Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0270

Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse seisukoha kehtestamise kohta energiaühenduse ministrite nõukogus (Sarajevo, 26. juuni 2009)  /* KOM/2009/0270 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 15.6.2009KOM(2009) 270 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse seisukoha kehtestamise kohta energiaühenduse ministrite nõukogus (Sarajevo, 26. juuni 2009)SELETUSKIRIEnergiaühenduse ministrite nõukogu kohtub 26. juunil 2009 Sarajevos (Bosnia ja Hertsegoviina). Et Euroopa Ühendus saaks osaleda asjakohaste küsimuste otsustamisel, on vaja kehtestada Euroopa Ühenduse seisukoht vastavalt asutamislepingu artiklile 300 ja kooskõlas nõukogu 29. mai 2006. aasta otsusega energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt.Käesolev nõukogu otsuse ettepanek hõlmab kõiki päevakorrapunkte, mille suhtes oodatakse ministrite nõukogu otsust. Teavitamise mõttes mainitakse allpool ka muid päevakorrapunkte.1. OTSUSTAMIST NÕUDVAD KÜSIMUSEDKomisjon väljendab Euroopa Ühenduse seisukohti, mis on määratletud kavandatava otsuse lisas, seoses järgmiste otsustamist nõudvate küsimustega.1.1. EelarveküsimusedKomisjon kiidab heaks direktori finantskohustuste täitmise 2008. aastal, lähtudes 31. detsembri 2008. aasta auditiaruandest, eelarvekomitee 2008. aasta auditiaruandest ja direktori aruandest eelarve täitmise kohta. Komisjon kiidab heaks energiaühenduse 2010–2011. aasta eelarve 3 250 000 euro piires 2010. aastaks ja 3 380 000 euro piires 2011. aastaks[1] tingimusel, et eelarvepädevad institutsioonid kiidavad vajalikud assigneeringud mõlema aasta puhul heaks.1.2. TööprogrammKomisjon kiidab heaks energiaühenduse tööprogrammi aastateks 2010–2011.1.3. Direktori volitusedKomisjon kiidab heaks energiaühenduse sekretariaadi direktori volituste pikendamise teiseks kolmeaastaseks ametiajaks.1.4. Taastuvate energiaallikate töörühmKomisjon kiidab heaks taastuvate energiaallikate töörühma loomise; töörühma tegevus keskendub hiljuti heakskiidetud direktiivi rakendamisele energiaühenduses.2. MUUD KÜSIMUSED2.1. Arutamisele mittekuuluvad punktidKomisjon kiidab heaks alalise kõrgetasemelise töörühma kahe eelneva kohtumise järeldused ja võtab arvesse järgmisi aruandeid:-  aruanne energiaühenduse tööprogrammi rakendamise kohta;-  2008. aasta auditiaruanne, eelarvekomitee 2008. aasta auditiaruanne ja direktori aruanne eelarve täitmise kohta;-  aruanne käimasolevate vaidluse lahendamise menetluste kohta.Komisjon kiidab heaks energiaühenduse ministrite nõukogu 2008. aasta juunis vastu võetud vaidluste lahendamise korra kohase nõuandekomitee koosseisu. Märgitakse, et Euroopa Ühendust esindab üks Euroopa Komisjoni ametnik ja nõuandekomitee võib anda ministrite nõukogule ainult mittesiduvaid arvamusi.2.2. Uute lepinguosaliste liitumineKomisjon esitab aruande Moldova, Ukraina ja Türgiga peetavate läbirääkimiste seisu kohta ning tervitab Gruusia taotlust[2].2.3. Lepingu rakendamineKomisjon võtab arvesse turuarengu aruannet [täiendatakse, kui aruanne on kättesaadav].2.4. Energiavarustuse kindlusKomisjon tervitab energiaühenduse energiavarustuse kindluse rühma esimese kohtumise tulemusi ja rõhutab vajadust siduda rühma tegevus tihedalt ELi gaasi koordineerimisrühma tegevusega. Komisjon näeks 2009. aasta suvel meeleldi arvamustevahetust seoses elektrivarustuse prognoositava olukorraga.2.5. Taastuvad energiaallikadKomisjon tervitab taastuvaid energiaallikaid käsitleva uue ELi direktiivi rakendamise uuringu alustamist energiaühenduse kontekstis ning kiidab heaks töörühma loomise selle töö jätkamiseks (vt punkt 1.4).2.6. EnergiatõhususKomisjon võtab arvesse energiatõhususe töörühma lõpparuannet ning toetab selles antud soovitusi seoses võimalusega rakendada energiaühenduses teatavaid ELi õigusakte, mis käsitlevad energiatõhusust. Asjakohaste dokumentide ettevalmistamiseks ja lepinguosaliste edasiseks abistamiseks riiklike energiatõhususe kavade koostamisel soovitab komisjon pikendada töörühma volitusi kuni 2010. aasta lõpuni. Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse seisukoha kehtestamise kohta energiaühenduse ministrite nõukogus (Sarajevo, 26. juuni 2009)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 300 lõike 2 teist lõiku,võttes arvesse nõukogu otsust energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt (2006/500/EÜ, 29. mai 2006), eriti selle artikleid 4 ja 5,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelPidades silmas energiaühenduse ministrite nõukogu kohtumist Sarajevos 26. juunil 2009, on ühenduse seisukoht asutamislepingu artikli 300 lõike 2 teise lõigu kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes sätestatud käesoleva otsuse lisas.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAEuroopa Ühenduse seisukoht-  Euroopa Ühendus kiidab heaks energiaühenduse sekretariaadi direktori 2008. aasta finantskohustuste täitmise.-  Euroopa Ühendus kiidab heaks energiaühenduse tööprogrammi aastateks 2010–2011.-  Euroopa Ühendus kiidab heaks energiaühenduse 2010–2011. aasta eelarve vastuvõtmise 3 250 000 euro piires 2010. aastaks ja 3 380 000 euro piires 2011. aastaks, mis vastab Euroopa Ühenduse toetusele summas maksimaalselt 3 188 250 eurot 2010. aastaks ja 3 315 780 eurot 2011. aastaks, tingimusel, et eelarvepädevad institutsioonid kiidavad vajalikud assigneeringud mõlema aasta puhul heaks.-  Euroopa Ühendus kiidab heaks energiaühenduse sekretariaadi direktori volituste pikendamise teiseks kolmeaastaseks ametiajaks.-  Euroopa Ühendus kiidab heaks taastuvate energiaallikate töörühma loomise kavandatavate volituste täitmiseks.[1] Energiaühenduse asutamislepingu artiklitega 74 ja 88 nähakse ette, et energiaühenduse ministrite nõukogu võtab Euroopa Komisjoni ettepaneku alusel vastu energiaühenduse kaheaastase eelarve. Sellesisuline komisjoni ettepanek võeti vastu [kuupäev].[2] [kuupäev] esitas komisjon nõukogule soovituse komisjoni volitamiseks avama läbirääkimised üksikasjade üle, mis on seotud Gruusia ühinemisega energiaühendusega.


                           EUROOPA
                           KOMISJON
                                                  Brüssel, 15.6.2015
                                                  COM(2015) 291 final
                                                  2015/0130 (NLE)
                                       Ettepanek:
                                  NÕUKOGU OTSUS
   terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (CETS nr 196) lisaprotokollile
                        Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                 SELETUSKIRI
   1.        ETTEPANEKU TAUST
   24. septembril 2014 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 2178(2014)
   välispäritoluga terroristide kohta vastavalt ÜRO põhikirja VII peatükile.
   2014. aasta oktoobris tegi nõukogu komisjonile ülesandeks uurida võimalusi, kuidas
   kõrvaldada võimalikud puudused terrorismi käsitlevas raamotsuses (nõukogu raamotsus
   2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta, mida on muudetud raamotsusega
   2008/919/JSK, edaspidi „terrorismi käsitlev raamotsus”), võttes eelkõige arvesse
   julgeolekunõukogu resolutsiooni 2178(2014)1. Pärast Riias toimunud justiits- ja siseküsimuste
   nõukogu kohtumist tehtud ühisavalduses leidsid ministrid, et oluline on kaaluda võimalikke
   seadusandlikke meetmeid, et kehtestada ühine arusaam terrorismikuritegudest
   julgeolekunõukogu resolutsiooni 2178(2014) valguses2. Euroopa Parlament rõhutas
   11. veebruari 2015. aasta resolutsioonis vajadust muuhulgas ühtlustada välispäritoluga
   terroristidega seotud õigusrikkumiste kriminaliseerimine ja vältida lünki süüdistuste
   esitamisel, ajakohastades terrorismi käsitlevat raamotsust3.
   21. jaanuaril 2015 asutas Euroopa Nõukogu ministrite komitee välispäritoluga terroristide ja
   seotud küsimuste komitee (COD-CTE). Terrorismiga tegeleva eksperdikomitee
   (CODEXTER) juhtimisel tehti välispäritoluga terroristide ja seotud küsimuste komiteele
   ülesandeks koostada terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (CETS nr 196)
   lisaprotokoll.
   Pärast seda, kui välispäritoluga terroristide ja seotud küsimuste komitees oli toimunud kolm
   aruteluvooru (23.–26. veebruaril 2015, 9.–12. märtsil 2015 ja 23.–26. märtsil 2015), arutas ka
   terrorismiga tegelev eksperdikomitee lisaprotokolli ja kiitis selle heaks 10. aprillil 2015 oma
   28. täiskogu istungil.
   Euroopa Nõukogu parlamentaarne assamblee esitas oma arvamuse lisaprotokolli kohta 20.–
   24. aprillil toimunud istungil. Ministrite komitee on lisaprotokolli 12. mail 2015 esialgselt
   heaks kiitnud, lõplik vastuvõtmine peaks toimuma 19. mail 2015. Hiljem avatakse
   lisaprotokoll allakirjutamiseks.
   2.        ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
   2.1       Lisaprotokolli eesmärk ja sisu
   Lisaprotokolli eesmärk on ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2178 teatavate aspektide
   (mis on peamiselt seotud välispäritoluga terroristide lahkumise ärahoidmise ja nende
   jälitamisega) kiire, koordineeritud ja tõhus rakendamine, mis aitaks kaasa ühisele arusaamale
   välispäritoluga terroristidega seotud kuritegudest ja nendele reageerimisele, hõlbustades
   laiemalt võttes selliste ettevalmistavate tegude uurimist, mis võivad viia terrorikuritegude
   toimepanemiseni, ja nende eest süüdistuse esitamist ning hõlbustades rahvusvahelist koostööd
   parema teabevahetuse kaudu.
   1
           Nõukogu 9.–10. oktoobri 2014. aasta istungi järeldused „Välisvõitlejad: Euroopa Ülemkogu 30. augusti
           2014. aasta järelduste järelmeetmed”, Brüssel, 13. oktoober 2014, dokument number 14160/14, punkt 3,
           kuues alapunkt.
   2
           29. ja 30. jaanuaril Riias toimunud justiits- ja siseküsimuste ministrite mitteametliku kohtumise järel
           tehtud ühisavaldus, järelduste viimane alapunkt.
   3
           Euroopa Parlamendi 11. veebruari 2015. aasta resolutsioon terrorismivastaste meetmete kohta
           (2015/2530(RSP)), punkt 26.
ET                                                         2                                                       ET
 ---pagebreak---    Seega kriminaliseeritakse lisaprotokolliga järgmised teod: terroristlikel eesmärkidel
   ühenduses või rühmas osalemine (artikkel 2), terrorismialase väljaõppe saamine (artikkel 3),
   terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimine või reisimise katse (artikkel 4), rahaliste
   vahendite eraldamine või kogumine sellise reisimise jaoks (artikkel 5) ning sellise reisimise
   korraldamine või hõlbustamine (artikkel 6). Lisaks on artikli 7 eesmärk teabevahetuse
   tõhustamine – sellega pannakse osalistele kohustus määrata kontaktpunkt kättesaadava teabe
   kiireks esitamiseks või teabenõuete töötlemiseks.
   Artiklit 2 loetakse oluliseks vahendiks nende isikute tegude tõhusal uurimisel ja nendele
   süüdistuse esitamisel, kes aitavad oma tegevusega kaasa terrorikuritegude toimepanemisele
   terroristlike rühmituste poolt. Artiklis 3 on sätestatud selliste ettevalmistavate tegude
   kriminaliseerimine, nagu näiteks terrorismialase väljaõppe saamine. Sellega täiendatakse
   konventsiooni CETS nr 196 artiklis 7 sätestatud kuriteokoosseisu, milleks on väljaõppe
   pakkumine. Samal ajal suurendavad artikli 3 sätted õiguskindlust ja muudavad tõhusamaks
   lisaprotokolli artiklid 4–6, kuna nendes on määratletud terrorismialase väljaõppe saamine,
   mida on kõnealustes artiklites nimetatud kui üht reisimise eesmärki. Lisaks on artiklite 4–6
   eesmärk üle võtta ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2178(2014) lõike 6 punktid a–c.
   Nende sätetega kriminaliseeritakse ka muud ettevalmistavad teod lisaks tegudele, mis on
   konventsioonis CETS nr 196 juba sätestatud (nt avalik üleskutse, väljaõpe ja terroristi
   värbamine).
   Artikli 7 sätetega, mis käsitlevad paremat teabevahetust ja kontaktpunkte, vastab lisaprotokoll
   julgeolekunõukogu resolutsiooni 2178(2014) lõikes 3 esitatud üleskutsele laiendada
   rahvusvahelist koostööd, täpsemalt hõlbustada isikute kolmandatesse riikidesse reisimise
   ärahoidmist ja uurimist, kui sellise reisimise eesmärk on terrorikuritegude toimepanemine või
   terrorismialases väljaõppes osalemine4.
   2.2       Kavandatava otsuse õiguslik alus
   Väljakujunenud on kohtupraktika, et liidu meetme õigusliku aluse valimisel tuleb tugineda
   objektiivsetele teguritele, mis alluvad kohtulikule kontrollile ning mille hulka kuuluvad
   meetme eesmärk ja sisu5. Kui liidu õigusakti kontrollimise käigus selgub, et see taotleb kahte
   eesmärki või et sellega reguleeritakse kahte valdkonda ning üks neist on määratletav peamise
   või ülekaalukana, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab meetmel olema üksainus
   õiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus6.
   Lisaprotokolli ülekaalukas eesmärk on kehtestada terrorismiga seotud kuritegude koosseisud,
   mis on liidu pädevuses vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikele 1.
   Lisaprotokollile allakirjutamise õiguslik alus peab seega hõlmama Euroopa Liidu toimimise
   lepingu artikli 83 lõiget 1.
   Täiendavat õiguslikku alust ei ole vaja. Eelkõige on artikli 7 (mis käsitleb tõhusamat
   teabevahetust kontaktpunktide määramise teel) eesmärk hõlbustada nende isikute avastamist
   ja uurimist, kes reisivad või üritavad reisida terroristlikel eesmärkidel, ning sellise reisimise
   ärahoidmist ja see säte aitab seega kaasa lisaprotokolli artikli 4 praktilisele kohaldamisele7.
   Artikkel 7 on seega täiendavat laadi.
   4
            Vt ka lisaprotokolli seletuskirja punkt 63.
   5
        Vt näiteks kohtuasi C-490/10 parlament vs. nõukogu, EU:C:2012:525, punkt 44 ja viidatud kohtupraktika.
   6
        Kohtuasi C-490/10, parlament vs. nõukogu, punkt 46.
   7
            Vt ka lisaprotokolli seletuskirja punktid 64–68.
ET                                                          3                                                  ET
 ---pagebreak---    2.3       Kavandatava otsuse vajalikkus
   Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liidu ainupädevusse
   kuulub „rahvusvahelise lepingu sõlmimine, ... kui selle sõlmimine võib mõjutada ühiseeskirju
   või muuta nende reguleerimisala.” Rahvusvaheline leping võib mõjutada ühiseeskirju või
   muuta nende reguleerimisala, kui lepingus käsitletav valdkond kattub liidu õigusaktide
   valdkonnaga või kui see on suures ulatuses reguleeritud liidu õigusega8. Lisaks, selleks et
   hinnata, kas valdkond on suures ulatuses reguleeritud liidu õigusega, tuleb arvesse võtta mitte
   ainult asjaomases valdkonnas praegu kehtivat liidu õigust, vaid ka selle edaspidist arengut
   niivõrd, kuivõrd seda on võimalik ette näha9.
   Liit on juba vastu võtnud meetmeid valdkonnas, mida lisaprotokollis käsitletakse, sealhulgas
   karistusõiguslikke sätteid ja paremat teabevahetust käsitleva sätte.
   ELi õiguslik raamistik, mis reguleerib terrorismiga seotud kuritegevust, on sätestatud
   terrorismi käsitlevas raamotsuses. Lisaprotokolliga laiendatakse kriminaliseeritavate tegude
   ulatust10 või kehtestatakse uusi kuriteokoosseise, mis on sarnased nendega, mis on juba
   raamotsuses sätestatud11.
   Asjakohased liidu õigusaktid, mis käsitlevad politseikoostööd, on:
   a) nõukogu raamotsus 2006/960/JSK, 18. detsember 2006, Euroopa Liidu liikmesriikide
   õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta12,
   b) nõukogu otsus 2008/615/JSK, 23. juuni 2008, piiriülese koostöö tõhustamise kohta,
   eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (Prümi otsus),13 ning
   c) nõukogu otsus 2005/671/JSK terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta14.
   Nende õigusaktidega on ühest küljest reguleeritud teabevahetus kriminaaluurimiste
   toimetamisel terrorismiga seotud asjades ja teisest küljest kontaktpunktide asutamine
   teabevahetuse eesmärgil. Europol toetab eriti politseikoostööd liikmesriikide vahel ning
   liikmesriikide ja valitud kolmandate riikide vahel, selleks et asjakohaselt reageerida
   välispäritoluga terroristidega seonduvale ohule.
   Lisaprotokolli sõlmimine võib seega mõjutada ühiseeskirju või muuta nende reguleerimisala.
   Peale selle, mis puudutab liidu õiguse ettenähtavat edasist arengut, siis pärast seda, kui
   nõukogu esitas üleskutse uurida võimalusi, kuidas kõrvaldada võimalikud puudused kehtivas
   õigusraamistikus, on praegu käimas arutelud raamotsuse võimaliku läbivaatamise üle,
   eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2178(2014) valguses.
   Nagu on teatavaks tehtud Euroopa julgeoleku tegevuskavas, algatab komisjon 2015. aastal
   mõjuhinnangu koostamise eesmärgiga ajakohastada terrorismi käsitlevat raamotsust
   2016. aastal, võttes arvesse terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni
   lisaprotokolli üle toimunud läbirääkimisi15.
   8
           Kohtuasi 22/70 komisjon vs. nõukogu [1971] EKL 263, nn ERTA kohtuasi.
   9
           Kohtuasi C-66/13 Green Network, EU:C:2014:2399, punktid 61–64 ja nendes viidatud kohtupraktika.
   10
           Lisaprotokolli artiklid 3–6.
   11
           Lisaprotokolli artikkel 2, millega kriminaliseeritakse terroristlikus rühmas osalemine, mis on sarnane
           terrorismi käsitleva raamotsuse artikliga 2.
   12
           ELT L 386, 29.12.2006, lk 89.
   13
           ELT L 210, 6.6.2008, lk 1.
   14
           ELT L 253, 29.9.2005, lk 22.
   15
           Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning
           Regioonide Komiteele – Euroopa julgeoleku tegevuskava, COM(2015) 185 final, 28. aprill 2015, ELTs
           veel avaldamata.
ET                                                        4                                                       ET
 ---pagebreak---    Kavandatav otsus on seega vajalik, kuna lisaprotokollile tuleb liidu nimel alla kirjutada.
   3.       TERRITORIAALNE KOHALDATAVUS
   Vastavalt Euroopa Liidu lepingu protokollile nr 22 on Euroopa Liidu poolt allakirjutatud ja
   seejärel sõlmitud lisaprotokoll siduv ja kohaldatav kõigi ELi liikmesriikide suhtes, välja
   arvatud Taani.
   Vastavalt Euroopa Liidu lepingu protokollile nr 21 on Euroopa Liidu poolt allakirjutatud ja
   seejärel sõlmitud lisaprotokoll Ühendkuningriigi suhtes siduv ja seal kohaldatav ainult juhul,
   kui see liikmesriik teatab nõukogule oma soovist osaleda selle õigusakti vastuvõtmises ja
   kohaldamises.
ET                                               5                                                ET
 ---pagebreak---                                                              2015/0130 (NLE)
                                                 Ettepanek:
                                           NÕUKOGU OTSUS
    terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (CETS nr 196) lisaprotokollile
                             Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 83 lõiget 1 koostoimes
   artikli 218 lõikega 5,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:
   (1)      1. aprillil 2015 andis nõukogu komisjonile loa avada läbirääkimised terrorismi
            ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (CETS nr 196) lisaprotokolli üle.
   (2)      Lisaprotokolli eesmärk on hõlbustada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni
            2178(2014) (välispäritoluga terroristide kohta) rakendamist ja eelkõige sätestada
            kuritegudena teatavad selle resolutsiooni lõikes 6 nimetatud teod.
   (3)      Ühine arusaam välispäritoluga terroristidega seotud kuritegudest ja ettevalmistavatest
            kuritegudest, mis võivad viia terrorikuritegude toimepanemiseni, aitaks muuta
            tõhusamaks liidu ja rahvusvahelise tasandi kriminaalõiguse valdkonna õigusakte ning
            koostööd.
   (4)      Lisaprotokollile tuleks seetõttu Euroopa Liidu nimel alla kirjutada.
   (5)      [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud
            Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja
            Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3
            kohaselt on Ühendkuningriik teatanud soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmises
            ja kohaldamises.]
   (6)      VÕI [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli
            nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel
            rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli
            lõike 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see
            ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.]
   (7)      Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22
            (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse
            vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                                 Artikkel 1
   Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni
   (CETS nr 196) lisaprotokollile allakirjutamine, tingimusel et kõnealune protokoll sõlmitakse.
   Lisaprotokolli tekst, millele alla kirjutatakse, on lisatud käesolevale otsusele.
ET                                                    6                                                 ET
 ---pagebreak---                                             Artikkel 2
   Nõukogu peasekretariaat annab protokollile allakirjutamise täielikud volitused isiku(te)le,
   kelle on määranud protokolli üle läbirääkimisi pidav lepinguosaline, tingimusel et protokoll
   sõlmitakse.
                                            Artikkel 3
   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmisel.
   Brüssel,
                                               Nõukogu nimel
                                               eesistuja
ET                                               7                                              ET
 ---documentbreak---                            EUROOPA
                           KOMISJON
                                                  Brüssel, 15.6.2015
                                                  COM(2015) 291 final
                                                  ANNEX 1
                                         LISA
                              järgmise dokumendi juurde:
                                      Ettepanek:
                                  NÕUKOGU OTSUS
   terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (CETS nr 196) lisaprotokollile
                        Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                  LISA
                                     järgmise dokumendi juurde:
                                              Ettepanek:
                                         NÕUKOGU OTSUS
    terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (CETS nr 196) lisaprotokollile
                             Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta
     Terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (CETS nr 196) lisaprotokoll
   Euroopa Nõukogu liikmesriigid ja terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni
   (CETS nr 196) teised osalisriigid, kes on käesolevale protokollile alla kirjutanud,
   arvestades, et Euroopa Nõukogu eesmärk on saavutada oma liikmete suurem ühtsus;
   soovides veelgi tugevdada jõupingutusi terrorismi kõikide vormide ennetamiseks ja
   tõkestamiseks nii Euroopas kui ka kogu maailmas, austades samal ajal inimõigusi ja õigusriigi
   põhimõtet;
   meenutades inimõigusi ja põhivabadusi, mis on sätestatud eelkõige inimõiguste ja
   põhivabaduste kaitse konventsioonis (ETS nr 5) ja selle protokollides ning kodaniku- ja
   poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis;
   väljendades sügavat muret ohu üle, mida kujutavad endast isikud, kes reisivad välisriiki
   eesmärgiga panna toime terrorikuritegusid, nendele kaasa aidata või nendes osaleda või
   pakkuda või saada terrorismialast väljaõpet teise riigi territooriumil;
   võttes sellega seoses arvesse resolutsiooni 2178 (2014), mille ÜRO Julgeolekunõukogu võttis
   vastu oma 7272. koosolekul 24. septembril 2014, eelkõige selle lõikeid 4–6;
   leides, et on soovitav terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni teatavates
   aspektides täiendada,
   on kokku leppinud järgmises:
   Artikkel 1 – Eesmärk
   Käesoleva protokolli eesmärk on täiendada 16. mail 2005 Varssavis allakirjutamiseks avatud
   terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) sätteid
   seoses käesoleva protokolli artiklites 2–6 kirjeldatud tegude kriminaliseerimisega, tugevdades
   sel teel konventsiooniosaliste jõupingutusi, et nii riigisiseste meetmetega kui ka
   rahvusvahelise koostöö kaudu ennetada terrorismi ja selle negatiivset mõju inimõigustele,
ET                                                 2                                              ET
 ---pagebreak---    esmajoones õigusele elada, võttes arvesse konventsiooniosaliste vahel kohaldatavaid mitme-
   ja kahepoolseid lepinguid ning kokkuleppeid.
   Artikkel 2 – Terroristlikel eesmärkidel ühenduses või rühmas osalemine
   1.      Käesoleva protokolli tähenduses on „terroristlikel eesmärkidel ühenduses või rühmas
           osalemine” ühenduse või rühma tegevuses osalemine eesmärgiga panna toime üks
           või mitu terrorikuritegu või aidata kaasa ühe või mitme terrorikuriteo
           toimepanemisele ühenduse või rühma poolt.
   2.      Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane
           ja tahtlik terroristlikel eesmärkidel ühenduses või rühmas osalemine riigisiseses
           õiguses kuriteona.
   Artikkel 3 – Terrorismialase väljaõppe saamine
   1.      Käesoleva protokolli tähenduses on „terrorismialase väljaõppe saamine” teiselt
           isikult terrorikuriteo toimepanemiseks või sellele kaasaaitamiseks juhiste saamine,
           sealhulgas teadmiste või praktiliste oskuste omandamine, lõhkeainete, tuli- või
           muude relvade või mürgiste või ohtlike ainete valmistamise või kasutamise kohta või
           muude erimeetodite või tehniliste võtete kohta.
   2.      Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane
           ja tahtlik terrorismialase väljaõppe saamine riigisiseses õiguses kuriteona.
   Artikkel 4 – Terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimine
   1.      Käesoleva protokolli tähenduses on „terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimine”
           sellisesse riiki reisimine, mis ei ole reisija kodakondsusjärgne riik ega elukohariik,
           terrorikuriteo toimepanemiseks või sellele kaasaaitamiseks või selles osalemiseks või
           terrorismialase väljaõppe pakkumiseks või saamiseks.
   2.      Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada riigisiseses õiguses kuriteona
           lõikes 1 määratletud õigusvastane ja tahtlik terroristlikel eesmärkidel välisriiki
           reisimine tema territooriumilt või tema kodanike poolt. Seda tehes võib
           konventsiooniosaline kehtestada oma põhiseaduslike põhimõtetega ettenähtud või
           kooskõlas olevaid tingimusi.
   3.      Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada riigisiseses õiguses ja kooskõlas
           sellega käesolevas artiklis määratletud kuriteo katse kuriteona.
   Artikkel 5 – Terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise rahastamine
   1.      Käesoleva protokolli tähenduses on „terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise
           rahastamine” selliste rahaliste vahendite eraldamine või kogumine mis tahes viisil,
           otseselt või kaudselt, mis täielikult või osaliselt võimaldavad mis tahes isikul
           terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisida, nagu see on määratletud käesoleva
           protokolli artikli 4 lõikes 1, teadmisel, et neid vahendeid kasutatakse täielikult või
           osaliselt sel eesmärgil.
ET                                                3                                               ET
 ---pagebreak---    2.      Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane
           ja tahtlik terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise rahastamine riigisiseses
           õiguses kuriteona.
   Artikkel 6 – Terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise korraldamine või muul viisil
   hõlbustamine
   1.      Käesoleva protokolli tähenduses on „terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise
           korraldamine või muul viisil hõlbustamine” korraldav või hõlbustav tegu, millega
           abistatakse isikut, kes reisib välisriiki terroristlikel eesmärkidel, nagu see on
           määratletud käesoleva protokolli artikli 4 lõikes 1, ja mis tehakse teadmisel, et abi
           antakse terroristlikel eesmärkidel.
   2.      Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane
           ja tahtlik terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise korraldamine või muul viisil
           hõlbustamine riigisiseses õiguses kuriteona.
   Artikkel 7 – Teabevahetus
   1.      Ilma et see piiraks konventsiooni artikli 3 lõike 2 punkti a kohaldamist, ning
           kooskõlas riigisisese õiguse ja kehtivate rahvusvaheliste kohustustega võtab
           konventsiooniosaline meetmeid, et tugevdada konventsiooniosaliste vahel sellise
           kättesaadava asjakohase teabe õigeaegset vahetamist, mis käsitleb terroristlikel
           eesmärkidel välisriiki reisivaid isikuid, nagu see on määratletud artiklis 4. Sel
           eesmärgil määrab konventsiooniosaline kontaktpunkti, mis on kättesaadav 24 tundi
           ööpäevas, seitse päeva nädalas.
   2.      Konventsiooniosaline võib lõike 1 kohaselt määrata juba olemasoleva kontaktpunkti.
   3.      Konventsiooniosalise kontaktpunkt peab olema suuteline pidama kiiret sidet teise
           konventsiooniosalise kontaktpunktiga.
   Artikkel 8 – Tingimused ja kaitsemeetmed
   1.      Konventsiooniosaline järgib käesoleva protokolli rakendamisel, sealhulgas artiklites
           2–6 määratletud tegude kriminaliseerimisel ja oma karistusseaduse kohaldamisel
           Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ning kodaniku- ja
           poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis kehtestatud kohustusi, mis käsitlevad
           inimõigusi,       esmajoones       õigust      liikumisvabadusele,     sõnavabadusele,
           ühinemisvabadusele ja usuvabadusele, kui nimetatud konventsioon ja pakt tema
           suhtes kehtivad, ning muid rahvusvahelisel õigusel põhinevaid kohustusi.
   2.      Käesoleva protokolli artiklites 2–6 määratletud tegude kriminaliseerimisel ja oma
           karistusseaduse kohaldamisel tuleb lisaks järgida proportsionaalsuse põhimõtet,
           pidades silmas seaduslikke eesmärke ja nende vajalikkust demokraatlikus
           ühiskonnas, ning välistada igasugune omavoli ning ebavõrdne ja rassistlik
           kohtlemine.
ET                                                4                                                ET
 ---pagebreak---    Artikkel 9 – Seos käesoleva protokolli ja konventsiooni vahel
   Käesolevas protokollis kasutatud sõnu ja väljendeid tõlgendatakse konventsiooni tähenduses.
   Konventsiooniosaliste vahel kohaldatakse kõiki konventsiooni sätteid vastavalt, välja arvatud
   artikkel 9.
   Artikkel 10 – Allakirjutamine ja jõustumine
   1.       Käesolev protokoll on avatud allakirjutamiseks konventsioonile allakirjutanud
            konventsiooniosalistele. Protokoll tuleb ratifitseerida või heaks kiita. Allakirjutanu ei
            või käesolevat protokolli ratifitseerida ega heaks kiita, kui ta ei ole eelnevalt
            ratifitseerinud või heaks kiitnud konventsiooni või ei tee seda samaaegselt.
            Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Nõukogu
            peasekretärile.
   2.       Käesolev protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu
            möödumisele kuuenda ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmisest,
            kusjuures ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hoiule andnud riikide hulgas peab
            olema vähemalt neli Euroopa Nõukogu liikmesriiki.
   3.       Allakirjutanud riigi puhul, kes annab oma ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja
            hiljem hoiule, jõustub käesolev protokoll selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuue
            kuu möödumisele ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmise päevast.
   Artikkel 11 – Protokolliga ühinemine
   1.       Käesoleva protokolli jõustumise järel võib riik, kes on ühinenud konventsiooniga,
            ühineda ka käesoleva protokolliga või teha seda samaaegselt.
   2.       Protokolliga lõike 1 kohaselt ühineva riigi suhtes jõustub protokoll selle kuu esimesel
            päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele ühinemiskirja hoiuleandmisest Euroopa
            Nõukogu peasekretärile.
   Artikkel 12 – Territoriaalne kohaldamine
   1.       Riik või Euroopa Liit võib käesolevale protokollile alla kirjutades või selle
            ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes täpsustada territooriumi
            või territooriumid, millele protokolli kohaldatakse.
   2.       Konventsiooniosaline võib hiljem Euroopa Nõukogu peasekretärile saadetava
            deklaratsiooniga laiendada käesoleva protokolli kohaldamist muule deklaratsioonis
            nimetatud territooriumile. Sellise territooriumi suhtes jõustub protokoll selle kuu
            esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele deklaratsiooni laekumisest
            peasekretärile.
   3.       Eelmise kahe lõike kohaselt tehtud deklaratsiooni võib selles nimetatud territooriumi
            suhtes tagasi võtta, teavitades sellest Euroopa Nõukogu peasekretäri. Tagasivõtmine
            jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele päevast, mil
            peasekretär teate kätte sai.
ET                                                  5                                                 ET
 ---pagebreak---    Artikkel 13 – Denonsseerimine
   1.       Konventsiooniosaline võib käesoleva protokolli igal ajal denonsseerida Euroopa
            Nõukogu peasekretärile saadetava kirjaliku teatega.
   2.       Denonsseerimine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu
            möödumisele päevast, mil Euroopa Nõukogu peasekretär teate kätte sai.
   3.       Konventsiooni denonsseerimine hõlmab automaatselt ka käesoleva protokolli
            denonsseerimist.
   Artikkel 14 – Teavitamine
   Euroopa Nõukogu peasekretär teeb Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, Euroopa Liidule,
   käesoleva protokolli väljatöötamises osalenud mitteliikmesriikidele ning protokolliga
   ühinenud või ühinema kutsutud riikidele teatavaks iga:
   a.        allakirjutamise;
   b.        ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmise;
   c.        protokolli artiklite 10 ja 11 kohase jõustumise kuupäeva;
   d.        protokolliga seotud muu akti, deklaratsiooni, teate või teadaande.
   Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.
   Koostatud 19. mail 2015. aastal Brüsselis inglise ja prantsuse keeles ühes eksemplaris;
   mõlemad tekstid on autentsed ja antakse hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Euroopa Nõukogu
   peasekretär edastab tõestatud koopiad kõigile Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, Euroopa
   Liidule, protokolli väljatöötamises osalenud mitteliikmesriikidele ning protokolliga ühinema
   kutsutud riikidele.
ET                                                 6                                            ET


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.10.2016
            COM(2016) 630 final
            2016/0307(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Horvaatia Vabariigi ühinemisel laienes ka Euroopa Liidu tolliliit. Sellest tulenevalt oli Euroopa Liit Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade (GATT 1994 artikli XXIV lõige 6) alusel kohustatud alustama läbirääkimisi WTO liikmetega, kellel on läbirääkimisõigus Horvaatia loendite suhtes, et leppida kokku kompenseeriva kohanduse suuruses. Selline kohandamine on vajalik juhul, kui ELi-välise tollitariifirežiimi vastuvõtmise tulemusena ületavad tariifid taseme, millega liituv riik on ennast WTOs sidunud.

               15. juulil 2013 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi GATT 1994 artikli XXIV lõike 6 alusel. Komisjon pidas läbirääkimisi nende WTO liikmesriikidega, kellel on läbirääkimisõigused erikontsessioonide tühistamiseks olukorras, kus Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemisel tuleb asjaomase riigi suhtes kehtiv loend tühistada.

               Brasiilia Liitvabariigiga peetud läbirääkimiste tulemusena koostati kirjavahetuse vormis lepingu projekt (edaspidi „leping“), mis parafeeriti 12. juulil 2016 Genfis. Käesolevas ettepanekus palutakse nõukogul võtta vastu otsus Brasiilia Liitvabariigiga kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta. Samal ajal esitatakse eraldi ettepanek lepingule alla kirjutamiseks.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanek on kooskõlas ELi tavaga ELi varasemate laienemiste puhul.

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtetega

                  Ettepanek põhineb ELi taval, mis on kooskõlas ELi välistegevusega ning tööstus- ja põllumajanduspoliitikaga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v rahvusvaheliste lepingute sõlmimise puhul.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek tehakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti e kohaselt liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Horvaatia kontsessioonide tühistamine avaldab mõju Brasiilia Liitvabariigile. Sellega seotud kompenseerivad kohandused ei lähe kaugemale Brasiilia õigustest. Ettepanek on kooskõlas proportsionaalse kohtlemise põhimõttega.

               •Vahendi valik

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a ettenähtud nõukogu otsus, millega antakse luba sõlmida leping.

               3.KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Läbirääkimiste sisu ja edenemise küsimustes on nõukoguga (kaubanduspoliitika komiteega) korrapäraselt konsulteeritud. Euroopa Parlamenti (rahvusvahelise kaubanduse komisjoni) on teavitatud.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Vt finantsselgitus.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad

                  Käesolevas ettepanekus palutakse nõukogul võtta vastu otsus Brasiilia Liitvabariigiga kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta. Koos sellega esitatakse nõukogule eraldi ettepanek lepingule allakirjutamise kohta.

               Lepingu tulemused on järgmised.

               Lisada 4 766 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Liiki Gallus domesticus kuuluvate kodulindude rümba tükid, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207.14.10, 0207.14.50 ja 0207.14.70), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %.

               Lisada 610 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Kalkuni tükid, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207.27.10, 0207.27.20 ja 0207.27.80), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %.

               Lisada 36 000 tonni erga omnes ELi tariifikvoodile „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 98 eurot/tonn.

               Lisada 78 000 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 98 eurot/tonn.

               Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodi „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10) 78 000 tonnise koguse suhtes kohaldab EL hoolimata seotud kvoodijärgsest tariifist (98 eurot/tonn) järgmist:

               –esimese kuue aasta jooksul, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 11 eurot/tonn, ning

               –seitsmendal aastal, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 54 eurot/tonn.

               Vastavalt ühise turukorralduse ühtse määruse (määrus (EL) nr 1308/2013) artikli 187 punktile a võtab komisjon vastu rakendusmäärused asjaomaste kvootide laiendamiseks ja haldamiseks.

               Need rakendusmeetmed koostatakse samal ajal käesoleva ettepanekuga.

               2016/0307 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)15. juulil 2013 andis nõukogu komisjonile loa alustada Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus läbirääkimisi teatavate Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) teiste liikmetega 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „GATT 1994“) artikli XXIV lõike 6 alusel.

               (2)Komisjon pidas läbirääkimisi vastavalt nõukogus vastu võetud läbirääkimissuunistele.

               (3)Kõnealused läbirääkimised on lõpule viidud ja 12. juulil 2016 parafeerisid Euroopa Liit ja Brasiilia Liitvabariik kirjavahetuse vormis lepingu, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus.

               (4)Kooskõlas nõukogu otsusega [...]
                  1
                kirjutati kõnealune leping Euroopa Liidu nimel alla [kuupäev], eeldusel et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (5)See leping tuleks heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, on Euroopa Liidu nimel heaks kiidetud.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja määrab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama lepinguga ettenähtud teate.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval. Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        KUUPÄEV:

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:

                        Peatükk 12 – tollimaksud ja muud maksud

                        2.

                        PEALKIRI:

                        ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) sõlmimise kohta

                        3.

                        ÕIGUSLIK ALUS:

                        Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artiklid 207 ja 218.

                        4.

                        EESMÄRGID:

                        Sõlmida kirjavahetuse vormis leping Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahel.

                        5.

                        FINANTSMÕJU

                        JOOKSEV EELARVEAASTA (2016)
                           (miljonites eurodes)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA (2017)

                        (miljonites eurodes)

                         EELARVEAASTA 2018

                        (miljonites eurodes)

                        5.0.

                        KULUD

                        —
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TOETUSED/SEKKUMISED)

                        —
                              RIIGIASUTUSED

                        —
                              MUUD

                           —

                           —

                           —

                        5.1.

                        TULUD

                        —
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        —
                              RIIGISISESED

                           4,4

                           4,4

                           4,4

                        2016

                        2017

                        2018

                        5.0.1.

                        KAVANDATUD KULUD

                        5.1.1.

                        KAVANDATUD TULUD

                        4,4

                        4,4

                        4,4

                        5.2.

                        ARVUTAMISMEETOD: kogused korrutatuna kvoodijärgse tollimaksumääraga

                        6.0.

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        EI

                        6.1.

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        EI

                        6.2.

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                        EI

                        6.3.

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        EI

                        MÄRKUSED:

                     (1)
                  ELT […], […], lk […].

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.10.2016
            COM(2016) 630 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            ettepanek: nõukogu otsus
            Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) sõlmimise kohta

               KIRJAVAHETUSE VORMIS LEPING

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahel, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus

               A. Euroopa Liidu kiri

               Lugupeetud hr / pr

               Pärast läbirääkimisi vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses Horvaatia Vabariigi loendi muutmisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, teen järgmise ettepaneku:

               Euroopa Liit lisab oma EL 28 tolliterritooriumi loendisse EL 27 loendis sisalduvad kontsessioonid koos järgmiste muudatustega.

               Lisada 4 766 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Liiki Gallus domesticus kuuluvate kodulindude rümba tükid, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207.14.10, 0207.14.50 ja 0207.14.70), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %.

               Lisada 610 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Kalkuni tükid, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207.27.10, 0207.27.20 ja 0207.27.80), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %.

               Lisada 36 000 tonni erga omnes ELi tariifikvoodile „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 98 eurot/tonn.

               Lisada 78 000 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 98 eurot/tonn.

               Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodi „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10) 78 000 tonnise koguse suhtes kohaldab EL hoolimata seotud kvoodijärgsest tariifist (98 eurot/tonn) järgmist:

               –esimese kuue aasta jooksul, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 11 eurot/tonn, ning

               –seitsmendal aastal, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 54 eurot/tonn.

               Lepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Brasiilia Liitvabariik üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14 päeva pärast viimase teatise kättesaamise kuupäeva.

               Oleksin tänulik, kui kinnitate, et Teie valitsus on eespool nimetatuga nõus. Mul on au teha ettepanek, et kui annate oma kinnituse, moodustavad käesolev kiri ja Teie kinnitus (üheskoos) Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.

               Lugupidamisega

               Euroopa Liidu nimel

               B. Brasiilia Liitvabariigi kiri

               Lugupeetud hr / pr

               Mul on au teatada, et sain kätte Teie [kuupäev] kirja, mille sisu on järgmine:

               „Pärast läbirääkimisi vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses Horvaatia Vabariigi loendi muutmisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, teen järgmise ettepaneku:

               Euroopa Liit lisab oma EL 28 tolliterritooriumi loendisse EL 27 loendis sisalduvad kontsessioonid koos järgmiste muudatustega.

               Lisada 4 766 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Liiki Gallus domesticus kuuluvate kodulindude rümba tükid, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207.14.10, 0207.14.50 ja 0207.14.70), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %.

               Lisada 610 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Kalkuni tükid, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207.27.10, 0207.27.20 ja 0207.27.80), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %.

               Lisada 36 000 tonni erga omnes ELi tariifikvoodile „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 98 eurot/tonn.

               Lisada 78 000 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 98 eurot/tonn.

               Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodi „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10) 78 000 tonnise koguse suhtes kohaldab EL hoolimata seotud kvoodijärgsest tariifist (98 eurot/tonn) järgmist:

               –esimese kuue aasta jooksul, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 11 eurot/tonn, ning

               –seitsmendal aastal, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 54 eurot/tonn.

               Lepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Brasiilia Liitvabariik üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14 päeva pärast viimase teatise kättesaamise kuupäeva.

               Oleksin tänulik, kui kinnitate, et Teie valitsus on eespool nimetatuga nõus. Mul on au teha ettepanek, et kui annate oma kinnituse, moodustavad käesolev kiri ja Teie kinnitus (üheskoos) Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.

               Lugupidamisega

               Brasiilia Liitvabariigi nimel


|

52011PC0392

/* KOM/2011/0392 lõplik - 2011/0173 (NLE) */  Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS millega muudetakse 27. juuli 2009. aasta otsusega 2009/618/EÜ (millega lõpetatakse AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 kohane nõupidamine Guinea Vabariigiga) kehtestatud asjakohaseid meetmeid ning tunnistatakse kõnealune otsus kehtetuks

	SELETUSKIRIVõttes arvesse, et 23. detsembril 2008 Guinea Vabariigis toimunud sõjaväeline riigipööre ning sõjaväehunta asutatud Demokraatia ja Arengu Kaitse Rahvusliku Komitee (edaspidi „CNDD”) võimuletulek kapten Moussa Dadis Camara juhtimisel oli AKV–EÜ partnerluslepingu artiklis 9 sätestatud põhimõtete eriti raske ja ilmne rikkumine, otsustas Euroopa Liit 16. märtsil 2009 alustada Guinea Vabariigiga kõnealuse lepingu artikli 96 kohaseid nõupidamisi.19. märtsi 2009. aasta kirjas kutsuti võimuloleva sõjaväehunta ja üleminekuvalitsuse esindajaid nõupidamisele Euroopa Liiduga; nõupidamine toimus 29. aprillil 2009 Brüsselis.Koosolekul esitas Guinea delegatsioon tegevuskava, mis käsitles põhiseadusliku korra juurde tagasipöördumist ning demokraatliku valitsuse moodustamist vabade ja läbipaistvate parlamendi- ja presidendivalimiste kaudu.Selle protsessi toetamiseks kehtestas Euroopa Liit 27. juulil 2009 nõukogu otsusega 2009/618/EÜ järgmised asjakohased meetmed, mis on kooskõlas Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punktiga c:„1. Euroopa Liit jätkab erakorraliste ja humanitaarmeetmete ning selliste meetmete rahastamist, mis on seotud vahetu abiga elanikkonnale, üleminekupoliitikaga ja kriisist väljumisega. Siinkohal tuleb märkida, et parlamendi- ja presidendivalimiste ettevalmistamise toetamiseks on võimalik leida uusi vahendeid, eelkõige 10. EAFi B-assigneeringute kasutuselevõtu näol. Abi võidakse osutada valimiste vaatlemise korraldamiseks, kui Guinea ametiasutustelt saadakse õigeaegselt sellesisuline kutse.2. Üheksanda ja varasemate EAFide raames elluviidavate programmide ja projektide suhtes võetud kaitsemeetmed lõpetatakse niipea, kui on moodustatud riiklik üleminekunõukogu, kelle volitustes, ülesannetes ja koosseisus on Guinea üleminekuprotsessis osalejad konsensuse alusel kokku leppinud. Siia alla ei kuulu üldkasutatavate hoonete taastamist ja detsentraliseerimist toetavad projektid.3. Üheksanda ja varasemate EAFide raames rakendatavate programmide ja projektide suhtes võetud kaitsemeetmed lõpetatakse täielikult niipea, kui on avaldatud valijate nimekirjad ja määrus, milles määratakse kindlaks valimiskuupäevad ja valimiskampaania ametlik alguskuupäev.4. Euroopa Liit saab toetada Rahvusvahelise Valuutafondi (edaspidi „IMF”) programmi jätkamist ja suurtes võlgades olevate vaeste riikide võlakoormuse kergendamist kaheksa miljoni euroga, kattes 10. EAFi B-assigneeringutest sellised võlgnevused Euroopa Investeerimispangale (EIP), mis on tekkinud EAFi vahenditest eraldatud laenude tagasimaksmise hilinemisest. Need vahendid saab võtta kasutusele pärast seda, kui on ametlikult lõpetatud kandidaatide registreerimine presidendivalimiste nimekirja ning saadud kinnitus selle kohta, et CNDD esimees, selle liikmed ega üleminekuvalitsuse peaminister valimistel ei kandideeri.5. Pärast parlamendi- ja presidendivalimisi ning valituks osutunud isikute tegelikku tööleasumist rahvusassamblees kirjutatakse alla Guinea koostööstrateegia ja riiklik näidisprogramm, mis hõlmab hinnanguliselt 237 miljoni euro suurust summat. 10. EAFi vahearuande koostamisel analüüsitakse rakendamistulemusi ja võidakse otsustada ümber hinnata Guineale eraldatud assigneeringute suurus. Vahearuande järeldused on planeeritud esitada 2010. aastal.”27. juuli 2009. aasta otsustega nähti ette, et Euroopa Liit jälgib olukorda Guineas 24 kuu jooksul. Üleminekuprotsessi toetamiseks ja kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 8 jätkati sel perioodil Guinea valitsusega süvendatud dialoogi, mis hõlmas poliitika, kohtusüsteemi ja majanduse juhtstruktuure.Otsusega 2009/618/EÜ nähti ette ka üleminekuprotsessi korrapärane hindamine, mis toetub perioodiliste järelevalvemissioonide järeldustele, ja anti Euroopa Liidule õigus muuta asjakohaseid meetmeid, lähtudes tegevuskavas, eelkõige selle jaos „Inimõigused, õigusriik ja valitsemistavad” võetud kohustuste täitmisest.Pärast ELi nõukogu otsuse 2009/618/EÜ vastuvõtmist on Guinea teinud kõnealuse tegevuskava elluviimisel märkimisväärseid edusamme. Volinik Piebalgse 7. aprilli, 31. mai ja 10. septembri 2010. aasta kirjades teavitati Guinead, et ELi arvates on kolm esimest vahe-eesmärki saavutatud. Seega lõpetati kõik üheksanda ja varasemate EAFide raames ettenähtud meetmed. Kõnealused edusammud võimaldasid käivitada IMFi programmi jätkamise raames menetluse Guinea võlgnevuste vähendamiseks seoses EAFi laenudega, mida haldab Euroopa Investeerimispank, ning võlakoormuse vähendamiseks suure võlakoormusega vaeste riikide algatuse raames.Pärast otsuse 2009/618/EÜ vastuvõtmist on Euroopa Liit korraldanud Conakrysse kaks järelevalvemissiooni. Esimene järelevalvemissioon toimus 2010. aasta märtsis ning selle käigus täheldati teatavaid tegevuskavaga seotud edusamme. Eelkõige leiti, et esimene vahe-eesmärk on saavutatud ning teine osaliselt saavutatud. Euroopa Liidu välisteenistuse teine järelevalvemissioon toimus 3.–4. märtsil 2011 Guinea poliitilise olukorra soodsa arengu kontekstis, mil pärast riigi iseseisvuse saavutamist toimunud esimeste avatud ja konkurentsile rajatud presidendivalimiste tulemusena astus 21. detsembril 2010 ametisse seaduslik president ning nimetati ametisse uus valitsus. Valimised oli oluline etapp üleminekul demokraatlikule õiguspärasusele. Viimatinimetatud järelevalvemissiooni eesmärk oli kontrollida tegevuskava sobivust uues poliitilises olukorras. Saavutamata on veel viimane vahe-eesmärk – vabade ja läbipaistvate valimiste korraldamine ning valitud saadikute ametisse nimetamine. See on praegu Guinea puhul 10. EAFi koostööstrateegia ja riikliku näidisprogrammi allkirjastamise eeltingimus.Missiooni käigus täheldati inimõiguste, õigusriigi ja riigijuhtimisega seotud valdkondades järgmisi edusamme:-  tagasipöördumine põhiseadusliku korra juurde on hästi edenenud – ametisse on astunud vabade ja läbipaistvate presidendivalimiste käigus valitud president ja ametisse on nimetatud tsiviilvalitsus;-  inimõiguste kaitse valdkonnas on toimunud mõned olulised edasiminekud: vabastatud on isikud, kes vahistati presidendivalimiste teise vooruga kaasnenud vägivallapuhangute ajal; ebaseaduslikud vanglad on suletud või sulgemisel; sõjalised teetõkked on likvideeritud;-  hea valitsemistava tagamiseks finantsvaldkonnas on võetud meetmeid riigi rahanduse saneerimiseks ning muud meetmed on väljatöötamisel;-  2011. aasta alguses alustati julgeolekusektori reformimist, näiteks korraldas Guinea julgeolekusektorit käsitleva riikliku seminari, mis toimus Conakrys 28.–31. märtsil.Võttes arvesse järelevalvemissiooni esitatud järeldusi ja soovitusi, teeb komisjon koos Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga nõukogule ettepaneku võtta vastu lisatud otsus, mille eesmärk on vaadata läbi asjakohased tingimuslikud meetmed:– esiteks peab Guinea enne programmdokumentide allkirjastamist ja fondide kasutamist rahvastiku vahetuks abistamiseks (põhilised sotsiaalteenused) esitama pädevate ametiasutuste koostatud ja kinnitatud üksikasjaliku ajakava (esialgsed kuupäevad ja etapid) parlamendivalimiste läbiviimiseks enne 2011. aasta lõppu ning– teiseks ei tehta 10. EAFiga seotud rahastamisotsuseid ülejäänud programmide/projektide kohta ega alustata nende tegelikku rakendamist enne, kui on toimunud vabad ja läbipaistvad parlamendivalimised.Tehakse ettepanek teavitada Guinea ametivõime käesolevast läbivaatamisest ja edastada neile lisas esitatud kiri, mis on adresseeritud president Alpha Condé'le ja peaminister Mohamed Saïd Fofanale.2011/0173 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSmillega muudetakse 27. juuli 2009. aasta otsusega 2009/618/EÜ (millega lõpetatakse AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 kohane nõupidamine Guinea Vabariigiga) kehtestatud asjakohaseid meetmeid ning tunnistatakse kõnealune otsus kehtetuksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse AKV-EÜ partnerluslepingut, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000[1] ning mida muudeti Ouagadougous 23. juunil 2010,[2] eriti selle artiklit 96,võttes arvesse sisekokkulepet AKV-EÜ koostöölepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta,[3] eriti selle artiklit 3,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Guinea Vabariik on teinud edusamme 27. juuli 2009. aasta otsuse (millega lõpetatakse Cotonou lepingu artikli 96 kohane nõupidamine Guinea Vabariigiga ja sätestatakse tingimused asjakohaste meetmete tühistamiseks)[4] lisas võetud kohustuste täitmisel.(2) Guinea Vabariik on teinud edusamme üleminekuprotsessis põhiseadusliku korra taastamiseks ning demokraatliku korra kehtestamiseks, eelkõige on vabade ja läbipaistvate valimiste tulemusel ametisse astunud uus president ja nimetatud ametisse tsiviilvalitsus.(3) Presidendivalimiste korraldamise ja uue presidendi ametisse astumisega on otsuses 2009/618/EÜ sätestatud viimane vahe-eesmärk osaliselt täidetud.(4) Neljanda ehk viimase vahe-eesmärgi täitmist, mis tähendaks üleminekuetapi lõppu, ei ole võimalik saavutada 27. juuliks 2011, mis on otsuse 2009/618/EÜ kehtivuse lõpptähtaeg.(5) Seepärast, võttes arvesse põhiseadusliku korra taastamisel täheldatud edasiminekut, tuleks asjakohaseid meetmeid ajakohastada, et võtta arvesse tehtud edusamme, ning võtta vastu käesolev otsus ja tunnistada kehtetuks otsus 2009/618/EÜ,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punktiga c ettenähtud asjakohased meetmed, mis on sätestatud otsuses 2009/618/EÜ, asendatakse uute meetmetega, mis on täpsustatud lisas esitatud kirjas.Artikkel 2Tunnistatakse kehtetuks 27. juuli 2009. aasta otsus 2009/618/EÜ, millega lõpetatakse AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 kohane nõupidamine Guinea Vabariigiga.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Otsus jääb jõusse 12 kuuks. Vajaduse korral vaadatakse otsus läbi pärast 6 kuu möödumist, lähtudes Euroopa Liidu järelevalvemissiooni järeldustest.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAKirja kavandAustatud härra presidentLugupeetud härra peaministerEuroopa Liit tunnustab Guinea Vabariigi edusamme põhiseadusliku korra taastamisel, eelkõige seoses rahumeelselt lõppenud 2010. aasta presidendivalimiste ning seadusliku presidendi ja tsiviilvalitsuse ametisse asumisega. Lõppenud presidendivalimised olid pärast Guinea iseseisvuse saavutamist esimesed tõeliselt avatud ja konkurentsile rajatud valimised, mis tähistavad olulise etapi lõppu tagasipöördumisel demokraatliku õiguspärasuse juurde.Teie ees on nüüd tõsine ülesanne – tagada riigis stabiilsus ja majanduskasv – ning te olete asunud seda ülesannet täitma, võttes vastu ambitsioonika reformikava. Mõistes Guinea ees seisvaid majanduslikke ja sotsiaalseid raskusi ning soovides toetada Guinead selles olulises poliitilises üleminekuetapis, otsustas Euroopa Liidu nõukogu vaadata läbi tingimused, mis on seotud Euroopa Liidu ja Guinea Vabariigi vahelise koostöö taastamise viimase etapiga, st 10. Euroopa Arengufondile (EAF) esitatava koostööstrateegia ja riikliku näidisprogrammi allkirjastamisega. Nimetatud dokumendid hõlmavad koostööd Guineaga kuni 2013. aastani.Sellest otsusest lähtuvalt võib Euroopa Liit allkirjastada koostööstrateegia ja riikliku näidisprogrammi Guinea Vabariigiga kohe, kui need dokumendid on koostatud ja Guinea ametivõimud on esitanud Euroopa Liidule ametliku teatise koos pädevate ametiasutuste koostatud ja kinnitatud üksikasjaliku ajakavaga, märkides ära kuupäeva ja juhised parlamendivalimiste korraldamiseks enne 2011. aasta lõppu.Elanikkonna vahetu abistamisega seotud rahalisi vahendeid, mis on ettenähtud põhiliste sotsiaalteenuste osutamiseks, on võimalik kasutada kohe pärast koostööstrateegia ja riikliku näidisprogrammi allkirjastamist. Kõnealuste dokumentide kohaste muude kavade ja programmide tehniline juhendamine võib samuti jätkuda, kuid rahalisi vahendeid saab kasutada alles pärast vabasid ja läbipaistvaid parlamendivalimisi.Euroopa Liit on arvamusel, et kuigi presidendivalimistel on demokraatiale üleminekul tähtis roll, on üleminekuperioodi lõpetamisel ja täieliku demokraatliku raamistiku loomisel otsustava tähtsusega parlamendivalimiste korraldamine ja demokraatlikult valitud uue rahvusassamblee moodustamine. Euroopa Liit on veendunud, et kooskõlas ametiasutuste kinnitusega toimuvad parlamendivalimised hiljemalt 2011. aasta viimases kvartalis, ning EL on valmis valimiste korraldamist rahaliselt toetama (kavandatav summa: 5 miljonit eurot).Euroopa Liit võtab kohustuse jätkata vastavalt Cotonou lepingu artiklile 8 Guinea valitsusega korrapärast poliitilist dialoogi kõnealuse lepingu oluliste tingimuste osas, eelkõige seoses inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete, rahvusliku leppimise saavutamise, karistamatuse lõpetamise, poliitika, kohtusüsteemi ja majanduse juhtstruktuuride reformide ning julgeolekusektori ümberkorraldamisega.Guinea Vabariigi valitsus võib loota Euroopa Liidu toetusele ja abile oma ambitsioonika tegevuskava elluviimisel, et saavutada taas jätkusuutlik majanduskasv ja tagada rahvastiku heaolu.LugupidamisegaBrüssel,Euroopa Liidu nimelLISA: KOHUSTUSTE LOETELUGuinea võetud kohustused | ELi võetud kohustused |1. Pädevate ametiasutuste koostatud ja kinnitatud üksikasjalik ajakava (kuupäevad ning eelnevad sammud/ ettevalmistavad toimingud) parlamendivalimiste läbiviimiseks enne 2011. aasta lõppu | 1.1. 10. EAFi koostööstrateegia ja riikliku näidisprogrammi allkirjastamine kohe pärast programmitöö lõppu 1.2 Koostööstrateegia ja riikliku näidisprogrammi kohaste kavade ja programmide tehniline juhendamine 1.3 Rahvastiku vahetuks abistamiseks ettenähtud rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemine |2. Vabade ja läbipaistvate parlamendivalimiste korraldamine | 2.1 10. EAFi ülejäänud kavade ja programmide rahastamise ja tegeliku rakendamise otsused |[1] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.[2] ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.[3] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376, muudetud ELT-ga L 247, 9.9.2006, lk 48.[4] ELT L 214, 19.8.2009, lk 34.