad lepinguosalised ELi ja Korea tootjate ühistoodangut, tehes seda muu hulgas ühistoodangu suhtes asjaomaste kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kohaldamise kaudu (edaspidi „kohaldamine“).

               (3)Protokolli artikli 5 lõike 8 punktis b on sätestatud, et pärast algse kolmeaastase kohaldamisperioodi lõppemist pikendatakse seda ajavahemikku kolme aasta võrra ja seejärel automaatselt edasisteks sama kestusega perioodideks, kui emb-kumb lepinguosalistest ei teata vähemalt kolm kuud enne algse või mis tahes järgneva kohaldamisperioodi lõppu kirjalikult kohaldamise lõpetamisest.

               (4)Näib olevat asjakohane teha ettepanek võtta vastu sõnaselge otsus asjaomaste kavade kohaldamist pikendada, võttes arvesse selles valdkonnas tehtava koostöö konkreetseid asjaolusid ja poliitilist tundlikkust.

               (5)Protokolli artikli 3 lõike 5 alusel moodustatud sisenõuanderühm on andnud kohaldamisperioodi pikendamisele oma nõusoleku vastavalt protokolli artikli 5 lõikele 8.

               (6)Komisjon suhtub kohaldamisperioodi pikendamisse pooldavalt.

               (7)Käesolev otsus ei tohiks mõjutada liidu ja liikmesriikide vastavaid pädevusi,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga kiidetakse heaks artikli 5 kohase audiovisuaalse ühistoodangu suhtes lepinguosaliste asjaomaste kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kohaldamise pikendamine kolmeks aastaks, 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2020.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel teavitama protokolli artikli 5 lõike 8 punkti b kohaselt Korea Vabariiki, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut pikendada artikli 5 kohase audiovisuaalse ühistoodangu suhtes lepinguosaliste asjaomaste kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kohaldamist kolme aasta võrra, 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2020.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja