               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2022
            COM(2022) 207 final
            2022/0145(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Uus-Meremaa vahelise lepingu, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa selliste ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga, allkirjastamise kohta Euroopa Liidu nimel

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TEEMA

                  Käesolev ettepanek käsitleb Euroopa Liidu huvides Uus-Meremaaga lepingu, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa selliste ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga, allkirjastamist.

                  Lepingu eesmärk on võimaldada isikuandmete edastamist Europoli ja Uus-Meremaa pädevate asutuste vahel, et toetada ja tugevdada Euroopa Liidu liikmesriikide ja Uus-Meremaa ametiasutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd kuritegude, sealhulgas raskete kuritegude ja terrorismi ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, tagades samal ajal asjakohased kaitsemeetmed üksikisikute inimõiguste ja põhivabaduste, sealhulgas eraelu puutumatuse ja andmekaitse suhtes. Terrorismi ennetamisel ja selle vastases võitluses ning organiseeritud kuritegevuse tõkestamisel ja küberkuritegevuse peatamisel tuleks esikohale seada piiriülene teabevahetus kõigi asjaomaste õiguskaitseasutuste vahel Euroopa Liidus ja üleilmsete partneritega. Õiguskaitsealane koostöö Uus-Meremaaga on äärmiselt oluline, kuna see aitab Euroopa Liidul veelgi enam kaitsta oma julgeolekuhuve.

               2.
                     ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad ja mitmetahulisemad, peaks õiguskaitseasutustel olema kõik vahendid, et teha välispartneritega koostööd oma kodanike julgeoleku tagamiseks. Seepärast peaks Europolil olema võimalik vahetada isikuandmeid kolmandate riikide õiguskaitseasutustega ulatuses, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks 11. mai 2016. aasta määruses 2016/794
                     1
                   sätestatud nõuete raames.

                  Europol võib vahetada isikuandmeid kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega järgmistel alustel:

               ·Europoli ja partnerriikide vahel enne kehtiva Europoli määruse jõustumist 1. mail 2017 sõlmitud koostöölepingud.

               Alates 1. maist 2017:

               ·komisjoni otsus, millega kinnitatakse, et kõnealune riik või rahvusvaheline organisatsioon tagab piisava andmekaitse taseme („kaitse piisavuse otsus“);

               ·kaitse piisavuse otsuse puudumisel rahvusvaheline leping, millega nähakse ette piisavad kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks. Kehtiva õigusliku aluse kohaselt vastutab komisjon nüüd liidu nimel selliste rahvusvaheliste lepingute üle läbirääkimiste pidamise eest.

                  Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Europol luua ja säilitada koostöösuhteid välispartneritega töö- ja halduskokkulepete raames, kuid need ei ole õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks.

                  Üheteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta
                     2
                   nimetas komisjon kaheksa prioriteetset Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna riiki,
                     3
                   kellega tuleks terroriohust, rändega seotud probleemidest ja Europoli operatiivvajadustest lähtudes alustada läbirääkimisi. Võttes arvesse Euroopa julgeoleku tegevuskavas
                     4
                  , nõukogu järeldustes
                     5
                   ja üldises strateegias
                     6
                   esitatud poliitilist strateegiat, Euroopa Liidu õiguskaitseasutuste operatiivvajadusi ning Europoli ja Uus-Meremaa pädevate asutuste vahelisest tihedast koostööst tekkivat võimalikku kasu selles valdkonnas, mida tõendavad ka 2019. aasta märtsis Christchurchis toimunud rünnaku järelmeetmed, peab komisjon vajalikuks, et Europol saaks vahetada isikuandmeid Uus-Meremaa ametiasutustega, kes on pädevad võitlema raske kuritegevuse ja terrorismiga.

                  Europol ja Uus-Meremaa politsei allkirjastasid 2019. aasta aprillis töökorra
                     7
                  . Sellega nähti ette struktureeritud koostöö raamistik, sealhulgas mõlema poole vahelist otsest turvalist suhtlemist võimaldav turvaline sidekanal ning Uus-Meremaa kontaktametniku lähetamine Europoli juurde. Kuid see töökord ei ole siiski õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks. Seda arvesse võttes esitas komisjon 30. oktoobril 2019 soovituse, milles tegi nõukogule ettepaneku anda luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Europoli ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga
                     8
                  . 13. mail 2020 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Uus-Meremaaga ja võttis vastu läbirääkimisjuhised
                     9

                     10
                  .

                  Läbirääkimised algasid 2021. aasta aprillis sõbralikus ja konstruktiivses õhkkonnas. Pärast 2021. aasta septembris toimunud läbirääkimiste neljandat ja ühtlasi viimast vooru jõudsid mõlemad lepinguosalised lepingu sätete suhtes kokkuleppele. Pealäbirääkijad parafeerisid lepingu projekti teksti 2021. aasta novembris.

               •Kooskõla liidu kehtivate tegevuspõhimõtetega

                  Lepingu üle peeti läbirääkimisi nõukogu poolt 13. mail 2020 vastu võetud põhjalike läbirääkimisjuhiste alusel. Kõnealune leping on kooskõlas ka liidu kehtiva poliitikaga õiguskaitsealase koostöö valdkonnas. Viimastel aastatel on tehtud edusamme liikmesriikidevahelise teabevahetuse alase koostöö parandamisel ning terroristide ja raskete kuritegude toimepanijate tegutsemisruumi kitsendamisel. Kehtivad komisjoni strateegilised dokumendid toetavad vajadust parandada õiguskaitsealase koostöö tõhusust ja tulemuslikkust ELis ning laiendada koostööd kolmandate riikidega. Need hõlmavad muu hulgas ELi julgeolekuliidu strateegiat,
                     11
                   ELi terrorismivastase võitluse tegevuskava
                     12
                   ja ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegiat
                     13
                  .

                  Üks konkreetne kaitsemeetmete kogum, eelkõige lepingu II peatükis loetletud meetmed, on seotud isikuandmete kaitsega, mis on ELi aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus. Europoli määruse artikli 25 lõike 1 punkti b kohaselt võib Europol edastada isikuandmeid kolmanda riigi asutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile liidu ja asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelise lepingu alusel, millega nähakse ette piisavad kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks. Lepingu II peatükis on sätestatud sellised kaitsemeetmed, sealhulgas eelkõige sätted, millega tagatakse mitu andmekaitse põhimõtet ja kohustust, mida lepinguosalised peavad järgima (artiklid 3, 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13, 14 ja 15), samuti sätted, millega tagatakse täitmisele pööratavad individuaalsed õigused (artiklid 6, 10 ja 11), sõltumatu järelevalve (artikkel 16) ning tõhusad haldus- ja õiguskaitsevahendid lepingus tunnustatud õiguste ja kaitsemeetmete rikkumise korral, mis tuleneb isikuandmete töötlemisest (artikkel 17).

                  Tuleb leida tasakaal turvalisuse suurendamise ning inimõiguste, sealhulgas andmete ja eraelu puutumatuse kaitsmise vahel. Komisjon tagas, et lepinguga nähtaks ette piisavad kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks ning õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks raske kuritegevuse ja terrorismi vastu võitlemise eesmärgil.

                  Lisaks sellele on Euroopa Liit ja Uus-Meremaa lähedased partnerid. 5. oktoobril 2016 allkirjastatud ELi ja Uus-Meremaa vaheline suhteid ja koostööd käsitlev partnerlusleping kajastab lepinguosaliste tugevdatud partnerlust, mis süvendab ja tõhustab koostööd vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, osutades ühistele väärtustele ja põhimõtetele. Leping ei hõlma mitte ainult kaubandust hõlbustavaid sätteid, vaid sisaldab ka mitut sätet, mille alusel lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd sellistes valdkondades nagu õiguskaitse, organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni ennetamine ja nende vastu võitlemine, uimastid, küberkuritegevus, rahapesu, terrorism ja terrorismi rahastamine, ränne ja varjupaigaküsimused. Euroopa Liit ja Uus-Meremaa on partnerid ka ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi raames, mis on 29 riigi ja liidu rahvusvaheline foorum, mille peamine eesmärk on vähendada üleilmset inimeste haavatavust terrorismi suhtes, hoides ära terroriakte, võideldes nende vastu ja võttes nende eest vastutusele ning võideldes terrorismile õhutamise ja terroristide värbamise vastu. Lisaks teevad Euroopa Liit ja Uus-Meremaa välis- ja julgeolekuküsimustes tihedat koostööd ning peavad korrapärast poliitilist ja julgeolekualast dialoogi. Need dialoogid hõlmavad sagedasi konsultatsioone ministrite ja kõrgemate ametnike tasandil. Uus-Meremaa osales ka mõnes ELi kriisiohjamisoperatsioonis, näiteks operatsioonis Atalanta (piraatlus Aafrika Sarve piirkonnas) 2014. aastal.

               3.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesolev ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 lõikel 2 ja artiklil 88 koostoimes artikli 218 lõikega 5.

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrusega (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK
                     14
                   (edaspidi „Europoli määrus“), on sätestatud konkreetsed eeskirjad isikuandmete edastamise kohta Europolist väljapoole ELi. Nimetatud määruse artikli 25 lõikes 1 on loetletud mitu õiguslikku alust, millest lähtudes võib Europol seaduslikult edastada isikuandmeid kolmandate riikide ametiasutustele. Üheks võimaluseks on direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 kohane komisjoni otsus kaitse piisavuse kohta, milles leitakse, et kolmas riik, kellele Europol isikuandmeid edastab, tagab isikuandmete kaitse piisava taseme. Kuna praegu puudub nii kaitse piisavuse otsus kui ka Uus-Meremaaga sõlmitud operatiivkoostöö kokkulepe, on Europolilt Uus-Meremaale isikuandmete struktuurse edastamise teiseks alternatiiviks ELi ja Uus-Meremaa vahel siduva rahvusvahelise lepingu sõlmimine, millega nähakse ette piisavad kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning muude põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks.

               Leping kuulub seega liidu ainuvälispädevusse. Lepingu liidu nimel allkirjastamine võib seega toimuda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 5 alusel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Selle ettepanekuga seotud liidu eesmärke, mis on sätestatud eespool, on võimalik saavutada ainult juhul, kui sõlmitakse siduv rahvusvaheline leping, millega nähakse ette vajalikud koostöömeetmed ning tagatakse põhiõiguste piisav kaitse. Lepingu sätted piirduvad sellega, mis on vajalik selle põhieesmärkide saavutamiseks. Alternatiivina ei ole võimalik kasutada ühepoolset tegevust, kuna see ei annaks piisavat alust politseikoostööks ELi mittekuuluvate riikidega ja selle abil ei oleks võimalik tagada põhiõiguste vajalikku kaitset.

               •Vahendi valik

               Ei kohaldata.

               4.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Ei kohaldata.

               •Sidusrühmadega konsulteerimine

                  Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Läbirääkimiste käigus ei kasutanud komisjon väliseksperte.

               •Mõjuhinnang

               Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

               Isikuandmete vahetamine mõjutab tõenäoliselt andmekaitset, kuid nagu lepingus sätestatud, kohaldatakse selle suhtes sama rangeid õigusnorme ja menetlusi, mis on selliste andmete töötlemiseks kooskõlas ELi õigusega juba kehtestatud.

               II peatüki sätted käsitlevad isikuandmete kaitset. Sellest lähtuvalt on artiklis 3 ja artiklites 4–17 sätestatud andmekaitse aluspõhimõtted, sh eesmärgikohasuse põhimõte, andmekvaliteet ja konkreetsete andmekategooriate töötlemise suhtes kohaldatavad normid, vastutavate töötlejate kohustused, sh andmete säilitamise, aruandluse, turvalisuse ja edastamise kohta, täitmisele pööratavad individuaalsed õigused, sh juurdepääsu, parandamise ja automaatsete otsuste, sõltumatu ja tulemusliku järelevalve ning halduslike ja kohtulike õiguskaitsevahendite kohta. Kaitsemeetmed hõlmavad Europoli ja Uus-Meremaa vahelise koostöö raames kõiki isikuandmete töötlemise vorme. Teatavate individuaalsete õiguste kasutamist saab edasi lükata, piirata või sellest keelduda, kui see on vajalik, mõistlik ja proportsionaalne, võttes arvesse andmesubjekti põhiõigusi ja huve, eelkõige selleks, et mitte ohustada käimasolevat kriminaaluurimist või süüdistuse esitamist, ja mis on lisaks sellele kooskõlas liidu õigusega.

               Samuti tagavad nii Euroopa Liit kui ka Uus-Meremaa, et andmekaitse eest vastutav sõltumatu ametiasutus (järelevalveasutus) teostab üksikisikute eraelu puutumatust mõjutavate küsimuste üle järelevalvet, et kaitsta füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi seoses isikuandmete töötlemisega.

               Artikliga 29 tugevdatakse lepingus sätestatud kaitsemeetmete tulemuslikkust, nähes korrapäraste ajavahemike järel ette lepingu rakendamise ühise läbivaatamise. Hindamisrühmad koosnevad asjaomastest andmekaitse- ja õiguskaitseekspertidest.

               Lepingu sätetest tulenevate kohustuste olulise rikkumise või täitmata jätmise korral võib artikli 19 lõike 15 kohase täiendava kaitsemeetmena lepingu täitmise peatada. Kõiki enne peatamist edastatud isikuandmeid töödeldakse jätkuvalt kooskõlas lepinguga. Lisaks jätkatakse lepingu lõpetamise korral enne lõpetamist edastatud isikuandmete töötlemist vastavalt lepingu sätetele.

               Lisaks tagatakse lepinguga, et isikuandmete vahetamine Europoli ja Uus-Meremaa vahel on kooskõlas nii mittediskrimineerimise põhimõttega kui ka harta artikli 52 lõikega 1, millega tagatakse, et neist tuleneda võivad põhiõiguste riived piirduvad sellega, mis on rangelt vajalik üldist huvi pakkuvate eesmärkide tegelikuks saavutamiseks proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt.

               5.MÕJU EELARVELE

               Mõju liidu eelarvele puudub.

               6.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Rakenduskava ei ole vaja, kuna leping jõustub kuupäeval, mil saadakse viimane kirjalik teade, millega Euroopa Liit ja Uus-Meremaa on teineteisele diplomaatiliste kanalite kaudu teatanud, et nad on oma menetlused lõpule viinud.

               Järelevalve osas vaatavad Euroopa Liit ja Uus-Meremaa lepingu rakendamise ühiselt läbi ühe aasta möödumisel selle jõustumisest ja seejärel korrapäraste ajavahemike järel ning lisaks sellele, kui üks lepinguosaline seda taotleb ja selle kohta tehakse ühine otsus.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Artikkel 1 käsitleb lepingu eesmärki.

               Artikkel 2 käsitleb lepingu mõisteid.

               Artikkel 3 käsitleb isikuandmete töötlemise eesmärke.

               Artiklis 4 on sätestatud üldised andmekaitsepõhimõtted, mida Euroopa Liit ja Uus-Meremaa peavad järgima.

               Artiklis 5 on sätestatud isikuandmete eriliigid ja andmesubjektide eri kategooriad, näiteks isikuandmed kuriteo ohvrite, tunnistajate või muude isikute kohta, kes võivad anda teavet kuritegude kohta, või alla 18aastaste isikute kohta.

               Artiklis 6 on sätestatud isikuandmete automatiseeritud töötlemine.

               Artiklis 7 on sätestatud saadud isikuandmete edastamise alus.

               Artiklis 8 on sätestatud teabeallika usaldusväärsuse ja teabe õigsuse hindamine.

               Artiklis 9 on sätestatud andmetega tutvumise õigus, millega tagatakse, et andmesubjektil on õigus saada mõistlike ajavahemike järel teavet selle kohta, kas temaga seotud isikuandmeid töödeldakse lepingu alusel.

               Artiklis 10 on sätestatud õigus andmete parandamisele, kustutamisele ja piiramisele, millega tagatakse, et andmesubjektil on õigus nõuda pädevatelt asutustelt lepingu alusel edastatud, andmesubjekti käsitlevate ebatäpsete isikuandmete parandamist.

               Artiklis 11 on sätestatud, et lepingu alusel edastatud isikuandmeid mõjutavast isikuandmetega seotud rikkumisest tuleb teatada, tagades, et asjaomased pädevad asutused teavitavad rikkumisest viivitamata üksteist ja oma järelevalveasutust ning võtavad meetmeid selle võimaliku kahjuliku mõju leevendamiseks.

               Artiklis 12 on sätestatud andmesubjekti teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest, tagades, et mõlema lepinguosalise pädevad asutused teavitavad andmesubjekti põhjendamatu viivituseta isikuandmetega seotud rikkumisest, mis võib oluliselt kahjustada tema õigusi ja vabadusi.

               Artiklis 13 on sätestatud isikuandmete säilitamine, läbivaatamine, parandamine ja kustutamine.

               Artiklis 14 on sätestatud isikuandmete kogumise, muutmise, neile juurdepääsu, nende avalikustamise, sealhulgas edasisaatmise, ühendamise ja kustutamise kohta logide pidamine.

               Artiklis 15 on sätestatud andmete turvalisus, tagades tehniliste ja korralduslike meetmete rakendamise käesoleva lepingu alusel vahetatavate isikuandmete kaitseks.

               Artiklis 16 on sätestatud järelevalveasutuse loomine, mis tagab sõltumatu avaliku sektori asutuse olemasolu, kes vastutab andmekaitse eest (järelevalveasutus), et teostada järelevalvet üksikisikute eraelu puutumatust mõjutavate küsimuste üle, sealhulgas lepingu kontekstis asjakohaste siseriiklike eeskirjade üle, mis kaitsevad füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi seoses isikuandmete töötlemisega.

               Artiklis 17 on sätestatud haldus- ja õiguskaitsevahendid, millega tagatakse, et andmesubjektidel on õigus tõhusale haldus- ja õiguskaitsele lepingus tunnustatud õiguste ja kaitsemeetmete rikkumise korral, mis tuleneb nende isikuandmete töötlemisest.

               Artiklis 18 on sätestatud vaidluste lahendamise kord, millega tagatakse, et kõik vaidlused, mis võivad tekkida seoses lepingu tõlgendamise, kohaldamise või rakendamisega, ja sellega seotud küsimused, annavad alust ELi ja Uus-Meremaa esindajate vahelisteks konsultatsioonideks ja läbirääkimisteks, et jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

               Artiklis 19 on sätestatud peatamisklausel.

               Artiklis 20 on sätestatud lepingu lõpetamine.

               Artiklis 21 on sätestatud seos muude rahvusvaheliste õigusaktidega, millega tagatakse, et leping ei piira ega mõjuta Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelistes lepingutes või kokkulepetes ette nähtud õigusnorme, mis käsitlevad teabevahetust.

               Artiklis 22 on sätestatud rakenduslikud halduskokkulepped.

               Artiklis 23 on sätestatud konfidentsiaalsust käsitlevad halduskokkulepped, millega tagatakse, et Europoli ja Uus-Meremaa pädevate asutuste vahel sõlmitud konfidentsiaalsust käsitlev halduskokkulepe reguleerib vajaduse korral lepingu alusel ELi salastatud teabe vahetamist.

               Artiklis 24 on sätestatud riiklikud kontaktpunktid ja kontaktametnikud.

               Artiklis 25 on sätestatud lepinguga kaasnevad kulud.

               Artiklis 26 on sätestatud lepingu rakendamisest teatamine.

               Artiklis 27 on sätestatud lepingu jõustumine ja kohaldamine.

               Artiklis 28 on sätestatud lepingu muutmine ja täiendamine.

               Artiklis 29 on sätestatud lepingu läbivaatamine ja hindamine.

               Artiklis 30 on sätestatud lepingu territoriaalne kohaldatavus, millega tagatakse selle kohaldamine territooriumi suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, ning Uus-Meremaa territooriumi suhtes.

               2022/0145 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Uus-Meremaa vahelise lepingu, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa selliste ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga, allkirjastamise kohta Euroopa Liidu nimel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 16 lõiget 2, artiklit 88 ja artikli 218 lõiget 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/794
                  15
                on sätestatud, et Europol võib edastada isikuandmeid kolmanda riigi asutusele muu hulgas liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelise lepingu alusel, millega nähakse ette piisavad kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks.

               (2)13. mail 2020 volitas nõukogu komisjoni alustama Uus-Meremaaga läbirääkimisi, et sõlmida leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Europoli ja Uus-Meremaa selliste ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               (3)Läbirääkimised ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Uus-Meremaa vahelise lepingu, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa selliste ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga (edaspidi „leping“) üle viidi edukalt lõpule ja sellele järgnes 3. detsembril 2021 vastu võetud lepingu parafeeritud teksti vahetamine.

               (4)Lepinguga tagatakse Euroopa Liidu põhiõiguste täielik austamine, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 7 tunnustatud õigus era- ja perekonnaelu austamisele, artiklis 8 tunnustatud õigus isikuandmete kaitsele ning harta artiklis 47 tunnustatud õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele.

               (5)Leping ei mõjuta ega piira isikuandmete edastamist riigi julgeoleku tagamise eest vastutavate asutuste vahel ega nende asutuste muud laadi koostööd.

               (6)[„Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.“

               VÕI

                „Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa teatanud [... kirjaga] oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.“ või „[liidu sisemeede] on Iirimaale siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel.“].

               (7)[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav].

               (8)Seepärast tuleks leping liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Uus-Meremaa vahelise lepingu, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa selliste ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga, allkirjastamine, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               Allkirjastatava lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingule allakirjutamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud Euroopa Komisjon, tingimusel et leping sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794 (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

                     (2)

                        COM(2017) 608 (final), 18.10.2017.

                     (3)

                        Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Maroko, Tuneesia ja Türgi.

                     (4)

                        COM(2015) 185 final.

                     (5)

                        Nõukogu dokument 10384/17, 19. juuni 2017.

                     (6)

                        „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa – Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“,
                  http://europa.eu/globalstrategy/et

                     (7)

                        Uus-Meremaa politsei ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti vaheline koostöösuhete loomist käsitlev töökord
                  https://www.europol.europa.eu/cms/sites/default/files/documents/working_arrangement_europol-new_zealand.pdf
                  .

                     (8)

                        COM(2019) 551 final.

                     (9)

                        Nõukogu 23. aprilli 2020. aasta otsus 7047/20 ja nõukogu 13. mai 2020. aasta dokument CM 2178/20.

                     (10)

                        Nõukogu 24. aprilli 2020. aasta otsuse 7047/20 ADD 1 addendum.

                     (11)

                        COM(2020) 605 final, 24.7.2020.

                     (12)

                        COM(2020) 795 final, 9.12.2020.

                     (13)

                        COM(2021) 170 final, 14.4.2021.

                     (14)

                        ELT L 135, 24.5.2016, lk 153.

                     (15)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2022
            COM(2022) 207 final

            Ettepanek:
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            NÕUKOGU OTSUS
            ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Uus-Meremaa vahelise lepingu, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa selliste ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga, allkirjastamise kohta Euroopa Liidu nimel

               LISA

               EUROOPA LIIT, edaspidi ka „liit“ või „EL“,

               ning

               Uus-Meremaa,

               edaspidi „lepinguosalised“,

               ning arvestades järgmist:

               1)Europoli ja Uus-Meremaa pädevate asutuste vahel isikuandmete vahetamist võimaldades luuakse käesoleva lepinguga raamistik Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vaheliseks tõhustatud operatiivkoostööks õiguskaitse valdkonnas, kaitstes samal ajal kõigi asjaomaste isikute inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas eraelu puutumatust ja andmekaitset.

               2)Käesolev leping ei piira Uus-Meremaa ja ELi liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi käsitlevat korda, mis võimaldab vahetada isikuandmeid.

               3)Käesolev leping ei kohusta pädevaid asutusi isikuandmeid edastama. Käesoleva lepingu alusel nõutavate isikuandmete jagamine jääb vabatahtlikuks.

               4)Käesolevas lepingus tunnistatakse, et lepinguosalised kohaldavad võrreldavaid proportsionaalsuse ja mõistlikkuse põhimõtteid. Nende põhimõtete ühine põhiolemus on nõue tagada õiglane tasakaal kõigi asjaomaste, nii avalik-õiguslike kui ka eraõiguslike huvide vahel, võttes arvesse kõiki käesoleva juhtumi asjaolusid. Selline tasakaalustamine hõlmab ühelt poolt üksikisikute eraelu puutumatuse õigust koos muude inimõiguste ja huvidega, ning teiselt poolt tasakaalustavaid õiguspäraseid eesmärke, mille poole võidakse püüelda, nagu käesolevas lepingus kajastatud isikuandmete töötlemise eesmärgid.

               On kokku leppinud järgmises:

               I PEATÜKK – Üldsätted

               Artikkel 1
               Eesmärk

               Lepingu eesmärk on võimaldada isikuandmete edastamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa pädevate asutuste vahel, et toetada ja tugevdada Euroopa Liidu liikmesriikide ja Uus-Meremaa ametiasutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd kuritegude, sealhulgas raske kuritegevuse ja terrorismi ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, tagades samal ajal asjakohased kaitsemeetmed üksikisikute inimõiguste ja põhivabaduste, sealhulgas eraelu puutumatuse ja andmekaitse suhtes.

               Artikkel 2
               Mõisted

               Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)„lepinguosalised“ – ühelt poolt Euroopa Liit ja teiselt poolt Uus-Meremaa;

               b)„Europol“ – Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet, mis on asutatud määruse (EL) 2016/794
                  1
                või selle mis tahes muudatuse alusel (edaspidi „Europoli määrus“);

               c)„pädev asutus“ – Uus-Meremaa puhul käesoleva lepingu II lisas loetletud, Uus-Meremaa siseriikliku õiguse alusel kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise eest vastutavad õiguskaitseasutused (edaspidi „Uus-Meremaa pädevad asutused“) ning Euroopa Liidu puhul Europol;

               d)„liidu asutused“ – institutsioonid, organid, missioonid, ametid ja asutused, mis on loodud Euroopa Liidu lepinguga või Euroopa Liidu toimimise lepinguga või nende alusel ning mis on loetletud III lisas;

               e)„kuriteod“ – I lisas loetletud kuriteoliigid ja nendega seotud kuriteod. Kuriteod loetakse seotuks I lisas loetletud kuriteoliikidega, kui need on toime pandud selleks, et hankida vahendeid nende toimepanemiseks, toimepanemisele kaasa aidata, neid toime panna või tagada nende toimepanijate karistamatus;

               f)„isikuandmed“ – igasugune teave andmesubjekti kohta;

               g)„andmesubjekt“ – tuvastatud või tuvastatav füüsiline isik; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige sellise identifitseerimistunnuse põhjal nagu nimi, isikukood, asukohateave, võrguidentifikaator, või ühe või mitme tema füüsilise, füsioloogilise, geneetilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal;

               h)„geeniandmed“– kõik eelkõige asjaomase isiku bioloogilise proovi analüüsist saadud isikuandmed, mis seonduvad isiku päritud või omandatud geneetiliste omadustega, mis annavad ainulaadset teavet kõnealuse isiku füsioloogia ja tervise kohta;

               i)„töötlemine“ – isikuandmete või isikuandmete kogumiga tehtav automatiseeritud või automatiseerimata toiming või toimingute kogum, nagu kogumine, salvestamine, korrastamine, struktureerimine, säilitamine, kohandamine ja muutmine, päringute tegemine, lugemine, kasutamine, edastamise, levitamise või muul moel kättesaadavaks tegemise teel avalikustamine, ühitamine või ühendamine, piiramine, kustutamine või hävitamine;

               j)„teave“ – isikuandmed;

               k)„isikuandmetega seotud rikkumine“ – turvanõuete rikkumine, mis põhjustab edastatavate, salvestatud või muul viisil töödeldavate isikuandmete juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, kaotsimineku, muutmise või loata avaldamise või neile juurdepääsu;

               l)„järelevalveasutus“ – üks või mitu siseriiklikku sõltumatut asutust, kes üksi või ühiselt vastutavad andmekaitse eest käesoleva lepingu artikli 16 tähenduses ja kellest on teatatud vastavalt kõnealusele artiklile; see võib hõlmata asutusi, kelle vastutus hõlmab ka muid inimõigusi;

               m)„rahvusvaheline organisatsioon“ – organisatsioon ja sellele alluvad asutused, mida reguleerib rahvusvaheline avalik õigus, või muu asutus, mis on loodud kahe või enama riigi vahelise lepinguga või selle alusel.

               Artikkel 3
               Isikuandmete töötlemise eesmärgid

               1.Käesoleva lepingu alusel taotletud ja saadud isikuandmeid töödeldakse üksnes kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil artikli 4 lõikes 5 sätestatu ja pädevate asutuste vastavate volituste piires.

               2.Pädevad asutused teatavad hiljemalt isikuandmete edastamise ajal selgelt isikuandmete edastamise konkreetse eesmärgi või konkreetsed eesmärgid. Andmete Europolile edastamise korral teatatakse edastamise eesmärk või eesmärgid kooskõlas töötlemise konkreetsete eesmärkidega, mis on sätestatud Europoli volitustes.

               II PEATÜKK – Teabevahetus ja andmekaitse

               Artikkel 4
               Andmekaitse üldpõhimõtted

               1.Kumbki lepinguosaline tagab, et käesoleva lepingu alusel vahetatavad isikuandmed vastavad järgmistele tingimustele:

               a)isikuandmeid töödeldakse õiglaselt, seaduslikult ning ainult sel eesmärgil, milleks need on kooskõlas artikliga 3 edastatud;

               b)isikuandmed on asjakohased, olulised ja piiratud sellega, mis on vajalik nende töötlemise otstarbe seisukohalt;

               c)isikuandmed on täielikud ja ajakohased; kumbki lepinguosaline tagab, et tema pädevad asutused võtavad kõik mõistlikud meetmed tagamaks, et töötlemise eesmärgi seisukohalt ebatäpsed isikuandmed kustutakse või parandatakse põhjendamatu viivituseta;

               d)isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada ainult seni, kuni see on vajalik isikuandmete töötlemise eesmärkidel;

               e)isikuandmeid töödeldakse viisil, mis tagab nende piisava turvalisuse.

               2.Isikuandmeid edastav pädev asutus võib isikuandmete edastamise ajal teatavaks teha võimalikud üldised või konkreetsed andmetele juurdepääsu või nende kasutamise piirangud, sealhulgas andmete edasisaatmise, pärast teatavat ajavahemikku kustutamise või hävitamise või edasise töötlemise kohta. Kui vajadus selliste piirangute järele ilmneb pärast teabe edastamist, teavitab andmed edastanud pädev asutus sellest teavet saavat asutust.

               3.Kumbki lepinguosaline tagab, et teavet saav pädev asutus järgib kõiki andmetele juurdepääsu või nende edasise kasutamise piiranguid, millele andmeid edastav pädev asutus on osutanud vastavalt lõikes 2 kirjeldatule.

               4.Kumbki lepinguosaline tagab, et tema pädevad asutused rakendavad asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid viisil, mis võimaldab tõendada, et andmete töötlemine on kooskõlas käesoleva lepinguga ja asjaomaste andmesubjektide õigused on kaitstud.

               5.Kumbki lepinguosaline tagab, et tema pädevad asutused ei edasta isikuandmeid, mis on saadud lepinguosalistele siduvates rahvusvahelise õiguse normides tunnustatud inimõiguste ilmse rikkumise käigus. Kumbki lepinguosaline tagab, et saadud isikuandmeid ei kasutata surmanuhtluse või muu julma või ebainimliku kohtlemise taotlemiseks, määramiseks või täideviimiseks.

               6.Kumbki lepinguosaline tagab, et dokumenteeritakse kõik käesoleva lepingu alusel toimuvad isikuandmete edastamised ja sellise edastamise eesmärgid.

               Artikkel 5
               Isikuandmete eriliigid ja andmesubjektide eri kategooriad

               1.Kuriteoohvrite, tunnistajate või muude kuritegude kohta teavet anda võivate isikute või alla 18aastaste isikute isikuandmete edastamine on keelatud, välja arvatud juhul, kui selline edastamine on üksikjuhtumite korral kuriteo ennetamiseks või tõkestamiseks rangelt vajalik, mõistlik ja proportsionaalne.

               2.Rassilist ja etnilist päritolu, poliitilisi vaateid, usulisi või filosoofilisi veendumusi või ametiühingusse kuulumist käsitlevaid isikuandmeid, geneetilisi andmeid, füüsilise isiku kordumatuks tuvastamiseks kasutatavaid biomeetrilisi andmeid, terviseandmeid või füüsilise isiku seksuaalelu või seksuaalset sättumust käsitlevaid andmeid lubatakse edastada üksnes juhul, kui see on üksikjuhtumitel rangelt vajalik, mõistlik ja proportsionaalne kuritegude ennetamiseks või nende vastu võitlemiseks ning kui need andmed, välja arvatud biomeetrilised andmed, täiendavad muid isikuandmeid.

               3.Lepinguosalised tagavad, et lõigete 1 ja 2 kohase isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis kaitsevad konkreetsete ohtude eest, sealhulgas juurdepääsupiiranguid, täiendavaid kaitsemeetmeid artikli 15 tähenduses ja piiranguid andmete edastamisele artikli 7 alusel.

               Artikkel 6
               Isikuandmete automatiseeritud töötlemine

               Otsused, mis põhinevad üksnes vahetatud isikuandmete automatiseeritud, ilma inimsekkumiseta töötlemisel, sealhulgas profiilianalüüsil, mis võivad andmesubjektile kaasa tuua kahjulikke õiguslikke tagajärgi või teda märkimisväärselt mõjutada, on keelatud, välja arvatud juhul, kui see on seadusega lubatud kuriteo ennetamiseks või selle vastu võitlemiseks ning kui andmesubjekti õiguste ja vabaduste suhtes kohaldatakse asjakohaseid kaitsemeetmeid, sealhulgas vähemalt õigust inimese sekkumisele.

               Artikkel 7
               Saadud isikuandmete edastamine

               1.Uus-Meremaa tagab, et tema pädevad asutused edastavad käesoleva lepingu alusel saadud isikuandmeid teistele Uus-Meremaa ametiasutustele üksnes juhul, kui:

               a)Europol on andnud selleks oma eelneva selgesõnalise loa;

               b)edastamise eesmärk on sama, mis Europolilt saadud andmete edastamise algne eesmärk, või on artikli 3 lõike 1 piires otseselt seotud selle algse eesmärgiga; ning

               c)edastamise suhtes kohaldatakse samu tingimusi ja kaitsemeetmeid, kui algse edastamise suhtes.

               2.Ilma et see piiraks artikli 4 lõike 2 kohaldamist, ei ole eelnev luba nõutav, kui andmeid saavaks asutuseks on Uus-Meremaa pädev asutus ise. Sama kehtib Europoli võimekuse suhtes jagada isikuandmeid Euroopa Liidu liikmesriikides kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise eest vastutavate asutustega ning III lisas loetletud liidu asutustega.

               3.Uus-Meremaa tagab, et tema pädevate asutuste poolt käesoleva lepingu alusel saadud isikuandmete edastamine kolmanda riigi ametiasutustele või rahvusvahelisele organisatsioonile on keelatud, välja arvatud juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

               a)edastamine puudutab lepingu artikliga 5 hõlmamata isikuandmeid;

               b)Europol on andnud selleks oma eelneva selgesõnalise loa;

               c)edastamise eesmärk on sama, mis Europolilt saadud andmete edastamise algne eesmärk, ning

               d)edastamise suhtes kohaldatakse samu tingimusi ja kaitsemeetmeid, kui algse edastamise suhtes.

               4.Europol võib anda lõike 3b kohase loa andmete edastamiseks kolmanda riigi asutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile üksnes juhul, kui on olemas kaitse piisavuse otsus, üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks asjakohaseid kaitsemeetmeid sätestav rahvusvaheline leping, koostööleping või mis tahes muu tulevane Europoli määruse kohane isikuandmete edastamise õiguslik alus, mis hõlmab andmete edastamist.

               5.Euroopa Liit tagab, et Europoli poolt käesoleva lepingu alusel saadud isikuandmete edastamine III lisas loetlemata Euroopa Liidu asutustele, kolmandate riikide ametiasutustele või rahvusvahelisele organisatsioonile on keelatud, välja arvatud juhul, kui:

               a)edastamine puudutab lepingu artikliga 5 hõlmamata isikuandmeid;

               b)Uus-Meremaa on andnud selleks oma eelneva selgesõnalise loa;

               c)edastamise eesmärk on sama, mis Uus-Meremaalt saadud andmete edastamise algne eesmärk, ning

               d)kõnealuse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga on sõlmitud kaitse piisavuse otsus, rahvusvaheline leping, millega nähakse ette asjakohased kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks, või koostööleping Europoli määruse tähenduses.

               Artikkel 8
               Teabeallika usaldusväärsuse ja teabe õigsuse hindamine

               1.Pädevad asutused teatavad võimaluse korral hiljemalt teabe edastamise ajal teabeallika usaldusväärsusest ühe või enama järgmise kriteeriumi alusel:

               1)kui allika autentsuse, usaldusväärsuse ja pädevuse suhtes pole kahtlust või teave pärineb allikast, mis on alati olnud usaldusväärne;

               2)kui teave pärineb allikast, mis on enamasti olnud usaldusväärne;

               3)kui teave pärineb allikast, mis enamasti ei ole olnud ebausaldusväärne;

               4)kui allika usaldusväärsust ei ole võimalik hinnata.

               2.Pädevad asutused teatavad võimaluse korral hiljemalt teabe edastamise ajal teabeallika õigsusest ühe või enama järgmise kriteeriumi alusel:

               1)teave, mille õigsuses ei ole edastamise ajal kahtlusi;

               2)teave, milles selle allikas on isiklikult kindel, kuid milles seda edastav ametnik ei ole isiklikult kindel;

               3)teave, milles selle allikas ei ole isiklikult kindel, kuid mida kinnitab muu, varem jäädvustatud teave;

               4)teave, milles selle allikas ei ole isiklikult kindel ja mida ei ole võimalik kinnitada.

               3.Kui teabe saanud pädev asutus jõuab juba tema valduses oleva teabe põhjal järeldusele, et hinnangut, mis teabe edastanud pädev asutus on lõigete 1 ja 2 kohaselt esitanud teabe või selle allika kohta, on vaja parandada, teatab ta sellest kõnealusele asutusele ja püüab hinnangu muutmises kokku leppida. Teabe saanud pädev asutus ei muuda saadud teabele või selle allikale antud hinnangut ilma sellise kokkuleppeta.

               4.Kui pädev asutus saab teavet ilma hinnanguta, püüab ta võimaluste piires ja võimaluse korral kokkuleppel teavet edastanud pädeva asutusega hinnata allika usaldusväärsust või teabe õigsust juba tema valduses oleva teabe põhjal.

               5.Kui usaldusväärsust ei ole võimalik hinnata, hinnatakse teavet vastavalt lõike 1 punktile 4 ja lõike 2 punktile 4.

               ANDMESUBJEKTI ÕIGUSED

               Artikkel 9
               Õigus tutvuda andmetega

               1.Lepinguosalised tagavad, et andmesubjektil on mõistlike ajavahemike järel õigus saada teavet selle kohta, kas temaga seotud isikuandmeid töödeldakse käesoleva lepingu alusel, ning sellisel juhul tutvuda vähemalt järgmise teabega:

               a)kinnitus selle kohta, kas temaga seotud andmeid on töödeldud või mitte;

               b)teave vähemalt töötlemise eesmärkide, kasutatavate andmeliikide ning vajaduse korral vastuvõtjate või vastuvõtjate kategooriate kohta, kellele andmeid avaldatakse;

               c)õigus taotleda pädevalt asutuselt andmesubjekti käsitlevate isikuandmete parandamist või kustutamist ning isikuandmete töötlemise piiramist;

               d)õiguslik alus, mille kohaselt andmeid töödeldakse;

               e)kui võimalik, siis isikuandmete säilitamise kavandatav ajavahemik või kui see ei ole võimalik, sellise ajavahemiku määramise kriteeriumid;

               f)arusaadaval kujul teave töödeldavate isikuandmete kohta ja kogu kättesaadav teave nende allikate kohta.

               2.Andmetega tutvumise õiguse kasutamise korral konsulteeritakse enne taotluse kohta lõpliku otsuse tegemist edastava lepinguosalisega mittesiduval alusel.

               3.Lepinguosalised võivad sätestada, et teabe andmine lõike 1 alusel tehtud taotlusele võidakse edasi lükata, sellest võidakse keeldutakse või seda piirata, juhul kui ja seniks, kuni selline edasilükkamine, keeldumine või piiramine on andmesubjekti põhiõigusi ja huve arvesse võttes vajalik ning mõistlik ja proportsionaalne meede, et:

               a)tagada, et kriminaaluurimist ja süüdistuste esitamist ei seata ohtu; või

               b)kaitsta kolmandate isikute õigusi ja vabadusi, või

               c)kaitsta riigi julgeolekut ja avalikku korda või ennetada kuritegevust.

               4.Lepinguosalised tagavad, et pädev asutus teavitab andmesubjekti kirjalikult igast andmetega tutvumisega seotud viivitusest, sellest keeldumisest või piiramisest ning selle põhjustest. Sellised põhjused võib jätta esitamata, juhul kui ja seniks, kui see kahjustaks lõike 3 kohase viivituse, keeldumise või piirangu eesmärki. Pädev asutus teavitab andmesubjekti võimalusest esitada kaebus vastavatele järelevalveasutustele ja nende vastavates õigusraamistikes ette nähtud muudest õiguskaitsevahenditest.

               Artikkel 10
               Õigus isikuandmeid parandada, kustutada ja piirata

               1.Lepinguosalised tagavad, et andmesubjektil on õigus nõuda pädevatelt asutustelt käesoleva lepingu alusel edastatud, andmesubjekti käsitlevate ebatäpsete isikuandmete parandamist. Töötlemise eesmärke arvesse võttes hõlmab see õigust lepingu alusel edastatud mittetäielikke isikuandmeid täiendada.

               2.Parandamine hõlmab selliste isikuandmete kustutamist, mida ei ole enam vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks neid töödeldakse.

               3.Lepinguosalised võivad ette näha pigem isikuandmete töötlemise piiramise kui nende kustutamise, nagu on osutatud lõikes 2, kui on piisavalt alust arvata, et kustutamine võib mõjutada andmesubjekti õigustatud huve.

               4.Pädevad asutused teavitavad üksteist lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt võetud meetmetest. Andmeid saanud pädev asutus parandab, kustutab või piirab selliste andmete töötlemist kooskõlas edastava pädeva asutuse võetud meetmetega.

               5.Lepinguosalised näevad ette, et taotluse saanud pädev asutus teavitab andmesubjekti põhjendamatu viivituseta ja igal juhul kolme kuu jooksul alates lõike 1 või 2 kohase taotluse saamisest kirjalikult, et andmesubjekti käsitlevaid andmeid on parandatud, kustutatud või piiratud.

               6.Lepinguosalised tagavad, et taotluse saanud pädev asutus teavitab andmesubjekti kirjalikult põhjendamatu viivituseta ja igal juhul kolme kuu jooksul alates taotluse saamisest igast keeldumisest isikuandmeid parandada, kustutada või töötlemist piirata, keeldumise põhjustest ning võimalusest esitada kaebus vastavatele järelevalveasutustele ja muudest õiguskaitsevahenditest, mis on ette nähtud nende vastavates õigusraamistikes.

               Artikkel 11
               Asjaomaste asutuste teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest

               1.Lepinguosalised tagavad, et lepingu alusel edastatud isikuandmeid mõjutava isikuandmetega seotud rikkumise korral teavitavad asjaomased pädevad asutused rikkumisest viivitamata üksteist ja oma järelevalveasutust ning võtavad meetmeid selle võimaliku kahjuliku mõju leevendamiseks.

               2.Teates tuleb vähemalt:

               a)kirjeldada isikuandmetega seotud rikkumise laadi ning nimetada võimaluse korral asjaomaste andmesubjektide kategooriad ja arv ning asjaomaste isikuandmekirjete liigid ja arv;

               b)kirjeldada isikuandmetega seotud rikkumise võimalikke tagajärgi;

               c)kirjeldada pädeva asutuse poolt võetud või kavandatud meetmeid isikuandmetega seotud rikkumise lahendamiseks, sealhulgas rikkumise võimaliku kahjuliku mõju leevendamiseks võetud meetmed.

               3.Kui kogu nõutavat teavet ei ole võimalik korraga esitada, võib selle esitada järk-järgult. Puuduv teave esitatakse põhjendamatu viivituseta.

               4.Lepinguosalised tagavad, et nende vastavad pädevad asutused dokumenteerivad kõik käesoleva lepingu alusel edastatud isikuandmeid mõjutavad isikuandmetega seotud rikkumised, sealhulgas rikkumise asjaolud, tagajärjed ja võetud parandusmeetmed, mis võimaldab nende vastaval järelevalveasutusel kontrollida vastavust kohaldatavatele õiguslikele nõuetele.

               Artikkel 12
               Andmesubjekti teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest

               1.Kui artiklis 11 osutatud isikuandmetega seotud rikkumine võib tõenäoliselt oluliselt kahjustada andmesubjekti õigusi ja vabadusi, näevad lepinguosalised ette, et nende vastavad pädevad asutused teavitavad andmesubjekti põhjendamatu viivituseta isikuandmetega seotud rikkumisest.

               2.Lõike 1 alusel andmesubjektile esitatavas teates kirjeldatakse võimaluse korral isikuandmetega seotud rikkumise laadi, soovitatakse meetmeid isikuandmetega seotud rikkumisest tulenevate võimalike negatiivsete tagajärgede leevendamiseks ning esitatakse kontaktpunkti nimi ja kontaktandmed, kust on võimalik saada lisateavet.

               3.Lõikes 1 osutatud andmesubjekti teavitamist ei nõuta, kui:

               a)rikkumisega seotud isikuandmete suhtes kohaldati asjakohaseid tehnilisi turvameetmeid, millega muudetakse andmed loetamatuks kõikidele juurdepääsuõiguseta isikutele;

               b)võetud on hilisemaid meetmeid, mis tagavad selle, et andmesubjekti õiguste ja vabaduste tõsine mõjutamine ei ole enam tõenäoline; või

               c)selline teavitamine nõuaks ülemääraseid jõupingutusi, eriti arvestades asjaga seotud juhtumite arvu. Sellisel juhul tehakse avalik teadaanne või võetakse muu sarnane meede, millega teavitatakse kõiki andmesubjekte võrdselt tulemuslikul viisil.

               4.Andmesubjekti teavitamist võib edasi lükata, piirata või ära jätta, kui selline teavitamine võib tõenäoliselt:

               a)takistada teenistuslikke või õiguslikke uurimisi, juurdlusi või menetlusi;

               b)piirata kuritegude ennetamist, avastamist, uurimist ja nende eest vastutusele võtmist või kriminaalkaristuste täitmisele pööramist, avalikku korda või riigi julgeolekut;

               c)mõjutada kolmandate isikute õigusi ja vabadusi,

               kui see on vajalik ning mõistlik ja proportsionaalne meede, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomase andmesubjekti õigustatud huve.

               Artikkel 13
               Isikuandmete säilitamine, läbivaatamine, parandamine ja kustutamine

               1.Lepinguosalised näevad ette asjakohased tähtajad, mis kehtestatakse käesoleva lepingu alusel saadud isikuandmete säilitamiseks või selliste andmete säilitamise vajaduse korrapäraseks läbivaatamiseks, nii et andmeid säilitatakse ainult nii kaua, kui see on vajalik nende edastamise eesmärgi saavutamiseks.

               2.Igal juhul vaadatakse edasise säilitamise vajadus läbi hiljemalt kolm aastat pärast isikuandmete edastamist ning kui isikuandmete edasise säilitamise kohta ei tehta põhjendatud ja dokumenteeritud otsust, kustutatakse need andmed kolme aasta pärast automaatselt.

               3.Kui pädeval asutusel on alust arvata, et tema poolt varem edastatud isikuandmed on väärad, ebatäpsed, aegunud või neid ei oleks tohtinud edastada, teatab ta sellest andmeid saavale pädevale asutusele, kes parandab või kustutab isikuandmed, ning teavitab sellest andmeid edastavat asutust.

               4.Kui pädeval asutusel on alust arvata, et tema poolt varem saadud isikuandmed on väärad, ebatäpsed, aegunud või neid ei oleks tohtinud edastada, teavitab ta sellest andmeid edastanud pädevat asutust, kes esitab oma seisukoha kõnealuses küsimuses. Kui andmeid edastanud pädev asutus järeldab, et isikuandmed on väärad, ebatäpsed, aegunud või neid ei oleks tohtinud edastada, teatab ta sellest andmeid saavale pädevale asutusele, kes parandab või kustutab isikuandmed, ning teavitab sellest andmeid edastavat asutust.

               Artikkel 14
               Logimine ja dokumenteerimine

               Lepinguosalised tagavad isikuandmete kogumise, muutmise, neile juurdepääsu, nende avalikustamise, sealhulgas edasisaatmise, ühendamise ja kustutamise kohta logide pidamise.

               Sellised logid või dokumendid tehakse asjaomasele järelevalveasutusele taotluse korral kättesaadavaks, et kontrollida andmetöötluse seaduslikkust, teostada siseseiret ning tagada nõuetekohane andmeterviklus ja -turve.‑

               Artikkel 15
               Andmete turvalisus

               Lepinguosalised tagavad tehniliste ja korralduslike meetmete rakendamise, et kaitsta käesoleva lepingu alusel vahetatavaid isikuandmeid.

               Seoses andmete automaattöötlusega tagavad lepinguosalised selliste meetmete rakendamise, mille eesmärk on:

               a)keelata kõrvaliste isikute juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusseadmetele (töövahenditele juurdepääsu kontroll);

               b)hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kõrvaldamine (andmekandjate kontroll);

               c)hoida ära isikuandmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine või kustutamine (säilitamise kontroll);

               d)hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamine andmesidevahendite abil isikute poolt, kellel puudub selleks luba (kasutajate kontroll);

               e)tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi volitatud kasutajatel oleks juurdepääs ainult nende juurdepääsuloaga hõlmatud andmetele (juurdepääsukontroll);

               f)tagada võimalus tõendada ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib edastada või on edastatud isikuandmeid andmesidevahendite abil (andmeedastuse kontroll);

               g)tagada võimalus tõendada ja kindlaks teha, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal ja kes isikuandmed sisestas (sisestamise kontroll);

               h)tagada, et on võimalik kontrollida ja välja selgitada, milline töötaja on millistele andmetele juurde pääsenud ja millal (juurdepääsulogi);

               i)hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate vedamise ajal (transpordi kontroll);

               j)tagada, et paigaldatud süsteeme on võimalik katkestuse korral kohe taastada (taastamine);

               k)tagada, et süsteem toimib veatult, et selle ilmnevatest toimimisvigadest teatatakse viivitamata (töökindlus) ja et säilitatavaid isikuandmeid ei ole võimalik süsteemi rikete abil moonutada (terviklus).

               Artikkel 16
               Järelevalveasutus

               1.Kumbki lepinguosaline tagab sõltumatu avaliku sektori asutuse olemasolu, mis vastutab andmekaitse eest (järelevalveasutus), et teostada järelevalvet üksikisikute eraelu puutumatust mõjutavate küsimuste üle, sealhulgas lepingu kontekstis asjakohaste siseriiklike eeskirjade üle, et kaitsta füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi seoses isikuandmete töötlemisega. Lepinguosalised teatavad üksteisele asutuse nime, mida mõlemad peavad käesoleva artikli tähenduses järelevalveasutuseks.

               2.Lepinguosalised tagavad, et järelevalveasutus tegutseb oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel täiesti sõltumatult. Järelevalveasutus tegutseb vabana välistest mõjutustest ning ei küsi ega võta vastu juhiseid. Järelevalveasutuse liikmetel on kindel ametiaeg, sealhulgas kaitsemeetmed meelevaldse ametist tagandamise vastu.

               3.Lepinguosalised tagavad, et kummalgi järelevalveasutusel on oma ülesannete tõhusaks täitmiseks ja volituste kasutamiseks vajalikud inim-, tehnilised ja rahalised ressursid, ruumid ja taristu.

               4.Lepinguosalised tagavad, et kummalgi järelevalveasutusel on tegelik uurimis- ja sekkumisõigus, et teostada järelevalvet tema järelevalve all olevate asutuste üle ja osaleda kohtumenetlustes.

               5.Lepinguosalised tagavad, et kummalgi järelevalveasutusel on õigus vaadata läbi üksikisikute kaebused nende isikuandmete kasutamise kohta tema järelevalve all olevate pädevate asutuste poolt.

               Artikkel 17
               Haldus- ja õiguskaitse

               Andmesubjektidel on õigus tõhusale haldus- ja õiguskaitsele käesolevas lepingus tunnustatud õiguste ja kaitsemeetmete rikkumise korral, mis tuleneb nende isikuandmete töötlemisest. Lepinguosalised teatavad teineteisele siseriiklikest õigusaktidest, mida kumbki neist peab käesoleva artikliga tagatud õigusi sätestavaks.

               III PEATÜKK – Vaidlused

               Artikkel 18
               Vaidluste lahendamine

               Kõik vaidlused, mis võivad tekkida seoses käesoleva lepingu tõlgendamise, kohaldamise või rakendamisega, ja sellega seotud küsimused annavad alust lepinguosaliste esindajate vahelisteks konsultatsioonideks ja läbirääkimisteks, et jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

               Artikkel 19
               Peatamisklausel

               1.Käesolevast lepingust tulenevate kohustuste olulise rikkumise või täitmata jätmise korral võib kumbki lepinguosaline käesoleva lepingu kohaldamise täielikult või osaliselt ajutiselt peatada, teatades sellest kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu teisele lepinguosalisele. Lepingu kohaldamise peatamisest ei teatata kirjalikult enne seda, kui lepinguosalised on mõistliku aja jooksul osalenud konsultatsioonidel ilma lahendust leidmata, ja lepingu kohaldamise peatamine jõustub kahekümnendal päeval pärast kirjaliku teate kättesaamist. Lepinguosaline, kes peatas lepingu kohaldamise, võib hakata lepingut uuesti kohaldama, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Lepingut hakatakse uuesti kohaldama kohe pärast asjaomase teate kättesaamist.

               2.Olenemata käesoleva lepingu kohaldamise peatamisest jätkatakse käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvate ja enne lepingu kohaldamise peatamist edastatud isikuandmete töötlemist käesoleva lepingu sätete kohaselt.

               Artikkel 20
               Lepingu lõpetamine

               1.Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult kolm kuud ette.

               2.Käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvate ja enne lepingu lõpetamist edastatud isikuandmete töötlemist jätkatakse käesoleva lepingu lõpetamise ajal kehtinud sätete kohaselt.

               3.Lepingu lõpetamise korral lepivad lepinguosalised kokku nende vahel juba edastatud teabe jätkuvas kasutamises ja säilitamises.

               XI PEATÜKK - Lõppsätted

               Artikkel 21
               Seos muude rahvusvaheliste õigusaktidega

               1.Käesolev leping ei piira ega mõjuta muul viisil teabevahetust käsitlevaid õigusnorme, mis on ette nähtud vastastikuse õigusabi lepingu, mis tahes muu koostöölepingu või -korra või toimivate õiguskaitsesuhete alusel, mis on sõlmitud teabe vahetamiseks Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu mis tahes liikmesriigi vahel.

               2.Käesolev leping täiendab Uus-Meremaa politsei ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti vahelist koostöösuhete loomist käsitlevat töökorda.

               Artikkel 22
               Rakenduslik halduskokkulepe

               Käesoleva lepingu rakendamiseks vajaliku lepinguosaliste vahelise koostöö üksikasjade kohta sõlmitakse Europoli ja Uus-Meremaa pädevate asutuste vahel Europoli määruse kohaselt rakenduslik halduskokkulepe.

               Artikkel 23
               Konfidentsiaalsust käsitlev halduskokkulepe

               ELi salastatud teabe vahetamist, kui see on käesoleva lepingu alusel vajalik, reguleeritakse Europoli ja Uus-Meremaa pädevate asutuste vahel sõlmitud konfidentsiaalsust käsitleva halduskokkuleppega.

               Artikkel 24
               Riiklik kontaktpunkt ja kontaktametnikud

               1.Uus-Meremaa määrab riikliku kontaktpunkti, mis tegutseb keskse kontaktpunktina Europoli ja Uus-Meremaa pädevate asutuste vahel. Riikliku kontaktpunkti konkreetsed ülesanded loetletakse artikli 22 lõike 1 kohases rakenduslikus halduskokkuleppes. Uus-Meremaa jaoks määratud riiklik kontaktpunkt on märgitud IV lisas.

               2.Europol ja Uus-Meremaa tõhustavad vastavalt käesolevas lepingus sätestatule omavahelist koostööd, lähetades Uus-Meremaale kontaktametniku(d). Europol võib lähetada Uus-Meremaale ühe või mitu kontaktametnik(k)u.

               Artikkel 25
               Kulud

               Lepinguosalised tagavad, et pädevad asutused kannavad ise käesoleva lepingu rakendamisel tekkivad kulud, kui käesolevas lepingus või halduskokkuleppes ei ole sätestatud teisiti.

               Artikkel 26
               Rakendamisest teatamine

               1.Kumbki lepinguosaline tagab, et tema pädevad asutused teevad üldsusele kättesaadavaks dokumendi, milles esitatakse arusaadaval kujul sätted, mis käsitlevad käesoleva lepingu alusel edastatud isikuandmete töötlemist, sealhulgas andmesubjektide õiguste kasutamiseks kättesaadavad vahendid. Kumbki lepinguosaline tagab, et selle dokumendi koopia edastatakse teisele lepinguosalisele.

               2.Kui seda ei ole veel tehtud, võtavad pädevad asutused vastu eeskirjad, milles täpsustatakse, kuidas tagatakse praktikas isikuandmete töötlemist käsitlevate sätete järgimine. Nende eeskirjade koopia edastatakse teisele lepinguosalisele ja vastavatele järelevalveasutustele.

               Artikkel 27
               Jõustumine ja kohaldamine

               1.Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma menetlustele.

               2.Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil saadakse viimane kirjalik teade, millega lepinguosalised on üksteisele diplomaatiliste kanalite kaudu teatanud, et lõikes 1 osutatud menetlused on lõpule viidud.

               3.Käesolevat lepingut hakatakse kohaldama esimesel päeval pärast kuupäeva, mil kõik järgmised tingimused on täidetud:

               a)artiklis 22 sätestatud rakenduslikku halduskokkulepet hakatakse kohaldama; ning

               b)lepinguosalised on teineteisele teatanud, et käesolevas lepingus sätestatud kohustused on täidetud, sealhulgas kohustused, mis on sätestatud artiklis 26, ning et teade on vastu võetud.

               4.Lepinguosalised teatavad diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult, et eespool nimetatud tingimused on täidetud.

               Artikkel 28
               Muudatused ja täiendused

               1.Käesolevat lepingut võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel igal ajal kirjalikult muuta, teatades sellest diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult. Muudatused jõustuvad artikli 27 lõigetes 1 ja 2 sätestatud õigusliku menetluse kohaselt.

               2.Käesoleva lepingu lisasid võib vajaduse korral ajakohastada diplomaatiliste nootide vahetamise teel. Sellised ajakohastamised jõustuvad artikli 27 lõigetes 1 ja 2 sätestatu kohaselt.

               3.Lepinguosalised alustavad konsultatsioone käesoleva lepingu või selle lisade muutmiseks kummagi lepinguosalise taotlusel.

               Artikkel 29
               Läbivaatamine ja hindamine

               1.Lepinguosalised vaatavad ühiselt läbi käesoleva lepingu rakendamise ühe aasta möödumisel selle jõustumisest ja seejärel korrapäraste ajavahemike järel ning lisaks sellele, kui üks lepinguosaline seda taotleb ja selle kohta tehakse ühine otsus.

               2.Lepinguosalised hindavad käesolevat lepingut ühiselt neli aastat pärast selle jõustumist.

               3.Lepinguosalised teevad eelnevalt otsuse käesoleva lepingu rakendamise läbivaatamise üksikasjade kohta ja teatavad üksteisele oma vastavate rühmade koosseisu. Rühmad koosnevad asjaomastest andmekaitse- ja õiguskaitseekspertidest. Kui kohaldatavatest õigusaktidest ei tulene teisiti, peavad kõik läbivaatamises osalejad austama arutelude konfidentsiaalsust ja neil peab olema asjakohane juurdepääsuluba. Uus-Meremaa ja Euroopa Liit tagavad läbivaatamise eesmärgil juurdepääsu asjaomastele dokumentidele, süsteemidele ja töötajatele.

               Artikkel 30
               Territoriaalne kohaldatavus

               1.Käesolevat lepingut kohaldatakse territooriumi suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, ning Uus-Meremaa territooriumi suhtes.

               2.Käesolevat lepingut kohaldatakse Taani või Iirimaa territooriumi suhtes üksnes juhul, kui Euroopa Liit teatab Uus-Meremaale kirjalikult, et Taani või Iirimaa on otsustanud end käesoleva lepinguga siduda.

               3.Kui Euroopa Liit teatab enne käesoleva lepingu kohaldamise algust Uus-Meremaale, et seda kohaldatakse Taani või Iirimaa territooriumi suhtes, kohaldatakse käesolevat lepingut selle liikmesriigi territooriumi suhtes samal päeval, kui käesolevat lepingut kohaldatakse teiste Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes.

               4.Kui Euroopa Liit teatab pärast käesoleva lepingu jõustumist Uus-Meremaale, et seda kohaldatakse Taani või Iirimaa territooriumi suhtes, kohaldatakse käesolevat lepingut sellise liikmesriigi territooriumi suhtes 30 päeva pärast teate saamist.

               Koostatud (koht), (kuupäev) kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Uus-Meremaa nimel
                     ELi nimel

               I lisa – Kuriteoliigid

               Artikli 2 punktis e määratletud kuriteod on järgmised:

               –terrorism,

               –organiseeritud kuritegevus,

               –ebaseaduslik uimastikaubandus,

               –rahapesu,

               –tuumamaterjali ja radioaktiivsete ainetega seotud kuritegevus,

               –rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine,

               –inimkaubandus,

               –mootorsõidukitega seotud kuritegevus,

               –mõrv, raske kehavigastuse tekitamine,

               –ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega,

               –inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine,

               –rassism ja ksenofoobia,

               –rööv ja vargus raskendavatel asjaoludel,

               –ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega, sealhulgas antiikesemed ja kunstiteosed,

               –kelmus ja pettus,

               –liidu finantshuvide vastu suunatud kuriteod,

               –siseteabe alusel kauplemine ja finantsturuga manipuleerimine,

               –väljapressimine ja raha väljapressimine,

               –piraatkaubandus ja piraatkoopiate valmistamine,

               –haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine,

               –raha ja maksevahendi võltsimine,

               –arvutikuriteod,

               –korruptsioon,

               –ebaseaduslik kauplemine relvade, laskemoona ja lõhkeainetega,

               –ebaseaduslik kauplemine ohustatud loomaliikidega,

               –ebaseaduslik kauplemine ohustatud taimeliikide ja -sortidega,

               –keskkonnakuriteod, sealhulgas laevade põhjustatud reostus,

               –ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega,

               –seksuaalne kuritarvitamine ja seksuaalne ärakasutamine, sealhulgas laste kuritarvitamist kujutav materjal ja laste ahvatlemine seksuaalsuhte eesmärgil,

               –genotsiid, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod.

               Käesolevas lisas osutatud kuriteoliike hindavad Uus-Meremaa pädevad asutused kooskõlas Uus-Meremaa õigusega.

               II lisa – Uus-Meremaa pädevad asutused ja nende pädevus

               Europol võib andmeid edastada järgmistele Uus-Meremaa pädevatele asutustele:

                        Asutus

                        Uus-Meremaa politsei (peamine pädev asutus)

                        Uus-Meremaa tolliteenistus

                        Uus-Meremaa immigratsiooniteenistus

               III lisa – Liidu asutuste loetelu

               ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonid ja operatsioonid, mis piirduvad õiguskaitsetegevusega

               Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)

               Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

               Euroopa Keskpank (EKP)

               Euroopa Prokuratuur (EPPO)

               Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust)

               Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

               IV lisa – Riiklik kontaktpunkt

               Uus-Meremaa riiklikuks kontaktpunktiks, mis toimib keskse kontaktpunktina Europoli ja Uus-Meremaa pädevate asutuste vahel, määratakse käesolevaga

               Uus-Meremaa politsei

               Uus-Meremaa on kohustatud Europoli teavitama, kui kontaktpunkt muutub.

                     (1)

                        Määrus (EL) 2016/794 – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK; ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.