               EUROOPA KOMISJON
            Strasbourg, 5.7.2016
            COM(2016) 443 final
            2016/0205(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Vastavalt nõukogu läbirääkimisjuhistele on Euroopa Komisjon pidanud läbirääkimisi laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) sõlmimise üle, et luua kaasaegsed ja privilegeeritud majandussuhted Kanadaga. Kanada on Euroopa Liidu strateegiline partner, kellega meid seob ühistel väärtustel ja huvidel põhinev ajalugu ning kellega me soovime konkretiseerida positiivse, tulevikku suunatud suhte. See omakorda peaks looma uusi võimalusi Euroopa Liidu ja Kanada vaheliseks kaubanduseks ja investeeringuteks, seda ennekõike tänu kaupade ja teenuste paremale turulepääsule ning ettevõtjatele kehtivate kauplemiseeskirjade täiustamisele.

               Sel eesmärgil on EL ja Kanada sõlminud ambitsioonika lepingu, mis avab uued võimalused kaubavahetuseks ja investeeringuteks ettevõtjatele nii siin- kui ka sealpool Atlandi ookeani. Mõlemad osapooled on nimetatud lepingus rõhutanud ka ametivõimude poolt kindlaks määratud selgete ja läbipaistvate õigusnormide raamides toimuva majandustegevuse olulisust ning seda, et nad peavad õigust avalikes huvides reguleerida üheks käesoleva lepingu peamistest aluspõhimõtetest.

               Lisatud ettepanek nõukogu otsuse kohta on õiguslik vahend laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) sõlmimiseks
                  ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahel.

               CETA läbirääkimised lõpetati ja leping parafeeriti pealäbirääkijate tasandil 1. augustil 2014. President Barroso, eesistuja Van Rompuy ja peaminister Harper tegid ühisavalduse CETA läbirääkimiste lõppemise kohta 26. septembril 2014 toimunud ELi-Kanada tippkohtumisel ning selle järel samal päeval avalikustati lepingu tekst. CETA õiguslikult läbivaadatud tekst avaldati 29. veebruaril 2016 ja see on leitav järgmisel veebiaadressil:

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/september/tradoc_152806.pdf

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               ELi ja Kanada vahel on pikaajalised kaubandus- ja majanduskoostöösuhted, mis põhinevad 1976. aasta kaubandus- ja majanduskoostöö raamlepingul, 1996. aasta ühisel tegevuskaval ja 1998. aasta ELi-Kanada kaubandusalgatusel. Lisaks on EL ja Kanada sõlminud mitu kahepoolset valdkondlikku kokkulepet, eelkõige 1996. aasta leping teadus- ja tehnikakoostöö kohta, 1998. aasta kokkulepe vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta, 1998. aasta veterinaarkokkulepe, 1999. aasta konkurentsileping, 2003. aasta kokkulepe veinide ja piiritusjookidega kauplemise kohta, 2009. aasta leping tsiviillennundusohutuse kohta ja 2009. aasta üldine lennutranspordileping.

               Nimetatud kokkulepped jäävad kehtima, välja arvatud

               1989. aasta alkohoolsete jookide kokkulepe ning 2003. aasta veinide ja piiritusjookide kokkulepe, mis inkorporeeritakse lisaga 30-B muudetud kujul CETAsse ja muudetakse selle osaks.

               1998. aasta vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kokkuleppe kehtivusaeg lõpeb CETA jõustumise kuupäevast.

               EL ja Kanada tunnustavad saavutusi, milleni on jõutud Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel 17. detsembril 1998. aastal Ottawas sõlmitud kokkuleppe (milles käsitletakse elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid (veterinaarkokkulepe)) raames, ning kinnitavad oma kavatsust jätkata sellealast tööd CETA raames. 1998. aasta veterinaarkokkulepe asendatakse CETA jõustumise kuupäeval CETAga.

               Allpool loetletud kahepoolsed lepped kaotavad kehtivuse ning need asendatakse CETAga. Nimetatud lepete kehtivusaeg lõpeb CETA kohaldamise alguskuupäeval.

               Horvaatia Vabariigi valitsuse ja Kanada valitsuse vaheline leping investeeringute soodustamise ja kaitse kohta, Ottawa, 3. veebruar 1997.

               Tšehhi Vabariigi ja Kanada vaheline leping investeeringute soodustamise ja kaitse kohta, Praha, 6. mai 2009.

               Ungari Vabariigi valitsuse ja Kanada valitsuse vaheline leping investeeringute soodustamise ja vastastikuse kaitse kohta, Ottawa, 3. oktoober 1991.

               Läti Vabariigi valitsuse ja Kanada valitsuse vaheline leping investeeringute soodustamise ja kaitse kohta, Riia, 5. mai 2009.

               Nootide vahetuse vormis leping Kanada valitsuse ja Malta Vabariigi valitsuse vahel, milles käsitletakse välisinvesteeringute kindlustamist, Valletta, 24. mai 1982.

               Poola Vabariigi valitsuse ja Kanada valitsuse vaheline leping investeeringute soodustamise ja vastastikuse kaitse kohta, Varssavi, 6. aprill 2009.

               Rumeenia valitsuse ja Kanada valitsuse vaheline leping investeeringute soodustamise ja vastastikuse kaitse kohta, Bukarest, 8. mai 2009.

               Slovaki Vabariigi ja Kanada valitsuse vaheline leping investeeringute soodustamise ja kaitse kohta, Bratislava, 20. juuli 2010.

               •Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega

               CETA on täielikus kooskõlas liidu poliitikavaldkondadega, sealhulgas nendega, mis mõjutavad rahvusvahelist kaubandust. Sellega seoses ei nõrgenda CETA ELi õigusaktide nõudeid ega muuda neid. Samuti ei muuda, alanda ega tühista see ELi õigusnorme mitte üheski reguleeritud valdkonnas. Kõik Kanadast imporditav peab vastama ELi eeskirjadele ja nõuetele (näiteks tehnilised eeskirjad ja tootestandardid, sanitaar- või fütosanitaareeskirjad, määrused toidu ja toiduohutuse kohta, tervisekaitse- ja ohutusstandardid, eeskirjad GMOde kohta, keskkonnakaitse, tarbijakaitse jne).

                  Samuti sisaldab CETA peatükke kaubanduse ja säästva arengu, kaubanduse ja tööhõive ning kaubanduse ja keskkonna kohta, mis seovad seda ELi üldiste eesmärkidega säästva arengu vallas ning erieesmärkidega tööhõive, keskkonna ja kliimamuutuste alal.

               Lisaks sellele kaitseb EL sarnaselt kõigi oma muude kaubanduslepingutega ka CETAga täiel määral avalikke teenuseid. Kui ELi liimesriigid seda soovivad, võivad nad rakendada teatavatele teenustele riiklikku monopoli. CETA ei sunni ega ärgita valitsusi erastama või dereguleerima avalikke teenuseid, nagu veevarustus, tervishoid, sotsiaalteenused või haridus. ELi liikmesriikidel on ka tulevikus jätkuvalt võimalus otsustada selle üle, millised teenused jäävad avalikuks ja universaalseks, ning neid soovi korral subsideerida. Lisaks ei piira CETA mitte mingil moel ELi liikmesriikide valitsuste õigust tühistada tulevikus mis tahes hetkel mis tahes ühepoolne otsus, mille nad võivad olla teinud mainitud sektorite erastamiseks.

               CETAga on tagatud, et täies ulatuses säilib valitsuste õigus riiklikku poliitikat reguleerida. Lisaks vajavad kõik CETA ühiskomitee otsused mõlema lepinguosalise heakskiitu ning seega kohaldatakse neile asjakohaseid ELi eeskirju ja menetlusi.

               CETA õigusalase koostöö foorum tegutseb vabatahtliku koostöömehhanismina, mille raames reguleerivad asutused vahetavad kogemusi ja asjakohast teavet ning mis aitab kindlaks teha valdkondi, kus reguleerivad asutused võiksid teha koostööd. See ei saa kehtivaid eeskirju muuta või uusi õigusakte välja töötada. Õigusalase koostöö foorum ainult abistab reguleerivaid asutusi ja seadusandjaid ning teeb neile ettepanekuid. Foorum ei piira mitte mingil viisil ELi liikmesriikide või liidu tasandi reguleerivate asutuste otsustuspädevust.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  CETAl on samad eesmärgid ja üldjoontes sama sisu nagu vabakaubanduslepingul Singapuriga. Seega on liidu pädevus mõlemal juhul sama. Pidades silmas seoses Singapuriga vabakaubanduslepingu sõlmimiseks vajaliku liidu pädevuse ulatuse ja olemusega väljendatud kahtlusi esitas komisjon 2015. aasta juulis Euroopa Kohtule ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 11 alusel taotluse arvamuse saamiseks (kohtuasi A–2/15). Komisjon on väljendanud kohtuasjas A–2/15 seisukohta, et liidul on Singapuriga vabakaubanduslepingu sõlmimiseks ainupädevus ja teise võimalusena, et tal on vähemalt jagatud pädevus neis valdkondades, milles liidul ei ole ainupädevust. Ent mitmed liikmesriigid on väljendanud teistsugust arvamust.  Seda arvestades on komisjon otsustanud teha ettepaneku sõlmida CETA segalepinguna. Siiski ei mõjuta see komisjoni poolt kohtuasjas A–2/15 väljendatud seisukohti.  Pärast seda, kui Euroopa Kohus on andnud oma arvamuse kohtuasjas A–2/15, tuleb teha asjakohased järeldused

               •Subsidiaarsus (jagatud pädevuse korral)

               Ühine kaubanduspoliitika kuulub ELi toimimise lepingu artikli 3 kohaselt liidu ainupädevusse. Komisjon on seisukohal, et muud küsimused, mis ei kuulu käesoleva lepinguga kaetud ühise kaubanduspoliitika valdkonda, kuuluvad ELi ainupädevusse.

               •Proportsionaalsus

               Ettepanek on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia visiooniga ning panustab liidu kaubandus- ja arengueesmärkide saavutamisse.

               •Vahendi valik

               Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v, milles nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste lepingute kohta võtab vastu nõukogu. Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD

               •Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Enne Kanadaga peetud läbirääkimiste alustamist otsustasid EL ja Kanada 2007. aastal viia ühiselt läbi uuringu süvendatud majanduspartnerluse kulude ja kasu analüüsiks ja hindamiseks. Seoses nimetatud ühisuuringuga
                  1
                viisid Euroopa Komisjon ja Kanada läbi kaks konsultatsiooni sidusrühmadega. Euroopa Komisjon korraldas 2008. aasta veebruaris-märtsis veebipõhise kodanikuühiskonnaga konsulteerimise, kasutades küsimustikku, mis hõlmas ELi-Kanada kaubandus- ja investeerimissidemete erinevaid aspekte. 2008. aasta märtsis-aprillis saatis Kanada samalaadse küsimustiku laiali oma siseriikliku juhtkomitee liikmetele.

               Suur osa vastajatest väljendas seisukohta, et kuigi ELi ja Kanada vahel on kindlal alusel seisvad kaubandus-ja investeerimissidemed, on takistusi veel palju ning seega on ka palju võimalusi kahepoolsete suhete parandamiseks.

               ELi vastajate üldine seisukoht oli, et tõhustatud majanduskoostöö Kanada ja ELi vahel on soovitav.

               Selgus, et eriti pakiliseks peeti vajadust kaotada kõrged tollitariifid ja kulukad mittetariifsed kaubandustõkked ning et tungivalt sooviti tihedamat õigusalast koostööd.

               Lisaks kasutati CETA läbirääkimiste käigus jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu
                  2
                raames erinevaid konsultatsioonimeetodeid. Nende seas olid muuhulgas kodanikuühiskonna koosolekud, õpikoda sidusrühmade esindajatele ja projekti veebisait, millel asus arutelufoorum. Kodanikuühiskonna koosolekud toimusid Brüsselis ja Ottawas ning neil osalesid paljud erinevad huvigrupid ja liidud. Ottawas toimunud sidusrühmade õpikojas oli osalejaid kutseorganisatsioonidest ja tööstusühendustest, töötajate organisatsioonidest, avaliku ja erasektori ametiühingutest, keskkonnaorganisatsioonidest jne. Kasulikke märkusi jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu kohta esitasid ka mitmed ülikoolide ja uurimisinstituutide eksperdid.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Läbi viidi ELi-Kanada ühisuuring, mille juures olid abiks professor Walid Hejazi (Rotman Business School, Toronto ülikool) uuringu visandamise ja professor Joe Francois (Linzi ülikool) uuringu majandusliku modelleerimise osas.

               CETA jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu viis läbi välistöövõtja „Development Solutions“.

               •Mõju hindamine

               2008. aasta oktoobris avaldasid EL ja Kanada ühisuuringu teemal „ELi ja Kanada vahelise süvendatud majanduspartnerluse kulude ja kasu hindamine“. Uuringu avaldamise hetkel nähtus sellest, et kaubavahetuse ja teenuskaubanduse liberaliseerimine on kasulik nii ELi kui ka Kanada jaoks. Täielik aruanne on esitatud DG TRADE veebisaidil

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2008/october/tradoc_141032.pdf

               Lisaks on nõupidamise kestel koostatud jätkusuutlikkuse mõjuhinnangus esitatud põhjalik analüüs lepingust tuleneva kaubanduse liberaliseerimise võimaliku mõju kohta. Analüüsis vaetakse majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju Kanadas ja Euroopa Liidus kolmes peamises sektoris, kuueteistkümnes allsektoris ja seitsmes valdkondadevahelises küsimuses. Ka hinnatakse CETA võimalikku mõju USA-le, Mehhikole ning muudele riikidele ja territooriumidele (sealhulgas mitmele arengumaale), samuti ELi ülemeremaade ja -territooriumide hulka kuuluvatele Saint-Pierre'ile ja Miquelonile ning Gröönimaale. Volitused, vahearuanne ja lõpparuanne on kättesaadaval DG TRADE veebilehel:

                  http://ec.europa.eu/trade/policy/policy-making/analysis/sustainability-impact-assessments/assessments/#study-geo-14

               EL ja Kanada on sõlminud ambitsioonika lepingu, mis avab uued võimalused kaubavahetuseks ja investeeringuteks nii siin- kui ka sealpool Atlandi ookeani ning toetab töökohti Euroopas. CETAga kaotatakse tollimaksud ja juurdepääsupiirangud riigihankelepingutele, avatakse teenusteturud, tagatakse prognoositavad tingimused investoritele, aga lisaks kõigele sellele aitab leping vältida ELi uuenduste ja traditsiooniliste toodete ebaseaduslikku kopeerimist. Samuti sisaldab leping kõiki tagatisi selleks, et majanduslikule kasule ei peaks lõivu maksma põhiõigused, sotsiaalsed standardid, valitsuse reguleerimisõigus, keskkonnakaitse ega tarbijate tervis ja ohutus.

               •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

               CETA suhtes ei kohaldata õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi menetlusi. Siiski sisaldab leping teatud erisätteid VKEde kohta (näiteks VKEdest hagejate jaoks vähenevad sellega investeerimiskohtu süsteemi raames potentsiaalselt menetluskulud).

               •Põhiõigused

                  Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset liidus.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Lepingu mõju ELi eelarvele on kahetine.

                  Mõju TULUDELE: tollimakse jääb lepingu täielikul rakendamisel seitsme aasta pärast laekumata hinnanguliselt 311 miljoni euro eest, kuna 97,7 % ELi tollimaksudest kaotatakse lepingu jõustumisel ja seejärel lisaks 1 % järk-järgult 3, 5 või 7 aasta jooksul. Summa 311 miljonit eurot on 80 % ELi liikmesriikide poolt hinnanguliselt Kanada importtoodetelt saadavatest tollimaksudest, mis on arvutatud 2015. aasta andmete põhjal. Seejuures on arvesse võetud uut omavahendite otsust, millega vähendati liikmesriikidele jäävaid sissenõudmiskulusid 25 %-lt 20 %-le.

                  Mõju KULUDELE: CETA on esimene lepe, millega investeerimisvaidluste lahendamise süsteemi kaasatakse uus investeerimiskohtu süsteem. Sellega seoses on alates 2017. aastast (tingimusel et leping ratifitseeritakse) ette näha 0,5 miljoni euro suurust iga-aastast täiendavat kulu esimese astme kohtust ja apellatsioonikohtust koosneva alalise struktuuri rahastamiseks.

                  Teisalt hõlmab ettepanek haldusressursside kasutamist eelarverea XX 01 01 01 alt (Institutsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud), kuna hinnanguliselt määratakse lepingust tulenevaid ülesandeid täitma üks täistööajaga administraator. See on ära näidatud finantsselgituses ja toimub seal nimetatud tingimustel.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad ning järelevalve-, hindamis- ja aruandluskord

               Haldus-ja institutsionaalsete sätete peatükiga asutatakse CETA ühiskomitee, mis teeb alalist järelevalvet lepingu rakendamise, toimimise ja mõju üle. CETA ühiskomiteesse kuuluvad Euroopa Liidu ja Kanada esindajad, kes kohtuvad kord aastas või ühe lepinguosalise taotluse alusel ning kes jälgivad kõigi käesoleva lepingu alusel loodud erikomiteede ja muude asutuste tööd.

               Siinkohal tuleb rõhutada, et CETA ühiskomitee ei ole sõltumatu organ ning et selle otsused ja soovitused tehakse ainult ELi ja Kanada kokkuleppel. See ei piira mitte mingil viisil ELi liikmesriikide või liidu tasandi reguleerivate asutuste ega neid volitavate institutsioonide otsustuspädevust.

               EL ja Kanada võivad CETA ühiskomitee vahendusel otsustada lepingu lisasid muuta. Kui lepinguosalised muutmisotsuse heaks kiidavad, tuleb selle suhtes täita ja lõpule viia vastavad kohaldatavad siseriiklikud nõuded ja menetlused. Seega otsustab EL ühiskomitee konkreetse otsuse heakskiitmise üle ELi sisemenetluste kohaselt Euroopa Liidu lepingus sätestatud korras. Niisiis on CETA ühiskomiteel tegutsemisvõimalus ainult ELi institutsioonide poolt ELi-sisese õigusmenetluse kohaselt tehtud otsuse alusel.

               Ühiskomitee õigus teatud muudatuste vastuvõtmiseks on kõigi rahvusvaheliste lepete, sealhulgas ELi kaubanduslepingute ühine joon.

               Artiklis 30.2 sätestatud erimenetluse kohaselt ei saa CETA ühiskomitee otsusega muuta eriloetellu kantud lisasid, mille korral tuleb kohaldada täiemahulist muutmismenetlust. Kõnealune loetelu hõlmab järgmist: 8. peatükk „Investeeringud“, 9. peatükk „Piiriülene teenustekaubandus“, 10. peatükk „Füüsiliste isikute ajutiselt lepinguosalise territooriumile sisenemine ja seal viibimine ärilisel eesmärgil“ ja 13. peatükk „Finantsteenused“ (välja arvatud 10-A lisa „Euroopa Liidu liikmesriikide kontaktpunktide loetelu“).

               CETA ühiskomitee juurde luuakse järgmised erikomiteed:

               –kaubavahetuskomitee, mis tegeleb kaubavahetuse, tariifide, tehniliste kaubandustõkete, vastavushindamise tulemuste vastastikuse tunnustamise protokolli ja kaupadega seotud intellektuaalomandiõiguste küsimustega. Kaubavahetuskomitee juurde luuakse ka põllumajanduskomitee, veinide ja kangete alkohoolsete jookide komitee ning ravimitealane valdkondlik ühiskomitee, mis annavad oma tegevusest aru kaubavahetuskomiteele.

               –teenuste ja investeeringute komitee, mis tegeleb piiriülest teenustekaubandust, investeeringuid, ajutist importi, e-kaubandust ja teenustega seotud intellektuaalomandiõigusi käsitlevate küsimustega.

               –1998. aasta Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tollikoostöö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise lepingu alusel loodud ühine tollikoostöö komitee, mis tegeleb käesoleva lepingu alusel päritolureeglite, päritolumenetluste, tollimenetluste ja kaubanduse lihtsustamise, piiril võetavate meetmete ja tariifse sooduskohtlemise ajutise peatamise küsimustega;

               –ühine sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete korralduskomitee, mis tegeleb sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete küsimustega;

               –riigihankekomitee, mis tegeleb riigihangete küsimustega;

               –finantsteenuste komitee, mis tegeleb finantsteenuste küsimustega;

               –kaubanduse ja säästva arengu komitee, mis tegeleb säästva arengu küsimustega;

               –regulatiivse koostöö foorum, mis tegeleb regulatiivse koostöö küsimustega, ning

               –CETA geograafiliste tähiste komitee, mis tegeleb geograafiliste tähiste küsimustega.

               Juhul kui ükskõik millisel nimetatud erikomiteedest on CETA alusel otsustuspädevus, toimub nende ostuste vastuvõtmine samal moel nagu ühiskomitee otsuste puhul.

               •Rakendamine ELis

               Lepingu rakendamise tagamiseks on vaja võtta teatavaid meetmeid. Need kehtestatakse lepingu kohaldamise alguseks. Meetmeteks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 58 lõike 1 kohaselt vastuvõetav komisjoni rakendusmäärus, millega lepingu sätete kohaselt avatakse tariifikvoodid.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku erisätete üksikasjalik selgitus

               CETA on ulatuslik kaubandus- ja investeerimisleping, mis sisaldab sätteid võrdse kohtlemise ja kaupade turulepääsu, kaubanduse kaitsemeetmete, tehniliste kaubandustõkete, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete, tollimenetluste ja kaubanduse lihtsustamise, subsiidiumide, investeeringute, piiriülese teenustekaubanduse, füüsiliste isikute ajutiselt lepinguosalise territooriumile sisenemise ja seal ärilisel eesmärgil viibimise, kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise, siseriiklike õigusnormide, finantsteenuste, rahvusvaheliste mereveoteenuste, telekommunikatsiooniteenuste, e-kaubanduse, konkurentsipoliitika, riigiettevõtete, monopolide ja eri- või eesõiguse saanud ettevõtete, riigihangete, intellektuaalomandi, regulatiivse koostöö, kaubanduse ja säästva arengu, kaubanduse ja töö, kaubanduse ja keskkonna, kahepoolsete dialoogide ja koostöö, haldus- ja institutsionaalsete sätete, läbipaistvuse ning vaidluste lahendamise kohta.

               CETAga paranevad tunduvalt Euroopa äriühingute ärivõimalused Kanadas. CETA tulemusena saab Euroopa äriühingutele osaks parim kohtlemine, mida Kanada ühele oma kaubanduspartnerile kunagi on pakkunud, ja see loob Euroopa äriühingutele Kanada turul võrdsed konkurentsivõimalused.

               Turgude avamise kaudu peaks CETA toetama ELi majanduskasvu ja töökohti ning tooma Euroopa tarbijatele täiendavat kasu. See annab võimalused hoida hinnad all ja pakkuda tarbijatele laiemat valikut kvaliteettooteid. CETA ei muuta ELi standardeid. Toiduohutust, tooteohutust, tarbijakaitset, tervist, keskkonda, sotsiaalsfääri, tööd jne puudutavad standardid ei muutu. Kõik Kanadast imporditav peab vastama kõigile ELi toote-eeskirjadele ilma igasuguste eranditeta.

               Eelkõige on CETA-l järgmised eelised.

               Sääst tollimaksudelt

               CETA tähendab Euroopa tarbijatele ja äriühingutele käegakatsutavat kasu, kuna sellega kaotatakse või vähendatakse tollimakse määral, mis on ELi poolt kaubanduslepingutega saavutatutest üks suuremaid. See annab olulisi turuvõimalusi Euroopa äriühingutele, sealhulgas VKEdele. Oluline on, et enamik tollimaksudest kaotatakse kohe CETA jõustudes. Tollimaksude vähendamine ei tähenda ELi standardite alandamist või muutmist. Kanadast imporditav peab vastama ELi normidele.

               Uued võimalused teenuseosutajatele ning läbipaistvad ja tõhusad mehhanismid investeeringute kaitseks ja vaidluste lahendamiseks

               Julgelt võib öelda, et CETA on kõige kaugeleulatuvam kokkulepe, mille EL on senini teenuste ja investeeringute vallas sõlminud. Euroopa ettevõtted saavad uusi võimalusi osutada Kanadas spetsialiseeritud mereveoteenuseid, nagu süvendustööd, tühjade konteinerite teisaldamine ja teatud kaupade vedu. Samuti annab tasakaalustatud ja tõhus vaidluste lahendamise süsteem Euroopa ettevõtetele uusi eeliseid Kanadas oma investeeringuprojektidele heakskiidu saamisel, investeeringute kaitsmisel ja oma õiguste kaitsel ebaõiglase kohtlemise korral. Kõigis teenustesektorites, nagu keskkonna-, telekommunikatsiooni- ja finantsteenused, on tagatud turulepääs nii föderaalsel kui ka esmakordselt provintsi tasandil. Nagu kõigi oma kaubanduslepingutega, nii ka CETAga kaitseb EL avalikke teenuseid. Ka siin peavad Kanada investorid ja teenuseosutajad alluma kohaldatavatele ELi õigusaktidele.

               Investeeringute kaitse ja investeeringuvaidluste lahendamine

               CETA hõlmab kõiki uuendusi, mis tulenevad ELi investeeringute ja vaidluste lahendamise suhtes kohaldatavast uuest lähenemisviisist, ning vastab seega sidusrühmade ootustele seoses õiglasema, läbipaistvama ja institutsionaliseeritud süsteemiga investeeringuvaidluste lahendamiseks. Leping toob nimetatud valdkonda olulisi uuendusi ja tagab investoritele kõrgetasemelise kaitse, säilitades samal ajal täies mahus valitsuste õiguse reguleerida ja täita õigustatud eesmärke sellistes avalikku huvi pakkuvates poliitikavaldkondades nagu tervise-, ohutus- ja keskkonnakaitse. CETA esindab hoopis teistsugust lähenemisviisi investeeringute kaitsele ja investeeringuvaidluste lahendamisele kui see, mida rakendatakse enamikus maailmas olemasolevatest kahepoolsetest investeerimislepingutest. Sellega kaotatakse ebamäärasused, mis tegid eelmise süsteemi kuritarvitustele või ületõlgendamisele haavatavaks, ja luuakse sõltumatu investeerimiskohtu süsteem, mis koosneb alalisest kohtust ja apellatsioonikohtust ning viib vaidluste lahendamise menetlusi läbi läbipaistvalt ja erapooletult.

               Kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine

               Leping loob raamistiku selleks, et hõlbustada kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist reguleeritud kutsealadel, nagu arhitektid, raamatupidajad ja insenerid. ELi ja Kanada asjakohastel kutseorganisatsioonidel on seeläbi raamistik, millega nähakse ette tingimused vastava kutseala vastastikuse tunnustamise kokkulepete üle läbirääkimiste pidamiseks. Seejärel peavad EL ja Kanada neile oma kinnituse ja nõusoleku andma.

               Ettevõtete töötajate ja muu personali hõlbustatud liikumine ELi ja Kanada vahel

               CETA teeb ettevõtetele lihtsamaks töötajate ajutise lähetamise EList Kanadasse ja vastupidi. See hõlbustab Euroopa äriühingute tehinguid Kanadas. Samuti on kutseteenuste osutajatel lihtsam pakkuda ajutiselt juriidilisi, raamatupidamis-, arhitekti- või muid sarnaseid teenuseid.

               Paremad võimalused Euroopa äriühingutele müügijärgsete teenuste pakkumiseks

               CETA teeb ELi ettevõtjate jaoks hõlpsamaks seadmete, masinate ja tarkvara ekspordi, kuna ettevõtetel on võimalik lähetada hooldusinsenere ja muid spetsialiste müügijärgseid ja seotud teenuseid osutama.

               Juurdepääs Kanada riigihankemenetlustele

               Kanada on andnud ELi ettevõtetele palju ulatuslikuma juurdepääsu oma riigihangetele kui ükskõik kellele teisele oma kaubanduspartneritest. ELi ettevõtted saavad võimaluse teha pakkumusi kaupade ja teenuste pakkumiseks mitte ainult föderaaltasandil, vaid ka Kanada provintsidele ja omavalitsustele, olles esimesed Kanada-välised ettevõtted, kellel see võimalus on. Hinnanguliselt on provintsi tasandi avalike hangete turg Kanadas kaks korda suurem kui föderaaltasandi turg.

               Kaovad mitmekordse katsetamise kulud

               EL ja Kanada on kokku leppinud vastastikuses vastavushindamissertifikaatide aktsepteerimises sellistes valdkondades nagu elektriseadmed, elektroonilised ja raadioseadmed, mänguasjad, masinad ja mõõteseadmed. See tähendab, et ELis asuv vastavushindamisasutus võib Kanadasse eksporditavaid ELi tooteid katsetada kooskõlas Kanada eeskirjadega ja vastupidi. See aitab ära hoida olukorda, kus mõlemad pooled viivad läbi sama katse, ja võib tähendada suurt kokkuhoidu nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele. Eelkõige on see tulus väiksematele ettevõtetele, kellele võib üle jõu käia maksta kaks korda ühe ja sama katse eest. Selline kord ei küüni küll veel nii kaugele nagu ELi piires rakendatav süsteem, ent samas on tegu väga suure edasiminekuga ELi rahvusvaheliste lepete alal.

               Parem kaitse ELi leiutistele ja loometeostele

               CETA loob võrdsemad võimalused Kanada ja ELi vastastikuseks intellektuaalomandiõiguste kaitseks. Sellega karmistatakse lepinguga autoriõiguse kaitset (tehniliste meetmete kaitse ja digitaalõiguste haldamise ning samuti teenuseosutajate vastutuse eeskirjad viiakse vastavusse ELi õigusnormidega) ja autoriõiguse kaitse tagamist (eelkõige nähakse ette võimalus võtta ajutisi meetmeid ja teha ettekirjutusi õigusrikkumises osalevate vahendajate suhtes). Lepingu abil paraneb see, kuidas Kanada intellektuaalomandiõiguste süsteem kaitseb ELi ravimite patente. Samuti on Kanada nõustunud tugevdama piiril võetavaid meetmeid võltsitud kaubamärgiga kaupade, autoriõigust rikkuvate kaupade ja võltsitud geograafilise tähisega kaupade suhtes.

               Turueelised traditsiooniliste Euroopa toodete valmistajatele

               Paljud põllumajandustoodetega kauplevad keskmise suurusega ja väikeettevõtted saavad kasu Kanada nõusolekust kaitsta 143 kõrgekvaliteetse Euroopa toote, nagu Roquefort'i juustu, Modena palsamiäädika, Hollandi Gouda juustu ja paljude teiste geograafilisi tähiseid.

               Pühendumine säästvale arengule

               CETAs kinnitavad EL ja Kanada oma pühendumust säästvale arengule. Mõlemad on nõus, et kaubavahetus ja investeerimine peaksid edendama keskkonnakaitset ja töötaja õigusi, mitte tulema nende arvelt. EL ja Kanada pühenduvad eesmärgile tagada CETA kaudu majanduskasvu, sotsiaalse arengu ja keskkonnakaitse vastastikune toetavus. CETAsse on lõimitud ELi ja Kanada rahvusvahelistest eeskirjadest tulenevad kohustused töötajate õiguste ja keskkonnakaitse alal ning leping annab ELi ja Kanada kodanikuühiskonnale olulise rolli selle lepingu raames nimetatud valdkondades võetud kohustuste rakendamises osalemisel. Samuti kehtestatakse CETAga vaidluste lahendamise kord, mis hõlmab valitsustega konsulteerimist ja ekspertide rühma.

               2016/0205 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91, artikli 100 lõiget 2 ning artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ja artikli 218 lõikega 7,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt nõukogu otsusele nr [XX] allkirjastati ühelt poolt Kanada ja teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vaheline laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping [27. oktoobril 2016].

               (2)Vastavalt nõukogu otsusele nr [XX] on ühelt poolt Kanada ja teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelist laiaulatuslikku majandus- ja kaubanduslepingut ajutiselt kohaldatud alates [XX], eeldusel et see hiljem sõlmitakse.

               (3)Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita.

               (4)Kooskõlas lepingu artikli 30.6 lõikega 1 ei tohiks sellega anda õigusi ega panna kohustusi, millele saab otseselt tugineda liidu või liikmesriikide kohtutes.

               (5)Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 7 võib nõukogu volitada komisjoni kiitma heaks lepingu 20-A lisa muudatusi, mille võtab vastu CETA ühiskomitee, nagu on sätestatud lepingu artiklis 26.1, vastavalt lepingu artikli 20.22 kohase CETA geograafiliste tähiste allkomitee ettepanekule,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga sõlmitakse ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vaheline laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on Euroopa Liidu nimel volitatud edastama lepingu artikliga 30.7 ette nähtud teatise, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda
                  3
               .

               Artikkel 3

               Lepingu artikli 20.22 kohaldamisel kiidab komisjon liidu nimel heaks CETA ühiskomitee otsustega lepingu 20-A lisasse tehtavad muudatused. Juhul kui artikli 20.19.1 alusel läbi viidud analüüsi raames esitatakse vastuväide ja huvitatud isikud ei suuda kokkuleppele jõuda, võtab komisjon vastu sellekohase seisukoha Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 57 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Strasbourg,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (CETA)

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  4

                  20.02 - Kaubanduspoliitika

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ☑ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  5

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Ettepaneku saab asetada Junckeri komisjoni kümnest prioriteedist esimese (Töökohad, majanduskasv ja investeeringud) konteksti.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Erieesmärk nr

                  1

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  20.02 Kaubanduspoliitika

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  Euroopa tarbijad ja äriühingud saavad CETAst käegakatsutavat kasu, kuna sellega kaovad või vähenevad tollimaksud.

                  CETA eelarvet mõjutavad sätted on seotud investeerimiskohtu süsteemi ülesehitamise ja tegevusega.

                  Uue investeerimiskohtu süsteemi loomine on vastus kodanike ja tööstuse kõrgetele ootusele seoses ausama, läbipaistvama ja institutsionaliseeritud süsteemiga investeerimisvaidluste lahendamiseks.

                  Lisaks on lepingul mõju tollmaksudele (vt 3.3).

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  ELi ja Kanada vaheliste kaubandus- ja investeerimisvoogude taseme säilitamine või tõstmine.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Säilitada ELi ja Kanada vaheliste kaubandus- ja investeerimisvoogude tase või seda tõsta.

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

                  Kanada on üks ELi vanimatest ja lähimatest strateegilistest partneritest maailmas. Meid seob pikk ühistel väärtustel põhinev ajalugu ning seega teeme tihedat koostööd paljude ülemaailmsete probleemide kallal, nagu keskkond, kliimamuutused, energiajulgeolek, piirkondlik stabiilsus jne. Kanada on maailmas suuruselt üheteistkümnes majandus ja on ELi kaubanduspartnerite hulgas kaheteistkümnendal kohal. CETA tulemusena saab Euroopa äriühingutele osaks parim kohtlemine, mida Kanada ühele oma kaubanduspartnerile kunagi on pakkunud, ja see loob Euroopa ettevõtjatele Kanada turul võrdsed konkurentsivõimalused. Turgude avamise kaudu peaks CETA toetama ELi majanduskasvu ja töökohti ning tooma Euroopa tarbijatele täiendavat kasu.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Ei kohaldata

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Ei kohaldata

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

               –◻
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

               ☑ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –Rakendamine käivitusperioodiga alates 2017. aastast (tingimusel et nõukogu ja Euroopa Parlament selle ratifitseerivad),

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
                  6

               ◻ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ☑ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;

               –☑ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  Rahastus antakse „olemasolevale struktuurile“ (see tähendab ICSID-le) ning selle kaudu makstakse tasu investeerimiskohtu süsteemi moodustavatele kohtunikele. Kohtuasjade menetlemise tasud esinevad ainult juhul, kui tekib vaidlus, kuna ICSID täidetav sekretariaaditeenus saadakse tasuta.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Vastavalt asjaomase organisatsiooniga sõlmitud raamlepingu sätetele.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.2.1.Välja selgitatud ohud.

                  Vastavalt asjaomase organisatsiooniga sõlmitud raamlepingu sätetele.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Vastavalt asjaomase organisatsiooniga sõlmitud raamlepingu sätetele. Eelkõige kohaldatavad kontrollieeskirjad.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Arvestades hinnangulist finantsmõju, ei ole võimalik teha kindlaks märkimisväärset kvantifitseeritavat kulu või kasu. Rahastus on osa kaubanduse peadirektoraadi üldisest kontrollisüsteemist. Sama kehtib mittekvantifitseeritavale kasule.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Vastavalt asjaomase organisatsiooniga sõlmitud raamlepingu sätetele. Lisaks kohaldatakse kaubanduse peadirektoraadi pettustevastast strateegiat, mis sisaldab eraldi peatükki finantsjuhtimise kohta.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        4

                        Liigendatud/liigendamata
                           7

                        EFTA riigid
                           8

                        Kandidaatriigid
                           9

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        20.0201

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        puudub

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        Puudub

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Nr

                        4

                        Kaubanduse peadirektoraat

                        Aasta
                        2017

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        •Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida nr 20.0201

                        Kulukohustused

                        (1)

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

                        Maksed

                        (2)

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Maksed

                        (2a)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           10

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Eelarverida nr

                        (3)

                        Kaubanduse
                        peadirektoraadi assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        0.500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        0.500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

                        Maksed

                        (5)

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 4 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

                        Maksed

                        =5+ 6

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        Maksed

                        =5+ 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2017

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Kaubanduse peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

                        • Muud halduskulud

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Kaubanduse peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           11

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,634

                        0,634

                        0,634

                        0,634

                        2,536

                        Maksed

                        0,634

                        0,634

                        0,634

                        0,634

                        2,536

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2017

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           12

                        Väljundi keskmine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           13
                        …

                        Investeerimiskohtu süsteemi käigushoidmine

                        - Väljund

                        Sekretariaat

                        1

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        - Väljund

                        Kohtuasjad

                        -

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        - Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        ERIEESMÄRK nr 2 ...

                        - Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           14

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

                        Muud halduskulud

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5 kokku

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           15

                        RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku

                        Personalikulud

                        Muud
                        halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5 välja
                        jäävad kulud kokku

                        KOKKU

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

               Personaliga ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta N+2

                        Aasta N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        •Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        1

                        1

                        1

                        1

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           16

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           17

                        - peakorteris

                        - delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

                        1

                        1

                        1

                        1

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Investeerimiskohtu süsteemi tegevuse kontroll/kohtuasjade menetlemine

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –☑
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –◻
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

                  […]

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

                  […]

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus: Kanada valitsus

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –☑
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –☑
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud (B2016)

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           18

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        …………

                        Aasta
                        N+7

                        lisage nii palju aastaid, kui on vaja mõju kestuse näitamiseks (vt punkt 1.6)

                        Artikkel 120 – Tollimaksud

                        18 465,30

                        ……………

                        311

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  […]

               Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.

                  Saamata jäävate tollimaksude arvutamisel on aluseks võetud 2015. aasta andmed ja selle mõju eelarvele on 311 miljonit eurot (80 % 390 miljonist eurost). Saamata jäävatest tollimaksudest tingitud tulu vähenemine jaguneb kokku 7 aastale. EL kaotab Kanada päritolu toodete impordilt 97,7 % tollimaksudest lepingu jõustumisel ja seejärel täiendavalt 1 % tollimaksudest järk-järgult 3, 5 või 7 aasta jooksul.

                     (1)

                     http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2008/october/tradoc_141032.pdf

                     (2)

                     http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/september/tradoc_148201.pdf

                     (3)
                  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

                     (4)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (5)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (6)
                  Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (7)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (8)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (9)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid.

                     (10)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (11)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (12)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (13)
                  Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.

                     (14)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (15)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (16)
                  Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (17)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (18)
                  Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Strasbourg, 5.7.2016
            COM(2016) 443 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               LAIAULATUSLIK MAJANDUS- JA KAUBANDUSLEPING (CETA)

               ÜHELT POOLT KANADA

               NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU

               JA SELLE LIIKMESRIIKIDE

               BELGIA KUNINGRIIGI,

               BULGAARIA VABARIIGI,

               TŠEHHI VABARIIGI,

               TAANI KUNINGRIIGI,

               SAKSAMAA LIITVABARIIGI,

               EESTI VABARIIGI,

               IIRIMAA,

               KREEKA VABARIIGI,

               HISPAANIA KUNINGRIIGI,

               PRANTSUSMAA VABARIIGI,

               HORVAATIA VABARIIGI,

               ITAALIA VABARIIGI,

               KÜPROSE VABARIIGI,

               LÄTI VABARIIGI,

               LEEDU VABARIIGI,

               LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIGI,

               UNGARI,

               MALTA VABARIIGI,

               MADALMAADE KUNINGRIIGI,

               AUSTRIA VABARIIGI,

               POOLA VABARIIGI,

               PORTUGALI VABARIIGI,

               RUMEENIA,

               SLOVEENIA VABARIIGI,

               SLOVAKI VABARIIGI,

               SOOME VABARIIGI,

               ROOTSI KUNINGRIIGI,

               SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI

               VAHEL,

               keda edaspidi koos nimetatakse „lepinguosalised“,

               kes, otsustades

               VEELGI tugevdada oma tihedaid majandussuhteid ning tugineda oma õigustele ja kohustustele, mis tulenevad 15. aprillil 1994. aastal sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamist käsitlevast Marrakechi lepingust ning muudest mitme- ja kahepoolsetest koostöövahenditest,

               LUUA kaubandus- ja investeerimistõkete vähendamise või kaotamisega oma kaupadele ja teenustele laiendatud ja turvalise turu,

               KEHTESTADA selged, läbipaistvad, prognoositavad ja vastastikku kasulikud eeskirjad, et reguleerida oma kaubandust ja investeeringuid,

               NING

               KINNITADES VEEL KORD oma kindlat tahet järgida demokraatia põhimõtteid ja põhiõigusi, mis on sätestatud 10. detsembril 1948 Pariisis vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsioonis, ning jagades arvamust, et massihävitusrelvade levik kujutab endast suurt ohtu rahvusvahelisele julgeolekule,

               TUNNISTADES rahvusvahelise julgeoleku, demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte tähtsust rahvusvahelise kaubanduse ja majanduskoostöö arendamisel,

               TUNNISTADES, et käesoleva lepingu sätetega säilib lepinguosaliste õigus kehtestada oma territooriumil õigusnorme ning lepinguosaliste paindlikkus selliste õiguspäraste poliitikaeesmärkide saavutamisel nagu rahvatervis, ohutus, keskkond, avalik kõlblus ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse,

               KINNITADES oma kohustusi 20. oktoobril 2005 Pariisis vastu võetud UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse ja kaitse edendamise konventsiooni osalistena ning tunnistades, et riikidel on õigus hoida, arendada ja ellu viia oma kultuuripoliitikat, toetada kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse suurendamiseks oma kultuurimajandust ning säilitada oma kultuuriline identiteet, sealhulgas reguleerivate meetmete ja rahalise abi kasutamise kaudu,

               TUNNISTADES, et käesoleva lepingu sätted kaitsevad investeeringuid ja investoreid seoses nende investeeringutega ning on ette nähtud selleks, et elavdada vastastikku kasulikku äritegevust, kahjustamata sealjuures lepinguosaliste õigust kehtestada oma territooriumil avalikkuse huvides õigusnorme,

               KINNITADES VEEL KORD oma tahet edendada säästvat arengut ja arendada rahvusvahelist kaubandust viisil, mis aitaks kaasa säästvale arengule majandus-, sotsiaal- ja keskkonnavaldkonnas,

               INNUSTADES oma territooriumil või oma jurisdiktsiooni all tegutsevaid ettevõtjaid kinni pidama ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevatest rahvusvaheliselt tunnustatud suunistest ja põhimõtetest, sealhulgas OECD suunistest hargmaistele ettevõtetele, ning järgima vastutustundliku ettevõtluse parimaid tavasid,

               RAKENDADES käesolevat lepingut viisil, mis on kooskõlas lepinguosaliste töö- ja keskkonnaalaste õigusnormide täitmise tagamisega ning tõstab nende töö- ja keskkonnakaitse taset, ning lähtudes oma töö- ja keskkonnaküsimustega seotud rahvusvahelistest kohustustest,

               TUNNISTADES tugevat seost innovatsiooni ja kaubanduse vahel ning innovatsiooni tähtsust tulevase majanduskasvu seisukohast ning kinnitades oma tahet soodustada koostöö laiendamist innovatsiooni valdkonnas, nagu ka sellega seotud teadus- ja arendustegevuse ning teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, ning edendada asjakohaste avaliku ja erasektori üksuste kaasamist,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ESIMENE PEATÜKK

               ÜLDMÕISTED JA ALGUSSÄTTED

               A JAGU

               Üldmõisted

               ARTIKKEL 1.1

               Üldkohaldatavad mõisted

               Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid:

               „üldkohaldatav haldusotsus“ – haldusotsus või tõlgendus, mida kohaldatakse kõigi üldjuhul selle kohaldamisalasse kuuluvate isikute ja tegelike olukordade suhtes, ning millega luuakse käitumisnorm, kuid mis ei hõlma järgmist:

               a)
                     haldusmenetluses või kohtulaadse asutuse menetluses tehtud määrus või otsus, mida kohaldatakse teise lepinguosalise konkreetse isiku, kauba või teenuse suhtes konkreetsel juhul, või

               b)
                     otsus, mis võetakse vastu seoses konkreetse teo või tavaga;

               „põllumajandusleping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud põllumajandusleping;

               „põllumajandustoode“ – põllumajanduslepingu 1. lisas loetletud toode;

               „dumpinguvastane leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise leping;

               „laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu kontaktpunktid“ – artikli 26.5 kohaselt loodud kontaktpunktid (edaspidi „laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu kontaktpunktid“);

               „laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee“ – artikli 26.1 kohaselt loodud laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee (edaspidi „laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee“);

               „ÜRO ühtne tooteklassifikaator“ – ajutine ühtne tooteklassifikaator (CPC), mille on kehtestanud ÜRO Statistikaamet, Statistical Papers, Series M, nr 77, CPC prov, 1991;

               „kultuurimajandus“ – isikud, kes on tegevad järgmistes valdkondades:

               a)
                     raamatute, ajakirjade, perioodikaväljaannete või ajalehtede avaldamine, levitamine või müük trükitud või masinloetaval kujul, välja arvatud juhul, kui mis tahes eespool nimetatud toote trükkimine või ladumine on nende ainus tegevus;

               b)
                     filmi- või videosalvestiste tootmine, levitamine, müük või esitamine;

               c)
                     muusikaliste heli- või videosalvestiste tootmine, levitamine, müük või esitamine;

               d)
                     muusika avaldamine, levitamine või müük trükitud või masinloetaval kujul või

               e)
                     raadioside, mille puhul ülekanded on mõeldud otsevastuvõtuks avalikkusele, ja kõik raadio-, televisiooni- ja kaabelringhäälingu ettevõtjad ning kõik satelliitprogrammeerimise ja eetri võrguteenused;

               „tollimaks“ – mis tahes liiki maks või lõiv, mis on kehtestatud kauba impordile või on sellega seotud, sealhulgas lisamaksuna või lisatasuna, mis on kehtestatud impordile või seoses impordiga, kuid ei hõlma järgmist:

               a)
                     lõiv, mis on samaväärne artikli 2.3 („Võrdne kohtlemine“) kohaselt kehtestatud siseriikliku maksuga;

               b)
                     meede, mida rakendatakse kooskõlas GATT 1994 VI või XIX artikli, dumpinguvastase lepingu, üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI, XVI ja XXIII artikli tõlgendamise ja kohaldamise kokkuleppe, kaitsemeetmete lepingu või vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 22 kohaselt, või

               c)
                     tasu või muu lõiv, mis on kehtestatud kooskõlas GATT 1994 VIII artikliga;

               „tolliväärtuse määramise leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise leping;

               „päevad“ – kalendripäevad, sealhulgas nädalavahetused ja pühad;

               „vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsituslepe“ – WTO asutamislepingu 2. lisas esitatud vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsituslepe;

               „ettevõte“ – kohaldatava õiguse alusel kas kasumi saamiseks või muuks otstarbeks asutatud või muul viisil korraldatud üksus, mis on kas era- või riigi omandis või kontrolli all, sealhulgas äriühing, usaldusühing, täisühing, ainuomandis ettevõte, ühisettevõte või muu ühistu;

               „olemasolev“ – käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval kehtiv;

               „teenustekaubanduse üldleping“ – WTO asutamislepingu 1B lisas esitatud teenustekaubanduse üldleping;

               „GATT 1994“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud 1994. aasta üldine tolli- ja kaubanduskokkulepe;

               „lepinguosalise kaubad“ – kodumaised tooted, nagu neid käsitatakse 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT 1994), või kaubad, nagu lepinguosalised võivad otsustada, ja mille hulka kuuluvad selle lepinguosalise päritolustaatusega kaubad;

               „harmoneeritud süsteem“ – kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem, sealhulgas selle tõlgendamise üldeeskirjad, jaotiste, gruppide ja alamrubriikide märkused;

               „rubriik“ – neljakohaline arv või neli esimest numbrit arvust, mida kasutatakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris;

               „meede“ – lepinguosalise seadus, määrus, eeskiri, menetlus, otsus, haldustegevus, nõue, tava või mis tahes muus vormis meede;

               „kodanik“ – füüsiline isik, kes on kodanik artikli 1.2 määratluse kohaselt või kes on lepinguosalise alaline elanik;

               „pärit“ – toode vastab päritolureegleid ja -menetlusi käsitlevas protokollis sätestatud päritolureeglitele;

               „lepinguosalised“ – ühelt poolt Euroopa Liit või selle liikmesriigid või Euroopa Liit ja selle liikmesriigid Euroopa Liidu lepingust ja Euroopa Liidu toimimise lepingust tuleneva vastava pädevuse piires (edaspidi „ELi lepinguosaline“) ning teiselt poolt Kanada;

               „isik“ – füüsiline isik või ettevõte;

               „lepinguosalise isik“ – lepinguosalise kodanik või ettevõte;

               „tariifne sooduskohtlemine“ – käesoleva lepingu kohase tollimaksumäära kohaldamine päritolustaatusega kauba suhtes kooskõlas tariifide kaotamise tabeliga;

               „kaitsemeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud kaitsemeetmete leping;

               „sanitaar- ja fütosanitaarmeede“ – WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu A lisa punktis 1 nimetatud meede;

               „subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping;

               „teenuse osutaja“ – isik, kes osutab või soovib osutada teenust;

               „sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping;

               „riigiettevõte“ – ettevõte, mida omab või kontrollib lepinguosaline;

               „alamrubriik“ – kuuekohaline arv või kuus esimest numbrit arvust, mida kasutatakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris;

               „tariifne klassifitseerimine“ – kauba või materjali klassifitseerimine harmoneeritud süsteemi gruppi, rubriiki või alamrubriiki;

               „tariifide kaotamise tabel“ –2-A lisa („Tollitariifide kaotamine“);

               „tehniliste kaubandustõkete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud tehniliste kaubandustõkete leping;

               „territoorium“ – territoorium, kus kohaldatakse käesolevat lepingut, nagu on sätestatud artiklis 1.3;

               „kolmas riik“ – riik või territoorium väljaspool käesoleva lepingu geograafilist kohaldamisala;

               „intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping“ – WTO asutamislepingu 1C lisas esitatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping;

               „rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioon“ – rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioon, mis koostati 23. mail 1969 Viinis;

               „WTO“ – Maailma Kaubandusorganisatsioon ning

               „WTO asutamisleping“ – Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamisleping (Marrakechi leping), mis sõlmiti 15. aprillil 1994.

               ARTIKKEL 1.2

               Lepinguosalisega seotud mõisted

               Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid:

               „kodanik“ –

               a)
                     Kanada puhul füüsiline isik, kes on Kanada õigusaktide kohaselt Kanada kodanik;

               b)
                     ELi lepinguosalise puhul füüsiline isik, kes on liikmesriigi kodanik, ning

               „keskvalitsus“ –

               a)
                     Kanada puhul Kanada valitsus ning

               b)
                     ELi lepinguosalise puhul Euroopa Liit või selle liikmesriikide valitsused.

               ARTIKKEL 1.3

               Geograafiline kohaldamisala

               Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat lepingut

               a)
                     Kanada suhtes:

               i)
                     Kanada maismaaterritooriumil, õhuruumis, siseveekogudel ja territoriaalmerel;

               ii)
                     Kanada majandusvööndis, nagu on kindlaks määratud tema siseriiklikes õigusaktides kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (koostatud 10. detsembril 1982 Montego Bays) V osaga, ning

               iii)
                     Kanada mandrilaval, nagu on kindlaks määratud tema siseriiklikes õigusaktides kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni VI osaga;

               b)
                     Euroopa Liidu suhtes territooriumidel, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, ning nimetatud lepingutes sätestatud tingimustel. Kaupade tariifset sooduskohtlemist käsitlevate sätete suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut ka Euroopa Liidu tolliterritooriumi piirkondades, mida käesoleva punkti esimene lause ei hõlma.

               B JAGU

               Algussätted

               ARTIKKEL 1.4

               Vabakaubanduspiirkonna loomine

               Lepinguosalised loovad vabakaubanduspiirkonna kooskõlas GATT 1994 XXIV artikli ja teenustekaubanduse üldlepingu V artikliga.

               ARTIKKEL 1.5

               Seos WTO asutamislepingu ja muude lepingutega

               Lepinguosalised kinnitavad üksteise ees oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad WTO asutamislepingust ja muudest lepingutest, mille osalised nad on.

               ARTIKKEL 1.6

               Viide muudele lepingutele

               Kui käesolevas lepingus viidatakse muudele lepingutele või õigusaktidele tervikuna või osaliselt või need on esitatud viitena, hõlmavad need viited järgmist:

               a)
                     seotud lisad, protokollid, joonealused märkused, tõlgendavad märkused ja selgitavad märkused ning

               b)
                     järgnevad lepingud, mille osalised lepinguosalised on, või muudatused, mis on lepinguosalistele siduvad, välja arvatud juhul, kui viide kinnitab kehtivaid õigusi.

               ARTIKKEL 1.7

               Viide õigusaktidele

               Kui käesolevas lepingus viidatakse õigusaktidele kas üldiselt või viitega konkreetsele põhikirjale, määrusele või direktiivile, osutab viide õigusaktidele koos nende võimalike muudatustega, kui ei ole märgitud teisiti.

               ARTIKKEL 1.8

               Kohustuste ulatus

               1.
                     Lepinguosaline vastutab täiel määral kõigi käesoleva lepingu sätete järgimise eest.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et käesoleva lepingu sätete jõustamiseks võetakse kõik vajalikud meetmed, sealhulgas järgides neid kõigil valitsemistasanditel.

               ARTIKKEL 1.9

               Veega seotud õigused ja kohustused

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad, et vesi oma loomulikus olekus, kaasa arvatud järvede, jõgede, veehoidlate, põhjaveekihtide ja vesikondade vesi, ei ole kaup ega toode. Seetõttu kohaldatakse sellise vee suhtes ainult kahekümne teist peatükki („Kaubandus ja säästev areng“) ja kahekümne neljandat peatükki („Kaubandus ja keskkond“).

               2.
                     Lepinguosalisel on õigus kaitsta ja säilitada oma looduslikke veevarusid. Käesolevas lepingus ei kohusta miski lepinguosalist lubama vee kaubanduslikku kasutamist mis tahes eesmärgil, sealhulgas veevõtt, vee ammutamine või suunamine mahtlastina ekspordiks.

               3.
                     Kui lepinguosaline lubab konkreetset veeallikat kaubanduslikult kasutada, teeb ta seda viisil, mis on kooskõlas käesoleva lepinguga.

               ARTIKKEL 1.10

               Isikud, kes täidavad delegeeritud valitsemisfunktsioone

               Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, tagab lepinguosaline, et isik, kellele lepinguosaline on delegeerinud mis tahes valitsustasandil seadusandlikud, haldus- ja muud valitsemisfunktsioonid, tegutseb nende funktsioonide täitmisel kooskõlas lepinguosalise kohustustega, mis on sätestatud käesolevas lepingus.

               TEINE PEATÜKK

               VÕRDNE KOHTLEMINE JA KAUPADE TURULEPÄÄS

               ARTIKKEL 2.1

               Eesmärk

               Lepinguosalised liberaliseerivad järk-järgult kaubavahetuse kooskõlas käesoleva lepingu sätetega alates käesoleva lepingu jõustumisest algava üleminekuperioodi jooksul.

               ARTIKKEL 2.2

               Kohaldamisala

               Käesolevat peatükki kohaldatakse esimeses peatükis („Üldmõisted ja algussätted“) määratletud lepinguosalise kaupadega kauplemise suhtes, välja arvatud juhul, kui käesolevas lepingus on sätestatud teisiti.

               ARTIKKEL 2.3

               Võrdne kohtlemine

               1.
                     Lepinguosalised tagavad teise lepinguosalise kaupade võrdse kohtlemise kooskõlas GATT 1994 III artikliga. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 III artikkel käesolevasse lepingusse ja muudetakse selle osaks.

               2.
                     Lõige 1 tähendab, et Kanada muu kui föderaaltasandi valitsus või Euroopa Liidu liikmesriigi keskvalitsus või kohaliku tasandi valitsus kohtleb kaupu vähemalt sama soodsalt kohtlemist, nagu ta kohtleb vastavalt kas Kanada või liikmesriigi otseselt konkureerivaid või asendatavaid kaupu.

               3.
                     Käesolevat artiklit ei kohaldata sellise meetme suhtes, sealhulgas meetme jätkuvus, kiire uuendamine või muutmine, mis on võetud seoses Kanada aktsiisimaksudega absoluutsele alkoholile, nagu loetletud Kanada kontsessioonide loendis (tariifiartikkel nr 2207.10.90, V loend), mis on lisatud 15. aprillil 1994 sõlmitud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe Marrakechi protokollile (edaspidi „Marrakechi protokoll“), mida kasutatakse tootmises 2001. aasta aktsiisiseaduse (Excise Act, 2001, S.C. 2002, c. 22) sätete kohaselt.

               ARTIKKEL 2.4

               Imporditollimaksude vähendamine ja kaotamine

               1.
                     Lepinguosalised vähendavad teise lepinguosalise territooriumilt pärit kaupadelt võetavaid tollimakse või kaotavad need vastavalt 2-A lisas esitatud tariifide kaotamise tabelitele. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „pärit“ pärinemist kummagi lepinguosalise territooriumilt päritolureegleid ja -menetlusi käsitleva protokolli kohaselt.

               2.
                     Iga kauba puhul on tollimaksu baasmäär, mille suhtes kohaldatakse lõike 1 kohaseid järjestikuseid vähendamisi, 2-A lisas märgitud määr.

               3.
                     Kaupade puhul, mille suhtes kohaldatakse 2-A lisa tariifide kaotamise tabelis loetletud tariifseid soodustusi, kohaldab lepinguosaline teise lepinguosalise päritolustaatusega kaupade suhtes selle lepinguosalise tariifitabeli kohaselt arvutatud määra ja lepinguosalise kohaldatava enamsoodustusrežiimi määra võrdluses kindlaks määratud väiksemat tollimaksu.

               4.
                     Lepinguosalise taotluse korral võivad lepinguosalised konsulteerida, et kaaluda lepinguosalistevahelise impordi suhtes kehtivate tollimaksude kaotamise kiirendamist ja selle ulatuse laiendamist. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee otsus kauba tollimaksu kaotamise kiirendamise või tollimaksu kaotamise kohta asendab kõik tollimaksumäärad või astmekategooriad, mis on määratud sellele kaubale 2-A lisa lepinguosaliste tariifitabelite kohaselt, kui lepinguosaline kiidab selle heaks kooskõlas oma kohaldatava õiguslike menetlustega.

               ARTIKKEL 2.5

               Tollimaksu tagastamise, tollimaksu edasilükkamise ja tollimaksu peatamise programmide piirangud

               1.
                     Kui lõigetest 2 ja 3 ei tulene teisiti, siis lepinguosaline ei tagasta, lükka edasi ega peata tollimaksu, mis on makstud või kuulub maksmisele tema territooriumile imporditava päritolustaatuseta kauba pealt selgelt väljendatud tingimusel, et seda kaupa või selle identset, samaväärset või sarnast asendajat kasutatakse materjalina sellise muu kauba tootmisel, mis eksporditakse hiljem teise lepinguosalise territooriumile käesoleva lepingu kohase tariifse sooduskohtlemise alusel.

               2.
                     Lõiget 1 ei kohaldata lepinguosalise tollimaksu vähendamise, peatamise või tollimaksust vabastamise alalise või ajutise režiimi suhtes, kui vähendamine, peatamine või vabastus ei ole kauba eksportimise sõnaselge tingimus.

               3.
                     Lõiget 1 ei kohaldata enne, kui käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast on möödunud kolm aastat.

               ARTIKKEL 2.6

               Ekspordi suhtes kohaldatavad tollimaksud, maksud või muud tasud ja lõivud

               Lepinguosaline ei või kehtestada ega säilitada mis tahes tollimakse, makse või muid tasusid ja lõive, mis on kehtestatud või seotud kauba eksportimisega teisele lepinguosalisele, või mis tahes selliseid riiklikke makse ja tasusid teisele lepinguosalisele eksporditud kaubale, mis on suuremad kui need, mis oleks kehtestatud nimetatud kaupadele, kui need oleksid ette nähtud riigisiseseks müügiks.

               ARTIKKEL 2.7

               Praeguse olukorra säilitamine

               1.
                     Käesoleva lepingu jõustumise korral ei või lepinguosaline suurendada lepinguosalistelt pärit kauba olemasolevat tollimaksu ega kehtestada uut tollimaksu.

               2.
                     Olenemata lõikest 1 võib lepinguosaline:

               a)
                     muuta väljaspool käesolevat lepingut sellisele kaubale kehtivat tariifi, mille suhtes ei taotleta käesoleva lepingu kohaselt soodustariifi;

               b)
                     suurendada tollimaksu pärast ühepoolset vähendamist 2-A lisa tariifitabelis kehtestatud tasemele või

               c)
                     säilitada või suurendada tollimaksu, nagu lubatakse käesoleva lepinguga või mis tahes WTO asutamislepingu kohase kokkuleppega.

               3.
                     Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib ainult Kanada kohaldada eraldi kaitsemeetmeid vastavalt WTO põllumajanduslepingu artiklile 5. Spetsiaalseid kaitsemeetmeid võib kohaldada üksnes seoses kaupadega, mis on klassifitseeritud 2-A lisas esitatud Kanada tariifitabelis. Kõnealuse spetsiaalse kaitsemeetme kasutamine piirdub impordiga, mille suhtes ei kohaldata soodustariifi, ja juhul, kui impordi suhtes on kehtestatud tariifikvoot, impordiga, mis ületab kvoodivälist tariifi.

               ARTIKKEL 2.8

               Tariifse sooduskohtlemise ajutine peatamine

               1.
                     Kooskõlas lõigetega 2–5 võib lepinguosaline käesoleva lepingu kohase tariifse sooduskohtlemise ajutiselt peatada seoses teise lepinguosalise isiku eksporditud või toodetud kaubaga, kui lepinguosaline

               a)
                     teeb objektiivsel, kaalukal ja kontrollitaval teabel põhineva uurimise tulemusena järelduse, et teise lepinguosalise isik on süstemaatiliselt rikkunud tollialaseid õigusakte, et saada käesoleva lepingu kohast sooduskohtlemist, või

               b)
                     teeb järelduse, et teine lepinguosaline keeldub süstemaatiliselt ja põhjendamatult koostööst seoses artikli 6.13 („Koostöö“) lõike 4 kohaste tollialaste õigusaktide rikkumiste uurimisega, ja koostööd taotleval lepinguosalisel on objektiivse, kaaluka ja kontrollitava teabe alusel mõistlik põhjus järeldada, et teise lepinguosalise isik on rikkunud süstemaatiliselt tollialaseid õigusakte, et saada käesoleva lepingu kohast tariifset sooduskohtlemist.

               2.
                     Lepinguosaline, kes teeb lõikes 1 nimetatud järelduse, peab tegema järgmist:

               a)
                     teavitama teise lepinguosalise tolliasutust ning esitama teabe ja tõendid, millel järeldus põhineb;

               b)
                     osalema konsultatsioonides teise lepinguosalise ametiasutustega eesmärgiga jõuda vastastikku vastuvõetava lahenduseni, mis käsitleb probleeme, mille alusel järeldus on tehtud, ning

               c)
                     esitama teise lepinguosalise isikule kirjaliku teatise, mis sisaldab teavet, millel järeldus põhineb.

               3.
                     Kui asutused ei ole jõudnud 30 päeva jooksul vastastikku vastuvõetava lahenduseni, edastab järelduse teinud lepinguosaline küsimuse ühise tollikoostöö komiteele.

               4.
                     Kui ühise tollikoostöö komitee ei ole küsimust 60 päeva jooksul lahendanud, võib järelduse teinud lepinguosaline ajutiselt peatada käesoleva lepingu kohase tariifse sooduskohtlemise teise lepinguosalise kõnealuse isiku kõnealuse kauba suhtes. Ajutist peatamist ei rakendata kauba suhtes, mis on päeval, mil ajutine peatamine jõustub, juba lepinguosaliste vahel teel.

               5.
                     Lõike 1 kohaselt ajutist peatamist rakendav lepinguosaline teeb seda üksnes perioodil, mis on kooskõlas selle lepinguosalise finantshuvidele avalduva mõjuga, mis tuleneb lõike 1 kohaselt tehtud järelduseni viinud olukorrast, ja maksimaalselt kuni 90 päeva. Kui lepinguosalisel on objektiivse, kaaluka ja kontrollitava teabe alusel mõistlik põhjus arvata, et tingimused, mis põhjustasid esialgse peatamise, ei ole 90päevase perioodi möödumisel muutunud, võib see lepinguosaline uuendada peatamist järgmiseks kuni 90 päeva pikkuseks perioodiks. Algse peatamise ja kõigi uuendatud peatamiste üle peetakse korrapäraseid konsultatsioone ühise tollikoostöö komitees.

               ARTIKKEL 2.9

               Tasud ja muud lõivud

               1.
                     Kooskõlas GATT 1994 VIII artikliga ei või lepinguosaline kehtestada ega säilitada lepinguosalise kaubaga või kauba impordi või ekspordiga seotud tasu või lõivu, mis ei ole vastavuses osutatud teenuste maksumusega või mis kujutab endast kodumaiste kaupade kaudset kaitset või impordi või ekspordi maksustamist fiskaalsel eesmärgil.

               2.
                     Suurema kindluse huvides ei takista lõige 1 lepinguosalisel kehtestamast tollimaksu või lõivu, mis on sätestatud artikli 1.1 („Üldkohaldatavad mõisted“) mõiste „tollimaks“ punktides a–c.

               ARTIKKEL 2.10

               Pärast remonti või muutmist uuesti sisenevad kaubad

               1.
                     Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab remont või muutmine toote mis tahes töötlemist, et parandada töödefekte või olulisi kahjustusi, millega kaasneb toodete algse funktsiooni taastamine, või tagada nende vastavus nende kasutamise tehnilistele nõuetele, milleta toodet ei saaks enam tavapärasel viisil kasutada sel eesmärgil, milleks see oli ette nähtud. Toodete remont või muutmine hõlmab restaureerimist ja hooldust, kuid ei hõlma toimingut või protsessi,

               a)
                     mis hävitab toote põhiomadused või loob uue või kaubanduslikult erineva toote;

               b)
                     mis muudab lõpetamata toote valmistooteks või

               c)
                     mida kasutatakse toote funktsiooni oluliseks muutmiseks.

               2.
                     Sõltumata kauba päritolust ei kohalda lepinguosaline tollimaksu kaubale, mis siseneb uuesti tema territooriumile pärast seda, kui kaup on ajutiselt tema territooriumilt eksporditud teise lepinguosalise territooriumile remondiks või muutmiseks, olenemata sellest, kas sellist remonti või muutmist saaks teha selle lepinguosalise territooriumil, kust kaup remondiks või muutmiseks eksporditi, välja arvatud joonealuses märkuses 1 sätestatud juhtumid
                  1

                  2
               .

               3.
                     Lõiget 2 ei kohaldata tollilattu, vabakaubanduspiirkondadesse või sarnase staatusega piirkondadesse imporditud kauba suhtes, mis eksporditakse seejärel remondiks, kuid mida ei reimpordita tollilattu, vabakaubanduspiirkondadesse või sarnase staatusega piirkondadesse.

               4.
                     Sõltumata kauba päritolust ei kohalda lepinguosaline tollimaksu kaubale, mis imporditakse ajutiselt teise lepinguosalise territooriumilt remondi või ümbertegemise eesmärgil
                  3
               .

               ARTIKKEL 2.11

               Impordi- ja ekspordipiirangud

               1.
                     Välja arvatud juhul, kui käesolevas lepingus on sätestatud teisiti, ei tohi lepinguosaline kehtestada ega säilitada teise lepinguosalise mis tahes kauba impordile ega teise lepinguosalise territooriumile saadetava kauba ekspordile või ekspordiks müügile ühtegi keeldu ega piirangut, välja arvatud juhul, kui see on kooskõlas GATT 1994 XI artikliga. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 XI artikkel käesolevasse lepingusse ja muudetakse selle osaks.

               2.
                     Kui lepinguosaline kehtestab või säilitab keelu või piirangu kauba impordile kolmandast riigist või kauba ekspordile kolmandasse riiki, võib see lepinguosaline:

               a)
                     piirata kõnealuse kolmanda riigi kauba importi teise lepinguosalise territooriumilt või keelata selle või

               b)
                     piirata kauba eksporti kõnealuse kolmanda riigi territooriumile teise lepinguosalise territooriumi kaudu või keelata selle.

               3.
                     Kui lepinguosaline kehtestab või säilitab keelu või piirangu kauba impordile kolmandast riigist, alustavad lepinguosalised teise lepinguosalise taotlusel arutelu eesmärgiga vältida põhjendamatut sekkumist või teise lepinguosalise hinnakujunduse, turustamis- või levitamiskorra kahjustamist.

               4.
                     Käesolevat artiklit ei kohaldata meetme, sealhulgas selle meetme jätkuvuse, viivitamatu pikendamise või muutmise suhtes seoses järgmisega:

               a)
                     kõigi puuliikide palkide eksport. Kui lepinguosaline ei nõua enam kolmandasse riiki saadetavatele palkidele ekspordilube, peatab see lepinguosaline lõplikult teisele lepinguosalisele suunatud palkidele ekspordilubade nõudmise;

               b)
                     kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist töötlemata kala eksport Newfoundlandi ja Labradori kohaldatavate õigusaktide alusel;

               c)
                     Kanada aktsiisimaksud absoluutsele alkoholile, nagu loetletud Marrakechi protokollile lisatud Kanada kontsessioonide loendis (V loend, tariifiartikkel nr 2207.10.90) ning mida kasutatakse tootmises aktsiisiseaduse (Excise Act, 2001, S.C. 2002, c. 22) sätete kohaselt, ning

               d)
                     selliste kasutatud sõidukite import Kanadasse, mis ei vasta Kanada ohutus- ja keskkonnanõuetele.

               ARTIKKEL 2.12

               Muud kaubavahetusega seotud sätted

               Lepinguosaline püüab tagada, et teise lepinguosalise kaupa, mis on imporditud ükskõik millisesse paika importiva lepinguosalise territooriumil ja mida seal seaduslikult müüakse või müügiks pakutakse, võib müüa või müügiks pakkuda ka kogu importiva lepinguosalise territooriumil.

               ARTIKKEL 2.13

               Kaubavahetuskomitee

               1.
                     Artikli 26.2 („Erikomiteed“) lõike 1 punkti a alusel loodud kaubavahetuskomitee ülesanded hõlmavad järgmist:

               a)
                     edendada kaubavahetust lepinguosaliste vahel, sealhulgas konsultatsioonide kaudu tollimaksude kaotamise kiirendamiseks käesoleva lepingu alusel ja vajaduse korral muudes küsimustes;

               b)
                     soovitada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele käesoleva lepingu mis tahes harmoneeritud süsteemi käsitleva sätte muutmist või täiendamist ning

               c)
                     tegeleda kiiresti küsimustega, mis on seotud kaupade liikumisega läbi lepinguosaliste saabumissadamate.

               2.
                     Kaubavahetuskomitee võib esitada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele otsuste eelnõusid, mis käsitlevad kauba tollimaksu kaotamise kiirendamist.

               3.
                     Artikli 26.2 („Erikomiteed“) lõike 1 punkti a alusel loodud põllumajanduskomitee ülesanded hõlmavad järgmist:

               a)
                     tulla kokku 90 päeva jooksul alates lepinguosalise taotlusest;

               b)
                     pakkuda lepinguosalistele foorumit käesoleva lepinguga hõlmatud põllumajandustoodetega seotud küsimuste arutamiseks ning

               c)
                     pöörduda kaubavahetuskomitee poole kõikide punkti b kohaste lahendamata küsimustega.

               4.
                     Lepinguosalised võtavad teadmiseks koostöö ja teabevahetuse põlumajandusküsimustes iga-aastase Kanada ja Euroopa Liidu põllumajandusdialoogi raames, mis algatati kirjavahetuse teel 14. juulil 2008. Vajaduse korral võib põllumajandusdialoogi kasutada lõike 3 kohaldamisel.

               KOLMAS PEATÜKK

               KAUBANDUSE KAITSEMEETMED

               A JAGU

               Dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed

               ARTIKKEL 3.1

               Dumpinguvastaseid ja tasakaalustusmeetmeid käsitlevad üldsätted

               1.
                     Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 VI artiklist, dumpinguvastasest lepingust ning subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingust.

               2.
                     Päritolureegleid ja -menetlusi käsitlevat protokolli dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete suhtes ei kohaldata.

               ARTIKKEL 3.2

               Läbipaistvus

               1.
                     Lepinguosaline kohaldab dumpinguvastaseid ja tasakaalustusmeetmeid kooskõlas asjakohaste WTO nõuetega, järgides õiglast ja läbipaistvat menetlust.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et kõik lõplike meetmete kohaldamise otsustamisel kaalutavad olulised asjaolud avaldatakse täielikult ja arusaadaval kujul kohe pärast ajutiste meetmete kehtestamist ja igal juhul enne lõpliku otsuse tegemist. See ei piira dumpinguvastase lepingu artikli 6.5 ning subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 12.4 kohaldamist.

               3.
                     Igale huvitatud isikule antakse võimalus kaitsta dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete uurimise
                  4
                ajal igati oma huve, tingimusel et see ei põhjusta uurimises põhjendamatuid viivitusi.

               ARTIKKEL 3.3

               Avaliku huvi arvessevõtmine ja väiksem tollimaks

               1.
                     Lepinguosalise ametiasutused analüüsivad lepinguosalise õigusnormide kohaselt esitatud teavet, et teha kindlaks juhud, kus dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu kehtestamine ei vasta avalikule huvile.

               2.
                     Pärast lõikes 1 nimetatud teabe analüüsimist võivad lepinguosalise ametiasutused kooskõlas asjaomase lepinguosalise õigusnormidega otsustada, kas kehtestatava dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu summa vastab kogu dumpingumarginaalile või subsiidiumi kogusummale või on sellest väiksem.

               B JAGU

               Üleilmsed kaitsemeetmed

               ARTIKKEL 3.4

               Üleilmseid kaitsemeetmeid käsitlevad üldsätted

               1.
                     Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma üleilmsete kaitsemeetmetega seotud õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 XIX artiklist ja kaitsemeetmete lepingust.

               2.
                     Üleilmsete kaitsemeetmete suhtes ei kohaldata päritolureegleid ja -menetlusi käsitlevat protokolli.

               ARTIKKEL 3.5

               Läbipaistvus

               1.
                     Eksportiva lepinguosalise taotluse korral esitab lepinguosaline, kes on algatanud kaitsemeetmeid käsitleva uurimise või kes kavatseb võtta ajutisi või lõplikke üleilmseid kaitsemeetmeid, viivitamata:

               a)
                     kaitsemeemete lepingu artiklis 12.2 osutatud teabe WTO kaitsemeetmete komitee kindlaks määratud vormis;

               b)
                     kui see on asjakohane, siis omamaise tootmisharu esitatud kaebuse avaliku versiooni, ning

               c)
                     avaliku aruande, kus on esitatud kaitsemeetmeid käsitleva uurimise käigus vaadeldud kõikide asjakohaste faktiliste ja õiguslike asjaoludega seotud leiud ja põhjendatud järeldused. Avalikus aruandes analüüsitakse uurimise kaasa toonud tegureid ja kirjeldatakse üldiste kaitsemeemete kindlaksmääramisel kasutatud meetodit.

               2.
                     Kui teavet esitatakse käesoleva artikli kohaselt, teeb importiv lepinguosaline ettepaneku pidada eksportiva lepinguosalisega esitatud teabe läbivaatamiseks konsultatsioone.

               ARTIKKEL 3.6

               Lõplike meetmete kehtestamine

               1.
                     Lepinguosaline, kes võtab vastu üleilmsed kaitsemeetmed, püüab kehtestada need viisil, mis kahjustab kahepoolset kaubandust kõige vähem.

               2.
                     Importiv lepinguosaline teeb ettepaneku pidada eksportiva lepinguosalisega lõikes 1 nimetatud küsimuse läbivaatamiseks konsultatsioone. Importiv lepinguosaline ei võta meetmeid vastu enne, kui päevast, mil tehti ettepanek pidada konsultatsioone, on möödunud 30 päeva.

               C JAGU

               Üldsätted

               ARTIKKEL 3.7

               Vaidluste lahendamise korra kohaldamise erand

               Käesoleva peatüki suhtes ei kohaldata kahekümne üheksandat peatükki („Vaidluste lahendamine“).

               NELJAS PEATÜKK

               TEHNILISED KAUBANDUSTÕKKED

               ARTIKKEL 4.1

               Kohaldamisala ja mõisted

               1.
                     Käesolevat peatükki kohaldatakse lepinguosaliste vahelist kaubavahetust mõjutada võivate tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste väljatöötamise, vastuvõtmise ja kohaldamise suhtes.

               2.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata:

               a)
                     ostuspetsifikatsioonide suhtes, mille valitsusorganid on koostanud valitsusorganite tootmis- või tarbimisnõuete kohta, või

               b)
                     sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu A lisas määratletud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete suhtes.

               3.
                     Standardimise ja vastavushindamismenetlustega seotud üldmõisteid kasutatakse üldjuhul Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni süsteemi raames vastu võetud määratluses kindlaks määratud ja rahvusvaheliste standardimisasutuste antud tähenduses, võttes arvesse nende konteksti ning pidades silmas käesoleva peatüki eesmärki, välja arvatud juhul, kui mõiste on määratletud või sellele on antud tähendus käesolevas lepingus, sealhulgas artikli 4.2 kohaselt käesolevasse lepingusse inkorporeeritud tehniliste kaubandustõkete lepingu sätetes.

               4.
                     Käesolevas peatükis esitatud viited tehnilistele normidele, standarditele ja vastavushindamismenetlustele sisaldavad neisse tehtud muudatusi ja nende eeskirjadesse või nendega hõlmatud toodete loetellu tehtud täiendusi, välja arvatud ebaolulised muudatused ja täiendused.

               5.
                     Artikli 1.8 („Kohustuste ulatus“) lõiget 2 ei kohaldata käesolevasse lepingusse inkorporeeritud tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklite 3, 4, 7, 8 ja 9 suhtes.

               ARTIKKEL 4.2

               Tehniliste kaubandustõkete lepingu inkorporeerimine käesolevasse lepingusse

               1.
                     Käesolevasse lepingusse inkorporeeritakse ja selle osaks muudetakse järgmised tehniliste kaubandustõkete lepingu sätted:

               a)
                     artikkel 2 („Tehniliste eeskirjade koostamine, vastuvõtmine ja kohaldamine keskvalitsusorganite poolt“);

               b)
                     artikkel 3 („Tehniliste eeskirjade koostamine, vastuvõtmine ja kohaldamine kohalike omavalitsusorganite ja valitsusväliste organite poolt“);

               c)
                     artikkel 4 („Standardite koostamine, vastuvõtmine ja kohaldamine“);

               d)
                     artikkel 5 („Keskvalitsusorganite kohaldatavad vastavushindamisprotseduurid“);

               e)
                     artikkel 6 („Vastavushinnangu tunnustamine keskvalitsusorganite poolt“), piiramata lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad vastavushindamise tulemuste vastastikuse tunnustamise protokollist ning ravimite heade tootmistavadega seotud nõuete järgimise ja täitmise tagamise programmi vastastikuse tunnustamise protokollist;

               f)
                     artikkel 7 („Kohalike omavalitsusorganite kohaldatavad vastavushindamisprotseduurid“);

               g)
                     artikkel 8 („Valitsusväliste organite kohaldatavad vastavushindamisprotseduurid“);

               h)
                     artikkel 9 („Rahvusvahelised ja piirkondlikud süsteemid“);

               i)
                     1. lisa („Käesoleva lepingu mõisted ja nende määratlused“) ning

               j)
                     3. lisa („Standardite koostamise, vastuvõtmise ja kohaldamise tegevusnormistik“).

               2.
                     Käesolevasse lepingusse inkorporeeritud sätetes kasutataval mõistel „liikmed“ on käesolevas lepingus sama tähendus kui tehniliste kaubandustõkete lepingus.

               3.
                     Tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklite 3, 4, 7, 8 ja 9 puhul võidakse tugineda käesoleva lepingu kahekümne üheksandale peatükile („Vaidluste lahendamine“) juhul, kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole nende artiklite alusel saavutanud rahuldavaid tulemusi ja et see on märkimisväärselt kahjustanud tema kaubandushuve. Sellised tulemused peavad olema samaväärsed tulemustega, mille saavutamist eeldatakse juhul, kui kõnealuse organ oleks lepinguosaline.

               ARTIKKEL 4.3

               Koostöö

               Lepinguosalised tugevdavad oma koostööd tehniliste normide, standardite, metroloogia, vastavushindamismenetluste, turujärelevalve või -kontrolli ning täitemeetmete valdkonnas, et lihtsustada lepinguosaliste vahelist kaubandust, nagu on sätestatud kahekümne esimeses peatükis („Regulatiivne koostöö“). Selle raames võidakse edendada ja elavdada koostööd lepinguosaliste selliste avaliku või erasektori organisatsioonide vahel, kes vastutavad metroloogia, standardimise, katsetamise, sertifitseerimise ja akrediteerimise, turujärelevalve või -kontrolli ning täitemeetmete eest, ning eelkõige ärgitada lepinguosaliste akrediteerimise ja vastavushindamisega tegelevaid asutusi osalema koostöös, millega edendatakse vastavushindamise tulemuste heakskiitmist.

               ARTIKKEL 4.4

               Tehnilised normid

               1.
                     Lepinguosalised kohustuvad tegema võimalikult suures ulatuses koostööd tagamaks, et nende tehnilised normid oleksid üksteisega kooskõlas. Kui üks lepinguosaline näitab üles huvi sellise tehnilise normi väljatöötamise vastu, mis on oma ulatuse poolest samaväärne või sarnane juba olemas oleva või teise lepinguosalise poolt välja töötatava normiga, peab kõnealune teine lepinguosaline nimetatud eesmärgi saavutamiseks esitama taotluse korral lepinguosalisele võimaluste piires asjakohase teabe, uuringud ja andmed, millele ta on oma juba vastu võetud või alles välja töötatava tehnilise normi kavandamisel tuginenud. Lepinguosalised tunnistavad, et võib osutuda vajalikuks selgitada konkreetse taotluse ulatust ja selles kokku leppida ning et konfidentsiaalse teabe võib esitamata jätta.

               2.
                     Lepinguosaline, kes on kavandanud tehnilise normi, mida ta peab samaväärseks teise lepinguosalise tehnilise normiga, kuna sellel on kokkusobiv eesmärk ja seda kohaldatakse samade toodete suhtes, võib taotleda teiselt lepinguosaliselt selle tehnilise normi samaväärsuse tunnustamist. Lepinguosaline esitab taotluse kirjalikult ja kirjeldab üksikasjalikult põhjusi, miks asjaomast tehnilist normi tuleks pidada samaväärseks, sealhulgas põhjusi, mis on seotud toodetega, mille suhtes normi kohaldatakse. Lepinguosaline, kes ei nõustu tehnilise normi samaväärsusega, esitab teisele lepinguosalisele taotluse korral oma otsuse põhjused.

               ARTIKKEL 4.5

               Vastavushindamine

               Lepinguosalised järgivad vastavushindamise tulemuste vastastikuse tunnustamise protokolli ning ravimite heade tootmistavadega seotud nõuete järgimise ja täitmise tagamise programmi vastastikuse tunnustamise protokolli.

               ARTIKKEL 4.6

               Läbipaistvus

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste väljatöötamisega seotud läbipaistvuse tagamise menetlused võimaldavad lepinguosalise huvitatud isikutel osaleda asjakohases varajases menetlusetapis, mil on veel võimalik teha muudatusi ja võtta arvesse märkusi, välja arvatud juhul, kui tekivad või võivad tekkida ohutuse, tervise, keskkonnakaitse või riigi julgeolekuga seotud kiireloomulised probleemid. Kui tehniliste normide või vastavushindamismenetluste väljatöötamisega seotud konsultatsiooniprotsess on üldsusele avatud, lubab lepinguosaline teise lepinguosalise isikutel osaleda selles vähemalt sama soodsatel tingimustel, mida ta pakub enda isikutele.

               2.
                     Lepinguosalised soodustavad tihedamat koostööd oma territooriumil asuvate standardimisasutuste vahel, et hõlbustada muu hulgas teabe vahetamist oma vastava tegevuse kohta, ning vastastikusele huvile ja vastastikkuse põhimõttele tuginevate standardite ühtlustamist asjaomaste standardimisasutuste kokku lepitavas korras.

               3.
                     Lepinguosaline püüab jätta teisele lepinguosalisele pärast kavandatud tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste edastamist WTO teadete keskregistrile vähemalt 60 päeva kirjalike märkuste esitamiseks, välja arvatud juhul, kui tekivad või võivad tekkida ohutuse, tervise, keskkonnakaitse või riigi julgeolekuga seotud kiireloomulised probleemid. Kui märkuste esitamise tähtaja pikendamiseks esitatakse mõistlikult põhjendatud taotlus, suhtub lepinguosaline sellesse vastutulelikult.

               4.
                     Kui üks lepinguosaline saab teiselt lepinguosaliselt oma kavandatava tehnilise normi või vastavushindamismenetluse kohta märkusi, vastab ta nendele kirjalikult enne tehnilise normi või vastavushindamismenetluse vastuvõtmist.

               5.
                     Lepinguosaline avaldab või teeb muul viisil trükitud kujul või elektrooniliselt avalikkusele kättesaadavaks oma vastused või kokkuvõtte vastustest, mille ta andis olulistele laekunud märkustele, hiljemalt päeval, mil ta avaldab vastu võetud tehnilise normi või vastavushindamismenetluse.

               6.
                     Lepinguosaline annab teise lepinguosalise taotluse korral teavet vastu võetud või vastu võetava tehnilise normi või vastavushindamismenetluse eesmärkide, õigusliku aluse ja põhjenduste kohta.

               7.
                     Lepinguosaline suhtub vastutulelikult teise lepinguosalise mõistlikult põhjendatud taotlusse, mille ta on edastanud enne kavandatava tehnilise normi edastamise järgse märkuste esitamise tähtaja lõppu ning milles ta palub jätta tehnilise normi vastuvõtmise ja selle kohaldatavaks muutumise vahele teatav aeg või seda pikendada, välja arvatud juhul, kui see viivitus ei oleks seatud õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks tõhus.

               8.
                     Lepinguosaline tagab, et tema vastu võetud tehnilised normid ja vastavushindamismenetlused on ametlikel veebisaitidel avalikkusele kättesaadavad.

               9.
                     Kui üks lepinguosaline peab sisenemissadamas kinni teise lepinguosalise territooriumilt imporditud kauba põhjendusega, et kaup ei vasta tehnilisele normile, teatab ta importijale viivitamata kauba kinnipidamise põhjused.

               ARTIKKEL 4.7

               Peatüki haldamine

               1.
                     Lepinguosalised teevad käesolevas peatükis sisalduvates küsimustes koostööd. Lepinguosalised lepivad kokku, et artikli 26.2 lõike 1 punkti a alusel loodud kaubavahetuskomitee:

               a)
                     haldab käesoleva peatüki rakendamist;

               b)
                     tegeleb viivitamata küsimusega, mille lepinguosaline tõstatab standardite, tehniliste normide või vastavushindamismenetluste väljatöötamise, vastuvõtmise või kohaldamise kohta;

               c)
                     hõlbustab ühe lepinguosalise taotluse korral arutelusid teise lepinguosalise korraldatava riski- või ohuhindamise teemal;

               d)
                     soodustab lepinguosaliste standardimis- ja vastavushindamisasutuste koostööd;

               e)
                     vahetab teavet standardite, tehniliste normide või vastavushindamismenetluste kohta, sealhulgas kolmandate isikute või rahvusvaheliste organite standardite, normide ja menetluste kohta, kui selleks on vastastikune huvi;

               f)
                     arvesse võttes arengut WTO tehniliste kaubandustõkete komitees või tehniliste kaubandustõkete lepingu kohaselt, vaatab käesoleva peatüki läbi ning koostab vajaduse korral laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele kaalumiseks soovitused käesoleva peatüki muutmiseks;

               g)
                     astub muid samme, mis aitavad lepinguosaliste arvates neil käesolevat peatükki ja tehniliste kaubandustõkete lepingut rakendada ning lepinguosalistevahelist kaubandust lihtsustada, ning

               h)
                     annab laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele vajaduse korral aru käesoleva peatüki rakendamisest.

               2.
                     Kui lepinguosalised ei suuda mõnda käesoleva peatükiga seotud küsimust kaubavahetuskomitee kaudu lahendada, võib laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee luua lepinguosalise taotluse korral ajutise tehniliste küsimuste töörühma, et teha kindlaks kaubandust lihtsustavad lahendused. Kui lepinguosaline ei ole nõus teise lepinguosalise taotlusega luua tehniliste küsimuste töörühm, selgitab ta taotluse korral oma otsuse põhjuseid. Tehniliste küsimuste töörühma juhivad lepinguosalised.

               3.
                     Kui lepinguosaline on palunud teavet, esitab teine lepinguosaline teabe kooskõlas käesoleva peatüki sätetega mõistliku aja jooksul kas trükitud kujul või elektrooniliselt. Lepinguosaline püüab vastata igale teabenõudele 60 päeva jooksul.

               VIIES PEATÜKK

               SANITAAR- JA FÜTOSANITAARMEETMED

               ARTIKKEL 5.1

               Mõisted

               1.
                     Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu A lisas esitatud mõisted;

               b)
                     codex alimentarius’e komisjoni egiidi all vastu võetud mõisted;

               c)
                     Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) egiidi all vastu võetud mõisted;

               d)
                     rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni egiidi all vastu võetud mõisted;

               e)
                     „kaitstav ala“ – Euroopa Liidus paiknev ametlikult määratletud geograafiline piirkond, mis on vaba kindlaksmääratud reguleeritud kahjulikust organismist, hoolimata sellest, et tingimused on tema jaoks soodsad ja et teda leidub muudes Euroopa Liidu osades, ning

               f)
                     „lepinguosalise pädev asutus“ –5-A lisas nimetatud asutus.

               2.
                     Lisaks lõikele 1 tuleb arvestada, et kui codex alimentarius’e, OIE ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni egiidi all vastu võetud mõistete ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu kohaste mõistete vahel esineb vastuolu, on ülimuslikud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu mõisted.

               ARTIKKEL 5.2

               Eesmärgid

               Käesoleva peatüki eesmärk on:

               a)
                     kaitsta inimeste, loomade ja taimede elu ja tervist, soodustades samal ajal kaubandust;

               b)
                     kanda hoolt selle eest, et lepinguosaliste sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed ei too kaasa põhjendamatuid kaubandustõkkeid, ning

               c)
                     edendada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu rakendamist.

               ARTIKKEL 5.3

               Kohaldamisala

               Käesolevat peatükki kohaldatakse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete suhtes, mis võivad otseselt või kaudselt mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubandust.

               ARTIKKEL 5.4

               Õigused ja kohustused

               Lepinguosalised kinnitavad oma sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi.

               ARTIKKEL 5.5

               Piirkondlike tingimustega kohandamine

               1.
                     Loomade, loomsete saaduste ja loomsete kõrvalsaaduste kohta kehtib järgmine:

               a)
                     lepinguosalised tunnistavad piirkondadeks jagamise põhimõtet ja on otsustanud kohaldada seda 5-B lisas loetletud taudide suhtes;

               b)
                     kui lepinguosalised määravad kindlaks piirkondlike tingimuste tunnustamise põhimõtted ja suunised, lisavad nad need 5-C lisasse;

               c)
                     punkti a kohaldamisel võtab importiv lepinguosaline oma sanitaarmeetmete puhul, mida kohaldatakse eksportiva lepinguosalise suhtes, kelle territooriumi kahjustab 5-B lisas nimetatud taud, aluseks eksportiva lepinguosalise tehtud piirkondadeks jagamise otsuse, tingimusel et importiv lepinguosaline on veendunud, et eksportiva lepinguosalise piirkondadeks jagamise otsus on kooskõlas põhimõtete ja suunistega, mille lepinguosalised on sätestanud 5-C lisas, ning põhineb asjakohastel rahvusvahelistel standarditel, suunistel ja soovitustel. Importiv lepinguosaline võib kohalda mis tahes lisameetmeid, et saavutada oma asjakohane sanitaarkaitse tase;

               d)
                     kui lepinguosaline leiab, et tal on seoses mõne 5-B lisas nimetamata taudiga eristaatus, võib ta taotleda selle staatuse tunnustamist. Importiv lepinguosaline võib nõuda elusloomade, loomsete saaduste ja loomsete kõrvalsaaduste importimisel lisatagatisi, mis on kooskõlas importiva lepinguosalise tunnustatud staatusega, sealhulgas 5-E lisas kindlaks määratud eritingimustega, ning

               e)
                     lepinguosalised tunnistavad piirkondadesse jaotamise põhimõtet ja lepivad kokku, et teevad selles küsimuses koostööd.

               2.
                     Taimede ja taimsete saaduste kohta kehtib järgmine:

               a)
                     kui importiv lepinguosaline kehtestab või jätab kehtima fütosanitaarmeetme, tuleb tal võtta muu hulgas arvesse piirkonna kahjuristaatust, milleks võib olla kahjurivaba piirkond, kahjurivaba tootmiskoht, kahjurivaba tootmisrajatis, vähese kahjurilevikuga ala ja kaitstav ala, mille eksportiv lepinguosaline on kindlaks määranud, ning

               b)
                     kui lepinguosalised määravad kindlaks piirkondlike tingimuste tunnustamise põhimõtted ja suunised, lisavad nad need 5-C lisasse.

               ARTIKKEL 5.6

               Samaväärsus

               1.
                     Importiv lepinguosaline tunnistab eksportiva lepinguosalise sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed enda meetmetega samaväärseteks, kui eksportiv lepinguosaline tõendab importivale lepinguosalisele objektiivselt, et tema meetmega saavutatakse importiva lepinguosalise asjakohane sanitaar- ja fütosanitaarkaitse tase.

               2.
                     5-D lisas on sätestatud samaväärsuse kindlaksmääramise, tunnustamise ja säilitamise põhimõtted ja suunised.

               3.
                     5-E lisas on kindlaks määratud järgmine:

               a)
                     piirkond, mille puhul importiv lepinguosaline tunnistab eksportiva lepinguosalise sanitaar- ja fütosanitaarmeetme enda meetmega samaväärseks, ning

               b)
                     piirkond, mille puhul importiv lepinguosaline tunnistab, et kindlaksmääratud eritingimuste täitmine koos eksportiva lepinguosalise sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega võimaldab saavutada importiva lepinguosalise asjakohase sanitaar- ja fütosanitaarkaitse taseme.

               4.
                     Käesoleva peatüki kohaldamisel kohaldatakse artiklit 1.7 („Viide õigusaktidele“) vastavalt käesolevale artiklile, 5-D lisale ja 5-E lisa üldistele märkustele.

               ARTIKKEL 5.7

               Kaubandustingimused

               1.
                     Importiv lepinguosaline teeb oma üldised impordile kehtestatud sanitaar- ja fütosanitaarnõuded kõikide kaupade puhul kättesaadavaks. Kui lepinguosalised tunnistavad ühiselt mõne kauba esmatähtsaks, kehtestab importiv lepinguosaline selle kauba impordile spetsiaalsed sanitaar- ja fütosanitaarnõuded, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. Kauba esmatähtsuse kindlaksmääramisel teevad lepinguosalised koostööd, et tagada oma olemasolevate ressursside tõhus haldamine. Neid spetsiaalseid impordinõudeid tuleks kohaldada eksportiva lepinguosalise kogu territooriumil.

               2.
                     Vastavalt lõikele 1 algatab importiv lepinguosaline põhjendamatu viivituseta vajaliku menetluse, et kehtestada esmatähtsaks tunnistatud kauba jaoks spetsiaalsed sanitaar- ja fütosanitaarnõuded. Pärast spetsiaalsete impordinõuete kehtestamist võtab importiv lepinguosaline põhjendamatu viivituseta vajalikud meetmed, et võimaldada kaubandust nende impordinõuete alusel.

               3.
                     Impordi suhtes spetsiaalsete sanitaar- ja fütosanitaarnõuete kehtestamiseks astub eksportiv lepinguosaline importiva lepinguosalise taotluse korral järgmised sammud:

               a)
                     esitab kogu importiva lepinguosalise nõutava asjakohase teabe ning

               b)
                     tagab importivale lepinguosalisele mõistliku juurdepääsu kontrolliks, katseteks ja audititeks ning muudeks asjakohasteks menetlusteks.

               4.
                     Kui importival lepinguosalisel on nimekiri ettevõtetest või rajatistest, kes on saanud importimiseks loa, kiidab ta eksportiva lepinguosalise territooriumil asuva ettevõtte või rajatise ilma asjaomase ettevõtte või rajatise eelneva kontrollimiseta heaks, kui:

               a)
                     eksportiv lepinguosaline on taotlenud asjaomasele ettevõttele või rajatisele sellist heakskiitu, esitades asjakohased tagatised, ning

               b)
                     5-F lisas sätestatud tingimused on täidetud ja menetlused teostatud.

               5.
                     Lisaks lõikele 4 teeb importiv lepinguosaline loa saanud ettevõtete või rajatiste nimekirjad avalikkusele kättesaadavaks.

               6.
                     Lepinguosaline võtab reguleeritud kauba saadetise tavaliselt vastu ilma selle eelneva saadetisepõhise tollivormistuseta, kui lepinguosalised ei ole otsustanud teisiti.

               7.
                     Importiv lepinguosaline võib nõuda, et eksportiva lepinguosalise asjakohane pädev astutus tõendaks importivale lepinguosalisele objektiivselt, et impordinõuded võidakse täita või on täidetud.

               8.
                     Lepinguosalised peaksid järgima 5-G lisas ette nähtud menetlust impordi suhtes kohaldatavate spetsiaalsete taimetervishoiunõuete kohta.

               ARTIKKEL 5.8

               Audit ja kontroll

               1.
                     Et säilitada kindlustunne käesoleva peatüki rakendamise suhtes, võib lepinguosaline auditeerida ja/või kontrollida tervikuna või osaliselt teise lepinguosalise pädeva asutuse kontrolliprogrammi. Lepinguosaline kannab auditi või kontrolliga seotud kulud ise.

               2.
                     Kui lepinguosalised määravad kindlaks auditi või kontrolli tegemise põhimõtted ja suunised, lisatakse need 5-H lisasse. Kui lepinguosaline teostab Auditi või kontrolli, teeb ta seda vastavalt 5-H lisas esitatud põhimõtetele ja suunistele.

               ARTIKKEL 5.9

               Ekspordi sertifitseerimine

               1.
                     Kui elusloomade või loomsete saaduste saadetise importimisel nõutakse ametlikku veterinaarsertifikaati ja kui importiv lepinguosaline on tunnistanud eksportiva lepinguosalise sanitaar- ja fütosanitaarmeetme samaväärseks enda meetmega, mida kohaldatakse selliste loomade või loomsete saaduste suhtes, kasutavad lepinguosalised 5-I lisas ette nähtud terviseohutuse kinnituse vormi, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. Lepinguosalised võivad kasutada kinnituse vormi ka teiste toodete jaoks, kui nad nii otsustavad.

               2.
                     5-I lisas on sätestatud põhimõtted ja suunised, mis käsitlevad ekspordi sertifitseerimist, sealhulgas elektroonilist sertifitseerimist, sertifikaatide tühistamist või asendamist, keelte kasutamise korda ja kinnituse vormi.

               ARTIKKEL 5.10

               Impordikontroll ja tasud

               1.
                     5-J lisas on sätestatud impordikontrolli ja tasusid käsitlevad põhimõtted ja suunised, sealhulgas kontrollide sagedus.

               2.
                     Kui impordikontrolli käigus ilmneb mittevastavus olulistele impordinõuetele, peavad importiva lepinguosalise võetavad meetmed põhinema kaasneva riski hindamisel ega tohi piirata kaubandust rohkem, kui on vaja lepinguosalise asjakohase sanitaar- või fütosanitaarkaitse taseme saavutamiseks.

               3.
                     Kui vähegi võimalik, teavitab importiv lepinguosaline nõuetele mittevastava saadetise importijat või tema esindajat mittevastavuse põhjustest ning annab võimaluse tehtud otsus läbi vaadata. Importiv lepinguosaline kaalub läbivaatamist hõlbustava asjakohase teabe esitamist.

               4.
                     Lepinguosaline võib võtta piirikontrolli tegemisel tekkivate kulude katmiseks tasu, mis ei tohiks ületada kantud kulusid.

               ARTIKKEL 5.11

               Teavitamine ja teabevahetus

               1.
                     Lepinguosaline teavitab põhjendamatu viivituseta teist lepinguosalist järgmisest:

               a)
                     olulisest muutusest kahjurite või taudide alases olukorras, näiteks 5-B lisas nimetatud taudi olemasolust ja arengust;

               b)
                     5-B lisas nimetamata loomataudiga või uue taudiga seotud epidemioloogilise tähtsusega leidudest ning

               c)
                     olulistest toiduohutuse alastest küsimustest, mis on seotud tootega, millega lepinguosalised omavahel kauplevad.

               2.
                     Lepinguosalised püüavad vahetada teavet ka muudes asjakohastes küsimustes, mille hulka kuuluvad järgmised küsimused:

               a)
                     ühe lepinguosalise sanitaar- ja fütosanitaarmeetme muutmine;

               b)
                     ühe lepinguosalise pädeva asutuse ülesehituse või töökorralduse märkimisväärne muutmine;

               c)
                     taotluse korral lepinguosalise ametliku kontrolli tulemused ja aruanne tehtud kontrolli tulemuste kohta;

               d)
                     tagasilükatud või nõuetele mittevastava saadetise korral artiklis 5.10 sätestatud impordikontrolli tulemused ning

               e)
                     taotluse korral käesoleva peatüki seisukohast asjakohane riskianalüüs või teaduslik arvamus, mille lepinguosaline on koostanud.

               3.
                     Kui lõigetes 1 või 2 nimetatud teave on tehtud kooskõlas asjakohaste eeskirjadega kättesaadavaks selle edastamisega WTO teadete keskregistrile või asjakohasele rahvusvahelisele standardimisasutusele, on selle teabe suhtes kohaldatavad lõigete 1 ja 2 nõuded täidetud, kui ühine korralduskomitee ei otsusta teisiti.

               ARTIKKEL 5.12

               Tehnilised konsultatsioonid

               Kui üks lepinguosaline on tõsiselt mures toiduohutuse, taime- või loomatervise või teise lepinguosalise kavandatud või rakendatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetme pärast, võib ta taotleda teise lepinguosalisega tehniliste konsultatsioonide pidamist. Taotluse saanud lepinguosaline peaks vastama taotlusele põhjendamatu viivituseta. Lepinguosaline püüab esitada teabe, mis on vajalik selleks, et vältida häireid kaubanduses ja vajaduse korral jõuda vastastikku rahuldava lahenduseni.

               ARTIKKEL 5.13

               Erakorralised sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed

               1.
                     Üks lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist erakorralisest sanitaar- ja fütosanitaarmeetmest 24 tunni jooksul pärast oma otsust meedet rakendada. Kui lepinguosaline taotleb erakorralise sanitaar- ja fütosanitaarmeetme üle tehniliste konsultatsioonide pidamist, peavad need konsultatsioonid toimuma kümne päeva jooksul pärast erakorralisest sanitaar- ja fütosanitaarmeetmest teatamist. Lepinguosalised võtavad arvesse kogu tehniliste konsultatsioonide käigus saadud teavet.

               2.
                     Tehes otsust saadetise kohta, mis on erakorralise sanitaar- ja fütosanitaarmeetme vastuvõtmise ajal teel ühe lepinguosalise juurest teise juurde, võtab importiv lepinguosaline arvesse eksportiva lepinguosalise õigel ajal esitatud teavet.

               ARTIKKEL 5.14

               Ühine sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete korralduskomitee

               1.
                     Artikli 26.2 lõike 1 punkti d alusel loodud ühisesse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete korralduskomiteesse (edaspidi „ühine korralduskomitee“) kuuluvad lepinguosaliste reguleerimis- ja kaubandusvaldkonna esindajad, kes vastutavad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete eest.

               2.
                     Ühisel korralduskomiteel on muu hulgas järgmised ülesanded:

               a)
                     jälgida käesoleva peatüki rakendamist, kaaluda käesoleva peatükiga seotud küsimusi ja vaadata läbi kõik küsimused, mis võivad tekkida selle rakendamisel;

               b)
                     anda suuniseid probleemide väljaselgitamiseks, tähtsuse järjekorda seadmiseks, haldamiseks ja lahendamiseks;

               c)
                     käsitleda lepinguosaliste taotlusi muuta impordikontrolli;

               d)
                     vaadata vähemalt kord aastas läbi käesoleva peatüki lisad, eelkõige võttes arvesse käesoleva lepinguga ette nähtud konsultatsioonide käigus tehtud edusamme. Pärast läbivaatamist võib ühine korralduskomitee otsustada käesoleva peatüki lisasid muuta. Lepinguosalised võivad ühise korralduskomitee otsuse heaks kiita oma vastavate menetluste kohaselt, mis on vajalikud muudatuse jõustumiseks. Otsus jõustub lepinguosaliste poolt kokkulepitud kuupäeval;

               e)
                     jälgida punktis d nimetatud otsuse rakendamist ja punktis d nimetatud meetmete võtmist;

               f)
                     anda võimalus vahetada korrapäraselt teavet seoses lepinguosaliste õigusraamistikuga, sealhulgas sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete puhul aluseks võetud teadusliku ja riskihindamisega, ning

               g)
                     koostada dokument, kus on üksikasjalikult kirjeldatud, millises seisus on lepinguosaliste vahelised arutelud, kus käsitletakse konkreetsete sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete samaväärsuse tunnustamiseks tehtavat tööd, ja säilitada seda dokumenti.

               3.
                     Ühine korralduskomitee võib muu hulgas:

               a)
                     teha kindlaks võimalused kahepoolse kaasatuse suurendamiseks, sealhulgas suhete edendamiseks, mis võib hõlmata ametnike vahetust;

               b)
                     arutada kavandatava sanitaar- ja fütosanitaarmeetme muutmist või selle muutmise ettepanekut varajases etapis;

               c)
                     aidata lepinguosalistel sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu rakendamist paremini mõista ning edendada lepinguosalistevahelist koostööd mitmepoolsetel foorumitel, sealhulgas WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komitees ja vajaduse korral rahvusvahelistes standardimisasutustes, arutusel olevates sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes, või

               d)
                     selgitada varajases etapis välja ja võtta arutusele algatused, mis on seotud sanitaar- ja fütosanitaarküsimustega ja mille puhul oleks kasu koostööst.

               4.
                     Ühine korralduskomitee võib luua konkreetsete sanitaar- ja fütosanitaarküsimuste käsitlemiseks töörühmad, kuhu kuuluvad lepinguosaliste eksperdid.

               5.
                     Lepinguosaline võib pöörduda mis tahes sanitaar- ja fütosanitaarküsimusega ühise korralduskomitee poole. Ühine korralduskomitee peaks tegelema küsimusega nii kiiresti kui võimalik.

               6.
                     Kui ühine korralduskomitee ei ole suuteline küsimust kiiresti lahendama, annab ta lepinguosalise taotluse korral sellest viivitamata teada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele.

               7.
                     Ühine korralduskomitee tuleb kokku ja kehtestab oma tööprogrammi hiljemalt 180 päeva ning oma töökorra hiljemalt aasta pärast käesoleva lepingu jõustumist, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti.

               8.
                     Pärast oma avakoosolekut tuleb ühine korralduskomitee kokku vastavalt vajadusele, tavaliselt korra aastas. Ühine korralduskomitee võib otsustada pidada oma koosolekuid video- või telekonverentsi vormis ning käsitleda küsimusi ka väljaspool kohtumisi kirja teel.

               9.
                     Ühine korralduskomitee annab igal aastal oma tegevusest ja tööprogrammist aru laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele.

               10.
                     Käesoleva lepingu jõustumisel määrab lepinguosaline kontaktpunkti, et kooskõlastada ühise korralduskomitee tegevuskava ning hõlbustada teabevahetust sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes, ning teatab sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele.

               KUUES PEATÜKK

               TOLLIMENETLUSE JA KAUBANDUSE LIHTSUSTAMINE

               ARTIKKEL 6.1

               Eesmärgid ja põhimõtted

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad tollimenetluse ja kaubanduse lihtsustamise olulisust arenevas üleilmses kaubanduskeskkonnas.

               2.
                     Lepinguosalised teevad võimalikult suures ulatuses koostööd ja vahetavad teavet, sealhulgas parimate tavade kohta, et edendada käesoleva lepinguga ette nähtud kaubandust lihtsustavate meetmete kohaldamist ja järgimist.

               3.
                     Kaubandust lihtsustavad meetmed ei tohi kahjustada mehhanisme, millega kaitstakse isikut lepinguosalise õigusnormide täitmise tõhusa tagamise ja järgimise kaudu.

               4.
                     Impordi-, ekspordi- ja transiidinõuded ning -menetlused ei tohi olla halduslikult koormavamad või kaubandust piiravamad, kui on vajalik õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks.

               5.
                     Impordi-, ekspordi- ja transiidinõuete ja -menetluste aluseks on kehtivad rahvusvahelised kaubandus- ja tollimeetmed ning -standardid, välja arvatud juhul, kui need oleksid seatud õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks sobimatud või ebatõhusad.

               ARTIKKEL 6.2

               Läbipaistvus

               1.
                     Lepinguosaline avaldab või teeb muul viisil, sealhulgas elektrooniliselt, kättesaadavaks oma õigusaktid, eeskirjad, kohtuotsused ja haldusstrateegiad, mis on seotud kaupade impordi või ekspordi suhtes kohaldatavate nõuetega.

               2.
                     Lepinguosaline püüab avaldada, sealhulgas internetis, tolliküsimustega seotud kavandatavad õigusnormid ja haldusstrateegiad ning anda huvitatud isikutele võimaluse esitada enne nende vastuvõtmist märkusi.

               3.
                     Lepinguosaline määrab või säilitab ühe või mitu kontaktpunkti, kes tegelevad huvitatud isikute tolliteemaliste päringutega, ning avaldab internetis selliste päringute tegemise korda käsitleva teabe.

               ARTIKKEL 6.3

               Kauba vabastamine

               1.
                     Lepinguosaline võtab kauba tõhusaks vabastamiseks vastu või säilitab lihtsustatud tollimenetlused, et lihtsustada liikmesriikide vahelist kaubandust ning vähendada importijate ja eksportijate kulusid.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et nende lihtsustatud menetlustega:

               a)
                     võimaldatakse vabastada kaup ajavahemiku jooksul, mis ei ole pikem kui on vajalik lepinguosalise õigusaktide järgimise tagamiseks;

               b)
                     võimaldatakse vabastada kaup ja võimaluste piires ka kontrollitav või reguleeritud kaup esimeses sihtkohas;

               c)
                     püütakse võimaldada vabastada kaup erakorralise kontrollimise vajaduse korral viivitamata;

               d)
                     võimaldatakse importijal või tema esindajal eemaldada kaup tollikontrollist enne tollimaksude, maksude ja tasude lõplikku kindlaksmääramist ja tasumist. Lepinguosaline võib enne kauba vabastamist nõuda, et importija esitaks piisava tagatise, mis on garantii või rahalise tagatise kujul või mõnes muus asjakohases vormis, ning

               e)
                     nähakse kooskõlas tema õigusaktidega ette lihtsustatud dokumenteerimisnõuded, mida kohaldatakse lepinguosalise kindlaksmääratud väikese väärtusega kauba sisenemisel.

               3.
                     Vajaduse korral võib lepinguosaline nõuda oma lihtsustatud menetluste raames sisenemisjärgse arvepidamise ja kontrollimise käigus põhjalikuma teabe esitamist.

               4.
                     Lepinguosaline võimaldab vabastada kauba kiirkorras ning näeb võimaluse ja vajaduse korral ette

               a)
                     teabe elektroonilise esitamise ja töötlemise enne kauba füüsilist kohalejõudmist, et kaup oleks võimalik saabumisel vabastada, kui ei ole kindlaks tehtud ühtki riski või kui ei tule teha ühtki pistelist kontrolli, ning

               b)
                     teatavate kaupade tollivormistuse võimalikult väheste dokumentidega.

               5.
                     Lepinguosaline tagab võimaluste piires, et tema piiri- ning muu impordi- ja ekspordikontrolliga tegelevad asutused ja ametid teevad kaubanduse lihtsustamiseks koostööd ja kooskõlastavad oma tegevust, ühtlustades muu hulgas impordi- ja ekspordiandmete ja -dokumentide kohta kehtivaid nõudeid ning määrates ühekordseks saadetiste dokumentide ja füüsiliseks kontrollimiseks kindla koha.

               6.
                     Lepinguosaline tagab võimaluste piires, et tema kauba suhtes kohaldatavad impordi- ja ekspordinõuded on kaubanduse lihtsustamise huvides kooskõlastatud, olenemata sellest, kas neid nõudeid haldab mõni amet või seda teeb kõnealuse ameti nimel tolliasutus.

               ARTIKKEL 6.4

               Tolliväärtuse määramine

               1.
                     Tolliväärtuse määramise lepinguga reguleeritakse lepinguosaliste vahelise kaubanduse suhtes kohaldatavat tolliväärtuse määramist.

               2.
                     Lepinguosalised teevad koostööd, et saavutada tolliväärtuse määramise küsimustes ühine lähenemisviis.

               ARTIKKEL 6.5

               Kaupade klassifitseerimine

               Käesoleva lepingu kohases lepinguosalistevahelises kaubanduses kasutatav kaupade klassifikatsioon on esitatud lepinguosalise tariifinomenklatuuris kooskõlas harmoneeritud süsteemiga.

               ARTIKKEL 6.6

               Tasud ja lõivud

               Lepinguosaline avaldab või teeb muul viisil, sealhulgas elektrooniliselt, kättesaadavaks teabe oma tolliasutuse kehtestatud tasude ja lõivude kohta. See teave hõlmab kohaldatavate tasude ja lõivude suurust, tasu või lõivu nõudmise konkreetset põhjust, vastutava ametiasutuse nime ning makse tegemise aega ja viisi. Lepinguosaline ei kohalda uusi või muudetud tasusid ja lõive enne, kui ta on selle teabe avaldanud või muul viisil kättesaadavaks teinud.

               ARTIKKEL 6.7

               Riskijuhtimine

               1.
                     Lepinguosaline tugineb oma kauba inspekteerimise, vabastamise ja sisenemisjärgse kontrollimise menetlustes riskihindamise põhimõtetele, mitte ei nõua, et iga pakutava saadetise vastavust impordinõuetele tuleb põhjalikult kontrollida.

               2.
                     Lepinguosaline võtab kauba suhtes kohaldatavad impordi-, ekspordi- ja transiidinõuded ja -menetlused vastu, kohaldab neid riskijuhtimise põhimõtete alusel ning keskendub nõuetelevastavuse meetmete võtmisel tehingutele, millele tuleb tähelepanu pöörata.

               3.
                     Lõiked 1 ja 2 ei takista lepinguosalist tegemast kvaliteedi- ja vastavuskontrolli, mis võib nõuda ulatuslikumat uurimist.

               ARTIKKEL 6.8

               Automatiseerimine

               1.
                     Lepinguosaline kasutab kaubanduse, sealhulgas lepinguosaliste vahelise kaubanduse lihtsustamiseks kauba vabastamise menetlust kiirendavat infotehnoloogiat.

               2.
                     Lepinguosaline:

               a)
                     püüab teha elektrooniliselt kättesaadavaks kauba importimiseks või eksportimiseks vajalikud tolliblanketid;

               b)
                     lubab kooskõlas oma õigusaktidega esitada neid tolliblankette elektroonilisel kujul ning

               c)
                     näeb võimaluse korral oma tolliasutuse kaudu ette elektroonilise teabevahetuse oma kaubandusringkonnaga.

               3.
                     Lepinguosaline püüab:

               a)
                     välja töötada või säilitada omavahel täielikult ühendatud ühtse liidese süsteemid, et hõlbustada tollialaste ja muude õigusaktidega kauba piiriüleseks liikumiseks nõutava teabe ühtset elektroonilist esitamist, ning

               b)
                     töötada välja andmeelemendid ja -protsessid kooskõlas Maailma Tolliorganisatsiooni andmemudeliga ning sellega seotud Maailma Tolliorganisatsiooni soovituste ja suunistega.

               4.
                     Lepinguosalised püüavad teha koostööd koostalitlevate elektrooniliste süsteemide väljatöötamisel, võttes sealhulgas arvesse Maailma Tolliorganisatsioonis tehtavat tööd, et lihtsustada lepinguosalistevahelist kaubandust.

               ARTIKKEL 6.9

               Eelotsused

               1.
                     Lepinguosaline väljastab kirjaliku taotluse korral kooskõlas oma õigusaktidega eelotsused tariifse klassifitseerimise kohta.

               2.
                     Lepinguosaline avaldab kooskõlas oma konfidentsiaalsusnõuetega näiteks internetis tariifse klassifitseerimise eelotsuseid käsitleva teabe, mis on oluline tariifse klassifitseerimise eeskirjade mõistmiseks ja kohaldamiseks.

               3.
                     Kaubanduse lihtsustamiseks käsitlevad lepinguosalised oma kahepoolses dialoogis korrapäraselt muudatusi, mida nad on teinud oma vastavates õigusaktides ja rakendusmeetmetes lõigetes 1 ja 2 nimetatud küsimustega seoses.

               ARTIKKEL 6.10

               Läbivaatamine ja edasikaebamine

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et kauba impordi suhtes võetud haldusmeede või tehtud ametlik otsus on võimalik viivitamata läbi vaadata kohtus, vahekohtus või haldusvaidluste komisjonis või haldusmenetluse raames.

               2.
                     Sellise haldusmenetluse kohaselt tegutsev kohus või ametnik on kõnealuse otsuse väljastanud ametnikust või asutusest sõltumatu ning tal on pädevus otsus kehtima jätta, otsust muuta või see vastavalt lepinguosalise õigusaktidele tühistada.

               3.
                     Enne kui isikul palutakse taotleda õiguskaitset ametlikumal või kohtu tasandil, pakuvad lepinguosalised võimalust edasikaebamiseks või läbivaatamiseks haldustasandil, mis on algse meetme või otsuse eest vastutavast ametnikust või asutusest sõltumatu.

               4.
                     Lepinguosaline annab artikli 6.9 kohase eelotsuse saanud isikule sisuliselt samasuguse õiguse tolliasutuse tehtud eelotsuste läbivaatamiseks ja nende edasikaebamiseks, kui nad annavad importijatele oma territooriumil.

               ARTIKKEL 6.11

               Karistused

               Lepinguosaline tagab oma tolliõiguses, et selle õiguse rikkumise eest määratavad karistused on proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad ning nende kohaldamine ei too kaasa põhjendamatuid viivitusi.

               ARTIKKEL 6.12

               Konfidentsiaalsus

               1.
                     Lepinguosaline käsitleb kooskõlas oma õigusaktidega rangelt konfidentsiaalsena kogu käesoleva peatüki alusel saadud teavet, mis on laadilt konfidentsiaalne või mis on esitatud konfidentsiaalselt, ning kaitseb seda avalikustamise eest, mis võib kahjustada teabe esitanud isiku konkurentsiseisundit.

               2.
                     Kui lõikes 1 nimetatud teabe saanud või hankinud lepinguosaline on kohustatud selle oma õigusaktide alusel avalikustama, teavitab ta sellest asjaomase teabe esitanud lepinguosalist või isikut.

               3.
                     Lepinguosaline tagab, et käesoleva peatüki alusel kogutud konfidentsiaalset teavet ei kasutata muul otstarbel kui tolliküsimuste haldamiseks ja selles valdkonnas kehtivate õigusnormide täitmise tagamiseks, välja arvatud kõnealuse konfidentsiaalse teabe esitanud lepinguosalise või isiku loal.

               4.
                     Lepinguosaline võib lubada kasutada käesoleva peatüki alusel kogutud teavet haldus- või kohtumenetlustes või kohtulaadsete asutuste menetlustes, mis on algatatud sellepärast, et käesoleva peatükki rakendamisega seotud tollialaseid õigusakte ei ole järgitud. Lepinguosaline teatab teabe esitanud lepinguosalisele või isikule teabe sellisest kasutamisest ette.

               ARTIKKEL 6.13

               Koostöö

               1.
                     Lepinguosalised jätkavad koostööd rahvusvahelistel foorumitel, nagu Maailma Tolliorganisatsioon, et saavutada vastastikku tunnustatud eesmärgid, sealhulgas need, mis on sätestatud Maailma Tolliorganisatsiooni maailmakaubanduse tagamise ja lihtsustamise standardite raamistikus.

               2.
                     Lepinguosalised vaatavad korrapäraselt läbi kaubanduse lihtsustamist käsitlevad asjakohased rahvusvahelised algatused, sealhulgas ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni välja töötatud kaubanduse lihtsustamise soovituste kokkuvõtte, et teha kindlaks valdkonnad, kus edasine ühistegevus lihtsustaks lepinguosaliste vahelist kaubandust ja aitaks saavutada ühised mitmepoolsed eesmärgid.

               3.
                     Lepinguosalised teevad koostööd kooskõlas 4. detsembril 1997 Ottawas sõlmitud Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tollikoostöö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise lepinguga (edaspidi „Kanada ja ELi tollikoostööleping“).

               4.
                     Lepinguosalised abistavad Kanada ja ELi tollikoostöölepingu kohaselt üksteist tolliküsimustes, sealhulgas küsimustes, mis on seotud lepinguosalise tollialaste õigusaktide arvatava rikkumisega, nagu see on määratletud kõnealuses lepingus, ja käesoleva lepingu rakendamisega.

               ARTIKKEL 6.14

               Ühine tollikoostöö komitee

               1.
                     Ühine tollikoostöö komitee, kellele on antud artikli 26.2 („Erikomiteed“) lõike 1 punkti c kohaselt volitused tegutseda laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee egiidi all erikomiteena, tagab käesoleva peatüki, päritolureegleid ja -menetlusi käsitleva protokolli, artikli 20.43 („Piiril võetavate meetmete kohaldamisala“) ja artikli 2.8 („Tariifse sooduskohtlemise ajutine peatamine“) nõuetekohase toimimise. Ühine tollikoostöö komitee uurib nende kohaldamisel tekkivaid küsimusi kooskõlas käesoleva lepingu eesmärkidega.

               2.
                     Käesoleva lepinguga hõlmatud küsimuste käsitlemiseks kuuluvad ühisesse tollikoostöö komiteesse tolli-, kaubandus- või muude pädevate asutuste esindajad, nii nagu lepinguosalised seda vajalikuks peavad.

               3.
                     Lepinguosaline tagab, et tema ühise tollikoostöö komitee koosolekutel osalevatel esindajatel on koosoleku päevakorrapunktidele vastavad eksperditeadmised. Päritolureeglite ja -menetlustega seotud küsimuste käsitlemiseks võib ühine tollikoostöö komitee kokku tulla erikoosseisus kas päritolureeglitega tegeleva ühise tollikoostöö komiteena või päritolumenetlusega tegeleva ühise tollikoostöö komiteena.

               4.
                     Ühine tollikoostöö komitee võib koostada resolutsioone, soovitusi või arvamusi ning esitada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele otsuse eelnõusid, mida ta peab vajalikuks, et saavutada ühised eesmärgid ning käesoleva peatükiga, päritolureegleid ja -menetlusi käsitleva protokolliga, artikliga 20.43 („Piiril võetavate meetmete kohaldamisala“) ja artikliga 2.8 („Tariifse sooduskohtlemise ajutine peatamine“) loodud mehhanismide korralik toimimine.

               SEITSMES PEATÜKK

               SUBSIIDIUMID

               ARTIKKEL 7.1

               Subsiidiumi mõiste

               1.
                     Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab subsiidium kaubavahetusega seotud meedet, mis vastab subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

               2.
                     Subsiidium kuulub käesoleva peatüki kohaldamisalasse üksnes juhul, kui see on eripärane subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2 tähenduses.

               ARTIKKEL 7.2

               Läbipaistvus

               1.
                     Iga kahe aasta järel teatab üks lepinguosaline teisele lepinguosalisele iga oma territooriumil antud või säilitatud subsiidiumi kohta järgmist:

               a)
                     subsiidiumi õiguslik alus;

               b)
                     subsiidiumi vorm ning

               c)
                     subsiidiumi suurus või subsiidiumi jaoks eelarvest eraldatud summa.

               2.
                     Subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 25 lõike 1 kohaste teadete esitamisega WTOle loetakse lõikes 1 esitatud nõue täidetuks.

               3.
                     Lepinguosaline esitab teise lepinguosalise taotluse korral viivitamata teavet ja vastab küsimustele konkreetsete juhtumite kohta, kus valitsus on andnud toetust, mis on seotud teenustekaubandusega tema territooriumil.

               ARTIKKEL 7.3

               Subsiidiumide ja valitsuse toetuse teemalised konsultatsioonid
                  muudes valdkondades kui põllumajandus ja kalandus

               1.
                     Kui üks lepinguosaline leiab, et teise lepinguosalise antud subsiidium või konkreetne juhtum, kus valitsus on andnud seoses teenustekaubandusega toetust, kahjustab või võib kahjustada tema huve, võib ta väljendada teisele lepinguosalisele oma muret ja taotleda sel teemal konsultatsioone. Taotlusele vastav lepinguosaline kaalub seda taotlust igakülgselt ja heasoovlikult.

               2.
                     Konsultatsioonide käigus võib üks lepinguosaline taotleda lisateavet teise lepinguosalise antud subsiidiumi või konkreetse juhtumi kohta, kus valitsus on andnud seoses teenustekaubandusega toetust, sealhulgas selle poliitikaeesmärgi ja suuruse ning meetmete kohta, mis võeti selleks, et piirata selle võimalikku moonutavat mõju kaubandusele.

               3.
                     Konsultatsioonide põhjal püüab taotlusele vastav lepinguosaline kõrvaldada kahjuliku mõju, mida subsiidium või konkreetne juhtum, kus valitsus on andnud seoses teenustekaubandusega toetust, avaldab taotluse esitanud lepinguosalise huvidele, või vähendada seda mõju nii palju kui võimalik.

               4.
                     Käesolevat artiklit ei kohaldada põllumajandus- ja kalandustoodete suhtes ning see ei piira artiklite 7.4 ja 7.5 kohaldamist.

               ARTIKKEL 7.4

               Konsultatsioonid põllumajandus- ja kalandustoodetega seotud subsiidiumide üle

               1.
                     Lepinguosalistel on ühine eesmärk teha kokkuleppe saavutamiseks koostööd, et:

               a)
                     edendada WTOs veelgi põllumajandustoodetega kauplemisel kohaldatavaid mitmepoolseid põhimõtteid ja eeskirju ning

               b)
                     aidata välja töötada üleilmne mitmepoolne lahendus seoses kalandussubsiidiumidega.

               2.
                     Kui üks lepinguosaline leiab, et teise lepinguosalise antud subsiidium või valitsuse toetus kahjustab või võib kahjustada tema põllumajandus- või kalandustoodetega seotud huve, võib ta väljendada teisele lepinguosalisele oma muret ja taotleda sel teemal konsultatsioone.

               3.
                     Taotlusele vastav lepinguosaline kaalub taotlust igakülgselt ja heasoovlikult ning annab endast parima, et kõrvaldada kahjulik mõju, mida subsiidium või valitsuse toetuse andmine avaldab taotluse esitanud lepinguosalise põllumajandus- ja kalandustoodetega seotud huvidele, või vähendada seda mõju nii palju kui võimalik.

               ARTIKKEL 7.5

               Põllumajandustoodete ekspordisubsiidiumid

               1.
                     Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „ekspordisubsiidium“ – põllumajanduslepingu artikli 1 punktis e määratletud ekspordisubsiidium, ning

               b)
                     „tariifi täielik kaotamine“ – tariifikvootide olemasolu korral kas kvoodikohase või kvooti ületava tariifi kaotamine.

               2.
                     Lepinguosaline ei kohalda ega jäta kehtima ekspordisubsiidiumi põllumajandustootele, mida eksporditakse või mis sisaldub tootes, mida eksporditakse teise lepinguosalise territooriumile, pärast seda, kui teine lepinguosaline on selle põllumajandustoote suhtes kohaldatava tariifi, sealhulgas oma tariifitabelid, kooskõlas 2-A lisaga („Tollitariifide kaotamine“) kohe või pärast üleminekuperioodi täielikult kaotanud.

               ARTIKKEL 7.6

               Konfidentsiaalsus

               Kui teavet esitatakse käesoleva peatüki alusel, ei ole lepinguosaline kohustatud avaldama konfidentsiaalset teavet.

               ARTIKKEL 7.7

               Audiovisuaalteenuste ja kultuurimajanduse valdkonna subsiidiumide ja valitsuse toetuse väljajätmine

               Ühtki käesoleva lepingu sätet ei kohaldata subsiidiumide või valitsuse toetuse suhtes, mida antakse Euroopa Liidu audiovisuaalteenuste ja Kanada kultuurimajanduse valdkonnas.

               ARTIKKEL 7.8

               Seos WTO asutamislepinguga

               Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 VI artiklist, subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingust ning põllumajanduslepingust.

               ARTIKKEL 7.9

               Vaidluste lahendamine

               Käesoleva peatüki artiklite 7.3 ja 7.4 suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu kohast vaidluste lahendamise korda.

               KAHEKSAS PEATÜKK

               INVESTEERINGUD

               A JAGU

               Mõisted ja kohaldamisala

               ARTIKKEL 8.1

               Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „valitsuse funktsioonide täitmisega seotud tegevus“ – tegevus, mis ei toimu kaubanduslikel alustel ega ühe või mitme ettevõtjaga konkureerides;

               „õhusõidukite remondi- ja hooldusteenused“ – tegevus, mis on seotud õhusõiduki või õhusõiduki osaga, kui õhusõiduk on liiklusest kõrvaldatud ja need ei hõlma niinimetatud liinihooldust;

               „lennujaamateenused“ – lennujaamataristu, sealhulgas terminalide, lennuradade, ruleerimisteede ja perroonide, parkimisrajatiste ning lennujaamasiseste transpordisüsteemide käitamine või haldamine kas tasu eest või lepingu alusel. Suurema kindluse huvides ei sisalda lennujaamateenused lennujaamade või lennujaama maade omandiõigust või nendesse investeerimist ega juhatuse täidetavaid ülesandeid. Lennujaamateenused ei hõlma aeronavigatsiooniteenuseid;

               „arestimine“ – vaidluses osaleva poole vara konfiskeerimine otsuse täitmise kindlustamiseks või tagamiseks;

               „arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenused“ – teenuse osutamine selliste arvutisüsteemide abil, mis sisaldavad teavet lennuettevõtjate sõiduplaanide, piletite kättesaadavuse, piletihindade ja hinnareeglite kohta, ja mille kaudu on võimalik teha broneeringuid või väljastada pileteid;

               „konfidentsiaalne või kaitstud teave“ –

               a)
                     konfidentsiaalne äriteave või

               b)
                     teave, mis on kaitstud üldsusele avalikustamise eest;

               i)
                     kostja teabe korral: kostja õiguse kohaselt;

               ii)
                     muu teabe korral: õigusaktide või eeskirjade kohaselt, mille kohaldamise sellise teabe avalikustamise suhtes määrab kohus;

               „käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringud“ – lepinguosalise puhul investeering, mis

               a)
                     on tehtud tema territooriumil;

               b)
                     on tehtud kooskõlas investeeringu tegemise ajal kohaldatava õigusega;

               c)
                     on otse või kaudselt teise lepinguosalise investori omandis või kontrolli all ning

               d)
                     on olemas käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval või on tehtud või saadud pärast seda;

               „vaidluses osalev pool“ – investor, kes algatab menetluse F jao kohaselt, või kostja. F jao kohaldamisel ja piiramata artikli 8.14 sätteid ei hõlma mõiste „investor“ lepinguosalist;

               „vaidluses osalevad pooled“ – investor ja kostja;

               „ettekirjutus“ – korraldus, millega keelatakse meede või piiratakse seda;

               „ettevõte“ – artiklis 1.1 („Üldkohaldatavad mõisted“) määratletud ettevõte ning ettevõtte esindus või filiaal;

               „maapealne teenindus“ – teenuse osutamine tasu eest või lepingu alusel järgmistes valdkondades: maapealne juhtimine ja järelevalve, sealhulgas lastimise kontroll, sideteenused; reisijate teenindamine, pagasi-, kauba- ja postikäitlus; kütuse- ja õlikäitlus; liinihooldus, lennutegevus ja meeskonna juhtimine; maapealne transport või toitlustusteenused. Maapealse teeninduse hulka ei kuulu turvateenused või tsentraliseeritud lennujaamataristu käitamine või haldamine, nagu pagasi käitlemise süsteemid, jäätõrjerajatised, kütuse jaotussüsteemid või lennujaamasisesed transpordisüsteemid;

               „ICSID“ – Rahvusvaheline Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskus;

               „ICSIDi lisavõimaluste eeskirjad“ – Rahvusvahelise Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskuse sekretariaadi menetluste haldamise lisavõimalusi reguleerivad eeskirjad;

               „ICSIDi konventsioon“ – 18. märtsil 1965 Washingtonis koostatud riikide ja muude riikide kodanike investeeringuvaidluste lahendamise konventsioon;

               „intellektuaalomandi õigused“ – autoriõigus ja kaasnevad õigused, kaubamärgiõigused, geograafiliste tähiste õigused, tööstusdisainilahenduste õigused, patendiõigused, mikrolülituste topoloogia õigused, avalikustamata teabe kaitsega seotud õigused ja sordikaitse, ning kui lepinguosalise õiguses nähakse need ette, siis ka kasulike mudelite õigused. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee võib oma otsusega lisada sellele määratlusele muud liiki intellektuaalomandi kategooriaid;

               „investeering“ – igasugune vara, mida investor omab või kontrollib otse või kaudselt, millel on investeeringu tunnused, teatav kestus ja muud omadused, näiteks kapitali või muude ressursside paigutamise kohustus, tulu- või kasumiootus või riski võtmine. Investeering võib esineda näiteks järgmistes vormides:

               a)
                     ettevõte;

               b)
                     aktsiad, osakud ja muud ettevõtte omakapitalis osaluse vormid;

               c)
                     võlakirjad, lihtvõlakirjad ja muud ettevõtte võlainstrumendid;

               d)
                     laen ettevõttele;

               e)
                     mis tahes muu osalus ettevõttes;

               f)
                     osalus, mis tuleneb järgmisest:

               i)
                     lepinguosalise õiguse või lepingu alusel antud kontsessioon, sealhulgas loodusvarade otsimiseks, kultiveerimiseks, kaevandamiseks või kasutamiseks,

               ii)
                     kasutusvalmis lahenduse, ehituse, tootmise või tulude jagamise leping või

               iii)
                     muud sarnased lepingud;

               g)
                     intellektuaalomandi õigused;

               h)
                     muu vallasvara, materiaalne või immateriaalne, või kinnisvara ja sellega seotud õigused;

               i)
                     lepingukohased rahalised nõuded või tegevusega seotud nõuded;

               Suurema kindluse huvides ei hõlma rahalised nõuded järgmist:

               i)
                     rahalised nõuded, mis tulenevad kaubanduslepingutest füüsilise isiku või ettevõtte kaupade või teenuste müümiseks lepinguosalise territooriumil füüsilisele isikule või ettevõttele teise lepinguosalise territooriumil;

               ii)
                     selliste lepingute riigisisene rahastamine või

               iii)
                     alapunktiga i või ii seotud mis tahes määrus, kohtuotsus või vahekohtuotsus.

               Investeeritud tulu käsitatakse investeeringuna. Varade investeerimise või reinvesteerimise vormi muutus ei mõjuta nende investeeringuna kvalifitseerimist;

               „investor“ – lepinguosaline, lepinguosalise füüsiline isik või ettevõte (välja arvatud filiaal või esindus), kelle eesmärk on teha investeering, kes teeb investeeringu või kes on teinud investeeringu teise lepinguosalise territooriumil;

               Käesoleva määratluse kohaldamisel on lepinguosalise ettevõte:

               a)
                     ettevõte, mis on asutatud või korraldatud selle lepinguosalise õiguse alusel ja millel on selle lepinguosalise territooriumil oluline äritegevus, või

               b)
                     ettevõte, mis on asutatud või korraldatud selle lepinguosalise õiguse alusel ja mida kas otse või kaudselt omab või kontrollib selle lepinguosalise füüsiline isik või punktis a nimetatud ettevõte;

               „kohapealne ettevõte“ – juriidiline isik, mis on asutatud või korraldatud kostja õiguse alusel ja mida teise lepinguosalise investor omab või kontrollib kas otse või kaudselt;

               „füüsiline isik“ –

               a)
                     Kanada puhul füüsiline isik, kes on Kanada kodanik või alaline elanik, ning

               b)
                     ELi lepinguosalise puhul füüsiline isik, kellel on ühe Euroopa Liidu liikmesriigi kodakondsus selle vastavate õigusaktide kohaselt, ja Läti puhul ka alaliselt Läti Vabariigis elav füüsiline isik, kes ei ole Läti Vabariigi ega ühegi teise riigi kodanik, kuid kellel on Läti Vabariigi õigusnormide kohaselt õigus saada mittekodaniku pass;

               Füüsilist isikut, kes on Kanada kodanik ja kellel on ühe Euroopa Liidu liikmesriigi kodakondsus, peetakse ainult selle lepinguosalise füüsiliseks isikuks, kelle kodakondsus on peamine ja tegelikult kasutatav;

               Füüsilist isikut, kes on ühe Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik või on Kanada kodanik ja kes on ka teise lepinguosalise alaline elanik, peetakse vajaduse korral ainult selle lepinguosalise füüsiliseks isikuks, kelle kodakondsus tal on;

               „New Yorgi konventsioon“ – 10. juunil 1958 New Yorgis sõlmitud välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise ÜRO konventsioon;

               „lepinguosaline, kes vaidluses ei osale“ – Kanada, kui kostja on Euroopa Liit või Euroopa Liidu liikmesriik, või Euroopa Liit, kui kostja on Kanada;

               „kostja“ – Kanada, või Euroopa Liidu puhul kas Euroopa Liidu liikmesriik või Euroopa Liit artikli 8.21 kohaselt;

               „tulu“ – kõik investeeringust või reinvesteeringust saadud summad, sealhulgas kasum, litsentsitasu ja intressid või muud tasud ning loonustasud;

               „õhutranspordi teenuste müük ja turustamine“ – asjaomase lennuettevõtja võimalus vabalt müüa ja turustada oma õhutransporditeenuseid, sealhulgas kõik turustamise aspektid, nagu turu-uuringud, reklaam ja turustamine, kuid see ei sisalda õhutransporditeenuste hinnakujundust ega kohaldatavaid tingimusi;

               „kolmanda isiku poolne rahastamine“ – mis tahes rahastamine füüsilise või juriidilise isiku poolt, kes ei ole vaidluses osalev pool, kuid kes sõlmib vaidluses osalev poolega kokkuleppe, et rahastada osaliselt või täielikult menetluse kulud kas annetuse või toetuse vormis või tasu eest, mis sõltub vaidluse tulemusest;

               „kohus“ – artikli 8.27 kohaselt loodud kohus;

               „UNCITRALi vahekohtumenetluse eeskirjad“ – ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) vastu võetud vahekohtueeskirjad ning

               „UNCITRALi läbipaistvuseeskirjad“ – ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) vastu võetud läbipaistvuseeskirjad, mida kohaldatakse lepingul põhinevate investori ja riigi vaheliste vahekohtumenetluste suhtes.

               ARTIKKEL 8.2

               Kohaldamisala

               1.
                     Käesolevat peatükki kohaldatakse meetme suhtes, mille lepinguosaline on oma territooriumil
                  5
                vastu võtnud seoses järgmisega:

               a)
                     teise lepinguosalise investor;

               b)
                     käesoleva lepinguga hõlmatud investeering ning

               c)
                     seoses artikliga 8.5 mis tahes investeering tema territooriumil.

               2.
                     Seoses käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu
                  6
                tegemise või saamisega ei kohaldata B jagu ja C jagu meetme suhtes, mis on seotud järgmisega:

               a)
                     lennuteenused või lennuteenustega seotud tugiteenused ja muud teenused, mida osutatakse lennutranspordi vahenditega,
                  7
                välja arvatud:

               i)
                     õhusõidukite remondi- ja hooldusteenused;

               ii)
                     õhuveoteenuste müük ja turustamine;

               iii)
                     arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenused;

               iv)
                     maapealne teenindus;

               v)
                     lennujaamateenused või

               b)
                     tegevus, mida tehakse valitsuse funktsioonide täitmisel.

               3.
                     ELi lepinguosalise puhul ei kohaldata B jagu ja C jagu audiovisuaalteenustega seotud meetme suhtes. Kanada puhul ei kohaldata B jagu ja C jagu kultuurimajandusega seotud meetme suhtes.

               4.
                     Käesoleva peatüki kohaselt võib investor esitada nõudeid ainult kooskõlas artikliga 8.18 ja kooskõlas menetlustega, mis on sätestatud F jaos. B jaos sätestatud kohustusega seotud nõuded jäetakse C jao kohaldamisalast välja. C jao kohased nõuded seoses käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu tegemise või saamisega jäetakse välja F jao kohaldamisalast. D jagu kohaldatakse ainult käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu suhtes ja investori suhtes seoses tema käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringuga.

               5.
                     Käesolev peatükk ei mõjuta lepinguosaliste 17. detsembril 2009 Brüsselis ja 18. detsembril 2009 Ottawas sõlmitud Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu kohaseid õigusi ja kohustusi.

               ARTIKKEL 8.3

               Seos teiste peatükkidega

               1.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata lepinguosalise kehtestatud või säilitatavate meetmete suhtes määral, mil meetmeid kohaldatakse kolmeteistkümnenda peatükiga („Finantsteenused“) hõlmatud investorite või nende investeeringute suhtes.

               2.
                     Lepinguosalise nõue, et teise lepinguosalise teenuse osutaja peaks tema territooriumil teenuse osutamise tingimusena esitama võlakirja või muud liiki rahalise tagatise, ei muuda iseenesest käesolevat peatükki kohaldatavaks meetmete suhtes, mille lepinguosaline on seoses selle piiriülese teenuse osutamisega kehtestanud või säilitanud. Käesolevat peatükki kohaldatakse meetmete suhtes, mille lepinguosaline on seoses antud võlakirja või finantstagatisega vastu võtnud või säilitanud, määral, milles selline võlakiri või finantstagatis on käesoleva lepinguga hõlmatud investeering.

               B JAGU

               Investeeringute tegemine

               ARTIKKEL 8.4

               Turulepääs

               1.
                     Seoses teise lepinguosalise investori turulepääsuga ettevõtete asutamise kaudu ei kehtesta lepinguosaline ega säilita kogu oma territooriumi hõlmavat või riikliku, provintsi, territoriaalse, piirkondliku või kohaliku tasandi haldusmeedet,

               a)
                     millega piiratakse

               i)
                     nende ettevõtete arvu, kes võivad teostada konkreetset majandustegevust, kas arvuliste kvootide, monopolide, ainutarnijate või majandusvajaduste testi nõudega;

               ii)
                     tehingute või vara üldväärtust arvuliste kvootide või majandusvajaduste testi nõudega;

               iii)
                     tehingute koguarvu või üldmahtu, väljendatuna kinnitatud arvuliste ühikutena kvootides või majandusvajaduste testi nõudena
                  8
               ;

               iv)
                     väliskapitali osalust, väljendatuna kas välisaktsiaosaluse maksimaalse protsendimäärana või üksiku välisinvesteeringu või kokkuarvestatud välisinvesteeringute kogusummana, või

               v)
                     selliste füüsiliste isikute koguarvu, keda võib rakendada teatavas sektoris või keda ettevõte võib rakendada ja kes on vajalikud ning otseselt seotud konkreetse majandustegevusega, arvuliste kvootide või majandusvajaduste testi nõudega, või

               b)
                     mis piirab või nõuab teatud liiki juriidilist isikut või ühisettevõtet, mille kaudu ettevõte võib majandustegevusega tegeleda.

               2.
                     Suurema kindluse huvides on lõikega 1 kooskõlas järgmine:

               a)
                     meede, mis käsitleb tsoneerimis- ja planeerimisnorme, mis mõjutavad maakasutuse arengut, või muu samalaadne meede;

               b)
                     meede, mis nõuab taristu omandiõiguse eraldamist selle taristu kaudu pakutavate kaupade või osutatavate teenuste omandiõigusest, et tagada aus konkurents, näiteks energeetika, transpordi ja telekommunikatsiooni valdkonnas;

               c)
                     meede, mis piirab ausa konkurentsi tagamiseks omandiõiguse koondumist;

               d)
                     meede, mille eesmärk on tagada loodusvarade ja keskkonna kaitse ja säilitamine, sealhulgas antavate kontsessioonide kättesaadavuse, arvu ja ulatuse piirang ning moratooriumi või keelu kehtestamine;

               e)
                     meede, mis piirab tehniliste või füüsiliste piirangute tõttu antud lubade arvu, näiteks telekommunikatsiooni spekter ja sagedused, või

               f)
                     meede, millega nõutakse, et teatud protsentuaalsel osal ettevõtte aktsionäridest, omanikest, partneritest või direktoritest oleks teatud kutsealane kvalifikatsioon või nad tegutseksid teatud kutsealal, nagu advokaadid või raamatupidajad.

               ARTIKKEL 8.5

               Tulemuslikkusnõuded

               1.
                     Lepinguosaline ei kehtesta ega pööra täitmisele järgmisi nõudeid ega pööra täitmisele kohustust või kokkulepet seoses mis tahes selliste investeeringute tegemise, saamise, laiendamise, suunamise ja juhtimisega oma territooriumil, mille eesmärk on:

               a)
                     eksportida kaupa või teenust teatud tasemel või teatava protsendimäära ulatuses;

               b)
                     saavutada omamaise sisu teatud tase või protsendimäär;

               c)
                     osta ja kasutada oma territooriumil toodetud kaupa või osutatud teenust või anda eelis sellisele kaubale või teenusele või osta kaupa või teenust oma territooriumil asuvatelt füüsilistelt isikutelt või ettevõtetelt;

               d)
                     siduda impordi maht või väärtus ekspordi mahu või väärtusega või selle investeeringuga seotud välisvaluuta sissevoolu summaga;

               e)
                     piirata sellise kauba või teenuse müüki oma territooriumil, mida investeeringu abil toodetakse või osutatakse, sidudes sellise müügi oma ekspordi mahu või väärtusega või välisvaluuta tuludega;

               f)
                     kanda tehnoloogia, tootmisprotsess või muu omandiõigusega kaitstud teave üle füüsilisele isikule või ettevõttele oma territooriumil või

               g)
                     tarnida investeeringu abil toodetud kaupa või osutatud teenust ainult lepinguosalise territooriumilt konkreetsele piirkondlikule või maailmaturule.

               2.
                     Lepinguosaline ei sea seoses mis tahes investeeringute tegemise, saamise, laiendamise, juhtimise, suunamise või toimimisega oma territooriumil eelise saamise või jätkuva saamise tingimuseks ühegi järgmise nõude täitmist:

               a)
                     saavutada omamaise sisu teatud tase või protsendimäär;

               b)
                     osta, kasutada või anda eelis oma territooriumil toodetud kaubale või osta kaupa oma territooriumil asuvalt tootjalt;

               c)
                     siduda impordi maht või väärtus ekspordi mahu või väärtusega või selle investeeringuga seotud välisvaluuta sissevoolu summaga või

               d)
                     piirata sellise kauba või teenuse müüki oma territooriumil, mida investeeringu abil toodetakse või osutatakse, sidudes sellise müügi oma ekspordi mahu või väärtusega või välisvaluuta tuludega;

               3.
                     Lõige 2 ei takista lepinguosalisel seoses investeeringuga oma territooriumil seada eelise saamise või jätkuva saamise tingimuseks vastavust nõudele paigutada tootmine oma territooriumile, pakkuda oma territooriumil teenust, koolitada või kasutada töötajaid, ehitada või laiendada teatud rajatisi või viia läbi uurimis- ja arendustegevust.

               4.
                     Lõike 1 punkti f ei kohaldata, kui nõude esitab või kohustuse või kokkuleppe pöörab täitmisele kohus, haldusvaidluste komisjon või konkurentsiamet konkurentsiõiguse rikkumise heastamiseks.

               5.
                     Järgmisi sätteid ei kohaldata:

               a)
                     lõike 1 punkte a, b ja c ning lõike 2 punkte a ja b ei kohaldata kauba või teenuse tingimustele vastavuse nõuete suhtes seoses osalemisega ekspordi edendamises ja välisabi programmides;

               b)
                     käesolevat artiklit ei kohaldada lepinguosaliste hangete suhtes, mille eesmärk on osta kaupa või teenust valitsuse funktsioonide täitmiseks, mitte äriotstarbeliseks edasimüügiks või kasutamiseks äriotstarbeliseks müügiks ette nähtud kauba tarnimisel või teenuse osutamisel, olenemata sellest, kas kõnealune hange on „käesoleva lepinguga hõlmatud hange“ artikli 19.2 („Kohaldamisala“) tähenduses.

               6.
                     Suurema kindluse huvides ei kohaldata lõike 2 punkte a ja b importiva lepinguosalise kehtestatud nõuete suhtes, mis on seotud soodustariifidele või sooduskvootidele kvalifitseerumiseks vajaliku kauba sisuga.

               7.
                     Käesolev artikkel ei piira lepinguosaliste Maailma Kaubandusorganisatsiooni ees võetud kohustusi.

               C JAGU

               Mittediskrimineeriv kohtlemine

               ARTIKKEL 8.6

               Võrdne kohtlemine

               1.
                     Lepinguosaline kohtleb teise lepinguosalise investorit ja käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringut vähemalt sama soodsalt, nagu ta kohtleb sarnases olukorras oma investoreid ja nende investeeringuid seoses nende investeeringute tegemise, omandamise, laiendamise, toimimise, juhtimise, hooldamise, kasutamise, nendest kasu saamise ning müügi ja kättesaadavusega oma territooriumil.

               2.
                     Lepinguosalise lõike 1 kohaselt võimaldatud kohtlemine tähendab Kanada muu kui föderaaltasandi valitsuse puhul või Euroopa Liidu liikmesriigi valitsuse puhul vähemalt sama soodsat kohtlemist nagu kõige soodsam kohtlemine sarnases olukorras, mida see valitsus on võimaldanud selle lepinguosalise investoritele oma territooriumil ja selliste investorite investeeringutele.

               ARTIKKEL 8.7

               Enamsoodustusrežiim

               1.
                     Lepinguosaline kohtleb teise lepinguosalise investorit ja käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringut vähemalt sama soodsalt, nagu ta kohtleb sarnases olukorras kolmanda riigi investoreid ja nende investeeringuid seoses nende investeeringute tegemise, omandamise, laiendamise, toimimise, juhtimise, hooldamise, kasutamise, nendest kasu saamise ning müügi ja kättesaadavusega oma territooriumil.

               2.
                     Suurema kindluse huvides tähendab lepinguosalise lõike 1 kohaselt võimaldatud kohtlemine Kanada muu kui föderaaltasandi valitsuse puhul või Euroopa Liidu liikmesriigi valitsuse puhul kohtlemist, mida nimetatud valitsus võimaldab sarnases olukorras investoritele oma territooriumil ja selliste kolmanda riigi investorite investeeringutele.

               3.
                     Lõiget 1 ei kohaldata lepinguosalise võimaldatud kohtlemise suhtes, millega nähakse ette, sealhulgas kolmanda riigiga sõlmitud kokkuleppe või lepingu kaudu, millega tunnustatakse katse- ja analüüsiteenuste ja teenuseosutajate akrediteerimist, remondi- ja hooldusteenuste ja teenuseosutajate akrediteerimise tunnustamine ning nende akrediteeritud teenuste tulemuste või nende teenuseosutajate tehtud töö ja töötulemuste tingimustele vastavuse sertifitseerimine.

               4.
                     Suurema kindluse huvides ei hõlma lõigetes 1 ja 2 nimetatud „kohtlemine“ investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamise menetlusi, mis on ette nähtud teiste rahvusvaheliste investeerimislepingutega ja teiste kaubanduslepingutega. Teistes rahvusvahelistes investeerimislepingutes ja teistes kaubanduslepingutes sätestatud olulised kohustused ei kujuta endast iseenesest „kohtlemist“ ega saa seega põhjustada käesoleva artikli rikkumist, lepinguosalise nende kohustuste alusel kehtestatud ja säilitatavate meetmete puudumist.

               ARTIKKEL 8.8

               Kõrgem juhtkond ja juhatus

               Lepinguosaline ei nõua, et selle lepinguosalise ettevõte, mis on samuti käesoleva lepinguga hõlmatud investeering, nimetaks kõrgemasse juhtkonda või juhatusse füüsilised isikud, kellel on teatav kodakondsus.

               D JAGU

               Investeeringute kaitse

               ARTIKKEL 8.9

               Investeeringud ja reguleerivad meetmed

               1.
                     Käesoleva peatüki kohaldamiseks kinnitavad lepinguosalised veel kord oma õigust kehtestada oma territooriumil õigusnorme ja tagada nende täitmine, et saavutada sellised õiguspärased poliitikaeesmärgid nagu rahvatervise, ohutuse, keskkonna ja avaliku kõlbluse kaitse, sotsiaal- ja tarbijakaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse.

               2.
                     Suurema kindluse huvides ei kujuta pelk asjaolu, et lepinguosaline kehtestab õigusnorme, sealhulgas tehes muudatusi oma õigusaktidesse, viisil, mis mõjub investeeringule kahjulikult või on vastuolus investori ootustega, sealhulgas kasumiootustega, käesoleva jao kohase kohustuse rikkumist.

               3.
                     Suurema kindluse huvides ei kujuta lepinguosalise otsus mitte kehtestada, uuendada või säilitada subsiidiumi:

               a)
                     juhul, kui tal ei ole seadusest või lepingust tulenevat kohustust subsiidiumi kehtestada, uuendada või säilitada, või

               b)
                     kooskõlas subsiidiumi kehtestamise, uuendamise või säilitamise suhtes kohaldatavate mis tahes tingimustega

               käesoleva jao sätete rikkumist.

               4.
                     Suurema kindluse huvides ei tõlgendata ühtki käesoleva jao sätet selliselt, et see takistab lepinguosalisel lõpetada subsiidiumi andmine
                  9
                või nõuda subsiidiumi tagasimaksmist, kui selline meede on vajalik lepinguosalistevahelistest rahvusvahelistest kohustustest kinni pidamiseks või kui sellise korralduse on andnud pädev kohus, haldusvaidluste komisjon või muu pädev asutus,
                  10
                ega tõlgendata ka viisil, mis kohustab lepinguosalist maksma investorile hüvitist.

               ARTIKKEL 8.10

               Investorite ja käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringute kohtlemine

               1.
                     Lepinguosaline tagab oma territooriumil teise lepinguosalise käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringutele ja investoritele õiglase ja võrdse kohtlemise ning täieliku kaitse ja turvalisuse kooskõlas lõigetega 2–7.

               2.
                     Lepinguosaline rikub lõikes 1 nimetatud õiglase ja võrdse kohtlemise kohustust, kui meede või meetmete sari sisaldab:

               a)
                     kohtuliku arutamise mittevõimaldamist kriminaal-, tsiviil- või haldusmenetlustes;

               b)
                     nõuetekohase menetluse olulist rikkumist, sealhulgas läbipaistvusnõude oluline rikkumine kohtu- ja haldusmenetlustes;

               c)
                     ilmset omavoli;

               d)
                     sihipärast diskrimineerimist ilmselgelt õigusvastastel alustel, nagu sugu, rass või usulised veendumused;

               e)
                     investorite väärkohtlemist, nagu sundimine, mõjutamine ja ahistamine, või

               f)
                     lepinguosaliste kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 vastu võetud õiglase ja võrdse kohtlemise kohustuse mis tahes muude aspektide rikkumist.

               3.
                     Lepinguosalised vaatavad õiglase ja võrdse kohtlemise kohustuse sisu korrapäraselt või lepinguosalise taotlusel läbi. Artikli 26.2 („Erikomiteed“) lõike 1 punkti b alusel loodud teenuste ja investeeringute komitee võib välja töötada asjaomased soovitused ja esitada need laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele otsuse tegemiseks.

               4.
                     Kohaldades eespool nimetatud õiglase ja võrdse kohtlemise kohustust, võib kohus võtta arvesse, kas lepinguosaline esitas eesmärgiga stimuleerida käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringut investorile sellise konkreetse kirjelduse, mis tekitas õiguspärase ootuse ja millele investor tugines otsustamisel, kas teha või säilitada käesoleva lepinguga hõlmatud investeering, kuid millest lepinguosaline hiljem kinni ei pidanud.

               5.
                     Suurema kindluse huvides tähendab „täielik kaitse ja turvalisus“ lepinguosalise kohustusi seoses investorite ja käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringute füüsilise turvalisusega.

               6.
                     Suurema kindluse huvides ei kujuta käesoleva lepingu või eraldi rahvusvahelise lepingu muu sätte rikkumine käesoleva artikli rikkumist.

               7.
                     Suurema kindluse huvides ei tähenda iseenesest asjaolu, et meetmega rikutakse siseriiklikku õigust, käesoleva artikli rikkumist. Et kindlaks teha, kas meetmega on rikutud käesolevat artiklit, peab kohus kaaluma, kas lepinguosaline on tegutsenud vastuolus lõikes 1 sätestatud kohustustega.

               ARTIKKEL 8.11

               Kahjude hüvitamine

               Olenemata artikli 8.15 lõike 5 punktist b võimaldab lepinguosaline teise lepinguosalise investoritele, kelle käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringud kannatavad kahju relvakonflikti, rahvarahutuste, erakorralise seisukorra või loodusõnnetuse tõttu tema territooriumil, vähemalt sama soodsat kohtlemist, nagu ta võimaldab oma investoritele või kolmanda riigi investoritele, vastavalt sellele, mis on asjaomasele investorile soodsam seoses tagastamise, kahju hüvitamise, kompenseerimise või muu lahendusega.

               ARTIKKEL 8.12

               Sundvõõrandamine

               1.
                     Lepinguosaline ei natsionaliseeri ega sundvõõranda käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringuid ei otse ega kaudselt meetmete kaudu, millel on samaväärne toime natsionaliseerimise või sundvõõrandamisega (edaspidi „sundvõõrandamine“), välja arvatud:

               a)
                     avalikes huvides;

               b)
                     nõuetekohase menetluse kohaselt;

               c)
                     mittediskrimineerival viisil ning

               d)
                     makstes kiire, piisava ja tõhusa hüvitise.

               Suurema kindluse huvides tõlgendatakse käesolevat lõiget kooskõlas 8-A lisaga.

               2.
                     Lõikes 1 nimetatud hüvitis võrdub sundvõõrandatud investeeringu õiglase turuväärtusega ajal, mis vahetult eelnes sundvõõrandamise või eelseisva sundvõõrandamise teatavaks tegemisele, vastavalt sellele, kumb toimus enne. Õiglase turuväärtuse määramise hindamiskriteeriumid hõlmavad ettevõtte väärtust tegutseva ettevõttena, vara väärtust, sealhulgas materiaalse vara deklareeritud maksuväärtust, ja muid asjakohaseid kriteeriume.

               3.
                     Hüvitis sisaldab ka intressi, mida arvutatakse turupõhise intressimäära alusel alates sundvõõrandamise kuupäevast kuni hüvitise maksmise kuupäevani ning selleks, et see oleks investori jaoks kulutasuv, makstakse see ja kantakse üle viivitamata investori osutatud riiki ja selle riigi vääringus, mille kodanik investor on, või mis tahes vabalt konventeeritavas valuutas, mille investor on heaks kiitnud.

               4.
                     Asjaomasel investoril on õigus nõuda, et lepinguosalise kohus või muu pädev ja sõltumatu asutus vaataks sundvõõrandava lepinguosalise õiguse kohaselt tema nõude viivitamata läbi ja hindaks investeeringut kooskõlas käesoleva artikli põhimõtetega.

               5.
                     Käesolevat artiklit ei kohaldata intellektuaalomandi õigustega seotud sundlitsentside väljaandmise suhtes määral, mil selline väljaandmine on kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga.

               6.
                     Suurema kindluse huvides ei kujuta endast sundvõõrandamist intellektuaalomandi õiguste tühistamine, piiramine või loomine ulatuses, milles need meetmed on kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu ja kahekümnenda peatükiga („Intellektuaalomandi õigused“). Lisaks ei kujuta endast sundvõõrandamist see, kui määratakse kindlaks, et need meetmed ei ole kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu ja kahekümnenda peatükiga („Intellektuaalomandi õigused“).

               ARTIKKEL 8.13

               Ülekanded

               1.
                     Lepinguosaline lubab teha kõiki käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringuga seotud ülekandeid piirangute või viivituseta vabalt konverteeritavas valuutas, kohaldades ülekande tegemise kuupäeval turul kehtivat vahetuskurssi. Sellised ülekanded hõlmavad järgmist:

               a)
                     sissemaksed kapitali, näiteks põhi- ja täiendavad vahendid investeeringu säilitamiseks, arendamiseks või suurendamiseks;

               b)
                     kasum, dividendid, intressid, kapitalitulu, litsentsitasud, haldustasud, tehnilise abi ja muud tasud või muud liiki tulud või käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringust saadud muud summad;

               c)
                     tulud käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu või selle osa müügist või likvideerimisest;

               d)
                     investori sõlmitud lepingu või käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu alusel tehtud maksed, sealhulgas laenulepingu kohaselt tehtud maksed;

               e)
                     artiklite 8.11 ja 8.12 kohaselt tehtud maksed;

               f)
                     seoses investeeringuga töötavate välisriigi töötajate töötasu ja muud tasud ning

               g)
                     F jao kohase korralduse alusel tehtud kahjumaksed.

               2.
                     Lepinguosaline ei nõua oma investoritelt teise lepinguosalise territooriumil tehtud investeeringutest tulenevate või nendega seotud sissetuleku, tulu, kasumi või muude summade ülekandmist ega karista neid, kui nad seda ei tee.

               3.
                     Ühtegi käesoleva artikli sätet ei tõlgendata viisil, mis takistab lepinguosalisel kohaldada oma seadusi erapooletul ja mittediskrimineerival viisil, ja mitte viisil, mis oleks ülekannete varjatud piiramine, seoses järgmisega:

               a)
                     maksejõuetus või pankrot või võlausaldajate õiguste kaitse;

               b)
                     väärtpaberite emiteerimine või nendega kauplemine;

               c)
                     kriminaalkuriteod või süüteod;

               d)
                     finantsaruandlus või arvepidamine, kui on vaja abistada õiguskaitseorganeid või finantsjärelevalveasutusi ning

               e)
                     kohtumenetlustes tehtud kohtuotsuste täitmine.

               ARTIKKEL 8.14

               Nõudeõiguse üleminek

               Kui lepinguosaline või lepinguosalise asutus teeb makse võetud kohustuste, garantii või kindlustuslepingu alusel, mille ta on sõlminud seoses ühe oma investori teise lepinguosalise territooriumil tehtud investeeringuga, tunnistab teine lepinguosaline, et lepinguosalisel või tema asutusel on igas olukorras seoses investeeringuga samad õigused, mis investoril. Neid õigusi võib kasutada lepinguosaline või lepinguosalise asutus või investor, kui tema lepinguosaline või lepinguosalise asutus annab selleks loa.

               E JAGU

               Reservatsioonid ja erandid

               ARTIKKEL 8.15

               Reservatsioonid ja erandid

               1.
                     Artikleid 8.4–8.8 ei kohaldata järgmise suhtes:

               a)
                     olemasolev mittevastav meede, mida lepinguosaline rakendab:

               i)
                     Euroopa Liidu tasandil, nagu on sätestatud tema I lisa loendis;

               ii)
                     riiklikul tasandil, nagu see lepinguosaline on sätestanud oma I lisa loendis;

               iii)
                     provintsi, territoriaalsel või piirkondlikul haldustasandil, nagu see lepinguosaline on sätestanud oma I lisa loendis, või

               iv)
                     kohaliku omavalitsuse tasandil;

               b)
                     punktis a nimetatud mittevastava meetme jätkamine või kiire uuendamine või

               c)
                     punktis a nimetatud mittevastava meetme muutmine sel määral, et muudatus ei vähenda meetme, nagu see oli olemas vahetult enne muutmist, vastavust artiklitele 8.4–8.8.

               2.
                     Artikleid 8.4–8.8 ei kohaldata meetme suhtes, mille lepinguosaline kehtestab või säilitab seoses sektori, allsektori või tegevusega, nagu on sätestatud tema II lisa loendis.

               3.
                     Ilma et see piiraks artikleid 8.10 ja 8.12, ei võta lepinguosaline pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva vastu tema II lisa loendiga hõlmatud meedet või meetmeid, mis nõuab kas otse või kaudselt, et teise lepinguosalise investor müüks või võõrandaks muul viisil kodakondsuse tõttu investeeringu, mis oli olemas meetme või meetmete jõustumise ajal.

               4.
                     Intellektuaalomandi õigustega seoses võib lepinguosaline teha erandi artikli 8.5 lõike 1 punktist f, artiklitest 8.6 ja 8.7, kui see on lubatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga, sealhulgas kõik osutatud lepingu muudatused, mis kehtivad mõlema lepinguosalise suhtes, ning intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu erandid, mis on vastu võetud WTO asutamislepingu IX artikli kohaselt.

               5.
                     Artikleid 8.4, 8.6, 8.7 ja 8.8 ei kohaldata järgmise suhtes:

               a)
                     lepinguosalise hanked, mille eesmärk on osta kaupa või teenust valitsuse ülesannete täitmiseks, mitte äriotstarbeliseks edasimüügiks või kasutamiseks äriotstarbeliseks müügiks ette nähtud kauba tarnimisel või teenuse osutamisel, olenemata sellest, kas kõnealune hange on „käesoleva lepinguga hõlmatud hange“ artikli 19.2 („Kohaldamisala“) tähenduses, või

               b)
                     subsiidiumid või valitsuse toetus, mis on seotud lepinguosalise pakutavate teenuste kaubandusega.

               ARTIKKEL 8.16

               Eeliste keelamine

               Lepinguosaline võib keelata teise lepinguosalise investorile, kes on selle lepinguosalise ettevõte, ja selle investori investeeringutele käesoleva peatüki kohased eelised, kui:

               a)
                     ettevõtet omab või kontrollib kolmanda riigi investor ning

               b)
                     keelav lepinguosaline võtab vastu kolmanda riigi suhtes meetme või säilitab meedet, mis

               i)
                     on seotud rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamisega ning

               ii)
                     millega keelatakse tehingud ettevõttega, või mida rikutaks või millest hiilitaks kõrvale, kui ettevõttele või tema investeeringule antaks käesolevas peatükis sätestatud eelised.

               ARTIKKEL 8.17

               Ametlikud nõuded

               Olenemata artiklitest 8.6 ja 8.7 võib lepinguosaline nõuda, et teise lepinguosalise investor või tema käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu objekt annaks asjaomase investeeringu kohta rutiinset teavet üksnes teavitamise või statistilistel eesmärkidel, tingimusel et need nõuded on põhjendatud ega ole ülemäära koormavad. Lepinguosaline kaitseb konfidentsiaalset või kaitstud teavet avalikustamise eest, mis kahjustaks investori või käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu konkurentsivõimet. Käesolev lõige ei takista lepinguosalisel hankida või avalikustada teavet teisiti, kohaldades oma õigusnorme õiglaselt ja heas usus.

               F JAGU

               Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine

               ARTIKKEL 8.18

               Kohaldamisala

               1.
                     Ilma et see piiraks lepinguosaliste kahekümne üheksanda peatüki („Vaidluste lahendamine“) kohaseid õigusi ja kohustusi, võib lepinguosalise investor esitada käesoleva jao kohaselt moodustatud kohtule nõude seoses asjaoluga, et teine lepinguosaline on rikkunud kohustust seoses järgmisega:

               a)
                     C jagu seoses käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu laiendamise, suunamise, juhtimise, hooldamise, säilitamise, sellest kasu saamise ning müügi või võõrandamisega või

               b)
                     D jagu,

               kui investor väidab, et on kandnud väidetava rikkumise tagajärjel kahju.

               2.
                     Lõike 1 punkti a kohaseid nõudeid seoses käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu laiendamisega võib esitada ainult ulatuses, milles meede on seotud käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu olemasoleva äritegevusega ja mille tagajärjel on investor kandnud seoses käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringuga kahju.

               3.
                     Suurema kindluse huvides ei ole investoril õigust esitada nõuet käesoleva jao kohaselt, kui investeering on tehtud valeandmete edastamise, varjamise, korruptsiooni või sellise käitumise kaudu, mis kujutab endast protsessi kuritarvitamist.

               4.
                     Lepinguosalise emiteeritud võlakirjade ümberkorraldamisega seotud nõude võib esitada käesoleva jao alusel ainult kooskõlas 8-B lisaga.

               5.
                      Käesoleva jao kohaselt moodustatud kohus ei tee otsuseid nõuete kohta, mis ei kuulu käesoleva artikli kohaldamisalasse.

               ARTIKKEL 8.19

               Konsultatsioonid

               1.
                     Vaidlus lahendatakse võimaluse korral vastastikuse kokkuleppe teel. Niisuguse lahenduse võib kokku leppida igal ajal, sealhulgas pärast nõude esitamist artikli 8.23 kohaselt. Kui vaidluses osalevad pooled ei ole leppinud kokku pikemat ajavahemikku, peetakse konsultatsioone 60 päeva jooksul alates konsultatsioonitaotluse esitamisest lõike 4 alusel.

               2.
                     Kui vaidluses osalevad pooled ei lepi kokku teisiti, on konsultatsioonide toimumise koht

               a)
                     Ottawa, kui vaidlustatud meetmed on Kanada meetmed;

               b)
                     Brüssel, kui vaidlustatud meetmete hulgas on Euroopa Liidu meede, või

               c)
                     Euroopa Liidu liikmesriigi pealinn, kui vaidlustatud meetmed on ainult liikmesriigi meetmed.

               3.
                     Vaidluses osalevad pooled võivad pidada konsultatsioone videokonverentsi vahendusel või vajaduse korral muude vahendite abil, näiteks juhul, kui investor on väike või keskmise suurusega ettevõtja.

               4.
                     Investor esitab teisele lepinguosalisele konsultatsioonitaotluse, milles märgitakse:

               a)
                     investori nimi ja aadress, ja kui selline taotlus esitatakse kohapealse ettevõtte nimel, siis kohapealse ettevõtte nimi, aadress ja registreerimiskoht;

               b)
                     kui investoreid on rohkem kui üks, siis iga investori nimi ja aadress, ning kui kohapealseid ettevõtteid on rohkem kui üks, iga kohapealse ettevõtte nimi, aadress ja registreerimiskoht;

               c)
                     käesoleva lepingu sätted, mida on väidetavalt rikutud;

               d)
                     nõude õiguslik ja faktiline alus, sealhulgas vaidlusalused meetmed, ning

               e)
                     esitatud nõudmised ja väidetava kahju hinnanguline suurus.

               Konsultatsioonide pidamise taotlus peab sisaldama tõendeid selle kohta, et investor on teise lepinguosalise investor ja ta omab või kontrollib investeeringut, sealhulgas vajaduse korral, et ta omab või kontrollib kohapealset ettevõtet, kelle nimel taotlus esitatakse.

               5.
                     Lõikes 4 sätestatud konsultatsioonitaotluse nõuded täidetakse piisava üksikasjalikkusega, et võimaldada kostjal konsultatsioonides tõhusalt osaleda ja oma kaitse ette valmistada.

               6.
                     Konsultatsioonitaotlus tuleb esitada järgmise tähtaja jooksul:

               a)
                     kolm aastat pärast kuupäeva, mil investor või kohapealne ettevõte sai või oleks pidanud saama esimest korda teada väidetavast rikkumisest, ning sai teada, et investor või kohapealne ettevõte on kandnud selle tõttu kahju, või

               b)
                     kaks aastat pärast seda, kui investoril või kohapealsel ettevõttel ei ole enam õigust esitada nõuet või hagi lepinguosalise õiguse alusel, või kui selline menetlus on muul viisil lõppenud, ja igal juhul mitte hiljem kui 10 aasta möödumisel kuupäevast, mil investor või kohapealne ettevõte sai või oleks pidanud saama esimest korda teada väidetavast rikkumisest, ning sai teada, et investor on kandnud selle tõttu kahju.

               7.
                     Konsultatsioonitaotlus, mis käsitleb Euroopa Liidu või Euroopa Liidu liikmesriigi väidetavat rikkumist, saadetakse Euroopa Liidule.

               8.
                     Kui investor ei ole esitanud artikli 8.23 kohast nõuet kohtumenetluse algatamiseks 18 kuu jooksul alates konsultatsioonitaotluse esitamisest, loetakse, et investor on võtnud tagasi oma konsultatsioonitaotluse ja teate, milles nõutakse kostja otsust, ning ei esita käesoleva jao alusel nõuet seoses samade meetmetega. Seda ajavahemikku võib vaidluses osalevate poolte kokkuleppel pikendada.

               ARTIKKEL 8.20

               Vahendus

               1.
                     Vaidluses osalevad pooled võivad igal ajal kokku leppida, et kasutavad vahendust.

               2.
                     Vahenduse kasutamine ei piira kummagi vaidluses osaleva poole õiguslikku seisundit või käesoleva peatüki kohaseid õigusi ning seda reguleerivad vaidluspoolte vahel kokku lepitud eeskirjad, sealhulgas, teenuste ja investeeringute komitee artikli 8.44 lõike 3 punkti c kohaselt vastu võetud vahenduseeskirjad, kui need on olemas.

               3.
                     Vahendaja määratakse vaidluses osalevate poolte kokkuleppel. Vaidluses osalevad pooled võivad taotleda ka seda, et vahendaja nimetaks ICSIDi peasekretär.

               4.
                     Vaidluses osalevad pooled püüavad jõuda vaidluse lahendamiseni 60 päeva jooksul alates vahendaja määramisest.

               5.
                     Kui vaidluses osalevad pooled on nõus kasutama vahendust, ei kohaldata artikli 8.19 lõiget 6 ja artikli 8.19 lõiget 8 alates päevast, mil vaidluses osalevad pooled leppisid kokku vahenduse kasutamises, kuni päevani, mil vaidluses osalev pool otsustab vahenduse lõpetada. Vaidluses osaleva poole otsus vahendamine lõpetada edastatakse kirja teel vahendajale ja teisele vaidluses osalevale poolele.

               ARTIKKEL 8.21

               Kostja määramine
                  vaidluste korral Euroopa Liidu või selle liikmesriikidega

               1.
                     Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada 90 päeva jooksul alates konsultatsioonitaotluse esitamisest, kui taotlus puudutab käesoleva lepingu väidetavat rikkumist Euroopa Liidu või Euroopa Liidu liikmesriigi poolt ja investor kavatseb esitada kooskõlas artikliga 8.23 nõude, saadab investor Euroopa Liidule teate, milles taotleb kostja määramist.

               2.
                     Lõike 1 kohases teates näidatakse ära meetmed, mille suhtes investor kavatseb nõude esitada.

               3.
                     Euroopa Liit teavitab pärast otsuse tegemist investorit, kas kostja on Euroopa Liit või Euroopa Liidu liikmesriik.

               4.
                     Kui investorit ei ole teavitatud määramisest 50 päeva jooksul alates kõnealuse otsuse taotlust sisaldava teate kättetoimetamist,

               a)
                     on kostja liikmesriik, kui teates näidatud meetmed on üksnes Euroopa Liidu liikmesriigi meetmed;

               b)
                     on kostja Euroopa Liit, kui teates näidatud meetmed sisaldavad Euroopa Liidu meetmeid.

               5.
                     Investor võib esitada artikli 8.23 kohase nõude lõikega 3 tehtud otsuse alusel, ja kui investorile ei ole sellisest otsusest teatatud, lõike 4 kohaldamise alusel.

               6.
                     Kui kooskõlas lõikega 3 või 4 on kostja Euroopa Liit või Euroopa Liidu liikmesriik, ei või Euroopa Liit ega Euroopa Liidu liikmesriik väita, et nõue on vastuvõetamatu, kohtul puudub pädevus või muul viisil esitada nõude või otsuse suhtes vastuväiteid põhjendusel, et kostja ei olnud kooskõlas artikliga 3 nõuetekohaselt määratud või kindlaks määratud lõike 4 kohaldamise alusel.

               7.
                     Kohtu jaoks on kostja määramine kooskõlas lõikega 3 siduv; kui investorile ei ole sellisest otsusest teatatud, siis kohaldatakse lõiget 4.

               ARTIKKEL 8.22

               Kohtule nõude esitamise menetluslikud ja muud nõuded

               1.
                     Investor võib esitada artikli 8.23 kohase nõude ainult siis, kui ta:

               a)
                     edastab kostjale koos nõude esitamisega oma nõusoleku vaidluse lahendamiseks kohtus kooskõlas käesolevas jaos sätestatud menetlustega;

               b)
                     ootab vähemalt 180 päeva pärast konsultatsioonitaotluse esitamist ja vajaduse korral vähemalt 90 päeva alates kostja määramist sisaldava teate esitamist;

               c)
                     on täitnud kostja määramise taotlust sisaldava teatega seotud nõuded;

               d)
                     on täitnud konsultatsioonitaotlusega seotud nõuded;

               e)
                     ei määra oma nõudes kindlaks meedet, mida ei olnud määratud kindlaks tema konsultatsioonitaotluses;

               f)
                     võtab tagasi nõude või loobub hagist, mis on esitatud siseriikliku või rahvusvahelise õiguse alusel seoses meetmega, mis väidetavalt kujutab endast tema nõudes nimetatud rikkumist, ning

               g)
                     loobub oma õigusest esitada nõue või esitada hagi siseriikliku või rahvusvahelise õiguse alusel seoses meetmega, mis väidetavalt kujutab endast tema nõudes nimetatud rikkumist.

               2.
                     Kui artikli 8.23 kohane nõue esitatakse kohapealsele ettevõttele tekitatud kahju tõttu või seoses huvidega kohapealses ettevõttes, mida investor omab või kontrollib kas otseselt või kaudselt, kohaldatakse lõike 1 punktide f ja g nõudeid nii investori kui ka kohapealse ettevõte suhtes.

               3.
                     Lõike 1 punktide f ja g ning lõike 2 nõudeid ei kohaldata kohapealse ettevõtte suhtes, kui kostja või investori vastuvõttev riik on jätnud investori ilma kohapealse ettevõtte kontrollist või on muul viisil takistanud kohapealsel ettevõttel kõnealuseid nõudeid täita.

               4.
                     Kostja taotluse korral loobub kohus pädevusest, kui investor või kohapealne ettevõte ei täida lõigete 1 ja 2 nõudeid.

               5.
                     Loobumine kooskõlas lõike 1 punktiga g või lõikega 2, kui see on kohaldatav, kaotab kehtivuse:

               a)
                     kui kohus lükkab nõude tagasi, kuna lõike 1 või 2 nõuded ei ole täidetud, või muul menetluslikul või pädevusega seotud põhjusel;

               b)
                     kui kohus jätab nõude rahuldamata kooskõlas artikliga 8.32 või 8.33 või

               c)
                     kui investor võtab oma nõude tagasi kooskõlas artikli 8.23 lõike 2 alusel kohaldatavate eeskirjadega 12 kuu jooksul alates kohtukoosseisu moodustamisest.

               ARTIKKEL 8.23

               Nõude esitamine kohtule

               1.
                     Kui vaidlust ei ole lahendatud konsultatsioonide teel, võib kooskõlas käesoleva jaoga esitada nõude:

               a)
                     lepinguosalise investor enda nimel või

               b)
                     lepinguosalise investor selle kohapealse ettevõtte nimel, mida ta omab või kontrollib kas otse või kaudselt.

               2.
                     Nõude võib esitada järgmiste eeskirjade kohaselt:

               a)
                     ICSIDi konventsioon ja vahekohtumenetluse eeskirjad;

               b)
                     ICSIDi lisavõimaluste eeskirjad, kui ei kohaldata punkti a kohaseid menetlustingimusi;

               c)
                     UNCITRALi vahekohtueeskirjad või

               d)
                     vaidluses osalevate poolte kokkuleppel muud eeskirjad.

               3.
                     Kui investor teeb ettepaneku kasutada lõike 2 punkti d kohaseid eeskirju, vastab kostja investori ettepanekule 20 päeva jooksul alates ettepaneku saamisest. Kui vaidluses osalevad pooled ei ole eeskirjades 30 päeva jooksul alates ettepaneku saamisest kokku leppinud, võib investor esitada nõude lõike 2 punktis a, b või c sätestatud eeskirjade alusel.

               4.
                     Suurema kindluse huvides peab lõike 1 punkti b kohaselt esitatud nõue vastama ICSIDi konventsiooni artikli 25 lõike 1 tingimustele.

               5.
                     Investor võib teha nõude esitamisel ettepaneku, et nõude peaks läbi vaatama üksainus kohtu liige. Kostja kaalub seda taotlust heasoovlikult, eriti siis, kui investor on väike või keskmise suurusega ettevõtja või nõutav hüvitis või kahju on suhteliselt väike.

               6.
                     Lõike 2 alusel kohaldatavad eeskirjad on eeskirjad, mis kehtivad päeval, mil nõue või nõuded esitatakse kohtusse kooskõlas käesoleva jaoga, arvestades käesolevas jaos sätestatud konkreetseid eeskirju, mida täiendavad artikli 8.44 lõike 3 punkti b kohaselt vastu võetud eeskirjad.

               7.
                     Nõue vaidluse lahendamiseks esitatakse kooskõlas käesoleva jaoga juhul, kui:

               a)
                     ICSIDi peasekretär on saanud kätte ICSIDi konventsiooni artikli 36 lõike 1 kohase taotluse;

               b)
                     ICSIDi sekretariaat on saanud kätte ICSIDi lisavõimaluste eeskirjade C tariifitabel artikli 2 kohase taotluse;

               c)
                     kostja on saanud kätte UNCITRALi vahekohtueeskirjade artikli 3 kohase teate või

               d)
                     kostja on saanud kätte taotluse või teate menetluse algatamise kohta kooskõlas lõike 2 punkti d alusel kokku lepitud eeskirjadega.

               8.
                     Lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele investori käesoleva jao kohaste teadete ja muude dokumentide kohaletoimetamise koha. Lepinguosaline tagab, et see teave avalikustatakse.

               ARTIKKEL 8.24

               Muu rahvusvahelise lepingu kohased menetlused

               Kui nõue esitatakse kooskõlas käesoleva jao ja muu rahvusvahelise lepinguga ning:

               a)
                     kui mitu hüvitist võivad kattuda või

               b)
                     teisel rahvusvahelisel nõudel võib olla oluline mõju käesoleva jao kohaselt esitatud nõude lahendusele,

               peatab kohus pärast vaidluses osalevate poolte ärakuulamist nii kiiresti kui võimalik oma menetlused või tagab muul viisil, et tema otsuses, korralduses või määruses võetakse arvesse muu rahvusvahelise lepingu alusel algatatud menetlusi.

               ARTIKKEL 8.25

               Nõusolek vaidluse lahendamiseks kohtus

               1.
                     Kostja annab nõusoleku vaidluse lahendamiseks kohtus kooskõlas käesolevas jaos sätestatud menetlustega.

               2.
                     Lõike 1 kohane nõusolek ja nõude esitamine kohtule kooskõlas käesoleva jaoga peab vastama tingimustele, mis on esitatud:

               a)
                     vaidluses osalevate poolte kirjalikku nõusolekut käsitlevas ICSIDi konventsiooni artiklis 25 ja ICSIDi lisavõimaluste eeskirjade loendi C II peatükis ning

               b)
                     New Yorgi konventsiooni II artiklis kirjaliku kokkuleppe kohta.

               ARTIKKEL 8.26

               Kolmanda isiku poolne rahastamine

               1.
                     Kolmanda isiku poolse rahastamise korral avalikustab vaidluses osalev pool, kelle kulusid rahastatakse, teisele osapoolele ja kohtule kolmandast isikust rahastaja nime ja aadressi.

               2.
                     Need andmed tuleb avalikustada nõude esitamise ajal või kui rahastamiskokkulepe sõlmitakse, annetus tehakse või toetus antakse pärast nõude esitamist, siis kohe pärast kokkuleppe sõlmimist, annetuse tegemist või toetuse andmist.

               ARTIKKEL 8.27

               Kohtu moodustamine

               1.
                     Käesoleva jao sätete kohaselt moodustatud kohus teeb otsused artikli 8.23 kohaselt esitatud nõuete kohta.

               2.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee määrab käesoleva lepingu jõustumisel kohtu viisteist liiget. Viis kohtu liiget peavad olema Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikud, viis Kanada kodanikud
                  11
                ja viis kolmandate riikide kodanikud.

               3.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee võib otsustada suurendada või vähendada kohtu liikmete arvu kuni kolm korda. Lisaliikmed määratakse samadel, lõikes 2 sätestatud alustel.

               4.
                     Kohtu liikmed omavad kutseoskusi, mida nõutakse nende asjaomastes riikides määramisel kohtunikuametisse, või on tunnustatud pädevusega juristid. Nad on tõestanud oma rahvusvahelise avaliku õiguse alaseid teadmisi. Soovitatavalt on neil teadmised eelkõige rahvusvahelise investeerimisõiguse, rahvusvahelise kaubandusõiguse ja rahvusvahelistest investeerimis- või rahvusvahelistest kaubanduslepingutest tulenevate vaidluste lahendamise valdkonnas.

               5.
                     Käesoleva jao kohaselt määratud kohtu liikmete ametiaeg on viis aastat ja seda ametiaega saab pikendada ühe korra. Vahetult pärast käesoleva lepingu jõustumist määratava 15 isiku hulgast loosi teel välja valitava 7 isiku ametiaeg pikeneb siiski kuue aastani. Vabad ametikohad täidetakse nende tekkides. Isik, kes on määratud asendama kohtu liiget, kelle ametiaeg ei ole lõppenud, on ametis oma eelkäija ülejäänud ametiaja jooksul. Põhimõtteliselt võib kohtukoosseisus tegutsev kohtu liige jätkata oma ametiaja lõppedes kohtukoosseisus oma ülesannete täitmist seni, kuni on tehtud lõplik otsus.

               6.
                     Kohus menetleb juhtumeid kohtukoosseisudes, mis koosnevad kolmest kohtu liikmest, kellest üks on Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik, üks Kanada kodanik ja üks kolmanda riigi kodanik. Kohtukoosseisu eesistuja on kolmanda riigi kodanikust kohtu liige.

               7.
                     90 päeva jooksul pärast nõude esitamist artikli 8.23 kohaselt määrab kohtu eesistuja kohtu liikmed, kes moodustavad rotatsiooni korras juhtumeid menetleva kohtukoosseisu, kandes hoolt selle eest, et kohtukoosseis on juhuslik ja ettearvamatu ning andes kohtukoosseisus tegutsemiseks võrdsed võimalused kõikidele kohtu liikmetele.

               8.
                     Kohtu eesistuja ja ase-eesistuja vastutavad korralduslike küsimuste eest ning määratakse ametisse kaheks aastaks loosi teel kolmandate riikide kodanikest kohtu liikmete seast. Nad täidavad ülesandeid rotatsiooni korras järjestuses, mille määrab loosi teel kindlaks laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee esimees. Kui eesistuja ei ole kättesaadav, asendab teda ase-eesistuja.

               9.
                     Olenemata lõikest 6 võivad vaidluses osalevad pooled kokku leppida, et juhtumit menetleb vaid üks kohtu liige, kes määratakse juhuslikkuse alusel kolmandate riikide kodanike seast. Kostja kaalub heasoovlikult hageja taotlust lasta juhtumit menetleda vaid ühel kohtu liikmel, eriti kui hageja on väike või keskmise suurusega ettevõtja või kui nõutav hüvitis või kahjutasu on võrdlemisi väike. Selline taotlus tuleb esitada enne kohtukoosseisu kindlaksmääramist.

               10.
                     Kohus võib töötada välja oma töökorra.

               11.
                     Kohtu liikmed tagavad, et nad on kättesaadavad ja võimelised täitma käesolevas jaos sätestatud ülesandeid.

               12.
                     Et tagada kohtu liikmete kättesaadavus, makstakse neile laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee kindlaks määratavat igakuist käsiraha.

               13.
                     Lõikes 12 nimetatud käsiraha maksavad võrdselt mõlemad lepinguosalised ICSIDi sekretariaadi hallatavale kontole. Juhul kui üks lepinguosaline jätab käsiraha maksmata, võib teine lepinguosaline otsustada maksta selle ise. Kõik sellised lepinguosalise võlgnevused kuuluvad tasumisele koos asjakohase intressiga.

               14.
                     Välja arvatud juhul kui laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee teeb lõike 15 kohase otsuse, on nõude menetlemiseks moodustatud kohtukoosseisu liikmete tasud ja kulud, välja arvatud lõikes 12 nimetatud tasud, ICSIDi konventsiooni haldus- ja finantseeskirjade 14. eeskirja punkti 1 kohaselt kindlaks määratud ja nõude esitamise kuupäeval kehtivad tasud ja kulud, mille kohus jagab vaidluses osalevate poolte vahel kooskõlas artikli 8.39 lõikega 5.

               15.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee võib oma otsusega muuta käsiraha ning muud tasud ja kulud korrapäraseks palgaks ning määrata kindlaks kohaldatava korra ja tingimused.

               16.
                     ICSIDi sekretariaat tegutseb kohtu sekretariaadina ja pakub kohtule asjakohast tuge.

               17.
                     Kui laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee ei ole määranud lõike 2 kohaselt kohtu liikmeid 90 päeva jooksul alates päevast, mil esitati nõue vaidluse lahendamiseks, määrab ICSIDi peasekretär ükskõik kumma vaidluses osaleva poole taotlusel kohtukoosseisu, mis koosneb kolmest kohtu liikmest, välja arvatud juhul, kui vaidluses osalevad pooled on kokku leppinud, et juhtumit menetleb vaid üks kohtu liige. ICSIDi peasekretär teeb kohtu liikmete seast valiku juhuslikkuse alusel. ICSIDi peasekretär ei tohi määrata kohtukoosseisu eesistujaks Kanada või Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikku, välja arvatud juhul, kui vaidluses osalevad pooled on kokku leppinud teisiti.

               ARTIKKEL 8.28

               Apellatsioonikohus

               1.
                     Käesolevaga moodustatakse apellatsioonikohus, et vaadata läbi käesoleva jao alusel tehtud otsused.

               2.
                     Apellatsioonikohus võib kohtu otsuse kehtima jätta või seda muuta või selle tühistada:

               a)
                     kohaldatava õiguse kohaldamisel või tõlgendamisel esinenud vigade korral;

               b)
                     asjaolude, sealhulgas asjakohase siseriikliku õiguse hindamisel esinenud ilmsete vigade korral;

               c)
                     ICSIDi konventsiooni artikli 52 lõike 1 punktides a–e sätestatud põhjustel, kui need põhjused ei ole hõlmatud käesoleva sätte punktidega a ja b.

               3.
                     Apellatsioonikohtu liikmed määratakse laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee otsusega samal ajal lõikes 7 nimetatud otsuse tegemisega.

               4.
                     Apellatsioonikohtu liikmed peavad vastama artikli 8.27 lõike 4 nõuetele ja järgima artiklit 8.30.

               5.
                     Juhtumi menetlemiseks moodustatud apellatsioonikohtu koosseis koosneb kolmest juhuslikkuse alusel määratud apellatsioonikohtu liikmest.

               6.
                     Apellatsioonikohtu menetluste suhtes kohaldatakse artikleid 8.36 ja 8.38.

               7.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee võtab viivitamata vastu otsuse, milles on kindlaks määratud järgmised apellatsioonikohtu tegevusega seotud halduslikud ja korralduslikud üksikasjad:

               a)
                     haldustoetus;

               b)
                     edasikaebuste esitamise ja menetlemise kord ning kord juhtumi saatmiseks tagasi kohtusse, et tehtud otsust vajaduse korral kohandada;

               c)
                     kord apellatsioonikohtus ja juhtumi menetlemiseks moodustatud apellatsioonikohtu koosseisus vabanenud ametikoha täitmiseks;

               d)
                     apellatsioonikohtu liikmetele makstav tasu;

               e)
                     edasikaebuste kuludega seotud sätted;

               f)
                     apellatsioonikohtu liikmete arv ning

               g)
                     mis tahes muud üksikasjad, mida laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee peab vajalikuks apellatsioonikohtu tõhusaks toimimiseks.

               8.
                     Teenuste ja investeeringute komitee kontrollib korrapäraselt apellatsioonikohtu toimimist ning võib esitada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele soovitusi. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee võib lõikes 7 nimetatud otsuse vajaduse korral läbi vaadata.

               9.
                     Lõikes 7 nimetatud otsuse vastuvõtmisel:

               a)
                      võib vaidluses osalev pool kaevata käesoleva jao kohaselt tehtud otsuse edasi apellatsioonikohtusse 90 päeva jooksul pärast asjaomase otsuse tegemist;

               b)
                     ei tohi vaidluses osalev pool taotleda käesoleva jao kohaselt tehtud otsuse läbivaatamist, tühistamist, muutmist või mis tahes muu sarnase menetluse algatamist;

               c)
                     ei käsitata artikli 8.39 kohaselt tehtud otsust lõplikuna ega astuta ühtki sammu otsuse täitmisele pööramiseks enne, kui:

               i)
                     kohtuotsuse tegemisest on möödunud 90 päeva ja ühtki edasikaebust ei ole esitatud;

               ii)
                     esitatud edasikaebus on tagasi lükatud või tagasi võetud või

               iii)
                     apellatsioonikohtu otsuse tegemisest on möödunud 90 päeva ja apellatsioonikohus ei ole saatnud juhtumit tagasi kohtusse;

               d)
                     käsitatakse apellatsioonikohtu lõplikku otsust artikli 8.41 kohaldamisel lõpliku otsusena ning

               e)
                     ei kohaldata artikli 8.41 lõiget 3.

               ARTIKKEL 8.29

               Mitmepoolse investeerimiskohtu moodustamine ja apellatsioonimehhanismi loomine

               Lepinguosalised astuvad koos teiste kaubanduspartneritega samme investeeringuvaidluste lahendamise eesmärgil mitmepoolse investeerimiskohtu moodustamiseks ja apellatsioonimehhanismi loomiseks. Sellise mitmepoolse mehhanismi loomisel võtab laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee vastu otsuse, milles nähakse ette, et käesoleva jao kohased investeeringuvaidlused lahendatakse kooskõlas mitmepoolse mehhanismiga, ja teeb asjakohased üleminekuga seotud korraldused.

               ARTIKKEL 8.30

               Eetika

               1.
                     Kohtu liikmed on sõltumatud. Nad ole seotud ühegi valitsusega
                  12
               . Nad ei võta vaidlusega seotud küsimustes vastu juhiseid üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt. Nad ei osale ühegi sellise vaidluse menetlemisel, mille puhul tekib otsene või kaudne huvide konflikt. Nad peavad täitma Rahvusvahelise Advokaatide Assotsiatsiooni suuniseid huvide konfliktide kohta rahvusvahelises vahekohtumenetluses või artikli 8.44 lõike 2 alusel vastu võetud täiendavaid eeskirju. Lisaks hoiduvad nad enda ametisse nimetamise korral tegutsemisest nõustaja, vaidluses osaleva poole määratud eksperdi või tunnistajana mis tahes pooleliolevas või uues käesoleva lepingu või ükskõik millise muu rahvusvahelise lepingu kohases investeeringuvaidluses.

               2.
                     Kui vaidluses osalev pool leiab, et kohtu liikme puhul esineb huvide konflikt, võib ta kutsuda Rahvusvahelise Kohtu presidendi tegema otsust asjaomase liikme ametisse nimetamise vaidlustamise kohta. Vaidlustamisteade esitatakse Rahvusvahelise Kohtu presidendile 15 päeva jooksul alates päevast, mil kohtukoosseis tehti vaidluses osalevale poolele teatavaks, või 15 päeva jooksul alates päevast, mil vaidluses osalev pool sai teada asjaomastest asjaoludest, kui on põhjust arvata, et vaidluses osalev pool ei võinud neist teada kohtukoosseisu moodustamise ajal. Vaidlustamisteates esitatakse vaidlustamise põhjused.

               3.
                     Kui asjaomane kohtu liige ei ole 15 päeva jooksul alates vaidlustamisteatest otsustanud kohtukoosseisu liikme ametist tagasi astuda, võib Rahvusvahelise Kohtu president teha pärast vaidluses osalevate poolte esildiste kättesaamist ja kohtu liikmele märkuste esitamise võimaluse andmist vaidlustamise kohta otsuse. Rahvusvahelise Kohtu president püüab teha otsuse ning teatada selle vaidluses osalevatele pooltele ja teistele kohtukoosseisu liikmetele 45 päeva jooksul alates vaidlustamisteate saamisest. Kohtu liikme diskvalifitseerimise või tagasiastumise tulemusel vabanenud ametikoht täidetakse viivitamata.

               4.
                     Kohtu eesistuja põhjendatud soovitusel või oma ühisel algatusel võivad lepinguosalised kõrvaldada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee otsusega kohtust mõne liikme, kui tema käitumine ei ole kooskõlas lõikes 1 sätestatud kohustustega ja ei võimalda lasta tal jätkata kohtu liikmena.

               ARTIKKEL 8.31

               Kohaldatav õigus ja tõlgendamine

               1.
                     Käesoleva jao alusel moodustatud kohus kohaldab oma otsuse tegemisel käesolevat lepingut, nagu on tõlgendatud vastavalt rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioonile ning muudele lepinguosaliste vahel kohaldatavatele rahvusvahelise õiguse eeskirjadele ja põhimõtetele.

               2.
                     Kohtul puudub pädevus otsustada lepinguosalise siseriikliku õiguse alusel käesoleva lepinguga väidetavalt vastuolus oleva meetme seaduslikkuse üle. Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et kohus võib selle kindlaksmääramisel, kas meede on kooskõlas käesoleva lepinguga, vaadelda vajaduse korral lepinguosalise siseriiklikku õigust muude asjaolude hulgas. Seda tehes lähtub kohus sellest, kuidas on siseriiklikku õigust valdavalt tõlgendanud asjaomase lepinguosalise kohtud või ametiasutused, ning kohtu esitatud siseriikliku õiguse tõlgendused ei ole asjaomase lepinguosalise kohtutele ega ametiasutustele siduvad.

               3.
                     Kui seoses tõlgendamise küsimustega tekib tõsiseid probleeme, mis võivad mõjutada investeeringut, soovitab teenuste ja investeeringute komitee kooskõlas artikli 8.44 lõike 3 punktiga a laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele käesoleva lepingu tõlgenduste vastuvõtmist. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee vastu võetud tõlgendus on käesoleva jao alusel moodustatud kohtule siduv. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee võib otsustada, et tõlgendusel on siduv mõju alates konkreetsest kuupäevast.

               ARTIKKEL 8.32

               Ilmselgelt põhjendamatud nõuded

               1.
                     Kostja võib hiljemalt 30 päeva pärast kohtukoosseisu moodustamist ja igal juhul enne selle esimest istungit esitada vastuväite, et tegemist on ilmselgelt põhjendamatu nõudega.

               2.
                     Vastuväidet ei esitata lõike 1 alusel, kui kostja on esitanud vastuväite kooskõlas artikliga 8.33.

               3.
                     Kostja selgitab vastuväite alust võimalikult täpselt.

               4.
                     Käesoleva artikli kohase vastuväite saamise korral peatab kohus sisulise menetlemise ja koostab ajakava, et kaaluda seda vastuväidet kooskõlas oma ajakavaga, et arutada kõiki muid eelküsimusi.

               5.
                     Kohus, olles andnud vaidluses osalevatele pooltele võimaluse esitada oma märkused, teeb oma esimesel istungil või kohe selle järel otsuse, esitades selle põhjendused. Seda tehes eeldab kohus, et väidetavad faktid on õiged.

               6.
                     Käesolev artikkel ei piira kohtu õigust käsitleda eelküsimusena muid vastuväiteid või kostja õigust esitada menetluse käigus vastuväide, et tegemist on põhjendamatu nõudega.

               ARTIKKEL 8.33

               Õiguslikult põhjendamatud nõuded

               1.
                     Ilma et see piiraks kohtu õigust käsitleda eelküsimusena muid vastuväiteid või kostja õigust esitada sobival ajal mis tahes muid vastuväiteid, käsitleb kohus eelküsimusena kõiki kostja vastuväiteid ja võtab nende suhtes vastu otsuse, kas artikli 8.23 kohaselt esitatud nõue või selle osa on õiguslikus mõttes selline nõue, mille kohta ei saaks kooskõlas käesoleva jaoga teha otsust hageja kasuks, isegi kui väidetavad faktid olid oletatavasti õiged.

               2.
                     Lõike 1 kohane vastuväide tuleb esitada kohtule hiljemalt päeval, mille kohus on määranud kostjale vastuse andmiseks.

               3.
                     Kui vastuväide on esitatud artikli 8.32 kohaselt, võib kohus keelduda käsitlemast lõike 1 alusel esitatud vastuväidet käesolevas artiklis sätestatud menetluse kohaselt, võttes arvesse nimetatud vastuväite asjaolusid.

               4.
                     Lõike 1 kohase vastuväite saamise korral ja vajaduse korral pärast otsuse tegemist kooskõlas artikliga 3 peatab kohus sisulise menetlemise ja koostab ajakava, et kaaluda seda vastuväidet kooskõlas oma ajakavaga, et arutada kõiki muid eelküsimusi, ning teeb vastuväite kohta otsuse või kohtuotsuse, esitades selle põhjendused.

               ARTIKKEL 8.34

               Ajutised kaitsemeetmed

               Kohus võib määrata ajutised kaitsemeetmed vaidluses osaleva poole õiguste kaitsmiseks või kohtu pädevuse täielikuks tagamiseks, sealhulgas määrus säilitada vaidluses osaleva poole valduses või kontrolli all olevaid tõendeid või kaitsta kohtu pädevust. Kohus ei määra arestimist ega kohusta kohaldama meedet, mis väidetavalt kujutab endast artiklis 8.23 nimetatud rikkumist. Käesoleva artikli kohaldamisel sisaldab määrus soovitust.

               ARTIKKEL 8.35

               Loobumine

               Kui pärast nõude esitamist kooskõlas käesoleva jaoga ei astu investor menetluse käigus 180 järjestikuse päeva või ajavahemiku jooksul, mille vaidluses osalevad pooled võivad kokku leppida, mingeid samme, loetakse, et investor on oma nõude tagasi võtnud ja menetlusest loobunud. Kohus võtab kostja taotlusel ja pärast vaidluses osalevate poolte teavitamist vastu määruse, millega võetakse loobumine teadmiseks. Pärast määruse vastuvõtmist lõpevad kohtu volitused.

               ARTIKKEL 8.36

               Menetluse läbipaistvus

               1.
                     Selle jao kohase menetluse suhtes kohaldatakse käesoleva peatükiga muudetud UNCITRALi läbipaistvuseeskirju.

               2.
                     Konsultatsioonitaotlus, teade, millega taotletakse kostja määramist, teade kostja määramise kohta, kokkulepe kasutada vahendust, teade kavatsuse kohta kohtu liige taandada, otsus kohtu liikme taandamise kohta ja liitmise taotlus lisatakse nende dokumentide nimekirja, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks kooskõlas UNCITRALi läbipaistvuseeskirjade artikli 3 lõikega 1.

               3.
                     Asitõendid lisatakse dokumentide nimekirja, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks kooskõlas UNCITRALi läbipaistvuseeskirjade artikli 3 lõikega 2.

               4.
                     Olenemata UNCITRALi läbipaistvuseeskirjade artiklist 2 teeb Kanada või Euroopa Liit enne kohtu moodustamist üldsusele õigeaegselt kättesaadavaks lõike 2 kohased asjaomased dokumendid, toimetades nõuetekohaselt konfidentsiaalse või kaitstud teabe. Need dokumendid võib teha üldsusele kättesaadavaks, edastades need andmehoidlasse.

               5.
                     Istungid on üldsusele avatud. Kohus määrab vaidluses osalevate pooltega konsulteerides asjakohase logistilise korralduse, et hõlbustada üldsuse juurdepääsu sellistele istungitele. Kui kohus otsustab, et on vajadus kaitsta konfidentsiaalset või kaitstud teavet, teeb ta asjakohased korraldused, et pidada sellist kaitset nõudev istungi osa kinnisena.

               6.
                     Käesoleva peatükiga ei nõuta kostjalt, et ta varjaks üldsuse eest teavet, mis tuleb tema õigusnormide kohaselt avalikustada. Kostja peaks kohaldama neid õigusnorme tundlikul viisil, et kaitsta avalikustamise eest teavet, mis on määratud kindlaks kui konfidentsiaalne või kaitstud teave.

               ARTIKKEL 8.37

               Teabevahetus

               1.
                     Seoses menetlusega võib vaidluses osalev pool avaldada teistele isikutele, sealhulgas tunnistajatele ja ekspertidele, selliseid toimetamata dokumente, mida ta peab vajalikuks käesoleva jao kohase menetluse käigus. Vaidluses osalev pool tagab, et need isikud kaitsevad nendes dokumentides sisalduvat konfidentsiaalset või kaitstud teavet.

               2.
                     Käesolev leping ei takista kostjal avalikustada vastavalt vajadusele kas Euroopa Liidu, Euroopa Liidu liikmesriikide või piirkondlike omavalitsuste ametnikele selliseid toimetamata dokumente, mida ta peab vajalikuks käesoleva jao kohase menetluse käigus. Kostja tagab, et need ametnikud kaitsevad nendes dokumentides sisalduvat konfidentsiaalset või kaitstud teavet.

               ARTIKKEL 8.38

               Lepinguosaline, kes vaidluses ei osale

               1.
                     Kostja edastab 30 päeva jooksul pärast konfidentsiaalse või kaitstud teabe saamist või kohe pärast sellist teavet käsitleva vaidluse lahendamist lepinguosalisele, kes vaidluses ei osale:

               a)
                     artikli 8.23 kohaselt esitatud nõude; liitmistaotluse ja muud dokumendid, mis on lisatud sellistele dokumentidele;

               b)
                     taotluse korral:

               i)
                     avaldused, seletuskirjad, resümeed, taotlused ja muud esildised, mille vaidluses osalev pool on esitanud kohtule;

               ii)
                     kohtule kooskõlas UNCITRALi läbipaistvuseeskirjade artikliga 4 tehtud kirjalikud esildised;

               iii)
                     kohtu istungite protokollid või ärakirjad, kui need on kättesaadavad, ning

               iv)
                     kohtu määrused, korraldused ja otsused ning

               c)
                     selle lepinguosalise taotlusel ja kulul, kes vaidluses ei osale, kõik kohtule esitatud tõendid või osa tõenditest, välja arvatud juhul, kui nõutud tõendid on tehtud üldsusele kättesaadavaks.

               2.
                     Pärast konsulteerimist vaidluses osalevate pooltega aktsepteerib kohus või võib paluda lepinguosaliselt, kes vaidluses ei osale, suulist või kirjalikku teavet käesoleva lepingu tõlgendamise kohta. Lepinguosaline, kes vaidluses ei osale, võib osaleda käesoleva jao kohaselt toimuval istungil.

               3.
                     Kohus ei tee lõike 2 kohase teabe puudumisest mingeid järeldusi.

               4.
                     Kohus tagab, et vaidluses osalevatele pooltele antakse mõistlik võimalus oma märkuste esitamiseks sellelt lepinguosaliselt, kes vaidluses ei osale, saadud käesolevat lepingut käsitleva teabe kohta.

               ARTIKKEL 8.39

               Lõplik otsus

               1.
                     Kui kohus teeb kostja vastu lõpliku otsuse, võib kohus määrata kas eraldi või koos üksnes järgmist:

               a)
                     rahaline kahjutasu ja kõik kohaldatavad intressid;

               b)
                     sel juhul sätestatakse määruses, et kostja võib maksta rahalise kahjutasu, mis võrdub sundvõõrandatud investeeringu õiglase turuväärtusega ajal, mis vahetult eelnes sundvõõrandamise või eelseisva sundvõõrandamise teatavakstegemisele, vastavalt sellele, kumb oli varasem, ja mis tahes kohaldatav intress kuni tagastamiseni, mis määratakse kindlaks kooskõlas artikliga 8.12.

               2.
                     Kooskõlas lõigetega 1 ja 5, kui nõue esitatakse artikli 8.23 lõike 1 punkti b kohaselt,

               a)
                     sätestatakse rahalise kahjutasu ja kõigi kohaldatavate intresside määramisega, et summa makstakse kohapealsele ettevõttele;

               b)
                     sätestatakse vara tagastamise määramisega, et tagastamine tehakse kohapealsele ettevõttele;

               c)
                     kulude määramisega investori kasuks sätestatakse, et need makstakse investorile, ning

               d)
                     sätestatakse otsusega, et see on tehtud isiku, välja arvatud isiku, kes esitas loobumise avalduse kooskõlas artikliga 8.22, õigusi piiramata; see võib olla rahaline kahjutasu või lepinguosalise õiguse kohaselt antud vara.

               3.
                     Rahalised kahjutasud ei ole suuremad kui investori või, kui see on kohaldatav, kohapealse ettevõtte kantud kahju, millest on maha arvutatud kõik juba määratud varasemad kahjutasud või hüvitised. Rahalise kahjutasu arvutamiseks vähendab kohus ka kahjutasusid, et võtta arvesse vara tagastamist või meetme tühistamist või muutmist.

               4.
                     Kohus ei määra karistava iseloomuga kahjutasusid.

               5.
                     Kohus annab korralduse, et menetluse kulud kannab vaidluse kaotanud pool. Erandkorras võib kohus jagada kulud vaidluses osalevate poolte vahel, kui ta otsustab, et selline jaotamine on antud nõude asjaolusid arvestades asjakohane. Muud mõistlikud kulud, sealhulgas õigusabi ja esindamisega seotud kulud, kannab vaidluse kaotanud pool, välja arvatud juhul, kui kohus otsustab, et selline jaotus on nõude asjaolusid arvestades ebamõistlik. Kui ainult osa väiteid on olnud kohtus edukad, kohandatakse kulud proportsionaalselt nõuete edukate osade arvu või ulatusega.

               6.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee kaalub selliste lisaeeskirjade vastuvõtmist, millega vähendada füüsilisest isikust või väikesest ja keskmise suurusega ettevõtjast hagejate finantskoormust. Sellistes lisaeeskirjades võib eeskätt arvesse võtta selliste hagejate rahalisi vahendeid ja taotletud hüvitise suurust.

               7.
                     Kohus ja vaidluses osalevad pooled annavad endast kõik, et tagada vaidluse lahendamise menetluse õigeaegne läbiviimine. Kohus teeb oma lõpliku otsuse 24 kuu jooksul alates nõude esitamisest kooskõlas artikliga 8.23. Kui kohus vajab lõpliku otsuse tegemiseks lisaaega, esitab ta vaidluses osalevatele pooltele viivituse põhjused.

               ARTIKKEL 8.40

               Kahjutasu või muu hüvitamine

               Kostja ei esita ja kohus ei aktsepteeri vastuväidet, vastunõuet, vastuhagi või tasaarvestamise õigust või sarnast väidet, et investor või kohapealne ettevõte on saanud või saab kahjutasu või muud hüvitist kindlustus- või tagatislepingu alusel seoses kogu käesoleva jao kohaselt algatatud vaidluses nõutava hüvitise või osaga sellest hüvitisest.

               ARTIKKEL 8.41

               Otsuse täitmisele pööramine

               1.
                     Kooskõlas käesoleva jaoga tehtud otsus on vaidluses osalevatele pooltele ja seoses asjaomase juhtumiga siduv.

               2.
                     Kooskõlas lõikega 3 tunnustab vaidluses osalev pool otsust viivitamata ja täidab seda.

               3.
                     Vaidluses osalev pool ei taotle lõpliku otsuse täitmisele pööramist, kuni:

               a)
                     ICSIDi konventsiooni kohaselt tehtud lõpliku otsuse korral:

               i)
                     otsuse tegemisest on möödunud 120 päeva ja ükski vaidluses osalev pool ei ole taotlenud otsuse muutmist või tühistamist või

               ii)
                     otsuse täitmisele pööramine on peatatud ja muutmis- või tühistamismenetlus on lõpule viidud;

               b)
                     ICSIDi lisavõimaluste eeskirjade, UNCITRALi vahekohtueeskirjade või muude artikli 8.23 lõike 2 punkti d alusel kohaldatavate eeskirjade kohase lõpliku otsuse korral:

               i)
                     otsuse tegemisest on möödunud 90 päeva ja ükski vaidluses osalev pool ei ole alustanud otsuse muutmise, kehtetuks tunnistamise või tühistamise menetlust või

               ii)
                     otsuse täitmisele pööramine on peatatud ja kohus on otsuse muutmise, kehtetuks tunnistamise või tühistamise taotluse tagasi lükanud või vastu võtnud ja edasi ei kaevata.

               4.
                     Otsuse täitmist reguleeritakse kohtuotsuste täitmist käsitlevate õigusaktidega, mis kehtivad kohas, kus täitmist taotletakse.

               5.
                     Käesoleva jao kohane lõplik otsus on vahekohtuotsus, mida peetakse seotuks nõuetega, mis tulenevad ärisuhtest või -tehingust New Yorgi konventsiooni I artikli kohaldamisel.

               6.
                     Suurema kindluse huvides liigitub käesoleva jao kohaselt tehtud lõplik otsus ICSIDi konventsiooni 6. jaoga hõlmatud otsuseks, kui nõue on esitatud artikli 8.23 lõike 2 punkti a kohaselt,.

               ARTIKKEL 8.42

               Lepinguosaliste roll

               1.
                     Lepinguosaline ei esita rahvusvahelist nõuet seoses artikli 8.23 kohaselt esitatud nõudega, välja arvatud juhul, kui teine lepinguosaline ei ole selles vaidluses tehtud otsusest kinni pidanud ja seda täitnud.

               2.
                     Lõige 1 ei välista kahekümne üheksanda peatüki („Vaidluste lahendamine“) kohase vaidluse lahendamise võimalust seoses üldkohaldatava meetmega isegi siis, kui selle meetmega on väidetavalt rikutud käesolevat lepingut seoses konkreetse investeeringuga, mille suhtes on esitatud nõue kooskõlas artikliga 8.23, ning see ei piira artikli 8.38 kohaldamist.

               3.
                     Lõige 1 ei välista mitteametlikku teabevahetust, mille ainus eesmärk on kergendada vaidluse lahendamist.

               ARTIKKEL 8.43

               Nõuete liitmine

               1.
                     Kui kahel või enamal nõudel, mis on esitatud eraldi vastavalt artiklile 8.23, on ühiseid õiguslikke küsimusi või fakte ning need tulenevad samadest sündmustest või asjaoludest, võib vaidluses osalev pool või võivad vaidluses osalevad pooled ühiselt taotleda eraldi kohtukoosseisu moodustamist kooskõlas käesoleva artikliga ja taotleda, et see kohtukoosseis teeks otsuse liitmise kohta (edaspidi „liitmistaotlus“).

               2.
                     Liitmist taotlev vaidluses osalev pool edastab kõigepealt teate vaidluses osalevatele pooltele, keda ta soovib kõnealuse otsusega hõlmata.

               3.
                     Kui lõike 2 kohaselt teavitatud vaidluses osalevad pooled on jõudnud kokkuleppele liitmisotsuse taotlemises, võivad nad esitada eraldi kohtukoosseisu moodustamise ja liitmiskorralduse ühistaotluse kooskõlas käesoleva artikliga. Kui lõike 2 kohaselt teavitatud vaidluses osalevad pooled ei ole jõudnud kokkuleppele liitmisotsuse taotlemises 30 päeva jooksul alates teatamisest, võib vaidluses osalev pool esitada eraldi kohtukoosseisu moodustamise ja liitmisotsuse taotluse kooskõlas käesoleva artikliga.

               4.
                     Taotlus saadetakse kirjalikult kohtu eesistujale ja kõigile vaidluses osalev pooltele, keda soovitakse otsusega hõlmata, ja selles esitatakse:

               a)
                     nende vaidluses osalevate poolte nimed ja aadressid, keda soovitakse otsusega hõlmata;

               b)
                     nõuded või nende osad, mida soovitase otsusega hõlmata, ning

               c)
                     taotletava otsuse põhjendused.

               5.
                     Rohkem kui ühte kostjat hõlmava liitmisotsuse jaoks, on vaja kõigi kostjate nõusolekut.

               6.
                     Käesoleva artikli kohase menetluse suhtes kohaldatavad eeskirjad määratakse kindlaks järgmiselt:

               a)
                     kui kõik nõuded, mille kohta liitmiskorraldust taotletakse, on esitatud vaidluse lahendamiseks samade eeskirjade kohaselt kooskõlas artikliga 8.23, kohaldatakse neid eeskirju;

               b)
                     kui nõuded, mille kohta liitmiskorraldust taotletakse, ei ole esitatud vaidluse lahendamiseks samade eeskirjade alusel:

               i)
                     võivad investorid eeskirjad ühiselt kokku leppida kooskõlas artikli 8.23 lõikega 2 või

               ii)
                     kui investorid ei lepi kohaldatavates eeskirjades kokku 30 päeva jooksul alates päevast, mil kohtu eesistuja sai liitmistaotluse, kohaldatakse UNCITRALi vahekohtueeskirju.

               7.
                     Kohtu eesistuja moodustab pärast liitmistaotluse saamist ja kooskõlas artikli 8.27 lõike 7 nõuetega uue kohtukoosseisu (edaspidi „liitmiskoosseis“), kes on pädev menetlema tervikuna või osaliselt teatud või kõiki ühise liitmistaotlusega hõlmatud nõudeid.

               8.
                     Kui kohtu liitmiskoosseis on pärast vaidluses osalevate poolte ärakuulamist veendunud, et kohtule artikli 8.23 kohaselt esitatud nõude puhul on tegemist ühise õigusliku küsimuse või faktiga, mis tuleneb samadest sündmustest või asjaoludest, ning liitmine teeniks nõuete õiglase ja tõhusa lahendamise huve kõige paremini, sealhulgas otsuste ühtsuse saavutamine, võib kohtu liitmiskoosseis saada korraldusega pädevuse kas osade või kõigi nõuete suhtes kas tervikuna või osaliselt.

               9.
                     Kui kohtu liitmiskoosseis on saanud pädevuse kooskõlas lõikega 8, võib investor, kes esitas nõude artikli 8.23 alusel ja kelle nõuet ei ole liidetud, esitada kohtule kirjaliku taotluse, et see lisataks sellisele korraldusele, tingimusel et taotlus vastab lõikes 4 sätestatud nõuetele. Kohtu liitmiskoosseis väljastab sellise korralduse, kui ta on veendunud, et lõike 8 tingimused on täidetud ja sellise taotluse esitamine ei koorma liigselt ega kahjusta ebaõiglaselt vaidluses osalevaid pooli ega häiri põhjendamatult menetlust. Enne korralduse väljastamist konsulteerib kohtu liitmiskoosseis vaidluses osalevate pooltega.

               10.
                     Vaidluses osaleva poole taotlusel võib käesoleva artikli kohaselt moodustatud kohtu liitmiskoosseis kuni oma lõike 8 kohase otsuseni anda korralduse, et artikli 8.27 lõike 7 alusel määratud kohtukoosseisu menetlus peatataks, välja arvatud juhul, kui viimati nimetatud kohus on oma menetluse juba katkestanud.

               11.
                      Artikli 8.27 lõike 7 alusel määratud kohtukoosseis loobub pädevusest seoses nõuetega või nende osadega, mille suhtes käesoleva artikli alusel moodustatud kohtu liitmiskoosseis on saanud pädevuse.

               12.
                     Käesoleva artikli alusel moodustatud kohtu liitmiskoosseisu otsus seoses selliste nõuetega või nende osadega, mille suhtes ta on saanud pädevuse, on artikli 8.27 lõike 7 alusel määratud kohtukoosseis jaoks siduv seoses selliste nõuete või nende osadega.

               13.
                     Investor võib tagasi võtta käesoleva jao kohase nõude, mille suhtes kohaldatakse liitmist, ja sellist nõuet ei tohi esitada teist korda artikli 8.23 alusel. Kui ta teeb seda hiljemalt 15 päeva jooksul pärast liitmisteate saamist, ei takista tema varem esitatud nõue investori vaidluse lahendamist muude kui käesoleva jao sätete kohaselt.

               14.
                     Investori taotlusel võib kohtu liitmiskoosseis võtta selliseid meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et kaitsta selle investori konfidentsiaalset või kaitstud teavet seoses teiste investoritega. Need meetmed võivad hõlmata konfidentsiaalsetest või kaitstud teavet sisaldavatest dokumentidest toimetatud versioonide esitamist teistele investoritele või kokkuleppeid pidada istungeid osaliselt kinnisena.

               ARTIKKEL 8.44

               Teenuste ja investeeringute komitee

               1.
                     Teenuste ja investeeringute komitee annab lepinguosalistele võimaluse konsultatsioonideks käesoleva peatükiga seotud küsimustes, sealhulgas:

               a)
                     raskused, mis võivad tekkida käesoleva peatüki rakendamisel;

               b)
                     käesoleva peatüki võimalikud parandused, arvestades eelkõige kogemusi ja suundumusi teistes rahvusvahelistes foorumites ning võttes aluseks lepinguosaliste muud lepingud.

               2.
                     Teenuste ja investeeringute komitee võtab lepinguosaliste nõusolekul ja pärast oma vastavate sisenõuete ja -menetluste täitmist vastu kohtu liikmete tegevusjuhendi, mida kohaldatakse käesolevast peatükist tulenevates vaidlustes ja mis võivad asendada kohaldatavaid eeskirju või neid täiendada, ning need võivad käsitleda muu hulgas järgmisi teemasid:

               a)
                     avalikustamiskohustused;

               b)
                     kohtu liikmete sõltumatus ja erapooletus ning

               c)
                     konfidentsiaalsus.

               Lepinguosalised teevad kõik endast sõltuva tagamaks, et tegevusjuhend võetakse vastu hiljemalt esimesel päeval pärast käesoleva lepingu ajutise kohaldamise algust või jõustumist, ning igal juhul hiljemalt kaks aastat pärast seda kuupäeva.

               3.
                     Teenuste ja investeeringute komitee võib lepinguosaliste nõusolekul ja pärast oma vastavate sisenõuete ja -menetluste täitmist teha järgmist:

               a)
                     anda laiaulatuslikule majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele soovitus võtta vastu käesoleva lepingu tõlgendused kooskõlas artikli 8.31 lõikega 3;

               b)
                     võtta vastu ja muuta eeskirju, millega täiendatakse kohaldatavaid vaidluste lahendamise eeskirju, ja muuta läbipaistvust käsitlevaid kohaldatavaid eeskirju. Need eeskirjad ja muudatused on käesoleva jao alusel moodustatud kohtule siduvad;

               c)
                     võtta vastu vahendamise eeskirju, mida saavad kasutada vaidluses osalevad pooled, nagu on osutatud artiklis 8.20;

               d)
                     anda laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele soovitus võtta vastu artikli 8.10 lõike 3 kohase õiglase ja võrdse kohtlemise täiendavaid elemente ning

               e)
                     esitada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele soovitusi apellatsioonikohtu toimimise kohta kooskõlas artikli 8.28 lõikega 8.

               ARTIKKEL 8.45

               Väljajätmine

               Käesoleva jao ja kahekümne üheksanda peatüki („Vaidluste lahendamine“) vaidluste lahendamise sätteid ei kohaldata 8-C lisas nimetatud küsimuste suhtes.

               ÜHEKSAS PEATÜKK

               PIIRIÜLENE TEENUSTEKAUBANDUS

               ARTIKKEL 9.1

               Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „õhusõidukite remondi- ja hooldusteenused“ – tegevus, mis on seotud õhusõiduki või õhusõiduki osaga, kui õhusõiduk on liiklusest kõrvaldatud ja need ei hõlma niinimetatud liinihooldust;

               „lennujaamateenused“ – lennujaamataristu, sealhulgas terminalide, lennuradade, ruleerimisteede ja perroonide, parkimisrajatiste ning lennujaamasiseste transpordisüsteemide käitamine või haldamine kas tasu eest või lepingu alusel. Suurema kindluse huvides ei sisalda lennujaamateenused lennujaamade või lennujaama maade omandiõigust või nendesse investeerimist ega juhatuse täidetavaid ülesandeid. Lennujaamateenused ei hõlma aeronavigatsiooniteenuseid;

               „arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenused“ – teenuse osutamine selliste arvutisüsteemide abil, mis sisaldavad teavet lennuettevõtjate sõiduplaanide, piletite kättesaadavuse, piletihindade ja hinnareeglite kohta, ja mille kaudu on võimalik teha broneeringuid või väljastada pileteid;

               „piiriülene teenustekaubandus“ ehk „teenuste piiriülene osutamine“ – teenuse osutamine:

               a)
                     lepinguosalise territooriumilt teise lepinguosalise territooriumile või

               b)
                     lepinguosalise territooriumil teise lepinguosalise teenuse tarbijale,

               kuid see ei hõlma teenuse osutamist lepinguosalise territooriumil teise lepinguosalise isiku poolt.

               „maapealne teenindus“ – teenuse osutamine tasu eest või lepingu alusel järgmistes valdkondades: maapealne juhtimine ja järelevalve, sealhulgas lastimise kontroll ja sideteenused; reisijate teenindamine, pagasi-, kauba- ja postikäitlus; kütuse- ja õlikäitlus; liinihooldus, lennutegevus ja meeskonna juhtimine; maapealne transport või toitlustusteenused. Maapealse teeninduse hulka ei kuulu turvateenused või tsentraliseeritud lennujaamataristu käitamine või haldamine, nagu pagasi käitlemise süsteemid, jäätõrjerajatised, kütuse jaotussüsteemid või lennujaamasisesed transpordisüsteemid;

               „õhutranspordi teenuste müük ja turustamine“ – asjaomase lennuettevõtja võimalus vabalt müüa ja turustada oma õhutransporditeenuseid, sealhulgas kõik turustamise aspektid, nagu turu-uuringud, reklaam ja turustamine, kuid see ei sisalda õhutransporditeenuste hinnakujundust ega kohaldatavaid tingimusi, ning

               „teenused, mida osutatakse valitsuse funktsioonide täitmisel“ – kõik teenused, mida ei osutata ärilistel alustel ega ühe või mitme teenuseosutajaga konkureerides.

               ARTIKKEL 9.2

               Kohaldamisala

               1.
                     Käesolevat peatükki kohaldatakse sellise meetme suhtes, mille lepinguosaline on vastu võtnud või mida ta säilitab ja mis mõjutab teise lepinguosalise teenuseosutaja piiriülest teenustekaubandust, sealhulgas meede, mis mõjutab

               a)
                     teenuse tootmist, jaotamist, turustamist, müüki ja kättetoimetamist;

               b)
                     teenuse ostmist, kasutamist või selle eest maksmist ning

               c)
                     seoses teenuse osutamisega selliste teenuste kättesaadavust ja kasutamist, mida tuleb pakkuda avalikkusele.

               2.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata meetme suhtes, mis mõjutab:

               a)
                     teenuseid, mida osutatakse valitsuse funktsioonide täitmisel;

               b)
                     Euroopa Liidu puhul audiovisuaalseid teenuseid;

               c)
                     Kanada puhul kultuurimajandust;

               d)
                     artiklis 13.1 („Mõisted“) määratletud finantsteenuseid;

               e)
                     lennuteenuseid, lennuteenustega seotud tugiteenuseid ja muid teenuseid, mida osutatakse lennutranspordi vahenditega,
                  13
                välja arvatud:

               i)
                     õhusõidukite remondi- ja hooldusteenused;

               ii)
                     õhuveoteenuste müük ja turustamine;

               iii)
                     arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenused;

               iv)
                     maapealne teenindus;

               v)
                     lennujaamateenused;

               f)
                     lepinguosalise hanget, mille eesmärk on osta kaupu või teenuseid valitsuse ülesannete täitmiseks, mitte äriotstarbelise edasimüügi eesmärgil või kasutamiseks äriotstarbeliseks müügiks ette nähtud kaupade tarnimisel või teenuste osutamisel, olenemata sellest, kas kõnealune hange on „käesoleva lepinguga hõlmatud hange“ artikli 19.2 lõike 2 („Kohaldamisala“) tähenduses, või

               g)
                     subsiidiumi või muud valitsuse toetust, mis on seotud lepinguosalise pakutavate teenuste piiriülese kaubandusega.

               3.
                     Käesolev peatükk ei mõjuta lepinguosaliste 17. detsembril 2009 Brüsselis ja 18. detsembril 2009 Ottawas sõlmitud Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu kohaseid õigusi ja kohustusi.

               4.
                     Käesoleva peatükiga ei panda lepinguosalisele kohustust seoses teise lepinguosalise kodanikuga, kes soovib alalist juurdepääsu tema tööturule või tööhõivele tema territooriumil, ega anta kõnealusele kodanikule õigusi seoses juurdepääsu või tööhõivega.

               ARTIKKEL 9.3

               Võrdne kohtlemine

               1.
                     Lepinguosaline tagab teise lepinguosalise teenuseosutajatele ja teenustele vähemalt sama soodsa kohtlemise, nagu ta tagab sarnases olukorras oma teenuseosutajatele ja teenustele.

               2.
                     Suurema kindluse huvides tähendab lepinguosalise võimaldatud lõike 1 kohane kohtlemine Kanada muu kui föderaaltasandi valitsuse puhul või Euroopa Liidu liikmesriigi valitsuse puhul vähemalt sama soodsat kohtlemist nagu kõige soodsam kohtlemine sarnases olukorras, mida see valitsus võimaldab oma teenuseosutajatele ja teenustele.

               ARTIKKEL 9.4

               Ametlikud nõuded

               Artikkel 9.3 ei takista lepinguosalisel vastu võtta või säilitada meedet, mis näeb ette ametlikud nõuded seoses teenuse osutamisega, tingimusel et selliseid nõudeid ei rakendata viisil, mis kujutaks endast meelevaldset või õigustamatut diskrimineerimist. Nimetatud meetmed hõlmavad järgmisi nõudeid:

               a)
                     saada litsents, registreering, sertifitseerimine või luba, et osutada teenust, või teatud kutseala liikmesuse nõue, näiteks erialaorganisatsiooni liikmeks võtmise taotlemine või osalemine erialaorganisatsioonide liikmete kollektiivses hüvitusfondis;

               b)
                     teenuseosutajale kehtestatud nõue omada kohalikku esindajat või kohalikku aadressi;

               c)
                     rääkida riigikeet või omada juhiluba või

               d)
                     et teenuseosutaja:

               i)
                     annaks võlakirja või muu rahalise tagatise;

               ii)
                     avaks või teeks makseid usalduskontole;

               iii)
                     omaks teatud liiki ja teatud summaga kindlustust;

               iv)
                     annaks muid sarnaseid tagatisi või

               v)
                     tagaks juurdepääsu andmetele.

               ARTIKKEL 9.5

               Enamsoodustusrežiim

               1.
                     Lepinguosaline tagab teise lepinguosalise teenuseosutajatele ja teenustele vähemalt sama soodsa kohtlemise, nagu on tagatud sarnases olukorras kolmanda riigi teenuseosutajatele ja teenustele.

               2.
                     Suurema kindluse huvides tähendab lepinguosalise lõike 1 kohane kohtlemine Kanada muu kui föderaaltasandi valitsuse puhul või Euroopa Liidu liikmesriigi valitsuse puhul kohtlemist, mille nimetatud valitsus tagab sarnases olukorras oma territooriumil kolmanda riigi teenustele või teenuseosutajatele.

               3.
                     Lõiget 1 ei kohaldata lepinguosalise olemasolevate või tulevaste selliste meetmete kohase kohtlemise suhtes, millega nähakse ette, sealhulgas kolmanda riigiga sõlmitud kokkuleppe või lepingu kaudu, millega tunnustatakse katse- ja analüüsiteenuste ja teenuseosutajate akrediteerimist, remondi- ja hooldusteenuste ja teenuseosutajate akrediteerimise tunnustamine ning nende akrediteeritud teenuste tulemuste või nende teenuseosutajate tehtud töö ja töötulemuste tingimustele vastavuse sertifitseerimine.

               ARTIKKEL 9.6

               Turulepääs

               Lepinguosaline ei võta vastu ega säilita kogu oma territooriumi hõlmavat või riikliku, provintsi, territoriaalse, piirkondliku või kohaliku tasandi haldusmeedet, millega piiratakse:

               a)
                     teenuseosutajate arvu kas arvuliste kvootide, monopolide, teenuse ainuosutajate või majandusvajaduste testi nõude näol;

               b)
                     teenustealaste tehingute või vara üldväärtust arvuliste kvootide või majandusvajaduste testi nõude näol või

               c)
                     teenustealaste tehingute koguarvu või teenuste üldmahtu, väljendatuna kinnitatud arvuliste ühikutena kvootides või majandusvajaduste testi nõudena.

               ARTIKKEL 9.7

               Reservatsioonid

               1.
                     Artikleid 9.3, 9.5 ja 9.6 ei kohaldata järgmise suhtes:

               a)
                     olemasolev mittevastav meede, mida lepinguosaline rakendab:

               i)
                     Euroopa Liidu tasandil, nagu on sätestatud tema I lisa loendis;

               ii)
                     riiklikul tasandil, nagu see lepinguosaline on sätestanud oma I lisa loendis;

               iii)
                     provintsi, territoriaalsel või piirkondlikul haldustasandil, nagu see lepinguosaline on sätestanud oma I lisa loendis, või

               iv)
                     kohaliku omavalitsuse tasandil.

               b)
                     punktis a nimetatud mittevastava meetme jätkamine või kiire uuendamine või

               c)
                     punktis a nimetatud mittevastava meetme muutmine sel määral, et muudatus ei vähenda meetme, nagu see oli olemas vahetult enne muutmist, vastavust artiklitele 9.3, 9.5 ja 9.6.

               2.
                     Artikleid 9.3, 9.5 ja 9.6 ei kohaldata meetme suhtes, mille lepinguosaline kehtestab või säilitab seoses sektori, allsektori või tegevusega, nagu on sätestatud tema II lisa loendis.

               ARTIKKEL 9.8

               Eeliste keelamine

               Lepinguosaline võib keelata teise lepinguosalise teenuseosutajale, kes on selle lepinguosalise ettevõte, ja selle teenuseosutaja teenustele käesoleva peatüki kohased eelised, kui:

               a)
                     ettevõtet omab või kontrollib kolmanda riigi teenuseosutaja ning

               b)
                     keelav lepinguosaline võtab vastu kolmanda riigi suhtes meetme või säilitab meedet, mis:

               i)
                     on seotud rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamisega ning

               ii)
                     millega keelatakse tehingud ettevõttega, või mida rikutaks või millest hiilitaks kõrvale, kui ettevõttele või tema investeeringule antaks käesolevas peatükis sätestatud eelised.

               KÜMNES PEATÜKK

               FÜÜSILISTE ISIKUTE AJUTINE SISENEMINE LEPINGUOSALISE TERRITOORIUMILE JA SEAL VIIBIMINE ÄRILISEL EESMÄRGIL

               ARTIKKEL 10.1

               Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „lepingulised teenuseosutajad“ – füüsilised isikud, kelle on tööle võtnud lepinguosalise ettevõte, kes ei oma tegevuskohta teise lepinguosalise territooriumil ning kes on sõlminud heauskse lepingu (muul viisil kui CPC 872 kohase agentuuri kaudu) teise lepinguosalise tarbijale sellise teenuse osutamiseks, mis eeldab tema töötajate ajutist viibimist viimati nimetatud lepinguosalise territooriumil, et täita teenuse osutamise lepingut;

               „ettevõte“ – artiklis 8.1 („Mõisted“) määratletud ettevõte;

               „sõltumatud spetsialistid“ – teenuste osutamisega tegelevad füüsilised isikud, kes on lepinguosalise territooriumil registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjad, kes ei oma tegevuskohta teise lepinguosalise territooriumil ning kes on sõlminud heauskse lepingu (muul viisil kui CPC 872 kohase agentuuri kaudu) teise lepinguosalise tarbijale sellise teenuse osutamiseks, mis eeldab füüsilise isiku ajutist viibimist viimati nimetatud lepinguosalise territooriumil, et täita teenuse osutamise lepingut;

               „võtmeisikud“ – investeerimise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, investorid või ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad:

               a)
                     „investeerimise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud“ – juhi või spetsialisti ametikohal töötavad füüsilised isikud, kes vastutavad ettevõtte asutamise eest, kuid ei tee tehinguid otse üldsusega ega saa töötasu vastuvõtva lepinguosalise territooriumil asuvast allikast;

               b)
                     „investorid“ – füüsilised isikud, kes teevad oma järelevalve- või täidesaatvate volituste piires investeeringu või arendavad või haldavad investeeringut, mille jaoks asjaomased isikud või asjaomased isikud palganud ettevõte on eraldanud märkimisväärse koguse kapitali või on seda tegemas, ning

               c)
                     „ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad“ – füüsilised isikud, kes on vähemalt ühe aasta olnud lepinguosalise ettevõtte töötajad või osanikud ning kes viiakse ajutiselt üle teise lepinguosalise territooriumil asuvasse ettevõttesse (mis võib olla lepinguosalise ettevõtte tütarettevõte, filiaal või emaettevõte). Kõnealune füüsiline isik peab kuuluma ühte allpool loetletud kategooriasse:

               i)
                     „juhtivtöötajad“ – ettevõttes juhtival kohal töötavad füüsilised isikud, kes:

               A)
                     peaasjalikult suunavad ettevõtte haldamist või juhivad ettevõtet, selle osakonda või allüksust ning

               B)
                     omavad otsuste tegemisel suurt mänguruumi, mis võib hõlmata õigust töötajaid tööle võtta ja neid töölt vabastada või võtta muid personaliga seotud meetmeid (anda ametikõrgendust või lubada töölt lahkuda), ning

               I)
                     kelle tegevust üldiselt jälgivad või juhivad vaid peamiselt äriühingu kõrgema astme juhid, juhatus või aktsionäride nõukogu või samalaadne organ või

               II)
                     kes teostavad järelevalvet ja kontrolli teiste järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega seotud töötajate töö üle ning omavad kaalutlusõigust ettevõtte igapäevase tegevusega seotud küsimustes, või

               ii)
                     „spetsialistid“ – ettevõttes töötavad füüsilised isikud, kellel on:

               A)
                     harukordsed teadmised ettevõtte toodete või teenuste kohta ja nende kasutamise kohta rahvusvahelistel turgudel või

               B)
                     kõrgetasemelised oskused või teadmised seoses ettevõtte tööprotsesside ja -korraldusega, nagu tootmine, uurimisseadmed, töövõtted või juhtimine.

               Oskuste või teadmiste hindamisel võtavad lepinguosalised arvesse sellist suutlikkust, mis on ebatavaline ja erineb konkreetses sektoris tavaliselt esinevast suutlikkusest ning mida ei ole lihtne teisele füüsilisele isikule kiiresti üle anda. Selline suutlikkus on omandatud tänu spetsiaalsele akadeemilisele kvalifikatsioonile või ulatuslikele ettevõttes saadud kogemused, või

               iii)
                     „kõrgharidusega praktikandid“ – füüsilised isikud:

               A)
                     kellel on kõrgharidus ning

               B)
                     kes viiakse karjäärivõimaluste edendamiseks või äritegevuse korralduse ja meetoditega seotud väljaõppe saamiseks ajutiselt üle teise lepinguosalise territooriumil asuvasse ettevõttesse, ning

               „ärilisel eesmärgil riiki sisenevad ja riigis viibivad füüsilised isikud“ – võtmeisikud, lepingulised teenuseosutajad, sõltumatud spetsialistid või lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud, kes on lepinguosalise kodanikud.

               ARTIKKEL 10.2

               Eesmärk ja kohaldamisala

               1.
                     Käesolev peatükk kajastab lepinguosaliste vahelisi sooduskaubandussuhteid ning ühist eesmärki hõlbustada teenustekaubandust ja investeerimist, lubades füüsilistel isikutel siseneda ärilisel eesmärgil ajutiselt lepinguosalise territooriumile ja seal ajutiselt viibida ning tagades protsessi läbipaistvuse.

               2.
                     Käesolevat peatükki kohaldatakse meetmete suhtes, mille lepinguosaline on vastu võtnud või kehtima jätnud seoses võtmeisikute, lepinguliste teenuseosutajate, sõltumatute spetsialistide ja lühiajalisel ärivisiidil olevate isikute oma territooriumile ajutise sisenemise ja seal ajutise viibimisega. Käesolevat peatükki ei kohaldata meetmete suhtes, mis mõjutavad füüsilisi isikuid, kes püüavad pääseda lepinguosalise tööturule, ega ka kodakondsuse ning alalise elu- või töökohaga seotud meetmete suhtes.

               3.
                     Ükski käesoleva peatüki säte ei takista lepinguosalist kohaldamast meetmeid, millega reguleeritakse füüsiliste isikute ajutist sisenemist tema territooriumile või nende ajutist viibimist tema territooriumil, sealhulgas meetmeid, mida on vaja tema piiride puutumatuse kaitseks ja füüsiliste isikute korrakohase liikumise tagamiseks üle tema piiride, tingimusel et neid meetmeid ei kohaldata viisil, mis muudaks olematuks või vähendaks kasu, mida lepinguosaline saab käesoleva peatüki tingimuste kohaselt. Ainuüksi asjaolu, et mõne riigi füüsilistelt isikutelt nõutakse viisat ja teiste riikide füüsilistelt isikutelt seda ei nõuta, ei tohi pidada käesoleva peatüki kohase kasu olematuks muutmiseks või vähendamiseks.

               4.
                     Niivõrd, kuivõrd käesoleva peatüki kohaseid kohustusi ei võeta, kohaldatakse endiselt kõiki muid lepinguosaliste õigusaktides kehtestatud riiki sisenemise ja seal viibimisega seotud nõudeid, sealhulgas neid, mis käsitlevad riigis viibimise kestust.

               5.
                     Olenemata käesoleva peatüki sätetest kohaldatakse jätkuvalt kõiki lepinguosaliste õigusaktides kehtestatud tööhõive- ja sotsiaalkindlustusmeetmetega seotud nõudeid, sealhulgas miinimumpalka ja palgaalaseid kollektiivlepinguid käsitlevaid õigusnorme.

               6.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata juhul, kui ajutise riiki sisenemise ja ajutise riigis viibimise eesmärk või tagajärg on sekkumine tööturu osapoolte vaidlusse või läbirääkimistesse või sellise vaidluse või selliste läbirääkimiste tulemuse mõjutamine muul moel või sekkumine sellises vaidluses või sellistes läbirääkimistes osalevate füüsiliste isikute töölevõtmisse.

               ARTIKKEL 10.3

               Üldised kohustused

               1.
                     Lepinguosaline lubab kooskõlas käesoleva peatükiga ajutiselt siseneda ärilisel eesmärgil oma territooriumile teise lepinguosalise füüsilistel isikutel, kes järgivad lepinguosalise sisserändemeetmeid, mida kohaldatakse ajutise riiki sisenemise suhtes.

               2.
                     Lepinguosaline kohaldab oma käesoleva peatüki sätetega seotud meetmeid kooskõlas artikli 10.2 lõikega 1 ning ta kohaldab neid meetmeid eeskätt selleks, et vältida käesoleva lepingu kohase kaupade või teenustega kauplemise või investeerimistegevuse põhjendamatut vähendamist või edasilükkamist.

               3.
                     Lepinguosaline tagab, et ajutise riiki sisenemise taotluste menetlemise tasud on mõistlikud ja vastavuses kantud kuludega.

               ARTIKKEL 10.4

               Teabe esitamine

               1.
                     Lisaks kahekümne seitsmendale peatükile („Läbipaistvus“) ja tunnistades, kui oluline on lepinguosaliste jaoks teise lepinguosalise territooriumile ajutist sisenemist käsitleva teabe läbipaistvus, teeb lepinguosaline hiljemalt 180 päeva pärast käesoleva lepingu jõustumist teisele lepinguosalisele kättesaadavaks selgitavad materjalid käesoleva peatüki kohasel teise lepinguosalise territooriumile ajutisel sisenemisel kohaldatavate nõuete kohta, mis võimaldab teise lepinguosalise äritegelastel nende nõuetega tutvuda.

               2.
                     Kui lepinguosaline kogub ja säilitab andmeid käesoleva peatüki alusel teise lepinguosalise territooriumile ajutise sisenemise kohta äritegelaste kategooriate kaupa, teeb lepinguosaline selle teabe taotluse korral kättesaadavaks teisele lepinguosalisele kooskõlas eraelu puutumatust ja isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega.

               ARTIKKEL 10.5

               Kontaktpunktid

               1.
                     Lepinguosalised määravad kindlaks järgmised kontaktpunktid:

               a)
                     Kanadas:

               direktor

               ajutisi elanikke käsitlev poliitika

               sisserände haru

               Kanada kodakondsus- ja sisserändeministeerium

               b)
                     Euroopa Liidus:

               peadirektor

               kaubanduse peadirektoraat

               Euroopa Komisjon

               c)
                     Euroopa Liidu liikmesriikides 10-A lisas loetletud kontaktpunktid või nende vastavad õigusjärglased.

               2.
                     Kanada ja Euroopa Liidu kontaktpunktid ning vajaduse korral Euroopa Liidu liikmesriikide kontaktpunktid vahetavad kooskõlas artikliga 10.4 teavet ning nende esindajad kohtuvad ettenähtud korras, et arutada käesoleva peatükiga seotud küsimusi, nagu:

               a)
                     käesoleva peatüki rakendamine ja haldamine, sealhulgas lepinguosaliste tavad teise lepinguosalise territooriumile ajutise sisenemise lubamisel;

               b)
                     ühiste kriteeriumide väljatöötamine ja vastuvõtmine ning tõlgendused käesoleva peatüki rakendamiseks;

               c)
                     meetmete väljatöötamine, et hõlbustada veelgi äritegelaste ajutist sisenemist teise lepinguosalise territooriumile, ning

               d)
                     laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee soovitused käesoleva peatüki kohta.

               ARTIKKEL 10.6

               Teistes peatükkides sätestatud kohustused

               1.
                     Käesoleva lepinguga ei kehtestata lepinguosalisele mingeid kohustusi seoses lepinguosalise sisserändemeetmetega, välja arvatud juhul, kui see on eraldi sätestatud käesolevas peatükis ja kahekümne seitsmendas peatükis („Läbipaistvus“).

               2.
                     Piiramata mis tahes otsust lubada teise lepinguosalise füüsilistel isikutel ajutiselt siseneda teise lepinguosalise territooriumile käesoleva peatüki tingimustel, sealhulgas sellise loa alusel ette nähtud viibimise kestust:

               a)
                     inkorporeeritakse artikkel 9.3 („Võrdne kohtlemine“) ja artikkel 9.6 („Turulepääs“) kooskõlas artikliga 9.4 („Ametlikud nõuded“) ja artikliga 9.2 („Kohaldamisala“), kuid mitte artikli 9.2 lõike 2 punktiga d, käesolevasse peatükki ja muudetakse selle osaks ning neid kohaldatakse järgmistesse kategooriatesse kuuluvate teise lepinguosalise territooriumil ärilisel eesmärgil viibivate füüsiliste isikute kohtlemisel:

               i)
                     võtmeisikud ning

               ii)
                     lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid kõikides 10-E lisas loetletud sektorites, ning

               b)
                     inkorporeeritakse artikkel 9.5 („Enamsoodustusrežiim“) kooskõlas artikliga 9.4 („Ametlikud nõuded“) ja artikliga 9.2 („Kohaldamisala“), kuid mitte artikli 9.2 lõike 2 punktiga d, käesolevasse peatükki ja muudetakse selle osaks ning seda kohaldatakse järgmistesse kategooriatesse kuuluvate teise lepinguosalise territooriumil ärilisel eesmärgil viibivate füüsiliste isikute kohtlemisel:

               i)
                     võtmeisikud, lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid ning

               ii)
                     artiklis 10.9 nimetatud lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud.

               3.
                     Suurema kindluse huvides kohaldatakse lõiget 2 selliste asjakohastesse kategooriatesse kuuluvate teise lepinguosalise territooriumil ärilisel eesmärgil viibivate füüsiliste isikute kohtlemisel, kes osutavad kolmeteistkümnenda peatüki („Finantsteenused“) artiklis 13.1 („Mõisted“) määratletud teenuseid. Lõiget 2 ei kohaldata meetmete suhtes, mis on seotud lepinguosalise või kolmanda riigi füüsilistele isikutele ajutise sisenemise loa andmisega.

               4.
                     Kui lepinguosaline on sätestanud I, II või III lisas esitatud kohustuste tariifitabelis reservatsiooni, kohaldatakse asjaomast reservatsiooni ka lõike 2 suhtes niivõrd, kuivõrd reservatsiooniga ette nähtud või lubatud meede mõjutab teise liikmesriigi territooriumil ärilisel eesmärgil viibivate füüsiliste isikute kohtlemist.

               ARTIKKEL 10.7

               Võtmeisikud

               1.
                     Lepinguosaline lubab kooskõlas 10–B lisas loetletud reservatsioonide ja eranditega teise lepinguosalise võtmeisikutel siseneda ajutiselt oma territooriumile ja seal ajutiselt viibida.

               2.
                     Lepinguosaline ei võta vastu ega säilita piiranguid oma territooriumile ajutiselt siseneda lubatavate teise lepinguosalise võtmeisikute hulgale ei arvuliselt ega majandusvajaduste testi nõudena.

               3.
                     Lepinguosaline lubab investeerimise eesmärgil ärivisiidil olevatel isikutel ajutiselt siseneda oma territooriumile, nõudmata tööluba või muud sarnase otstarbega eelneva heakskiidu menetlust.

               4.
                     Lepinguosaline lubab ajutiselt töötada oma territooriumil teise lepinguosalise ettevõtjasiseselt üleviidud töötajatel ja investoritel.

               5.
                     Võtmeisikute lubatav viibimise kestus on järgmine:

               a)
                     ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad (spetsialistid ja juhtival kohal töötavad isikud): kolm aastat või lepingu kestus (olenevalt sellest, kumb on lühem), mida võib oma territooriumile ajutist sisenemist ja seal viibimist lubava lepinguosalise äranägemisel pikendada kuni 18 kuud
                  14
               ;

               b)
                     ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad (kõrgharidusega praktikandid): üks aasta või lepingu kestus (olenevalt sellest, kumb on lühem);

               c)
                     investorid: üks aasta, mida võib oma territooriumile ajutist sisenemist ja seal viibimist lubava lepinguosalise äranägemisel pikendada;

               d)
                     investeerimise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud: 90 päeva iga kuuekuulise ajavahemiku jooksul
                  15
               .

               ARTIKKEL 10.8

               Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid

               1.
                     Lepinguosaline lubab kooskõlas 10-E lisaga teise lepinguosalise lepingulistel teenuseosutajatel ajutiselt siseneda oma territooriumile ja seal viibida järgmistel tingimustel:

               a)
                     füüsilised isikud peavad tegelema teenuse pakkumisega ajutiselt, olles sellise ettevõtte töötaja, mis on sõlminud teenuslepingu mitte rohkem kui 12 kuuks. Kui teenuslepingu kestus on üle 12 kuu, kehtivad käesolevas peatükis sätestatud kohustused üksnes lepingu esimese 12 kuu jooksul;

               b)
                     teise lepinguosalise territooriumile sisenevad füüsilised isikud peavad olema pakkunud neid teenuseid asjaomaseid teenuseid pakkuva ettevõtte töötajana vähemalt teise lepinguosalise territooriumile sisenemise taotluse esitamisele vahetult eelnenud aasta jooksul ning neil peab olema kõnealuse taotluse esitamise seisuga vähemalt kolmeaastane erialane töökogemus
                  16
                lepinguga hõlmatud sektoris;

               c)
                     teise lepinguosalise territooriumile sisenevatel füüsilistel isikutel peab olema:

               i)
                     kõrgharidus või kvalifikatsioon, mis näitab samaväärsel tasemel teadmisi
                  17
                ning

               ii)
                     kutsekvalifikatsioon, kui seda nõutakse teatud tegevusalal tegutsemiseks vastavalt selle lepinguosalise õigusnormidele või nõuetele, kus teenust osutatakse;

               d)
                     füüsilised isikud ei tohi teise lepinguosalise territooriumil viibimise ajal saada teenuste osutamise eest muud tasu kui see töötasu, mida maksab ettevõte lepinguliste teenuseosutajate tööandjana;

               e)
                     käesoleva artikliga ette nähtud ajutine sisenemine lepinguosalise territooriumile ja seal viibimine on seotud üksnes lepinguga hõlmatud teenuste osutamisega. Artiklis 11.1 („Mõisted“) määratletud asjakohane asutus võib anda ettenähtud korras vastastikuse tunnustamise lepingu kaudu või muul viisil õiguse kasutada selle lepinguosalise kutsenimetust, kus teenust osutatakse, ning

               f)
                     teenusleping peab olema kooskõlas lepingu täitmise kohaks oleva lepinguosalise õigusnormide ja muude õiguslike nõuetega
                  18
               .

               2.
                     Lepinguosaline lubab kooskõlas 10-E lisaga teise lepinguosalise sõltumatutel spetsialistidel ajutiselt siseneda oma territooriumile ja seal viibida järgmistel tingimustel:

               a)
                     füüsilised isikud peavad tegelema teenuse pakkumisega ajutiselt ja teise lepinguosalise territooriumil registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana, kes on sõlminud teenuslepingu mitte rohkem kui 12 kuuks. Kui teenuslepingu kestus on üle 12 kuu, kehtivad käesolevas peatükis sätestatud kohustused üksnes lepingu esimese 12 kuu jooksul;

               b)
                     teise lepinguosalise territooriumile sisenevatel füüsilistel isikutel peab olema teise lepinguosalise territooriumile sisenemise taotluse esitamise seisuga vähemalt kuueaastane erialane töökogemus lepinguga hõlmatud sektoris;

               c)
                     teise lepinguosalise territooriumile sisenevatel füüsilistel isikutel peab olema:

               i)
                     kõrgharidus või kvalifikatsioon, mis näitab samaväärsel tasemel teadmisi
                  19
                ning

               ii)
                     kutsekvalifikatsioon, kui seda nõutakse teatud tegevusalal tegutsemiseks vastavalt selle lepinguosalise õigusnormidele või nõuetele, kus teenust osutatakse;

               d)
                     käesoleva artikliga ette nähtud ajutine sisenemine lepinguosalise territooriumile ja seal viibimine on seotud üksnes lepinguga hõlmatud teenuste osutamisega. Artiklis 11.1 („Mõisted“) määratletud asjakohane asutus võib anda ettenähtud korras vastastikuse tunnustamise lepingu kaudu või muul viisil õiguse kasutada selle lepinguosalise kutsenimetust, kus teenust osutatakse, ning

               e)
                     teenusleping peab olema kooskõlas lepingu täitmise kohaks oleva lepinguosalise õigusnormide ja muude õiguslike nõuetega.

               3.
                     Lepinguosaline ei kehtesta ega säilita piiranguid riigi territooriumile ajutiselt siseneda lubatavate teise lepinguosalise lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistide hulgale ei arvuliselt ega majandusvajaduste testi nõudena, kui 10-E lisas ei ole sätestatud teisiti.

               4.
                     Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid võivad viibida lepinguosalise territooriumil kokku kuni 12 kuud (lepinguosalise äranägemisel võib seda aega pikendada) iga 24kuulise ajavahemiku või lepingu kehtivusaja jooksul, olenevalt sellest, kumb on lühem.

               ARTIKKEL 10.9

               Lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud

               1.
                     Lepinguosaline lubab kooskõlas 10-B lisaga teise lepinguosalise lühiajalisel ärivisiidil olevatel isikutel ajutiselt siseneda oma territooriumile ja seal viibida 10-D lisas loetletud tegevuse sooritamiseks, tingimusel et kõnealused isikud:

               a)
                     ei müü kaupa või teenust otse üldsusele;

               b)
                     ei saa töötasu selle lepinguosalise territooriumil asuvast allikast, kus nad lühiajaliselt ärivisiidil viibivad, ning

               c)
                     ei tegele teenuse osutamisega lepingu raames, mille on sõlminud ühelt poolt ettevõte, kes ei ole äriliselt esindatud selle lepinguosalise territooriumil, kus lühiajalisel ärivisiidil olev isik ajutiselt viibib, ja teiselt poolt kõnealusel territooriumil asuv tarbija, välja arvatud 10-D lisas sätestatud juhul.

               2.
                     Lepinguosaline lubab ajutiselt siseneda oma territooriumile lühiajalisel ärivisiidil olevatel isikutel, nõudmata tööluba või muud sarnase otstarbega eelneva heakskiidu menetlust.

               3.
                     Lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud võivad viibida lepinguosalise territooriumil kuni 90 päeva iga kuuekuulise ajavahemiku jooksul
                  20
               .

               ARTIKKEL 10.10

               Kohustuste läbivaatamine

               Lepinguosalised kaaluvad viie aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist oma artiklites 10.7–10.9 sätestatud kohustuste ajakohastamist.

               ÜHETEISTKÜMNES PEATÜKK

               KUTSEKVALIFIKATSIOONIDE VASTASTIKUNE TUNNUSTAMINE

               ARTIKKEL 11.1

               Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „jurisdiktsioon“ – Kanada ning iga selle provintsi ja territooriumi territoorium või Euroopa Liidu iga liikmesriigi territoorium, kui käesolevat lepingut kohaldatakse nende territooriumide suhtes kooskõlas artikliga 1.3 („Geograafiline kohaldamisala“);

               „läbirääkimisi pidav üksus“ – lepinguosalise isik või organ, kellele on antud õigus või volitus pidada kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise lepingu üle läbirääkimisi;

               „erialane töökogemus“ – ametikohustuste tõhus ja seaduslik täitmine;

               „kutsekvalifikatsioon“ – haridust tõendava dokumendiga ja/või erialase töökogemusega tõendatud kvalifikatsioon;

               „asjakohane asutus“ – asutus või organ, mis on õigus- või haldusnormide kohaselt määratud tunnustama kvalifikatsioone ja väljastama lube teatud kutsealal töötamiseks teatud jurisdiktsioonis, ning

               „reguleeritud kutseala“ – kutsetegevus, millel tegutsemiseks, sealhulgas kutsenimetuse kasutamiseks, tuleb omada tulenevalt õigus- või haldusnormidest spetsiaalset kutsekvalifikatsiooni.

               ARTIKKEL 11.2

               Eesmärk ja kohaldamisala

               1.
                     Käesolevas peatükis kehtestatakse raamistik, et lihtsustada õiglast, läbipaistvat ja järjekindlat lepinguosaliste kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise korda, ning sätestatakse üldised tingimused läbirääkimiste pidamiseks kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise üle.

               2.
                     Käesolevat peatükki kohaldatakse kutsealade suhtes, mis on reguleeritud mõlema lepinguosalise territooriumil, sealhulgas kõikides või teatavates Euroopa Liidu liikmesriikides ning kõikides või teatavates Kanada provintsides ja kõikidel või teatavatel territooriumidel.

               3.
                     Lepinguosaline ei tunnusta kutsekvalifikatsiooni viisil, mis mõjuks teenuseosutajale tegevusloa andmise või teenuseosutaja litsentsimise või sertifitseerimise kriteeriumide kohaldamisel diskrimineerivalt või mis kujutaks endast teenustekaubanduse varjatud piiramist.

               4.
                     Käesoleva peatüki kohaselt sõlmitud vastastikuse tunnustamise lepingut kohaldatakse kogu Euroopa Liidu ja Kanada territooriumil.

               ARTIKKEL 11.3

               Läbirääkimised kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise lepingu üle

               1.
                     Lepinguosaline kutsub oma asjakohaseid asutusi või vajaduse korral oma kutseühinguid üles koostama ja esitama artikli 26.2 lõike 1 punkti b alusel loodud ühisele kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise komiteele (edaspidi „vastastikuse tunnustamise ühiskomitee“) ühised soovitused kavandatavate vastastikuse tunnustamise lepingute kohta.

               2.
                     Soovituses tuleks hinnata vastastikuse tunnustamise lepingu võimalikku väärtust, lähtudes sellistest kriteeriumidest nagu turu avatuse olemasolev tase, sektori vajadused ja ärivõimalused, näiteks vastastikuse tunnustamise lepingust tõenäoliselt kasu saavate spetsialistide arv, teiste vastastikuse tunnustamise lepingute olemasolu asjaomases sektoris, ning eeldatavast kasust majanduse ja äritegevuse arengu seisukohast. Lisaks tuleks selles hinnata lepinguosaliste litsentsimis- või kvalifitseerimiskorra kokkusobivust ning lähenemisviisi, mida kavatsetakse rakendada läbirääkimistel vastastikuse tunnustamise lepingu üle.

               3.
                     Vastastikuse tunnustamise ühiskomitee vaatab soovituse mõistliku aja jooksul läbi, et tagada selle kooskõla käesoleva peatüki nõuetega. Kui need nõuded on täidetud, määrab vastastikuse tunnustamise ühiskomitee kindlaks läbirääkimiste pidamise korra ja lepinguosalised teavitavad sellest oma asjakohaseid asutusi.

               4.
                     Läbirääkimisi pidavad üksused alustavad seejärel läbirääkimisi ja esitavad vastastikuse tunnustamise lepingu eelnõu vastastikuse tunnustamise ühiskomiteele.

               5.
                     Seejärel vaatab vastastikuse tunnustamise ühiskomitee kõnealuse lepingu eelnõu läbi, et tagada selle kooskõla käesoleva lepinguga.

               6.
                     Kui vastastikuse tunnustamise leping on vastastikuse tunnustamise ühiskomitee meelest käesoleva lepinguga kooskõlas, võtab vastastikuse tunnustamise ühiskomitee kõnealuse lepingu vastu oma otsusega, mille tingimuseks on see, et lepinguosaline teavitab vastastikuse tunnustamise ühiskomiteed seejärel oma vastavate riigisiseste nõuete täitmisest. Otsus muutub lepinguosalistele siduvaks pärast seda, kui lepinguosaline on vastastikuse tunnustamise ühiskomiteele vastava teate edastanud.

               ARTIKKEL 11.4

               Tunnustamine

               1.
                     Vastastikuse tunnustamise lepinguga ette nähtud kutsekvalifikatsiooni tunnustamine võimaldab teenuseosutajal tegutseda oma kutsealal vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsioonis vastastikuse tunnustamise lepingus sätestatud tingimustel.

               2.
                     Kui lepinguosaline tunnustab vastastikuse tunnustamise lepingu alusel teise lepinguosalise teenuseosutaja kutsekvalifikatsiooni, kohtlevad vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni asjakohased asutused asjaomast teenuseosutajat vähemalt sama soodsalt, kui nad kohtleksid sarnases olukorras sarnast teenuseosutajat, kelle kutsekvalifikatsioon on sertifitseeritud või tõendatud lepinguosalise enda jurisdiktsioonis.

               3.
                     Vastastikuse tunnustamise lepingu kohase tunnustamise tingimuseks ei saa seada seda, et:

               a)
                     teenuseosutaja peab vastama teatavale kodakondsus- või mis tahes vormis elukohanõudele või

               b)
                     teenuseosutaja peab olema omandanud hariduse või kogemuse või läbinud koolituse lepinguosalise enda jurisdiktsioonis.

               ARTIKKEL 11.5

               Kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise ühiskomitee

               Artikli 11.3 rakendamise eest vastutav kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise ühiskomitee:

               a)
                     koosneb Kanada ja Euroopa Liidu esindajatest, kes seda ka ühiselt juhivad ning kes ei tohi olla artikli 11.3 lõikes 1 nimetatud asjakohaste asutuste ja kutseühingute liikmed. Kõnealuste esindajate nimekiri kinnitatakse kirjavahetuse teel;

               b)
                     tuleb kokku aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist ja seejärel vajaduse korral või siis, kui otsustatakse;

               c)
                     määrab kindlaks oma töökorra;

               d)
                     hõlbustab teabe vahetamist reguleeritud kutsealade tegevuslubade, litsentsimise või sertifitseerimisega seotud standardeid ja kriteeriume käsitlevate õigusnormide, eeskirjade, tegevuspõhimõtete ja tavade kohta;

               e)
                     teeb avalikult kättesaadavaks vastastikuse tunnustamise lepingute alaseid läbirääkimisi ja kõnealuste lepingute rakendamist käsitleva teabe;

               f)
                     annab laialulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele aru vastastikuse tunnustamise lepingute teemaliste läbirääkimiste edenemisest ja kõnealuste lepingute rakendamisest ning

               g)
                     annab vajaduse korral teavet ja täiendab 11-A lisas sätestatud suuniseid.

               ARTIKKEL 11.6

               Vastastikuse tunnustamise lepingute üle läbirääkimiste pidamise ja kõnealuste lepingute sõlmimise suunised

               Kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise saavutamise raamistiku osana on lepinguosalised sätestanud 11-A lisas mittesiduvad suunised vastastikuse tunnustamise lepingute üle läbirääkimiste pidamiseks ja kõnealuste lepingute sõlmimiseks.

               ARTIKKEL 11.7

               Kontaktpunktid

               Lepinguosaline määrab käesoleva peatüki haldamiseks ühe või mitu kontaktpunkti.

               KAHETEISTKÜMNES PEATÜKK

               SISERIIKLIKUD ÕIGUSNORMID

               ARTIKKEL 12.1

               Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „tegevusloa andmine“ – isikule loa andmine teenuse osutamiseks või mis tahes muus majandustegevuses osalemiseks;

               „pädev asutus“ – lepinguosalise valitsus- või valitsusväline asutus, kes täidab ülesandeid, mille on talle delegeerinud lepinguosalise mis tahes valitsus, kes annab tegevusloa;

               „litsentsimismenetlused“ – haldus- või menetlusnormid, sealhulgas litsentsi muutmiseks või uuendamiseks, mida tuleb järgida, et näidata vastavust litsentsimisnõuetele;

               „litsentsimisnõuded“ – olulised nõuded (muud kui kvalifikatsiooninõuded), mida tuleb loa saamiseks, muutmiseks või uuendamiseks järgida;

               „kvalifikatsioonimenetlused” – haldus- või menetlusnormid, mida tuleb kvalifikatsiooninõuetele vastavuse näitamiseks järgida ning

               „kvalifikatsiooninõuded“ – pädevusega seotud sisulised nõuded, mida tuleb loa saamiseks, muutmiseks või uuendamiseks järgida.

               ARTIKKEL 12.2

               Kohaldamisala

               1.
                     Käesolevat peatükki kohaldatakse lepinguosalise vastuvõetud või säilitatava litsentsimisnõudeid, litsentsimismenetlusi, kvalifikatsiooninõudeid või kvalifikatsioonimenetlusi käsitleva meetme suhtes, mis mõjutab järgmist:

               a)
                     artiklis 9.1 („Mõisted“) määratletud teenuste piiriülene osutamine;

               b)
                     teenuse osutamine või muu majandustegevus, mis toimub ärilise esindatuse kaudu teise lepinguosalise territooriumil, sealhulgas niisuguse esindatuse loomine, ning

               c)
                     teenuse osutamine teise lepinguosalise füüsilise isiku kaudu lepinguosalise territooriumil kooskõlas artikli 10.6 („Teistes peatükkides sätestatud kohustused“) lõikega 2.

               2.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata litsentsimisnõuete, litsentsimismenetluste, kvalifikatsiooninõuete või kvalifikatsioonimenetluste suhtes seoses järgmisega:

               a)
                     olemasolev mittevastav meede, mille lepinguosaline on vastu võtnud või mida ta säilitab, nagu on sätestatud tema I lisa loendis, või

               b)
                     seoses ühega järgmistest sektoritest või tegevustest:

               i)
                     Kanada puhul kultuurimajandus ja tema II lisa loendis sätestatud sotsiaalteenused, põlisrahvastega seotud küsimused, vähemustega seotud küsimused, hasartmängu- ja kihlveoteenused ning vee kogumine, puhastamine ja veevarustus, ning

               ii)
                     ELi lepinguosalise puhul audiovisuaalteenused ning tema II lisa loendis sätestatud tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalteenused, hasartmängu- ja kihlveoteenused,
                  21
                ning vee kogumine, puhastamine ja veevarustus.

               ARTIKKEL 12.3

               Litsentsimis- ja kvalifikatsiooninõuded ja -menetlused

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et litsentsimisnõuded, kvalifikatsiooninõuded, litsentsimismenetlused või kvalifikatsioonimenetlused, mille lepinguosaline vastu võtab, põhinevad kriteeriumidel, mis välistavad pädevate asutuste hindamisõiguse kasutamise meelevaldselt või oma äranägemise järgi.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud kriteeriumid on:

               a)
                     selged ja läbipaistvad;

               b)
                     objektiivsed ning

               c)
                     eelnevalt kindlaks määratud ja avalikustatud.

               3.
                     Lepinguosalised tunnistavad, et ministrile määratud kohustuslik kaalutlusõigus seoses avalikes huvides loa andmise otsustamisega ei ole vastuolus lõike 2 punktiga c, tingimusel et seda õigust kasutatakse kooskõlas kohaldatava põhikirja esemega, mitte meelevaldselt, ja et selle kasutamine ei ole teisiti vastuolus käesoleva lepinguga.

               4.
                     Lõiget 3 ei kohaldata erialateenuste litsentsimisnõuete või kvalifikatsiooninõuete suhtes.

               5.
                     Lepinguosaline tagab, et luba antakse niipea, kui pädev asutus teeb kindlaks, et loa andmise tingimused on täidetud, ja kui luba on antud, et luba jõustub põhjendamatu viivituseta kooskõlas selles kirjeldatud tingimustega.

               6.
                     Lepinguosaline säilitab või asutab kohtud, vahekohtud, haldusvaidluste komisjonid või menetlused, millega nähakse ette kahju kannatanud investori taotluse korral, nagu on määratletud artiklis 8.1 („Mõisted“) ja 1.1 („Üldkohaldatavad mõisted“), teenuse osutamist või muud majandustegevust mõjutavate haldusotsuste kiire läbivaatamine, ja kui see on põhjendatud, siis asjakohased abinõud. Kui sellised menetlused ei ole sõltumatud ametist, kellele on antud asjaomase haldusotsuse tegemise ülesanne, tagab lepinguosaline, et menetlusi kohaldatakse viisil, mis kindlustab objektiivse ja erapooletu läbivaatamise.

               7.
                     Lepinguosaline tagab, et litsentsimismenetlused või kvalifikatsioonimenetlused, mille lepinguosaline vastu võtab või mida ta säilitab, on võimalikult lihtsad ega muuda teenuse osutamist või muud majandustegevust põhjendamatult keeruliseks.

               8.
                     Loatasu, mida taotleja peab võib-olla seoses oma loataotlusega maksma, on mõistlik ja vastab tehtud kulutustele ning see ei piira iseenesest teenuse osutamist või muud majandustegevust.

               9.
                     Loatasud ei sisalda oksjonitasusid, ressursimakse, litsentsitasusid, makseid pakkumise või muu mittediskrimineerival viisil kontsessiooni andmise eest või kohustuslikke makseid universaalteenuse osutamise eest.

               10.
                     Lepinguosaline tagab, et litsentsimismenetlused või kvalifikatsioonimenetlused, mida pädev asutus loa andmise protsessis kasutab, ja pädeva asutuse otsused on erapooletud kõigi taotlejate suhtes. Pädev asutus peaks tegema oma otsused sõltumatult ja eelkõige ei tohiks ta olla aruandekohustuslik ühegi isiku ees, kes osutab niisugust teenust või tegeleb muu sellise majandustegevusega, mille jaoks luba nõutakse.

               11.
                     Kui olemas on konkreetsed taotlustele loa andmise ajavahemikud, antakse taotlejale mõistlik aeg taotluse esitamiseks. Pädev asutus alustab taotluse menetlemist põhjendamatu viivituseta. Võimaluse korral tuleks taotlusi vastu võtta elektroonilisel kujul sarnastel autentsustingimustel nagu paberkandjal avaldusi.

               12.
                     Kui seda peetakse asjakohaseks, tuleks originaaldokumentide asemel vastu võtta kinnitatud koopiaid.

               13.
                     Lepinguosaline tagab, et loataotluse menetlemine, sealhulgas lõpliku otsuse vastuvõtmine, toimub pärast täieliku taotluse esitamist mõistliku aja jooksul. Lepinguosaline peaks kehtestama taotluse menetlemise tavapärase tähtaja.

               14.
                     Taotleja nõudel annab lepinguosalise pädev asutus põhjendamatu viivituseta teada, millises menetlusjärgus taotlus on.

               15.
                     Kui taotlust peetakse mittetäielikuks, teavitab lepinguosalise pädev asutus mõistliku aja jooksul taotlejat, teeb teatavaks, millist lisateavet tuleb esitada, ning annab taotlejale võimaluse puudused kõrvaldada.

               16.
                     Kui lepinguosalise pädev asutus lükkab taotluse tagasi, teavitab ta sellest taotlejat põhjendamatu viivituseta kirjalikult. Taotleja nõudmisel teavitab lepinguosalise pädev asutus taotlejat taotluse tagasilükkamise põhjustest ning määrab tähtaja kaebuse esitamiseks otsuse vastu või otsuse läbivaatamise taotlemiseks. Taotlejal peaks olema lubatud esitada taotlus mõistliku tähtaja jooksul uuesti.

               KOLMETEISTKÜMNES PEATÜKK

               FINANTSTEENUSED

               ARTIKKEL 13.1

               Mõisted

                  Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

                  „lepinguosalise piiriüleste finantsteenuste osutaja“ – lepinguosalise isik, kes osaleb finantsteenuste osutamises lepinguosalise territooriumil ja kes soovib osutada või osutab finantsteenuseid selle teenuse piiriülese pakkumise kaudu;

                  „finantsteenuste piiriülene osutamine“ või „finantsteenuste piiriülene kaubandus“ – finantsteenuste osutamine:

               a)
                     lepinguosalise territooriumilt teise lepinguosalise territooriumile või

               b)
                     lepinguosalise territooriumil selle lepinguosalise isiku poolt teise lepinguosalise isikule,

                  kuid see ei hõlma teenuse osutamist lepinguosalise territooriumil investeeringu kaudu sellel territooriumil;

                  „finantseerimisasutus“ – tarnija, kes tegeleb ühe või mitme tegevusega, mis on määratletud käesolevas artiklis finantsteenustena, kui tarnija on reguleeritud või tema üle tehakse järelevalvet seoses nende teenuste osutamisega finantseerimisasutusena selle lepinguosalise õiguse kohaselt, kelle territooriumil on tema asukoht, sealhulgas filiaal selle finantsteenuste osutaja lepinguosalise territooriumil, mille peakontorid asuvad teise lepinguosalise territooriumil;

                  „teise lepinguosalise finantseerimisasutus“ – lepinguosalise territooriumil asuv finantseerimisasutus, sealhulgas filiaal, mida kontrollib teise lepinguosalise isik;

                  „finantsteenus“ – rahalise iseloomuga teenus, sealhulgas kindlustus ja kindlustusega seotud teenused, pangandus- ja muud finantsteenused (välja arvatud kindlustus) ning rahalise iseloomuga teenusega seotud teenused või abiteenused. Finantsteenused hõlmavad järgmisi tegevusi:

               a)
                     kindlustus ja kindlustusega seotud teenused

               i)
                     otsekindlustus (sealhulgas kaaskindlustus):

               A)
                     elukindlustus või

               B)
                     kahjukindlustus;

               ii)
                     edasikindlustus ja retrotsessioon;

               iii)
                     kindlustuse vahendamine, nagu näiteks tegevus maaklerina ja kindlustusagendina, või

               iv)
                     kindlustuse abiteenused, nagu konsulteerimis- ja aktuaarteenused, riskihindamis- ja kahjukäsitlusteenused, ning

               b)
                     panga- ja muud finantsteenused (välja arvatud kindlustus):

               i)
                     hoiuste ja muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmine üldsuselt;

               ii)
                     kõik laenuliigid, sealhulgas tarbijakrediit, hüpoteeklaen, faktooring ja äritehingute finantseerimine;

               iii)
                     kapitalirent;

               iv)
                     kõik makse- ja arveldusteenused, sealhulgas krediit-, makse- ja deebetkaardid, reisitšekid ja pangavekslid;

               v)
                     tagatised ja kohustused;

               vi)
                     kauplemine oma või klientide nimel kas börsil, reguleerimata väärtpaberiturul või muul moel:

               A)
                     rahaturu instrumentidega (sealhulgas tšekid, arved, hoiusertifikaadid);

               B)
                     välisvaluutaga;

               C)
                     tuletistoodetega, sealhulgas futuuride ja optsioonidega;

               D)
                     vahetuskursside ja intressimäära instrumentidega, kaasa arvatud selliste finantsinstrumentidega nagu vahetustehingud ja intressiforvardid;

               E)
                     vabalt võõrandatavate väärtpaberitega või

               F)
                     muude vabalt kaubeldavate instrumentide ja finantsvaradega, sealhulgas väärismetallikangidega;

               vii)
                     osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, sealhulgas väärtpaberite emissiooni garanteerimine ja väärtpaberite agendina paigutamine (kas riiklikus või erasektoris) ja sellega seotud teenuste osutamine;

               viii)
                     rahaturumaakleri tegevus;

               ix)
                     vara haldamine, nagu raha- ja väärtpaberiportfelli haldamine, kõik kollektiivsete investeeringute valitsemise vormid, pensionifondi haldamine, hooldus-, hoiustamis- ja usaldusteenused;

               x)
                     finantsvarade, sealhulgas väärtpaberite, tuletistoodete ja teiste vabalt kaubeldavate maksevahenditega seotud arveldus- ja kliiringteenused;

               xi)
                     finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning finantsandmete töötlemine ja asjakohase tarkvara pakkumine või

               xii)
                     nõustamine, vahendamine ja muud finantsabiteenused, mis on seotud igasuguse alapunktides i–xi loetletud tegevusega, sealhulgas krediidiinfo ja -analüüs, investeeringute ja väärtpaberiportfelliga seotud uuringud ja nõustamine, samuti nõustamine äriühingute omandamise ja restruktureerimise ning strateegia valdkonnas;

                  „finantsteenuste osutaja“ – lepinguosalise isik, kes osaleb finantsteenuse pakkumises selle lepinguosalise territooriumil; see mõiste ei hõlma avaliku sektori asutusi;

                  „investeering“ – investeering artikli 8.1 („Mõisted“) määratluse kohaselt, välja arvatud käesoleva peatüki kohaldamisel seoses selles artiklis osutatud mõistetega „laenud“ ja „võlainstrumendid“:

               a)
                     finantseerimisasutusele antud laen või finantseerimisasutuse emiteeritud võlainstrument on selles finantseerimisasutuses investeering ainult siis, kui lepinguosaline, kelle territooriumil on finantseerimisasutuse asukoht, käsitab seda regulatiivse kapitalina, ning

               b)
                     finantseerimisasutuse antud laen või finantseerimisasutusele kuuluv võlainstrument, mis ei ole punktis a osutatud finantseerimisasutusele antud laen või finantseerimisasutuse võlainstrument, ei ole investeering;

                  suurema kindluse huvides tuleb märkida, et

               c)
                     kaheksandat peatükki „Investeeringud“ kohaldatakse laenu või võlainstrumendi suhtes käesoleva peatükiga hõlmatud ulatuses; ning

               d)
                     piiriüleste finantsteenuste osutaja antud laen või talle kuuluv võlainstrument, mis ei ole finantseerimisasutusele antud laen või finantseerimisasutuse võlainstrument, on investeering kaheksanda peatüki („Investeeringud“) tähenduses, kui see laen või võlainstrument vastab artiklis 8.1 („Mõisted“) sätestatud investeeringute kriteeriumidele;

                  „investor“ – artiklis 8.1 („Mõisted“) määratletud investor;

                  „uus finantsteenus“ – finantsteenus, mida ei osutata lepinguosalise territooriumil, kuid mida osutatakse teise lepinguosalise territooriumil, ja see hõlmab finantsteenuse osutamise kõiki uusi vorme või sellise finantstoote müüki, mida ei müüda lepinguosalise territooriumil;

                  „lepinguosalise isik“ – artiklis 1.1 („Üldkohaldatavad mõisted“) määratletud lepinguosalise isik, kusjuures suurema kindluse huvides tuleb öelda, et see ei hõlma kolmanda riigi ettevõtte filiaali;

                  „avaliku sektori asutus“ –

               a)
                     lepinguosalise valitsus, keskpank või rahandusasutus või lepinguosalise omanduses olev või tema kontrollitav üksus, mille peamine ülesanne on täita valitsuse või valitsustegevusega seotud funktsioone, välja arvatud peamiselt kaubanduslikel tingimustel finantsteenuseid osutav institutsioon, või

               b)
                     erasektori üksus, mis täidab funktsioone, mis on tavaliselt keskpangal või rahandusasutusel, ning

                  „iseregulatsiooni organ“ – valitsusväline asutus, sealhulgas väärtpaberi- või futuuribörs või -turg, arveldusasutus või muu organisatsioon või ühendus, kes teostab oma või delegeeritud regulatiiv- või järelevalvevolitusi finantsteenuste osutajate või finantseerimisasutuste suhtes.

               ARTIKKEL 13.2

               Kohaldamisala

               1.
                     Käesolevat peatükki kohaldatakse meetme suhtes, mille lepinguosaline on vastu võtnud või mida ta säilitab seoses järgmisega:

               a)
                     teise lepinguosalise finantseerimisasutused;

               b)
                     teise lepinguosalise investor, selle investori investeering teise lepinguosalise territooriumil asuvas finantseerimisasutuses ning

               c)
                     finantsteenuste piiriülene kaubandus.

               2.
                     Suurema kindluse huvides kohaldatakse kaheksanda peatüki („Investeeringud“) sätteid järgmise suhtes:

               a)
                     meede, mis on seotud lepinguosalise investoriga, selle investori investeeringuga finantsteenuste osutajasse, mis ei ole finantseerimisasutus, ning

               b)
                     muu kui finantsteenuste osutamisega seotud meede, mis on seotud lepinguosalise investoriga või selle investori investeeringuga finantseerimisasutuses.

               3.
                     Artiklid 8.10 („Investorite ja käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringute kohtlemine“), 8.11 („Kahjude hüvitamine“), 8.12 („Sundvõõrandamine“), 8.13 („Ülekanded“), 8.14 („Nõudeõiguse üleminek“), 8.16 („Eeliste keelamine“) ja 8.17 („Ametlikud nõuded“) inkorporeeritakse käesolevasse peatükki ja muudetakse selle osaks.

               4.
                     Kaheksanda peatüki F jagu („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) inkorporeeritakse käesolevasse peatükki ja muudetakse selle osaks üksnes nõuete puhul, milles väidetakse, et lepinguosaline on rikkunud artiklit 13.3 või 13.4 seoses finantseerimisasutuse laiendamise, suunamise, tegevuse, hooldamise, kasutamise, kasusaamise ja müügi või võõrandamisega või investeeringuga finantseerimisasutuses, või artiklit 8.10 („Investorite ja käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringute kohtlemine“), artiklit 8.11 („Kahjude hüvitamine“), 8.12 („Sundvõõrandamine“), artiklit 8.13 („Ülekanded“) või artiklit 8.16 („Eeliste keelamine“).

               5.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata meetme suhtes, mille lepinguosaline on vastu võtnud või mida ta säilitab seoses järgmisega:

               a)
                     tegevus või teenused, mis moodustavad riikliku pensioni- või sotsiaalkindlustussüsteemi osa, või

               b)
                     tegevus või teenused lepinguosalise nimel lepinguosalise tagatisega või lepinguosalise rahalisi ressursse kasutades, sealhulgas tema avaliku sektori asutused,

               välja arvatud see, et käesolevat peatükki kohaldatakse ulatuses, milles lepinguosaline lubab oma finantseerimisasutustel punktis a või b osutatud tegevust teostada või teenuseid osutada, konkureerides avaliku sektori asutuse või finantseerimisasutusega.

               6.
                     Kaheteistkümnes peatükk („Siseriiklikud õigusnormid“) inkorporeeritakse käesolevasse peatükki ja muudetakse selle osaks. Suurema kindluse huvides kohaldatakse artiklit 12.3 („Litsentsimis- ja kvalifikatsiooninõuded ja -menetlused“) lepinguosalise finantsjärelevalveasutuste kohustusliku kaalutlusõiguse teostamise suhtes.

               7.
                     Käesoleva peatüki lõikesse 6 inkorporeeritud kaheteistkümnenda peatüki („Siseriiklikud õigusnormid“) sätteid ei kohaldata litsentsimisnõuete, litsentsimismenetluste, kvalifikatsiooninõuete või kvalifikatsioonimenetluste suhtes:

               a)
                     mittevastava meetme kohaselt, mille Kanada on vastu võtnud või mida ta säilitab, nagu on sätestatud tema III-A lisa loendis;

               b)
                     mittevastava meetme kohaselt, mille Euroopa Liit on vastu võtnud või mida ta säilitab, nagu on sätestatud tema I lisa loendis, ulatuses, milles niisugune meede seostub finantsteenustega, ning

               c)
                     nagu on sätestatud artikli 12.2 lõike 2 punktis b („Kohaldamisala“), ulatuses, milles niisugune meede seostub finantsteenustega.

               ARTIKKEL 13.3

               Võrdne kohtlemine

               1.
                     Artikkel 8.6 („Võrdne kohtlemine“) inkorporeeritakse käesolevasse peatükki ja muudetakse selle osaks ning seda kohaldatakse teise lepinguosalise finantseerimisasutuste ja investorite kohtlemise ning nende investeeringute suhtes finantseerimisasutustes.

               2.
                     Kohtlemine, mida lepinguosaline võimaldab oma investoritele ja oma investorite investeeringutele artikli 8.6 („Võrdne kohtlemine“) lõigete 1 ja 2 kohaselt, tähendab kohtlemist, mis on tagatud tema oma finantseerimisasutustele ja tema oma investorite investeeringutele finantseerimisasutustes.

               ARTIKKEL 13.4

               Enamsoodustusrežiim

               1.
                     Artikkel 8.7 („Enamsoodustusrežiim“) inkorporeeritakse käesolevasse peatükki ja muudetakse selle osaks ning seda kohaldatakse teise lepinguosalise finantseerimisasutuste ja investorite kohtlemise ning nende investeeringute suhtes finantseerimisasutustes.

               2.
                     Kohtlemine, mida lepinguosaline võimaldab kolmanda riigi investoritele ja kolmanda riigi investorite investeeringutele artikli 8.7 („Enamsoodustusrežiim“) lõigete 1 ja 2 kohaselt, tähendab kohtlemist, mis on tagatud kolmanda riigi finantseerimisasutustele ja kolmanda riigi investorite investeeringutele finantseerimisasutustes.

               ARTIKKEL 13.5

               Usaldatavusmeetmete tunnustamine

               1.
                     Käesoleva peatükiga hõlmatud meetme kohaldamisel võib lepinguosaline tunnustada kolmanda riigi usaldatavusmeedet. Niisugune tunnustamine võib:

               a)
                     olla antud ühepoolselt;

               b)
                     saavutatud ühtlustamise või muude vahendite kaudu või

               c)
                     põhineda kolmanda riigiga sõlmitud lepingul või kokkuleppel.

               2.
                     Usaldatavusmeedet tunnustav lepinguosaline annab teisele lepinguosalisele piisava võimaluse tõendada, et esinevad asjaolud, milles on või saab olema samaväärne regulatsioon, järelevalve, regulatsiooni rakendamine, ja näeb vajaduse korral ette lepinguosaliste vahel teabe jagamise menetlused.

               3.
                     Kui lepinguosaline tunnustab usaldatavusmeedet lõike 1 punkti c kohaselt ja esinevad lõikes 2 nimetatud asjaolud, annab lepinguosaline teisele lepinguosalisele piisava võimaluse pidada läbirääkimisi lepingu või kokkuleppega ühinemise üle või rääkida läbi võrreldava lepingu või kokkuleppe üle.

               ARTIKKEL 13.6

               Turulepääs

               1.
                     Lepinguosaline ei võta vastu ega säilita seoses teise lepinguosalise finantseerimisasutusega või seoses turulepääsuga teise lepinguosalise investori poolse finantseerimisasutuse asutamise kaudu kogu oma territooriumi hõlmavat või riikliku, provintsi, territoriaalse, piirkondliku või kohaliku tasandi meedet,

               a)
                     millega piiratakse

               i)
                     finantseerimisasutuste arvu kas arvuliste kvootide, monopolide, teenuse ainuosutajate või majandusvajaduste testi nõude näol;

               ii)
                     finantsteenuste tehingute või vara üldväärtust arvuliste kvootide või majandusvajaduste testi nõude näol;

               iii)
                     finantsteenuste alaste tehingute koguarvu või finantsteenuste üldmahtu, väljendatuna kinnitatud arvuliste ühikutena kvootides või majandusvajaduste testi nõudena;

               iv)
                     väliskapitali osalust, väljendatuna kas välisaktsiaosaluse maksimaalse protsendimäärana finantseerimisasutustes või üksiku välisinvesteeringu või kokkuarvestatud välisinvesteeringute kogusummana finantseerimisasutustes, või

               v)
                     selliste füüsiliste isikute koguarvu, keda võib rakendada teatavas finantsteenuste sektoris või keda finantseerimisasutus võib rakendada ja kes on vajalikud ning otseselt seotud konkreetse finantsteenusega, arvuliste kvootide või majandusvajaduste testi nõude näol, või

               b)
                     mis piirab või nõuab teatud liiki juriidilist isikut või ühisettevõtet, mille kaudu finantseerimisasutus võib majandustegevusega tegeleda.

               2.
                     Artikli 8.4 („Turulepääs“) lõige 2 inkorporeeritakse käesolevasse artiklisse ja muudetakse selle osaks.

               3.
                     Suurema õiguskindluse huvides kehtib järgmine:

               a)
                     lepinguosaline võib kehtestada tähtaegu, tingimusi ja menetlusi lubamaks ärilise kohaloleku loomist ja laiendamist, kui see ei ole vastuolus lepinguosalise lõike 1 kohase kohustusega ja on vastavuses käesolevas peatükis sätestatud ülejäänud kohustustega, ning

               b)
                     käesolev artikkel ei takista lepinguosalisel nõudmast, et finantseerimisasutus osutaks teatud finantsteenuseid eraldi juriidilise isiku kaudu, kui lepinguosalise õiguse kohaselt ei tohi finantseerimisasutuse pakutavaid finantsteenuseid osutada ühe ja sama üksuse kaudu.

               ARTIKKEL 13.7

               Finantsteenuste piiriülene osutamine

               1.
                     Artiklid 9.3 („Võrdne kohtlemine“), 9.4 („Ametlikud nõuded“) ja 9.6 („Turulepääs“) inkorporeeritakse käesolevasse peatükki ja muudetakse selle osaks ning neid kohaldatakse nende piiriüleste finantsteenuste osutajate kohtlemise suhtes, kes osutavad 13-A lisas kirjeldatud finantsteenuseid.

               2.
                     Kohtlemine, mida lepinguosaline võimaldab oma teenuseosutajatele ja teenustele artikli 9.3 („Võrdne kohtlemine“) lõike 2 kohaselt, tähendab kohtlemist, mis on tagatud tema oma finantsteenuste osutajatele ja finantsteenustele.

               3.
                     Meetmed, mida lepinguosaline ei tohi vastu võtta või säilitada seoses teise lepinguosalise teenuseosutajate ja teenustega artikli 9.6 („Turulepääs“) kohaselt, tähendavad meetmeid seoses teise lepinguosalise finantsteenuseid osutavate piiriüleste finantsteenuste osutajatega.

               4.
                     Artikkel 9.5 („Enamsoodustusrežiim“) inkorporeeritakse käesolevasse peatükki ja muudetakse selle osaks ning seda kohaldatakse teise lepinguosalise piiriüleste finantsteenuste osutajate kohtlemise suhtes.

               5.
                     Kohtlemine, mille lepinguosaline on võimaldanud kolmanda riigi teenuseosutajatele ja teenustele artikli 9.5 („Enamsoodustusrežiim“) kohaselt, tähendab kohtlemist, mida võimaldatakse kolmanda riigi finantsteenuste osutajatele ja kolmanda riigi finantsteenustele.

               6.
                     Lepinguosaline lubab oma territooriumil asuval isikul ja kodanikul sõltumata asukohast osta finantsteenust teise lepinguosalise piiriüleste finantsteenuste osutajalt, kelle asukoht on nimetatud teise lepinguosalise territooriumil. See kohustus ei nõua, et lepinguosaline lubaks niisugustel tarnijatel tegeleda oma territooriumil äritegevusega või müügipakkumisi teha. Käesoleva artikli kohaldamisel võib lepinguosaline määratleda mõisted „äritegevusega tegelema“ ja „müügipakkumiste tegemine“ kooskõlas lõikega 1.

               7.
                     13-A lisas nimetatud finantsteenuste puhul lubab lepinguosaline teise lepinguosalise piiriüleste finantsteenuste osutajal asjaomase reguleeriva asutuse taotluse või teate korral osutada vajaduse korral finantsteenuseid mis tahes uue tarnevormi kaudu või müüa finantstoodet, mida ei müüda lepinguosalise territooriumil, kui esimene lepinguosaline lubab oma finantsteenuste osutajatel osutada niisugust teenust või müüa niisugust toodet oma õiguse kohaselt sarnases olukorras.

               ARTIKKEL 13.8

               Kõrgem juhtkond ja juhatus

                  Lepinguosaline ei nõua, et teise lepinguosalise finantseerimisasutus nimetaks kõrgemasse juhtkonda või juhatusse füüsilised isikud, kellel on teatav kodakondsus.

               ARTIKKEL 13.9

               Tulemuslikkusnõuded

               1.
                     Lepinguosalised räägivad läbi tulemuslikkusnõuete põhimõtted, nagu need, mis on esitatud artiklis 8.5 („Tulemuslikkusnõuded“) seoses investeeringutega finantseerimisasutustesse.

               2.
                     Kui pärast kolme aasta möödumist käesoleva lepingu jõustumisest ei ole lepinguosalised neid põhimõtteid kokku leppinud, inkorporeeritakse artikkel 8.5 („Tulemuslikkusnõuded“) lepinguosalise taotluse korral käesolevasse peatükki ja muudetakse selle osaks ning seda kohaldatakse investeeringutele investeerimisasutustes. Selle kohaldamisel tähendab mõiste „investeering“ artiklis 8.5 („Tulemuslikkusnõuded“) investeeringut finantseerimisasutusse tema territooriumil.

               3.
                     180 päeva jooksul pärast lepinguosaliste edukaid läbirääkimisi tulemuslikkusnõuete põhimõtete üle lõike 1 kohaselt või pärast lepinguosalise taotlust inkorporeerida artikkel 8.5 („Tulemuslikkusnõuded“) käesolevasse peatükki kooskõlas lõikega 2 võib lepinguosaline oma loendit vajaduse korral muuta. Iga muudatus peab piirduma reservatsioonide märkimisega seoses selliste olemasolevate meetmetega, mis ei vasta käesoleva peatüki kohasele tulemuslikkusnõuete kohustusele Kanada puhul tema III lisa A jao loendis ja Euroopa Liidu puhul tema I lisa loendis. Artikli 13.10 lõiget 1 kohaldatakse selliste meetmete suhtes seoses tulemuslikkusnõuete põhimõtetega, mis räägiti läbi lõike 1 või artikli 8.5 („Tulemuslikkusnõuded“) alusel, nagu need on inkorporeeritud käesolevasse peatükki lõike 2 kohaselt.

               ARTIKKEL 13.10

               Reservatsioonid ja erandid

               1.
                     Artikleid 13.3, 13.4, 13.6 ja 13.8 ei kohaldata järgmise suhtes:

               a)
                     olemasolev mittevastav meede, mida lepinguosaline rakendab:

               i)
                     Euroopa Liidu tasandil, nagu on sätestatud tema I lisa loendis;

               ii)
                     riiklikul tasandil, nagu Kanada on sätestanud oma III lisa loendi A jaos, või Euroopa Komisjon oma I lisa loendis;

               iii)
                     provintsi, territoriaalsel või piirkondlikul tasandil, nagu Kanada on sätestanud oma III lisa loendi A jaos, või Euroopa Komisjon oma I lisa loendis, või

               iv)
                     kohaliku omavalitsuse tasandil;

               b)
                     punktis a nimetatud mittevastava meetme jätkamine või kiire uuendamine või

               c)
                     punktis a nimetatud mittevastava meetme muutmine sel määral, et muudatus ei vähenda meetme, nagu see oli olemas vahetult enne muutmist, vastavust artiklitele 13.3, 13.4, 13.6 või 13.8.

               2.
                     Artiklit 13.7 ei kohaldata järgmise suhtes:

               a)
                     olemasolev mittevastav meede, mida lepinguosaline rakendab:

               i)
                     Euroopa Liidu tasandil, nagu on sätestatud tema I lisa loendis;

               ii)
                     riiklikul tasandil, nagu Kanada on sätestanud oma III lisa loendi A jaos, või Euroopa Komisjon oma I lisa loendis;

               iii)
                     provintsi, territoriaalsel või piirkondlikul tasandil, nagu Kanada on sätestanud oma III lisa loendi A jaos, või Euroopa Komisjon oma I lisa loendis, või

               iv)
                     kohaliku omavalitsuse tasandil;

               b)
                     punktis a nimetatud mittevastava meetme jätkamine või kiire uuendamine või

               c)
                     punktis a nimetatud mittevastava meetme muutmine sel määral, et muudatus ei vähenda meetme, nagu see oli olemas käesoleva lepingu jõustumise ajal, vastavust artiklile 13.7.

               3.
                     Artikleid 13.3, 13.4, 13.6, 13.7 ja 13.8 ei kohaldata meetme suhtes, mille Kanada võtab vastu või mida ta säilitab seoses oma III lisa loendi B jaos sätestatud finantsteenustega, või meetme suhtes, mille Euroopa Liit võtab vastu või mida ta säilitab seoses oma II lisa loendis sätestatud finantsteenustega.

               4.
                     Kui lepinguosaline on sätestanud oma I või II lisa loendis reservatsiooni artiklite 8.4 („Turulepääs“), 8.5 („Tulemuslikkusnõuded“), 8.6 („Võrdne kohtlemine“), 8.7 („Enamsoodustusrežiim“), 8.8 („Kõrgem juhtkond ja juhatus“), 9.3 („Võrdne kohtlemine“), 9.5 („Enamsoodustusrežiim“) või 9.6 („Turulepääs“) suhtes, kujutab reservatsioon ühtlasi reservatsiooni artikli 13.3, 13.4, 13.6, 13.7 või 13.8 suhtes või mis tahes tulemuslikkusnõuete põhimõtete suhtes, mis on läbi räägitud artikli 13.9 lõike 1 alusel või inkorporeeritud käesolevasse peatükki artikli 13.9 lõike 2 kohaselt, ulatuses, milles reservatsioonis sätestatud meede, sektor, allsektor või tegevus on hõlmatud käesoleva peatükiga.

               5.
                     Lepinguosaline ei võta pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva vastu meedet või meetmeid, mis on hõlmatud Kanada III lisa loendi B jaoga või Euroopa Liidu II lisa loendiga ja millega nõutakse kas otse või kaudselt, et teise lepinguosalise investor müüks või võõrandaks muul viisil kodakondsuse tõttu investeeringu, mis oli olemas meetme või meetmete jõustumise ajal.

               6.
                     Seoses intellektuaalomandi õigustega võib lepinguosaline teha erandi artiklitest 13.3 ja 13.4 ja mis tahes tehnoloogiasiiret käsitlevast põhimõttest seoses tulemuslikkusnõuetega, mis on läbi räägitud artikli 13.9 lõike 1 alusel või inkorporeeritud käesolevasse peatükki artikli 13.9 lõike 2 kohaselt, kui erand on intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga lubatud, sealhulgas WTO asutamislepingu artikli IX kohaselt vastu võetud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu erandid.

               7.
                     Artikleid 13.3, 13.4, 13.6, 13.7, 13.8 ja 13.9 ei kohaldata järgmise suhtes:

               a)
                     lepinguosalise hanked, mille eesmärk on osta kaupa või teenust valitsuse ülesannete täitmiseks, mitte äriotstarbeliseks edasimüügiks või kasutamiseks äriotstarbeliseks müügiks ette nähtud kauba tarnimisel või teenuse osutamisel, olenemata sellest, kas kõnealune hange on „käesoleva lepinguga hõlmatud hange“ artikli 19.2 („Kohaldamisala“) tähenduses, või

               b)
                     subsiidiumid või valitsuse toetus, mis on seotud lepinguosalise pakutavate teenuste kaubandusega.

               ARTIKKEL 13.11

               Tõhus ja läbipaistev õigusnormide kehtestamine ja nende täitmise tagamine

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et kõiki üldkohaldatavaid meetmeid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat peatükki, rakendatakse mõistlikult, objektiivselt ja erapooletult.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et tema käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustega seotud õigusnormid, menetlused ja üldkohaldatavad haldusotsused avaldatakse viivitamata või tehakse muul viisil kättesaadavaks, et huvitatud isik ja teine lepinguosaline saaksid nendega tutvuda. Võimaluse korral lepinguosaline:

               a)
                     avaldab eelnevalt meetmed, mille ta kavatseb vastu võtta;

               b)
                     annab huvitatud isikule ja teisele lepinguosalisele piisava võimaluse esitada selliste kavandatavate meetmete kohta märkusi ning

               c)
                     jätab mõistliku aja meetmete lõpliku avaldamise ja nende jõustumise kuupäeva vahele.

               Käesoleva peatüki kohaldamisel asendavad need nõuded artiklis 27.1 („Avaldamine“) sätestatud nõuded.

               3.
                     Lepinguosaline säilitab või kehtestab asjakohased mehhanismid, et vastata mõistliku aja jooksul huvitatud isiku päringule käesoleva peatükiga hõlmatud üldkohaldatavate meetmete kohta.

               4.
                     Reguleeriv asutus teeb haldusotsuse finantseerimisasutuse investori, piiriüleste finantsteenuste osutaja või teise lepinguosalise finantseerimisasutuse täidetud finantsteenuse osutamise taotluse kohta mõistliku aja jooksul, mis on põhjendatav taotluse keerukuse ja taotluse menetlemiseks kehtestatud tavapärase ajaga. Kanada puhul on mõistlik ajavahemik 120 päeva. Reguleeriv asutus teavitab taotlejat viivitamata otsusest. Kui otsust ei ole võimalik teha mõistliku aja jooksul, teavitab reguleeriv asutus sellest viivitamata taotlejat ja püüab võtta otsuse vastu võimalikult kiiresti. Suurema kindluse huvides ei peeta taotlust nõuetekohaselt täidetuks seni, kuni on peetud kõik asjaomased arutelud ja reguleeriv asutus on saanud kogu vajaliku teabe.

               ARTIKKEL 13.12

               Iseregulatsiooni organid

                  Kui lepinguosaline nõuab, et teise lepinguosalise finantseerimisasutus või piiriüleste finantsteenuste osutaja peab olema selleks, et osutada selle lepinguosalise territooriumil finantsteenust, iseregulatsiooni organi liige, osalema selles või tal peab olema sellele juurdepääs, või annab privileegi või eelise, kui finantsteenust osutatakse iseregulatsiooni organi kaudu, tagab nõudmise esitanud lepinguosaline, et iseregulatsiooni organ järgib käesolevas peatükis sätestatud kohustusi.

               ARTIKKEL 13.13

               Makse- ja arveldussüsteemid

                  Lepinguosaline annab tingimustel, millega tagatakse võrdne kohtlemine, teise lepinguosalise finantsteenuste osutajale, kes on asutatud tema territooriumil, juurdepääsu lepinguosalise või lepinguosalise delegeeritud volituste alusel valitsuse funktsioone täitva üksuse makse- ja arveldussüsteemidele ning tavalises äritegevuses kättesaadavatele ametlikele rahastamis- ja refinantseerimisallikatele Käesoleva artikliga ei anta juurdepääsu lepinguosalise viimase instantsi laenajatele.

               ARTIKKEL 13.14

               Uued finantsteenused

               1.
                     Lepinguosaline lubab teise lepinguosalise finantseerimisasutusel osutada kõiki uusi finantsteenuseid, mida esimene lepinguosaline lubaks osutada oma finantsasutustel sarnases olukorras oma õiguse kohaselt asjaomase reguleeriva asutuse taotlusel, või vajaduse korral teavitades asjaomast reguleerivat asutust.

               2.
                     Lepinguosaline võib määrata institutsioonilise ja juriidilise vormi, mille kaudu võib osutada uut finantsteenust, ja võib nõuda teenuse osutamiseks luba. Kui luba on vajalik, tehakse otsus mõistliku aja jooksul ja loa andmisest võib keelduda üksnes usaldatavusnõuetega seonduvatel põhjustel.

               3.
                     Käesolev artikkel ei takista lepinguosalise finantseerimisasutusel taotleda, et teine lepinguosaline kaaluks loa andmist sellise finantsteenuse osutamiseks, mida ei osutata kummagi lepinguosalise territooriumil. Niisuguse taotluse suhtes kohaldatakse selle lepinguosalise õigust, kes taotluse saab, ja selle suhtes ei kohaldata käesolevas artiklis sätestatud kohustusi.

               ARTIKKEL 13.15

               Teabe edastamine ja töötlemine

               1.
                     Lepinguosaline lubab teise lepinguosalise finantseerimisasutusel või piiriüleste finantsteenuste osutajal edastada andmetöötluseks oma territooriumile ja sealt välja teavet elektroonilises või muus vormis, kui töötlemine on vajalik finantseerimisasutuse või piiriüleste finantsteenuste osutaja tavapärase äritegevuse käigus.

               2.
                     Lepinguosaline säilitab asjakohased eraelu kaitse meetmed, eelkõige seoses isikuandmete edastamisega. Kui finantsteabe ülekandmine hõlmab isikuandmeid, peavad niisugused ülekanded toimuma kooskõlas selle lepinguosalise territooriumil isikuandmete kaitset reguleerivate õigusaktidega, kust ülekanne lähtub.

               ARTIKKEL 13.16

               Usaldatavusnõuetega seotud erand

               1.
                     Käesolev leping ei takista lepinguosalisel võtta vastu või säilitada mõistlikke meetmeid usaldatavusnõuetega seotud kaalutlustel, sealhulgas:

               a)
                     investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või selliste isikute kaitseks, kelle suhtes finantseerimisasutusel, piiriüleste finantsteenuste osutajal või finantsteenuste osutajal on usaldussuhtest tulenev kohustus;

               b)
                     finantseerimisasutuse, piiriüleste finantsteenuste osutaja või finantsteenuste osutaja turvalisuse, usaldatavuse, terviklikkuse või rahalise vastutuse säilitamiseks või

               c)
                     lepinguosalise rahandussüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks.

               2.
                     Ilma et see piiraks finantsteenuste piiriülese kaubanduse usaldatavusnõuete kohaldamist, võib lepinguosaline nõuda teise lepinguosalise piiriüleste finantsteenuste osutajate ja finantsinstrumentide registreerimist.

               3.
                     Kooskõlas artiklitega 13.3 ja 13.4 võib lepinguosaline keelata usaldatavusnõuetega seotud kaalutlustel teatud finantsteenuse või -tegevuse. Niisugust keeldu ei kohaldata kõigi finantsteenuste suhtes või terve finantsteenuste allsektori, näiteks panganduse suhtes.

               ARTIKKEL 13.17

               Konkreetsed erandid

               1.
                     Käesolevat lepingut ei kohaldata meetmete suhtes, mida avaliku sektori asutus võtab raha- ja vahetuskursipoliitika raames. Käesolev lõige ei mõjuta lepinguosalise artiklites 8.5 („Tulemuslikkusnõuded“), 8.13 („Ülekanded“) või 13.9 sätestatud kohustusi.

               2.
                     Käesoleva lepingu alusel ei nõuta lepinguosaliselt üksiktarbijate, piiriüleste finantsteenuste osutajate, finantseerimisasutustega seotud või mis tahes muu sellise konfidentsiaalse teabe andmist või sellisele teabele juurdepääsu võimaldamist, mille avalikustamise korral sekkutaks konkreetsetesse õigus-, järelevalve- või õiguskaitse küsimustesse või mis oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või kahjustaks konkreetsete ettevõtete õigustatud ärihuve.

               ARTIKKEL 13.18

               Finantsteenuste komitee

               1.
                     Artikli 26.2 („Erikomiteed“) lõike 1 punkti f kohaselt loodud finantsteenuste komiteesse kuuluvad finantsteenuste poliitika eest vastutavate asutuste esindajad, kellel on eriteadmised käesoleva peatükiga hõlmatud valdkonnas. Kanada esindaja komitees on Kanada rahandusministeeriumi (Department of Finance Canada) või selle õigusjärglase ametnik.

               2.
                     Finantsteenuste komitee võtab otsused vastu vastastikusel kokkuleppel.

               3.
                     Finantsteenuste komitee koguneb kord aastas või siis, kui komitee otsustab, ja:

               a)
                     teostab järelevalvet käesoleva peatüki rakendamise üle;

               b)
                     peab finantsteenuste sektori reguleerimise alast dialoogi eesmärgiga parandada lepinguosaliste reguleerivate raamistike vastastikust tundmist ja teha koostööd rahvusvaheliste standardite väljatöötamisel, mille näiteks on 13-C lisas olev kokkulepe finantsteenuste sektori reguleerimist käsitleva dialoogi kohta, ning

               c)
                     rakendab artiklit 13.21.

               ARTIKKEL 13.19

               Konsultatsioonid

               1.
                     Lepinguosaline võib taotleda konsultatsioone teise lepinguosalisega mis tahes käesolevast lepingust tulenevas küsimuses, mis mõjutab finantsteenuseid. Teine lepinguosaline suhtub taotlusesse mõistvalt.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et lõike 1 kohaste konsultatsioonide korral kuuluvad tema delegatsiooni käesoleva peatükiga hõlmatud valdkonnas asjakohaste eriteadmistega ametnikud. Kanada puhul tähendab see Kanada rahandusministeeriumi (Department of Finance Canada) või selle õigusjärglase ametnikke.

               ARTIKKEL 13.20

               Vaidluste lahendamine

               1.
                     Käesolevast peatükist tulenevate vaidluste lahendamise suhtes kohaldatakse käesoleva artikliga muudetud kahekümne üheksandat peatükki („Vaidluste lahendamine“).

               2.
                     Kui lepinguosalised ei jõua käesolevast peatükist tuleneva vaidluse lahendamiseks moodustatava vahekohtu koosseisus kokkuleppele, kohaldatakse artiklit 29.7 („Vahekohtu koosseis“). Kõiki viiteid artikli 29.8 kohaselt koostatud nimekirjale („Vahekohtunike nimekiri“) käsitatakse viitena käesoleva artikli alusel koostatud vahekohtunike nimekirjale.

               3.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee võib koostada nimekirja vähemalt 15 isikust, kes on valitud välja nende objektiivsuse, usaldusväärsuse ja otsustusvõime järgi ning kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesandeid. Nimekiri koosneb kolmest osanimekirjast: kummagi lepinguosalise osanimekiri ning osanimekiri eesistujakandidaatidest, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud. Igasse osanimekirja kantakse vähemalt viis isikut. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee võib nimekirja igal ajal läbi vaadata ning tagab, et nimekiri on kooskõlas käesoleva artikliga.

               4.
                     Nimekirja kantud vahekohtunikel peavad olema finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide või eeskirjadega või nende toimimisega seotud eriteadmised või kogemus, mis võib hõlmata finantsteenuste osutajaid käsitlevaid eeskirju. Esimehe ülesandeid täitvatel vahekohtunikel peavad olema ka kogemused vaidluste lahendamise menetlustes nõustaja, vaidluskomisjoni liikme või vahekohtunikuna. Vahekohtunikud peavad olema sõltumatud, täitma oma ülesandeid üksikisikuna ega tohi vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt või valitsuselt. Nad järgivad 29-B lisa („Tegevusjuhend“) tegevusjuhendit.

               5.
                     Kui vahekohus leiab, et meede ei ole kooskõlas käesoleva lepinguga ja meede:

               a)
                     mõjutab finantsteenuste sektorit ja muid sektoreid, võib kaebuse esitanud lepinguosaline peatada finantsteenuste sektoris eelised, millel on samaväärne mõju lepinguosalise finantsteenuste sektoris võetud meetmega, või

               b)
                     kui meede mõjutab ainult muud kui finantsteenuste sektorit, ei peata kaebuse esitanud lepinguosaline eeliseid finantsteenuste sektoris.

               ARTIKKEL 13.21

               Finantsteenustega seotud investeeringuvaidluste lahendamine

               1.
                     Käesoleva artikli ja 13-B lisaga muudetud kaheksanda peatüki F jagu („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) kohaldatakse järgmise suhtes:

               a)
                     investeeringuvaidlused, mis puudutavad meetmeid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat peatükki ja milles investor väidab, et lepinguosaline on rikkunud artikleid 8.10 („Investorite ja käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringute kohtlemine“), 8.11 („Kahjude hüvitamine“), 8.12 („Sundvõõrandamine“), 8.13 („Ülekanded“), 8.16 („Eeliste keelamine“), 13.3 või 13.4, või

               b)
                     kaheksanda peatüki F jao („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) alusel algatatud investeeringuvaidlused, milles tuginetakse artikli 13.16 lõikele 1.

               2.
                     Juhul kui tegemist on lõike 1 punkti a kohase investeeringuvaidlusega või kui kostja tugineb artikli 13.16 lõikele 1, moodustatakse 60 päeva jooksul alates nõude esitamisest vastavalt artiklile 8.23 („Nõude kohtusse esitamise menetluslikud ja muud nõuded“) kooskõlas artikli 8.27 („Kohtu moodustamine“) lõikega 7 kohtukoosseis artikli 13.20 lõike 3 kohaselt koostatud nimekirja alusel. Kui kostja otsustab 60 päeva jooksul alates nõude esitamisest seoses muu kui lõike 1 punkti a kohase investeeringuvaidlusega tugineda artikli 13.16 lõikele 1, algab artikli 8.27 („Kohtu moodustamine“) lõike 7 kohase kohtukoosseisu moodustamise suhtes kohaldatav ajavahemik kuupäeval, mil kostja otsustab tugineda artikli 13.16 lõikele 1. Kui laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee ei ole kohtu liikmeid artikli 8.27 („Kohtu moodustamine“) lõikes 17 sätestatud aja jooksul artikli 8.27 („Kohtu moodustamine“) lõike 2 kohaselt määranud, võib iga vaidluses osalev pool taotleda, et artikli 13.20 kohaselt koostatud nimekirjast valiks vahekohtu liikmed Rahvusvaheline Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskuse (edaspidi „ICSID“) peasekretär. Kui nimekirja ei ole nõude artikli 8.23 („Nõude esitamine kohtule“) kohase esitamise kuupäevaks artikli 13.20 alusel koostatud, valib ICSIDi peasekretär vahekohtu liikmed nende isikute hulgast, keda üks või mõlemad lepinguosalised kooskõlas artikliga 13.20 pakuvad.

               3.
                     Kostja võib edastada küsimuse kirjalikult finantsteenuste komiteele otsuse saamiseks selle kohta, kas – ja jaatava vastuse puhul, siis millises ulatuses – on artikli 13.16 lõike 1 kohane erand nõude suhtes kehtiv kaitse. Kõnealune esildis tuleb teha hiljemalt päeval, mille kohus on kostjale määranud vastuse andmiseks. Kui kostja edastab küsimuse finantsteenuste komiteele käesoleva lõike alusel, peatatakse kaheksanda peatüki F jaos („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) nimetatud ajavahemik või kohtumenetlus.

               4.
                     Lõike 3 kohase esildise korral võib laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee juhul, kui olukord seda nõuab, ühiselt otsustada, kas ja millisel määral on artikli 13.16 lõige 1 nõude suhtes kehtiv kaitse. Finantsteenuste komitee või laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee edastab ühisotsuse koopia investorile ja kohtule, kui viimane on moodustatud. Kui ühisotsusest järeldub, et artikli 13.16 lõige 1 on kehtiv kaitse kõigile nõude osadele täies ulatuses, peetakse investorit nõudest loobunuks ja kohtumenetlus lõpetatakse kooskõlas artikliga 8.35 („Loobumine“). Kui ühisotsusest järeldub, et artikli 13.16 lõige 1 pakub kehtivat kaitset ainult nõude osadele, on ühisotsus seoses kõnealuste nõude osadega kohtu jaoks siduv. Sel juhul ei kohaldata enam lõikes 3 kirjeldatud perioodide või kohtumenetluse peatamist ja investor võib jätkata nõude ülejäänud osade esitamist.

               5.
                     Kui laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee ei ole teinud ühisotsust kolme kuu jooksul alates ajast, mil finantsteenuste komitee küsimuse edastas, ei kohaldata enam lõikes 3 nimetatud perioodide või kohtumenetluse peatamist ja investor võib oma nõude esitamist jätkata.

               6.
                     Kostja taotluse korral otsustab kohus kõigepealt, kas ja millises ulatuses kujutab artikli 13.16 lõige 1 kehtivat kaitset nõude suhtes. Kui kostja seda taotlust ei esita, ei piira see kostja õigust esitada artikli 13.16 lõige 1 kaitsena menetluse hilisemas etapis. Kohus ei arvesta negatiivse asjaoluna tõsiasja, et finantsteenuste komitee või laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee ei ole kooskõlas 13-B lisaga ühisotsuses kokku leppinud.

               NELJATEISTKÜMNES PEATÜKK

               RAHVUSVAHELISED MEREVEOTEENUSED

               ARTIKKEL 14.1

               Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „tollivormistusteenused“ ehk „tollimaakleri teenused“ – kaubasaadetiste impordi, ekspordi või transiidiga seotud tolliformaalsuste sooritamine tasu eest või lepingu alusel, olenemata sellest, kas need teenused on teenuste osutaja põhitegevus või täiendavad seda;

               „konteinerjaama- ja depooteenused“ – konteinerite hoiustamine, nende laadimine, tühjaks laadimine, remontimine või saadetise jaoks kättesaadavaks muutmine sadamaaladel või sisemaal;

               „uksest ukseni või mitmeliigiline transport“ – veose transport, mille korral kasutatakse rohkem kui üht veoliiki ning mis toimub ühe veodokumendi alusel ning hõlmab rahvusvahelist merevedu;

               „fiiderteenused“ – rahvusvahelise veose ette- ja edasivedu meritsi, sealhulgas konteinerlast- ja tükikaubavedu, kuivlast- või vedellastvedu, lepinguosalise territooriumil asuvate sadamate vahel. Suurema kindluse huvides võivad fiiderteenused Kanada puhul hõlmata transporti mere ja sisevete vahel, kui siseveed tähendavad tolliseaduses (Customs Act, R.S.C. 1985, c.1 ((2nd Supp.)) määratletud vesi;

               „rahvusvaheline veos“ – veos, mida transporditakse lepinguosalise ja teise lepinguosalise või kolmanda riigi sadama vahel merelaevadega või ühe Euroopa Liidu liikmesriigi sadama ja teise Euroopa Liidu liikmesriigi sadama vahel;

               „rahvusvahelised mereveoteenused“ – reisijate või lasti transport merelaevadega ühe lepinguosalise sadama ja teise lepinguosalise või kolmanda riigi sadama vahel või ühe Euroopa Liidu liikmesriigi sadama ja teise Euroopa Liidu liikmesriigi sadama vahel, samuti ka otselepingud teiste transporditeenuste osutajatega, eesmärgiga tagada uksest ukseni või mitmeliigiline transport, kuid mitte selliste muude transporditeenuste osutamine;

               „rahvusvahelise mereveoteenuse osutajad“ –

               a)
                     lepingosalise artiklis 1.1 („Üldkohaldatavad mõisted“) määratletud ettevõte ning niisuguse üksuse mis tahes filiaal või

               b)
                     artiklis 1.1 („Üldkohaldatavad mõisted“) määratletud kolmanda riigi ettevõte, mis kuulub lepinguosalise kodanikele või on nende kontrolli all, kui nende laevad on registreeritud kooskõlas selle lepinguosalise õigusaktidega ja sõidavad selle lepinguosalise lipu all, või

               c)
                     kolmanda riigi ettevõtte filiaal, mille oluline äritegevus toimub lepinguosalise territooriumil ja mis tegeleb rahvusvaheliste mereveoteenuste osutamisega. Suurema kindluse huvides ei kohaldata niisuguse filiaali suhtes kaheksandat peatükki („Investeeringud“).

               „laevade agenteerimisteenused“ – ühe või mitme laevaliini või laevandusettevõtja ärihuvide esindamine agendina teatavas geograafilises piirkonnas järgmistel eesmärkidel:

               a)
                     meretranspordi ja seotud teenuste turustamine ja müük pakkumise tegemisest arve esitamiseni, meretranspordi veokirjade väljastamine ettevõtjate nimel, vajalike abiteenuste ost ja edasimüük, dokumentide koostamine ja äriteabe andmine ning

               b)
                     ettevõtjate nimel tegutsemine, korraldades vajaduse korral laevade sadamaskäike või lasti vastuvõtmist;

               „meretranspordi abiteenused“ – mereveoste käitlemisteenused, tollivormistusteenused, konteinerjaama- ja depooteenused, laevade agenteerimisteenused, mereveoste ekspedeerimisteenused ning hoiustamis- ja laoteenused;

               „mereveoste käitlemisteenused“ – järgmiste toimingute teostamine, korraldamine ja järelevalve:

               a)
                     laeva lastimine ja lossimine;

               b)
                     kauba kinnitamine ja lahtivõtmine ning

               c)
                     kauba vastuvõtt, väljastamine ja hoiustamine enne lastimist või pärast lossimist,

               mida teevad stividorettevõtted või terminali käitavad ettevõtted, välja arvatud otsene kaitöötajate tegevus, juhul kui nende töö on korraldatud stividor- ja terminaliettevõtetest sõltumatult;

               „mereveoste ekspedeerimisteenused“ – vedude korraldamine ja järelevalve lastisaatjate nimel selliste teenuste osutamise kaudu nagu transpordi ja sellega seotud teenuste korraldamine, lasti tihendamine ja pakkimine, dokumentide koostamine ja äriteabe andmine;

               „hoiustamis- ja laoteenused“ – külmutatud või jahutatud kaupade ladustamine, vedelike või gaaside ladustamine ning muud hoiustamis- ja laoteenused.

               ARTIKKEL 14.2

               Kohaldamisala

               1.
                     Käesolevat peatükki kohaldatakse meetme suhtes, mille lepinguosaline on vastu võtnud või mida ta säilitab seoses rahvusvaheliste mereveoteenustega
                  22
               . Suurema kindluse huvides kohaldatakse niisuguse meetme suhtes vajaduse korral ka kaheksandat peatükki („Investeeringud“) ja üheksandat peatükki („Piiriülene teenustekaubandus“).

               2.
                     Suurema kindluse huvides ei võta lepinguosaline vastu ega säilita lisaks artiklitele 8.6 („Võrdne kohtlemine“), 8.7 („Enamsoodustusrežiim“), 9.3 („Võrdne kohtlemine“) ja 9.5 („Enamsoodustusrežiim“) meedet seoses järgmisega:

               a)
                     rahvusvahelist mereveoteenust osutav laev, mis sõidab teise lepinguosalise lipu all
                  23
               , või

               b)
                     teise lepinguosalise rahvusvahelise mereveoteenuse osutaja,

               kes tagab kohtlemise, mis on vähem soodne kui kohtlemine, mille see lepinguosaline tagab sarnases olukorras oma laevadele või rahvusvahelise mereveoteenuse osutajatele või laevadele või kolmanda riigi rahvusvahelise mereveoteenuse osutajatele seoses järgmisega:

               a)
                     juurdepääs sadamatele;

               b)
                     taristu kasutamine ja sadamateenused, nagu pukseerimine ja lootsimine;

               c)
                     meretranspordi abiteenuste kasutamine ning kaasnevate tasude ja lõivude kehtestamine;

               d)
                     juurdepääs tollirajatistele või

               e)
                     kaikohtade ning peale- ja mahalaadimisrajatiste kasutamine
                  24
               .

               ARTIKKEL 14.3

               Kohustused

               1.
                     Lepinguosaline lubab teise lepinguosalise rahvusvahelise mereveoteenuse osutajatel ümber paigutada talle kuuluvaid või renditud tühje konteinereid, mida veetakse selle lepinguosalise sadamate vahel muul kui tulu saamise eesmärgil.

               2.
                     Lepinguosaline lubab teise lepinguosalise rahvusvahelise mereveoteenuse osutajatel osutada fiiderteenuseid selle lepinguosalise sadamate vahel.

               3.
                     Lepinguosaline ei võta vastu ega säilita kolmanda riigiga lasti jagamise kokkulepet, mis käsitleb mis tahes rahvusvahelisi mereveoteenuseid, sealhulgas kuiv- ja vedellasti ning liinilaevandust.

               4.
                     Lepinguosaline ei võta vastu ega säilita meedet, mis nõuab, et kogu rahvusvaheline veos või osa sellest transporditaks ainult lepinguosalise territooriumil registreeritud laevadega või laevadega, mis kuuluvad selle lepinguosalise kodanikele või on nende kontrolli all.

               5.
                     Lepinguosaline ei võta vastu ega säilita meedet, mis takistab teise lepinguosalise rahvusvaheliste mereveoteenuste osutajatel sõlmida otselepinguid teiste transporditeenuse osutajatega uksest ukseni või mitmeliigilise transpordi teostamiseks.

               ARTIKKEL 14.4

               Reservatsioonid

               1.
                     Artiklit 14.3 ei kohaldata järgmise suhtes:

               a)
                     olemasolev mittevastav meede, mida lepinguosaline rakendab:

               i)
                     Euroopa Liidu tasandil, nagu on sätestatud tema I lisa loendis;

               ii)
                     riiklikul tasandil, nagu see lepinguosaline on sätestanud oma I lisa loendis;

               iii)
                     provintsi, territoriaalsel või piirkondlikul haldustasandil, nagu see lepinguosaline on sätestanud oma I lisa l loendis, või

               iv)
                     kohaliku omavalitsuse tasandil;

               b)
                     punktis a nimetatud mittevastava meetme jätkamine või kiire uuendamine või

               c)
                     punktis a nimetatud mittevastava meetme muutmine sel määral, et muudatus ei vähenda meetme, nagu see oli olemas vahetult enne muutmist, vastavust artiklile 14.3.

               2.
                     Artiklit 14.3 ei kohaldata meetme suhtes, mille lepinguosaline kehtestab või säilitab seoses sektori, allsektori või tegevusega, nagu on sätestatud tema II lisa loendis.

               VIIETEISTKÜMNES PEATÜKK

               TELEKOMMUNIKATSIOON

               ARTIKKEL 15.1

               Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „toitelink“ – link raadio- või televisiooniringhäälingu signaalide edastamiseks saadete tootmisega tegelevatele keskustele;

               „kulupõhine“ – põhineb kuludel ning võib hõlmata eri vahendite või teenuste puhul eri kuluarvestusmeetodeid;

               „ettevõte“ – artiklis 8.1 („Mõisted“) määratletud ettevõte;

               „olulised vahendid“ – üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste vahendid:

               a)
                     mida pakub ainult üks või valdavalt üks teenuseosutaja või piiratud arv teenuseosutajaid ning

               b)
                     mille asendamine teenuse osutamisel ei ole majanduslikult või tehniliselt teostatav;

               „telekommunikatsioonivõrkude vastastikune sidumine“ – üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude pakkujate ja telekommunikatsiooniteenuste osutajate ühendamine, mis võimaldab ühe teenuseosutaja teenuste kasutajatel suhelda teise teenuseosutaja teenuste kasutajatega ning kasutada teise teenuseosutaja teenuseid;

               „ettevõttesisene side“ – telekommunikatsioon, mille abil ettevõte suhtleb kas ettevõtte siseselt või oma tütarettevõtete, filiaalide ja lepinguosalise õiguse kohaselt sidusettevõtetega, kuid mis ei hõlma kaubanduslikke või mittekaubanduslikke teenuseid, mida osutatakse ettevõtetele, kes ei ole tütarettevõtted, filiaalid või sidusettevõtted, või mida pakutakse klientidele või võimalikele klientidele. Käesoleva määratluse kohaldamisel tõlgendatakse mõisteid „tütarettevõte“, „filiaal“ ja vajaduse korral „sidusettevõte“ nii, nagu lepinguosalised on need määratlenud;

               „püsiliinid“ – telekommunikatsioonivahendid kahe või enama määratud punkti vahel, mis on eraldatud kasutamiseks konkreetsele kliendile või teistele konkreetse kliendi valitud kasutajatele;

               „peamine teenuseosutaja“ – teenuseosutaja, kellel on võimalus olulisel määral mõjutada asjaomasel üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste turul osalemise tingimusi (hinda ja pakkumist), kuna ta:

               a)
                     omab kontrolli oluliste vahendite üle või

               b)
                     saab kasutada oma turuseisundit;

               „telekommunikatsioonivõrgu lõpp-punkt“ – füüsiline punkt, kus kasutajatele antakse juurdepääs üldkasutatavale telekommunikatsioonivõrgule;

               „numbri operaatoritevaheline teisaldatavus“ – üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste lõppkasutajate võimalus säilitada sarnaste üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutajaid vahetades samas asukohas samad telefoninumbrid, ilma et see kahjustaks teenuse kvaliteeti, usaldusväärsust või mugavust;

               „üldkasutatav telekommunikatsioonivõrk“ – avalik telekommunikatsioonitaristu, mis võimaldab edastada signaale võrgu kindlaksmääratud lõpp-punktide vahel;

               „üldkasutatav telekommunikatsiooniteenus“ – telekommunikatsiooniteenus, mille osutamist avalikkusele lepinguosaline selgesõnaliselt või tegelikult nõuab ning mille hulka kuulub tarbijainfo ülekandmine reaalajas kahe või enama punkti vahel tarbijainfo vormi või sisu muutmata. Siia võivad muu hulgas kuuluda telefonsideteenused, pakettkommuteeritud andmesideteenused, ahelkommuteeritud andmesideteenused, teleksiteenused, telegraafiteenused, faksiteenused, eraviisiliselt renditavate liinide teenused ning mobiil- ja personaalsideteenused ja -süsteemid;

               „reguleeriv asutus“ – organ, kes vastutab telekommunikatsioonisektori reguleerimise eest;

               „telekommunikatsiooniteenused“ – kõik teenused, mis sisaldavad elektromagnetiliste signaalide saatmist ja vastuvõtmist, kuid mis ei hõlma majandustegevust, mis seisneb sisu edastamises telekommunikatsioonivahendite kaudu, ning

               „kasutaja“ – ettevõte või füüsiline isik, kes kasutab või soovib kasutada üldkasutatavat telekommunikatsiooniteenust.

               ARTIKKEL 15.2

               Kohaldamisala

               1.
                     Käeolevat peatükki kohaldatakse meetmete suhtes, mille lepinguosaline on vastu võtnud või kehtima jätnud seoses telekommunikatsioonivõrkude või -teenustega, kooskõlas lepinguosalise õigusega piirata teenuse osutamist vastavalt I või II lisa loendis sätestatud reservatsioonidele.

               2.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata lepinguosalise meetme suhtes, mis mõjutab üldsusele mõeldud raadio- või televisioonisaadete edastamist ükskõik millise telekommunikatsioonivahendi, sealhulgas kaabel- või ringhäälingulevi kaudu. Suurema kindluse huvides kohaldatakse käesolevat peatükki toitelingi suhtes.

               3.
                     Käesoleva peatüki alusel ei saa:

               a)
                     nõuda lepinguosaliselt, et ta volitaks teise lepinguosalise teenuseosutajat looma, rajama, soetama, rentima või käitama muid telekommunikatsioonivõrke või pakkuma muid telekommunikatsiooniteenuseid kui need, mis on käesolevas lepingus kindlaks määratud, või

               b)
                     nõuda lepinguosaliselt, et ta looks, rajaks, soetaks, rendiks või käitaks telekommunikatsioonivõrke või pakuks telekommunikatsiooniteenuseid, mida avalikkusele üldiselt ei pakuta, ega nõuda lepinguosaliselt, et ta kohustaks teenuseosutajat seda tegema.

               ARTIKKEL 15.3

               Juurdepääs üldkasutatavatele telekommunikatsioonivõrkudele ja -teenustele ning nende kasutamine

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et teise lepinguosalise ettevõtetele võimaldatakse juurdepääs üldkasutatavatele telekommunikatsioonivõrkudele või -teenustele ning nende kasutamine mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel, sealhulgas pidades silmas kvaliteeti ning tehnilisi standardeid ja kirjeldusi
                  25
               . Lepinguosalised kohaldavad seda kohustust muu hulgas lõigetes 2–6 sätestatud viisil.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et teise lepinguosalise ettevõtetel on juurdepääs igale tema territooriumi piires või piiriüleselt pakutavale üldkasutatavale telekommunikatsioonivõrgule ja -teenusele, sealhulgas püsiliinidele, ning võimalus neid võrke ja teenuseid kasutada; seepärast kannab lepinguosaline hoolt selle eest, et kõnealustel ettevõtetel on kooskõlas lõigetega 5 ja 6 lubatud:

               a)
                     osta või rentida ja liita lõpp- või muid seadmeid, mis ühendatakse üldkasutatavasse telekommunikatsioonivõrku;

               b)
                     siduda eraviisiliselt renditud või eraomandis olevad liinid asjaomase lepinguosalise üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude ja -teenustega või teise ettevõtte renditud või omandis olevate liinidega;

               c)
                     kasutada enda valikul kasutusprotokolle ning

               d)
                     täita lülitus-, signaaliedastus- ja töötlemisfunktsioone.

               3.
                     Lepinguosaline tagab, et teise lepinguosalise ettevõtted võivad kasutada üldkasutatavaid telekommunikatsioonivõrke ja -teenuseid tema territooriumil või piiriüleselt teabe edastamiseks, sealhulgas kõnealuste ettevõtete ettevõttesisese side jaoks, ning juurdepääsemiseks mõlema lepinguosalise territooriumil andmebaasides sisalduvale või muul viisil masinloetaval kujul salvestatud teabele.

               4.
                     Lisaks artiklile 28.3 („Ülderandid“) ja olenemata lõikest 3 võtab lepinguosaline asjakohaseid meetmeid, et kaitsta:

               a)
                     üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste turvalisust ja konfidentsiaalsust ning

               b)
                     üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste kasutajate eraelu puutumatust,

               tingimusel et neid meetmeid ei kohaldata viisil, mis mõjuks meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimisena või kujutaks endast kaubanduse varjatud piiramist.

               5.
                     Lepinguosaline tagab, et üldkasutatavatele telekommunikatsioonivõrkudele või -teenustele ligipääsuks ning nende kasutamiseks ei kehtestata muid tingimusi peale nende, mis on vajalikud selleks, et:

               a)
                     tagada üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude pakkujate ja telekommunikatsiooniteenuste osutajate avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmine, eriti nende suutlikkus teha oma võrgud ja teenused avalikkusele üldiselt kättesaadavaks;

               b)
                     kaitsta üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude ja -teenuste tehnilist terviklikkust või

               c)
                     tagada, et teise lepinguosalise teenuseosutajad ei osuta teenuseid, mis on piiratud lepinguosalise I või II lisa loendis sätestatud reservatsioonidega.

               6.
                     Tingimusel et üldkasutatavatele telekommunikatsioonivõrkudele ja -teenustele ligipääsu ning nende kasutamise tingimused vastavad lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele, võivad need sisaldada:

               a)
                     kõnealuste teenuste edasimüügi või jagatud kasutamise piiranguid;

               b)
                     nõuet kasutada selleks, et selliste võrkude ja teenustega ühineda, kindlaksmääratud tehnilisi liideseid, sealhulgas liideseprotokolle;

               c)
                     vajaduse korral nõudeid kõnealuste teenuste koostalitluseks;

               d)
                     lõppseadmete või muude võrguga liidetavate seadmete tüübikinnitust ning tehnilisi nõudeid, mis käsitlevad selliste seadmete ühendamist võrkudega;

               e)
                     piiranguid eraviisiliselt renditud või eraomandis olevate liinide ühendamisel kõnealuste võrkude ja teenustega või teise ettevõtte renditud või omandis olevate liinidega ning

               f)
                     teatamist, registreerimist ja litsentsimist.

               ARTIKKEL 15.4

               Peamiste teenuseosutajate suhtes kohaldatavad konkurentsi tagamise meetmed

               1.
                     Lepinguosaline jätab kehtima asjakohased meetmed, et takistada teenuseosutajaid, kes üksi või üheskoos on peamine teenuseosutaja, alustamast või jätkamast konkurentsivastast tegevust.

               2.
                     Lõikes 1 nimetatud konkurentsivastase tegevuse hulka kuulub:

               a)
                     konkurentsivastane ristsubsideerimine;

               b)
                     konkurentidelt saadud teabe kasutamine konkurentsivastasel viisil ning

               c)
                     sellise olulisi vahendeid käsitleva tehnilise teabe ja asjakohase kommertsteabe varjamine teiste teenuseosutajate eest, mis on neile teenuste osutamiseks vajalik.

               ARTIKKEL 15.5

               Juurdepääs olulistele vahenditele

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et tema territooriumil asuv peamine teenuseosutaja teeb oma olulised vahendid, mille hulka võivad kuuluda võrguelemendid ning kasutuse tugisüsteemid ja -struktuurid, teise lepinguosalise telekommunikatsiooniteenuste osutajatele kättesaadavaks mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel ning kulupõhiste tasumääradega.

               2.
                     Lepinguosaline võib kooskõlas oma õigusaktidega kindlaks määrata tema territooriumil kättesaadavaks tehtavad olulised vahendid.

               ARTIKKEL 15.6

               Telekommunikatsioonivõrkude vastastikune sidumine

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et tema territooriumil asuv peamine teenuseosutaja annab võimaluse telekommunikatsioonivõrkude vastastikuseks sidumiseks:

               a)
                     igas võrgu punktis, kus see on tehniliselt teostatav;

               b)
                     mittediskrimineerivatel tingimustel, sealhulgas kohaldades mittediskrimineerivaid tehnilisi standardeid ja kirjeldusi ning tasumäärasid;

               c)
                     kvaliteediga, mis ei ole halvem kui see, mida võimaldatakse omaenda sarnastele teenustele või mitteseotud teenuseosutajate sarnastele teenustele või tütarettevõtjate või muude sidusettevõtjate sarnastele teenustele;

               e)
                     õigel ajal, läbipaistvate ja mõistlike tingimuste (sealhulgas tehnilised standardid ja kirjeldused) ning kulupõhiste tasumääradega, pidades silmas majanduslikku tasuvust, ning piisavalt eraldatult, et teenuseosutaja ei peaks maksma võrgu osade või vahendite eest, mida ta ei vaja teenuse osutamiseks, ning

               f)
                     taotluse korral lisaks võrgu lõpp-punktidele, mida pakutakse enamikule kasutajatest, ka muudes punktides tasu eest, milles kajastuvad vajalike lisarajatiste ehitamise kulud.

               2.
                     Teenuseosutajal, kellel on volitus pakkuda telekommunikatsiooniteenuseid, on õigus pidada teiste üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude pakkujate ja telekommunikatsiooniteenuste osutajatega läbirääkimisi uue telekommunikatsioonivõrkude vastastikuse sidumise lepingu üle. Lepinguosaline tagab, et peamiselt teenuseosutajalt nõutakse telekommunikatsioonivõrkude vastastikuse sidumise standardpakkumise koostamist või telekommunikatsioonivõrkude vastastikuse sidumise lepingute üle teiste telekommunikatsioonivõrkude pakkujatega ja telekommunikatsiooniteenuste osutajatega läbirääkimiste pidamist.

               3.
                     Lepinguosaline tagab, et telekommunikatsiooniteenuste osutajad, kes saavad telekommunikatsioonivõrkude vastastikuse sidumise lepingute üle peetavate läbirääkimiste käigus mõnelt teiselt selliselt teenuseosutajalt teavet, kasutavad seda teavet üksnes sel eesmärgil, mille jaoks see anti, ning peavad alati kinni edastatud või salvestatud teabe konfidentsiaalsuse tagamise nõudest.

               4.
                     Lepinguosaline tagab, et avalikustatakse menetlused, mida kohaldatakse peamise teenuseosutajaga telekommunikatsioonivõrkude vastastikusel sidumisel.

               5.
                     Lepinguosaline tagab, et peamine teenuseosutaja avalikustab kas oma telekommunikatsioonivõrkude vastastikuse sidumise lepingud või telekommunikatsioonivõrkude vastastikuse sidumise standardpakkumise, kui see on asjakohane.

               ARTIKKEL 15.7

               Telekommunikatsiooniteenuste osutamise luba

               Lepinguosaline peaks tagama, et telekommunikatsiooniteenuste osutamise loa andmisel järgitakse võimaluse korral lihtsat teatamismenetlust.

               ARTIKKEL 15.8

               Universaalteenus

               1.
                     Kummalgi lepinguosalisel on õigus kindlaks määrata, millist universaalteenuse osutamise kohustust ta soovib säilitada.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et igat universaalteenusega seotud meedet, mille ta vastu võtab või kehtima jätab, hallatakse läbipaistval, mittediskrimineerival ja konkurentsi suhtes neutraalsel viisil. Samuti tagab Lepinguosaline, et ükski universaalteenuse osutamise kohustus, mille ta kehtestab, ei oleks koormavam, kui on vaja lepinguosalise kindlaks määratud universaalteenuse jaoks.

               3.
                     Kõikidel teenuseosutajatel peaks olema võimalus taotleda universaalteenuse pakkumise õigust. Universaalteenuse osutaja määramisel tagab lepinguosaline, et valik tehakse tõhusal, läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil.

               ARTIKKEL 15.9

               Piiratud ressursid

               1.
                     Lepinguosaline haldab oma menetlusi, millega jaotatakse ja kasutatakse piiratud ressursse, sealhulgas raadiosagedusi, numbreid ja trasside rajamise õigusi, objektiivselt, õigeaegselt, läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt.

               2.
                     Olenemata artiklist 8.4 („Turulepääs“) ja artiklist 9.6 („Turulepääs“) võib lepinguosaline võtta vastu või jätta kehtima meetme, millega eraldatakse ja antakse üle spektriosa ja hallatakse sagedusi. Seega jääb kummalegi lepinguosalisele õigus kehtestada ja viia ellu oma spektri ja sageduste haldamise poliitika, millega võidakse piirata üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutajate arvu. Samuti jääb kummalegi lepinguosalisele õigus eraldada sagedusalasid, võttes arvesse praeguseid ja tulevasi vajadusi.

               3.
                     Lepinguosaline avalikustab teabe eraldatud sagedusalade hetkeseisu kohta, kuid ei ole kohustatud üksikasjalikult kirjeldama valitsuse erikasutuseks eraldatud sagedusi.

               ARTIKKEL 15.10

               Numbri operaatoritevaheline teisaldatavus

               Lepinguosaline tagab, et tema territooriumil asuvad üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutajad tagavad mõistlikel tingimustel numbri operaatoritevahelise teisaldatavuse.

               ARTIKKEL 15.11

               Reguleeriv asutus

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et tema reguleeriv asutus on telekommunikatsioonivõrkude ja -seadmete pakkujatest või telekommunikatsiooniteenuste osutajatest õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu, sealhulgas juhul, kui lepinguosaline säilitab telekommunikatsioonivõrkude pakkuja või telekommunikatsiooniteenuste osutaja üle omandiõiguse või kontrolli.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et tema reguleeriva asutuse otsused ja menetlused on kõikide turuosaliste suhtes erapooletud ning et neid hallatakse läbipaistvalt ja õigeaegselt.

               3.
                     Lepinguosaline tagab, et tema reguleerival asutusel on sektori reguleerimiseks piisavad volitused, sealhulgas volitus:

               a)
                     nõuda telekommunikatsioonivõrkude pakkujatelt või telekommunikatsiooniteenuste osutajatelt ükskõik millist teavet, mida reguleeriv asutus peab vajalikuks oma kohustuste haldamiseks, ning

               b)
                     pöörata täitmisele oma otsused, mis on seotud artiklites 15.3–15.6 sätestatud kohustustega, rakendades asjakohaseid karistusi, mille hulka võivad kuuluda rahalised karistused, korrigeerivad korraldused ning litsentsi kehtivuse peatamine või litsentsi tühistamine.

               ARTIKKEL 15.12

               Telekommunikatsioonialaste vaidluste lahendamine

               Pöördumine reguleeriva asutuse poole

               1.
                     Lisaks artiklile 27.3 („Haldusmenetlused“) ja artiklile 27.4 („Läbivaatamine ja edasikaebamine“) tagab lepinguosaline, et:

               a)
                     ettevõtetel on võimalus pöörduda õigeaegselt lepinguosalise reguleeriva asutuse poole, et lahendada artiklitega 15.3–15.6 hõlmatud küsimustes tekkinud vaidlusi üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude pakkujate või telekommunikatsiooniteenuste osutajatega, kes lepinguosalise õigusaktide alusel kuuluvad asjaomase reguleeriva asutuse jurisdiktsiooni. Vajaduse korral teeb reguleeriv asutus vaidluse lahendamiseks mõistliku aja jooksul siduva otsuse, ning

               b)
                     teise lepinguosalise telekommunikatsioonivõrkude pakkujatel või telekommunikatsiooniteenuste osutajatel, kes taotlevad lepinguosalise territooriumil juurdepääsu olulistele vahenditele või telekommunikatsioonivõrkude vastastikust sidumist peamise teenuseosutajaga, on võimalus pöörduda mõistliku ja avalikult kindlaks määratud aja jooksul reguleeriva asutuse poole, et lahendada vaidlusi, mis on tekkinud kõnealuse peamise teenuseosutajaga seoses telekommunikatsioonivõrkude vastastikuse sidumise või juurdepääsu asjakohaste tingimuste ja tasumääradega.

               Reguleeriva asutuse otsuste edasikaebamine ja läbivaatamine

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et ettevõte, kelle huve on reguleeriva asutuse otsus kahjustanud, võib pöörduda otsuse läbivaatamiseks erapooletu ja sõltumatu kohtu või kohtulaadsele organi või haldusasutuse poole, nagu on ette nähtud lepinguosalise õigusaktides. Kohus või kohtulaadne organ või haldusasutus esitab ettevõttele oma otsuse kirjaliku põhjenduse. Lepinguosaline tagab, et reguleeriv asutus täidab need otsused, mis on edasi kaevatud või mille puhul on taotletud täiendavat läbivaatamist.

               3.
                     Kohtuliku läbivaatamise taotlus ei anna alust reguleeriva asutuse otsus täitmata jätta, välja arvatud juhul, kui asjaomane kohtuasutus peatab kõnealuse otsuse täitmise.

               ARTIKKEL 15.13

               Läbipaistvus

               1.
                     Lisaks artiklile 27.1 („Avaldamine“) ja artiklile 27.2 („Teabe esitamine“) ning teistele käesoleva peatüki sätetele, mis käsitlevad teabe avaldamist, avalikustab lepinguosaline:

               a)
                     hõlpsasti juurdepääsetaval ja arusaadaval kujul reguleeriva asutuse ülesanded, eriti juhul, kui kõnealused ülesanded on määratud mitmele organile;

               b)
                     oma meetmed, mis on seotud üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või -teenustega, sealhulgas:

               i)
                     oma reguleeriva asutuse eeskirjad koos nende eeskirjade alusega,

               ii)
                     tariifid ning muud teenuste tingimused,

               iii)
                     tehniliste liideste kirjeldused,

               iv)
                     tingimused lõpp- või muude seadmete liitmiseks üldkasutatavasse telekommunikatsioonivõrku,

               v)
                     võimalikud teatamist, loa taotlemist, registreerimist või litsentsimist käsitlevad nõuded ning

               c)
                     teabe organite kohta, kes vastutavad standarditega seotud meetmete ettevalmistamise, muutmise ja vastuvõtmise eest.

               ARTIKKEL 15.14

               Kohaldamisest hoidumine

               Lepinguosalised tunnistavad konkurentsile rajatud turu olulisust õiguspäraste avaliku poliitika eesmärkide saavutamisel telekommunikatsiooniteenuste valdkonnas. Selleks võib lepinguosaline oma õigusaktides ette nähtud ulatuses keelduda eeskirja kohaldamisest telekommunikatsiooniteenuse suhtes, kui turuanalüüs näitab, et tõhus konkurents on saavutatud.

               ARTIKKEL 15.15

               Seos teiste peatükkidega

               Kui selle peatüki ja mõne muu käesoleva lepingu peatüki vahel esineb vastuolu, on ülimuslik käesolev peatükk.

               KUUETEISTKÜMNES PEATÜKK

               E-KAUBANDUS

               ARTIKKEL 16.1

               Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „tarne“ – arvutiprogramm, tekst, video, pilt, helisalvestis või mõni muu digitaalselt kodeeritud tarne ning

               „e-kaubandus“ – kaubandus, mis toimub ainuüksi telekommunikatsiooniseadmete kaudu või ühiselt nii telekommunikatsiooniseadmete kui ka muude info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete kaudu.

               ARTIKKEL 16.2

               Eesmärk ja kohaldamisala

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad, et e-kaubandus suurendab majanduskasvu ja kauplemisvõimalusi paljudes sektorites, ning kinnitavad WTO eeskirjade kohaldatavust e-kaubanduse suhtes. Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad omavahelise e-kaubanduse arengut, eelkõige tehes käesoleva peatüki sätete alusel koostööd e-kaubanduse valdkonnas tekkivates küsimustes.

               2.
                     Käesoleva peatükiga ei kehtestata lepinguosalistele kohustust lubada elektrooniliselt edastatud tarnet, välja arvatud juhul, kui see on kooskõlas lepinguosaliste mõne muu käesoleva lepingu sätte kohaste kohustustega.

               ARTIKKEL 16.3

               Elektrooniliste tarnete suhtes kohaldatavad tollimaksud

               1.
                     Lepinguosaline ei kehtesta elektrooniliselt edastatava tarne kohta tollimaksu, tasu või lõivu.

               2.
                     Suurema kindluse huvides ei takista lõige 1 lepinguosalist kehtestamast elektrooniliselt edastatavatele tarnetele riiklikku maksu või muud riiklikku lõivu, tingimusel et see maks või lõiv kehtestatakse viisil, mis on kooskõlas käesoleva lepinguga.

               ARTIKKEL 16.4

               Usaldus ja kindlustunne e-kaubanduse suhtes

               Lepinguosaline peaks vastu võtma või jätma kehtima õigusnormid või haldusmeetmed, et kaitsta e-kaubanduse kasutajate isikuandmeid, ning võtab seda tehes nõuetekohaselt arvesse rahvusvahelisi andmekaitsestandardeid, mille on kehtestanud asjakohased rahvusvahelised organisatsioonid, kuhu mõlemad lepinguosalised kuuluvad.

               ARTIKKEL 16.5

               Üldsätted

               Võttes arvesse e-kaubanduse potentsiaali sotsiaalse ja majandusliku arengu soodustamise vahendina, tunnistavad lepinguosalised, kui tähtis on:

               a)
                     nende riiklike õigusraamistike selgus, läbipaistvus ja prognoositavus e-kaubanduse võimalikult ulatuslikul arendamisel;

               b)
                     koostalitlusvõime, uuendusmeelsus ja konkurents e-kaubanduse lihtsustamisel ning

               c)
                     väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks e-kaubanduse kasutamise lihtsamaks muutmine.

               ARTIKKEL 16.6

               E-kaubanduse teemaline dialoog

               1.
                     Tunnistades e-kaubanduse üleilmset olemust, lepivad lepinguosalised kokku, et jätkavad e-kaubanduse vallas esile kerkivates küsimustes dialoogi, käsitledes muu hulgas järgmist:

               a)
                     üldsusele välja antud e-allkirjade sertifikaatide tunnustamine ning piiriüleste sertimisteenuste hõlbustamine;

               b)
                     vahendusteenuse osutajate vastutus teabe edastamise või salvestamise eest;

               c)
                     soovimatute elektrooniliste kommertsteadete käsitlemine ning

               d)
                     isikuandmete kaitse ning tarbijate ja ettevõtjate kaitsmine pettusel põhinevate ja eksitavate kaubandustavade eest e-kaubanduse valdkonnas.

               2.
                     Lõikes 1 nimetatud dialoog võib seisneda teabe vahetamises lepinguosaliste kõnealuseid küsimusi käsitlevate õigusnormide ja muude meetmete kohta ning selliste õigusnormide ja muude meetmete rakendamisel saadud kogemuste jagamises.

               3.
                     Tunnistades e-kaubanduse üleilmset olemust, kinnitavad lepinguosalised, et e-kaubanduse arengu edendamiseks on tähtis osaleda aktiivselt mitmepoolsetel foorumitel.

               ARTIKKEL 16.7

               Seos teiste peatükkidega

               Kui selle peatüki ja mõne muu käesoleva lepingu peatüki vahel esineb vastuolu, on ülimuslik kõnealune muu peatükk.

               SEITSMETEISTKÜMNES PEATÜKK

               KONKURENTSIPOLIITIKA

               ARTIKKEL 17.1

               Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „konkurentsivastane äritegevus“ – konkurentsivastased lepingud, konkurentide kooskõlastatud tavad või kokkulepped, turgu valitseva ettevõtja konkurentsivastased tavad ja olulise konkurentsivastase mõjuga ühinemised ning

               „üldist majandushuvi pakkuv teenus“ – teenus, mida Euroopa Liidus tavapärastes turutingimustes tegutseval ettevõtjal ei ole võimalik pakkuda rahuldavalt ning sellistel tingimustel, nagu hind, objektiivsed kvaliteediomadused, teenuse jätkuvus ja kättesaadavus, mis on kooskõlas avaliku huviga. Riik peab üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise tegema ülesandeks ühele või mitmele ettevõtjale avaliku teenuse osutamise kujul, määrates kindlaks asjaomaste ettevõtjate ja riigi kohustused.

               ARTIKKEL 17.2

               Konkurentsipoliitika

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad vaba ja moonutamata konkurentsi tähtsust oma kaubandussuhetes. Lepinguosalised tunnistavad, et konkurentsivastane äritegevus võib kahjustada turgude nõuetekohast toimimist ning vähendada kaubanduse liberaliseerimisest tulenevat kasu.

               2.
                     Lepinguosalised võtavad asjakohaseid meetmeid, et keelustada konkurentsivastane äritegevus, tunnistades, et sellised meetmed aitavad saavutada käesoleva lepingu eesmärke.

               3.
                     Lepinguosalised teevad koostööd küsimustes, mis on seotud konkurentsivastase äritegevuse keelustamisega vabakaubanduspiirkonnas, kooskõlas 17. juunil 1999 Bonnis sõlmitud Euroopa Ühenduste ja Kanada valitsuse vahelise lepinguga nende konkurentsiõiguse kohaldamise kohta.

               4.
                     Lõikes 2 nimetatud meetmed on kooskõlas läbipaistvuse, diskrimineerimisest hoidumise ja õiglase menetluse põhimõttega. Konkurentsiõiguse kohaldamisest tehtavad erandid peavad olema läbipaistvad. Üks lepinguosaline teeb teisele lepinguosalisele kättesaadavaks avaliku teabe selliste oma konkurentsiõiguse alusel ette nähtud erandite kohta.

               ARTIKKEL 17.3

               Konkurentsipoliitika kohaldamine ettevõtjate suhtes

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et artikli 17.2 lõikes 2 nimetatud meetmeid kohaldatakse lepinguosaliste suhtes tema õigusnormidega nõutavas ulatuses.

               2.
                     Suurema õiguskindluse huvides kehtib järgmine:

               a)
                     Kanadas on konkurentsiseadus (Competition Act, R.S.C. 1985, c. C-34) siduv ja seda kohaldatakse äriühingute suhtes, kes on Kanada või mõne Kanada provintsi õiguse alusel Tema Majesteedi esindajad, seoses äriühingu äritegevusega tegelikus või võimalikus konkurentsis teiste isikutega, sellises ulatuses, nagu seda kohaldataks juhul, kui äriühing ei oleks Tema Majesteedi esindaja. Selliste esindajate hulka võivad kuuluda riigiettevõtted, monopolid ning eri-, ainu- või eelisõiguse saanud ettevõtted ning

               b)
                     Euroopa Liidus kohaldatakse riigiettevõtete, monopolide ning ettevõtete suhtes, kellele on antud eri- või eelisõigused, Euroopa Liidu konkurentsieeskirju. Ettevõtete suhtes, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine või kes on kasumit taotlevad monopolid, kohaldatakse neid eeskirju siiski sel määral, kuivõrd selliste eeskirjade rakendamine ei takista õiguslikult ega tegelikult neile määratud konkreetsete ülesannete täitmist.

               ARTIKKEL 17.4

               Vaidluste lahendamine

               Käesoleva peatüki sätete suhtes ei kohaldata mitte ühtegi käesoleva lepingu kohast vaidluste lahendamise viisi.

               KAHEKSATEISTKÜMNES PEATÜKK

               RIIGIETTEVÕTTED, MONOPOLID JA
                  ERI- VÕI EELISÕIGUSE SAANUD ETTEVÕTTED

               ARTIKKEL 18.1

               Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „hõlmatud üksus“ –

               a)
                     monopol;

               b)
                     kauba või teenuse tarnija, kes on üks neist vähestest kaupade või teenuste tarnijatest, keda lepinguosaline on vormiliselt või tegelikult volitanud või kelle asutanud ning kelle seas lepinguosaline sisuliselt hoiab oma territooriumil ära konkurentsi;

               c)
                     üksus, kellele lepinguosaline on andnud vormiliselt või tegelikult kaupa tarnimise või teenuse pakkumise eri- või eesõiguse, mis mõjutab suurel määral mõne teise ettevõtte suutlikkust tarnida sama kaupa või osutada sama teenust samas geograafilises piirkonnas sisuliselt samaväärsetes tingimustes ning võimaldab üksusel pääseda tervikuna või osaliselt konkurentsisurvest või turupiirangutest
                  26
               , või

               d)
                     riigiettevõte;

               „määramine“ – monopoli kehtestamine või lubamine või selle laiendamine, et hõlmata veel mõni kaup või teenus;

               „ärikaalutlustest lähtuv“ – kooskõlas üldkasutatavate äritavadega, millest asjaomase valdkonna erakapitalil põhinev ettevõte lähtub ning

               „mittediskrimineeriv kohtlemine“ – käesolevas lepingus sätestatud võrdne kohtlemine või enamsoodustusrežiim olenevalt sellest, kumma tingimused on paremad.

               ARTIKKEL 18.2

               Kohaldamisala

               1.
                     Lepinguosalised kinnitavad oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 XVII artikli lõigetest 1–3, 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe XVII artikli tõlgendamise lepingust ning teenustekaubanduse üldlepingu VIII artikli lõigetest 1 ja 2, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse selle osaks.

               2.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldada lepinguosaliste hangete suhtes, mille eesmärk on osta kaupa või teenust valitsuse funktsioonide täitmiseks, mitte äriotstarbeliseks edasimüügiks või kasutamiseks äriotstarbeliseks müügiks ette nähtud kauba tarnimisel või teenuse osutamisel, olenemata sellest, kas kõnealune hange on „käesoleva lepinguga hõlmatud hange“ artikli 19.2 („Kohaldamisala“) tähenduses.

               3.
                     Artikleid 18.4 ja 18.5 ei kohaldata artiklis 8.2 („Kohaldamisala“) ja artiklis 9.2 („Kohaldamisala“) nimetatud valdkondade suhtes.

               4.
                     Artikleid 18.4 ja 18.5 ei kohaldata hõlmatud üksuse meetme suhtes, mille korral rakendataks asjaomase lepinguosalise I, II või III lisas esitatud loendis sätestatud võrdse kohtlemise või enamsoodustusrežiimi rakendamise kohustuse reservatsiooni, juhul kui see lepinguosaline oleks vastu võtnud või säilitanud sama meetme.

               ARTIKKEL 18.3

               Riigiettevõtted, monopolid ning eri- või eesõiguse saanud ettevõtted

               1.
                     Ilma et see piiraks lepinguosaliste käesoleva lepingu kohaseid õigusi ja kohustusi, ei takista käesolevas peatükis sätestatu kumbagi lepinguosalist asutamast või säilitamast riigiettevõtet või monopoli ega andmast mõnele ettevõttele eri- või eelisõigusi.

               2.
                     Lepinguosalised ei nõua hõlmatud üksuselt tegutsemist viisil, mis on vastuolus käesoleva lepinguga, ega soodusta sellist tegutsemist.

               ARTIKKEL 18.4

               Mittediskrimineeriv kohtlemine

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et hõlmatud üksus kohtleb tema territooriumil kauba või teenuste ostmisel või müümisel käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringut, teise lepinguosalise kaupa või teise lepinguosalise teenuseosutajat mittediskrimineerivalt.

               2.
                     Kui artikli 18.1 punktides b–d esitatud mõiste „hõlmatud üksus“ määratluses kirjeldatud üksus tegutseb kooskõlas artikli 18.5 lõikega 1, leitakse, et lepinguosaline, kelle territooriumil asjaomane hõlmatud üksus asub, on täitnud kõnealuse üksuse puhul lõikes 1 sätestatud kohustused.

               ARTIKKEL 18.5

               Ärikaalutlused

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et hõlmatud üksus lähtub tema territooriumil kaupade ostmisel ja müümisel, sealhulgas hinna, kvaliteedi, kättesaadavuse, turustatavuse, veo ning muude ostu- ja müügitingimuste puhul, nagu ka teenuste ostmisel ja pakkumisel, ärikaalutlustest, ka juhul, kui ta pakub selliseid kaupu või teenuseid teise lepinguosalise investorile või teise lepinguosalise investori investeeringu tulemusel.

               2.
                     Tingimusel, et käesoleva lepinguga hõlmatud üksuse tegevus on kooskõlas artikliga 18.4 ja seitsmeteistkümnenda peatükiga („Konkurentsipoliitika“), ei kohaldata lõikes 1 nimetatud kohustusi:

               a)
                     monopoli puhul selle eesmärgi täitmisel, mille jaoks monopol on loodud või mille jaoks on talle antud eri- või eelisõigused, näiteks avaliku teenuse osutamise kohustus või regionaalareng, või

               b)
                     riigiettevõtte puhul tema avalike ülesannete täitmisel.

               ÜHEKSATEISTKÜMNES PEATÜKK

               RIIGIHANKED

               ARTIKKEL 19.1

               Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „kommertskaubad või -teenused“ – kaubad või teenused, mida tavaliselt müüakse või pakutakse müügiks turul valitsusvälistele ostjatele ja mida sellised ostjad ostavad tavaliselt turult valitsemisega mitteseotud eesmärkidel;

               „ehitusteenus“ – teenus, mille eesmärk on mis tahes vahenditega ehitada hooneid ja tsiviilrajatisi ÜRO ühtse tooteklassifikaatori (CPC) 51. alajao tähenduses;

               „elektrooniline oksjon“ – elektrooniliste seadmete abil toimuv järkjärguline protsess, mille käigus tarnijad esitavad uue hinnapakkumise, hankemenetluse hindamiskriteeriumide kohase muu mõõdetava väärtuse või mõlemad, ning mille tulemusel tekib või muutub pakkumuste pingerida;

               „kirjalikult“ või „kirjalik“ – sõnade ja numbritega esitatud väljend, mida saab lugeda ja taasesitada ning hiljem edastada. Mõiste võib hõlmata elektrooniliselt edastatavat ja salvestatavat teavet;

               „piiratud pakkumismenetlus“ – hange, mille puhul hankeüksus võtab ühendust tema enda väljavalitud tarnija või tarnijatega;

               „meede“ – hankeüksuse seadus, eeskiri, kord, haldussuunis, tava või mis tahes meede, mis on seotud käesoleva lepinguga hõlmatud hankega;

               „korduvkasutatav loetelu“ – loetelu, mida hankeüksus kavatseb korduvalt kasutada ja mis sisaldab nende tarnijate andmeid, kelle hankeüksus on tunnistanud loetellu kandmise tingimustele vastavaks;

               „kavandatud hanke teade“ – hankeüksuse avaldatud teade, milles kutsutakse huvitatud tarnijaid esitama osalemistaotlust, pakkumust või mõlemat;

               „korvamismeetmed“ – tingimused või kohustused, mis edendavad kohalikku arengut või parandavad lepinguosalise maksebilanssi, näiteks kodumaise osaluse, tehnoloogia litsentsimise ning investeerimis-, vastuostu- jms toimingute ja nõuete abil;

               „avatud hange“ – hange, mille puhul võivad pakkumuse esitada kõik huvitatud tarnijad;

               „isik“ – artiklis 1.1 („Üldkohaldatavad mõisted“) määratletud isik;

               „hankeüksus“ – üksus, kelle suhtes käesoleva peatükiga seoses kohaldatakse lepinguosalise turule lubatud kaupade ja teenuste loetelu 19-1, 19-2 või 19-3 lisa;

               „kvalifitseeritud tarnija“ – tarnija, kelle hankeüksus on tunnistanud osalemistingimustele vastavaks;

               „valikpakkumismenetlus“ – hange, mille puhul hankeüksus kutsub pakkumusi esitama üksnes kvalifitseeritud tarnijad;

               „teenused“ – hõlmab ehitusteenuseid, kui ei ole sätestatud teisiti;

               „standard“ – dokument, mille on heaks kiitnud tunnustatud asutus ning millega nähakse üldiseks ja korduvaks kasutamiseks ette tooteid ja teenuseid ning nendega seotud protsesse ja tootmismeetodeid käsitlevad eeskirjad, suunised või omadused, mille järgimine ei ole kohustuslik. Standard võib sisaldada või käsitleda ka üksnes kauba, teenuse, tootmistehnoloogia või -meetodi terminoloogiat, sümboleid, pakendamis-, tähistamis- või märgistusnõudeid;

               „tarnija“ – isik või isikute rühm, kes pakub või saab pakkuda kaupu ja teenuseid, ning

               „tehniline kirjeldus“ – hanketingimus, milles on:

               a)
                     kehtestatud hangitavate kaupade või teenuste omadused, sealhulgas kvaliteedi, toime, ohutuse ja mõõtmete nõuded, või kaupade tootmise ja teenuste osutamise protsessid ja viisid, või

               b)
                     käsitletakse toote või teenuse suhtes kehtivat terminoloogiat, sümboleid, pakendamis-, tähistamis- või märgistusnõudeid.

               ARTIKKEL 19.2

               Kohaldamisala

               Käesoleva peatüki kohaldamine

               1.
                     Käesolevat peatükki kohaldatakse kõikide käesoleva lepinguga hõlmatud hankega seotud meetmete suhtes, sõltumata sellest, kas see hange korraldatakse tervenisti või osaliselt elektrooniliselt või mitte.

               2.
                     Käesolevas peatükis tähendab „käesoleva lepinguga hõlmatud hange“ valitsuse ülesannete täitmiseks teostatavat hanget:

               a)
                     mille puhul hangitakse kaupu, teenuseid või mõlemat:

               i)
                     nagu on kindlaks määratud käesoleva peatükiga seotud lepinguosaliste turule lubatud kaupade ja teenuste loetelu lisades, ning

               ii)
                     hanke eesmärk ei ole äriotstarbeline müük või edasimüük või kasutamine äriotstarbeliseks müügiks või edasimüügiks ette nähtud kaupade tootmisel või teenuste osutamisel;

               b)
                     mis toimub mis tahes lepingulisel alusel, sealhulgas ostmise, liisimine ja rentimise või üürimise teel koos väljaostuvõimalusega või ilma selleta;

               c)
                     mille maksumus, hinnatuna vastavalt lõigetele 6–8, on artikli 19.6 kohase teate avaldamise ajal võrdne käesoleva peatükiga seotud lepinguosalise turule lubatud kaupade ja teenuste loetelu lisades sätestatud piirmääraga või sellest suurem;

               d)
                     mille teostab hankeüksus ning

               e)
                     mida ei ole lõikes 3 või käesoleva peatükiga seotud lepinguosalise turule lubatud kaupade ja teenuste loetelu lisades sätestatud kohaldamisalast muul moel välja arvatud.

               3.
                     Kui käesoleva peatükiga seotud lepinguosalise turule lubatud kaupade ja teenuste loetelu lisades ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata käesolevat peatükki järgmise suhtes:

               a)
                     maa, olemasolevate hoonete ja muu kinnisvara või nendega seotud õiguste omandamine või rentimine;

               b)
                     lepinguosalise lepinguvälised kokkulepped või mis tahes vormis antav abi, sealhulgas koostöölepingud, toetused, laenud, paigutused omakapitali, tagatised ja maksusoodustused;

               c)
                     fiskaalasutuse teenuste ja depooteenuste, reguleeritud finantseerimisasutuste likvideerimis- ja juhtimisteenuste või riigivõla, sealhulgas laenude, riigi võlakirjade, vekslite ja muude väärtpaberite müügi, tagasiostu või levitamisega seotud teenuste hange või soetamine;

               d)
                     riiklikud töölepingud;

               e)
                     hanked, mis korraldatakse:

               i)
                     spetsiaalselt rahvusvahelise abi, sealhulgas arenguabi andmiseks;

               ii)
                     erimenetluse või -klausli alusel, mis on sätestatud sõjaväeüksuste paiknemist käsitlevas rahvusvahelises lepingus või mis on seotud mõne projekti ühise rakendamisega lepingule alla kirjutanud riikide poolt, või

               iii)
                     rahvusvahelise organisatsiooni erimenetluse või klausli alusel või mida rahastatakse rahvusvahelise toetuse, laenu või muu abiga, juhul kui kohaldatav menetlus või klausel ei ole käesoleva peatükiga kooskõlas.

               4.
                     Käesoleva peatüki kohane hange on iga Kanada ja Euroopa Liidu turule lubatud kaupade ja teenuste loeteludega hõlmatud hange, mille puhul lepinguosaliste kohustused on sätestatud järgmiselt:

               a)
                     19-1 lisa – keskvalitsusasutused, kelle hankeid käesolev peatükk hõlmab;

               b)
                     19-2 lisa – piirkondlikud valitsusasutused, kelle hankeid käesolev peatükk hõlmab;

               c)
                     19-3 lisa – kõik muud üksused, kelle hankeid käesolev peatükk hõlmab;

               d)
                     19-4 lisa – käesoleva peatükiga hõlmatud kaubad;

               e)
                     19-5 lisa – käesoleva peatükiga hõlmatud teenused peale ehitusteenuste;

               f)
                     19-6 lisa – käesoleva peatükiga hõlmatud ehitusteenused;

               g)
                     19-7 lisa – üldised märkused ning

               h)
                     19-8 lisa – käesoleva peatüki avaldamise viis.

               5.
                     Kui hankeüksus nõuab käesoleva lepinguga hõlmatud hankega seoses, et isik, keda ei ole nimetatud käesoleva peatükiga seotud lepinguosalise turule lubatud kaupade ja teenuste loetelu lisades, korraldaks hanke vastavalt konkreetsetele tingimustele, kohaldatakse selliste tingimuste suhtes artiklit 19.4 mutatis mutandis.

               Hindamine

               6.
                     Kui hankeüksus hindab hanke maksumust eesmärgiga teha kindlaks, kas tegemist on käesoleva lepinguga hõlmatud hankega, siis ta:

               a)
                     ei jaga hanget mitmeks hankeks ning ei vali ega kasuta selle maksumuse hindamiseks erilisi hindamismeetodeid selleks, et kõnealune hange või selle osa jääks käesoleva peatüki kohaldamisalast välja, ning

               b)
                     esitab hanke hinnangulise maksimaalse kogumaksumuse hanke kogu kestuse kohta, olenemata sellest, kas leping sõlmitakse ühe või enama tarnijaga, võttes arvesse kõiki tasustamise vorme, sealhulgas:

               i)
                     lisa-, teenus-, vahendustasusid ja intresse ning

               ii)
                     kui hankes on ette nähtud optsioonivõimalus, siis kõnealuste optsioonide kogumaksumust.

               7.
                     Kui hanke üksiknõude tulemusena sõlmitakse rohkem kui üks leping või sõlmitakse lepingud eraldi osade suhtes (edaspidi „korduvlepingud“), võetakse hinnangulise maksimaalse kogumaksumuse arvutamisel aluseks järgmine:

               a)
                     eelneva 12 kuu jooksul või hankeüksus eelneva eelarveaasta jooksul sõlmitud sama tüüpi kauba või teenuse korduvlepingute maksumus, mida on võimaluse korral korrigeeritud, et võtta arvesse prognoositud muutusi järgmise 12 kuu jooksul hangitavate kaupade ja teenuste koguses ja maksumuses, või

               b)
                     algse lepingu sõlmimisele järgneva 12 kuu jooksul või hankeüksuse eelarveaasta jooksul hangitava sama tüüpi kauba või teenuse korduvlepingute hinnanguline maksumus.

               8.
                     Kauba või teenuse hanke puhul liisimise, rentimise või üürimise teel või hangete puhul, mille koguhind ei ole kindlaks määratud, on hindamise alus järgmine:

               a)
                     tähtajalise lepingu puhul:

               i)
                     kui lepingu kestus on 12 kuud või vähem, siis hinnanguline maksimaalne maksumus kogu kestuse jooksul, või

               ii)
                     kui lepingu kestus ületab 12 kuud, siis hinnanguline maksimaalne kogumaksumus, sealhulgas mis tahes hinnanguline jääkmaksumus;

               b)
                     tähtajatute lepingute puhul hinnanguline kuumakse, mis on korrutatud 48ga, ning

               c)
                     kui ei ole kindel, kas leping sõlmitakse tähtajalise lepinguna, kohaldatakse alapunkti b.

               ARTIKKEL 19.3

               Julgeoleku- ja ülderandid

               1.
                     Ühtki käesoleva peatüki sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistab lepinguosalisel võtta meetmeid või jätta avalikustamata teave, kui ta peab seda vajalikuks, et kaitsta oma olulisi julgeolekuhuve:

               a)
                     relvade, laskemoona
                  27
                või sõjavarustuse hankimisel;

               b)
                     riigi julgeoleku seisukohast hädavajalike hangete puhul või

               c)
                     riigikaitse seisukohast.

               2.
                     Vastavalt nõudele, et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis põhjustab samasugustes tingimustes oleva lepinguosalise meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist või rahvusvahelise kaubanduse varjatud piiramist, ei tõlgendata ühtki käesoleva peatüki sätet selliselt, et see takistab lepinguosalist kehtestamast selliseid meetmeid ja tagamast nende täitmist, mis on:

               a)
                     vajalikud avaliku kõlbluse, korra ja turvalisuse kaitseks;

               b)
                     vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks;

               c)
                     vajalikud intellektuaalomandi kaitseks või

               d)
                     seotud puudega isikutega, heategevusinstitutsioonidega või vangide tööga seotud kaupade ja teenustega.

               ARTIKKEL 19.4

               Üldpõhimõtted

               Diskrimineerimiskeeld

               1.
                     Lepinguosaline, sealhulgas tema hankijad, kohtleb iga käesoleva lepinguga hõlmatud hankega seotud meetme puhul teise lepinguosalise kaupu ja teenuseid ning teise lepinguosalise tarnijaid, kes selliseid kaupu ja teenuseid pakuvad, kohe ja tingimusteta vähemalt sama soodsalt, kui asjaomane lepinguosaline, sealhulgas tema hankijad, kohtleb oma kaupu, teenuseid ja tarnijaid. Suurema kindluse huvides hõlmab selline kohtlemine:

               a)
                     Kanadas kaupade, teenuste ja tarnijate kohtlemist vähemalt sama soodsalt, kui provints või territoorium, sealhulgas selle hankijad, kohtleb provintsis või territooriumil asuvaid kaupu, teenuseid ja tarnijaid, ning

               b)
                     Euroopa Liidus kaupade, teenuste ja tarnijate kohtlemist vähemalt sama soodsalt, kui liikmesriik või liikmesriigi piirkond, sealhulgas selle hankijad, kohtleb selles liikmesriigis või piirkonnas asuvaid kaupu, teenuseid ja tarnijaid.

               2.
                     Käesoleva lepinguga hõlmatud hangetega seotud meetme puhul lepinguosalised, sealhulgas tema hankijad:

               a)
                     ei kohtle mõnda kohapealset tarnijat selle välismaise kuuluvuse või omandiõiguse määra põhjal vähem soodsalt kui teisi kohapealseid tarnijaid ega

               b)
                     diskrimineeri kohapealset tarnijat selle alusel, et kaubad või teenused, mida see tarnija konkreetse hanke jaoks pakub, pärinevad teiselt lepinguosaliselt.

               Elektrooniliste vahendite kasutamine

               3.
                     Kui käesoleva lepinguga hõlmatud hange korraldatakse elektrooniliselt, peab hankeüksus:

               a)
                     tagama, et hanke korraldamisel kasutatakse muu hulgas autentimiseks ja andmete krüptimiseks üldkättesaadavaid infotehnoloogiasüsteeme ja tarkvara, mis võimaldavad koostalitlust muude üldkättesaadavate infotehnoloogiasüsteemide ja tarkvaraga, ning

               b)
                     rakendama mehhanisme, millega tagatakse osalemistaotluste ja pakkumuste terviklus, sealhulgas fikseeritakse nende esitamise aeg, ning välistatakse neile loata juurdepääs.

               Hanke korraldamine

               4.
                     Hankeüksus korraldab käesoleva lepinguga hõlmatud hanke läbipaistvalt ja erapooletult ning:

               a)
                     kasutab kooskõlas käesoleva peatükiga selliseid meetodeid nagu avatud hange, valikpakkumismenetlus ja piiratud pakkumismenetlus;

               b)
                     väldib huvide konflikte ning

               c)
                     väldib korruptsiooni.

               Päritolureeglid

               5.
                     Käesoleva lepinguga hõlmatud hanke puhul ei kohalda lepinguosaline teise lepinguosalise territooriumilt imporditavate kaupade ega osutatavate teenuste suhtes muid päritolureegleid kui need, mida lepinguosaline kohaldab samal ajal tavapärase kaubanduse raames sama lepinguosalise territooriumilt samade kaupade impordi või samade teenuste osutamise suhtes.

               Korvamismeetmed

               6.
                     Käesoleva lepinguga hõlmatud hanke puhul ei taotle, arvesta, kehtesta ega jõusta lepinguosaline, sealhulgas tema hankijad, korvamismeetmeid.

               Meetmed, mis ei ole hangetele eriomased

               7.
                     Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata tolli- ega muude maksude suhtes, mis on kehtestatud impordile või seoses impordiga, selliste maksude kogumise meetodi suhtes, muude impordieeskirjade ja -formaalsuste suhtes ega muude teenustekaubandust mõjutavate meetmete suhtes kui käesoleva lepinguga hõlmatud hankeid reguleerivad meetmed.

               ARTIKKEL 19.5

               Teave hankesüsteemi kohta

               1.
                     Lepinguosaline:

               a)
                     avaldab viivitamata õigusnormid, kohtuotsused, üldkohaldatavad haldusotsused, õigusaktidest tulenevad standardsed lepinguklauslid, millele viidatakse hanketeadetes ja -dokumentides, samuti käesoleva lepinguga hõlmatud hanke menetluse, ning kõik tehtavad muudatused laia levikuga ja avalikkusele pidevalt kättesaadavas ametlikult määratud elektroonilises või pabermeedias, ning

               b)
                     selgitab neid taotluse korral teisele lepinguosalisele.

               2.
                     Lepinguosaline loetleb oma turule lubatud kaupade ja teenuste loetelu 19-8 lisas:

               a)
                     elektroonilised ja paberväljaanded, kus ta avaldab lõikes 1 kirjeldatud teabe;

               b)
                     elektroonilised ja paberväljaanded, kus ta avaldab käesoleva peatüki artiklis 19.6, artikli 19.8 lõikes 7 ja artikli 19.15 lõikes 2 nõutud teated, ning

               c)
                     veebisaidi aadressi (veebisaitide aadressid), kus ta avaldab:

               i)
                     oma hankestatistika vastavalt artikli 19.15 lõikele 5 või

               ii)
                     oma teated sõlmitud hankelepingute kohta vastavalt artikli 19.15 lõikele 6.

               3.
                     Lepinguosaline teavitab riigihankekomiteed viivitamata igast muudatustest 19-8 lisas esitatud teda käsitlevas teabes.

               ARTIKKEL 19.6

               Teated

               Kavandatud hanke teade

               1.
                     Hankeüksus avaldab iga käesoleva lepinguga hõlmatud hanke kohta kavandatud hanke teate, välja arvatud artiklis 19.12 kirjeldatud asjaoludel.

               Kõik kavandatud hanke teated peavad olema lõike 2 kohase ühtse juurdepääsupunkti kaudu elektroonilisel teel otse ja tasuta kättesaadavad. Teated võib avaldada ka ajakohases laia levikuga paberväljaandes ja need peavad jääma avalikkusele kättesaadavaks vähemalt teates märgitud aja lõpuni.

               Lepinguosaline loetleb asjakohased elektroonilised ja paberväljaanded 19-8 lisas.

               2.
                     Lepinguosaline võib kohaldada 19-2 ja 19-3 lisas nimetatud üksuste suhtes, kes ei ole valmis osalema lõikes 1 nimetatud ühtse juurdepääsupunkti kasutamises, alates käesoleva lepingu jõustumisest kuni viieaastast üleminekuperioodi. Kõnealused üksused esitavad sellisel üleminekuperioodil oma kavandatud hanke teated – juhul kui need on elektrooniliselt kättesaadavad – tasuta ligipääsetava internetiportaali linkide kaudu, mis on loetletud 19-8 lisas.

               3.
                     Kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti, sisaldab kavandatud hanke teade järgmist:

               a)
                     hankeüksuse nimi ja aadress ning muud andmed, mis on vajalikud temaga kontakteerumiseks ning kõikide vajalike hankedokumentide saamiseks, ning vajaduse korral nende hind ja maksetingimused;

               b)
                     hanke kirjeldus, sealhulgas hangitavate kaupade ja teenuste laad ja kogus või kui täpne kogus ei ole teada, siis eeldatav kogus;

               c)
                     korduvlepingute puhul võimaluse korral edaspidiste kavandatud hanke teadete avaldamise aeg;

               d)
                     mis tahes optsioonide kirjeldus;

               e)
                     kaupade tarnimise ja teenuste osutamise ajakava või lepingu kestus;

               f)
                     kasutatav hankemeetod ning teave selle kohta, kas tegemist on läbirääkimistega hanke või elektroonilise oksjoniga;

               g)
                     vajaduse korral hankes osalemise taotluste esitamise aadress ja tähtpäev;

               h)
                     pakkumuste esitamise aadress ja tähtpäev;

               i)
                     keel või keeled, milles võib esitada pakkumuse või osalemistaotluse, juhul kui need võib esitada muus keeles kui hankeüksuse lepinguosalise ametlik keel;

               j)
                     tarnijatele kehtestatud osalemistingimuste loetelu koos lühikirjeldustega, sealhulgas nõuded konkreetsetele dokumentidele ja tõenditele, mida tarnijad peavad osalemisega seoses esitama, kui neid nõudeid ei ole esitatud kõikidele huvitatud tarnijatele kavandatud hanke teatega samal ajal kättesaadavaks tehtud hankedokumentides;

               k)
                     tarnijate valiku kriteeriumid ja vajaduse korral hankes osalema lubatavate tarnijate arv, kui hankeüksus kavatseb vastavalt artiklile 19.8 kutsuda hankes osalema piiratud arvu kvalifitseeritud tarnijaid, ning

               l)
                     märge, et hange on hõlmatud käesoleva peatükiga.

               Kokkuvõtlik teade

               4.
                     Iga kavandatava hanke puhul avaldab hankeüksus koos kavandatud hanke teatega inglis- või prantsuskeelse vabalt kättesaadava kokkuvõtliku teate. Kokkuvõtlik teade sisaldab vähemalt järgmist teavet:

               a)
                     hanke sisu;

               b)
                     pakkumuse esitamise lõpptähtpäev või – vajaduse korral – hankes osalemise või korduskasutatavasse loetellu kandmise taotluse esitamise lõpptähtpäev ning

               c)
                     aadress, kust saab taotleda hankedokumente.

               Plaanitud hanke teadaanne

               5.
                     Hankijatel soovitatakse avaldada igal eelarveaastal 19-8 lisas loetletud elektroonilises ja võimaluse korral paberväljaandes võimalikult varakult teade hankeplaanide kohta (edaspidi „plaanitud hanke teadaanne“). Plaanitud hanke teadaanne avaldatakse ka 19-8 lisas loetletud ühtse juurdepääsupunkti veebisaidil kooskõlas lõikega 2. Selline teade peaks sisaldama hanke sisu ja eeldatavat kavandatud hanke teate avaldamise kuupäeva.

               6.
                     19-2 või 19-3 lisaga hõlmatud hankeüksus võib kasutada plaanitud hanke teadaannet kavandatud hanke teatena, tingimusel et plaanitud hanke teadaanne sisaldab lõikes 3 osutatud teavet ulatuses, mis on hankeüksusele kättesaadav, ja märget, et huvitatud tarnijad peaksid väljendama hankeüksusele oma huvi hanke vastu.

               ARTIKKEL 19.7

               Osalemistingimused

               1.
                     Hankeüksus esitab hankes osalemiseks ainult need tingimused, mis on olulised tagamaks, et tarnija vastab õiguslikult ja finantsiliselt hanke nõuetele ning on äriliselt ja tehniliselt suutlik asjaomast hankelepingut täitma.

               2.
                     Osalemistingimuste kindlaksmääramisel hankeüksus:

               a)
                     ei esita tingimust, et hankes osalemiseks peab tarnija olema eelnevalt sõlminud mõne lepinguosalise hankeüksusega ühe või mitu lepingut;

               b)
                     võib nõuda asjaomast varasemat kogemust, kui see on hanke nõuete seisukohast tähtis, ning

               c)
                     ei nõua, et hanke tingimus oleks asjaomane varasem kogemus lepinguosalise territooriumil.

               3.
                     Hinnates, kas tarnija vastab osalemistingimustele, hankeüksus:

               a)
                     hindab tarnija finantsilist, ärilist ja tehnilist suutlikkust vastavalt tema äritegevusele hankeüksuse lepinguosalise territooriumil ja väljaspool seda ning

               b)
                     lähtub hindamisel hankeüksuse poolt hanketeates või hankedokumentides eelnevalt sätestatud tingimustest.

               4.
                     Tõendusmaterjali olemasolu korral võib lepinguosaline, sealhulgas tema hankijad, jätta tarnija menetlusest kõrvale sellistel põhjustel nagu:

               a)
                     pankrot;

               b)
                     valeandmete esitamine;

               c)
                     olulised või püsivad puudused ühe või mitme varasema lepingu sisuliste nõuete või kohustuste täitmisel;

               d)
                     lõplik süüdimõistmine rasketes kuri- või väärtegudes;

               e)
                     eksimine ametialaste käitumisreeglite vastu või tegevus või tegevusetus, mis vähendab tarnija ärilist usaldusväärsust, või

               f)
                     maksude maksmata jätmine.

               ARTIKKEL 19.8

               Tarnijate kvalifitseerimine

               Registreerimissüsteemid ja kvalifikatsioonimenetlused

               1.
                     Lepinguosaline, sealhulgas tema hankeüksus, võib kasutada tarnijate registreerimise süsteemi, mille kaudu huvitatud tarnijad peavad registreeruma ja esitama teatavat teavet.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et:

               a)
                     tema hankeüksused teevad jõupingutusi kvalifikatsioonimenetluste erinevuste minimeerimiseks ning

               b)
                     kui tema hankeüksused kasutavad registreerimissüsteemi, teevad nad jõupingutusi registreerimissüsteemide erinevuste minimeerimiseks.

               3.
                     Lepinguosaline, sealhulgas tema hankeüksused, ei võta vastu ega kasuta registreerimissüsteemi või kvalifikatsioonimenetlust, mille eesmärk on tekitada või mille tõttu tekivad teise lepinguosalise tarnijatele asjatud takistused hankes osalemiseks.

               Valikpakkumismenetlus

               4.
                     Kui hankeüksus kavatseb kasutada valikpakkumismenetlust, tuleb tal:

               a)
                     esitada kavandatud hanke teates vähemalt käesoleva peatüki artikli 19.6 lõike 3 punktides a, b, f, g, j, k ja l nimetatud teave ning kutsuda tarnijaid üles esitama osalemistaotlusi ning

               b)
                     esitada pakkumuste esitamise tähtaja alguseks kvalifitseeritud tarnijatele, keda ta teavitab vastavalt artikli 19.10 lõike 3 punktile b, vähemalt artikli 19.6 lõike 3 punktides c, d, e, h ja i osutatud teave.

               5.
                     Hankeüksus lubab konkreetses hankes osaleda kõigil kvalifitseeritud tarnijatel, välja arvatud juhul, kui hankeüksus teatab kavandatud hanke teates, et hankes lubatakse osalema vaid piiratud arv tarnijaid, ning esitab tarnijate arvu piiramise kriteeriumid.

               6.
                     Kui hankedokumente ei tehta alates lõikes 4 osutatud teate avaldamise kuupäevast avalikult kättesaadavaks, tagab hankeüksus, et need tehakse kõikidele lõike 5 kohaselt väljavalitud kvalifitseeritud tarnijatele kättesaadavaks ühel ajal.

               Korduskasutatavad loetelud

               7.
                     Hankeüksus võib pidada korduskasutatavat tarnijate loetelu, tingimusel et teade, millega huvitatud isikuid kutsutakse taotlema enda loetellu kandmist:

               a)
                     avaldatakse igal aastal ning

               b)
                     on selle elektroonilise avaldamise korral pidevalt kättesaadav

               asjakohase meediakanali kaudu, mis on loetletud 19-8 lisas.

               8.
                     Lõikega 7 ette nähtud teade hõlmab järgmist:

               a)
                     nende kaupade ja teenuste või kauba- ja teenusekategooriate kirjeldus, mille puhul loetelu võidakse kasutada;

               b)
                     osalemistingimused, millele tarnijad peavad loetellu kandmiseks vastama, ning meetodid, mida hankeüksus kasutab tarnija tingimustele vastamise kontrollimiseks;

               c)
                     hankeüksuse nimi ja aadress ning muud andmed, mida on vaja temaga kontakteerumiseks ning kõigi vajalike loeteluga seotud dokumentide saamiseks;

               d)
                     loetelu kehtivusaeg ja selle kehtivuse pikendamise või lõpetamise viis või, kui kehtivusaega ei esitata, märge selle kohta, millisel viisil teatatakse loetelu kasutamise lõpetamisest, ning

               e)
                     märge, et loetelu võib kasutada käesoleva lepinguga hõlmatud hanke puhul.

               9.
                     Kui korduvkasutatav loetelu kehtib kuni kolm aastat, võib hankeüksus lõikest 7 olenemata avaldada lõikes 7 osutatud teate ainult üks kord, nimelt loetelu kehtivusaja algul, tingimusel et:

               a)
                     teates esitatakse loetelu kehtivusaeg ja teatatakse, et rohkem teateid ei avaldata, ning

               b)
                     teade avaldatakse elektrooniliselt ja see on kogu kehtivusaja jooksul pidevalt kättesaadav.

               10.
                     Hankeüksus lubab tarnijatel taotleda igal ajal enda kandmist korduskasutatavasse loetellu ja kannab kõik kvalifitseeritud tarnijad loetellu mõistlikult lühikese aja jooksul.

               11.
                     Kui tarnija, kes ei ole kantud korduskasutatavasse loetellu, esitab korduskasutataval loetelul põhineval hankel osalemise taotluse ja kõik nõutud dokumendid artikli 19.10 lõikes 2 sätestatud ajavahemiku jooksul, peab hankeüksus seda taotlust kaaluma. Hankeüksus ei jäta tarnijat hankemenetlusest kõrvale selle tõttu, et hankeüksusel ei ole piisavalt aega taotlust kaaluda, välja arvatud erijuhul, kui hankeüksus ei suuda hanke keerukuse tõttu lõpetada taotluse kaalumist pakkumuste esitamiseks lubatud ajavahemiku jooksul.

               19-2 ja 19-3 lisaga hõlmatud hankeüksused

               12.
                     19-2 või 19-3 lisaga hõlmatud hankeüksus võib kasutada teadet, milles tarnijaid kutsutakse üles taotlema korduskasutatavasse loetellu kandmist, kavandatud hanke teatena, kui:

               a)
                     see teade avaldatakse kooskõlas lõikega 7 ja see sisaldab lõikes 8 nõutud teavet ning kogu artikli 19.6 lõikes 3 nõutud teavet, mis on kättesaadav, ning märget, et asjaomane teade kujutab endast kavandatud hanke teadet või et edaspidi saavad korduskasutatava loetelu alla kuuluvate hangete teateid ainult korduskasutatavasse loetellu kuuluvad tarnijad, ning

               b)
                     hankeüksus esitab tarnijatele, kes on talle teatanud oma huvist konkreetse hanke vastu, kiiresti piisavalt teavet, mis võimaldab neil hinnata oma huvi hankes osaleda, sealhulgas kogu ülejäänud teabe, mida nõutakse artikli 19.6 lõikes 3, niivõrd kui see teave on kättesaadav.

               13.
                     19-2 või 19-3 lisaga hõlmatud hankeüksus võib võimaldada tarnijal, kes on vastavalt lõikele 10 taotlenud enda kandmist korduskasutatavasse loetellu, esitada asjaomase hanke raames pakkumuse, kui hankeüksusele jääb piisavalt aega, et kindlaks teha, kas tarnija vastab osalemistingimustele.

               Teave hankeüksuse otsuste kohta

               14.
                     Hankeüksus teatab hankes osalemise taotluse või korduskasutatavasse loetellu kandmise taotluse esitanud tarnijale viivitamata oma otsuse tema taotluse kohta.

               15.
                     Kui hankeüksus lükkab tarnija hankes osalemise või korduskasutatavasse loetellu kandmise taotluse tagasi, ei tunnista teda enam kvalifitseerunuks või kustutab ta korduskasutatavast loetelust, teatab ta sellest tarnijale viivitamata ja esitab tarnija taotlusel talle viivitamata oma otsuse kirjaliku põhjenduse.

               ARTIKKEL 19.9

               Tehnilised kirjeldused ja hankedokumendid

               Tehnilised kirjeldused

               1.
                     Hankeüksus ei koosta, ei võta vastu ega kohalda tehnilisi kirjeldusi ega nõua ühegi vastavushindamismenetluse kasutamist, millega luuakse või võidakse luua tarbetuid tõkkeid rahvusvahelisele kaubandusele.

               2.
                     Hangitavate kaupade ja teenuste tehnilisi kirjeldusi koostades peab hankeüksus võimaluse korral:

               a)
                     esitama tehnilises kirjelduses pigem tulemuslikkuse nõuded ja funktsionaalsed nõuded kui disaini või tunnuste kirjelduse ning

               b)
                     võtma tehnilise kirjelduse aluseks rahvusvahelised standardid, kui need on olemas, või riiklikud tehnilised normid, tunnustatud riiklikud standardid või ehituseeskirjad.

               3.
                     Kui tehnilistes kirjeldustes kasutatakse disaini või tunnuste kirjelduse näitajaid, peaks hankeüksus lisama võimaluse korral hankedokumentidesse näiteks sõnad „või samaväärne“ näitamaks, et ta võtab arvesse samaväärsete kaupade ja teenuste pakkumusi, kui need vastavad selgelt hanke tingimustele.

               4.
                     Hankeüksus ei koosta tehnilisi kirjeldusi, mis sisaldavad konkreetse kaubamärgi või kaubanime, patendi, autoriõiguse, disainilahenduse või tüübi, teatava päritolu, tootja või tarnijaga seotud nõudeid või viiteid, välja arvatud juhul, kui hankeeset ei ole võimalik muul viisil piisavalt täpselt või arusaadavalt kirjeldada, ja tingimusel et hankeüksus lisab hankedokumentidesse näiteks sõnad „või samaväärne“.

               5.
                     Hankeüksus ei või konkurentsi piiraval viisil küsida ega vastu võtta nõuandeid, mida võidakse kasutada teatava hanke tehnilise kirjelduse koostamisel või vastuvõtmisel, selliselt isikult, kellel võivad olla kõnealuse hankega seotud ärihuvid.

               6.
                     Suurema kindluse huvides võib lepinguosaline, sealhulgas tema hankeüksus, koostada, vastu võtta või kohaldada vastavalt käesolevale artiklile tehnilisi kirjeldusi loodusvarade kaitse edendamiseks või keskkonnakaitseks.

               Hankedokumendid

               7.
                     Hankeüksus esitab tarnijatele hankedokumendid, mis sisaldavad kogu vajalikku teavet, et tarnijad saaksid koostada ja esitada nõuetele vastava pakkumuse. Kui seda ei ole juba tehtud kavandatud hanke teates, esitatakse kõnealustes dokumentides täielik kirjeldus järgmisest:

               a)
                     hange, sealhulgas kaupade või teenuste laad ja kogus või kui täpne kogus ei ole teada, siis eeldatav kogus, ning täidetavad nõuded muu hulgas tehnilise kirjelduse, vastavushindamise, plaanide, jooniste ja juhendite kohta;

               b)
                     tarnijate osalemistingimused, sealhulgas nimekirja teabest ja dokumentidest, mis tarnija peab seoses osalemistingimustega esitama;

               c)
                     kõik hindamiskriteeriumid, mida hankija kohaldab lepingu sõlmimisel, ning kõnealuste kriteeriumide osakaal, kui hind ei ole ainus kriteerium;

               d)
                     kui hankeüksus korraldab hanke elektrooniliselt, siis mis tahes autentimis- ja andmete krüptimise nõuded või muud nõuded seoses teabe elektroonilise esitamisega;

               e)
                     kui hankeüksus korraldab elektroonilise oksjoni, siis oksjoni pidamise eeskirjad, sealhulgas teave selle kohta, milliseid pakkumuse koostisosi hinnatakse;

               f)
                     kui pakkumused avatakse avalikult, siis nende avamise kuupäev, kellaaeg ja koht ning vajaduse korral pakkumuste avamisele lubatud isikute nimekiri;

               g)
                     muud nõuded, sealhulgas maksetingimused ja pakkumuse esitamise viisile seatud piirangud, näiteks kas pakkumused tuleb esitada elektrooniliselt või paberkandjal, ning

               h)
                     kaupade kohaletoimetamise ja teenuse osutamise kuupäevad.

               8.
                     Hangitavate kaupade kohaletoimetamise või teenuste osutamise kuupäeva kehtestamisel võtab hankeüksus arvesse selliseid tegureid nagu hanke keerukus, allhangete eeldatav maht ning realistlik aeg kaupade tootmiseks, laost väljastamiseks ja tarnekohast transportimiseks või teenuste osutamiseks.

               9.
                     Kavandatud hanke teates või hankedokumentides sätestatud hindamiskriteeriumid võivad muu hulgas sisaldada hinda ja muid kulutegureid, kvaliteediandmeid, tehnilist väärtust, keskkonnanäitajaid ja tarnetingimusi.

               10.
                     Hankeüksus peab viivitamata:

               a)
                     tegema hankedokumendid kättesaadavaks, kandmaks hoolt selle eest, et huvitatud tarnijatel on piisavalt aega nõuetekohase pakkumuse esitamiseks;

               b)
                     esitama hankedokumendid taotluse korral igale huvitatud tarnijale ning

               c)
                     vastama huvitatud või hankes osaleva tarnija esitatud mõistlikele päringutele, tingimusel et küsitud teave ei anna kõnealusele tarnijale eelist teiste tarnijate ees.

               Muudatused

               11.
                     Kui hankeüksus muudab enne lepingu sõlmimist kavandatud hanke teates või osalevatele tarnijatele esitatud hankedokumentides sätestatud kriteeriume või nõudeid või kui ta muudab või avaldab uuesti hanketeate või hankedokumendid, edastab ta kirjalikult kõik sellised muudatused või muudetud või uuesti avaldatud teate või hankedokumendid

               a)
                     kõikidele teabe muutmise või uuesti avaldamise ajal hankes osalevatele tarnijatele, kui need tarnijad on hankeüksusele teada, kõikidel muudel juhtudel aga samal viisil, kui ta esitas algse teabe, ning

               b)
                     piisavalt varakult, et tarnijatel oleks aega oma pakkumusi vajaduse korral muuta ja need uuesti esitada.

               ARTIKKEL 19.10

               Tähtajad

               Üldsätted

               1.
                     Hankeüksus jätab oma mõistlikest vajadustest lähtudes tarnijatele piisavalt aega, et koostada ja esitada osalemistaotlused ja nõuetele vastavad pakkumused, võttes seejuures arvesse selliseid tegureid nagu:

               a)
                     hanke laad ja keerukus;

               b)
                     allhangete eeldatav maht ning

               c)
                     juhul kui ei kasutata elektroonilisi vahendeid, siis ka aeg, mis kulub pakkumuse edastamiseks kodu- ja välismaalt.

               Tähtajad ja nende võimalik pikendamine peavad olema kõikidele huvitatud või osalevatele tarnijatele ühesugused.

               Tähtajad

               2.
                     Valikpakkumismenetlust kasutav hankeüksus määrab osalemistaotluste esitamise tähtaja, mis üldjuhul ei ole lühem kui 25 päeva alates kavandatud hanke teate avaldamise kuupäevast. Kui hankeüksuse poolt nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel ei saa sellist tähtaega kasutada, võib seda lühendada kuni 10 päevani.

               3.
                     Välja arvatud lõigetes 4, 5, 7 ja 8 sätestatud juhtudel, kehtestab hankeüksus osalemistaotluste esitamiseks kuni 40 päevase tähtaja alates:

               a)
                     kavandatud hanke teate avaldamise kuupäevast avatud hanke puhul või

               b)
                     päevast, mil hankeüksus teatab tarnijatele, et nad kutsutakse esitama pakkumusi, olenemata sellest, kas kasutatakse korduskasutatavat loetelu või mitte, valikpakkumismenetluse kasutamise korral.

               4.
                     Hankeüksus võib lühendada lõike 3 kohast pakkumuste esitamise tähtaega vähemalt 10 päevani, kui:

               a)
                     hankeüksus on avaldanud plaanitud hanke teadaande, mida on kirjeldatud artikli 19.6 lõikes 5, vähemalt 40 päeva ja kuni 12 kuud enne kavandatud hanke teates avaldamist, kusjuures plaanitud hanke teadaandes on esitatud järgmine teave:

               i)
                     hanke kirjeldus;

               ii)
                     pakkumuse või osalemistaotluse esitamise ligikaudne tähtaeg;

               iii)
                     märge, et huvitatud tarnijad peaksid väljendama hankeüksusele oma huvi hanke vastu;

               iv)
                     aadress, kust saab hankedokumente, ning

               v)
                     kogu kättesaadav teave, mida nõutakse artikli 19.6 lõike 3 alusel kavandatud hanke teate puhul;

               b)
                     hankeüksus märgib korduvat laadi hangete puhul algses kavandatud hanke teates, et järgmistes teadetes sätestatakse pakkumuste esitamise tähtajad vastavalt käesolevale lõikele, või

               c)
                     lõike 3 kohast pakkumuste esitamise tähtaega ei saa hankeüksuse poolt nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel kasutada.

               5.
                     Hankeüksus võib lühendada lõike 3 kohast pakkumuste esitamise tähtaega viie päeva võrra igal järgmisel põhjusel:

               a)
                     kavandatud hanke teade avaldatakse elektrooniliselt;

               b)
                     kõik hankedokumendid tehakse alates kavandatud hanke teate avaldamise kuupäevast elektrooniliselt kättesaadavaks ning

               c)
                     hankija võimaldab teha pakkumusi elektrooniliselt.

               6.
                     Lõikest 5 lähtumise korral ja koostoimes lõikega 4 ei või lõike 3 kohane pakkumuste esitamise tähtaeg olla mingil juhul lühem kui 10 päeva alates kavandatud hanke teate avaldamisest.

               7.
                     Hankeüksus võib kommertskaupade või -teenuste või nende mõlema ostmise korral, olenemata muudest käesoleva artikli sätetest, lühendada lõike 3 kohast pakkumuste esitamise tähtaega vähemalt 13 päevani, kui ta avaldab elektrooniliselt ühel ja samal ajal nii kavandatud hanke teate kui ka hankedokumendid. Kui hankeüksus võimaldab lisaks teha kommertskaupade ja -teenuste pakkumusi elektrooniliselt, võib ta lühendada lõike 3 kohast tähtaega kuni 10 päevani.

               8.
                     Kui 19-2 või 19-3 lisaga hõlmatud hankeüksus on valinud kõik kvalifitseeritud tarnijad või osa neist, võib pakkumuste esitamise tähtaja kehtestada kokkuleppel valitud tarnijatega. Sellise kokkuleppe puudumise korral peab tähtaeg olema vähemalt 10 päeva.

               ARTIKKEL 19.11

               Läbirääkimine

               1.
                     Lepinguosaline võib sätestada, et tema hankeüksused peavad tarnijatega läbirääkimisi:

               a)
                     kui hankeüksus on artikli 19.6 lõike 3 alusel nõutavas kavandatud hanke teates osutanud kavatsusele pidada läbirääkimisi või

               b)
                     kui hindamisel ilmneb, et ükski pakkumus ei ole kavandatud hanke teates või hankedokumentides sätestatud hindamiskriteeriumide kohaselt selgelt kõige soodsam.

               2.
                     Hankeüksus:

               a)
                     tagab, et läbirääkimistel osalevate tarnijate kõrvalejätmine toimub kavandatud hanke teates või hankedokumentides sätestatud hindamiskriteeriumide kohaselt, ning

               b)
                     määrab pärast läbirääkimiste lõppu allesjäänud osalevatele tarnijatele ühise tähtpäeva uute või muudetud pakkumuste esitamiseks.

               ARTIKKEL 19.12

               Piiratud pakkumismenetlus

               1.
                     Tingimusel, et hankeüksus ei kasuta käesolevat sätet konkurentsi vältimiseks tarnijate vahel või viisil, millega diskrimineeritakse teise lepinguosalise tarnijaid või kaitstakse omamaiseid tarnijaid, võib ta kasutada piiratud pakkumismenetlust ja otsustada mitte kohaldada artikleid 19.6–19.8, artikli 19.9 lõikeid 7–11 ning artikleid 19.10, 19.11, 19.13 ja 19.14 järgmiste asjaolude korral:

               a)
                     kui:

               i)
                     ei ole esitatud ühtegi pakkumust või ükski tarnija ei ole esitanud osalemistaotlust;

               ii)
                     ei ole esitatud ühtegi hankedokumentide olulistele nõuetele vastavat pakkumust;

               iii)
                     ükski tarnija ei ole vastanud osalemistingimustele või

               iv)
                     esitatud pakkumuste puhul on ilmnenud konkurentide kokkumäng

               ning eeldusel, et hankedokumentides esitatud nõudeid ei ole oluliselt muudetud;

               b)
                     kui kaupu või teenuseid saab tarnida üksnes konkreetne tarnija ja puuduvad mõistlikud alternatiivsed või asenduskaubad või -teenused ühel järgmistest põhjustest:

               i)
                     kunstiteose hankimine,

               ii)
                     patentide, autoriõiguste ja muude ainuõiguste kaitsmine või

               iii)
                     konkurentsi puudumine tehnilistel põhjustel;

               c)
                     kui algne tarnija tarnib lisaks selliseid kaupu või teenuseid, mis ei olnud esialgse hanke ese, ning kui sellise tarnija vahetamine:

               i)
                     ei ole võimalik majanduslikel või tehnilistel põhjustel, mis tulenevad näiteks nõudest, et kaubad või teenused peavad olema omavahel vahetatavad või koostalitlusvõimelised olemasolevate seadmete, tarkvara, teenuste ja paigaldistega, mis on tarnitud või osutatud esialgse hanke raames, ning

               ii)
                     põhjustaks hankeüksusele suurt ebamugavust või märkimisväärseid lisakulusid;

               d)
                     kui see on hädavajalik siis, kui olukorra kiireloomulisuse tõttu, mis on tingitud sündmustest, mida hankeüksus ei võinud ette näha, ei ole avatud hanke või valikpakkumismenetluse korras olnud võimalik saada kaupu või teenuseid õigeks ajaks;

               e)
                     kui kaubad ostetakse kaubabörsilt;

               f)
                     kui hankeüksus hangib prototüüpi või esimest toodet või teenust, mis töötatakse välja tema tellimusel teatava teadusuuringu, katsetuse, uurimise või uusarenduse raames ja vastava lepingu alusel. Esimese toote või teenuse uusarendamine võib hõlmata piiratud ulatuses tootmist või teenuse osutamist, et võtta arvesse kohapealse katsetamise tulemusi ja tõestada, et kaup või teenus sobib masstootmiseks või -osutamiseks kooskõlas kvaliteedistandarditega, kuid ei hõlma masstootmist või -osutamist eesmärgiga saavutada kaubanduslik tasuvus või katta teadus- ja arendustööde kulud;

               g)
                     kui ostud tehakse üksnes lühikest aega kehtivatel eriti soodsatel tingimustel, mis tulenevad erakorralisest realiseerimisest, näiteks likvideerimisest või pankrotist, mitte aga tavaliste ostude korral tavapärastelt tarnijatelt, või

               h)
                     kui leping sõlmitakse ideekonkursi võitjaga, tingimusel et:

               i)
                     konkursi korraldus vastas käesoleva peatüki põhimõtetele, eelkõige seoses kavandatud hanke teate avaldamisega, ning

               ii)
                     konkursil osalejaid hindab sõltumatu komisjon eesmärgiga selgitada välja võitja, kellega sõlmitakse leping.

               2.
                     Hankeüksus koostab iga lõike 1 alusel sõlmitud lepingu kohta kirjaliku aruande. Aruanne sisaldab hankeüksuse nime, hangitud kaupade või teenuste maksumust ja laadi ning märkust lõikes 1 kirjeldatud asjaolude ja tingimuste kohta, mis õigustavad piiratud pakkumismenetluse kasutamist.

               ARTIKKEL 19.13

               Elektroonilised oksjonid

               Kui hankeüksus kavatseb käesoleva lepinguga hõlmatud hanke korraldada elektroonilise oksjonina, esitab ta igale osalejale enne elektroonilise oksjoni algust:

               a)
                     teabe automaatse hindamismeetodi kohta, mida kasutatakse pakkumuste pingerea koostamiseks ja muutmiseks oksjoni käigus, sealhulgas hankedokumentides sätestatud hindamiskriteeriumidele vastava matemaatilise valemi;

               b)
                     pakkumuse elementide esialgse hindamise tulemused, kui leping kavatsetakse sõlmida kõige soodsama pakkumuse tegijaga, ning

               c)
                     muu olulise teabe oksjoni korraldamise kohta.

               ARTIKKEL 19.14

               Pakkumuste läbivaatamine ja lepingute sõlmimine

               Pakkumuste läbivaatamine

               1.
                     Hankeüksus võtab pakkumused vastu, avab need ja vaatab need läbi menetluste kohaselt, millega tagatakse hankemenetluse õiglus ja erapooletus ning pakkumuste konfidentsiaalsus.

               2.
                     Hankeüksus ei karista ühtegi tarnijat selle eest, et sai tema pakkumuse kätte pärast pakkumuste esitamise tähtaega, kui hilinemine on tingitud üksnes hankeüksuse väärast tegevusest.

               3.
                     Kui hankeüksus pakub ühele tarnijale võimalust parandada pakkumuste avamise ja lepingu sõlmimise otsustamise vahelisel ajal tahtmatud vormivead, tuleb tal sama võimalust pakkuda kõikidele osalevatele tarnijatele.

               Lepingute sõlmimine

               4.
                     Et pakkumust saaks lepingu sõlmimise üle otsustamisel arvesse võtta, peab see olema tehtud kirjalikult, vastama avamise ajal teadetes ja hankedokumentides sätestatud olulistele nõuetele ja pärinema tarnijalt, kes vastab osalemistingimustele.

               5.
                     Välja arvatud juhul, kui hankeüksus jõuab järeldusele, et lepingu sõlmimine ei ole avalikes huvides, sõlmib ta lepingu tarnijaga, kes on hankeüksuse hinnangul suuteline täitma lepingutingimusi ja kes ainuüksi teadetes ja hankedokumentides sätestatud hindamiskriteeriumide kohaselt on esitanud:

               a)
                     soodsaima pakkumuse või

               b)
                     juhul, kui hind on ainus kriteerium, siis madalaima hinnaga pakkumuse.

               6.
                     Kui hankeüksusele esitatakse pakkumus, mille hind on teiste pakkumustega võrreldes tavatult madal, võib ta kontrollida, kas tarnija vastab osalemistingimustele ja on suuteline lepingutingimusi täitma.

               7.
                     Hankeüksus ei tee valikuid, ei tühista hanget ega muuda sõlmitud lepinguid viisil, mis ei ole kooskõlas käesolevast peatükist tulenevate kohustustega.

               ARTIKKEL 19.15

               Hanketeabe läbipaistvus

               Tarnijatele esitatav teave

               1.
                     Hankeüksus teatab osalevatele tarnijatele viivitamata sellest, kelle ta on kuulutanud hanke võitjaks, ja teeb seda tarnija taotluse korral kirjalikult. Kooskõlas artikli 19.6 lõigetega 2 ja 3 esitab hankeüksus hanke kaotanud tarnijale taotluse korral selgituse selle kohta, miks ei valitud tema pakkumust ja millised olid võitnud pakkumuse eelised.

               Teabe avaldamine sõlmitud lepingu kohta

               2.
                     Hankeüksus avaldab hiljemalt 72 päeva pärast iga käesoleva peatükiga hõlmatud lepingu sõlmimist teate 19-8 lisas loetletud asjakohases paber- või elektroonilises väljaandes. Kui teade avaldatakse üksnes elektroonilises väljaandes, peab teave jääma mõistlikuks ajaks vabalt kättesaadavaks. Teade sisaldab vähemalt järgmist teavet:

               a)
                     hangitud kaupade või teenuste kirjeldus;

               b)
                     hankeüksuse nimi ja aadress;

               c)
                     eduka tarnija nimi ja aadress;

               d)
                     eduka pakkumuse maksumus või lepingu sõlmimisel arvesse võetud kõrgeima ja madalaima hinnaga pakkumus;

               e)
                     lepingu sõlmimise kuupäev ning

               f)
                     kasutatud hankemeetod ja juhul, kui vastavalt artiklile 19.12 kasutati piiratud pakkumismenetlust, siis selle kasutamist õigustavate asjaolude kirjeldus.

               Dokumentide ja aruannete säilitamine ning elektrooniline jälgitavus

               3.
                     Hankeüksus säilitab vähemalt kolm aastat alates lepingu sõlmimisest:

               a)
                     dokumendid ja aruanded käesoleva lepinguga hõlmatud hankega seotud hankemenetluste ja sõlmitud lepingute kohta, sealhulgas artikli 19.12 alusel nõutavad aruanded, ning

               b)
                     andmed, millega tagatakse käesoleva lepinguga hõlmatud hanke elektroonilise korraldamise asjakohane jälgitavus.

               Statistiliste andmete kogumine ja esitamine

               4.
                     Lepinguosaline kogub ja esitab riigihankekomiteele statistilised andmed oma käesoleva peatükiga hõlmatud lepingute kohta. Igas aruandes käsitletakse ühte aastat, aruanne esitatakse kahe aasta jooksul pärast aruandlusperioodi lõppu ja see sisaldab järgmist:

               a)
                     19-1 lisas nimetatud hankeüksuste kohta:

               i)
                     kõigi selliste hankeüksuste käesoleva peatükiga hõlmatud lepingute arv ja kogumaksumus;

               ii)
                     iga sellise hankeüksuse sõlmitud käesoleva peatükiga hõlmatud lepingute arv ja kogumaksumus, esitatuna kauba- või teenusekategooriate kaupa vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud ühtsele klassifitseerimissüsteemile, ning

               iii)
                     iga sellise hankeüksuse poolt piiratud pakkumismenetluse raames sõlmitud käesoleva peatükiga hõlmatud lepingute arv ja kogumaksumus;

               b)
                     19-2 ja19-3 lisas nimetatud hankeüksuste puhul kõigi selliste hankeüksuste sõlmitud käesoleva peatükiga hõlmatud lepingute arv ja kogumaksumus, esitatuna lisade kaupa, ning

               c)
                     kui andmeid ei ole võimalik esitada, siis hinnangud punktides a ja b nõutud andmete kohta koos selgitusega hinnangute koostamisel kasutatud meetodi kohta.

               5.
                     Kui lepinguosaline avaldab oma statistika ametlikul veebisaidil viisil, mis on kooskõlas lõikega 4, võib ta riigihankekomisjonile andmete edastamise asemel esitada lingi veebisaidile koos juhistega, mida on vaja selliste andmete kättesaamiseks ja kasutamiseks.

               6.
                     Kui lepinguosaline nõuab, et lõike 2 kohased sõlmitud lepinguid käsitlevad teated tuleb avaldada elektrooniliselt, ja kui sellised teated on avalikkusele kättesaadavad ühe andmebaasi kaudu vormis, mis võimaldab käesoleva peatükiga hõlmatud lepinguid analüüsida, võib lepinguosaline riigihankekomiteele andmete edastamise asemel esitada lingi veebisaidile koos juhistega, mida on vaja selliste andmete kättesaamiseks ja kasutamiseks.

               ARTIKKEL 19.16

               Teabe avalikustamine

               Teabe esitamine lepinguosalistele

               1.
                     Teise lepinguosalise taotluse korral annab lepinguosaline viivitamata teavet, mis võimaldab kindlaks teha, kas hange korraldati õiglaselt, erapooletult ja käesoleva peatüki kohaselt, sealhulgas teabe võitnud pakkumuse näitajate ja suhteliste eeliste kohta. Kui kõnealuse teabe avalikustamine võib mõjutada tulevasi hankeid, avaldab teabe saanud lepinguosaline selle teistele tarnijatele alles pärast nõupidamist teabe esitanud lepinguosalisega ja tema nõusolekul.

               Teabe avalikustamata jätmine

               2.
                     Olenemata käesoleva peatüki muudest sätetest ei anna lepinguosaline ega tema hankeüksus konkreetsele tarnijale teavet, mis võib kahjustada tarnijatevahelist õiglast konkurentsi.

               3.
                     Ühtki käesoleva peatüki sätet ei tõlgendata selliselt, et lepinguosaline, sealhulgas tema hankeüksused, ametiasutused ja järelevalveasutused, peaks avalikustama konfidentsiaalset teavet, kui avalikustamine võib:

               a)
                     kahjustada õiguskorda;

               b)
                     kahjustada õiglast konkurentsi tarnijate vahel;

               c)
                     kahjustada konkreetsete isikute õigustatud ärihuve, sealhulgas nende intellektuaalomandi kaitset, või

               d)
                     oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega.

               ARTIKKEL 19.17

               Siseriiklik läbivaatamise kord

               1.
                     Lepinguosaline kehtestab õigeaegse, tõhusa, läbipaistva ja mittediskrimineeriva haldusliku või kohtuliku läbivaatamise korra, mille abil tarnija võib vaidlustada:

               a)
                     käesoleva peatüki sätete rikkumise või

               b)
                     juhul kui tarnijal ei ole lepinguosalise riiklike õigusaktide alusel õigust käesoleva peatüki sätete rikkumist otseselt vaidlustada, siis nende meetmete eiramise, mille lepinguosaline on võtnud käesoleva peatüki rakendamiseks,

               seoses käesoleva lepinguga hõlmatud hankega, mille suhtes tarnijal on või on olnud huvi. Vaidlustamise kord on kirjalik ja see tehakse üldiselt kättesaadavaks.

               2.
                     Kui tarnija esitab seoses käesoleva lepinguga hõlmatud hankega, mille vastu tal on või on olnud huvi, kaebuse lõikes 1 nimetatud rikkumise või eiramise kohta, kutsub hanget korraldava hankeüksuse lepinguosaline hankeüksust ja tarnijat üles leidma lahenduse omavaheliste konsultatsioonide teel. Hankeüksus vaatab sellised kaebused läbi erapooletult ja õigel ajal ning nii, et see ei mõjuta tarnija osalemist käimasolevates ega tulevastes hangetes ega tema õigust taotleda parandusmeetmete võtmist haldusliku või kohtuliku läbivaatamismenetluse kaudu.

               3.
                     Igale tarnijale võimaldatakse vaide ettevalmistamiseks ja esitamiseks piisav aeg kestusega vähemalt kümme päeva alates hetkest, mil tarnija sai või oleks pidanud saama teada vaide aluseks olevast asjaolust.

               4.
                     Selleks asutab või määrab lepinguosaline vähemalt ühe erapooletu haldus- või kohtuasutuse, mis on tema hankijatest sõltumatu ning mis võtab vastu ja vaatab läbi tarnijate vaided seoses käesoleva lepinguga hõlmatud hangetega.

               5.
                     Kui vaide vaatab esimesena läbi muu kui lõikes 4 osutatud asutus, tagab lepinguosaline, et tarnijal on võimalik algne otsus edasi kaevata erapooletule haldus- või kohtuasutusele, kes ei sõltu hankeüksusest, kelle hanget ta vaidlustab.

               6.
                     Lepinguosaline tagab, et kui läbivaatav organ ei ole kohus, on võimalik tema otsused kohtusse edasi kaevata või peavad kehtima menetlused, millega tagatakse, et:

               a)
                     hankeüksus vastab vaidele kirjalikult ja esitab läbivaatavale organile kõik asjakohased dokumendid;

               b)
                     menetlusosalistel (edaspidi „menetlusosalised“) on õigus ärakuulamisele, enne kui läbivaatav organ teeb vaidluses otsuse;

               c)
                     menetlusosalistel on õigus võtta endale esindaja ja saatja;

               d)
                     menetlusosalistel on õigus osaleda kõikides menetlustoimingutes;

               e)
                     menetlusosalistel on õigus taotleda avalikku menetlust ja kutsuda tunnistajaid ning

               f)
                     läbivaatav organ teeb otsused või esitab soovitused viivitamata ja kirjalikult ning põhjendab iga otsust või soovitust.

               7.
                     Lepinguosaline kehtestab või säilitab menetlused, mille kohaselt:

               a)
                     võetakse kiiresti ajutisi meetmeid, et tarnijal oleks võimalik hankes edasi osaleda. Sellised ajutised meetmed võivad põhjustada hankeprotsessi peatamise. Menetlusega võib ette näha, et selliste meetmete kohaldamise üle otsustamisel võib arvesse võtta meetmete ülekaalukalt ebasoodsaid tagajärgi asjakohastele huvidele, sealhulgas avalikele huvidele. Meetmete võtmata jätmist põhjendatakse kirjalikult ning

               b)
                     juhul, kui läbivaatav organ tuvastab lõikes 1 nimetatud rikkumise või eiramise, võetakse parandusmeetmeid või korvatakse tekkinud kahju, mida võib piirata pakkumuse ettevalmistus- või vaidlustamiskuludega või mõlemaga.

               8.
                     Hiljemalt kümme aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist alustavad lepinguosalised läbirääkimisi, et parandada veelgi õiguskaitsevahendite kvaliteeti, sealhulgas kehtestada võimalik kohustus võtta kasutusele või säilitada lepingueelsed õiguskaitsevahendid.

               ARTIKKEL 19.18

               Kohaldamisala muutmine ja korrigeerimine

               1.
                     Lepinguosaline võib muuta või korrigeerida oma käesoleva peatüki lisasid.

               Muudatused

               2.
                     Kui lepinguosaline muudab käesoleva peatüki lisa, peab ta:

               a)
                     esitama selle kohta kirjaliku teate teisele lepinguosalisele ning

               b)
                     esitama teates ettepaneku teha teise lepinguosalise jaoks sobivad kompenseerivad kohandused, mis võimaldaksid säilitada kohaldamisala tasemel, mis on võrreldav muutmiseelse tasemega.

               3.
                     Olenemata lõike 2 punktist b ei ole lepinguosalisel vaja pakkuda kompenseerivat kohandust, kui:

               a)
                     muudatuse mõju on väike või

               b)
                     muudatus on seotud üksusega, mille üle lepinguosaline on sisuliselt kaotanud kontrolli või mõju.

               4.
                     Kui teine lepinguosaline ei ole nõus, et:

               a)
                     lõike 2 punkti b alusel pakutav kohandus on piisav, et säilitada kohaldamisala vastastikku kokku lepitud ulatusega võrreldavas ulatuses;

               b)
                     muudatuse mõju on väike või

               c)
                     muudatus on seotud lõike 3 punkti b kohaselt üksusega, mille üle lepinguosaline on sisuliselt kaotanud kontrolli või mõju,

               peab ta esitama vastuväite 45 päeva jooksul alates lõike 2 punktis a osutatud teate saamisest või vastasel juhul loetakse, et ta on kohanduse või muudatusega nõus, sealhulgas käesoleva lepingu kahekümne üheksanda peatüki („Vaidluste lahendamine“) kohaldamisel.

               Korrigeerimine

               5.
                     Järgmisi lepinguosalise lisade tehtavaid muudatusi käsitatakse korrigeerimisena, tingimusel et need ei mõjuta käesoleva lepinguga ette nähtud vastastikku kokku lepitud kohaldamisala:

               a)
                     üksuse nime muutmine;

               b)
                     lisas loetletud kahe või enama üksuse ühinemine ning

               c)
                     lisas loetletud üksuse jagunemine kaheks või enamaks üksuseks, mis kõik lisatakse samas lisas loetletud üksustele.

               6.
                     Lepinguosaline teavitab pärast käesoleva lepingu jõustumist oma lisade kavandatud korrigeerimise korral teist lepinguosalist iga kahe aasta tagant kooskõlas WTO asutamislepingu 4. lisas sisalduvas riigihangete lepingus sätestatud teavitamistsükliga.

               7.
                     Lepinguosaline võib esitada teisele lepinguosalisele vastuväite kavandatud korrigeerimise kohta 45 päeva jooksul pärast kõnealust teavitamist. Vastuväite esitamise korral esitab lepinguosaline põhjendused selle kohta, miks kavandatud korrigeerimise puhul ei ole tema arvates tegemist käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud muudatusega, ning kirjeldab kavandatud korrigeerimise mõju käesoleva lepinguga ette nähtud vastastikku kokku lepitud kohaldamisalale. Kui 45 päeva jooksul pärast teavitamist ei ole kirjalikku vastuväidet esitatud, leitakse, et lepinguosaline on kavandatud korrigeerimisega nõus.

               ARTIKKEL 19.19

               Riigihankekomitee

               1.
                     Artikli 26.2 lõike 1 punkti e alusel loodud riigihankekomitee koosneb mõlema lepinguosalise esindajatest ja tuleb vajaduse korral kokku selleks, et anda lepinguosalistele võimalus pidada nõu käesoleva peatüki toimimisega või selle eesmärkide edendamisega seotud küsimuses ja täita muid ülesandeid, mille lepinguosalised võivad komiteele määrata.

               2.
                     Riigihankekomitee koguneb lepinguosalise taotluse korral selleks, et:

               a)
                     käsitleda riigihangetega seotud küsimusi, mille lepinguosaline on komiteele edastanud;

               b)
                     vahetada teavet lepinguosaliste riigihankevõimaluste kohta;

               c)
                     arutada muid käesoleva peatüki toimimisega seotud küsimusi ning

               d)
                     kaaluda koordineeritud tegevuse edendamist, et hõlbustada lepinguosaliste territooriumil tarnijate juurdepääsu hankevõimalustele. Selle tegevuse hulka võivad kuuluda teavitamisüritused, mille eesmärk on eelkõige parandada elektroonilist juurdepääsu lepinguosaliste hankekorda käsitlevale avalikkusele kättesaadavale teabele, ning algatused, millega hõlbustada juurdepääsu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks.

               3.
                     Lepinguosaline esitab kooskõlas artikliga 19.15 riigihankekomiteele igal aastal käesoleva lepinguga hõlmatud hangetega seotud statistilised andmed.

               KAHEKÜMNES PEATÜKK

               INTELLEKTUAALOMAND

               A JAGU

               Üldsätted

               ARTIKKEL 20.1

               Eesmärgid

               Käesoleva peatüki eesmärk on:

               a)
                     hõlbustada innovaatiliste ja loominguliste toodete tootmist ja turustamist ning teenuste osutamist lepinguosaliste vahel ning

               b)
                     saavutada ja tagada kohane ja tõhus intellektuaalomandi õiguskaitse.

               ARTIKKEL 20.2

               Kohustuste iseloom ja ulatus

               1.
                     Käesoleva peatüki sätted täiendavad lepinguosaliste vahel intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga kokku lepitud õigusi ja kohustusi.

               2.
                     Lepinguosaline võib vabalt valida sobivad meetodid käesoleva lepingu sätete rakendamiseks oma õigussüsteemis ja -praktikas.

               3.
                     Käesoleva lepinguga ei kehtestata ühtegi kohustust seoses vahendite jaotamisega intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise ja üldise õiguskorra tagamise vahel.

               ARTIKKEL 20.3

               Rahvatervise aspektid

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad 14. novembril 2001 WTO ministrite konverentsil vastu võetud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut ja tervisekaitset käsitleva Doha deklaratsiooni (edaspidi „Doha deklaratsioon“) tähtsust. Käesoleva lepingu kohaste õiguste ja kohustuste tõlgendamisel tagavad lepinguosalised kooskõla selle deklaratsiooniga.

               2.
                     Lepinguosalised aitavad kaasa Doha deklaratsiooni lõiget 6 käsitleva WTO peanõukogu 30. augusti 2003. aasta otsuse ning 6. detsembril 2005 Genfis vastu võetud protokolli (millega muudetakse intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut) rakendamisele ja järgivad neid.

               ARTIKKEL 20.4

               Ammendumine

               Käesolev peatükk ei mõjuta lepinguosaliste vabadust otsustada, kas ja millistel tingimustel kohaldatakse intellektuaalomandi õiguste ammendumist.

               ARTIKKEL 20.5

               Teabe avalikustamine

               Käesoleva peatükiga ei nõuta lepinguosaliselt niisuguse teabe avalikustamist, mis oleks vastuolus tema õigusnormidega või mis ei kuulu tema teabele juurdepääsu ja eraelu puutumatust käsitlevate õigusnormide kohaselt avalikustamisele.

               B JAGU

               Intellektuaalomandi õiguste standardid

               ARTIKKEL 20.6

               Mõisted

               Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „ravim“ – toode, mis sisaldab keemilist toimeainet, bioloogilist toimeainet, vaktsiini või radiofarmatseutilist preparaati, ja mida toodetakse, müüakse või esitatakse kasutamiseks

               a)
                     haiguse, häire või haigusliku seisundi või selle sümptomite meditsiiniliseks diagnoosimiseks, ravimiseks või leevendamiseks ja ennetamiseks või

               b)
                     füsioloogiliste funktsioonide taastamiseks, korrigeerimiseks või modifitseerimiseks.

               A alajagu

               Autoriõigus ja seotud õigused

               ARTIKKEL 20.7

               Antav kaitse

               1.
                     Lepinguosalised täidavad järgmisi rahvusvahelisi lepinguid:

               a)
                     24. juulil 1971 Pariisis koostatud Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsiooni artiklid 2–20;

               b)
                     20. detsembril 1996 Genfis sõlmitud WIPO autoriõiguse lepingu artiklid 1–14;

               c)
                     20. detsembril 1996 Genfis sõlmitud WIPO esituste ja fonogrammide lepingu artiklid 1–23 ning

               d)
                     26. oktoobril 1961 Roomas koostatud teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvahelise konventsiooni artiklid 1–22.

               2.
                     Lõikes 1 nimetatud lepingutega lubatud ulatuses ei piira käesolev peatükk lepinguosaliste õigust piirata intellektuaalomandi kaitset, mis on seotud selliste esitustega, mida ta käsitab fonogrammina talletatud esitusteks.

               ARTIKKEL 20.8

               Ringhääling ja edastamine üldsusele

               1.
                     Lepinguosaline näeb esitajatele ette ainuõiguse lubada või keelata oma esituste ülekandmine ringhäälingus kaablita vahendite abil ja nende edastamine üldsusele, kui esitus ise ei ole ülekantav esitus ja kui see ei ole tehtud salvestuse põhjal.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et kasutaja tasub ühekordse õiglase tasu, kui kommertseesmärkidel avaldatud fonogrammi või sellise fonogrammi reproduktsiooni kasutatakse ülekandmiseks kaablita vahendite abil või muul moel üldsusele edastamiseks, ning peab tagama ka, et kõnealune tasu jagatakse asjaomaste esitajate ja fonogrammi tootjate vahel. Esitajate ja fonogrammitootjate vahelise lepingu puudumise korral võib lepinguosaline sätestada tingimused, mille kohaselt see tasu nende vahel jagatakse.

               ARTIKKEL 20.9

               Tehniliste meetmete kaitse

               1.
                     Käesoleva artikli kohaldamisel tähendavad tehnilised meetmed mis tahes tehnoloogiat, seadet või komponenti, mille eesmärk tavapärase toimimise puhul on takistada või piirata toiminguid seoses teoste, esituste ja fonogrammidega, mille kasutamiseks ei ole autorid, esitajad või fonogrammitootjad luba andnud, vastavalt lepinguosalise õiguses sätestatule. Ilma et see piiraks lepinguosalise õiguses sätestatud autoriõiguse või kaasnevate õiguste ulatust, peetakse tehnoloogilisi meetmeid tõhusaks, kui autorid, esitajad või fonogrammitootjad kontrollivad kaitstud teoste, esituste või fonogrammide kasutamist asjaomase juurdepääsu kontrolli või kaitsevahendi abil, nagu krüpteerimine või skrambleerimine või kopeerimise kontrollmehhanism, mis täidab kaitse-eesmärki.

               2.
                     Lepinguosaline näeb ette küllaldase õiguskaitse ja mõjusad õiguskaitsevahendid sellistest tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise vastu, mida autorid, esitajad või fonogrammitootjad kasutavad oma õiguste teostamisega seoses ja mis piiravad nende teoste, esituste või fonogrammidega seotud selliseid toiminguid, mida asjaomased autorid, esitajad või fonogrammitootjad või õigusaktid ei luba.

               3.
                     Lõikes 2 nimetatud piisava õiguskaitse ja mõjusate õiguskaitsevahendite tagamiseks pakub lepinguosaline kaitset vähemalt järgmise vastu:

               a)
                     oma õigusaktides sätestatud ulatuses:

               i)
                     kui rikkuja hoiab mõjusatest tehnilistest meetmetest ebaseaduslikult kõrvale, kusjuures ta on või peab põhjendatult olema oma rikkumisest teadlik, ning

               ii)
                     kui avalikult turustatakse seadet või toodet, sh arvutiprogrammi, või teenust, mille abil on võimalik kõrvale hoida mõjusatest tehnilistest meetmetest, ning

               b)
                     kui toodetud, imporditud või turustatud seade või toode, sh arvutiprogramm, või osutatud teenus:,

               i)
                     on loodud või toodetud peamiselt eesmärgiga hoida kõrvale mõjusatest tehnilistest meetmetest või

               ii)
                     on ilma muu märkimisväärse kaubandusliku otstarbeta peale tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise.

               4.
                     Lõike 3 kohaselt tähendab väljend „õigusaktides sätestatud ulatuses“, et lepinguosaline võib rakendada punkti a alapunkte i ja ii paindlikult.

               5.
                     Lõigete 2 ja 3 rakendamisel ei ole lepinguosaline kohustatud nõudma, et tarbijaelektroonika, telekommunikatsiooniseadmete või arvutitoote osade ja komponentide disainilahendus või disainilahendus ja valimine vastaks mis tahes konkreetsele tehnilisele meetmele, kuni toode ei ole muul viisil vastuolus selle lepinguosalise meetmetega nende lõigete rakendamiseks. Selle sätte eesmärk on rõhutada, et käesolev leping ei nõua lepinguosaliselt oma õiguses koostalitlusvõime kohustuslikuks muutmist: info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ettevõtetel ei ole kohustust projekteerida teatud tehnilistele meetmetele vastavaid seadmeid, tooteid, komponente või teenuseid.

               6.
                     Lõike 2 kohase küllaldase õiguskaitse ja mõjusate õiguskaitsevahendite tagamise korral võib lepinguosaline vastu võtta ja säilitada lõigete 2 ja 3 sätete rakendusmeetmete asjakohaseid piiranguid või erandeid. Lõigetes 2 ja 3 sätestatud kohustused ei piira lepinguosalise õiguse kohaseid autoriõiguse või kaasnevate õiguste rikkumisega seotud õigusi, piiranguid, erandeid või ja kaitsemehhanisme.

               ARTIKKEL 20.10

               Õiguste teostamist käsitleva teabe kaitsmine

               1.
                     Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „õiguste teostamist käsitlev teave“ järgmist:

               a)
                     teave, mille alusel tehakse kindlaks teos, esitus või fonogramm, teose autor, teose esitaja või fonogrammitootja või teose, esituse või fonogrammiga seotud mis tahes õiguste omaja;

               b)
                     teave teose, esituse või fonogrammi kasutamise tingimuste kohta või

               c)
                     mis tahes numbrid või koodid, mis esindavad punktides a ja b kirjeldatud teavet,

               kui mis tahes sellest teabest on lisatud teose, esituse või fonogrammi koopiale või ilmneb seoses teose, esituse või fonogrammi üldsusele edastamise või kättesaadavaks tegemisega.

               2.
                     Õiguste teostamist käsitleva elektroonilise teabe kaitsmiseks näevad lepinguosalised ette piisava õiguskaitse ja tõhusad õiguskaitsevahendid iga isiku vastu, kes teadlikult ja ilma loata paneb toime mis tahes järgmise teo või kelle puhul võib seoses tsiviilõiguslike kaitsevahenditega põhjendatult eeldada, et ta on teadlik, et tegu põhjustab, võimaldab, hõlbustab või varjab autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste rikkumist:

               a)
                     õiguste teostamist käsitleva elektroonilise teabe kõrvaldamine või muutmine või

               b)
                     teoste, esituste või fonogrammide koopiate levitamine, import levitamise eesmärgil, ülekandmine ringhäälingus, edastamine või üldsusele kättesaadavaks tegemine, teades, et õiguste teostamist käsitlev elektrooniline teave on kõrvaldatud või et seda on ilma loata muudetud.

               3.
                     Lõike 2 kohaselt küllaldase õiguskaitse ja mõjusate õiguskaitsevahendite tagamise korral võib lepinguosaline vastu võtta ja säilitada lõike 2 sätete rakendusmeetmete asjakohaseid piiranguid või erandeid. Lõikes 2 sätestatud kohustused ei piira lepinguosalise õiguse kohaseid autoriõiguse või kaasnevate õiguste rikkumisega seotud õigusi, piiranguid, erandeid ja kaitsemehhanisme.

               ARTIKKEL 20.11

               Vahendusteenuste osutajate vastutus

               1.
                     Kooskõlas teiste käesoleva artikli lõigetega kehtestab lepinguosaline oma õigusaktides piirangud või erandid seoses teenuseosutajate vastutusega, kui nad tegutsevad vahendajatena, autoriõiguste ja sellega kaasnevate õiguste rikkumiste korral, mis toimuvad sidevõrkudes või nende kaudu, seoses nende teenuste osutamise või kasutamisega.

               2.
                     Lõikes 1 nimetatud piirangud või erandid:

               a)
                     hõlmavad vähemalt järgmisi funktsioone:

               i)
                     teabemajutus veebimajutusteenuste kasutaja taotlusel;

               ii)
                     vahemällu salvestamine automaatprotsessi kaudu, kui teenuse osutaja:

               A)
                     ei muuda seda teavet muudel kui tehnilistel põhjustel;

               B)
                     tagab, et kõik teabe vahemällu salvestamisega seotud nõuded, mis on kindlaks määratud üldtunnustatud viisil, mida tööstusharu ettevõtted laialdaselt tunnustavad ja kasutavad, on täidetud, ning

               C)
                     ei takista kasutamast seaduslikku tehnoloogiat, mida tööstusharu ettevõtted laialdaselt tunnustavad ja kasutavad, et saada andmeid teabe kasutamise kohta, ning

               iii)
                     pelk edastamine, mis koosneb vahendite pakkumisest kasutaja antud teabe edastamiseks või sidevõrgule juurdepääsu vahendite pakkumisest, ning

               b)
                     võib hõlmata ka muid funktsioone, sealhulgas teabe otsinguvahendi pakkumine, automaatne koopiate tegemine autoriõigustega kaitstud materjalist ning nende edastamine.

               3.
                     Käesolevas artiklis nimetatud piirangute või erandite kõlblikkus ei pruugi olla sõltuvuses teenuseosutaja järelevalvest oma teenuste üle või rikkumisele osutavate faktide tulemuslikust otsimisest.

               4.
                     Lepinguosaline võib oma siseriiklikus õiguses ette näha tingimused teenuseosutajatele käesolevas artiklis sätestatud piirangutele või eranditele kvalifitseerumiseks. Ilma et see piiraks eespool sätestatut, võib lepinguosaline kehtestada asjakohased menetlused väidetavast rikkumisest tõhusaks teatamiseks ja tõhusa vastuteate esitamiseks nende jaoks, kelle materjal on vea või valesti tuvastamise tõttu eemaldatud või keelatud.

               5.
                     Käesolev artikkel ei piira lepinguosalise õiguses sisalduvate muude kaitsemeetmete, piirangute ja erandite kättesaadavust autoriõiguse või kaasnevate õiguste rikkumise korral. Käesolev artikkel ei mõjuta kohtu või haldusasutuse võimalust nõuda kooskõlas lepinguosalise õigussüsteemiga teenuseosutajalt rikkumise lõpetamist või ennetamist.

               ARTIKKEL 20.12

               Videokaameraga salvestamine

               Lepinguosaline võib ette näha kriminaalmenetlused ja karistused, mida kohaldatakse kooskõlas tema õigusnormidega isiku vastu, kes ilma teatrijuhi või kinematograafiateose autoriõiguse omaja loata teeb koopia sellest teosest või selle osast teose linastusel üldsusele avatud kinofilmide näitamise rajatises.

               B alajagu

               Kaubamärgid

               ARTIKKEL 20.13

               Rahvusvahelised lepingud

               Lepinguosaline teeb kõik mõistlikud jõupingutused, et järgida 27. märtsil 2006 Singapuris sõlmitud kaubamärgiõiguse Singapuri lepingu artikleid 1–22 ja ühineda 27. juunil 1989 Madridis vastu võetud märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokolliga.

               ARTIKKEL 20.14

               Registreerimismenetlus

               Lepinguosaline näeb ette kaubamärkide registreerimise süsteemi, milles kaubamärgi registreerimisest keeldumise põhjused esitatakse kirjalikult taotlejale, kellel on võimalus keeldumine vaidlustada ja kaevata lõplik keeldumine kohtusse. Lepinguosaline näeb ette võimaluse esitada vastulaused kas kaubamärgi registreerimise taotluste vastu või registreeritud kaubamärkide vastu. Lepinguosaline koostab kaubamärgi registreerimise taotluste ja registreeritud kaubamärkide üldsusele kättesaadava elektroonilise andmebaasi.

               ARTIKKEL 20.15

               Erandid kaubamärgiga antavatest õigustest

               Piiratud erandina kaubamärgiga kaasnevatest õigustest lubab lepinguosaline kirjeldavate terminite, sealhulgas geograafiliste tähiste mõistlikku kasutamist. Mõistliku kasutamise kindlaksmääramisel arvestatakse kaubamärgi omaniku ja kolmandate isikute seaduslikke huve. Lepinguosaline võib ette näha muid piiratud erandeid, tingimusel et selliste erandite korral arvestatakse kaubamärgi omaniku ja kolmandate isikute seaduslikke huve.

               C alajagu

               Geograafilised tähised

               ARTIKKEL 20.16

               Mõisted

               Käesolevas alajaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „geograafiline tähis“ – tähis, mis osutab, et põllumajandustoode või toiduaine on pärit lepinguosalise territooriumilt või selle territooriumi teatud piirkonnast või paikkonnast, kui toote konkreetne omadus, maine või mõni muu omadus on olulisel määral seostatav selle geograafilise päritoluga, ning

               „tootekategooria“ –20-C lisas loetletud tootekategooria.

               ARTIKKEL 20.17

               Kohaldamisala

               Käesolevat alajagu kohaldatakse geograafiliste tähiste suhtes, mis näitavad 20-C lisas loetletud tootekategooriatesse kuuluvate toodete päritolu.

               ARTIKKEL 20.18

               Loetletud geograafilised tähised

               Käesoleva alajao kohaldamisel:

               a)
                     on 20-A lisa A osas loetletud tähiste puhul tegemist geograafiliste tähistega, mis näitavad, et toode on pärit Euroopa Liidu territooriumilt või selle territooriumi piirkonnast või paikkonnast, ning

               b)
                     20-A lisa B osas loetletud tähiste puhul on tegemist geograafiliste tähistega, mis näitavad, et toode on pärit Kanada territooriumilt või selle territooriumi piirkonnast või paikkonnast.

               ARTIKKEL 20.19

               20-A lisas loetletud geograafiliste tähiste kaitse

               1.
                     Pärast tutvumist teise lepinguosalise geograafiliste tähistega kaitseb lepinguosaline neid vastavalt käesolevas alajaos sätestatud kaitsetasemele.

               2.
                     Lepinguosaline näeb ette õiguslikud abinõud, mis võimaldavad huvitatud isikutel takistada:

               a)
                     teise lepinguosalise 20-A lisas loetletud geograafiliste tähiste kasutamist toote puhul, mis kuulub 20-A lisas selle geograafilise tähise jaoks sätestatud tootekategooriasse ja mis:

               i)
                     ei pärine 20-A lisas selle geograafilise tähise jaoks sätestatud päritolukohast või

               ii)
                     pärineb 20-A lisas selle geograafilise tähise jaoks sätestatud päritolukohast, kuid seda ei toodetud või valmistatud kooskõlas teise lepinguosalise õigusnormidega, mida kohaldataks juhul, kui toode oleks ette nähtud tarbimiseks teise lepinguosalise territooriumil;

               b)
                     iga sellise abinõu kasutamist kauba tähistamisel või tutvustamisel, mis näitab või lubab oletada, et kõnealune kaup pärineb muult geograafiliselt alalt kui sealt, kust ta tegelikult pärit on, eksitades üldsust kauba geograafilise päritolu suhtes, ning

               c)
                     igasugust muud kasutamist, mis kujutab endast kõlvatut konkurentsi 14. juulil 1967 Stockholmis vastu võetud tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (1967) artikli 10a tähenduses.

               3.
                     Lõike 2 punktis a nimetatud kaitse antakse ka siis, kui on märgitud kauba tegelik geograafiline päritolu või geograafilist tähist kasutatakse tõlkes või nimetusele lisatakse sellised väljendid nagu „liik“, „tüüp“, „stiil“, „imitatsioon“, „meetod“ või muud sarnased väljendid.

               4.
                     Lepinguosaline tagab haldusmeetmetega õiguskaitse lepinguosalise õigusnormidega sätestatud ulatuses, et keelata isikul toiduaine tootmine, ettevalmistamine, pakendamine, märgistamine, müük või importimine või reklaamimine viisil, mis on väär, petlik või eksitav või võib luua väära mulje selle päritolu kohta.

               5.
                     Kooskõlas lõikega 4 näeb lepinguosaline ette haldusmeetmed seoses toodete märgistamist käsitlevate kaebustega, sealhulgas seoses nende esitamisega viisil, mis on väär, petlik või eksitav või võib luua väära mulje selle päritolu kohta.

               6.
                     Niisuguse kaubamärgi registreerimisest, mis sisaldab teise lepinguosalise 20-A lisas loetletud geograafilist tähist või koosneb sellest, keeldutakse või see tunnistatakse ex officio kehtetuks, kui seda lubavad lepinguosalise õigusaktid, või kui seda taotleb huvitatud isik seoses tootega, mis kuulub 20-A lisas selle geograafilise tähise jaoks sätestatud tootekategooriasse ja mis ei pärine 20-A lisas selle geograafilise tähise jaoks sätestatud päritolukohast.

               7.
                     Vastavalt käesolevale alajaole ei ole kohustust kaitsta geograafilisi tähiseid, mida ei kaitsta või mille kaitse on lõpetatud nende päritolukohas või mille kasutamisest seal kohas on loobutud. Kui 20-A lisas loetletud geograafilise tähise kaitse on selle päritolukohas lõpetatud või selle kasutamisest on seal loobutud, teavitab vastav lepinguosaline teist lepinguosalist ja taotleb tühistamist.

               ARTIKKEL 20.20

               Homonüümsed geograafilised tähised

               1.
                     Kui lepinguosaliste samasse tootekategooriasse kuuluvate toodete geograafilised tähised on homonüümsed, määratleb lepinguosaline otstarbekohased tingimused, mille alusel homonüümseid nimetusi üksteisest eristatakse, arvestades vajadust tagada asjaomaste tootjate õiglane kohtlemine ning pidades silmas, et tarbijaid ei eksitataks.

               2.
                     Kui lepinguosaline teeb kolmanda riigiga peetavate läbirääkimiste kontekstis ettepaneku kaitsta geograafilist tähist, mis märgib toote pärinemist kolmandast riigist, tuleb juhul, kui see tähis on homonüümne teise lepinguosalise 20-A lisas loetletud geograafilise tähisega ja kui toode kuulub teise lepinguosalise homonüümse geograafilise tähise jaoks 20-A lisas sätestatud tootekategooriasse, teist lepinguosalist teavitada ja anda võimalus esitada oma märkused, enne kui geograafiline tähis saab kaitse.

               ARTIKKEL 20.21

               Erandid

               1.
                     Olenemata artikli 20.19 lõikest 2 ja artikli 20.19 lõikest 3 ei pea Kanada ette nägema õiguslikke abinõusid, mis võimaldavad huvitatud isikutel takistada kasutamast termineid, mis on loetletud 20-A lisa A osas ja mis on märgistatud ühe tärniga,
                  28
                kui sellistele terminitele on lisatud sellised väljendid nagu „liik“, „tüüp“, „stiil“, „imitatsioon“ ja muud sarnased väljendid ning need esinevad koos asjaomase toote geograafilise tähise loetava ja nähtava märgistusega.

               2.
                     Olenemata artikli 20.19 lõikest 2 ja artikli 20.19 lõikest 3 ei takista 20-A lisa A osas loetletud ja ühe tärniga
                  29
                märgistatud geograafiliste tähiste kaitse ühegi niisuguse tähise kasutamist Kanada territooriumil mis tahes isikute poolt, sealhulgas nende õigusjärglased ja pärijad, kes kasutasid neid tähiseid kaubanduslikul eesmärgil seoses klassi „juust“ toodetega enne 18. oktoobrit 2013.

               3.
                     Olenemata artikli 20.19 lõikest 2 ja artikli 20.19 lõikest 3 ei takista 20-A lisa A osas loetletud ja kahe tärniga märgistatud geograafiliste tähiste kaitse ühegi niisuguse tähise kasutamist mis tahes isikute poolt, sealhulgas nende õigusjärglased ja pärijad, kes kasutasid seda tähist kaubanduslikul eesmärgil seoses klassi „värske, külmutatud ja töödeldud liha“ toodetega vähemalt viis aastat enne 18. oktoobrit 2013. Kõigi teiste isikute, sealhulgas nende õigusjärglaste ja pärijate suhtes, kes kasutasid neid tähiseid kaubanduslikul eesmärgil seoses klassi „värske, külmutatud ja töödeldud liha“ toodetega vähem kui viis aastat enne 18. oktoobrit 2013, kohaldatakse alates käesoleva artikli jõustumisest viie aasta pikkust üleminekuaega, mille jooksul eespool nimetatud tähise kasutamist ei takistata.

               4.
                     Olenemata artikli 20.19 lõikest 2 ja artikli 20.19 lõikest 3 ei takista 20-A lisa A osas loetletud ja kolme tärniga märgistatud geograafiliste tähiste kaitse ühegi niisuguse tähise kasutamist mis tahes isikute poolt, sealhulgas nende õigusjärglased ja pärijad, kes kasutasid neid tähiseid kaubanduslikul eesmärgil seoses vastavalt klasside „kuivsoolatud liha“ ja „juustud“ toodetega vähemalt kümme aastat enne 18. oktoobrit 2013. Kõigi teiste isikute, sealhulgas nende õigusjärglaste ja pärijate suhtes, kes kasutasid neid tähiseid kaubanduslikul eesmärgil seoses vastavalt klasside „kuivsoolatud liha“ ja „juustud“ toodetega vähem kui kümme aastat enne 18. oktoobrit 2013, kohaldatakse alates käesoleva artikli jõustumisest viie aasta pikkust üleminekuaega, mille jooksul eespool nimetatud tähise kasutamist ei takistata.

               5.
                     Kui kaubamärki taotleti või see registreeriti heauskselt või kui õigused kaubamärgile omandati heauskse kasutamise kaudu lepinguosalise territooriumil enne lõikes 6 sätestatud kohaldatavat kuupäeva, et piira käesoleva alajao rakendamiseks kõnealuse lepinguosalise territooriumil vastu võetud meetmed registreeritud kaubamärgi või kaubamärgi kasutamise õiguse kõlblikkust või kehtivust põhjusel, et kaubamärk on identne või sarnane geograafilise tähisega.

               6.
                     Lõike 5 kohaldamisel on kohaldatav kuupäev:

               a)
                     käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval 20-A lisas loetletud geograafiliste tähistega seoses käesoleva alajao jõustumise kuupäev või

               b)
                     pärast käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeva 20-A lisasse kantud geograafiliste tähistega seoses artikli 20.22 kohaselt kuupäev, millal geograafiline tähis lisatakse.

               7.
                     Kui geograafilise tähise tõlge on identne tavalises keelepruugis kasutatava terminiga või sisaldab seda, näiteks toote üldnimetus lepinguosalise territooriumil, või kui geograafiline tähis ei ole identne, kuid sisaldab sellist terminit, ei piira käesoleva alajao sätted ühegi isiku õigust kasutada seda terminit seoses kõnealuse tootega selle lepinguosalise territooriumil.

               8.
                     Miski ei takista kasutamast lepinguosalise territooriumil seoses mis tahes tootega taimesordi või loomatõu tavapärast nime, mis on olemas selle lepinguosalise territooriumil käesoleva alajao jõustumise kuupäeval.

               9.
                     Lepinguosaline võib näha ette, et kõik käesoleva alajao põhjal esitatavad nõuded kaubamärgi kasutamise või registreerimise kohta tuleb esitada kas viie aasta jooksul pärast seda, kui kaitstud tähise kahjustav kasutamine on saanud üldiselt teatavaks selle lepinguosalise territooriumil või pärast kaubamärgi registreerimise kuupäeva selle lepinguosalise territooriumil, kui see kuupäev eelneb kahjustava kasutamise teatavaks saamise kuupäevale selle lepinguosalise territooriumil, ja tingimusel, et kaubamärk on selleks kuupäevaks avaldatud ja geograafilist tähist ei ole kasutatud ega registreeritud petmise eesmärgil.

               10.
                     Käesoleva alajao sätted ei piira ühegi isiku õigust kasutada kaubanduses tema enda või tema ärilise eelkäija nime, välja arvatud juhul, kui niisugust nime kasutatakse viisil, mis eksitab avalikkust.

               11.
                     a)
                     Käesoleva alajao sätted ei piira ühegi isiku õigust kasutada või registreerida Kanadas kaubamärki, mis sisaldab 20-B lisa A osas loetletud termineid või koosneb nendest terminitest, ning

               b)
                     punkti a ei kohaldata 20-B lisa A osas loetletud terminite suhtes seoses mis tahes kasutamisega, mis eksitaks avalikkust kauba geograafilise päritolu suhtes.

               12.
                     20-B lisa A osas loetletud terminite Kanadas kasutamise suhtes käesoleva alajao sätteid ei kohaldata.

               13.
                     Lõigetes 2–4 nimetatud klassidesse jagamine ei hõlma geograafilise tähise enda kasutamisõiguse üleandmist.

               ARTIKKEL 20.22

               20-A lisa muudatused

               1.
                     Artikli 26.1 („Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee“) alusel loodud laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee, kes tegutseb laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu geograafiliste tähiste komitee konsensuse ja soovituse alusel, võib otsustada muuta 20-A lisa geograafiliste tähiste lisamisega või selliste geograafiliste tähiste eemaldamisega, mille kaitse on lõpetatud või mille kasutamisest nende päritolukohas on loobutud.

               2.
                     Põhimõtteliselt ei lisata geograafilist tähist 20-A lisa A osasse, kui see on nimi, mis käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval on kantud Euroopa Liidu asjaomasesse registrisse staatusega „registreeritud“ seoses Euroopa Liidu liikmesriigiga.

               3.
                     Geograafilist tähist, mis näitab konkreetse lepinguosalise territooriumilt pärineva toote päritolu, ei kanta 20-A lisasse:

               a)
                     kui see on identne kaubamärgiga, mis on registreeritud teise lepinguosalise territooriumil seoses samade või sarnaste toodetega, või kaubamärgiga, mille õigused on omandatud teise lepinguosalise territooriumil heauskselt ja samade või sarnaste toodete kohta on esitatud taotlus;

               b)
                     kui see on identne teise lepinguosalise territooriumil olemasoleva taimesordi või loomatõu tavapärase nimega või

               c)
                     kui see on identne tavalises keelepruugis kasutatava terminiga, näiteks sellise toote üldnimetus teise lepinguosalise territooriumil.

               ARTIKKEL 20.23

               Muu kaitse

               Käesoleva alajao sätted ei piira õigust taotleda geograafilise tähise tunnustamist ja kaitset lepinguosalise asjaomaste õigusnormide kohaselt.

               D alajagu

               Disainilahendused

               ARTIKKEL 20.24

               Rahvusvahelised lepingud

               Lepinguosaline teeb mõistlikke jõupingutusi, et ühineda 2. juulil 1999 Genfis sõlmitud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga.

               ARTIKKEL 20.25

               Seos autoriõigusega

               Disainilahenduse õiguse sisu võib olla kaitstud autoriõigust käsitlevate õigusaktidega, kui sellise kaitse tingimused on täidetud. Sellise kaitse ulatuse ja andmise tingimused, sealhulgas nõutav algupärasuse tase, määrab asjaomane lepinguosaline.

               E alajagu

               Patendid

               ARTIKKEL 20.26

               Rahvusvahelised lepingud

               Lepinguosaline teeb mõistlikke jõupingutusi, et järgida 1. juunil 2000 Genfis sõlmitud patendiõiguse lepingu artikleid 1–14 ja artiklit 22.

               ARTIKKEL 20.27

               Sui generis kaitse ravimitele

               1.
                     Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „aluspatent“ – patent, mis kaitseb toodet, toote valmistusprotsessi või toote kasutamist ja mille sellise patendi omanik, mida võib käsitleda aluspatendina, esitab kui aluspatendi sui generis kaitse andmiseks, ning

               „toode“ – ravimi toimeaine või toimeainete kombinatsioon.

               2.
                     Lepinguosaline näeb patendiomaniku või tema õigusjärglase taotlusel ette sui generis kaitse perioodi seoses tootega, mis on kaitstud kehtiva aluspatendiga, tingimusel et täidetud on järgmised tingimused:

               a)
                     on antud luba viia toode kõnealuse lepinguosalise turule ravimina (käesolevas artiklis „müügiluba“);

               b)
                     toote suhtes ei ole veel kohaldatud sui generis kaitse perioodi ning

               c)
                     punktis a nimetatud müügiluba on esimene luba toote ravimina selle lepinguosalise turule laskmiseks.

               3.
                     Lepinguosaline võib:

               a)
                     kehtestada sui generis kaitse perioodi ainult siis, kui müügiloa esimene taotlus esitatakse kõnealuse lepinguosalise kehtestatud mõistliku tähtaja jooksul ning

               b)
                     määrata vähemalt 60 päeva pikkuse tähtaja alates kuupäevast, mil anti esimene müügiluba sui generis kaitse perioodi taotluse esitamiseks. Kui esimene müügiluba antakse enne patendi andmist, näeb lepinguosaline ette vähemalt 60 päeva pikkuse perioodi alates patendi andmisest, mille jooksul võib esitada käesoleva artikli kohase kaitse perioodi taotluse.

               4.
                     Kui toode on kaitstud ühe aluspatendiga, hakkab sui generis kaitse periood kehtima aluspatendi seaduses ette nähtud tähtaja lõppemisel.

               Kui toode on kaitstud rohkem kui ühe patendiga, mis võib olla aluspatent, näeb lepinguosaline ette ainult ühe sui generis kaitse perioodi, mis hakkab kehtima aluspatendi seaduses ette nähtud tähtaja lõppemisel,

               a)
                     kui kõik patendid, mis võivad olla aluspatendid, kuuluvad ühele ja samale isikule, sui generis kaitse perioodi taotleva isiku valikul, ning

               b)
                     kui patendid, mis võivad olla aluspatendid, ei kuulu ühele ja samale isikule, ja kui sellest tulenevad sui generis kaitse perioodi vastukäivad taotlused, patendiomanike kokkuleppel.

               5.
                     Lepinguosaline sätestab, et sui generis kaitse periood võrdub ajavahemikuga, mis lõpeb aluspatendi taotluse esitamise kuupäeva ja esimese müügiloa kuupäeva vahelisel ajal, mida lühendatakse viie aasta võrra.

               6.
                     Olenemata lõikest 5 ja piiramata sui generis kaitse perioodi võimalikku pikendamist lepinguosalise poolt stiimuli või soodustusena uuringu tegemiseks teatud rahvastikurühmades, nagu lapsed, ei tohi sui generis kaitse periood olla pikem kui kaks kuni viis aastat, mille määrab lepinguosaline.

               7.
                     Lepinguosaline võib sätestada, et sui generis kaitse periood lõpeb siis:

               a)
                     kui sui generis kaitse saaja loobub sellest või

               b)
                     kui ettenähtud haldustasud ei ole makstud.

               Lepinguosaline võib lühendada sui generis kaitse perioodi proportsionaalselt kõigi põhjendamatute viivitustega, mis tulenevad taotleja tegevusetusest pärast müügiloa taotlemist, kui aluspatendi omanik on müügiloa taotleja või sellega seotud üksus.

               8.
                     Aluspatendiga antud kaitse piires laiendatakse sui generis kaitset ainult müügiloaga hõlmatud ravimile ja selle toote mis tahes kasutamiseks ravimina, millele on antud luba enne sui generis kaitse lõppemist. Kooskõlas eelmise lausega annab sui generis kaitse samad õigused nagu patent ning sellele kehtivad samad piirangud ja kohustused.

               9.
                     Olenemata lõigetest 1–8 võib lepinguosaline piirata ka kaitse ulatust, sätestades erandid toodete valmistamisele, kasutamisele, müügiks pakkumisele, müügile või impordile ekspordi eesmärgil kaitse kehtivusaja jooksul.

               10.
                     Lepinguosaline võib tühistada sui generis kaitse aluspatendi kehtetusega seotud põhjustel, sealhulgas siis, kui see patent on kaotanud kehtivuse enne seaduses ette nähtud tähtaja lõppemist või aluspatent tühistatakse või piiratakse seda sel määral, et toode, millele kaitse anti, ei ole enam aluspatendi nõudlusega kaitstud, või müügiloa või vastava turu jaoks antud müügiloa tühistamisega seotud põhjustel või kui kaitse anti vastuolus lõike 2 sätetega.

               ARTIKKEL 20.28

               Ravimite patendiga sidumise mehhanismid

               Kui lepinguosaline tugineb patendiga sidumise mehhanismidele, mille kohaselt müügilubade andmine (või vastavusteated või vms) geneerilistele ravimitele on seotud olemasoleva patendikaitsega, peab ta tagama, et kõigile menetlusosalistele on tagatud samaväärne ja tõhus edasikaebamise õigus.

               F alajagu

               Andmekaitse

               ARTIKKEL 20.29

               Ravimitega seotud avalikustamata andmete kaitse

               1.
                     Kui lepinguosaline nõuab uusi keemilisi ühendeid
                  30
                sisaldavate ravimite müügiloa (edaspidi käesolevas artiklis „luba“) andmise tingimusena avalikustamata uuringuandmete või muude selliste andmete esitamist, mis on vajalikud otsustamaks, kas nende toodete kasutamine on ohutu ja tõhus, peab lepinguosaline niisuguseid andmeid avalikustamise eest kaitsma, kui nende andmete koostamine nõuab märkimisväärseid pingutusi, välja arvatud juhul, kui avalikustamine on vajalik üldsuse kaitseks või kui võetakse meetmeid, et tagada andmete kaitse ebaausa kommertskasutuse eest.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et lõike 1 kohaste andmete puhul, mis esitatakse lepinguosalisele pärast käesoleva lepingu jõustumist:

               a)
                     ükski muu isik peale isiku, kes andmed esitas, ei või ilma tema loata kasutada neid andmeid loataotlust toetavate andmetena vähemalt kuueaastase ajavahemiku jooksul alates kuupäevast, mil lepinguosaline andis loa isikule, kes esitas andmed loa saamiseks, ning

               b)
                     lepinguosaline ei anna luba ühelegi isikule, kes kasutab niisuguseid andmeid, vähemalt kaheksa aasta pikkuse ajavahemiku jooksul alates kuupäevast, mil lepinguosaline andis loa isikule, kes esitas andmed loa saamiseks, välja arvatud juhul, kui andmed esitanud isik seda lubab.

               Kooskõlas käesoleva lõikega ei ole kummalgi lepinguosalisel piiranguid selliste toodete puhul lühendatud loataotlusmenetluste rakendamiseks bioekvivalentsuse ja biosaadavuse uuringute alusel.

               ARTIKKEL 20.30

               Taimekaitsevahenditega seotud andmete kaitse

               1.
                     Lepinguosaline määrab enne taimekaitsevahendi turule laskmise lubamist (edaspidi käesolevas artiklis „luba“) kindlaks ohutus- ja tõhususnõuded.

               2.
                     Lepinguosaline näeb ette piiratud ajavahemiku jooksul andmekaitse esimest korda loa saamiseks esitatud katse- või uuringuandmetele. Lepinguosaline sätestab, et selle ajavahemiku jooksul ei kasutata katse- või uuringuandmeid ühegi teise sellise isiku kasuks, kelle eesmärk on saada luba, välja arvatud juhul, kui esitatakse tõendid esimese loa omaniku selge nõusoleku kohta.

               3.
                     Katse- või uuringuaruanne peaks olema vajalik loa saamiseks või loa muutmiseks, et lubada kasutamist mõnel teisel põllukultuuril.

               4.
                     Kummagi lepinguosalise andmekaitse periood on vähemalt kümme aastat alates esimese loa väljastamise kuupäevast selle lepinguosalise territooriumil seoses katse- või uuringuaruandega, mis toetab uuele toimeainele loa andmist, ja andmetega, mis toetavad toimeainet sisaldava lõpptoote samaaegset registreerimist. Kaitse kestust võib pikendada eesmärgiga toetada väheohtlikele taimekaitsevahenditele ja väikesemahulisele kasutamisele loa andmist.

               5.
                     Lepinguosaline võib kehtestada ka loa muutmist või uuendamist toetava katse- või uuringuaruande andmekaitse nõuded või rahalise hüvitamise nõuded.

               6.
                     Lepinguosaline kehtestab eeskirjad, et vältida dubleerivaid katseid selgroogsete loomadega. Kõiki taotlejaid, kes kavatsevad teha katseid ja uuringuid selgroogsete loomadega, tuleks julgustada võtma vajalikke meetmeid, et kontrollida, kas selliseid katseid või uuringuid ei ole juba tehtud või alustatud.

               7.
                     Lepinguosaline peaks julgustama iga uut taotlejat ja iga uut asjaomaste müügilubade hoidjat tegema kõiki jõupingutusi selgroogsetega seotud katsete ja uuringute jagamise tagamiseks. Katse- ja uuringuaruannete jagamisega seotud kulud tuleb kindlaks määrata õiglasel, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. Taotleja on kohustatud jagama ainult sellise teabega seotud kulusid, mille ta peab esitama müügiloa saamise nõuetele vastamiseks.

               8.
                     Asjaomase loa omajal või omajatel on õigus saada hüvitist kulude õiglase osa eest, mida nad kandsid seoses katse- või uuringuaruandega, mis toetas loa andmist taotlejale, kes tugines sellistele katse- ja uuringuaruannetele, et saada luba uuele taimekaitsevahendile. Lepinguosaline võib suunata asjaomased pooled lahendama probleeme siduva otsuse saamiseks vahekohtus vastavalt oma õigusnormidele.

               G alajagu

               Taimesordid

               ARTIKKEL 20.31

               Taimesordid

               Lepinguosaline teeb koostööd, et edendada ja tugevdada taimesortide kaitset 2. detsembril 1961 Pariisis vastu võetud rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooni 1991. aasta akti alusel.

               C JAGU

               Intellektuaalomandi õiguskaitse tagamine

               ARTIKKEL 20.32

               Üldised kohustused

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise menetlused on õiglased ja erapooletud ning need ei ole ülemäära keerukad või kulukad ega sisalda sobimatuid tähtaegu või põhjendamatuid viivitusi. Menetlusi rakendatakse viisil, mis võimaldab vältida tõkete loomist seaduslikule kaubandusele ja pakkuda meetmeid nende kaitsemenetluste kuritarvitamise vastu.

               2.
                     Käesoleva jao sätete rakendamisel võtab lepinguosaline arvesse rikkumise raskuse, kolmandate isikute huvide ning kohaldatavate meetmete, õiguskaitsevahendite ja karistuste vahelise proportsionaalsuse vajadust.

               3.
                     Artiklid 20.33–20.42 on seotud tsiviilõigusliku kaitsega.

               4.
                     Kui ei ole sätestatud teisiti, tähendab mõiste „intellektuaalomandi õigused“ artiklite 20.33–20.42 kohaldamisel intellektuaalomandi kõiki kategooriaid, mille suhtes kohaldatakse intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu II osa 1.–7. jagu.

               ARTIKKEL 20.33

               Õigustatud hagejad

               Lepinguosaline tunnistab, et artiklites 20.34–20.42 sätestatud meetmete ja õiguskaitsevahendite kohaldamist on õigus nõuda järgmistel isikutel:

               a)
                     intellektuaalomandi õiguste omajad vastavalt lepinguosalise õigusaktide sätetele;

               b)
                     kõik teised kõnealuseid õigusi teostama volitatud isikud, kui nendel isikutel on kooskõlas lepinguosalise õigusega õigus kasutada õiguskaitsevahendeid;

               c)
                     intellektuaalomandi õiguste kollektiivse haldamise organisatsioonid, kes on intellektuaalomandi õiguste omajate üldtunnustatud esindajad, kui nendel organisatsioonidel on kooskõlas lepinguosalise õigusega õigus kasutada õiguskaitsevahendeid, ning

               d)
                     kutselised intellektuaalomandi kaitse organisatsioonid, kes on intellektuaalomandi õiguste omajate üldtunnustatud esindajad, kui nendel organisatsioonidel on kooskõlas lepinguosalise õigusega õigus kasutada õiguskaitsevahendeid.

               ARTIKKEL 20.34

               Tõendid

               Lepinguosaline tagab, et intellektuaalomandi õiguse väidetava kaubandusliku ulatusega rikkumise korral on õigusasutustel õigus nõuda vajaduse korral ja pärast taotluse saamist, tema õigusega ette nähtud asjaomase teabe esitamist, sealhulgas vastaspoole kontrolli all olevaid panga-, finants- või äridokumente, tingimusel et konfidentsiaalset teavet kaitstakse.

               ARTIKKEL 20.35

               Tõendite säilitamise meetmed

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et isegi enne juhtumi sisulise menetluse algust võivad õigusasutused selle üksuse taotluse korral, kes esitab piisavad tõendid oma väidete toetuseks, et tema intellektuaalomandi õigust on rikutud või seda hakatakse rikkuma, nõuda kiireid ja tõhusaid ajutisi meetmeid, et säilitada olulist tõendusmaterjali väidetava rikkumise kohta, tingimusel et konfidentsiaalset teavet kaitstakse.

               2.
                     Lepinguosaline võib sätestada, et lõikes 1 nimetatud meetmed hõlmavad üksikasjalikku kirjeldust kas proovide võtmisega või ilma selleta või väidetava rikkumisega seotud kaupade füüsilist arestimist ning asjakohastel juhtudel materjalide ja seadmete, mida kasutati nende kaupade tootmisel või turustamisel, ja nendega seotud dokumentide arestimist. Õigusasutustel on õigus võtta vajaduse korral neid meetmeid, kuulamata ära teist poolt, eriti kui mis tahes viivitus tõenäoliselt tekitaks õiguste omajale korvamatut kahju või kui on ilmne tõendite hävitamise oht.

               ARTIKKEL 20.36

               Õigus teabele

               Ilma et see piiraks privileege, teabeallika konfidentsiaalsuse kaitset või isikuandmete töötlemist käsitlevate õigusnormide kohaldamist, tagab lepinguosaline, et intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisega seotud tsiviilkohtumenetluses on tema õigusasutustel õigus nõuda õiguserikkujalt või oletatavalt õiguserikkujalt, et ta esitaks õiguste omaja põhjendatud taotluse korral õiguste omajale või õigusasutustele vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele vähemalt tõendite kogumise eesmärgil asjakohase teabe, mida õiguserikkuja või eeldatav õiguserikkuja valdab või kontrollib. Kõnealune teave võib hõlmata teavet isikute kohta, kes on seotud rikkumise või oletatava rikkumise mis tahes aspektiga, ning teavet õigust rikkuvate või eeldatavalt rikkuvate kaupade ja teenuste tootmise vahendite või turustuskanalite kohta, sh kolmandate isikute kohta, kes on oletatavasti kaasatud selliste kaupade või teenuste tootmisse ja turustamisse.

               ARTIKKEL 20.37

               Ajutised meetmed ja ettevaatusabinõud

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et tema õigusasutustel on õigus määrata kiireid ja tõhusaid ajutisi meetmeid ja ettevaatusabinõusid, sealhulgas ajutised ettekirjutused isiku vastu või vajaduse korral kolmanda isiku vastu, kui see kuulub asjaomase õigusasutuse pädevusse, et vältida intellektuaalomandi õiguse rikkumise tekkimist, ja eelkõige selleks, et vältida rikkumisega seotud kaupade sattumist turustuskanalitesse.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et tema õigusasutustel on õigus arestida või muul viisil kinni pidada intellektuaalomandi õiguse rikkumises kahtlustatavad kaubad, et takistada nende sisenemist turustuskanalitesse või nende liikumist seal.

               3.
                     Lepinguosaline tagab, et intellektuaalomandi väidetava kommertseesmärgil rikkumise korral võivad õigusasutused anda kooskõlas lepinguosalise õigusaktidega korralduse arestida väidetava õiguserikkuja vara, sealhulgas blokeerida tema pangakontod ja muud varad. Selleks võivad õigusasutused nõuda vajaduse korral panga-, finants- ja äridokumente või juurdepääsu asjaomastele andmetele.

               ARTIKKEL 20.38

               Muud õiguskaitsevahendid

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et õigusasutused võivad hageja taotluse korral, ilma et see piiraks õiguste rikkumisest õiguste omajale tuleneda võiva kahju hüvitamise nõuet, ning mis tahes hüvitist maksmata, anda korralduse turustuskanalitest püsivalt kõrvaldada või hävitada kaubad, mis on tunnistatud intellektuaalomandi õigust rikkuvaks. Lepinguosaline tagab, et õigusasutustel on vajaduse korral õigus anda korraldus hävitada materjalid ja seadmed, mida peamiselt kasutati õigusi rikkuvate kaupade valmistamiseks. Selliste taotluste kaalumisel tuleb silmas pidada rikkumise raskuse ja määratud õigusliku kaitsevahendi proportsionaalsust, samuti kolmandate isikute huve.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et õigusasutustel on õigus anda korraldus, et lõikes 1 nimetatud õiguskaitsevahendeid kasutatakse õiguserikkuja kulul, välja arvatud seda välistavate erandlike asjaolude korral.

               ARTIKKEL 20.39

               Ettekirjutused

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisega seotud tsiviilkohtumenetlustes on tema õigusasutustel õigus anda lepinguosalisele korraldus rikkumine lõpetada ning muu hulgas nõuda sellelt lepinguosaliselt või vajaduse korral kolmandalt isikult, kui see kuulub asjaomase õigusasutuse jurisdiktsiooni alla, et ta takistaks intellektuaalomandi õigust rikkuvate kaupade sissepääsu turustuskanalitesse.

               2.
                     Olenemata käesoleva jao muudest sätetest, mis käsitlevad õiguste kasutamist valitsuse või valitsuse volitatud kolmandate isikute poolt ilma õiguste omaja loata, võib lepinguosaline piirata sellise kasutuse vastaseid võimalikke õiguskaitsevahendeid hüvitise maksmisega tingimusel, et lepinguosalised järgivad intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu II osa sätteid, mis sellist kasutamist otseselt käsitlevad. Muudel juhtudel kohaldatakse käesolevas jaos ettenähtud õiguskaitsevahendeid, või kui need kaitsevahendid on vastuolus lepinguosalise õigusega, peab võimaldatama selgitavaid otsuseid ja piisavat hüvitamist.

               ARTIKKEL 20.40

               Kahju hüvitamine

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et

               a)
                     tsiviilkohtumenetlustes on tema õigusasutustel õigus kohustada õiguserikkujat, kes teadis või pidi teadma, et ta osaleb intellektuaalomandi õiguste rikkumises, maksma õiguste omajale:

               i)
                     kahjuhüvitist, mis oleks piisav hüvitamaks kahju, mida õiguste omaja on kannatanud rikkumise tõttu, või

               ii)
                     õiguserikkumisest saadud kasumi, mis on seostatav rikkumisega, ja mis vastab eeldatavasti punktis i nimetatud kahjuhüvitise summale, ning

               b)
                     intellektuaalomandi õiguste rikkumisest tuleneva kahjuhüvitise summa kindlaksmääramisel on õigusasutustel lubatud võtta väärtuse hindamisel muu hulgas arvesse iga põhjendatud väidet, millele õiguste omaja tugineb, kaasa arvatud saamata jäänud tulu.

               2.
                     Alternatiivina lõikele 1 võib lepinguosaline ette näha hüvitise maksmise, näiteks litsentsitasu või lõivu, et hüvitada õiguste omajale tema intellektuaalomandi loata kasutamise.

               ARTIKKEL 20.41

               Kohtukulud

               Lepinguosaline tagab, et intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisega seotud tsiviilkohtumenetluste puhul on tema õigusasutustel vajaduse korral õigus kohustada kaotajat tasuma kohtuasja võitnud poole kohtukulud ja muud kulud, nagu on ette nähtud selle lepinguosalise õiguse kohaselt.

               ARTIKKEL 20.42

               Autorsuse ja omandiõiguse presumptsioon

               1.
                     Autoriõigust või kaasnevaid õigusi käsitlevates tsiviilkohtumenetlustes käsitatakse kirjandus- või kunstiteose autorina isikut, kelle puhul on vastupidiste tõendite puudumise korral piisav, kui tema nimi esineb teosel tavapärasel viisil, ja sellest tulenevalt antakse talle õigus algatada rikkumise suhtes kohtuasi. Vastupidise tõestus võib hõlmata registreerimist.

               2.
                     Lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis autoriõigustega kaasnevate õiguste omajate autoriõigusega kaitstud teoste suhtes.

               D JAGU

               Piiril võetavad meetmed

               ARTIKKEL 20.43

               Piiril võetavate meetmete kohaldamisala

               1.
                     Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „võltsitud geograafilise tähisega kaubad“ – artikli 20.17 kohased kaubad, mis kuuluvad ühte 20-C lisas loetletud tootekategooriasse, sealhulgas pakend, mis kannab ilma loata geograafilist tähist, mis on identne selliste kaupadega seoses nõuetekohaselt registreeritud või muul viisil kaitstud geograafilise tähisega ja millega rikutakse kõnealuse geograafilise tähise omaniku õigusi vastavalt selle lepinguosalise õigusnormidele, kus piiril võetavate meetmete menetlust kohaldatakse;

               „võltsitud kaubamärgiga kaubad“ – kaubad, sealhulgas pakend, mis kannab ilma loata kaubamärki, mis on identne selliste kaupade suhtes nõuetekohaselt registreeritud kaubamärgiga või mida ei saa oluliste tunnuste poolest sellisest kaubamärgist eristada ja mis rikub kõnealuse kaubamärgi omaniku õigusi vastavalt selle lepinguosalise õigusnormidele, kus piiril võetavate meetmete menetlusi kohaldatakse;

               „eksportsaadetised“ – kaubasaadetised, mis tuleb viia lepinguosalise territooriumilt väljapoole seda territooriumi, välja arvatud tollitransiidis ja ümberlaadimisel olevad saadetised;

               „importsaadetised“ – kaubasaadetised, mis tuuakse lepinguosalise territooriumile väljastpoolt seda territooriumi asuvast kohast, kuni kaubad jäävad tolli kontrolli alla, sealhulgas kaubad, mis tuuakse territooriumile vabatsooni või tollilattu, välja arvatud tollitransiidis ja ümberlaadimisel olevad saadetised;

               „autoriõigusi rikkuvad kaubad“ – kaubad, mis on õiguste omaja või õiguste omaja volitatud isiku nõusolekuta tehtud koopiad tootjariigis ja mis on valmistatud otse või kaudselt tootest, mille puhul selle koopia valmistamine oleks kujutanud autoriõiguse või kaasneva õiguse rikkumist selle lepinguosalise õigusnormide kohaselt, kus piiril võetavate meetmete menetlusi kohaldatakse;

               „tollitransiidis olevad saadetised“ – kaubasaadetised, mis sisenevad lepinguosalise territooriumile väljaspool tema territooriumi asuvast kohast ja on saanud tolliasutustelt loa transpordiks pideva tollikontrolli all saabumistolliasutusest väljumistolliasutusse territooriumilt väljumise eesmärgil. Tollitransiidis olevaid saadetisi, mis lubatakse järgnevalt eemaldada tollikontrollist territooriumilt väljumata, käsitatakse importsaadetistena, ning

               „ümberlaadimine“ – kaubasaadetised, mis viiakse tollikontrolli all importivast transpordivahendist üle eksportivasse transpordivahendisse ühe tolliasutuse piires, mis on nii imporditolliasutus kui ka eksporditolliasutus.

               2.
                     Käesolevas jaos olevaid viiteid intellektuaalomandi õiguste rikkumisele tuleb tõlgendada nii, et need osutavad võltsitud kaubamärgiga kaupadele, autoriõigust rikkuvatele kaupadele või võltsitud geograafilise tähisega kaupadele.

               3.
                     Lepinguosalised on seisukohal, et puudub kohustus kohaldada käesolevas jaos esitatud menetlusi kaupade suhtes, ms on lastud teises riigis turule õiguste omaja nõusolekul.

               4.
                     Lepinguosaline kehtestab või säilitab import- ja eksportsaadetistega seotud menetlused, mille kohaselt õiguste omaja võib taotleda, et lepinguosalise pädevad asutused peatavad intellektuaalomandi õiguse rikkumises kahtlustatavate kaupade vabastamise või peavad selle kinni.

               5.
                     Lepinguosaline kehtestab või säilitab import- ja eksportsaadetistega seotud menetlused, mille kohaselt tema pädevad asutused võivad tegutseda omal algatusel, et peatada ajutiselt intellektuaalomandi õiguse rikkumises kahtlustatavate kaupade vabastamine või pidada need kinni, et anda õiguste omajatele võimalus lõike 4 kohaselt ametlikult abi paluda.

               6.
                     Lepinguosaline võib sõlmida kokkuleppe ühe või mitme kolmanda riigiga, et kehtestada ühised julgeolekuga seotud tollivormistusmenetlused. Sellise korra põhiste ühiste tollimenetluste kohaselt vormistatud kaupu peetakse vastavaks lõigetele 4 ja 5 tingimusel, et asjaomasel lepinguosalisel on nende lõigete järgimiseks õigusasutus.

               7.
                     Lepinguosaline võib vastu võtta või säilitada lõigetes 4 ja 5 nimetatud menetlused seoses ümberlaadimiste ja tollitransiidis olevate saadetistega.

               8.
                     Lepinguosaline võib vabastada käesoleva artikli kohaldamisest reisijate isiklikus pagasis olevad väikesed kaubakogused, mis ei ole kaubanduslikku laadi, või väikesaadetistega saadetavad väikesed kaubakogused, mis ei ole kaubanduslikku laadi.

               ARTIKKEL 20.44

               Õiguste omaja taotlus

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et tema pädevad asutused nõuavad õiguste omajalt, kes taotleb artiklis 20.43 kirjeldatud menetlust, piisava tõendusmaterjali esitamist, veenmaks pädevaid asutusi, et lepinguosalise menetlusi sätestavate õigusaktide kohaselt on esmapilgul tegemist intellektuaalomandi õiguste omaja õiguse rikkumisega, ning sellise piisava teabe andmist, mida õiguste omaja mõistliku eelduse kohaselt teab, et teha kahtlusalused kaubad pädevate asutuste jaoks mõistlikult äratuntavaks. Kohustus anda piisavat teavet ei tohi põhjendamatult takistada artiklis 20.43 kirjeldatud menetluse kasutamist.

               2.
                     Lepinguosaline näeb ette taotlused artiklis 20.43 loetletud, tema territooriumil tollikontrollis olevate intellektuaalomandi õiguse rikkumises kahtlustatavate kaupade vabastamise peatamiseks või nende kinnipidamiseks. Kohustuse suhtes näha ette sellised taotlused kohaldatakse artikli 20.43 lõikes 4 ja artikli 20.43 lõikes 5 nimetatud menetluste tagamise kohustust. Pädevad asutused võivad ette näha sellised taotlused, mida kohaldatakse mitme saadetise suhtes. Lepinguosaline võib sätestada, et õiguste omaja taotluse korral võidakse tollikontrollis kahtlusaluste kaupade vabastamise peatamise või nende kinnipidamise taotlust kohaldada valitud sisenemis- ja väljumispunktides.

               3.
                     Lepinguosaline tagab, et tema pädevad ametiasutused teatavad taotlejale mõistliku aja jooksul, kas nad on taotluse aktsepteerinud. Kui lepinguosalise pädevad ametiasutused on taotluse aktsepteerinud, teatavad nad taotlejale ka taotluse kehtivusaja.

               4.
                     Lepinguosaline võib lubada oma pädevatel ametiasutustel juhul, kui taotluse esitaja on kuritarvitanud artiklis 20.43 kirjeldatud menetlust või kui selleks on põhjendatud vajadus, taotluse tagasi lükata, selle peatada või tühistada.

               ARTIKKEL 20.45

               Teabe saamine õiguste omajalt

               Lepinguosaline lubab oma pädevatel ametiasutustel nõuda õiguste omajalt asjakohast teavet, mis aitaks kõnealustel ametiasutustel võtta piiril meetmeid, millele on osutatud käesolevas jaos. Samuti võib lepinguosaline anda õiguste omajale loa esitada sellist teavet lepinguosalise pädevatele ametiasutustele.

               ARTIKKEL 20.46

               Kautsjon või võrdväärne tagatis

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et tema pädevatel ametiasutustel on õigus nõuda, et õiguste omaja, kes taotleb artiklis 20.43 kirjeldatud menetlusi, tasuks mõistliku kautsjoni või esitaks võrdväärse tagatise, kaitsmaks kostjat ja pädevaid ametiasutusi ning vältimaks kuritarvitusi. Lepinguosaline tagab, et niisugune kautsjon või võrdväärne tagatis ei takistaks põhjendamatult kõnealuste menetluste kasutamist.

               2.
                     Lepinguosaline võib näha ette, et selline tagatis võib olla võlakirja vormis, mille tingimuseks on, et see hoiab kostjat mis tahes kahju eest, mis johtub kaupade vabastamise peatamisest või nende kinnipidamisest juhul, kui pädevad asutused otsustavad, et kaubad ei ole seotud rikkumisega. Lepinguosaline võib ainult erandjuhtudel või kohtumääruse kohaselt lubada kostjal saada oma valdusse kahtlusalused kaubad, andes võlakirja või muu tagatise.

               ARTIKKEL 20.47

               Rikkumise kindlakstegemine

               Lepinguosaline võtab vastu või säilitab menetlused, mille alusel tema pädevad ametiasutused võivad otsustada mõistliku aja jooksul pärast artiklis 20.43 kirjeldatud menetluste algatamist, kas kahtlusaluste kaupade puhul rikutakse intellektuaalomandi õigusi.

               ARTIKKEL 20.48

               Õiguskaitsevahendid

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et tema pädevatel ametiasutustel on õigus nõuda kaupade hävitamist pärast artikli 20.47 kohast otsust, et kaupade puhul rikutakse intellektuaalomandi õigusi. Juhul kui selliseid kaupu ei hävitata, tagab lepinguosaline, välja arvatud erandjuhtudel, et sellised kaubad kõrvaldatakse turustuskanalitest viisil, mis välistab igasuguse kahju tekitamise õiguste omajale.

               2.
                     Võltsitud kaubamärgiga kaupade puhul on ebaseaduslikult lisatud kaubamärgi kõrvaldamine ainult erandjuhul piisav selleks, et lubada selliseid kaupu turustuskanalitesse.

               3.
                     Lepinguosaline võib anda oma pädevatele ametiasutustele õiguse määrata halduskaristus, kui on tehtud artikli 20.47 kohane otsus, et kaupade puhul rikutakse intellektuaalomandi õigusi.

               ARTIKKEL 20.49

               Erikoostöö piiril võetavate meetmete valdkonnas

               1.
                     Lepinguosaline on nõus tegema koostööd teise lepinguosalisega, et lõpetada rahvusvaheline kauplemine intellektuaalomandi õigusi rikkuvate kaupadega. Sel eesmärgil rajab lepinguosaline kontaktpunktid ja on valmis vahetama teavet õigusi rikkuvate kaupadega kauplemise kohta. Lepinguosaline edendab eelkõige intellektuaalomandi õigusi rikkuvate kaupadega kauplemist käsitlevat teabevahetust ja koostööd oma ja teise lepinguosalise tolliasutuste vahel.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud koostöö võib sisaldada teabe vahetamist õiguste omajatelt saadava teabe vastuvõtmise mehhanismide, parimate tavade ja kogemuste kohta seoses riskijuhtimisstrateegiatega, samuti teavet, et aidata tuvastada rikkumises kahtlustavate kaupade saadetisi.

               3.
                     Käesoleva jao kohast koostööd tehakse kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste lepingutega, mis on mõlemale lepinguosalisele siduvad. Artiklis 6.14 („Ühine tollikoostöö komitee“) osutatud ühine tollikoostöö komitee seab prioriteedid ja näeb ette piisavad menetlused käesoleva jao kohase koostöö tegemiseks lepinguosaliste pädevate ametiasutuste vahel.

               E JAGU

               Koostöö

               ARTIKKEL 20.50

               Koostöö

               1.
                     Lepinguosaline on nõus tegema koostööd teise lepinguosalisega, et toetada käesoleva peatüki kohaselt võetud ülesannete ja kohustuste täitmist. Koostöövaldkondade hulka kuulub teabe või kogemuste vahetamine järgmise kohta:

               a)
                     intellektuaalomandi, sealhulgas geograafiliste tähiste kaitse ja nende õiguskaitse tagamine, ning

               b)
                     vastavate kollektiivse esindamise organisatsioonide vahelise koostöö korra kehtestamine.

               2.
                     Kooskõlas lõikega 1 nõustub lepinguosaline alustama ja pidama tõhusat dialoogi, et arutada käesoleva peatükiga hõlmatud intellektuaalomandi kaitse ja selle õiguskaitse tagamisega seotud teemasid ning muid asjakohaseid küsimusi.

               KAHEKÜMNE ESIMENE PEATÜKK

               REGULATIIVNE KOOSTÖÖ

               ARTIKKEL 21.1

               Kohaldamisala

               Käesolevat peatükki kohaldatakse lepinguosaliste reguleerivate asutuste selliste reguleerivate meetmete väljatöötamise, läbivaatamise ja metodoloogiliste aspektide suhtes, mis on hõlmatud muu hulgas tehniliste kaubandustõkete lepingu, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu, GATT 1994, teenustekaubanduse üldlepingu ning käesoleva lepingu neljanda peatüki („Tehnilised kaubandustõkked“), viienda peatüki („Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed“), üheksanda peatüki („Piiriülene teenustekaubandus“), kahekümne teise peatüki („Kaubandus ja säästev areng“), kahekümne kolmanda peatüki („Kaubandus ja töö“) ja kahekümne neljanda peatükiga („Kaubandus ja keskkond“).

               ARTIKKEL 21.2

               Põhimõtted

               1.
                     Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma õigusi ja kohustusi seoses tehniliste kaubandustõkete lepingu, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu, GATT 1994 ja teenustekaubanduse üldlepingu kohaste reguleerivate meetmetega.

               2.
                     Lepinguosalised on seadnud sihiks tagada kõrgetasemeline inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitse ning keskkonnakaitse kooskõlas tehniliste kaubandustõkete lepingu, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu, GATT 1994, teenustekaubanduse üldlepingu ja käesoleva lepinguga.

               3.
                     Lepinguosalised tunnistavad oluliste kaubanduspartneritega nii kahepoolselt kui ka mitmepoolselt tehtava regulatiivse koostöö tähtsust. Kui see on võimalik ja vastastikku kasulik, lähenevad lepinguosalised regulatiivsele koostööle alati viisil, mis võimaldab osaleda ka teistel rahvusvahelistel kaubanduspartneritel.

               4.
                     Piiramata lepinguosaliste võimalusi tegeleda oma reguleeriva, seadusandliku ja poliitikaalase tegevusega, on lepinguosalised võtnud nõuks arendada regulatiivset koostööd vastastikust huvi silmas pidades veelgi, et:

               a)
                     hoida ära ja kõrvaldada tarbetud kaubandus- ja investeerimistõkked;

               b)
                     parandada konkurentsi- ja innovatsioonikliimat, püüeldes sealhulgas õigusnormide kokkusobivuse, samaväärsuse tunnustamise ja lähendamise poole, ning

               c)
                     edendada läbipaistvaid, tõhusaid ja tulemuslikke reguleerimisprotsesse, mis toetavad avaliku poliitika eesmärke ja aitavad reguleerivatel asutustel täita oma ülesandeid, sealhulgas teabevahetuse soodustamise ja parimate tavade tõhusama kasutamise kaudu.

               5.
                     Käesoleva peatükiga asendatakse 21. detsembril 2004 Brüsselis koostatud Kanada valitsuse ja Euroopa Komisjoni vaheline regulatiivse koostöö ja läbipaistvuse raamistik ning reguleeritakse tegevust, mida viidi varem ellu kõnealuses raamistikus.

               6.
                     Lepinguosalised teevad regulatiivset koostööd vabatahtlikkuse alusel. Suurema kindluse huvides ei nõuta lepinguosalistelt osalemist konkreetses regulatiivses koostöös ning nad võivad koostööst keelduda või loobuda. Kui üks lepinguosaline keeldub tegemast regulatiivset koostööd või loobub sellest, peaks ta siiski olema valmis oma otsuse põhjuseid teisele lepinguosalisele selgitama.

               ARTIKKEL 21.3

               Regulatiivse koostöö eesmärgid

               Regulatiivse koostöö eesmärk on muu hulgas:

               a)
                     aidata kaitsta inimeste elu, tervist ja ohutust, loomade või taimede elu ja tervist ning keskkonda:

               i)
                     kasutades paremini rahvusvahelisi vahendeid sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, turustamiseelne läbivaatamine ja riskianalüüs, et tegeleda kohalikul, riigi ja rahvusvahelisel tasandil oluliste reguleerimisega seotud küsimustega, ning

               ii)
                     täiendades teabebaasi, mida reguleerimisega tegelevad osakonnad kasutavad riskide tuvastamisel, hindamisel ja juhtimisel;

               b)
                     suurendada usaldust, süvendada regulatiivse juhtimise vastastikust mõistmist ning saada osa üksteise eksperditeadmistega kaasnevatest eelistest ja üksteise väljavaadetest, et:

               i)
                     parandada õigusaktide ettepanekute kavandamist ja koostamist;

               ii)
                     edendada õigusnormide koostamisel ja kehtestamisel läbipaistvust ja prognoositavust;

               iii)
                     parandada õigusnormide tõhusust;

               iv)
                     teha kindlaks alternatiivsed vahendid;

               v)
                     tunnistada õigusnormide mõju;

               vi)
                     vältida tarbetuid erinevusi õigusnormides ning

               vii)
                     parandada õigusnormide rakendamist ja järgimist;

               c)
                     lihtsustada kahepoolset kaubandust ja investeerimist viisil:

               i)
                     mis tugineb olemasolevale koostöökorraldusele;

               ii)
                     millega vähendatakse tarbetuid erinevusi õigusnormides ning

               iii)
                     millega tehakse kindlaks uued meetodid, kuidas teha konkreetsetes valdkondades koostööd;

               d)
                     aidata suurendada tööstuse konkurentsivõimet ja tõhusust viisil, millega:

               i)
                     viiakse halduskulud võimaluse korral miinimumini;

               ii)
                     vähendatakse võimaluse korral dubleerivaid õigusnõudeid ja nendest tulenevaid nõuete järgimise kulusid ning

               iii)
                     püüeldakse kokkusobivate reguleerimispõhimõtete poole, kui see on võimalik ja vajalik:

               A)
                     rakendades reguleerimispõhimõtteid, mis on tehnoloogiliselt neutraalsed, ning

               B)
                     tunnustades samaväärsust või edendades lähendamist.

               ARTIKKEL 21.4

               Regulatiivse koostöö raames toimuv tegevus

               Lepinguosalised püüavad täita artiklis 21.3 sätestatud eesmärke, tegeledes regulatiivse koostööga, mille raames võidakse:

               a)
                     osaleda käimasolevates regulatiivset juhtimist käsitlevates kahepoolsetes aruteludes, et näiteks:

               i)
                     arutleda õigusreformi ja selle mõju üle lepinguosaliste vahelistele suhetele;

               ii)
                     teha kindlaks saadud õppetunnid;

               iii)
                     uurida vajaduse korral alternatiivseid reguleerimismeetodeid ning

               iv)
                     vahetada reguleerivate vahendite, sealhulgas reguleerivate mõjuhinnangute, riskihindamise ning õigusnormide järgimise ja täitmise tagamise strateegiate puhul saadud kogemusi;

               b)
                     konsulteerida vajaduse korral üksteisega ja vahetada teavet kogu õigusnormide väljatöötamise protsessi vältel. See konsulteerimine ja teabevahetus peaks algama kõnealuses protsessis võimalikult vara;

               c)
                     jagada mitteavalikku teavet niivõrd, kuivõrd seda teavet tohib teha teavet esitava lepinguosalise kohaldatavate eeskirjade alusel kättesaadavaks välisriikide valitsustele;

               d)
                     jagada teavet kavandatavate tehniliste normide või sanitaar- ja fütosanitaarnõuete kohta, mis võivad mõjutada kaubandust teise lepinguosalisega, võimalikult varajases etapis, et oleks võimalik arvesse võtta märkusi ja muudatusettepanekuid;

               e)
                     esitada teise lepinguosalise taotluse korral kavandatud normi või nõude koopia kooskõlas kohaldatavate eraelu puutumatust käsitlevate õigusaktidega ning jätta huvitatud isikutele piisavalt aega kirjalike märkuste esitamiseks;

               f)
                     vahetada teavet kaalutavate reguleerivate meetmete või muudatuste kohta võimalikult varajases etapis, et:

               i)
                     mõista põhimõtteid, millest lepinguosaline on lähtunud õiguslike valikute tegemisel, sealhulgas vahendi valimisel, ning uurida võimalusi, kuidas lähendada lepinguosalisi paremini õigusnormide eesmärkide püstitamise ja nende kohaldamisala määratlemise küsimuses. Sellega seoses peaksid lepinguosalised käsitlema ka õigusnormide, standardite ja vastavushindamise seost; ning

               ii)
                     võrrelda õigusaktide ettepanekute analüüsimisel kasutatavaid meetodeid ja eeldusi, sealhulgas vajaduse korral analüüsida iga kavandatava olulise alternatiivse regulatiivse nõude või lähenemisviisi tehnilist või majanduslikku rakendatavust ja kasulikkust, pidades silmas taotletavat eesmärki. See teabevahetus võib hõlmata ka õigusnormide järgimise strateegiaid ja mõjuhinnanguid, sealhulgas õigusakti ettepaneku ja kaalutavate kavandatavate oluliste alternatiivsete regulatiivsete nõuete või lähenemisviiside kulutõhususe võrdlust;

               g)
                     uurida võimalusi, kuidas vähendada õigusnormide tarbetuid erinevusi nii palju kui võimalik:

               i)
                     korraldades selleks samaaegse või ühise riskihindamise ja regulatiivse mõju hindamise, kui see on teostatav ja vastastikku kasulik;

               ii)
                     jõudes ühtlustatud, samaväärse või kokkusobiva lahenduseni või

               iii)
                     kaaludes konkreetsetel juhtudel vastastikust tunnustamist;

               h)
                     teha koostööd küsimustes, mis on seotud rahvusvaheliste standardite, suuniste ja soovituste väljatöötamise, vastuvõtmise, rakendamise ja ajakohastamisega;

               i)
                     uurida, kas on asjakohane ja võimalik koguda samu või sarnaseid andmeid selliste probleemide laadi, ulatuse ja sageduse kohta, mis võivad anda põhjust regulatiivseks tegevuseks, kui see lihtsustab nende probleemide kohta statistiliselt oluliste otsuste tegemist;

               j)
                     võrrelda korrapäraselt andmekogumistavasid;

               k)
                     uurida, kas on asjakohane ja võimalik kasutada samu või sarnaseid eeldusi ja meetodeid, mida teine lepinguosaline kasutab selleks, et analüüsida andmeid ja hinnata reguleerimise kaudu lahendatavaid probleeme eesmärgiga:

               i)
                     vähendada erinevusi probleemide väljaselgitamisel ning

               ii)
                     suurendada tulemuste sarnasust;

               l)
                     võrrelda korrapäraselt analüütilisi eeldusi ja meetodeid;

               m)
                     vahetada teavet õigusnormide haldamise, rakendamise ja täitmise tagamise kohta, samuti vahendite kohta, millega saavutada nende järgimine ja seda mõõta;

               n)
                     viia ellu koostööpõhiste teadusuuringute tegevuskavasid, et:

               i)
                     vähendada dubleerivaid teadusuuringuid;

               ii)
                     koguda väiksemate kuludega rohkem teavet;

               iii)
                     koguda parimaid andmeid;

               iv)
                     luua vajaduse korral ühine teadusbaas;

               v)
                     käsitleda kõige pakilisemaid reguleerimisprobleeme järjekindlamalt ja tulemuskesksemalt ning

               vi)
                     vähendada nii palju kui võimalik tarbetuid erinevusi uutes õigusaktide ettepanekutes, parandades samal ajal tulemuslikumalt tervise, ohutuse ja keskkonna kaitset;

               o)
                     korraldada õigusnormide või strateegiate rakendamisjärgset läbivaatamist;

               p)
                     võrrelda kõnealuse rakendamisjärgse läbivaatamise käigus kasutatud meetodeid ja eeldusi;

               q)
                     vajaduse korral teha üksteisele kättesaadavaks kõnealuse rakendamisjärgse läbivaatamise tulemuste kokkuvõtted;

               r)
                     leida sobiv lahendus, et vähendada õigusnormides esinevate erinevuste kahjulikku mõju kahepoolsele kaubandusele ja investeerimisele lepinguosalise kindlaks määratud sektorites, sealhulgas vajaduse korral suurema lähendamise, vastastikuse tunnustamise, kaubandust ja investeeringuid moonutavate reguleerimisvahendite kasutamise minimeerimise ning rahvusvaheliste nõuete, sealhulgas vastavushindamisnõuete ja -suuniste kasutamise kaudu, või

               s)
                     vahetada teavet, eksperditeadmisi ja kogemusi loomade heaolu kohta, et edendada selles valdkonnas lepinguosaliste vahelist koostööd.

               ARTIKKEL 21.5

               Reguleerivate meetmete kokkusobivus

               Lepinguosaliste reguleerivate meetmete ühtlustamise ja vastavusseviimise hõlbustamiseks võtab lepinguosaline vajaduse korral arvesse teise lepinguosalise sama või sarnase sisuga reguleerivaid meetmeid või algatusi. Lepinguosalisi ei takistata võtmast vastu teistsuguseid reguleerivaid meetmeid või ellu viimast teistsuguseid algatusi põhjustel, mille hulka kuuluvad lepinguosalisele eriomased teistsugused institutsioonilised ja õiguslikud käsitusviisid, asjaolud, väärtused või prioriteedid.

               ARTIKKEL 21.6

               Regulatiivse koostöö foorum

               1.
                     Vastavalt artikli 26.2 („Erikomiteed“) lõike 1 punktile h luuakse regulatiivse koostöö foorum (edaspidi „foorum“), et hõlbustada ja edendada lepinguosaliste regulatiivset koostööd kooskõlas käesoleva peatükiga.

               2.
                     Foorumil on järgmised ülesanded:

               a)
                     pakkuda võimalust arutada vastastikust huvi pakkuvaid õiguspoliitika probleeme, mille lepinguosalised on kindlaks teinud muu hulgas kooskõlas artikliga 21.8 peetud konsultatsioonide käigus;

               b)
                     aidata konkreetsetel reguleerivatel asutustel selgitada välja võimalikud koostööpartnerid ja anda neile selle jaoks asjakohased vahendid, näiteks konfidentsiaalsuslepingute näidised;

               c)
                     vaadata läbi pooleliolevad või kavandatavad õigusloomealased algatused, mis võivad pakkuda lepinguosalise meelest väljavaateid koostööks. Selline läbivaatamine, mida tehakse reguleerivate osakondade ja ametitega konsulteerides, peaks toetama käesoleva peatüki rakendamist, ning

               d)
                     soodustada kahepoolsete koostöömeetmete väljatöötamist kooskõlas artikliga 21.4 ning vaadata reguleerivatelt osakondadelt ja ametitelt saadud teabe põhjal läbi konkreetsetes sektorites ellu viidud regulatiivse koostöö algatustega seotud edusammud, saavutused ja parimad tavad.

               3.
                     Foorumit juhivad üheskoos Kanada valitsuse aseminister või temaga samaväärne kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni peadirektor või temaga samaväärne kõrge esindaja ning foorumisse kuuluvad lepinguosaliste asjakohased ametnikud. Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel kutsuda foorumi koosolekutele teisi huvitatud isikuid.

               4.
                     Foorum:

               a)
                     määrab oma esimesel käesoleva lepingu jõustumise järgsel kokkusaamisel kindlaks oma pädevuse, menetlused ja töökava;

               b)
                     tuleb kokku aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist ning seejärel vähemalt kord aastas, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, ning

               c)
                     annab laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele vajaduse korral aru käesoleva peatüki rakendamisest.

               ARTIKKEL 21.7

               Lepinguosaliste edasine koostöö

               1.
                     Kooskõlas artikli 21.6 lõike 2 punktiga c ning selleks, et oleks võimalik jälgida tulevasi õigusloomealaseid projekte ja selgitada välja regulatiivse koostöö võimalused, vahetavad lepinguosalised korrapäraselt teavet oma vastutusalasse kuuluvate pooleliolevate ja kavandatavate õigusloomealaste projektide kohta. Vajaduse korral peaks see teave hõlmama tõenäoliselt kavandatavaid või vastu võetavaid uusi tehnilisi norme ja olemasolevate tehniliste normide muudatusi.

               2.
                     Et hõlbustada regulatiivset koostööd, võivad lepinguosalised vahetada kindlaks määratud korras oma ametnikke.

               3.
                     Lepinguosalised püüavad teha koostööd ja jagada vabatahtlikkuse alusel teavet toiduks mittekasutatavate toodete ohutuse valdkonnas. See koostöö või teabevahetus võib olla seotud eeskätt:

               a)
                     teaduslike, tehniliste ja õiguslike küsimustega, et aidata parandada toiduks mittekasutatavate toodete ohutust;

               b)
                     tervise ja ohutuse seisukohast oluliste esilekerkivate probleemidega, mis kuuluvad lepinguosalise pädevusse;

               c)
                     standardimistegevusega;

               d)
                     turujärelevalve ja täitemeetmetega;

               e)
                     riskihindamismeetodite ja toodete katsetamisega ning

               f)
                     toote kooskõlastatud tagasinõudmise või muude sarnaste meetmetega.

               4.
                     Lepinguosalised võivad kehtestada vastastikuse teabevahetuse tarbekaupade ohutuse ning võetavate ennetus-, piiramis- ja parandusmeetmete kohta. Eeskätt võib Kanada saada juurdepääsu valitud teabele, mis on pärit Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteemist RAPEX või selle õigusjärglasest, tarbekaupade puhul, mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta. Euroopa Liit võib saada piiravate meetmete ja toodete tagasinõudmise kohta varajasi hoiatusi Kanada tarbekaupadega seotud juhtumitest teatamise süsteemist, mida nimetatakse RADARiks, või selle õigusjärglasest tarbekaupade puhul, mis on määratletud Kanada tarbekaupade ohutuse seaduses (Canada Consumer Product Safety Act, S.C. 2010, c. 21), ja kosmeetikatoodete puhul, mis on määratletud toidu- ja ravimiseaduses (Food and Drugs Act, R.S.C. 1985, c. F-27). See vastastikune teabevahetus toimub korras, mille raames sätestatakse lõikes 5 nimetatud meetmed.

               5.
                     Enne kui lepinguosalised vahetavad esimest korda lõike 4 kohaselt teavet, kannavad nad hoolt selle eest, et kaubavahetuskomitee kiidab heaks selle teabevahetuse jaoks vajalikud meetmed. Lepinguosalised tagavad, et nendes meetmetes määratakse kindlaks vahetatava teabe liik, teabe vahetamise kord ning konfidentsiaalust ja isikuandmete kaitset käsitlevate eeskirjade kohaldamine.

               6.
                     Kaubavahetuskomitee kiidab lõike 5 kohased meetmed heaks ühe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised otsustavad seda tähtaega pikendada.

               7.
                     Lepinguosalised võivad lõikes 5 nimetatud meetmeid muuta. Kaubavahetuskomitee peab kõik meetmete muudatused heaks kiitma.

               ARTIKKEL 21.8

               Konsultatsioonid erasektori üksustega

               Et saada käesoleva peatüki rakendamisega seotud küsimustes valitsusväliseid seisukohti, võib lepinguosaline või võivad lepinguosalised konsulteerida vajaduse korral sidusrühmade ja huvitatud isikutega, sealhulgas akadeemiliste ringkondade, mõttekodade, vabaühenduste, ettevõtjate, tarbijate ja muude organisatsioonide esindajatega. Need konsultatsioonid võib korraldada ükskõik millisel lepinguosalis(t)e meelest sobival viisil.

               ARTIKKEL 21.9

               Kontaktpunktid

               1.
                     Käesoleva peatükiga seotud küsimustes on lepinguosaliste vahelise teabevahetuse kontaktpunktid:

               a)
                     Kanada puhul välis-, kaubandus- ja arenguministeeriumi tehniliste tõkete ja normide osakond või selle õigusjärglane ning

               b)
                     Euroopa Liidu puhul Euroopa Komisjoni siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi rahvusvaheliste suhete üksus või selle õigusjärglane.

               2.
                     Kontaktpunkti ülesanne on konsulteerida vajaduse korral oma vastavate reguleerivate osakondade ja ametitega ning kooskõlastada nendega käesoleva peatüki alusel esile kerkivaid küsimusi.

               KAHEKÜMNE TEINE PEATÜKK

               Kaubandus ja säästev areng

               ARTIKKEL 22.1

               Kontekst ja eesmärgid

               1.
                     Lepinguosalised tuletavad meelde 1992. aasta Rio deklaratsiooni keskkonnahoidliku arengu põhimõtete kohta, 1992. aasta keskkonna- ja arenguprogrammi Agenda 21, 2002. aastal Johannesburgis toimunud säästva arengu teemalisel tippkohtumisel vastu võetud säästvat arengut käsitlevat deklaratsiooni ja selle rakenduskava, ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu ministrite 2006. aasta deklaratsiooni, mis käsitleb täieliku ja tootliku tööhõive ning kõigile inimväärse töö tagamist soodustava keskkonna loomist riigi ja rahvusvahelisel tasandil ning selle mõju säästvale arengule, ning ILO 2008. aasta deklaratsiooni sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel. Lepinguosalised tunnistavad, et majanduslik ja sotsiaalne areng ning keskkonnakaitse on omavahel sõltuvuses olevad ja üksteist tugevdavad säästva arengu osad, ning kinnitavad veel kord oma kohustust edendada rahvusvahelise kaubanduse arengut nii, et see aitaks saavutada säästva arengu eesmärki praeguste ja tulevaste inimpõlvede hüvanguks.

               2.
                     Lepinguosalised rõhutavad, et kasulik on käsitada kaubandusega seotud töö- ja keskkonnaküsimusi osana üleilmsest lähenemisviisist kaubandusele ja säästvale arengule. Seepärast lepivad lepinguosalised kokku, et käesoleva lepingu raames tuleb arvesse võtta kahekümne kolmanda peatüki („Kaubandus ja töö“) ja kahekümne neljanda peatüki („Kaubandus ja keskkond“) kohaseid õigusi ja kohustusi.

               3.
                     Sellega seoses võtavad lepinguosalised kahekümne kolmanda peatüki („Kaubandus ja töö“) ja kahekümne neljanda peatüki („Kaubandus ja keskkond“) rakendamise kaudu eesmärgiks:

               a)
                     edendada oma töö-, keskkonna- ja kaubanduspoliitika ja -meetmete kooskõlastamise ja lõimimise tõhustamise kaudu säästvat arengut;

               b)
                     edendada lepinguosaliste dialoogi ja koostööd, et arendada oma kaubandus- ja majandussuhteid viisil, mis toetab nende töö- ja keskkonnakaitsemeetmeid ja -standardeid, ning kinnitada oma keskkonna- ja töökaitse-eesmärke kaubandussuhete raames, mis on vabad, avatud ja läbipaistvad;

               c)
                     tõhustada kummagi lepinguosalise töö- ja keskkonnaalaste õigusnormide täitmise tagamist ning kinnipidamist rahvusvahelistest töö- ja keskkonnaalastest lepingutest;

               d)
                     edendada kaubandus-, töö- ja keskkonnaküsimuste reguleerimisel mõjuhindamise, sidusrühmadega peetavate konsultatsioonide ja muude selliste vahendite igakülgset kasutamist ning ärgitada ettevõtjaid, kodanikuühiskonna organisatsioone ja kodanikke kujundama välja ja rakendama tavasid, mis aitavad saavutada säästva arengu eesmärke, ning

               e)
                     edendada avalikku konsultatsiooni ja üldsuse osalemist käesoleva lepingu alusel esile kerkivate säästva arengu küsimuste arutamises ning asjakohaste õigusaktide ja strateegiate väljatöötamises.

               ARTIKKEL 22.2

               Läbipaistvus

               Lepinguosalised rõhutavad, et on tähtis tagada läbipaistvus, mis on vajalik üldsuse osalemise edendamiseks, ja avalikustada käesoleva peatüki raames teave kooskõlas käesoleva peatüki ja kahekümnenda seitsmenda peatüki („Läbipaistvus“) sätetega ning artiklitega 23.6 („Avalik teave ja avalikkuse teadlikkus“) ja 24.7 („Avalik teave ja avalikkuse teadlikkus“).

               ARTIKKEL 22.3

               Koostöö ja säästvat arengut toetava kaubanduse edendamine

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad rahvusvahelise koostöö väärtust säästva arengu eesmärgi saavutamisel ning majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste arengu- ja kaitsealgatuste ning -meetmete lõimimisel rahvusvahelisel tasandil. Seepärast lepivad lepinguosalised kokku, et peavad dialoogi ja konsulteerivad üksteisega kaubandusega seotud ühist huvi pakkuvates säästva arengu küsimustes.

               2.
                     Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et kaubandus peaks edendama säästvat arengut. Seepärast püüavad lepinguosalised soodustada kaubandust ning majandusvooge ja -tavasid, mis aitavad edendada inimväärset tööd ja keskkonnakaitset, muu hulgas:

               a)
                     kutsudes üles välja töötama ja kasutama vabatahtlikke kavu, mis on seotud kaupade ja teenuste säästva tootmisega, nagu ökomärgise süsteem ja õiglase kaubanduse kavad;

               b)
                     kutsudes ettevõtjaid üles arendama ja rakendama ettevõtja sotsiaalse vastutusega seotud vabatahtlikke parimaid tavasid, näiteks OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele, et suurendada majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide sidusust;

               c)
                     toetades säästlikkusega seotud kaalutluste lisamist avaliku ja erasektori tarbimisotsustesse ning

               d)
                     edendades keskkonnatoimega seotud eesmärkide ja standardite väljatöötamist, kehtestamist, ajakohastamist või täiustamist.

               3.
                     Lepinguosalised tunnistavad vajadust käsitleda konkreetseid säästva arengu küsimusi, hinnates sidusrühmade arvamusi arvestades võimalike meetmete potentsiaalset majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju. Seepärast kohustub lepinguosaline läbi vaatama, jälgima ja hindama käesoleva lepingu rakendamise mõju säästvale arengule oma territooriumil, et selgitada välja vajadus meetmete järele, mis võib käesoleva lepinguga seoses tekkida. Lepinguosalised võivad korraldada ühiseid hindamisi. Neid hindamisi korraldatakse viisil, mida on kohandatud vastavalt lepinguosaliste tavadele ja tingimustele, lepinguosaliste vastavate osalusprotsesside ja käesoleva lepingu alusel kehtestatud protsesside kaudu.

               ARTIKKEL 22.4

               Institutsioonilised mehhanismid

               1.
                     Artikli 26.2 („Erikomiteed“) lõike 1 punkti g alusel loodud kaubanduse ja säästva arengu komiteesse kuuluvad lepinguosaliste kõrgetasemelised esindajad, kes vastutavad käesoleva peatükiga, kahekümne kolmanda peatükiga („Kaubandus ja töö“) ja kahekümne neljanda peatükiga („Kaubandus ja keskkond“) hõlmatud küsimuste eest. Kaubanduse ja säästva arengu komitee teostab järelevalvet nimetatud peatükkide rakendamise üle, jälgib sealhulgas koostööd ja seda, kuidas vaadatakse läbi käesoleva lepingu mõju säästvale arengule, ning tegeleb terviklikul viisil lepinguosaliste ühistes huvides olevate küsimustega, mis on seotud majandusliku ja sotsiaalse arengu ning keskkonnakaitse vaheliste seostega. Kahekümne kolmanda peatüki („Kaubandus ja töö“) ja kahekümne neljanda peatüki („Kaubandus ja keskkond“) puhul võib kaubanduse ja säästva arengu komitee täita oma ülesandeid ka eriistungite kaudu, kuhu tulevad kokku nimetatud peatükkidega seotud küsimuste eest vastutavad osalejad.

               2.
                     Kaubanduse ja säästva arengu komitee tuleb kokku aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist ja seejärel nii sageli, kui lepinguosalised seda vajalikuks peavad. Nende koosolekute või eriistungite kavandamisel ja korraldamisel vastutavad lepinguosaliste vahelise teabevahetuse eest artiklis 23.8 („Institutsioonilised mehhanismid“) ja artiklis 24.13 („Institutsioonilised mehhanismid“) nimetatud kontaktpunktid.

               3.
                     Iga kaubanduse ja säästva arengu komitee korralise koosoleku või eriistungi raames toimub kohtumine avalikkusega, kus arutatakse asjaomaste peatükkide rakendamisega seotud küsimusi, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti.

               4.
                     Kaubanduse ja säästva arengu komitee edendab läbipaistvust ja üldsuse osalemist. Sel eesmärgil:

               a)
                     avalikustatakse kõik kaubanduse ja säästva arengu komitee otsused ja aruanded, kui komitee ei otsusta teisiti;

               b)
                     esitab kaubanduse ja säästva arengu komitee käesoleva peatükiga, sealhulgas selle rakendamisega seotud küsimustes artiklis 22.5 nimetatud kodanikuühiskonna foorumile uuendatud teavet. Iga kodanikuühiskonna foorumi seisukoht ja arvamus esitatakse lepinguosalistele otse või artikli 28.3 („Institutsioonilised mehhanismid“) lõikes 3 ja artiklis 24.13 („Institutsiooniline raamistik“) nimetatud konsultatsioonimehhanismide kaudu. Kaubanduse ja säästva arengu komitee annab kord aastas aru selle teabevahetuse alusel võetud järelmeetmete kohta;

               c)
                     annab kaubanduse ja säästva arengu komitee kord aastas aru kõikidest käsitletavatest küsimustest kooskõlas artikli 24.7 („Avalik teave ja avalikkuse teadlikkus“) lõikega 3 või artikli 23.8 („Institutsioonilised mehhanismid“) lõikega 4.

               ARTIKKEL 22.5

               Kodanikuühiskonna foorum

               1.
                     Lepinguosalised toetavad ühist kodanikuühiskonna foorumit, kuhu kuuluvad lepinguosaliste territooriumil loodud kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, sealhulgas artikli 23.8 („Institutsioonilised mehhanismid”) lõikes 3 ja artiklis 24.13 („Institutsioonilised mehhanismid”) nimetatud konsultatsioonimehhanismides osalejad, et pidada dialoogi käesoleva lepingu säästva arengu alaste tahkude teemal.

               2.
                     Kodanikuühiskonna foorum kutsutakse kokku kord aastas, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti. Lepinguosalised edendavad asjaomaste huvide, sealhulgas sõltumatute esinduslike tööandjate, ametiühingute, töö- ja äriorganisatsioonide, keskkonnarühmituste ning vajaduse korral ka teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud esindatust. Lepinguosalised võivad hõlbustada osalemist ka virtuaalsete vahendite abil.

               KAHEKÜMNE KOLMAS PEATÜKK

               KAUBANDUS JA TÖÖ

               ARTIKKEL 23.1

               Kontekst ja eesmärgid

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad rahvusvahelise tööhõive- ja tööküsimuste alase koostöö ning lepingute olulisust, sest need on rahvusvahelise kogukonna vastus üleilmastumisest tulenevatele majanduslike, tööhõivealastele ja sotsiaalsetele probleemidele ja võimalustele. Lepinguosalised tunnistavad panust, mida rahvusvaheline kaubandus saaks anda täieliku ja tootliku tööhõive ja kõigile inimväärse töö tagamisse, ning kohustuvad vajaduse korral konsulteerima ja tegema koostööd vastastikust huvi pakkuvates kaubandusega seotud töö- ja tööhõiveküsimustes.

               2.
                     Kinnitades, kui väärtuslik on inimväärse töö tagamisel tööõiguse põhireegleid ja kõrgetasemelist töökaitset ning nende tulemuslikku rakendamist hõlmava poliitika suurem sidusus, tunnistavad lepinguosalised nende valdkondade võimalikku kasulikku mõju majanduslikule tasuvusele, innovatsioonile ja tootlikkusele, sealhulgas eksporditegevusele. Sellega seoses tunnistavad lepinguosalised ka seda, et on tähtis pidada töötajate ja tööandjate ning nende organisatsioonide ja valitsuste vahel tööküsimusi käsitlevat sotsiaaldialoogi, ning kohustuvad sellist dialoogi edendama.

               ARTIKKEL 23.2

               Õigus kehtestada õigusnorme ja kaitsetase

               Tunnistades lepinguosaliste õigust kehtestada oma tööalased prioriteedid ja töökaitse tase ning võtta vastu või muuta vastavalt oma õigusnorme ja tegevuspõhimõtteid viisil, mis on kooskõlas lepinguosalise rahvusvaheliste kohustustega töövaldkonnas, sealhulgas käesoleva peatüki kohaste kohustustega, püüavad lepinguosalised kanda hoolt selle eest, et kõnealuste õigusnormide ja tegevuspõhimõtetega tagatakse kõrgetasemeline töökaitse ja edendatakse seda, ning jätkata selliste õigusnormide ja tegevuspõhimõtete täiustamist eesmärgiga seista hea kõrgetasemelise töökaitse eest.

               ARTIKKEL 23.3

               Mitmepoolsed tööstandardid ja -lepingud

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et tema tööõiguses ja -tavades nähakse ette allpool loetletud tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste kaitse. Lepinguosalised kinnitavad oma kohustust austada, edendada ja rakendada allpool nimetatud põhimõtteid ja õigusi kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) liikmete kohustustega ja kohustustega, mis tulenevad ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonist ja selle järgimismehhanismist, mille Rahvusvaheline Töökonverents võttis vastu 1998. aastal oma 86. istungil:

               a)
                     ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelik tunnustamine;

               b)
                     kõigi sunniviisilise töö vormide kaotamine;

               c)
                     lapstööjõu kasutamise tegelik kaotamine ning

               d)
                     tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kaotamine.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et tema tööõiguses ja -tavades edendatakse ILO inimväärse töö tegevuskavas sisalduvaid allpool nimetatud eesmärke kooskõlas ILO deklaratsiooniga sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel, mille Rahvusvaheline Töökonverents võttis vastu 2008. aastal oma 97. istungil, ja kooskõlas teiste rahvusvaheliste kohustustega:

               a)
                     töötervishoid ja tööohutus, sealhulgas tööõnnetuse või kutsehaiguse ennetamine ja hüvitise maksmine sellise õnnetuse või haiguse korral;

               b)
                     vastuvõetavate tööõiguslike miinimumstandardite kehtestamine palgatöötajatele, sealhulgas neile, kes ei ole hõlmatud kollektiivlepinguga, ning

               c)
                     diskrimineerimiskeeld seoses töötingimustega, sealhulgas võõrtöötajate puhul.

               3.
                     Lõike 2 punkti a kohaselt tagavad lepinguosalised, et nende tööõiguses ja -tavades nähakse ette töötajate tervise ja ohutusega arvestavate töötingimuste kaitse, sõnastades sealhulgas aluspõhimõtteid edendavad strateegiad, mille eesmärk on ennetada töö tõttu või töö käigus juhtuvaid õnnetusi ja tekkivaid vigastusi ning töötada välja ennetav ohutus- ja tervisekultuur, kus kõige tähtsamal kohal on ennetustegevus. Kavandades ja rakendades meetmeid, mille eesmärk on kaitsta tervist ja tagada ohutus tööl, võtavad lepinguosalised arvesse olemasolevat asjakohast teaduslikku ja tehnilist teavet ning asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, suuniseid või soovitusi, kui need meetmed võivad mõjutada kaubandust või investeeringuid lepinguosaliste vahel. Lepinguosalised tunnistavad, et olemasolevate või võimalike ohtude korral või selliste tingimuste esinemisel, mis põhjustavad mõistlike eelduste kohaselt füüsilisele isikule vigastuse või haiguse, ei tohi lepinguosaline kasutada täieliku teadusliku kindluse puudumist põhjusena, miks lükata kulutõhusate kaitsemeetmete võtmist edasi.

               4.
                     Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kohustust rakendada kogu oma territooriumil oma õigusaktides ja tavades tõhusalt peamisi ILO konventsioone, mille Kanada ja liikmesriigid on ratifitseeritud. Lepinguosalised jätkavad pidevat pingutamist selle nimel, et ratifitseerida peamised ILO konventsioonid, kui nad ei ole seda veel teinud. Lepinguosalised vahetavad teavet selle kohta, milline on olukord ja areng peamiste ja esmatähtsate ning ka muude selliste ILO konventsioonide ratifitseerimisel, mis on ILO liigituse järgi ajakohased.

               ARTIKKEL 23.4

               Kaitsetaseme säilitamine

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad, et on sobimatu soodustada kaubandust või investeeringuid oma tööõiguse ja -standarditega ettenähtud kaitse taseme alandamise teel.

               2.
                     Lepinguosaline ei tohi loobuda oma tööõiguse ja -standardite järgimisest või teha sellest erandeid ega teha ettepanekut loobumiseks või erandite tegemiseks, et soodustada kaubandust või investeeringu paigutamist, omandamist, laiendamist või säilitamist oma territooriumil.

               3.
                     Lepinguosaline ei jäta tõhusalt tagamata oma tööõiguse ja -standardite täitmist järjepideva või korduva tegevuse või tegevusetuse kaudu, et soodustada kaubandust või investeeringuid.

               ARTIKKEL 23.5

               Õigusnormide täitmise tagamise menetlused, haldusmenetlused ja haldusmeetmete läbivaatamine

               1.
                     Artikli 23.4 kohaselt edendab lepinguosaline oma tööõiguse normide järgimist ja tagab tõhusalt nende täitmise, muu hulgas:

               a)
                     omades kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega tööinspektsiooni, et tagada töötingimuste ja töötajate kaitsega seotud selliste õigusnormide rakendamine, mille täitmise peavad tagama tööinspektorid, ning

               b)
                     tagades haldus- ja kohtumenetluse kättesaadavuse isikutele, kellel on konkreetse küsimusega seoses seaduslik huvi, või, kui isiku väitel on rikutud lepinguosalise õiguses ette nähtud õigust, et võimaldada võtta tööõiguse rikkumise suhtes tõhusaid meetmeid, sealhulgas kohaldada asjakohaseid õiguskaitsevahendeid.

               2.
                     Lepinguosalised tagavad kooskõlas oma õigusega, et lõike 1 punktis b nimetatud menetlus ei ole põhjendamatult keeruline ega ülemäära kulukas, ei sisalda ebamõistlikke tähtaegu või põhjendamatuid viivitusi, pakub vajaduse korral õiguskaitset ning on õiglane ja erapooletu, muu hulgas:

               a)
                     teatades kostjatele mõistliku aja jooksul menetluse algatamisest, sealhulgas kirjeldades menetluse laadi ja nõude alust;

               b)
                     andes menetlusosalistele piisava võimaluse toetada või kaitsta oma seisukohti, sealhulgas esitada enne lõpliku otsuse tegemist teavet või tõendeid;

               c)
                     nähes ette, et lõplikud otsused vormistatakse kirjalikult ja et neis esitatavad asjakohased põhjendused põhinevad teabel või tõenditel, mille kohta menetlusosalised said võimaluse avaldada arvamust, ning

               d)
                     andes haldusmenetluse osalistele võimaluse paluda õigusaktidega kindlaks määratud kohtunikul lõplik haldusotsus mõistliku aja jooksul läbi vaadata ja kui see on põhjendatud, siis seda parandada, tagades sealjuures kohtuniku sõltumatuse ja erapooletuse.

               ARTIKKEL 23.6

               Avalik teave ja avalikkuse teadlikkus

               1.
                     Lisaks artikli 27.1 („Avaldamine“) kohastele kohustustele soodustavad lepinguosalised avalikku mõttevahetust valitsusväliste osalejatega ja nende seas selliste tegevuspõhimõtete väljatöötamisel ja kindlaksmääramisel, mille tulemusena võtab kummagi lepinguosalise avaliku sektori asutus vastu tööalase õigusakti või standardi.

               2.
                     Lepinguosalised parandavad avalikkuse teadlikkust oma tööõigusest ja -standarditest ning nende täitmise tagamisest ja vastavusmenetlustest, tagades sealhulgas teabe kättesaadavuse ja astudes samme, et parandada töötajate, tööandjate ja nende esindajate teadmisi ja teabest arusaamist.

               ARTIKKEL 23.7

               Koostöö

               1.
                     Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd, et edendada käesoleva peatüki eesmärkide saavutamist, näiteks:

               a)
                     vahetades teavet ühist huvi pakkuvate küsimustega seotud parimate tavade ning asjakohaste ürituste, ettevõtmiste ja algatuste kohta;

               b)
                     tehes koostööd rahvusvahelistel foorumitel, kus tegeldakse kaubandus- ja töövaldkonnas, sealhulgas eelkõige WTOs ja ILOs, oluliste küsimustega;

               c)
                     edendades rahvusvahelisel tasandil ja kohaldades tõhusalt artikli 23.3 lõikes 1 nimetatud tööalaseid aluspõhimõtteid ja põhiõigusi ning ILO inimväärse töö tegevuskava;

               d)
                     pidades oma vastavate kaubanduslepingute ja nende rakendamise raames dialoogi ja jagades teavet tööalaste õigusnormide kohta;

               e)
                     uurides koostöövõimalusi kolmandate isikutega seotud algatuste puhul ning

               f)
                     tehes koostööd mõnes muus asjakohaseks peetavas vormis.

               2.
                     Lepinguosalised kaaluvad koostöövaldkondade kindlaksmääramisel ja koostöö tegemisel kõiki töötajate, tööandjate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajate esitatud arvamusi.

               3.
                     Lepinguosalised võivad seada sisse koostöö ILO ja teiste pädevate rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonidega, et kasutada käesoleva peatüki eesmärkide saavutamiseks nende eksperditeadmisi ja vahendeid.

               ARTIKKEL 23.8

               Institutsioonilised mehhanismid

               1.
                     Lepinguosaline määrab ameti, kes on käesoleva peatüki rakendamisel teise lepinguosalise jaoks kontaktpunktiks, sealhulgas seoses:

               a)
                     artikli 23.7 kohaste koostööprogrammide ja -meetmetega;

               b)
                     artikli 23.9 kohase esildiste ja teadete vastuvõtmisega ning

               c)
                     teisele lepinguosalisele, eksperdikomisjonidele ja avalikkusele esitatava teabega.

               2.
                     Lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist kirjalikult lõikes 1 nimetatud kontaktpunktist.

               3.
                     Oma korraliste koosolekute või käesoleva peatükiga hõlmatud küsimuste eest vastutavate osalejatega eriistungite kaudu artikli 26.2 („Erikomiteed“) lõike 1 punkti g alusel loodud kaubanduse ja säästva arengu komitee:

               a)
                     teostab järelevalvet käesoleva peatüki rakendamise üle ja vaatab läbi selle alusel tehtud edusammud, sealhulgas käesoleva peatüki toimimise ja tõhususe, ning

               b)
                     arutab kõiki muid käesoleva peatüki kohaldamisalasse jäävaid küsimusi.

               4.
                     Lepinguosaline kutsub kokku uue tööküsimuste või säästva arengu riikliku nõuanderühma või konsulteerib olemasolevate rühmadega, et küsida käesoleva peatükiga seotud küsimustes arvamust või nõu. Sellesse rühma kuuluvad kodanikuühiskonna sõltumatud esindusorganisatsioonid ning neis on tasakaalustatult esindatud tööandjad, ametiühingud, töö- ja äriorganisatsioonid ning vajaduse korral muud asjakohased sidusrühmad. Töörühm võib esitada omal algatusel arvamusi ja soovitusi kõikide käesoleva peatükiga seotud küsimuste kohta.

               5.
                     Lepinguosaline on valmis vastu võtma üldsuse esildisi küsimustes, mis on seotud käesoleva peatükiga, sealhulgas teateid selle rakendamisel esinevate probleemide kohta, ning võtab neid nõuetekohaselt arvesse. Lepinguosaline teavitab nendest esildistest oma riiklikke tööküsimuste või säästva arengu nõuanderühmi.

               6.
                     Lepinguosalised võtavad arvesse ILO tegevust, et edendada lepinguosaliste ja ILO vahelist koostööd ja sidusust.

               ARTIKKEL 23.9

               Konsultatsioonid

               1.
                     Lepinguosaline võib taotleda konsultatsioone teise lepinguosalisega käesoleva peatüki alusel esile kerkivates küsimustes, esitades teise lepinguosalise kontaktpunktile kirjaliku taotluse. Lepinguosaline kirjeldab oma taotluses selgelt vaidlusalust küsimust, täpsustab selle üksikasjad ja esitab lühikokkuvõtte käesoleva peatüki kohastest nõuetest. Konsultatsioone alustatakse viivitamata pärast seda, kui lepinguosaline on esitanud sellekohase taotluse.

               2.
                     Konsultatsioonidel esitab lepinguosaline teisele lepinguosalisele kooskõlas oma konfidentsiaalseid isikuandmeid ja konfidentsiaalset äriteavet käsitlevate õigusnormidega piisavalt enda valduses olevat teavet, et tõstatatud küsimusi oleks võimalik põhjalikult uurida.

               3.
                     Kui see on asjakohane ja mõlemad lepinguosalised on sellega nõus, võivad nad küsida ükskõik milliselt isikult, organisatsioonilt või asutuselt, sealhulgas ILOlt, teavet või arvamust, mis võib aidata esile kerkinud küsimust uurida.

               4.
                     Kui üks lepinguosaline leiab, et küsimust tuleb veel arutada, võib ta taotleda küsimuse arutamiseks kaubanduse ja säästva arengu komitee kokkukutsumist, esitades teise lepinguosalise kontaktpunktile kirjaliku taotluse. Kaubanduse ja säästva arengu komitee tuleb viivitamata kokku ja püüab küsimuse lahendada. Vajaduse korral küsib komitee artiklis 23.8 nimetatud konsultatsioonimehhanismide kaudu nõu lepinguosaliste riiklikelt tööküsimuste või säästva arengu nõuanderühmadelt.

               5.
                     Lepinguosaline teeb avalikkusele kättesaadavaks iga lahenduse või otsuse, milleni käesoleva artikli alusel arutatava küsimuse puhul jõutakse.

               ARTIKKEL 23.10

               Eksperdikomisjon

               1.
                     Iga küsimuse puhul, mida ei ole artikli 23.9 kohaste konsultatsioonide abil rahuldavalt lahendatud, võib lepinguosaline 90 päeva pärast artikli 23.9 lõike 1 kohase konsultatsioonitaotluse vastuvõtmist taotleda asjaomase küsimuse uurimiseks eksperdikomisjoni kokkukutsumist, esitades teise lepinguosalise kontaktpunktile kirjaliku taotluse.

               2.
                     Lepinguosalised kohaldavad kooskõlas käesoleva peatüki sätetega 29-A ja 29-B lisas sätestatud töökorda ja tegevusjuhendit, kui nad ei otsusta teisiti.

               3.
                     Eksperdikomisjon koosneb kolmest liikmest.

               4.
                     Lepinguosalised konsulteerivad üksteisega, et leppida kokku eksperdikomisjoni koosseis kümne tööpäeva jooksul pärast seda, kui vastust andev lepinguosaline sai taotluse moodustada eksperdikomisjon. Nõuetekohast tähelepanu pööratakse selle tagamisele, et komisjoni liikmekandidaadid vastaksid lõikes 7 sätestatud nõuetele ja et neil oleks konkreetses küsimuses asjakohased eksperditeadmised.

               5.
                     Kui lepinguosalised ei suuda teha otsust eksperdikomisjoni koosseisu kohta lõikes 4 kindlaks määratud aja jooksul, kohaldatakse lõikes 6 ette nähtud nimekirja suhtes artikli 29.7 („Vahekohtu koosseis“) lõigetega 3–7 ette nähtud valikumenetlust.

               6.
                     Kaubanduse ja säästva arengu komitee koostab oma esimesel käesoleva lepingu jõustumise järgsel koosolekul nimekirja vähemalt üheksast isikust, kes on valitud välja nende objektiivsuse, usaldusväärsuse ja otsustusvõime järgi ning kes soovivad ja saavad täita eksperdikomisjoni liikme ülesandeid. Lepinguosaline nimetab eksperdikomisjoni liikmekandidaatide nimekirja jaoks vähemalt kolm isikut. Samuti nimetavad lepinguosalised vähemalt kolm isikut, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ning kes soovivad ja saavad täita eksperdikomisjoni esimehe ülesandeid. Kaubanduse ja säästva arengu komitee tagab, et nimekiri on alati täielik.

               7.
                     Eksperdikomisjoni liikmekandidaatidel peavad olema eriteadmised või kogemused tööõiguse valdkonnas, teistes käesolevas peatükis käsitletud küsimustes või rahvusvahelistest lepingutest tulenevate vaidluste lahendamise alal. Nad peavad olema sõltumatud, täitma oma ülesandeid üksikisikuna ega tohi seoses vaidlusaluse küsimusega vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt. Nad ei tohi olla seotud kummagi lepinguosalise valitsusega ja peavad järgima lõikes 2 nimetatud tegevusjuhendit.

               8.
                     Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, on viie päeva jooksul pärast eksperdikomisjoni liikmete väljavalimist eksperdikomisjoni pädevuses:

               „vaadata kahekümne kolmanda peatüki („Kaubandus ja töö“) asjakohaseid sätteid arvesse võttes läbi eksperdikomisjoni moodustamise taotluses nimetatud küsimus ja esitada kooskõlas kahekümne kolmanda peatüki artikliga 23.10 („Eksperdikomisjon“) aruanne, milles esitatakse soovitused küsimuse lahendamiseks“.

               9.
                     Artiklis 23.3 sätestatud mitmepoolsete lepingutega seotud küsimustes peaks eksperdikomisjon küsima teavet ILOlt, sealhulgas asjakohaseid olemasolevaid tõlgendamist käsitlevaid suuniseid, järeldusi või otsuseid, mille ILO on vastu võtnud
                  31
               .

               10.
                     Eksperdikomisjon võib nõuda ja vastu võtta kirjalikke esildisi või muud teavet isikutelt, kellel on asjakohast teavet või eriteadmised.

               11.
                     Eksperdikomisjon esitab lepinguosalistele vahearuande ja lõpparuande, mis sisaldab tuvastatud asjaolusid, asjaomases küsimuses tehtud otsuseid, sealhulgas otsust selle kohta, kas vastust andev lepinguosaline on toiminud kooskõlas oma käesolevast peatükist tulenevate kohustustega, ning eksperdikomisjoni järelduste, otsuste ja soovituste põhjendusi. Eksperdikomisjon esitab lepinguosalistele vahearuande 120 päeva jooksul pärast viimase eksperdikomisjoni liikme valimist või siis, kui lepinguosalised on otsustanud. Lepinguosalised võivad esitada eksperdikomisjonile vahearuande kohta märkusi 45 päeva jooksul pärast aruande esitamist. Pärast nende märkuste kaalumist võib eksperdikomisjon oma aruande läbi vaadata või korraldada mis tahes edasise uurimise, mida ta peab asjakohaseks. Eksperdikomisjon esitab lepinguosalistele lõpparuande 60 päeva jooksul pärast vahearuande esitamist. Lepinguosalised teevad lõpparuande avalikkusele kättesaadavaks 30 päeva jooksul pärast selle esitamist.

               12.
                     Kui eksperdikomisjoni lõpparuandes on otsustatud, et lepinguosaline ei ole toiminud kooskõlas oma käesolevast peatükist tulenevate kohustustega, alustavad lepinguosalised arutelusid ja püüavad teha kolme kuu jooksul pärast lõpparuande esitamist kindlaks asjakohased meetmed või vajaduse korral leppida kokku vastastikku rahuldavas tegevuskavas. Nende arutelude käigus võtavad lepinguosalised arvesse lõpparuannet. Taotlusele vastav lepinguosaline teavitab aega viitmata oma tööküsimuste või säästva arengu nõuanderühmi ja taotluse esitanud lepinguosalist oma otsusest ükskõik millise rakendatava meetme kohta. Taotluse esitanud lepinguosaline teavitab aega viitmata oma tööküsimuste või säästva arengu nõuanderühmi ja vastust andvat lepinguosalist ükskõik millisest muust meetmest, mille ta võib otsustada lõpparuande järelmeetmena võtta, et soodustada küsimuse lahendamist viisil, mis on kooskõlas käesoleva lepinguga. Kaubanduse ja säästva arengu komitee kontrollib lõpparuande ja eksperdikomisjoni soovituste järgimist. Lepinguosaliste tööküsimuste või säästva arengu nõuanderühmad ja kodanikuühiskonna foorum võivad esitada kaubanduse ja säästva arengu komiteele selle kohta oma tähelepanekuid.

               13.
                     Kui lepinguosalised jõuavad pärast eksperdikomisjoni loomist asjaomases küsimuses mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni, teavitavad nad sellest lahendusest kaubanduse ja säästva arengu komiteed ja eksperdikomisjoni. Selle teate saamisel eksperdikomisjoni menetlus lõpetatakse.

               ARTIKKEL 23.11

               Vaidluste lahendamine

               1.
                     Käesoleva peatükiga seotud vaidluste lahendamisel võivad lepinguosalised kasutada üksnes käesolevas peatükis sätestatud eeskirju ja menetlusi.

               2.
                     Lepinguosalised teevad kõik endast oleneva, et jõuda vastastikku rahuldava lahenduseni. Lepinguosalised võivad igal ajal kasutada vaidluse lahendamiseks häid teeneid, lepitust ja vahendust.

               3.
                     Lepinguosalised mõistavad, et käesoleva peatükiga hõlmatud kohustused on siduvad ja kuuluvad täitmisele artikliga 23.10 ette nähtud vaidluste lahendamise menetluse kaudu. Sellega seoses arutavad lepinguosalised kaubanduse ja säästva arengu komitee koosolekutel käesoleva peatüki rakendamise tõhusust, kummagi lepinguosalise poliitilisi arengusuundi, edusamme rahvusvaheliste lepingute vallas ning sidusrühmade arvamusi, nagu ka artiklis 23.10 sätestatud vaidluste lahendamise menetluse võimalikku läbivaatamist.

               4.
                     Lahkarvamuse tekkimisel lõike 3 alusel võib lepinguosaline taotleda artiklis 23.9 sätestatud korras konsultatsioone, et vaadata läbi artikliga 23.10 ette nähtud vaidluste lahendamist käsitlevad sätted eesmärgiga jõuda asjaomases küsimuses mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

               5.
                     Kaubanduse ja säästva arengu komitee võib soovitada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteel teha käesoleva peatüki asjakohastesse sätetesse muudatusi kooskõlas artikliga 30.2 („Muudatused“) kehtestatud muutmismenetlusega.

               KAHEKÜMNE NELJAS PEATÜKK

               KAUBANDUS JA KESKKOND

               ARTIKKEL 24.1

               Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „keskkonnaõigus“ – lepinguosalise õigusnorm, sealhulgas õigus- või haldusnorm, või muu õiguslikult siduv meede, mille eesmärk on kaitsta keskkonda, sealhulgas ennetada inimese elu või tervist ohustavat keskkonnamõju, näiteks sätted, mille eesmärk on:

               a)
                     ennetada, vähendada või kontrollida keskkonnast tulenevate saasteainete eraldumist, vallandumist või heidet keskkonda;

               b)
                     käidelda kemikaale ja jäätmeid või jagada nendega seotud teavet või

               c)
                     säilitada elusloodus, sealhulgas ohustatud liigid, nende elupaigad ja kaitsealad, ning neid kaitsta,

               kuid mitte lepinguosalise meede, mis on seotud üksnes töötaja tervise ja ohutusega, mille suhtes kohaldatakse kahekümne kolmandat peatükki („Kaubandus ja töö“), ega lepinguosalise meede, mille eesmärk on hallata loodusvarade säilimist või põlisrahvaste loodusvarade kogumise tavasid.

               ARTIKKEL 24.2

               Kontekst ja eesmärgid

               Lepinguosalised tunnistavad, et keskkond on üks säästva arengu tugisambaid ja et kaubandusel võib toetada säästvat arengut. Lepinguosalised rõhutavad, et tõhustatud koostöö keskkonna kaitsmisel ja säilitamisel:

               a)
                     edendab säästvat arengut;

               b)
                     tõhustab lepinguosaliste keskkonnaalast juhtimist;

               c)
                     tugineb rahvusvahelistele keskkonnalepingutele, mille osalised nad on, ning

               d)
                     täiendab käesoleva lepingu eesmärke.

               ARTIKKEL 24.3

               Õigus kehtestada õigusnorme ja kaitsetase

               Lepinguosalised tunnistavad üksteise õigust kehtestada oma keskkonnaalased prioriteedid ja keskkonnakaitse tase ning võtta vastu või muuta vastavalt oma õigusnorme ja tegevuspõhimõtteid viisil, mis on kooskõlas mitmepoolsete keskkonnalepingutega, mille osalised nad on, ja käesoleva lepinguga. Lepinguosalised püüavad kanda hoolt selle eest, et kõnealuste õigusnormide ja tegevuspõhimõtetega tagatakse kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja edendatakse seda, ning püüavad jätkata selliste õigusnormide ja tegevuspõhimõtete ning kaitsetaseme parandamist.

               ARTIKKEL 24.4

               Mitmepoolsed keskkonnalepingud

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad mitmepoolse keskkonnaalase juhtimise ja lepingute väärtust, sest need on rahvusvahelise kogukonna vastus üleilmsetele või piirkondlikele keskkonnaprobleemidele, ning rõhutavad vajadust suurendada kaubandus- ja keskkonnapoliitika, -eeskirjade ja -meetmete vastastikust täiendavust.

               2.
                     Lepinguosaline kinnitab veel kord oma kohustust rakendada kogu oma territooriumil oma õigusaktides ja tavades tõhusalt mitmepoolseid keskkonnalepinguid, mille osaline ta on.

               3.
                     Lepinguosalised kohustuvad pidama vajaduse korral konsultatsioone ja tegema koostööd mitmepoolsete keskkonnalepingutega seotud vastastikust huvi pakkuvates keskkonnaküsimustes ja eriti kaubandusega seotud küsimustes. See hõlmab kohustust vahetada teavet, mis on seotud:

               a)
                     selliste mitmepoolsete keskkonnalepingute rakendamisega, mille osaline lepinguosaline on;

               b)
                     mitmepoolsete keskkonnalepingute teemaliste käimasolevate läbirääkimistega ning

               c)
                     lepinguosalise seisukohaga uute mitmepoolsete keskkonnalepingute osaliseks saamise kohta.

               4.
                     Lepinguosalised tunnistavad oma õigust kohaldada artiklit 28.3 („Ülderandid“) keskkonnameetmete suhtes, sealhulgas nende mitmepoolsete keskkonnalepingute kohaselt võetud meetmete suhtes, mille osalised nad on.

               ARTIKKEL 24.5

               Kaitsetaseme säilitamine

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad, et on sobimatu soodustada kaubandust või investeeringuid oma keskkonnaõiguses ettenähtud kaitse taseme alandamise teel.

               2.
                     Lepinguosaline ei tohi loobuda oma keskkonnaalaste õigusnormide järgimisest või teha nendest erandeid ega pakkuda sellist loobumist või erandite tegemist, et soodustada kaubandust või investeeringu paigutamist, omandamist, laiendamist või säilitamist oma territooriumil.

               3.
                     Lepinguosaline ei jäta tõhusalt tagamata oma keskkonnaalaste õigusnormide täitmist järjepideva või korduva tegevuse või tegevusetuse kaudu, et soodustada kaubandust või investeeringuid.

               ARTIKKEL 24.6

               Juurdepääs õiguskaitsevahenditele ja menetluslikele tagatistele

               1.
                     Vastavalt artiklis 24.5 sätestatud kohustustele:

               a)
                     kannab lepinguosaline kooskõlas oma õigusega hoolt selle eest, et tema ametiasutused, kelle pädevusse kuulub keskkonnaalaste õigusnormide täitmise tagamine, võtavad nõuetekohaselt arvesse väidetavaid keskkonnaõiguse rikkumisi, millele on juhtinud tähelepanu tema territooriumil elav või asutatud huvitatud isik, ning

               b)
                     tagab haldus- ja kohtumenetluse kättesaadavuse isikutele, kellel on konkreetse küsimusega seoses seaduslik huvi, või, kui isiku väitel on rikutud lepinguosalise õiguses ette nähtud õigust, et võimaldada võtta keskkonnaõiguse rikkumise suhtes tõhusaid meetmeid, sealhulgas kohaldada asjakohaseid õiguskaitsevahendeid.

               2.
                     Lepinguosaline tagab kooskõlas oma õigusega, et lõike 1 punktis b nimetatud menetlus ei ole põhjendamatult keeruline ega ülemäära kulukas, ei sisalda ebamõistlikke tähtaegu või põhjendamatuid viivitusi, pakub vajaduse korral õiguskaitset ning on õiglane, erapooletu ja läbipaistev, muu hulgas:

               a)
                     teatades kostjatele mõistliku aja jooksul menetluse algatamisest, sealhulgas kirjeldades menetluse laadi ja nõude alust;

               b)
                     andes menetlusosalistele piisava võimaluse toetada või kaitsta oma seisukohti, sealhulgas esitada enne lõpliku otsuse tegemist teavet või tõendeid;

               c)
                     nähes ette, et lõplikud otsused vormistatakse kirjalikult ja et neis esitatavad asjakohased põhjendused põhinevad teabel või tõenditel, mille kohta menetlusosalised said võimaluse avaldada arvamust, ning

               d)
                     andes haldusmenetluse osalistele võimaluse paluda õigusaktidega kindlaks määratud kohtunikul lõplik haldusotsus mõistliku aja jooksul läbi vaadata ja kui see on põhjendatud, siis seda parandada, tagades sealjuures kohtuniku sõltumatuse ja erapooletuse.

               ARTIKKEL 24.7

               Avalik teave ja avalikkuse teadlikkus

               1.
                     Lisaks artiklile 27.1 („Avaldamine“) soodustavad lepinguosalised avalikku mõttevahetust valitsusväliste osalejatega ja nende seas selliste tegevuspõhimõtete väljatöötamisel ja kindlaksmääramisel, mille tulemusena võtab kummabi lepinguosalise avaliku sektori asutus vastu keskkonnaalase õigusakti.

               2.
                     Lepinguosalised parandavad avalikkuse teadlikkust oma keskkonnaalastest õigusnormidest ning nende täitmise tagamisest ja vastavusmenetlustest, tagades sealhulgas teabe kättesaadavuse sidusrühmadele.

               3.
                     Lepinguosaline on valmis vastu võtma üldsuse esildisi küsimustes, mis on seotud käesoleva peatükiga, sealhulgas teateid selle rakendamisel esinevate probleemide kohta, ning võtab neid nõuetekohaselt arvesse. Lepinguosaline teavitab nendest esildistest artikli 24.13 lõikes 5 nimetatud konsultatsioonimehhanismide kaudu oma vastavaid kodanikuühiskonna organisatsioone.

               ARTIKKEL 24.8

               Teaduslik ja tehniline teave

               1.
                     Kavandades ja rakendades keskkonnakaitsealaseid meetmeid, mis võivad mõjutada kaubandust või investeeringuid lepinguosaliste vahel, võtab lepinguosaline arvesse asjakohast teaduslikku ja tehnilist teavet ning asjakohaseid nõudeid, suuniseid või soovitusi.

               2.
                     Lepinguosalised tunnistavad, et tõsiste või pöördumatute kahjustuste ohu korral ei tohiks lepinguosaline kasutada täieliku teadusliku kindluse puudumist põhjusena, miks lükata edasi kulutõhusate keskkonnaseisundi halvenemise vältimise meetmete võtmist.

               ARTIKKEL 24.9

               Keskkonnakaitset soodustav kaubandus

               1.
                     Lepinguosalised on otsustanud teha jõupingutusi, et lihtsustada ja edendada kauplemist keskkonnakaupade ja teenustega ning nendesse investeerimist, sealhulgas nende kaupade ja teenustega seotud mittetariifsete tõkete vähendamise kaudu.

               2.
                     Lepinguosalised pööravad kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega erilist tähelepanu tõkete kaotamise hõlbustamisele kliimamuutuste leevendamise seisukohast oluliste kaupade ja teenustega kauplemisel või neisse investeerimisel ning eeskätt taastuvenergia toodetega ja taastuvenergiaga seotud teenustega kauplemisel või neisse investeerimisel.

               ARTIKKEL 24.10

               Kauplemine metsasaadustega

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad, et on oluline metsa kaitsta ja säästvalt majandada, pidades silmas metsa keskkonnafunktsioone ning majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi, mida mets pakub praegustele ja tulevastele inimpõlvedele, ning tagada turulepääs metsasaaduste jaoks, mis on kogutud metsa üles töötava riigi õiguse kohaselt ja säästvalt majandatud metsast.

               2.
                     Selleks kohustuvad lepinguosalised viisil, mis on kooskõlas nende rahvusvaheliste kohustustega:

               a)
                     soodustama kauplemist metsasaadustega, mis on pärit säästvalt majandatud metsast ja kogutud kooskõlas metsa üles töötava riigi õigusega;

               b)
                     vahetama teavet ja vajaduse korral tegema koostööd metsa säästvat majandamist edendavate algatuste raames, sealhulgas selliste algatuste raames, mis on kavandatud võitluseks ebaseadusliku raie ja sellega seotud kaubandusega;

               c)
                     edendama 3. märtsil 1973 Washingtonis koostatud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni tõhusat kohaldamist puuliikide suhtes, mis leitakse olevat ohus, ning

               d)
                     tegema vajaduse korral koostööd rahvusvahelistel foorumitel, kus tegeldakse metsa kaitse ja säästva majandamisega.

               3.
                     Lepinguosalised arutavad lõikes 2 nimetatud küsimusi sõltuvalt pädevusvaldkonnast kas kaubanduse ja säästva arengu komitees või kahekümne viiendas peatükis („Kahepoolsed dialoogid ja koostöö“) nimetatud metsasaaduste alase kahepoolse dialoogi raames.

               ARTIKKEL 24.11

               Kauplemine kalandus- ja vesiviljelustoodetega

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad kala- ja vesiviljelusvarude kaitse ning säästva ja vastutustundliku majandamise olulisust ning nende mõju keskkonnaalaste, majanduslike ja sotsiaalsete võimaluste pakkumisel praegustele ja tulevastele põlvkondadele.

               2.
                     Selleks kohustuvad lepinguosalised viisil, mis on kooskõlas nende rahvusvaheliste kohustustega:

               a)
                     vastu võtma või säilitama tõhusad seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed, näiteks vaatluskavad, laevaseiresüsteemid, ümberlaadimise kontrolli, inspektsioonid merel, sadamariigi kontrolli ja kaasnevad karistused, mille eesmärk on kaitsta kalavarusid ja ära hoida ülepüük;

               b)
                     võtma vastu või säilitama meetmed ja tegema koostööd, et võidelda ebaseadusliku, teatamata jäetud või reguleerimata kalapüügiga, sealhulgas vajaduse korral vahetama teavet sellise püügi kohta lepinguosaliste vetes ning selliste strateegiate ja meetmete rakendamise kohta, millega jäetakse sellisel viisil püütud tooted kaubavoogudest ja kalakasvanduste tegevusest kõrvale;

               c)
                     tegema koostööd piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonidega, kus lepinguosalised on kas liikmed, vaatlejad või koostööd tegevad konventsiooniga ühinemata riigid, ja vajaduse korral nende organisatsioonide sees, et saavutada hea juhtimistava, toetades sealhulgas teaduspõhiseid otsuseid ja nende täitmist kõnealustes organisatsioonides, ning

               d)
                     edendama keskkonna suhtes vastutustundliku ja majanduslikult konkurentsivõimelise vesiviljelussektori arengut.

               ARTIKKEL 24.12

               Koostöö keskkonnaküsimustes

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad tõhustatud koostöö tähtsust käesoleva peatüki eesmärkide saavutamise edendamisel ja kohustuvad tegema koostööd vastastikust huvi pakkuvates kaubandusega seotud keskkonnaküsimustes, nagu:

               a)
                     käesoleva lepingu võimalik mõju keskkonnale ja viisid, kuidas sellist mõju suurendada, ennetada või leevendada, võttes arvesse lepinguosaliste koostatud mõjuhinnanguid;

               b)
                     tegevus nii kaubandus- kui ka keskkonnapoliitika seisukohast oluliste küsimustega tegelevatel rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas eelkõige WTOs, OECDs ning ÜRO Keskkonnaprogrammi ja mitmepoolsete keskkonnalepingute raames;

               c)
                     ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja aruandekohustuse keskkonnaalane mõõde, sealhulgas rahvusvaheliselt tunnustatud suuniste rakendamine ja järelmeetmed;

               d)
                     keskkonnaalaste eeskirjade ja standardite mõju kaubandusele ning kaubandus- ja investeerimiseeskirjade mõju keskkonnale, sealhulgas keskkonnaalaste eeskirjade ja strateegiate väljatöötamisele;

               e)
                     praeguse ja tulevase rahvusvahelise kliimamuutuste režiimi ning leevendamise ja kohanemisega seotud riiklike kliimastrateegiate ja -programmide kaubandusega seotud aspektid, sealhulgas küsimused, mis on seotud CO2-turgudega, kaubandusele ja kliimale avalduva kahjuliku mõju vähendamise viisidega ning vahenditega, mille abil suurendada energiatõhusust ning edendada vähese CO2-heitega ja muu keskkonnahoidliku tehnoloogia väljatöötamist ja kasutuselevõttu;

               f)
                     kauplemine keskkonnakaupade ja -teenustega ning neisse investeerimine, sealhulgas keskkonnahoidlik tehnoloogia ja keskkonnahoidlikud tavad, taastuvenergia, energiatõhusus ning vee kasutamine, kaitsmine ja käitlemine;

               g)
                     koostöö elurikkuse kaitse ja säästva kasutamise kaubandusalaste aspektide vallas;

               h)
                     kaupade olelusringi haldamise edendamine, sealhulgas CO2-arvestus, kasutuselt kõrvaldatud seadmete käitlemine, laiendatud tootjavastutus, ringlussevõtt ja jäätmete vähendamine ning muud parimad tavad;

               i)
                     parem arusaamine majandustegevuse ja turujõudude mõjust keskkonnale ning

               j)
                     arvamuste vahetamine mitmepoolsete keskkonnalepingute ja rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade seoste kohta.

               2.
                     Lisaks lõikele 1 võib koostöö toimuda meetmete ja vahendite kaudu, mille hulka võivad kuuluda tehniline koostöö, teabe ja parimate tavade vahetamine, teadusprojektid, uuringud, aruanded, konverentsid ja õpikojad.

               3.
                     Lepinguosalised võtavad oma koostöö kindlaksmääramisel ja elluviimisel arvesse avalikkuse ja huvitatud sidusrühmade arvamusi ja tagasisidet ning võivad vajaduse korral kaasata selliseid sidusrühmi oma koostöösse.

               ARTIKKEL 24.13

               Institutsioonilised mehhanismid

               1.
                     Lepinguosaline määrab ameti, kes on käesoleva peatüki rakendamisel teise lepinguosalise jaoks kontaktpunktiks, sealhulgas seoses:

               a)
                     artikli 24.12 kohaste koostööprogrammide ja -meetmetega;

               b)
                     artikli 24.7 lõike 3 kohaste esildiste ja teadete vastuvõtmisega ning

               c)
                     teisele lepinguosalisele, eksperdikomisjonidele ja avalikkusele esitatava teabega.

               2.
                     Lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist kirjalikult lõikes 1 nimetatud kontaktpunktist.

               3.
                     Oma korraliste koosolekute või käesoleva peatükiga hõlmatud küsimuste eest vastutavate osalejatega eriistungite kaudu artikli 26.2 („Erikomiteed“) lõike 1 punkti g alusel loodud kaubanduse ja säästva arengu komitee:

               a)
                     teostab järelevalvet käesoleva peatüki rakendamise üle ja vaatab läbi selle alusel tehtud edusammud;

               b)
                     arutab ühist huvi pakkuvaid küsimusi ning

               c)
                     arutab lepinguosaliste ühise otsuse korral kõiki muid käesoleva peatüki kohaldamisalasse kuuluvaid küsimusi.

               4.
                     Lepinguosalised võtavad arvesse asjakohaste mitmepoolsete keskkonnaorganisatsioonide või -asutuste tegevust, et edendada lepinguosaliste ja kõnealuste organisatsioonide või asutuste vahelist koostööd ja sidusust.

               5.
                     Lepinguosaline kasutab olemasolevaid konsultatsioonimehhanisme, nagu siseriiklikud nõuanderühmad, või loob uued, et küsida käesoleva peatükiga seotud küsimustes arvamust või nõu. Sellistesse konsultatsioonimehhanismidesse kuuluvad kodanikuühiskonna sõltumatud esindusorganisatsioonid ning neis on tasakaalustatult esindatud keskkonnarühmitused, äriorganisatsioonid ja vajaduse korral muud asjakohased sidusrühmad. Selliste konsultatsioonimehhanismide kaudu võivad sidusrühmad esitada omal algatusel arvamusi ja soovitusi kõikide käesoleva peatükiga seotud küsimuste kohta.

               ARTIKKEL 24.14

               Konsultatsioonid

               1.
                     Lepinguosaline võib taotleda konsultatsioone teise lepinguosalisega käesoleva peatüki alusel esile kerkivates küsimustes, esitades teise lepinguosalise kontaktpunktile kirjaliku taotluse. Lepinguosaline kirjeldab oma taotluses selgelt vaidlusalust küsimust, täpsustab selle üksikasjad ja esitab lühikokkuvõtte käesoleva peatüki kohastest nõuetest. Konsultatsioone alustatakse viivitamata pärast seda, kui lepinguosaline on esitanud sellekohase taotluse.

               2.
                     Konsultatsioonide käigus esitab lepinguosaline teisele lepinguosalisele kooskõlas oma õigusnormidega, mis käsitlevad konfidentsiaalse või ärisaladusena käsitletava teabe kaitset, piisavalt enda valduses olevat teavet, et tõstatatud küsimusi oleks võimalik põhjalikult uurida.

               3.
                     Kui see on asjakohane ja mõlemad lepinguosalised on sellega nõus, võivad nad küsida ükskõik milliselt isikult, organisatsioonilt või asutuselt, sealhulgas asjakohaselt rahvusvaheliselt organisatsioonilt või asutuselt, teavet või arvamust, mis võib aidata vaidlusalust küsimust uurida.

               4.
                     Kui üks lepinguosaline leiab, et küsimust tuleb veel arutada, võib ta taotleda küsimuse arutamiseks kaubanduse ja säästva arengu komitee kokkukutsumist, esitades teise lepinguosalise kontaktpunktile kirjaliku taotluse. Kaubanduse ja säästva arengu komitee tuleb viivitamata kokku ja püüab küsimuse lahendada. Vajaduse korral küsib komitee artikli 24.13 lõikes 5 nimetatud konsultatsioonimehhanismi kaudu nõu lepinguosaliste kodanikuühiskonna organisatsioonidelt.

               5.
                     Lepinguosaline teeb avalikkusele kättesaadavaks iga lahenduse või otsuse, milleni käesoleva artikli alusel arutatavas küsimuses jõutakse.

               ARTIKKEL 24.15

               Eksperdikomisjon

               1.
                     Iga küsimuse puhul, mida ei ole artikli 24.14 kohaste konsultatsioonide abil rahuldavalt lahendatud, võib lepinguosaline 90 päeva pärast artikli 24.14 lõike 1 kohase konsultatsioonitaotluse vastuvõtmist taotleda asjaomase küsimuse uurimiseks eksperdikomisjoni kokkukutsumist, esitades teise lepinguosalise kontaktpunktile kirjaliku taotluse.

               2.
                     Lepinguosalised kohaldavad kooskõlas käesoleva peatüki sätetega 29-A ja 29-B lisas sätestatud töökorda ja tegevusjuhendit, kui nad ei otsusta teisiti.

               3.
                     Eksperdikomisjon koosneb kolmest liikmest.

               4.
                     Lepinguosalised konsulteerivad üksteisega, et leppida kokku eksperdikomisjoni koosseis kümne tööpäeva jooksul pärast seda, kui vastust andev lepinguosaline sai taotluse moodustada eksperdikomisjon,. Nõuetekohast tähelepanu pööratakse selle tagamisele, et komisjoni liikmekandidaadid vastaksid lõikes 7 sätestatud nõuetele ja et neil oleks konkreetses küsimuses asjakohased eksperditeadmised.

               5.
                     Kui lepinguosalised ei suuda teha otsust eksperdikomisjoni koosseisu kohta lõikes 4 kindlaks määratud aja jooksul, kohaldatakse lõikes 6 ette nähtud nimekirja suhtes artikli 29.7 („Vahekohtu koosseis“) lõigetega 3–7 ette nähtud valikumenetlust.

               6.
                     Kaubanduse ja säästva arengu komitee koostab oma esimesel käesoleva lepingu jõustumise järgsel koosolekul nimekirja vähemalt üheksast isikust, kes on valitud välja nende objektiivsuse, usaldusväärsuse ja otsustusvõime järgi ning kes soovivad ja saavad täita komisjoni liikme ülesandeid. Lepinguosaline nimetab eksperdikomisjoni liikmekandidaatide nimekirja jaoks vähemalt kolm isikut. Samuti nimetavad lepinguosalised vähemalt kolm isikut, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ning kes soovivad ja saavad täita eksperdikomisjoni esimehe ülesandeid. Kaubanduse ja säästva arengu komitee tagab, et nimekiri on alati täielik.

               7.
                     Eksperdikomisjoni liikmekandidaatidel peavad olema eriteadmised või kogemused keskkonnaõiguse valdkonnas, teistes käesolevas peatükis käsitletud küsimustes või rahvusvahelistest lepingutest tulenevate vaidluste lahendamise alal. Nad peavad olema sõltumatud, täitma oma ülesandeid üksikisikuna ega tohi seoses vaidlusaluse küsimusega vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt. Nad ei tohi olla seotud kummagi lepinguosalise valitsustega ja peavad järgima lõikes 2 nimetatud tegevusjuhendit.

               8.
                     Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, on viie päeva jooksul pärast eksperdikomisjoni liikmete valimist eksperdikomisjoni pädevuses:

               „vaadata kahekümne neljanda peatüki („Kaubandus ja keskkond“) asjakohaseid sätteid arvesse võttes läbi eksperdikomisjoni moodustamise taotluses nimetatud küsimus ja esitada kooskõlas kahekümne neljanda peatüki („Kaubandus ja keskkond“) artikliga 24.15 („Eksperdikomisjon“) aruanne, milles esitatakse soovitused küsimuse lahendamiseks”.

               9.
                     Artiklis 24.4 sätestatud mitmepoolsete keskkonnalepingutega seotud küsimustes peaks eksperdikomisjon küsima arvamust ja teavet nende lepingute alusel loodud asjakohastelt asutustelt, sealhulgas asjakohaseid olemasolevaid tõlgendamist käsitlevaid suuniseid, järeldusi või otsuseid, mille need asutused on vastu võtnud
                  32
               .

               10.
                     Eksperdikomisjon esitab lepinguosalistele vahearuande ja lõpparuande, mis sisaldab tuvastatud asjaolusid, asjaomases küsimuses tehtud otsuseid, sealhulgas otsust selle kohta, kas vastust andev lepinguosaline on toiminud kooskõlas oma käesoleva peatüki kohaste kohustustega, ning eksperdikomisjoni järelduste, otsuste ja soovituste põhjendusi. Eksperdikomisjon esitab lepinguosalistele vahearuande 120 päeva jooksul pärast viimase eksperdikomisjoni liikme valimist või siis, kui lepinguosalised on otsustanud. Lepinguosalised võivad esitada eksperdikomisjonile vahearuande kohta märkusi 45 päeva jooksul pärast aruande esitamist. Pärast nende märkuste kaalumist võib eksperdikomisjon oma aruande läbi vaadata või korraldada mis tahes edasise uurimise, mida ta peab asjakohaseks. Eksperdikomisjon esitab lepinguosalistele lõpparuande 60 päeva jooksul pärast vahearuande esitamist. Lepinguosalised teevad lõpparuande avalikkusele kättesaadavaks 30 päeva jooksul pärast selle esitamist.

               11.
                     Kui eksperdikomisjoni lõpparuandes on otsustatud, et lepinguosaline ei ole toiminud kooskõlas oma käesolevast peatükist tulenevate kohustustega, alustavad lepinguosalised arutelusid ja püüavad teha kolme kuu jooksul pärast lõpparuande esitamist kindlaks asjakohase meetme või vajaduse korral leppida kokku vastastikku rahuldavas tegevuskavas. Nende arutelude käigus võtavad lepinguosalised arvesse lõpparuannet. Taotlusele vastav lepinguosaline teavitab artikli 24.13 lõikes 5 nimetatud konsultatsioonimehhanismide kaudu õigeaegselt oma kodanikuühiskonna organisatsioone ja taotluse esitanud lepinguosalist oma otsusest ükskõik millise rakendatava meetme kohta. Kaubanduse ja säästva arengu komitee jälgib lõpparuande ja eksperdikomisjoni soovituste järgimist. Kodanikuühiskonna organisatsioonid võivad artikli 24.13 lõikes 5 nimetatud konsultatsioonimehhanismide kaudu ja kodanikuühiskonna foorum võib esitada kaubanduse ja säästva arengu komiteele selle kohta oma tähelepanekuid.

               12.
                     Kui lepinguosalised jõuavad pärast eksperdikomisjoni loomist asjaomases küsimuses mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni, teavitavad nad sellest lahendusest kaubanduse ja säästva arengu komiteed ja eksperdikomisjoni. Selle teate saamisel eksperdikomisjoni menetlus lõpetatakse.

               ARTIKKEL 24.16

               Vaidluste lahendamine

               1.
                     Käesoleva peatükiga seotud vaidluste lahendamisel saavad lepinguosalised kasutada üksnes käesolevas peatükis sätestatud eeskirju ja menetlusi.

               2.
                     Lepinguosalised teevad kõik endast oleneva, et jõuda vastastikku rahuldava lahenduseni. Lepinguosalised võivad igal ajal kasutada vaidluse lahendamiseks häid teeneid, lepitust ja vahendust.

               KAHEKÜMNE VIIES PEATÜKK

               KAHEPOOLSED DIALOOGID JA KOOSTÖÖ

               ARTIKKEL 25.1

               Eesmärgid ja põhimõtted

               1.
                     Tuginedes oma väljakujunenud koostööle ja ühistele väärtustele, lepivad lepinguosalised kokku, et hõlbustavad koostööd ühist huvi pakkuvates küsimustes, sealhulgas:

               a)
                     tugevdades biotehnoloogia turulepääsu küsimustes peetava dialoogi kaudu kahepoolset koostööd biotehnoloogia valdkonnas;

               b)
                     edendades ja hõlbustades metsasaaduste alase kahepoolse dialoogi kaudu kahepoolset dialoogi ja teabevahetust metsasaadustega kauplemise küsimustes;

               c)
                     püüdes seada sisse ja säilitada toorainete alase kahepoolse dialoogi kaudu tõhusa koostöö toorainetega seotud küsimustes ning

               d)
                     soodustades tõhustatud koostööd teaduse, tehnoloogia, uurimistegevuse ja innovatsiooniga seotud küsimustes.

               2.
                     Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, peetakse kahepoolseid dialooge põhjendamatu viivituseta, kui üks lepinguosaline või laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee seda taotleb. Dialooge juhivad ühiselt Kanada ja Euroopa Liidu esindajad. Kohtumiste ajakava ja päevakorra lepivad kokku dialoogi kaasjuhid.

               3.
                     Kahepoolse dialoogi kaasjuhid teavitavad laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteed kahepoolse dialoogi ajakavast ja päevakorrast piisavalt aegsasti enne kohtumiste algust. Kahepoolse dialoogi kaasjuhid annavad vajaduse korral või laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee taotlusel kõnealusele ühiskomiteele aru dialoogi tulemustest ja järeldustest. Dialoogi algatamine ega pidamine ei takista kumbagi lepinguosalist pöördumast mis tahes küsimusega otse laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee poole.

               4.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee võib otsustada muuta ülesannet, millega dialoogi raames tegeletakse, võtta selle ülesande täitmise enda peale või lõpetada dialoogi pidamise.

               5.
                     Lepinguosalised võivad teha laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee nõusolekul kahepoolset koostööd ka teistes käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades.

               ARTIKKEL 25.2

               Dialoog biotehnoloogia turulepääsu teemal

               1.
                     Lepinguosalised lepivad kokku, et koostöö ja teabevahetus biotehnoloogiatoodetega seotud küsimustes on vastastikustes huvides. Selline koostöö ja teabevahetus toimuvad vastastikust huvi pakkuvates põllumajandusliku biotehnoloogia turulepääsu küsimustes peetava kahepoolse dialoogi raames, mis algatati mõlemat poolt rahuldava lahendusena, milleni Kanada ja Euroopa Liit jõudsid 15. juulil 2009 pärast WTO vaidlust teemal „Euroopa Ühendused – biotehnoloogiatoodete heakskiitmist ja turustamist mõjutavad meetmed“ (WT/DS292). Kahepoolne dialoog hõlmab kõiki lepinguosalistele vastastikust huvi pakkuvaid asjakohaseid küsimusi, mille hulka kuuluvad:

               a)
                     biotehnoloogiatoodete heakskiitmine lepinguosaliste territooriumil ja vajaduse korral tulevased toodete heakskiitmise taotlused, mis on kooskõlas kummagi lepinguosalise kaubandushuvidega;

               b)
                     kaubanduslikud ja majanduslikud väljavaated biotehnoloogiatoodete tulevaseks heakskiitmiseks;

               c)
                     biotehnoloogiatoodete erineval ajal heakskiitmise või loata toodete juhusliku levitamise mõju kaubandusele ja selle suhtes võetavad asjakohased meetmed;

               d)
                     biotehnoloogiaga seotud meetmed, mis võivad mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubandust, sealhulgas Euroopa Liidu liikmesriikide meetmed;

               e)
                     uued õigusaktid biotehnoloogia valdkonnas ning

               f)
                     parimad tavad biotehnoloogiaalaste õigusaktide rakendamisel.

               2.
                     Lepinguosalised märgivad, et biotehnoloogia valdkonnas tehtava koostöö puhul on tähtsad ka järgmised ühised eesmärgid:

               a)
                     vahetada teavet biotehnoloogiatoodetega seotud ühist huvi pakkuvate poliitiliste, õiguslike ja tehniliste küsimuste, eeskätt riskihindamissüsteemide ja -menetluste kohta, mida kasutatakse geneetiliselt muundatud organismide kasutamise otsuse tegemisel;

               b)
                     edendada tõhusaid teaduspõhiseid biotehnoloogiatoodete heakskiitmise menetlusi;

               c)
                     teha rahvusvahelisel tasandil koostööd biotehnoloogiaga seotud küsimustes, nagu vähene geneetiliselt muundatud organismide sisaldus, ning

               d)
                     osaleda regulatiivses koostöös, et viia miinimumini biotehnoloogiatoodetega seotud reguleerimistavade kahjulik mõju kaubandusele.

               ARTIKKEL 25.3

               Kahepoolne dialoog metsasaaduste teemal

               1.
                     Lepinguosalised lepivad kokku, et kahepoolne dialoog, koostöö ning teabe ja arvamuste vahetamine asjakohaste õigusnormide ja tegevuspõhimõtete kohta ning metsasaadustega seotud tootmise, nendega kauplemise ja nende tarbimise seisukohast olulistes küsimustes on vastastikustes huvides. Lepinguosalised lepivad kokku, et selline dialoog, koostöö ja teabevahetus toimub metsasaaduste teemal peetava kahepoolse dialoogi raames ning hõlmab järgmist:

               a)
                     asjakohaste õigusnormide, tegevuspõhimõtete ja standardite ning katsetamis-, sertifitseerimis- ja akrediteerimisnõuete väljatöötamine, vastuvõtmine ja rakendamine ning nende võimalik mõju lepinguosalistevahelisele metsasaadustega kauplemisele;

               b)
                     lepinguosaliste algatused, mis on seotud metsa säästva majandamise ja metsahaldusega;

               c)
                     mehhanismid, millega tagatakse metsasaaduste seaduslik või säästev päritolu;

               d)
                     metsasaaduste pääs lepinguosaliste või muudele turgudele;

               e)
                     väljavaated, mis on seotud mitme- ja mõnepoolsete organisatsioonide ja protsessidega, milles lepinguosalised osalevad ja millega püütakse edendada metsa säästvat majandamist või võidelda ebaseadusliku raiega;

               f)
                     artiklis 24.10 („Kauplemine metsasaadustega“) nimetatud küsimused ning

               g)
                     muud metsasaadustega seotud küsimused, milles lepinguosalised on kokku leppinud.

               2.
                     Metsasaaduste teemal peetava kahepoolse dialoogi raames tullakse kokku aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist ja seejärel kooskõlas artikli 25.1 lõikega 2.

               3.
                     Lepinguosalised lepivad kokku, et kaubanduse ja säästva arengu komitee aruteludel võidakse tugineda metsasaaduste teemal peetava kahepoolse dialoogi raames toimuvatele aruteludele.

               ARTIKKEL 25.4

               Kahepoolne dialoog toorainete teemal

               1.
                     Tunnistades eeskirja- ja teaduspõhise avatud, mittediskrimineeriva ja läbipaistva kaubanduskeskkonna tähtsust, püüavad lepinguosalised alustada ja teha tõhusat koostööd toorainete valdkonnas. Selle koostöö puhul hõlmavad toorained muu hulgas mineraale, metalle ja tööstuslikult kasutatavaid põllumajandustooteid.

               2.
                     Toorainete teemal peetav kahepoolne dialoog hõlmab kõiki vastastikust huvi pakkuvaid asjakohaseid küsimusi, sealhulgas eesmärgiga:

               a)
                     anda lepinguosalistele võimalus arutada toorainete valdkonnas tehtavat koostööd, edendada toorainete ning toorainetega seotud teenuste ja investeeringute turulepääsu ning vältida toorainekaubanduses mittetariifseid tõkkeid;

               b)
                     parandada toorainete valdkonnas vastastikust mõistmist, et vahetada toorainete teemal teavet parimate tavade ja lepinguosaliste reguleerimispõhimõtete kohta;

               c)
                     soodustada tegevust, mis toetab ettevõtja sotsiaalset vastutust kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud nõuetega, nagu OECD suunised hargmaistele ettevõtetele ning konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse suunised, ning

               d)
                     hõlbustada vajaduse korral konsultatsioone, mille raames käsitletakse lepinguosaliste seisukohti mõne- või mitmepoolsetel foorumitel, kus võidakse tõstatada ja arutada toorainetega seotud küsimusi.

               ARTIKKEL 25.5

               Tõhustatud koostöö teaduse, tehnoloogia, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad teaduse, tehnoloogia, teadusuuringute ja innovatsiooni ning rahvusvaheliste kaubandussuhete ja investeeringute vastastikust sõltuvust tööstusliku konkurentsivõime ning sotsiaalse ja majandusliku heaolu edendamisel.

               2.
                     Tuginedes sellele ühisele arusaamale, lepivad lepinguosalised kokku, et tugevdavad oma koostööd teaduse, tehnoloogia, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas.

               3.
                     Lepinguosalised püüavad soodustada, arendada ja hõlbustada koostööd vastastikkuse alusel, toetades või täiendades Halifaxis 17. juunil 1995 sõlmitud Euroopa Ühenduste ja Kanada vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut. Lepinguosalised lepivad kokku, et võtavad koostöö tegemisel aluseks järgmised põhimõtted:

               a)
                     tegevus on kasulik mõlemale lepinguosalisele;

               b)
                     lepinguosalised lepivad kokku tegevuse ulatuses ja parameetrites ning

               c)
                     tegevuse puhul tuleks arvesse võtta erasektori ja teadusasutuste tähtsat rolli teaduse, tehnoloogia, teadusuuringute ja innovatsiooni arendamisel ning nendega seotud kaupade ja teenuste turuleviimisel.

               4.
                     Lepinguosalised tunnistavad ka seda, kui oluline on teaduse, tehnoloogia, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tõhustatud koostöö, näiteks meetmed, mille on algatanud, välja töötanud või ellu viinud hulk sidusrühmi, sealhulgas Kanada föderaalvalitsus, Kanada provintsid ja territooriumid ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid.

               5.
                     Lepinguosalised kutsuvad kooskõlas oma õigusaktidega erasektorit, teadusasutusi ja kodanikuühiskonda üles osalema oma territooriumil koostööd edendavas tegevuses.

               KAHEKÜMNE KUUES PEATÜKK

               HALDUS- JA INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

               ARTIKKEL 26.1

               Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee

               1.
                     Lepinguosalised moodustavad laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee, kuhu kuuluvad Euroopa Liidu ja Kanada esindajad. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee kaaseesistujad on Kanada rahvusvahelise kaubanduse minister ja kaubanduse eest vastutav Euroopa Komisjoni liige või nende esindajad.

               2.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee tuleb kokku kord aastas või lepinguosalise taotluse korral. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee lepib kokku oma koosolekute ajakava ja päevakorra.

               3.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee vastutab kõikide küsimuste eest, mis on seotud kaubanduse ja investeeringutega lepinguosaliste vahel ning käesoleva lepingu rakendamise ja kohaldamisega. Lepinguosaline võib pöörduda laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee poole igas käesoleva lepingu rakendamise ja tõlgendamisega seotud küsimuses või muus lepinguosaliste vahelises kaubandus- ja investeerimisküsimuses.

               4.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee:

               a)
                     jälgib ja hõlbustab käesoleva lepingu rakendamist ja kohaldamist ning edendab selle üldiste eesmärkide saavutamist;

               b)
                     teostab järelevalvet kõikide erikomiteede ja muude käesoleva lepingu alusel loodud organite tegevuse üle;

               c)
                     ilma et see piiraks kaheksanda peatüki („Investeeringud“), kahekümne teise peatüki („Kaubandus ja säästev areng“), kahekümne kolmanda peatüki („Kaubandus ja töö“), kahekümne neljanda peatüki („Kaubandus ja keskkond“) ja kahekümne üheksanda peatüki („Vaidluste lahendamine“) kohaldamist, otsib sobivaid viise ja meetodeid, et ennetada probleeme, mis võivad tekkida käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades, ja lahendada vaidlusi, mis võivad tekkida käesoleva lepingu tõlgendamisel või kohaldamisel;

               d)
                     võtab vastu oma töökorra;

               e)
                     teeb artikli 26.3 kohaselt otsuseid ning

               f)
                     arutab kõiki muid käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondadega seotud huvipakkuvaid küsimusi.

               5.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee võib:

               a)
                     delegeerida ülesandeid artikli 26.2 kohaselt loodud erikomiteedele;

               b)
                     vahetada teavet kõikide huvitatud isikutega, sealhulgas erasektori ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega;

               c)
                     kaaluda käesolevas lepingus ette nähtud viisil muudatuste tegemist või nendega nõus olla;

               d)
                     uurida lepinguosaliste vahelise kaubanduse arengut ja kaaluda viise, kuidas veelgi edendada nendevahelisi kaubandussuhteid;

               e)
                     võtta vastu käesoleva lepingu sätete tõlgendusi, mis on kaheksanda peatüki F jao („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) ja kahekümne üheksanda peatüki („Vaidluste lahendamine“) alusel moodustatud kohtutele siduvad;

               f)
                     esitada soovitusi, et edendada kaubanduse ja investeeringute laiendamist käesolevas lepingus kavandatud viisil;

               g)
                     muuta artikli 26.2 kohaselt loodud erikomiteedele määratud ülesandeid, võtta need ülesanded enda kanda või saata ükskõik millise neist erikomiteedest laiali;

               h)
                     luua erikomiteesid ja algatada kahepoolseid dialooge, et aidata erikomiteel täita oma ülesandeid, ning

               i)
                     võtta oma ülesannete täitmisel muid lepinguosaliste kokku lepitud meetmeid.

               ARTIKKEL 26.2

               Erikomiteed

               1.
                     Käesolevaga luuakse järgmised erikomiteed või punktis c nimetatud ühise tollikoostöö komiteele antakse volitused tegutseda laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee egiidi all:

               a)
                     kaubavahetuskomitee, kes tegeleb kaubavahetust, tariife, tehnilisi kaubandustõkkeid, vastavushindamise tulemuste vastastikuse tunnustamise protokolli ja kaupadega seotud intellektuaalomandiõigusi käsitlevate küsimustega. Lepinguosalise taotluse korral, asjaomase erikomitee palvel või laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitees toimuvat arutelu ette valmistades võib kaubavahetuskomitee käsitleda ka küsimusi, mis kerkivad esile päritolureeglite, päritolumenetluste, tolli, kaubanduse lihtsustamise ja piiril võetavate meetmete, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete, riigihangete või regulatiivse koostöö valdkonnas, kui see aitab lahendada küsimust, mida asjakohane erikomitee ei suuda muidu lahendada. Kaubavahetuskomitee juurde luuakse ka põllumajanduskomitee, veinide ja kangete alkohoolsete jookide komitee ning ravimitealane valdkondlik ühiskomitee, kes annavad oma tegevusest aru kaubavahetuskomiteele;

               b)
                     teenuste ja investeeringute komitee, kes tegeleb piiriülest teenustekaubandust, investeeringuid, ajutist importi, e-kaubandust ja teenustega seotud intellektuaalomandiõigusi käsitlevate küsimustega. Lepinguosalise taotluse korral, asjaomase erikomitee palvel või laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitees toimuvat arutelu ette valmistades võib teenuste ja investeeringute komitee käsitleda ka küsimusi, mis kerkivad esile finantsteenuste või riigihangete valdkonnas, kui see aitab lahendada küsimust, mida asjakohane erikomitee ei suuda muidu lahendada.

               Teenuste ja investeeringute komitee juurde luuakse kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise ühiskomitee, kes annab oma tegevusest aru teenuste ja investeeringute komiteele;

               c)
                     4. detsembril 1997 Ottawas sõlmitud 1998 aasta Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tollikoostöö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise lepingu alusel loodud ühine tollikoostöö komitee, kes tegeleb käesoleva lepingu alusel päritolureegleid, päritolumenetlusi, tollimenetluste ja kaubanduse lihtsustamist, piiril võetavaid meetmeid ja tariifse sooduskohtlemise ajutist peatamist käsitlevate küsimustega;

               d)
                     ühine sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete korralduskomitee, kes tegeleb sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete küsimustega;

               e)
                     riigihankekomitee, kes tegeleb riigihangete küsimustega;

               f)
                     finantsteenuste komitee, kes tegeleb finantsteenuste küsimustega;

               g)
                     kaubanduse ja säästva arengu komitee, kes tegeleb säästva arengu küsimustega;

               h)
                     regulatiivse koostöö foorum, kes tegeleb regulatiivse koostöö küsimustega, ning

               i)
                     laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu geograafiliste tähiste komitee, kes tegeleb geograafiliste tähiste küsimustega.

               2.
                     Lõike 1 kohaselt loodud erikomiteed tegutsevad kooskõlas lõigetega 3–5.

               3.
                     Lõike 1 kohaselt loodud erikomiteede volitused ja ülesanded on määratud üksikasjalikumalt kindlaks käesoleva lepingu asjakohastes peatükkides ja protokollides.

               4.
                     Kui käesoleva lepinguga ei ole ette nähtud teisiti või kui erikomitee kaaseesistujad ei otsusta teisiti, tulevad erikomiteed kokku kord aastas. Lepinguosalise või laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee taotluse korral võib pidada lisakoosolekuid. Neid juhivad ühiselt Kanada ja Euroopa Liidu esindajad. Erikomiteed lepivad kokku oma koosolekute ajakava ja päevakorra. Nad kehtestavad töökorra ja muudavad seda vajaduse korral. Erikomiteed võivad esitada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele vastuvõtmiseks otsuse eelnõusid või teha otsuseid, kui see on käesoleva lepinguga ette nähtud.

               5.
                     Lepinguosaline tagab, et erikomitee koosolekul on iga päevakorras oleva küsimuse arutamisel esindatud kõik pädevad asutused, keda lepinguosaline peab asjakohaseks, ning et iga küsimust arutavad piisaval tasemel eksperdid.

               6.
                     Erikomiteed teavitavad laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteed oma koosolekute ajakavast ja päevakorrast piisavalt varakult enne koosolekute toimumist ning annavad kõnealusele ühiskomiteele teada iga oma koosoleku tulemustest ja järeldustest. Erikomitee loomine ega olemasolu ei takista lepinguosalist pöördumast mis tahes küsimusega otse laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee poole.

               ARTIKKEL 26.3

               Otsuste tegemine

               1.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteel on õigus teha käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks otsuseid kõikides küsimustes, kui see on ette nähtud käesoleva lepinguga.

               2.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee otsused on lepinguosalistele siduvad, tingimusel et täidetud on kõik vajalikud siseriiklikud nõuded ja menetlused, ning lepinguosalised peavad neid rakendama. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee võib esitada ka asjakohaseid soovitusi.

               3.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee teeb oma otsuse ja esitab oma soovitused lepinguosaliste vastastikusel nõusolekul.

               ARTIKKEL 26.4

               Teabevahetus

               Kui üks lepinguosaline esitab laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele või mõnele käesoleva lepingu alusel loodud erikomiteele teavet, mida peetakse tema õigusnormide alusel konfidentsiaalseks või avalikustamise eest kaitstud teabeks, käsitleb teine lepinguosaline seda teavet konfidentsiaalsena.

               ARTIKKEL 26.5

               Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu kontaktpunktid

               1.
                     Lepinguosaline määrab viivitamata laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu kontaktpunkti ning teavitab sellest teist lepinguosalist 60 päeva jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

               2.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu kontaktpunktid:

               a)
                     jälgivad kõikide käesoleva lepingu alusel loodud institutsiooniliste organite tegevust, sealhulgas selliste organite õigusjärglastega seotud teabevahetust;

               b)
                     kooskõlastavad komitee koosolekute jaoks tehtavaid ettevalmistusi;

               c)
                     jälgivad vajaduse korral laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee tehtud otsuste täitmist;

               d)
                     kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, siis võtavad vastu kõik teated ja kogu teabe, mis esitatakse käesoleva lepingu kohaselt, ning hõlbustavad vajaduse korral lepinguosalistevahelist teabevahetust kõikides käesoleva lepinguga hõlmatud küsimuses;

               e)
                     vastavad kooskõlas artikliga 27.2 („Teabe esitamine“) kõikidele teabenõuetele ning

               f)
                     kaaluvad kõiki muid küsimusi, mis võivad mõjutada käesoleva lepingu toimimist, kui laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee on volitanud neid seda tegema.

               3.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu kontaktpunktid vahetavad teavet ettenähtud korras.

               ARTIKKEL 26.6

               Koosolekud

               1.
                     Käesolevas peatükis nimetatud koosolekud peaksid toimuma asjakohaste isikute kohtumise vormis. Lepinguosalised võivad leppida kokku ka kohtumises video- või telekonverentsi vahendusel.

               2.
                     Lepinguosalised püüavad kokku saada 30 päeva jooksul pärast seda, kui üks lepinguosaline saab teiselt lepinguosaliselt taotluse kohtuda.

               KAHEKÜMNE SEITSMES PEATÜKK

               LÄBIPAISTVUS

               ARTIKKEL 27.1

               Avaldamine

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et tema käesoleva lepinguga hõlmatud küsimustega seotud õigusnormid, eeskirjad, menetlused ja üldkohaldatavad haldusotsused avaldatakse viivitamata või tehakse muul viisil kättesaadavaks, et huvitatud isikud ja teine lepinguosaline saaksid nendega tutvuda.

               2.
                     Võimaluse korral lepinguosaline:

               a)
                     avaldab eelnevalt meetmed, mille ta kavatseb vastu võtta, ning

               b)
                     annab huvitatud isikutele ja teisele lepinguosalisele piisava võimaluse esitada selliste kavandatavate meetmete kohta märkusi.

               ARTIKKEL 27.2

               Teabe esitamine

               1.
                     Lepinguosaline esitab teise lepinguosalise taotluse korral võimaluse piires viivitamata teavet ja vastab küsimustele, mis on seotud ükskõik millise olemasoleva või kavandatava meetmega, mis mõjutab olulisel määral käesoleva lepingu toimimist.

               2.
                     Käesoleva artikli kohaselt esitatud teave ei sõltu sellest, kas meede on kooskõlas käesoleva lepinguga.

               ARTIKKEL 27.3

               Haldusmenetlused

               Et tagada käesoleva lepinguga hõlmatud küsimusi mõjutava üldkohaldatava meetme järjepidev, erapooletu ja mõistlik haldamine, kannab lepinguosaline hoolt selle eest, et tema haldusmenetlused, millega kohaldatakse artiklis 27.1 nimetatud meetmeid teise lepinguosalise konkreetse isiku, kauba või teenuse suhtes:

               a)
                     võimaldavad teatada teise lepinguosalise isikule, keda menetlus otseselt mõjutab, mõistliku aja jooksul ja vastavalt siseriiklikule korrale menetluse algatamisest, sealhulgas kirjeldada menetluse laadi, nimetada menetluse algatamise õigusliku aluse ja kirjeldada üldiselt vaidlusaluseid küsimusi;

               b)
                     annavad punktis a nimetatud isikutele piisava võimaluse esitada fakte ja väiteid oma seisukoha toetuseks enne lõpliku haldusmeetme rakendamist, kui aeg, menetluse laad ja avalik huvi seda võimaldavad, ning

               c)
                     viiakse läbi kooskõlas lepinguosalise õigusega.

               ARTIKKEL 27.4

               Läbivaatamine ja edasikaebamine

               1.
                     Lepinguosalised asutavad või säilitavad kohtu- või kohtulaadsed asutused või haldusvaidluste komisjonid või kehtestavad asjakohased menetlused, et käesoleva lepinguga hõlmatud küsimustega seotud lõplikud haldusmeetmed viivitama läbi vaadata ja vajaduse korral neid muuta. Lepinguosaline tagab, et tema kohtud on erapooletud ja sõltumatud ametist või asutusest, kelle ülesanne on võtta halduslikke täitemeetmeid, ning et neil ei ole olulist huvi küsimuse lahenduse suhtes.

               2.
                     Lepinguosaline tagab, et lõikes 1 nimetatud kohtutes või menetlustes antakse menetlusosalistele õigus saada:

               a)
                     piisav võimalus toetada või kaitsta oma vastavaid seisukohti ning

               b)
                     otsus, mis põhineb tõenditel ja esitatud andmetel, või kui lepinguosalise õigusaktides seda nõutakse, siis haldusasutuse kogutud andmetel.

               3.
                     Lepinguosalised tagavad, et selliseid otsuseid rakendab asjaomase haldusmeetmega seotud amet või asutus ja et nendega reguleeritakse asjaomase ameti või asutuse tegevust, kusjuures selliseid otsuseid võib lepinguosalise õigusaktide alusel edasi kaevata või uuesti läbi vaadata.

               ARTIKKEL 27.5

               Läbipaistvuse suurendamise alane koostöö

               Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd kahepoolsetel, piirkondlikel ja mitmepoolsetel foorumitel, leidmaks viise, kuidas suurendada rahvusvahelise kaubanduse ja investeeringute läbipaistvust.

               KAHEKÜMNE KAHEKSAS PEATÜKK

               ERANDID

               ARTIKKEL 28.1

               Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „elukoht“ – maksuresidentsus;

               „maksukonventsioon“ – konventsioon topeltmaksustamise vältimiseks või muu rahvusvaheline maksustamisleping või -kokkulepe ning

               „maks“ ja „maksumeede“ – aktsiisimaks, kuid see ei hõlma:

               a)
                     artiklis 1.1 („Üldmõisted“) määratletud tollimaksu ning

               b)
                     artiklis 1.1 („Üldmõisted“) esitatud tollimaksu määratluse erandite b või c all loetletud meetmeid.

               ARTIKKEL 28.2

               Lepinguosalisega seotud mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „konkurentsiasutus“ –

               a)
                     Kanada puhul konkurentsivolinik või tema õigusjärglane, kellest on teatatud teisele lepinguosalisele laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu kontaktpunktide kaudu, ning

               b)
                     Euroopa Liidu puhul Euroopa Komisjon vastavalt oma Euroopa Liidu konkurentsiõiguse kohastele kohustustele;

               „konkurentsiõigus“ –

               a)
                     Kanada puhul konkurentsiseadus (Competition Act, R.S.C. 1985, c. C-34) ning

               b)
                     Euroopa Liidu puhul 13. detsembri 2007. aasta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 101, 102 ja 106 ning nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle ning nende rakendusmäärused või muudatused ning

               „konkurentsiõiguse alusel kaitstud teave“ –

               a)
                     Kanada puhul teave, mis kuulub konkurentsiseaduse (Competition Act, RSC. 1985, c. C-34) 29. jao kohaldamisalasse, ning

               b)
                     Euroopa Liidu puhul teave, mis kuulub nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) artikli 28 või nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) artikli 17 kohaldamisalasse.

               ARTIKKEL 28.3

               Ülderandid

               1.
                     Artikli 30.8 („Muude olemasolevate lepingute lõpetamine, peatamine või inkorporeerimine“) lõike 5, teise peatüki („Võrdne kohtlemine ja kaupade turulepääs“), viienda peatüki („Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed“), kuuenda peatüki („Tollimenetluste ja kaubanduse lihtsustamine“), päritolureegleid ja päritolumenetlusi käsitleva protokolli ning kaheksanda peatüki („Investeeringud“) B jao („Investeeringute tegemine“) ja C jao („Mittediskrimineeriv kohtlemine“) kohaldamiseks inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse selle osaks GATT 1994 XX artikkel. Lepinguosalised mõistavad, et GATT 1994 XX artikli punktis b nimetatud meetmed hõlmavad keskkonnameetmeid, mis on vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks. Lepinguosalised mõistavad, et GATT 1994 XX artikli punkti g kohaldatakse meetmete suhtes, mida võetakse taastumatute elus ja eluta loodusvarade kaitseks.

               2.
                     Üheksanda peatüki („Piiriülene teenustekaubandus“), kümnenda peatüki („Füüsiliste isikute ajutiselt lepinguosalise territooriumile sisenemine ja seal viibimine ärilisel eesmärgil“), kaheteistkümnenda peatüki („Siseriiklikud õigusnormid“), kolmeteistkümnenda peatüki („Finantsteenused“), neljateistkümnenda peatüki („Rahvusvahelised mereveoteenused“), viieteistkümnenda peatüki („Telekommunikatsioon“), kuueteistkümnenda peatüki („E-kaubandus“) ning kaheksanda peatüki („Investeeringud“) B jao („Investeeringute tegemine“) ja C jao („Mittediskrimineeriv kohtlemine“) kohaldamisel ning tingimusel, et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis põhjustab meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist samasugustes tingimustes olevate lepinguosaliste vahel või rahvusvahelise teenustekaubanduse varjatut piiramist, ei tõlgendata ühtki käesoleva lepingu sätet selliselt, et see takistab lepinguosalisel võtta vastu selliseid meetmeid või tagada selliste meetmete täitmist, mis on vajalikud:

               a)
                     avaliku julgeoleku või kõlbluse kaitseks või avaliku korra tagamiseks
                  33
               ;

               b)
                     inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks
                  34
               ; või

               c)
                     selleks, et tagada kooskõla käesoleva lepingu sätetega kokkusobivate õigusnormidega, sealhulgas sellistega, mis käsitlevad:

               i)
                     kelmuste ja pettuste takistamist või lepingute rikkumise tagajärgede menetlemist,

               ii)
                     isikute eraelu kaitset isikuandmete töötlemisel ja levitamisel ning isiklike andmestike ja kontode konfidentsiaalsuse kaitset või

               iii)
                     ohutust.

               ARTIKKEL 28.4

               Kapitali liikumise ja maksete ajutised kaitsemeetmed

               1.
                     Kui kapitali liikumine ja maksed, sealhulgas ülekanded, erandlikel asjaoludel põhjustavad või ähvardavad põhjustada Euroopa Liidu majandus- ja rahaliidu toimimises tõsiseid raskusi, võib Euroopa Liit kehtestada kuni 180 päevaks selliste raskuste kõrvaldamiseks hädavajalikud kaitsemeetmed.

               2.
                     Meetmed, mille Euroopa Liit lõike 1 kohaselt kehtestab, ei tohi põhjustada Kanada või tema investori meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist võrreldes kolmanda riigi või tema investoriga. Euroopa Liit teatab neist meetmetest viivitamata Kanadale ja esitab niipea kui võimalik selliste meetmete kaotamise ajakava.

               ARTIKKEL 28.5

               Piirangud tõsiste maksebilansiraskuste ja väliste finantsraskuste korral

               1.
                     Kui Kanadal või Euroopa Liidu liikmesriigil, kes ei ole Euroopa majandus- ja rahaliidu liige, on tõsiseid maksebilansiraskusi või väliseid finantsraskusi või kui sellised raskused teda ohustavad, võib ta võtta või säilitada piiravaid meetmeid kapitali liikumise või maksete, sealhulgas ülekannete suhtes.

               2.
                     Lõikes 1 nimetatud meetmed:

               a)
                     ei tohi võimaldada kohelda lepinguosalist vähem soodsalt kui samasuguses olukorras olevat kolmandat riiki;

               b)
                     peavad olema vastavuses 22. juulil 1945. aastal Bretton Woodsis koostatud Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirjaga, kui see on kohaldatav;

               c)
                     ei tohi põhjendamatult kahjustada lepinguosalise kaubanduslikke, majanduslikke ega finantshuvisid;

               d)
                     peavad olema ajutised, need tuleb lõikes 1 kirjeldatud olukorra paranedes järk-järgult kaotada ja neid ei tohi kehtestada kauemaks kui 180 päeva. Kui lepinguosaline taotleb äärmiselt erandlike asjaolude ilmnemisel meetmete kehtestamist kauemaks kui 180 päevaks, konsulteerib ta selle kavandatava pikendamise küsimuses eelnevalt teise lepinguosalisega.

               3.
                     Lepinguosaline võib oma maksebilansi või välise finantspositsiooni kaitseks võtta piiravaid meetmeid kaupadega kauplemise suhtes. Sellised meetmed peavad olema kooskõlas GATT 1994ga ja 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe maksebilansisätete käsitusleppega, mis sisaldub WTO asutamislepingu 1A lisas.

               4.
                     Lepinguosaline võib oma maksebilansi või välise finantspositsiooni kaitseks võtta piiravaid meetmeid teenustekaubanduse suhtes. Sellised meetmed peavad olema kooskõlas teenustekaubanduse üldlepinguga.

               5.
                     Lepinguosaline, kes kehtestab või säilitab lõikes 1 nimetatud meetme, teatab sellest viivitamata teisele lepinguosalisele ja esitab niipea kui võimalik selle kaotamise ajakava.

               6.
                     Käesoleva artikli kohaste piirangute vastuvõtmise või säilitamise korral peetakse laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitees lepinguosaliste vahel kiiresti konsultatsioone, kui selliseid konsultatsioone ei peeta juba mõnel käesoleva lepingu välisel foorumil. Käesoleva peatüki alusel peetavatel konsultatsioonidel hinnatakse meetmete võtmise põhjustanud maksebilansiraskusi või väliseid finantsraskusi, võttes muu hulgas arvesse järgmisi tegureid:

               a)
                     raskuste laad ja ulatus;

               b)
                     majanduslik ja kaubanduslik väliskeskkond või

               c)
                     alternatiivsete parandusmeetmete olemasolu.

               7.
                     Lõike 6 kohaste konsultatsioonide käigus uuritakse piiravate meetmete vastavust lõigetele 1–4. Lepinguosalised aktsepteerivad kõiki Rahvusvahelise Valuutafondi esitatud statistilisi ja muid andmeid välisvaluuta, valuutareservide ja maksebilansi kohta ning nad võtavad järelduste tegemisel aluseks kõnealuse fondi hinnangu asjaomase lepinguosalise maksebilansi ja välise finantsolukorra kohta.

               ARTIKKEL 28.6

               Riiklik julgeolek

               Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata selliselt, et see:

               a)
                     kohustab lepinguosalist esitama teavet või võimaldama juurdepääsu teabele, kui ta leiab, et teabe avalikustamine oleks vastuolus tema oluliste julgeolekuhuvidega, või

               b)
                     takistab lepinguosalist võtmast meedet, mida ta peab vajalikuks oma oluliste julgeolekuhuvide kaitsmiseks:

               i)
                     seoses relvade, laskemoona ja sõjavarustuse tootmise või nendega kauplemisega ning seoses muude kaupade ja materjalide, teenuste ja tehnoloogiaga seotud kauplemise ja tehingutega ning majandustegevusega, mis toimub otseselt või kaudselt relvajõudude või mõne muu julgeolekuasutuse varustamiseks
                  35
               ;

               ii)
                     sõja ajal või muus rahvusvaheliste suhete kriisiolukorras või

               iii)
                     seoses lõhustuvate ja ühinevate tuumamaterjalidega või ainetega, millest neid saadakse, või

               c)
                     takistab lepinguosalisi võtmast mis tahes meedet, et täita rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamiseks oma rahvusvahelisi kohustusi.

               ARTIKKEL 28.7

               Maksustamine

               1.
                     Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks lepinguosalisi vastu võtmast või säilitamast maksumeedet, millega tehakse vahet isikutel, kes ei ole ühesuguses olukorras, eeskätt oma elukoha poolest või selle koha poolest, kuhu nad on investeerinud oma kapitali.

               2.
                     Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks lepinguosalisi vastu võtmast või säilitamast maksumeedet, mille eesmärk on takistada maksudest kõrvalehoidmist vastavalt lepinguosaliste maksuõigusele või maksukonventsioonidele.

               3.
                     Käesolev leping ei mõjuta lepinguosaliste maksukonventsioonidest tulenevaid õigusi ja kohustusi. Käesoleva lepingu ja maksukonventsiooni vahelise vastuolu korral on ülimuslik kõnealune konventsioon.

               4.
                     Ühtki käesoleva lepingu sätet ega ühtki käesoleva lepingu alusel vastu võetud korra sätet ei kohaldata:

               a)
                     lepinguosalise maksumeetme suhtes, millega tagatakse äriühingule või äriühingu aktsionärile soodsam maksustamine seetõttu, et äriühing kuulub tervikuna või osaliselt otseselt või kaudselt ühele või mitmele investorile, kes on kõnealuse lepinguosalise elanikud, või on tervikuna või osaliselt otseselt või kaudselt selliste investorite kontrolli all;

               b)
                     lepinguosalise maksumeetme suhtes, millega antakse eelis seoses panusega meetmesse, millega nähakse ette maksude edasilükkamine või maksudest erandi tegemine pensioni, pensionile jäämise, säästude, hariduse, tervise, puude või muu sarnase tõttu, või sellisest meetmest saadava tuluga, tingimusel et selline meede jääb asjaomase lepinguosalise pideva kontrolli alla;

               c)
                     lepinguosalise maksumeetme suhtes, millega antakse konkreetse teenuse ostmise või tarbimisega seotud eelis, tingimusel et asjaomast teenust osutatakse asjaomase lepinguosalise territooriumil;

               d)
                     lepinguosalise maksumeetme suhtes, mille eesmärk on tagada maksude võrdne ja tõhus kehtestamine või kogumine, sealhulgas meetme suhtes, mille lepinguosaline võtab eesmärgiga tagada kooskõla oma maksusüsteemiga;

               e)
                     maksumeetme suhtes, millega antakse eelis valitsusele, osale valitsusest või isikule, kes on otseselt või kaudselt valitsuse omandis, valitsuse kontrolli all või valitsuse asutatud;

               f)
                     olemasoleva mittevastava maksumeetme suhtes, mida lõiked 1 ja 2 ning lõike 4 punktid a–e ei hõlma, sellise meetme võtmise jätkamise või meetme viivitamatu uuendamise suhtes või sellise meetme muutmise suhtes, tingimusel et muutmine ei vähenda seda kooskõla käesoleva lepingu sätetega, mis esines meetme puhul vahetult enne selle muutmist.

               5.
                     Suurema kindluse huvides ei tähenda asjaolu, et maksumeede kujutab endast olemasoleva maksumeetme olulist muudatust, jõustub selle väljakuulutamisel, selgitab olemasoleva maksumeetme ettenähtud kohaldamist või avaldab ootamatut mõju investorile või käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringule, iseenesest artikli 8.10 („Investorite ja käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringute kohtlemine“) rikkumist.

               6.
                     Artiklit 8.7 („Enamsoodustusrežiim“), artiklit 9.5 („Enamsoodustusrežiim“) ja artiklit 13.4 („Enamsoodustusrežiim“) ei kohaldata eelise suhtes, mille lepinguosaline on andnud vastavalt maksukonventsioonile.

               7.
                     a)
                     Kui investor esitab kooskõlas artikliga 8.19 („Konsultatsioonid“) konsultatsioonitaotluse, väites, et maksumeetmega rikutakse kaheksanda peatüki („Investeeringud“) C jao („Mittediskrimineeriv kohtlemine“) või D jao („Investeeringute kaitse“) kohast kohustust, võib kostja otsustada pidada selles küsimuses konsultatsioone, mille käigus lepinguosalised otsustavad ühiselt, kas:

               i)
                     see meede on maksumeede;

               ii)
                     selle meetmega, kui see leitakse olevat maksumeede, rikutakse kaheksanda peatüki („Investeeringud“) C jao („Mittediskrimineeriv kohtlemine“) või D jao („Investeeringute kaitse“) kohast kohustust, või

               iii)
                     käesoleva lepingu kohaste väidetavalt rikutud kohustuste ja maksukonventsiooni kohaste kohustuste vahel on vastuolu.

               b)
                     Punkti a kohane konsultatsioonide pidamise otsus tuleb teha hiljemalt päeval, mille kohus on kostjale määranud vastuse andmiseks. Kui kostja otsustab pidada konsultatsioone, siis kaheksanda peatüki („Investeeringud“) F jaos („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) kindlaks määratud tähtaegade või menetluste kohaldamine peatatakse. Kui 180 päeva jooksul pärast konsultatsioonide pidamise otsust ei ole lepinguosalised leppinud kokku küsimuse kaalumises või suutnud teha ühist otsust, siis lõpeb tähtaegade või menetluste kohaldamise peatamine ja investor võib esitada oma nõude.

               c)
                     Punkti a kohaselt tehtud lepinguosaliste ühine otsus on kohtule siduv.

               d)
                     Lepinguosaline tagab, et tema delegatsioonis, mis osaleb punkti a kohaselt korraldatavatel konsultatsioonidel, on isikud, kellel on käesoleva artikliga hõlmatud küsimustes vajalikud eksperditeadmised, sealhulgas asjakohaste maksuasutuste esindajad. Kanadas on sellisteks isikuteks Kanada rahandusministeeriumi ametnikud.

               8.
                     Suurema kindluse huvides kehtib järgmine:

               a)
                     „lepinguosalise maksumeede“ – ükskõik millisel lepinguosalise valitsustasandil vastu võetud maksumeede ning

               b)
                     „lepinguosalise elanik“ – riigi tasandist madalamate valitsustasandite meetmete puhul kas selle valitsustasandi jurisdiktsiooni alla kuuluv elanik või lepinguosalise osaks oleva föderaalüksuse elanik.

               ARTIKKEL 28.8

               Teabe avalikustamine

               1.
                     Käesoleva lepinguga ei nõuta, et lepinguosalised esitaksid teavet või võimaldaksid juurdepääsu teabele, mis takistaks avalikustamise korral õigusnormide täitmise tagamist või mille avalikustamine on lepinguosalise õigusega keelatud või piiratud.

               2.
                     Käesoleva lepingu kohase vaidluste lahendamise menetluse raames

               a)
                     ei pea lepinguosaline esitama teavet ega võimaldama juurdepääsu teabele, mis on tema konkurentsiõiguse normide kohaselt kaitstud, ning

               b)
                     kummagi lepinguosalise konkurentsiasutus ei pea esitama teavet ega võimaldama juurdepääsu siseteabele ega muul viisil avalikustamise eest kaitstud teabele.

               ARTIKKEL 28.9

               Kultuurivaldkonnas kohaldatavad erandid

               Lepinguosalised tuletavad meelde kultuurivaldkonnas kohaldatavaid erandeid, mis on sätestatud seitsmenda peatüki („Subsiidiumid“), kaheksanda peatüki („Investeeringud“), üheksanda peatüki („Piiriülene teenustekaubandus“), kaheteistkümnenda peatüki („Siseriiklikud õigusnormid“) ja üheksateistkümnenda peatüki („Riigihanked“) asjakohastes sätetes.

               ARTIKKEL 28.10

               WTO peatamisotsused

               Lepinguosalised lepivad kokku, et kui käesolevas lepingus sätestatud õigus või kohustus dubleerib WTO asutamislepingu kohast õigust või kohustust, siis käsitatakse meedet, mis on kooskõlas WTO asutamislepingu IX artikli alusel vastu võetud WTO peatamisotsusega, kooskõlas olevana käesoleva lepingu dubleeriva sättega.

               KAHEKÜMNE ÜHEKSAS PEATÜKK

               VAIDLUSTE LAHENDAMINE

               A JAGU

               Algussätted

               ARTIKKEL 29.1

               Koostöö

               Lepinguosalised püüavad käesoleva lepingu tõlgendamises ja kohaldamises alati kokku leppida ning annavad koostöö ja konsultatsioonide kaudu endast kõik, et jõuda vastastikku rahuldava lahenduseni ükskõik millises küsimuses, mis võib mõjutada käesoleva lepingu toimimist.

               ARTIKKEL 29.2

               Kohaldamisala

               Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat peatükki kõikide käesoleva lepingu sätete tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste suhtes.

               ARTIKKEL 29.3

               Kohtu valik

               1.
                     Käesoleva peatüki vaidluste lahendamise sätete kasutamine ei piira sellise vaidluste lahendamise menetluse kasutamist, mis on sätestatud WTO asutamislepingus või ükskõik millises teises lepingus, mille osalised lepinguosalised on.

               2.
                     Olenemata lõikest 1, kui käesoleva lepingu kohane kohustus on sisuliselt samaväärne kohustusega, mis tuleneb WTO asutamislepingust või ükskõik millisest teisest lepingust, mille osalised lepinguosalised on, ei või lepinguosaline taotleda seoses sellise kohustuse rikkumisega hüvitist kahes kohtus. Kui vaidluste lahendamise menetlus on ühe lepingu alusel juba algatatud, ei esita lepinguosaline nõuet hüvitise saamiseks teise lepingu sisuliselt samaväärse kohustuse rikkumise eest, välja arvatud juhul, kui valitud kohus ei suuda menetluslikel või jurisdiktsioonist tulenevatel põhjustel kõnealuse kohustuse rikkumise kohta otsust teha.

               3.
                     Lõike 2 kohaldamisel:

               a)
                     loetakse WTO asutamislepingu kohane vaidluste lahendamise menetlus algatatuks lepinguosalise taotlusega moodustada vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 6 kohane vahekohus;

               b)
                     loetakse käesoleva peatüki kohane vaidluste lahendamise menetlus algatatuks lepinguosalise taotlusega moodustada käesoleva lepingu artikli 29.6 kohane vahekohus ning

               c)
                     loetakse ükskõik millise teise lepingu kohane vaidluste lahendamise menetlus algatatuks lepinguosalise taotlusega moodustada kooskõlas kõnealuse lepingu sätetega vaidluste lahendamise vahekohus või kohus.

               4.
                     Ükski käesoleva lepingu säte ei takista lepinguosalist peatamast kohustuste täitmist WTO vaidluste lahendamise organi loal. Lepinguosaline ei või tugineda WTO asutamislepingule, et takistada teist lepinguosalist peatamast käesoleva peatüki kohaste kohustuste täitmine.

               B JAGU

               Konsultatsioonid ja vahendus

               ARTIKKEL 29.4

               Konsultatsioonid

               1.
                     Lepinguosaline võib taotleda kirjalikult konsultatsioone teise lepinguosalisega ükskõik millises artiklis 29.2 nimetatud küsimuses.

               2.
                     Taotluse esitanud lepinguosaline edastab teisele lepinguosalisele taotluse, milles esitatakse selle põhjendus, nimetatakse vaidlusalune meede ja kaebuse õiguslik alus.

               3.
                     Kooskõlas lõikega 4 alustavad lepinguosalised konsultatsioone 30 päeva jooksul alates hetkest, kui vastust andev lepinguosaline taotluse kätte sai.

               4.
                     Kiireloomulistel juhtudel, sealhulgas seoses kergesti riknevate kaupade või hooajakaupade või -teenustega, mis kaotavad kiiresti oma kaubandusliku väärtuse, algavad konsultatsioonid 15 päeva jooksul alates sellest, kui vastust andev lepinguosaline sai taotluse kätte.

               5.
                     Lepinguosalised teevad kõik endast oleneva, et jõuda konsultatsioonide teel vastastikku rahuldava lahenduseni. Selleks lepinguosaline:

               a)
                     esitab piisavalt teavet, et vaidlusalust küsimust oleks võimalik põhjalikult uurida;

               b)
                     kaitseb konsultatsioonidel vahetatavat konfidentsiaalset või ärisaladusena käsitatavat teavet, nagu nõuab teavet esitav lepinguosaline, ning

               c)
                     teeb kättesaadavaks oma valitsusasutuste või muude reguleerivate asutuste töötajad, kellel on konsultatsioonidel käsitletavas küsimuses eksperditeadmised.

               6.
                     Konsultatsioonid on konfidentsiaalsed ega piira menetlusosaliste käesolevast peatükist tulenevaid õigusi.

               7.
                     Konsultatsioonid toimuvad vastust andva lepinguosalise territooriumil, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti. Konsultatsioonid võivad toimuda asjaomaste isikute kohtumise vormis või muul viisil, milles lepinguosalised on kokku leppinud.

               8.
                     Lepinguosalise kavandatud meedet võib käsitleda käesoleva artikli kohastel konsultatsioonidel, kuid selle suhtes ei või kohaldada artikli 29.5 kohast vahendust või C jao kohast vaidluste lahendamise menetlust.

               ARTIKKEL 29.5

               Vahendus

               Lepinguosalised võivad kasutada meetme puhul vahendust, kui meede kahjustab kaubandust ja investeeringuid lepinguosaliste vahel. Vahendusmenetlus on sätestatud 29-C lisas.

               C JAGU

               Vaidluste lahendamise menetlus ja vahekohtu otsuse täitmine

               A alajagu

               Vaidluste lahendamise menetlus

               ARTIKKEL 29.6

               Vahekohtu moodustamise taotlus

               1.
                     Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, siis juhul, kui artiklis 29.4 nimetatud küsimus ei ole lahendatud:

               a)
                     45 päeva jooksul pärast konsultatsioonitaotluse saamist või

               b)
                     25 päeva jooksul pärast konsultatsioonitaotluse saamist artikli 29.4 lõikes 4 nimetatud küsimuste puhul,

               võib taotluse esitanud lepinguosaline edastada asjaomase küsimuse vahekohtule, esitades vastust andvale lepinguosalisele kirjaliku taotluse moodustada vahekohus.

               2.
                     Taotluse esitanud lepinguosaline nimetab oma kirjalikus taotluses vaidlusaluse meetme ja kaebuse õigusliku aluse ning selgitab, mil viisil rikutakse sellise meetmega artiklis 29.2 osutatud sätteid.

               ARTIKKEL 29.7

               Vahekohtu koosseis

               1.
                     Vahekohus koosneb kolmest vahekohtunikust.

               2.
                     Lepinguosalised peavad konsultatsioone, et leppida kokku vahekohtu koosseis kümne tööpäeva jooksul pärast seda, kui vastust andev lepinguosaline sai taotluse moodustada vahekohus.

               3.
                     Kui lepinguosalised ei suuda leppida kokku vahekohtu koosseisusu lõikes 2 ette nähtud aja jooksul, võib kumbki lepinguosaline paluda laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee esimehel või tema esindajal valida vahekohtunikud artikli 29.8 alusel koostatud nimekirjast loosi teel. Üks vahekohtunik valitakse taotluse esitanud lepinguosalise osanimekirjast, üks vastust andva lepinguosalise osanimekirjast ja üks vahekohtu eesistujate osanimekirjast. Kui lepinguosalised on leppinud kokku ühes või enamas vahekohtunikus, valitakse ülejäänud vahekohtunikud kohaldatavast vahekohtunike osanimekirjast sama menetluse alusel. Kui lepinguosaliste kokku lepitud vahekohtunik, kes ei ole eesistuja, ei ole kummagi lepinguosalise kodanik, valitakse eesistuja ja teine vahekohtunik eesistujate osanimekirjast.

               4.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee esimees või tema esindaja valib vahekohtunikud nii ruttu kui võimalik ja tavaliselt viie tööpäeva jooksul pärast ühelt lepinguosaliselt lõikes 3 osutatud taotluse saamist. Esimees või tema esindaja annab mõlema lepinguosalise esindajatele piisava võimaluse viibida loosimise juures. Üks esimeestest võib korraldada loosimise ise, kui teist esimeest teavitati loosimise kuupäevast, kellaajast ja kohast, kuid ta ei väljendanud nõusolekut selles osaleda lõikes 3 nimetatud taotluse saamisele järgneva viie tööpäeva jooksul.

               5.
                     Vahekohtu moodustamise kuupäev on päev, mil valitakse viimane kolmest vahekohtunikust.

               6.
                     Kui lõike 3 kohase taotluse esitamise ajaks ei ole artiklis 29.8 sätestatud nimekirja koostatud või kui see ei sisalda piisavalt nimesid, valitakse kolm vahekohtunikku loosi teel vahekohtunike kandidaatide seast, kelle üks või mõlemad lepinguosalised on esitanud kooskõlas artikli 29.8 lõikega 1.

               7.
                     Vahekohtunik asendatakse üksnes 29-A lisa punktides 21–25 sätestatud põhjustel ja korras.

               ARTIKKEL 29.8

               Vahekohtunike nimekiri

               1.
                     Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee koostab oma esimesel käesoleva lepingu jõustumise järgsel koosolekul nimekirja vähemalt 15 isikust, kes on valitud nende objektiivsuse, usaldusväärsuse ja otsustusvõime järgi ning kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesandeid. Nimekiri koosneb kolmest osanimekirjast: kummagi lepinguosalise osanimekiri ning osanimekiri eesistujakandidaatidest, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud. Igasse osanimekirja kantakse vähemalt viis isikut. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee võib nimekirja igal ajal läbi vaadata ning tagab, et nimekiri on kooskõlas käesoleva artikliga.

               2.
                     Vahekohtunikel peavad olema rahvusvahelise kaubandusõiguse alased eriteadmised. Ka eesistujana tegutseval vahekohtunikul peavad olema kogemused, mis on saadud vahekohtu liikme või nõustajana käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvate küsimustega seotud vaidluste lahendamise menetlustes. Vahekohtunikud peavad olema sõltumatud, täitma oma ülesandeid üksikisikuna, nad ei tohi vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt ega olla seotud kummagi lepinguosalise valitsusega ning nad peavad järgima 29-B lisas esitatud tegevusjuhendit.

               ARTIKKEL 29.9

               Vahekohtu vahearuanne

               1.
                     Vahekohus esitab lepinguosalistele vahearuande 150 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist. Aruanne sisaldab:

               a)
                     tuvastatud asjaolusid ning

               b)
                     otsust selle kohta, kas vastust andev lepinguosaline on täitnud oma käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi.

               2.
                     Lepinguosaline võib esitada vahekohtu kindlaks määratud aja jooksul vahekohtule vahearuande kohta kirjalikke märkusi. Pärast selliste märkuste kaalumist võib vahekohus:

               a)
                     oma aruande läbi vaadata või

               b)
                     korraldada mis tahes lisauurimise, mida ta peab vajalikuks.

               3.
                     Vahekohtu vahearuanne on konfidentsiaalne.

               ARTIKKEL 29.10

               Vahekohtu lõpparuanne

               1.
                     Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, esitab vahekohus vastavalt käesolevale peatükile aruande. Vahekohtu lõpparuandes esitatakse tuvastatud asjaolud, teave käesoleva lepingu asjakohaste sätete kohaldatavuse kohta ning vahekohtu tuvastatud asjaolude ja tehtud järelduste põhjendused. Vahekohtu lõpparuandes esitatud otsus on lepinguosalistele siduv.

               2.
                     Vahekohus esitab lepinguosalistele ning laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele lõpparuande 30 päeva jooksul pärast vahearuande esitamist.

               3.
                     Lepinguosaline teeb vahekohtu lõpparuande avalikkusele kättesaadavaks kooskõlas 29-A lisa punktiga 39.

               ARTIKKEL 29.11

               Kiireloomulised menetlused

               Kiireloomuliste juhtumite korral, sealhulgas seoses kergesti riknevate kaupade või hooajakaupade või -teenustega, mis kaotavad kiiresti oma kaubandusliku väärtuse, teevad vahekohus ja lepinguosalised kõik võimaliku, et menetlust võimalikult palju kiirendada. Vahekohus püüab esitada lepinguosalistele vahearuande 75 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist ja lõpparuande 15 päeva jooksul pärast vahearuande esitamist. Lepinguosalise taotluse korral teeb vahekohus kümne päeva jooksul pärast taotluse saamist eelotsuse selle kohta, kas ta peab juhtumit kiireloomuliseks.

               B alajagu

               Otsuse täitmine

               ARTIKKEL 29.12

               Vahekohtu lõpparuandes esitatud otsuse täitmine

               Taotlusele vastav lepinguosaline võtab meetmed, mis on vajalikud vahekohtu lõpparuandes esitatud otsuse täitmiseks. Hiljemalt 20 päeva pärast seda, kui lepinguosalised on saanud vahekohtu lõpparuande, teatab vastust andev lepinguosaline teisele lepinguosalisele ning laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele oma kavatsustest seoses kõnealuse otsuse täitmisega.

               ARTIKKEL 29.13

               Lõpparuandes esitatud otsuse täitmise mõistlik tähtaeg

               1.
                     Kui kõnealust otsust ei ole võimalik kohe täita, teatab vastust andev lepinguosaline taotluse esitanud lepinguosalisele ning laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele hiljemalt 20 päeva pärast seda, kui lepinguosalised on saanud vahekohtu lõpparuande, kui palju aega ta vajab aruandes esitatud otsuse täitmiseks.

               2.
                     Kui lepinguosalised ei suuda vahekohtu lõpparuandes esitatud otsuse täitmiseks vajalikus mõistlikus tähtajas kokku leppida, võib taotluse esitanud lepinguosaline 20 päeva jooksul pärast seda, kui vastust andev lepinguosaline on saanud lõikes 1 nimetatud teate, esitada vahekohtule kirjaliku taotluse määrata mõistlik tähtaeg. Sellisest taotlusest tuleb teavitada samal ajal teist lepinguosalist ning laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteed. Vahekohus esitab oma otsuse lepinguosalistele ning laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamist.

               3.
                     Mõistlikku tähtaega võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada.

               4.
                     Ükskõik millal pärast seda, kui pool mõistlikust tähtajast on möödunud, ja taotluse esitanud lepinguosalise taotluse alusel pakub vastust andev lepinguosaline võimalust, et arutada samme, mida ta võtab vahekohtu lõpparuandes esitatud otsuse täitmiseks.

               5.
                     Taotlusele vastav lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele ning laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele enne mõistliku tähtaja möödumist meetmetest, mida ta on võtnud vahekohtu lõpparuandes esitatud otsuse täitmiseks.

               ARTIKKEL 29.14

               Ajutised meetmed otsuse täitmata jätmise korral

               1.
                     Kui:

               a)
                     vastust andev lepinguosaline ei teata kooskõlas artikliga 29.12 oma kavatsusest täita vahekohtu lõpparuandes esitatud otsust või ei nimeta artikli 29.13 lõike 1 alusel aega, mida ta vajab kõnealuse otsuse täitmiseks;

               b)
                     vastust andev lepinguosaline ei teata enne mõistliku tähtaja möödumist ühestki vahekohtu lõpparuandes esitatud otsuse täitmiseks võetud meetmest või

               c)
                     vahekohus, mis on vastavalt lõikele 6 seoses otsuse täitmisega uuesti kokku kutsutud, leiab, et otsuse täitmiseks võetud meede ei sobi kokku lepinguosalise kohustustega, mis tulenevad artiklis 29.2 osutatud sätetest,

               on taotluse esitanud lepinguosalisel õigus peatada kohustuste täitmine või saada hüvitist. Kasu olematuks muutumise ja vähenemise ulatust arvestatakse alates kuupäevast, mil vahekohtu lõpparuanne tehti lepinguosalistele teatavaks.

               2.
                     Enne kohustuste täitmise peatamist teavitab taotluse esitanud lepinguosaline vastust andvat lepinguosalist ning laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteed oma vastavast kavatsusest, teatades muu hulgas nende kohustuste ulatuse, mille täitmise ta kavatseb peatada.

               3.
                     Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, võib kohustuste täitmise peatamine olla seotud ükskõik millise artiklis 29.2 nimetatud sättega ning selle ulatus peab olema samaväärne kasu olematuks muutumise ja vähenemisega, mille tõi kaasa rikkumine.

               4.
                     Taotluse esitanud lepinguosaline võib peatada kohustuste täitmise kümme tööpäeva pärast seda, kui vastust andev lepinguosaline sai lõikes 2 nimetatud teate, välja arvatud juhul, kui lepinguosaline on taotlenud lõigete 6 ja 7 alusel vahekohtumenetluse algatamist.

               5.
                     Kui lepinguosaliste vahel tekib vaidlus küsimuses, kas artiklis 29.2 nimetatud sätete järgimiseks on võetud mõni meede või kas see meede vastab osutatud sätetele (edaspidi „vastavusega seotud vaidlus“) või kas kohustuste täitmise peatamise ulatus on samaväärne kasu olematuks muutumise ja vähenemisega, mille tõi kaasa rikkumine (edaspidi „samaväärsusega seotud vaidlus“), pöördutakse vahekohtusse.

               6.
                     Lepinguosaline võib vahekohtu uuesti kokku kutsuda, esitades vahekohtule, teisele lepinguosalisele ning laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele kirjaliku taotluse. Vastavusega seotud vaidluse korral kutsub vahekohtu uuesti kokku taotluse esitanud lepinguosaline. Samaväärsusega seotud vaidluse korral kutsub vahekohtu uuesti kokku vastust andev lepinguosaline. Kui vaidlus esineb nii vastavuse kui ka nende samaväärsusega seoses, teeb vahekohus enne samaväärsusega seotud vaidluse kohta otsuse tegemist otsuse vastavusega seotud vaidluse kohta.

               7.
                     Vahekohus teatab oma otsusest lepinguosalistele ning laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele:

               a)
                     vastavusega seotud vaidluse korral 90 päeva jooksul pärast taotlust vahekohus uuesti kokku kutsuda;

               b)
                     samaväärsusega seotud vaidluse korral 30 päeva jooksul pärast taotlust vahekohus uuesti kokku kutsuda;

               c)
                     nii vastavuse kui ka samaväärsusega seotud vaidluse korral 120 päeva jooksul pärast taotlust vahekohus uuesti kokku kutsuda.

               8.
                     Taotluse esitanud lepinguosaline ei peata kohustuste täitmist enne, kui lõigete 6 ja 7 alusel uuesti kokku kutsutud vahekohus on teinud oma otsuse. Kohustuste täitmise peatamine peab olema kooskõlas vahekohtu otsusega.

               9.
                     Kohustuste täitmise peatamine peab olema ajutine ja seda kohaldatakse üksnes seni, kuni meede, mis on leitud olevat kokkusobimatu artiklis 29.2 osutatud sätetega, on tühistatud või muudatuste abil kõnealuste sätetega artikli 29.15 kohaselt kooskõlla viidud või kuni lepinguosalised on vaidluse lahendanud.

               10.
                     Taotluse esitanud lepinguosaline võib igal ajal taotleda, et vastust andev lepinguosaline pakuks ajutist hüvitist, ja vastust andev lepinguosaline peab sellise pakkumise tegema.

               ARTIKKEL 29.15

               Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetme läbivaatamine pärast kohustuste täitmise peatamist

               1.
                     Kui vastust andev lepinguosaline võtab meetmeid vahekohtu lõpparuandes esitatud otsuse täitmiseks pärast seda, kui taotluse esitanud lepinguosaline on peatanud kohustuste täitmise, teavitab vastust andev lepinguosaline sellest teist lepinguosalist ning laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteed ning taotleb, et taotluse esitanud lepinguosaline alustaks taas kohustuste täitmist.

               2.
                     Kui lepinguosalised ei jõua 60 päeva jooksul pärast teate saamist kokkuleppele teatatud meetme kooskõlas artiklis 29.2 osutatud sätetega, taotleb taotluse esitanud lepinguosaline kirjalikult vahekohtult selles küsimuses otsuse tegemist. Sellisest taotlusest tuleb teavitada samal ajal teist lepinguosalist ning laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteed. Vahekohtu lõpparuandes esitatud otsusest teatatakse lepinguosalistele ning laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele 90 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kui vahekohus leiab, et otsuse täitmiseks võetud meede on kooskõlas artiklis 29.2 osutatud sätetega, tuleb kohustuste täitmise peatamine lõpetada.

               D JAGU

               Üldsätted

               ARTIKKEL 29.16

               Töökord

               Käesoleva peatüki kohast vaidluste lahendamise menetlust reguleeritakse 29-A lisas sätestatud töökorraga, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

               ARTIKKEL 29.17

               Üldised tõlgendamiseeskirjad

               Vahekohus tõlgendab käesoleva lepingu sätteid vastavalt rahvusvahelise avaliku õiguse tõlgendamise tavadele, sh rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioonile. Vahekohus võtab arvesse ka asjakohaseid tõlgendusi, mis on esitatud WTO vaidluste lahendamise organi poolt vastu võetud vahekohtute otsustes ja apellatsioonikogu otsustes.

               ARTIKKEL 29.18

               Vahekohtu otsused

               Vahekohtu otsustega ei tohi suurendada ega vähendada käesoleva lepinguga ette nähtud õigusi ja kohustusi.

               ARTIKKEL 29.19

               Mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus

               Lepinguosalised võivad mis tahes ajal leida käesoleva peatükiga hõlmatud vaidlusele mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse. Nad teavitavad sellisest lahendusest laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteed ja vahekohut. Mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni jõudmisest teavitamisel lõpetab vahekohus oma töö ja menetlus lõpetatakse.

               KOLMEKÜMNES PEATÜKK

               LÕPPSÄTTED

               ARTIKKEL 30.1

               Käesoleva lepingu lahutamatud osad

               Käesoleva lepingu protokollid, lisad, deklaratsioonid, ühisdeklaratsioonid, kokkulepped ja joonealused märkused on selle lahutamatud osad.

               ARTIKKEL 30.2

               Muudatused

               1.
                     Lepinguosalised võivad käesoleva lepingu muutmises kirjalikult kokku leppida. Muudatus jõustub pärast seda, kui lepinguosalised on vahetanud kirjalikud teated, mis tõendavad, et nad on täitnud oma vastavad kohaldatavad siseriiklikud nõuded ja viinud lõpule menetlused, mis on vajalikud muudatuse jõustumiseks, või lepinguosaliste poolt kokku lepitud kuupäeval.

               2.
                     Olenemata lõikest 1 võib laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee otsustada muuta käesoleva lepingu protokolle ja lisasid. Lepinguosalised võivad laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee otsuse heaks kiita oma vastavate siseriiklike nõuete ja menetluste kohaselt, mis on vajalikud muudatuse jõustumiseks. Otsus jõustub lepinguosaliste poolt kokku lepitud kuupäeval. Seda menetlust ei kohaldata I, II ja III lisa muudatuste ning kaheksanda peatüki („Investeeringud“), üheksanda peatüki („Piiriülene teenustekaubandus“), kümnenda peatüki („Füüsiliste isikute ajutiselt lepinguosalise territooriumile sisenemine ja seal viibimine ärilisel eesmärgil“) ja kolmeteistkümnenda peatüki („Finantsteenused“) lisade muudatuste suhtes, välja arvatud 10-A lisa („Euroopa Liidu liikmesriikide kontaktpunktide loetelu“).

               ARTIKKEL 30.3

               Soodustuste kasutamine

               Lepinguosalised vahetavad kümne aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist kvartaliandmeid harmoneeritud süsteemi gruppide 1–97 tariifiridade tasandil selliste kaupade impordi kohta teiselt lepinguosaliselt, mille suhtes kehtivad enamsoodustusrežiimis kohaldatavad tariifimäärad ja käesoleva lepingu kohased soodustariifid. Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, pikendatakse seda ajavahemikku viie aasta võrra ja lepinguosalised võivad seda hiljem veelgi pikendada.

               ARTIKKEL 30.4

               Jooksevkonto

               Lepinguosalised annavad loa teha vabalt konverteeritavas valuutas ja kooskõlas 22. juulil 1944 Bretton Woodsis koostatud Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja VIII artikliga lepinguosaliste vahel kõiki makseid ja ülekandeid, mis on seotud maksebilansi jooksevkontoga.

               ARTIKKEL 30.5

               Kapitali liikumine

               Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega, et hõlbustada omavahelist kapitali liikumist, jätkates oma poliitika rakendamist seoses kapitali ja finantskontode liberaliseerimisega ning toetades pikaajaliste investeeringute stabiilset ja turvalist raamistikku.

               ARTIKKEL 30.6

               Eraõigus

               1.
                     Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et sellega saaks isikutele anda muid õigusi või määrata muid kohustusi, kui need, mis on lepinguosalistele antud rahvusvahelise õiguse alusel, ega viisil, mis võimaldab käesolevale lepingule tugineda otse lepinguosalise siseriiklikus õigussüsteemis.

               2.
                     Lepinguosaline ei näe oma siseriikliku õiguse kohaselt ette nõudeõigust teise lepinguosalise vastu põhjusel, et teise lepinguosalise meede on vastuolus käesoleva lepinguga.

               ARTIKKEL 30.7

               Jõustumine ja ajutine kohaldamine

               1.
                     Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks kooskõlas oma siseriiklike nõuete ja menetlustega.

               2.
                     Käesolev leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on edastanud teineteisele kirjaliku teate, et nad on täitnud asjaomased siseriiklikud nõuded ja viinud lõpule menetlused, või kuupäeval, milles lepinguosalised kokku lepivad.

               3.
                     a)
                     Lepinguosalised võivad käesolevat lepingut ajutiselt kohaldada alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb päevale, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et on täidetud nende käesoleva lepingu ajutiseks kohaldamiseks vajalikud siseriiklikud nõuded ja lõpule viidud menetlused, või muul kuupäeval, milles lepinguosalised kokku lepivad.

               b)
                     Kui lepinguosaline ei kavatse teatavat käesoleva lepingu sätet ajutiselt kohaldada, teavitab ta kõigepealt teist lepinguosalist sätetest, mida ajutiselt ei kohaldata, ja teeb ettepaneku alustada viivitamata konsultatsioone. Teine lepinguosaline võib 30 päeva jooksul pärast teate saamist esitada vastuväite, mis juhul käesolevat lepingut ajutiselt ei kohaldata, või esitada oma teate käesoleva lepingu samaväärsete sätete kohta, mida ta ei kavatse ajutiselt kohaldada, kui selliseid sätteid on. Kui teine lepinguosaline esitab 30 päeva jooksul alates teisest teatisest vastuväite, siis käesolevat lepingut ajutiselt ei kohaldata.

               Sätteid, millest lepinguosaline ei pea teatama, kohaldab see lepinguosaline ajutiselt alates hilisemale teatele järgneva kuu esimesest päevast või mõnest muust kuupäevast, milles lepinguosalised võivad kokku leppida tingimusel, et lepinguosalised on edastanud teineteisele punktis a nimetatud teated.

               c)
                     Lepinguosaline võib lõpetada käesoleva lepingu ajutise kohaldamise, saates teisele lepinguosalisele kirjaliku teate. Selline lõpetamine jõustub sellisele teatele järgneva teise kuu esimesel päeval.

               d)
                     Kui käesolevat lepingut või selle teatavaid sätteid kohaldatakse ajutiselt, käsitavad lepinguosalised mõistet „käesoleva lepingu jõustumine“ nii, et see tähendab ajutise kohaldamise kuupäeva. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee ja muud käesoleva lepingu kohaselt loodud organid võivad käesoleva lepingu ajutise kohaldamise ajal täita oma ülesandeid. Kõik nende ülesannete täitmisel vastu võetud otsused kaotavad kehtivuse, kui käesoleva lepingu ajutine kohaldamine lõpetatakse punkti c alusel.

               4.
                     Kanada esitab käesoleva artikli kohased teated Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile või selle õigusjärglasele. Euroopa Liit esitab käesoleva artikli kohased teated Kanada välis-, kaubandus- ja arenguministeeriumile või selle õigusjärglasele.

               ARTIKKEL 30.8

               Muude olemasolevate lepingute lõpetamine, täitmise peatamine või inkorporeerimine

               1.
                     30-A lisas loetletud lepingud kaotavad kehtivuse ning need asendab ja tühistab käesolev leping. 30-A lisas loetletud lepingute lõpetamine jõustub alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.

               2.
                     Kaheksanda peatüki („Investeeringud“) ajutise kohaldamise korral peatatakse kooskõlas artikli 30.7 lõike 3 punktiga a 30-A lisas loetletud lepingute täitmine ning nendest tulenevad õigused ja kohustused alates ajutise kohaldamise kuupäevast. Kui ajutine kohaldamine lõpetatakse, kaotab 30-A lisas loetletud lepingute täitmise peatamine kehtivuse.

               3.
                     Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib esitada 30-A lisas loetletud lepingu kohase nõude kooskõlas lepingus sätestatud eeskirjade ja menetlustega:

               a)
                     kui nõudega seotud kohtlemine lepiti kokku siis, kui lepingu täitmine ei olnud peatatud või leping lõpetatud, ning

               b)
                     lepingu täitmise peatamise või lepingu lõpetamise kuupäevast ei ole möödas rohkem kolm aastat.

               4.
                     Kui käesoleva lepingu ajutine kohaldamine lõpetatakse ja käesolev leping ei jõustu, võib olenemata lõigetest 1 ja 2 esitada kuni kolme aasta jooksul alates ajutise kohaldamise lõppkuupäevast kaheksanda peatüki („Investeeringud“) F jao kohase nõude, mis käsitleb käesoleva lepingu ajutise kohaldamise ajal tekkivaid küsimusi, kooskõlas käesolevas lepingus sätestatud eeskirjade ja menetlustega.

               5.
                     Muudetud alkohoolsete jookidega kauplemist käsitlev Euroopa Majandusühenduse ja Kanada vaheline leping, mis sõlmiti 28. veebruaril 1989 Brüsselis (edaspidi „Alkohoolsete jookidega kauplemist käsitlev 1989. aasta leping“), ja Euroopa Ühenduse ja Kanada vaheline veini ja piiritusjookidega kauplemist käsitlev kokkulepe, mis sõlmiti 16. septembril 2003 Niagara-on-the-Lake’is (edaspidi „Veine ja piiritusjooke käsitlev 2003. aasta kokkulepe“), inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja saavad selle osaks 30-B lisaga tehtud muudatustega.

               6.
                     Alkohoolsete jookidega kauplemist käsitlev 1989. aasta leping või veine ja piiritusjooke käsitlev 2003. aasta kokkulepe, mida on muudetud ja mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse, on ülimuslikud nende lepingute sätete ja mis tahes teiste käesoleva lepingu sätete vaheliste vastuolude ulatuses.

               7.
                     Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise vastastikuse tunnustamise leping (edaspidi „vastastikuse tunnustamise leping”), mis sõlmiti 14. mail 1998 Londonis, lõpetatakse alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast. Neljanda peatüki („Tehnilised kaubandustõkked“) ajutise kohaldamise korral peatatakse kooskõlas artikli 30.7 lõike 3 punktiga a vastastikuse tunnustamise lepingu täitmine ning sellest tulenevad õigused ja kohustused alates ajutise kohaldamise kuupäevast. Kui ajutine kohaldamine lõpetatakse, kaotab vastastikuse tunnustamise lepingu täitmise peatamine kehtivuse.

               8.
                     Lepinguosalised tunnustavad saavutusi, milleni on jõutud Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel sõlmitud elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppega, mis sõlmiti 17. detsembril 1998 Ottawas (edaspidi „veterinaarkokkulepe”), ning kinnitavad oma kavatsust seda tööd käesoleva lepingu raames jätkata. Veterinaarkokkulepe lõpetatakse alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast. Viienda peatüki („Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed“) ajutise kohaldamise korral peatatakse kooskõlas artikli 30.7 lõike 3 punktiga a veterinaarkokkuleppe täitmine ning sellest tulenevad õigused ja kohustused alates ajutise kohaldamise kuupäevast. Kui ajutine kohaldamine lõpetatakse, kaotab veterinaarkokkuleppe täitmise peatamine kehtivuse.

               9.
                     Artikli 30.7 lõike 3 punktis d esitatud mõiste „käesoleva lepingu jõustumine“ määratlust käesoleva artikli suhtes ei kohaldata.

               ARTIKKEL 30.9

               Lõpetamine

               1.
                     Lepinguosaline võib käesolevast lepingust taganeda, edastades kirjaliku teate lõpetamise kohta Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ning Kanada välis-, kaubandus- ja arenguministeeriumile või nende vastavatele õigusjärglastele. Käesolev leping lõpetatakse 180 päeva pärast kõnealuse teate kuupäeva. Lepinguosaline, kes esitab lõpetamisteate, edastab teate koopia ka laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele.

               2.
                     Olenemata lõikest 1 kehtivad juhul, kui käesolev leping lõpetatakse, kaheksanda peatüki („Investeeringud“) sätted 20 aasta pikkuse perioodi jooksul pärast käesoleva lepingu lõpetamise kuupäeva endiselt enne seda kuupäeva tehtud investeeringute suhtes. Käesolevat lõiget ei kohaldata käesoleva lepingu ajutise kohaldamise korral.

               ARTIKKEL 30.10

               Euroopa Liidu uute liikmesriikide ühinemine

               1.
                     Euroopa Liit teavitab Kanadat igast riigi esitatud taotlusest Euroopa Liiduga ühineda.

               2.
                     Läbirääkimiste ajal Euroopa Liidu ja ühineda sooviva riigi vahel teeb Euroopa Liit järgmist:

               a)
                     esitab Kanada taotluse korral võimalikult suures ulatuses kogu teabe käesoleva lepinguga hõlmatud mis tahes küsimuse kohta ning

               b)
                     võtab arvesse kõiki Kanada tõstatatud probleeme.

               3.
                     Euroopa Liit teavitab Kanadat igast Euroopa Liiduga ühinemise jõustumisest.

               4.
                     Piisavalt aegsasti enne riigi Euroopa Liiduga ühinemise kuupäeva uurib laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee ühinemise mõju käesolevale lepingule ja teeb otsused vajalike muudatuste või üleminekumeetmete kohta.

               5.
                     Iga uus Euroopa Liidu liikmesriik ühineb käesoleva lepinguga alates Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast selleks Euroopa Liiduga ühinemise aktis oleva klausliga. Kui Euroopa Liiduga ühinemise aktis ei ole sätet liikmesriigi automaatse ühinemise kohta käesoleva lepinguga, ühineb asjaomane Euroopa Liidu liikmesriik käesoleva lepinguga nii, et annab ühinemisakti hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati ning Kanada välis-, kaubandus-ja arenguministeeriumisse või nende õigusjärglastele.

               ARTIKKEL 30.11

               Autentsed tekstid

               Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik versioonid on võrdselt autentsed.

                     (1)
                  Harmoneeritud süsteemi grupi 89 järgmiste kaupade suhtes, mis sisenevad uuesti Kanada territooriumile Euroopa Liidu territooriumilt ja registreeritakse Kanada kaubandusseaduse (Canada Shipping Act) kohaselt, võib Kanada kohaldada sõltumata nende kaupade päritolust selliste kaupade remondi või muutmise väärtusele selliste kaupade tollimaksu määra kooskõlas oma 2-A lisas esitatud tabeliga („Tollitariifide kaotamine“): 8901.10.10, 8901.10.90, 8901.30.00, 8901.90.10, 8901.90.91, 8901.90.99, 8904.00.00, 8905.20.19, 8905.20.20, 8905.90.19, 8905.90.90, 8906.90.19, 8906.90.91, 8906.90.99.

                     (2)
                   Euroopa Liit rakendab käesolevat lõiget määruses (EL) nr 952/2013 sätestatud välistöötlemisprotseduuri kaudu viisil, mis on kooskõlas käesoleva lõikega.

                     (3)
                   Euroopa Liit rakendab käesolevat lõiget määruses (EL) nr 952/2013 sätestatud välistöötlemisprotseduuri kaudu viisil, mis on kooskõlas käesoleva lõikega.

                     (4)
                  Käesoleva artikli kohaldamisel on huvitatud isikute mõiste määratletud dumpinguvastase lepingu artiklis 6.11 ning subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklis 12.9.

                     (5)
                  Suurema kindluse huvides kohaldatakse käesoleva peatüki kohustusi majandusvööndis ja mandrilaval, nagu on sätestatud 10. detsembril 1982 Montego Bays sõlmitud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis:
                     a) Kanada majandusvööndis ja mandrilaval, nagu on sätestatud artikli 1.3 („Geograafiline kohaldamisala“) punktis a, ning
                     b) mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, nagu on sätestatud artikli 1.3 („Geograafiline kohaldamisala“) punktis b.

                     (6)
                   Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et lepinguosaline võib säilitada käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu tegemise või saamise suhtes kohaldatavad meetmed ja jätkata selliste meetmete kohaldamist käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu suhtes pärast selle tegemist või saamist.

                     (7)
                  Need teenused hõlmavad teenuseid, mille puhul õhusõidukit kasutatakse eritegevuse teostamiseks sektorites, sealhulgas põllumajandus, ehitus, fotograafia, järelevalve, kaardistamine, metsandus, vaatlustegevus ja patrullimine või reklaam, kui eritegevust viib läbi isik, kes vastutab õhusõiduki käitamise eest.

                     (8)
                  Lõike 1 punkti a alapunktid i, ii ja iii ei hõlma meetmeid, mis on võetud põllumajandustoote tootmise piiramiseks.

                     (9)
                   Euroopa Liidus hõlmab subsiidium riigiabi, nagu on see on määratletud ELi õiguses.

                     (10)
                   Euroopa Liidus on pädev asutus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 108 Euroopa Komisjon.

                     (11)
                   Selle asemel võib kumbki lepinguosaline teha ettepaneku määrata kuni viis mis tahes kodakondsusega kohtu liiget. Sellisel juhul käsitatakse seesuguseid kohtu liikmeid käesoleva artikli kohaldamisel selle lepinguosalise kodanikena, kes tegi nende määramise ettepaneku.

                     (12)
                   Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et asjaolu, et isik saab valitsuselt tasu, ei muuda asjaomast isikut iseenesest sobimatuks.

                     (13)
                  Need teenused hõlmavad teenuseid, mille puhul õhusõidukit kasutatakse eritegevuse teostamiseks sektorites, sealhulgas põllumajandus, ehitus, fotograafia, järelevalve, kaardistamine, metsandus, vaatlustegevus ja patrullimine või reklaam, kui eritegevust viib läbi isik, kes vastutab õhusõiduki käitamise eest.

                     (14)
                  Selle peatüki alusel lubatud viibimise kestust ei võeta arvesse kodakondsuse taotlemisel Euroopa Liidu liikmesriigis.

                     (15)
                  See ei piira õigusi, mille Euroopa Liidu liikmesriigid on andnud Kanadale kahepoolse viisanõudest loobumise raames.

                     (16)
                  Erialane töökogemus peab olema omandatud pärast täisealiseks saamist.

                     (17)
                  Kui kõrgharidus või kvalifikatsioon ei ole omandatud selle lepinguosalise territooriumil, kus teenust osutatakse, võib asjaomane lepinguosaline hinnata, kas see on tema territooriumil nõutava kõrgharidusega samaväärne. Sellise samaväärsuse hindamisel kohaldavad lepinguosalised 10-C lisa kooskõlas 10-E lisa reservatsioonidega.

                     (18)
                  Suurema kindluse huvides peab ettevõte olema võtnud füüsilise isiku tööle selle teenuslepingu täitmiseks, mille alusel taotletakse luba siseneda ajutiselt lepinguosalise territooriumile.

                     (19)
                  Kui kõrgharidus või kvalifikatsioon ei ole omandatud selle lepinguosalise territooriumil, kus teenust osutatakse, võib asjaomane lepinguosaline hinnata, kas see on tema territooriumil nõutava kõrgharidusega samaväärne. Sellise samaväärsuse hindamisel kohaldavad lepinguosalised 10-C lisa kooskõlas 10-E lisa reservatsioonidega.

                     (20)
                  See ei piira õigusi, mille Euroopa Liidu liikmesriigid on andnud Kanadale kahepoolse viisanõudest loobumise raames.

                     (21)
                  Välja arvatud Malta.

                     (22)
                  Käesolevat peatükki ei kohaldata lepinguosalise õiguse alusel määratletud kalalaevade suhtes.

                     (23)
                  Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab lepinguosalise lipu all sõitmine Euroopa Liidu puhul Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitmist.

                     (24)
                  Käesolevat peatükki ei kohaldata laevade või rahvusvahelise mereveoteenuse osutajate suhtes, kelle suhtes kohaldatakse 22. novembril 2009 Roomas sõlmitud lepingut, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

                     (25)
                  „Mittediskrimineeriv“ tähendab ettevõtte kohtlemist vähemalt sama soodsalt, kui koheldaks ükskõik millist teist sarnases olukorras sarnaseid üldkasutatavaid telekommunikatsioonivõrke või -teenuseid kasutatavat ettevõtet.

                     (26)
                  Suurema kindluse huvides ei kujuta napi ressursi jagamiseks objektiivsete, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel üksikutele ettevõtetele litsentsi andmine eriõigust.

                     (27)
                  Käesolevas artiklis kasutatavat väljendit „laskemoon“ peetakse samaväärseks väljendiga „lahingumoon“.

                     (28)
                  Suurema kindluse huvides kohaldatakse seda lõiget ka termini „Feta“ suhtes.

                     (29)
                  Suurema kindluse huvides kohaldatakse seda lõiget ka termini „Feta“ suhtes.

                     (30)
                  Suurema kindluse huvides hõlmab mõiste „keemiline ühend“ seoses andmekaitsega Kanada puhul radiofarmatseutilist biopreparaati, mida reguleeritakse Kanada toidu- ja ravimieeskirjade kohaselt uue ravimina.

                     (31)
                  Lepinguosalised kohaldavad seda sätet kooskõlas 29-A lisas sätestatud vahekohtu töökorra eeskirjaga 42.

                     (32)
                  Lepinguosalised kohaldavad seda sätet kooskõlas 29-A lisas sätestatud vahekohtu töökorra eeskirjaga 43.

                     (33)
                  Avaliku julgeoleku ja avaliku korra erandeid võib kohaldada üksnes juhul, kui esineb tõeline ja piisavalt tõsine oht, mis kahjustab mõnd ühiskonna põhihuvi.

                     (34)
                  Lepinguosalised mõistavad, et punktis b nimetatud meetmed hõlmavad keskkonnameetmeid, mis on vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks.

                     (35)
                  Käesolevas artiklis kasutatav väljend „relvade, laskemoona ja sõjavarustusega kauplemine“ on samaväärne väljendiga „relvade, lahingumoona ja sõjatarvikutega kauplemine“.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Strasbourg, 5.7.2016
            COM(2016) 443 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               2-A LISA

               TOLLITARIIFIDE KAOTAMINE

               1.
                     Käesolevas lisas, sealhulgas selles sisalduvas iga lepinguosalise tariifitabelis, tähendab aasta 1 ajavahemikku, mis algab käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval ja lõppeb lepingu jõustumise kalendriaasta 31. detsembril. Aasta 2 algab käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneval 1. jaanuaril, iga järgmine tariifi vähendamine jõustub iga järgmise aasta 1. jaanuaril.

               2.
                     Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, kaotavad lepinguosalised käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval kõik tollimaksud, mida kohaldatakse teise lepinguosalise territooriumilt imporditud, harmoneeritud süsteemi 1.–97. peatüki päritolustaatusega kaupadele, mille suhtes kehtib enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär.

               3.
                     Tollimaksude kaotamise korral mõlema lepinguosalise poolt vastavalt artiklile 2.4 kohaldatakse käesolevas lisas esitatud iga lepinguosalise tariifitabelis loetletud teise lepinguosalise päritolustaatusega kaupade suhtes järgmisi üleminekukategooriaid:

               a)
                     lepinguosalise tariifitabelis üleminekukategooria A alla kuuluvate päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval;

               b)
                     lepinguosalise tariifitabelis üleminekukategooria B alla kuuluvate päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse nelja võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ning sellised kaubad muutuvad tollimaksuvabaks alates neljanda jõustumisjärgse aasta 1. jaanuarist;

               c)
                     lepinguosalise tariifitabelis üleminekukategooria C alla kuuluvate kaupade tollimaksud kaotatakse kuue võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ning sellised kaubad muutuvad tollimaksuvabaks alates kuuenda jõustumisjärgse aasta 1. jaanuarist;

               d)
                     lepinguosalise tariifitabelis üleminekukategooria D alla kuuluvate kaupade tollimaksud kaotatakse kaheksa võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ning sellised kaubad muutuvad tollimaksuvabaks alates kaheksanda jõustumisjärgse aasta 1. jaanuarist.

               Suurema kindluse tagamiseks juhul, kui Euroopa Liit kohaldab tollimaksu koodide 1001 11 00 ja 1001 19 00 alla kuuluvate toodete, koodide ex 1001 91 90 ja ex 1001 99 00 alla kuuluva kõrgekvaliteedilise pehme nisu ning koodide 1002 10 00 ja 1002 90 00 alla kuuluvate toodete suhtes sellisel tasemel ja viisil, et asjaomase teravilja impordihind koos tollimaksuga ei oleks kõrgem kui sel ajal kehtiv sekkumishind või kehtiva süsteemi muutmise korral sel ajal kehtiv toetushind, mida on suurendatud 55 %, nagu on sätestatud komisjoni 20. juuli 2010. aasta määruses (EL) nr 642/2010 (nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007
                  1
                rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas), kohaldab Euroopa Liit iga arvutatud tollimaksu suhtes, mida oleks kohaldatud eespool nimetatud määruse kohaselt, tollitariifi kaotamise üleminekukategooriat järgmiselt:

                        Aasta

                        Kohaldatav tollimaks

                        1

                        87,5 % määruse (EL) nr 642/2010 kohaselt arvutatud tollimaksust

                        2

                        75 % määruse (EL) nr 642/2010 kohaselt arvutatud tollimaksust

                        3

                        62,5 % määruse (EL) nr 642/2010 kohaselt arvutatud tollimaksust

                        4

                        50 % määruse (EL) nr 642/2010 kohaselt arvutatud tollimaksust

                        5

                        37,5 % määruse (EL) nr 642/2010 kohaselt arvutatud tollimaksust

                        6

                        25 % määruse (EL) nr 642/2010 kohaselt arvutatud tollimaksust

                        7

                        12,5 % määruse (EL) nr 642/2010 kohaselt arvutatud tollimaksust

                        8 ja iga järgmine aasta

                        0 % määruse (EL) nr 642/2010 kohaselt arvutatud tollimaksust
                           (tollimaksuvaba)

               e)
                     lepinguosalise tariifitabelis üleminekukategooria S kalla kuuluvate päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse kolme võrdse etapi käigus alates viie aasta möödumisest käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ning sellised kaubad muutuvad tollimaksuvabaks alates kaheksanda jõustumisjärgse aasta 1. jaanuarist;

               f)
                     lepinguosalise tariifitabeli üleminekukategooria „AV0+EP“ kirjetes esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksude väärtuseline komponent kaotatakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval; tollitariifi kaotamist kohaldatakse ainult väärtuselise tollimaksu suhtes; nende päritolustaatusega kaupade suhtes kohaldatakse ka edaspidi sisenemishinnast tulenevat koguselist tollimaksu ning

               g)
                     lepinguosalise tariifitabelis üleminekukategooria E alla kuuluvate päritolustaatusega kaupade tollimakse ei kaotata.

               4.
                     Baasmäär, mida kasutatakse kaubaartikli vahepealse tollimaksumäära kindlaksmääramiseks, on 9. juunil 2009 kohaldatud enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär.

               5.
                     Selleks et kaotada tollimaksud vastavalt artiklile 2.4, ümardatakse vahepealsed tollimaksumäärad allapoole vähemalt lähima kümnendikuni protsendipunktist või juhul, kui tollimaksu väljendatakse rahaühikutes, vähemalt lähima tuhandikuni lepinguosalise ametlikust rahaühikust.

               Tariifkvoodid

               6.
                     Iga käesoleva lepingu kohaselt määratud tariifikvoodi haldamiseks aastal 1 arvutavad lepinguosalised asjaomase tariifikvoodi mahu selliselt, et lahutavad proportsionaalse kvoodimahu, mis vastab ajavahemikule 1. jaanuari ja käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva vahel. Sellisel viisil arvutatud kvoodimaht tehakse kättesaadavaks käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.

               Töödeldud garneelide üleminekukvoot

               7.
                     a)
                     Käesoleva lisa Euroopa Liidu tariifitabelis märkega „TQShrimps“ varustatud ja alapunktis d nimetatud kirjetes esitatud päritolustaatusega kaupade järgmised üldkogused on tollimaksuvabad allpool täpsustatud aastatel:

                        Aasta

                        Aastane üldkogus
                        (tonnides)
                           2

                        1–7

                        23 000

               b)
                     Euroopa Liit:

               i)
                     haldab seda tariifikvooti saabumise järjekorras teenindamise põhimõttel;

               ii)
                     haldab seda tariifikvooti kalendriaasta alusel, tehes kogu kvoodimahu kättesaadavaks iga aasta 1. jaanuaril, ning

               iii)
                     ei kehtesta tariifikvoodi kohaldamise või kasutamise tingimusena imporditud kauba lõppkasutusele piiranguid.

               c)
                     Päritolureeglite ja päritolumenetluste protokolli 1. lisa (Tootepõhised päritolureeglid) 5. liite (Päritolukvoodid) B jao kohaselt Kanadast eksporditud töödeldud või konserveeritud garneele ja krevette ei tohi selle tariifikvoodi alusel Euroopa Liitu importida.

               d)
                     Alapunkte a ja b kohaldatakse järgmistel tariifiridadel klassifitseeritud töödeldud garneelide suhtes: 1605 29 00, 1605 21 90, ex 0306 16 10, ex 0306 17 10, ex 0306 26 10 ja ex 0306 27 10, välja arvatud kontaktpakendis kogumahuga kuni 2 kg.

               Külmutatud tursa üleminekukvoot

               8.
                     a)
                     Käesoleva lisa Euroopa Liidu tariifitabelis märkega „TQCod“ varustatud ja alapunktis c nimetatud kirjetes esitatud päritolustaatusega kaupade järgmised üldkogused on tollimaksuvabad allpool täpsustatud aastatel:

                        Aasta

                        Aastane üldkogus
                        (tonnides)
                           3

                        1–7

                        1 000

               b)
                     Euroopa Liit:

               i)
                     haldab seda tariifikvooti saabumise järjekorras teenindamise põhimõttel;

               ii)
                     haldab seda tariifikvooti kalendriaasta alusel, tehes kogu kvoodimahu kättesaadavaks iga aasta 1. jaanuaril, ning

               iii)
                     ei kehtesta tariifikvoodi kohaldamise või kasutamise tingimusena imporditud kauba lõppkasutusele konkreetseid piiranguid.

               c)
                     Seda punkti kohaldatakse tariifiridadel 0304 71 90 ja 0304 79 10 klassifitseeritud külmutatud tursa suhtes.

               Madala ja keskmise kvaliteediga pehme nisu üleminekukvoot

               9.
                     a)
                     Käesoleva lisa Euroopa Liidu tariifitabelis märkega „TQCW“ varustatud ja alapunktis d nimetatud kirjetes esitatud päritolustaatusega kaupade järgmised üldkogused on tollimaksuvabad allpool täpsustatud aastatel:

                        Aasta

                        Aastane üldkogus
                        (tonnides)

                        1–7

                        100 000

               b)
                     Euroopa Liit haldab seda tariifikvooti komisjoni 30. oktoobri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1067/2008 tingimuste kohaselt.

               c)
                     Eespool esitatud tollimaksuvabad üldkogused sisaldavad alates aastast 1 Kanadale eraldatud 38 853 tonni, nagu on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1067/2008.

               d)
                     Seda punkti kohaldatakse tariifiridadel ex 1001 91 90 ja ex 1001 99 00 klassifitseeritud muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu suhtes.

               Suhkrumaisi tariifikvoot

               10.
                     a)
                     Käesoleva lisa Euroopa Liidu tariifitabelis märkega „TQSC“ varustatud ja alapunktis c nimetatud kirjetes esitatud päritolustaatusega kaupade järgmised üldkogused on tollimaksuvabad allpool täpsustatud aastatel:

                        Aasta

                        Aastane üldkogus
                        (tonnides
                           4
                        )

                        1

                        1 333

                        2

                        2 667

                        3

                        4 000

                        4

                        5 333

                        5

                        6 667

                        6 ja iga järgmine aasta

                        8 000

               b)
                     Euroopa Liit:

               i)
                     haldab seda tariifikvooti saabumise järjekorras teenindamise põhimõttel ning

               ii)
                     haldab seda tariifikvooti kalendriaasta alusel, tehes kogu kvoodimahu kättesaadavaks iga aasta 1. jaanuaril.

               c)
                     Seda punkti kohaldatakse järgmiste tariifiridade suhtes: 0710 40 00 (kasutatav ainult nii kaua, kuni kaotatakse kõnealuse kauba tollimaks asjaomase kaubaartikli suhtes käesoleva lisa Euroopa Liidu tariifitabelis kohaldatava üleminekukategooria kohaselt) ja 2005 80 00.

               Piisoni tariifikvoot

               11.
                     a)
                     Käesoleva lisa Euroopa Liidu tariifitabelis märkega „TQB3“ varustatud ja alapunktis d nimetatud kirjetes esitatud päritolustaatusega kaupade järgmised üldkogused on tollimaksuvabad allpool täpsustatud aastatel:

                        Aasta

                        Aastane üldkogus
                        (tonnides –rümba massi ekvivalendina)

                        1 ja iga järgmine aasta

                        3 000

               b)
                     Imporditud koguste arvutamisel tuleb kasutada punktis 21 esitatud teisendustegureid, et teisendada toote kaal rümba massi ekvivalendiks.

               c)
                     Euroopa Liit:

               i)
                     haldab seda tariifikvooti saabumise järjekorras teenindamise põhimõttel ning

               ii)
                     haldab seda tariifikvooti kalendriaasta alusel, tehes kogu kvoodimahu kättesaadavaks iga aasta 1. jaanuaril.

               d)
                     Seda punkti kohaldatakse järgmistel tariifiridadel klassifitseeritud piisoniliha suhtes:

               ex 0201 10 00, ex 0201 20 20, ex 0201 20 30, ex 0201 20 50, ex 0201 20 90, ex 0201 30 00, ex 0202 10 00, ex 0202 20 10, ex 0202 20 30, ex 0202 20 50, ex 0202 20 90, ex 0202 30 10, ex 0202 30 50, ex 0202 30 90, ex 0206 10 95, ex 0206 29 91, ex 0210 20 10, ex 0210 20 90, ex 0210 99 51, ex 0210 99 59

               Värske või jahutatud veise- ja vasikaliha tariifikvoot

               12.
                     a)
                     Käesoleva lisa Euroopa Liidu tariifitabelis märkega „TQB1“ varustatud ja alapunktis f nimetatud kirjetes esitatud päritolustaatusega kaupade järgmised üldkogused on tollimaksuvabad allpool täpsustatud aastatel:

                        Aasta

                        Aastane üldkogus
                        (tonnides –rümba massi ekvivalendina)

                        1

                        5 140

                        2

                        10 280

                        3

                        15 420

                        4

                        20 560

                        5

                        25 700

                        6 ja iga järgmine aasta

                        30 840

               b)
                     Tabelis esitatud tollimaksuvabasid üldkoguseid suurendatakse alates aastast 1 toote kaalus väljendatuna 3 200 tonni võrra (4 160 tonni rümba massi ekvivalendina); see tuleneb nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 617/2009 (millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot) kohaldamisest.

               c)
                     Imporditud koguste arvutamisel tuleb kasutada punktis 21 esitatud teisendustegureid, et teisendada toote kaal rümba massi ekvivalendiks.

               d)
                     Euroopa Liit haldab seda tariifikvooti, sealhulgas alapunktis b nimetatud täiendavaid koguseid, kas tariifikvootide haldamise deklaratsioonis kirjeldatud impordilitsentside süsteemi abil või nagu lepinguosaliste vahel kokku lepitud.

               e)
                     Olenemata alapunktist d kohaldatakse käesoleva punkti suhtes punkte 19 ja 20.

               f)
                     Seda punkti kohaldatakse järgmistel tariifiridadel klassifitseeritud veise- ja vasikaliha suhtes:

               ex 0201 10 00, ex 0201 20 20, ex 0201 20 30, ex 0201 20 50, ex 0201 20 90, ex 0201 30 00 ja ex 0206 10 95.

               Külmutatud või muu veise- ja vasikaliha tariifikvoot

               13.
                     a)
                     Käesoleva lisa Euroopa Liidu tariifitabelis märkega „TQB2“ varustatud ja alapunktis e nimetatud kirjetes esitatud päritolustaatusega kaupade järgmised üldkogused on tollimaksuvabad allpool täpsustatud aastatel:

                        Aasta

                        Aastane üldkogus
                        (tonnides –rümba massi ekvivalendina)

                        1

                        2 500

                        2

                        5 000

                        3

                        7 500

                        4

                        10 000

                        5

                        12 500

                        6 ja iga järgmine aasta

                        15 000

               b)
                     Imporditud koguste arvutamisel tuleb kasutada punktis 21 esitatud teisendustegureid, et teisendada toote kaal rümba massi ekvivalendiks.

               c)
                     Euroopa Liit haldab seda tariifikvooti kas tariifikvootide haldamise deklaratsioonis kirjeldatud impordilitsentside süsteemi abil või nagu lepinguosaliste vahel kokku lepitud.

               d)
                     Olenemata alapunktist c kohaldatakse käesoleva punkti suhtes punkte 19 ja 20.

               e)
                     Seda punkti kohaldatakse järgmistel tariifiridadel klassifitseeritud veise- ja vasikaliha suhtes:

               ex 0202 10 00, ex 0202 20 10, ex 0202 20 30, ex 0202 20 50, ex 0202 20 90, ex 0202 30 10, ex 0202 30 50, ex 0202 30 90, ex 0206 29 91, ex 0210 20 10, ex 0210 20 90, ex 0210 99 51 ja ex 0210 99 59.

               Kvaliteetse värske, jahutatud või külmutatud veiseliha tariifikvoot

               14.
                     Selliste päritolustaatusega kaupade puhul, mis eksporditakse Kanadast ja imporditakse Euroopa Liitu Euroopa Liidu kehtiva kvaliteetse värske, jahutatud või külmutatud veiseliha WTO tariifikvoodi raames, mida kohaldatakse kombineeritud nomenklatuuri tariifirubriikide ex 0201 ja ex 0202 ja kombineeritud nomenklatuuri tariifiridade ex 0206 10 95 ja ex 0206 29 91 toodete suhtes ning mis on toote kaalus väljendatuna 11 500 tonni, nagu sätestatud komisjoni 21. juuni 2013. aasta rakendusmääruses (EL) nr 593/2013, kaotatakse tollimaksud käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.

               Sealiha tariifikvoot

               15.
                     a)
                     Käesoleva lisa Euroopa Liidu tariifitabelis märkega „TQP“ varustatud ja alapunktis f nimetatud kirjetes esitatud päritolustaatusega kaupade järgmised üldkogused on tollimaksuvabad allpool täpsustatud aastatel:

                        Aasta

                        Aastane üldkogus
                        (tonnides –rümba massi ekvivalendina)

                        1

                        12 500

                        2

                        25 000

                        3

                        37 500

                        4

                        50 000

                        5

                        62 500

                        6 ja iga järgmine aasta

                        75 000

               b)
                     Tabelis esitatud aastaseid tollimaksuvabasid üldkoguseid suurendatakse alates aastast 1 toote kaalus väljendatuna 4 624 tonni võrra (5 549 tonni rümba massi ekvivalendina) vastavalt kogusele, mis on Kanadast pärit sealiha puhul Euroopa Liidu WTO tariifikvoodiga kindlaks määratud.

               c)
                     Imporditud koguste arvutamisel tuleb kasutada punktis 21 esitatud teisendustegureid, et teisendada toote kaal rümba massi ekvivalendiks.

               d)
                     Euroopa Liit haldab seda tariifikvooti, sealhulgas alapunktis b nimetatud täiendavaid koguseid, mis on Kanadast pärit sealiha puhul Euroopa Liidu WTO tariifikvoodiga kindlaks määratud, kas tariifikvootide haldamise deklaratsioonis kirjeldatud impordilitsentside süsteemi abil või nagu lepinguosaliste vahel kokku lepitud.

               e)
                     Olenemata alapunktist d kohaldatakse käesoleva punkti suhtes punkte 19 ja 20.

               f)
                     Seda punkti kohaldatakse järgmiste tariifiridade suhtes:

               0203 12 11, 0203 12 19, 0203 19 11, 0203 19 13, 0203 19 15, 0203 19 55, 0203 19 59, 0203 22 11, 0203 22 19, 0203 29 11, 0203 29 13, 0203 29 15, 0203 29 55, 0203 29 59, 0210 11 11, 0210 11 19, 0210 11 31 ja 0210 11 39.

               Juustu tariifikvoot

               16.
                     a)
                     Käesoleva lisa Kanada tariifitabelis märkega „TRQ Cheese“ varustatud ja alapunktis d nimetatud kirjetes esitatud päritolustaatusega kaupade järgmised üldkogused on tollimaksuvabad allpool täpsustatud aastatel:

                        Aasta

                        Aastane üldkogus
                        (tonnides
                           5
                        )

                        1

                        2 667

                        2

                        5 333

                        3

                        8 000

                        4

                        10 667

                        5

                        13 333

                        6 ja iga järgmine aasta

                        16 000

               b)
                     Kanada haldab seda tariifikvooti kas tariifikvootide haldamise deklaratsioonis kirjeldatud impordilitsentside süsteemi abil või nagu lepinguosaliste vahel kokku lepitud.

               c)
                     Olenemata alapunktist b kohaldatakse käesoleva punkti suhtes punkte 19 ja 20.

               d)
                     Seda punkti kohaldatakse järgmiste tariifiridade suhtes:

               0406.10.10, 0406.20.11, 0406.20.91, 0406.30.10, 0406.40.10, 0406.90.11, 0406.90.21, 0406.90.31, 0406.90.41, 0406.90.51, 0406.90.61, 0406.90.71, 0406.90.81, 0406.90.91, 0406.90.93, 0406.90.95 ja 0406.90.98.

               Tööstusliku juustu tariifikvoot

               17.
                     a)
                     Käesoleva lisa Kanada tariifitabelis märkega „TRQ Industrial Cheese“ varustatud ja alapunktis d nimetatud kirjetes esitatud päritolustaatusega kaupade järgmised üldkogused on tollimaksuvabad allpool täpsustatud aastatel:

                        Aasta

                        Aastane üldkogus
                        (tonnides
                           6
                        )

                        1

                        283

                        2

                        567

                        3

                        850

                        4

                        1 133

                        5

                        1 417

                        6 ja iga järgmine aasta

                        1 700

               b)
                     Kanada haldab seda tariifikvooti kas tariifikvootide haldamise deklaratsioonis kirjeldatud impordilitsentside süsteemi abil või nagu lepinguosaliste vahel kokku lepitud.

               c)
                     Olenemata alapunktist b kohaldatakse käesoleva punkti suhtes punkte 19 ja 20.

               d)
                     Seda punkti kohaldatakse ainult tööstusliku juustu suhtes, mis tähendab lahtiselt imporditud juustu (ei ole jaemüügiks), mida kasutatakse koostisosana edasisel toiduainete töötlemisel (teisene tootmine) ja mis on klassifitseeritud järgmistel tariifiridadel:

               ex 0406.10.10, ex 0406.20.11, ex 0406.20.91, ex 0406.30.10, ex 0406.40.10, ex 0406.90.11, ex 0406.90.21, ex 0406.90.31, ex 0406.90.41, ex 0406.90.51, ex 0406.90.61, ex 0406.90.71, ex 0406.90.81, ex 0406.90.91, ex 0406.90.93, ex 0406.90.95 ja ex 0406.90.98.

               WTO juustu tariifikvoot

               18.
                     Kanada eraldab Euroopa Liidule käesoleva lepingu kohaldamise aastast 1 alates 800 tonni Kanada 20 411 866 kilo suurusest WTO juustu tariifkvoodist.

               Alakasutuse meede

               19.
                     Punktides 12, 13, 15, 16 ja 17 sätestatud tariifikvoodid:

               a)
                     Kui tariifikvooti ei kasutata ära, mis tähendab, et lepinguosaline impordib tegelikult teatava aasta tariifikvoodi alusel alla 75 % aastasest üldkogusest, kohtuvad lepinguosalised emma-kumma lepinguosalise taotlusel artikli 26.2 lõike 1 punkti a (Erikomiteed) kohaselt moodustatud põllumajanduskomitee raames, et kiiresti käsitleda alakasutuse põhjuseid või muid küsimusi, mis mõjutavad tariifikvoodi tõrgeteta toimimist.

               b)
                     Kui tariifikvooti ei kasutata ära kolmel järjestikusel aastal, mis tähendab, et lepinguosaline impordib tegelikult teatava aasta tariifikvoodi alusel alla 75 % aastasest üldkogusest ning alakasutus ei ole seotud asjaomase kauba väheste varude või vähese nõudlusega, siis hallatakse tariifikvooti järgmisel aastal (järgmistel aastatel) saabumise järjekorras teenindamise põhimõttel. Selleks et tõestada varude vähesust või vähest nõudlust, peab lepinguosaline kvantitatiivsete näitajate abil selgelt tõestama, et ekspordiriigis puuduvad tariifikvoodi täitmiseks piisavad varud või et importival turul ei suudetud kvoodijärgset kogust ära tarbida. Kui lepinguosalised ei jõua alakasutuse põhjustes kokkuleppele, peab lepinguosalise taotlusel küsimuse lahendama vahekohus, kes teeb siduva otsuse.

               c)
                     Kui pärast alapunktis b osutatud alakasutust kasutatakse kahel järjestikusel aastal tariifikvoot täielikult ära, mis tähendab, et lepinguosaline impordib tegelikult teatava aasta tariifikvoodi alusel üle 90 % aastasest üldkogusest, võivad lepinguosalised kaaluda impordilitsentside süsteemi taastamist, olles eelnevalt üksteisega konsulteerinud selle vajalikkuse ja teostatavuse küsimuses ning arutanud süsteemi üksikasju.

               Läbivaatamisklausel

               20.
                     a)
                     Lepinguosalised vaatavad punktides 12, 13, 15, 16 ja 17 esitatud tariifikvootide üleminekuperioodi keskel ja lõpus või lepinguosalise põhjendatud taotluse korral mis tahes muul ajal läbi kõnealuste tariifikvootide haldamise süsteemi toimimise, võttes arvesse eelkõige selle tulemuslikkust kvootide kasutamise tagamisel, turutingimusi ning majandustegevuses osalejate ja lepinguosaliste jaoks süsteemiga seotud halduskoormust.

               b)
                     Punktides 16 ja 17 esitatud tariifikvootide läbivaatamine vastavalt alapunktile a sisaldab ka uusi turuletulijaid võimaldavat eraldamismeetodit.

               c)
                     Punktides 12, 13 ja 15 esitatud tariifikvootide läbivaatamine vastavalt alapunktile a sisaldab ka alapunktis a osutatud läbivaatus ka lepinguosaliste osalisusel toimunud muude kaubandusläbirääkimiste raames kolmanda riigiga sama kauba suhtes kokku lepitud tariifikvoodi haldamise üksikasjade tagajärgi ning pakub eksportivale lepinguosalisele võimalust võtta kaustusele mõnes muus lepingus kokku lepitud menetlus. Konkurentsitingimused Põhja-Ameerikas on läbivaatamise oluline osa.

               Teisendustegurid

               21.
                     Punktides 11, 12, 13 ja 15 esitatud tariifikvootide suhtes kasutatakse järgmisi teisendustegureid, et teisendada toote kaal rümba massi ekvivalendiks.

               a)
                     Punktides 11, 12 ja 13 sätestatud tariifikvoodid:

                        Tariifirida

                        Tariifirea kirjeldus
                        (ainult näitlikustamise eesmärgil)

                        Teisendustegur

                        0201 10 00

                        Veise värsked või jahutatud rümbad või poolrümbad

                        100 %

                        0201 20 20

                        Veise komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid, kondiga, värsked või jahutatud

                        100 %

                        0201 20 30

                        Veise poolitamata või poolitatud eesveerandid, kondiga, värsked või jahutatud

                        100 %

                        0201 20 50

                        Veise poolitamata või poolitatud tagaveerandid, kondiga, värsked või jahutatud

                        100 %

                        0201 20 90

                        Veiste jaotustükid, värsked või jahutatud, kontidega (v.a rümbad ja poolrümbad, komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid, eesveerandid ja tagaveerandid)

                        100 %

                        0201 30 00

                        Värske või jahutatud veiseliha, kondita

                        130 %

                        0206 10 95

                        Veise paks vaheliha ja õhuke vaheliha, värske või jahutatud (v.a farmaatsiatoodete tooraineks)

                        100 %

                        0202 10 00

                        Külmutatud veise rümbad ja poolrümbad

                        100 %

                        0202 20 10

                        Külmutatud veise komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid, kondiga

                        100 %

                        0202 20 30

                        Külmutatud veise poolitamata või poolitatud eesveerandid, kondiga

                        100 %

                        0202 20 50

                        Külmutatud veise poolitamata või poolitatud tagaveerandid, kondiga

                        100 %

                        0202 20 90

                        Veiste jaotustükid, külmutatud, kontidega (v.a rümbad ja poolrümbad, komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid, eesveerandid ja tagaveerandid)

                        100 %

                        0202 30 10

                        Külmutatud veise kontideta eesveerandid, terved või tükeldatud kuni viieks tükiks, kusjuures iga eesveerand moodustab ühe ploki; komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid moodustavad kaks plokki, millest üks on terve või kuni viieks tükiks lõigatud eesveerand, teine on tagaveerand ilma sisefileeta, ühes tükis

                        130 %

                        0202 30 50

                        Külmutatud veise kontideta õlatükid, abaluuga turjatükid ja rinnatükid

                        130 %

                        0202 30 90

                        Külmutatud kontideta veiseliha (v.a eesveerandid, terved või tükeldatud kuni viieks tükiks, kusjuures iga eesveerand peab moodustama ühe ploki; komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid moodustavad kaks plokki, millest üks on terve või kuni viieks tükiks lõigatud eesveerand, teine on tagaveerand ilma sisefileeta, ühes tükis)

                        130 %

                        0206 29 91

                        Külmutatud veise söödav paks vaheliha ja õhuke vaheliha (v.a farmaatsiatoodete tooraineks)

                        100 %

                        0210 20 10

                        Veiseliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud, kondiga

                        100 %

                        0210 20 90

                        Kontideta veiseliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

                        135 %

                        0210 99 51

                        Veise söödav paks vaheliha ja õhuke vaheliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

                        100 %

                        0210 99 59

                        Veise söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud (v.a paks vaheliha ja õhuke vaheliha)

                        100 %

               b)
                     Punktis 15 sätestatud tariifikvoot:

                        Tariifirida

                        Tariifirea kirjeldus
                        (ainult näitlikustamise eesmärgil)

                        Teisendustegur

                        0203 12 11

                        Värsked või jahutatud kodusea tagaosad ja nende jaotustükid, kondiga

                        100 %

                        0203 12 19

                        Värsked või jahutatud kodusea abatükid ja nende jaotustükid, kondiga

                        100 %

                        0203 19 11

                        Värsked või jahutatud kodusea eesosad ja nende jaotustükid

                        100 %

                        0203 19 13

                        Värsked või jahutatud kodusea seljatükid ja nende jaotustükid

                        100 %

                        0203 19 15

                        Värsked või jahutatud kodusea kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid

                        100 %

                        0203 19 55

                        Kodusea kondita liha, värske või jahutatud (v.a kõhutükid ja nende jaotustükid)

                        120 %

                        0203 19 59

                        Värske või jahutatud kodusea liha, kontidega (v.a rümbad ja poolrümbad, tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid ning eesosad, seljatükid, kõhutükid ja nende jaotustükid)

                        100 %

                        0203 22 11

                        Külmutatud kodusea tagaosad ja nende jaotustükid, kondiga

                        100 %

                        0203 22 19

                        Külmutatud kodusea abatükid ja nende jaotustükid, kondiga

                        100 %

                        0203 29 11

                        Külmutatud kodusea eesosad ja nende jaotustükid

                        100 %

                        0203 29 13

                        Külmutatud kodusea seljatükid ja nende jaotustükid, kondiga

                        100 %

                        0203 29 15

                        Külmutatud kodusea kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid

                        100 %

                        0203 29 55

                        Külmutatud kodusea liha, kondita (v.a kõhutükid ja nende jaotustükid)

                        120 %

                        0203 29 59

                        Külmutatud kodusea liha, kondiga (v.a rümbad ja poolrümbad, tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid ning eesosad, seljatükid, kõhutükid ja nende jaotustükid)

                        100 %

                        0210 11 11

                        Kodusea tagaosad ja nende jaotustükid, soolatud või soolvees, kondiga

                        100 %

                        0210 11 19

                        Kodusea abatükid ja nende jaotustükid, soolatud või soolvees, kondiga

                        100 %

                        0210 11 31

                        Kodusea tagaosad ja nende jaotustükid, kuivatatud või suitsutatud, kondiga

                        120 %

                        0210 11 39

                        Kodusea abatükid ja nende jaotustükid, kuivatatud või suitsutatud, kondiga

                        120 %

                     (1)
                  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

                     (2)
                  Netomassina.

                     (3)
                  Netomassina.

                     (4)
                  Netomassina.

                     (5)
                  Netomassina.

                     (6)
                  Netomassina.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Strasbourg, 5.7.2016
            COM(2016) 443 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               2-A LISA

               Kanada tariifitabel

                        Tariifikood

                        Kirjeldus

                        Baasmäär

                        Üleminekukategooria

                        Märkus

                        0105.11.22

                        Broilerid omamaiseks toodanguks: kvoodiväline tariif

                        238 %, kuid mitte rohkem kui 30,8 ¢ tükk

                        E

                        SSG

                        0105.94.92

                        Muud: kvoodiväline tariif

                        238 %, kuid mitte vähem kui 1,25 $/kg

                        E

                        SSG

                        0105.99.12

                        Kalkunid: kvoodiväline tariif

                        154,5 %, kuid mitte vähem kui 1,60 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.11.92

                        Muud: kvoodiväline tariif

                        238 %, kuid mitte vähem kui 1,67 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.12.92

                        Muud: kvoodiväline tariif

                        238 %, kuid mitte vähem kui 1,67 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.13.92

                        Muud: kvoodiväline tariif, kondiga

                        249 %, kuid mitte vähem kui 3,78 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.13.93

                        Muud: kvoodiväline tariif, kondita

                        249 %, kuid mitte vähem kui 6,74 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.14.22

                        Maks: kvoodiväline tariif

                        238 %, kuid mitte vähem kui 6,45 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.14.92

                        Muud: kvoodiväline tariif, kondiga

                        249 %, kuid mitte vähem kui 3,78 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.14.93

                        Muud: kvoodiväline tariif, kondita

                        249 %, kuid mitte vähem kui 6,74 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.24.12

                        Pea ja sisikonnata kalkun, edasitöötlemiseks: kvoodiväline tariif

                        154,5 %, kuid mitte vähem kui 2,11 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.24.92

                        Muud: kvoodiväline tariif

                        154,5 %, kuid mitte vähem kui 1,95 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.25.12

                        Edasitöötlemiseks: kvoodiväline tariif

                        154,5 %, kuid mitte vähem kui 2,11 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.25.92

                        Muud: kvoodiväline tariif

                        154,5 %, kuid mitte vähem kui 1,95 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.26.20

                        Kvoodiväline tariif, kondiga

                        165 %, kuid mitte vähem kui 2,94 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.26.30

                        Kvoodiväline tariif, kondita

                        165 %, kuid mitte vähem kui 4,82 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.27.12

                        Maks: kvoodiväline tariif

                        154,5 %, kuid mitte vähem kui 4,51 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.27.92

                        Muud: kvoodiväline tariif, kondiga

                        165 %, kuid mitte vähem kui 2,94 $/kg

                        E

                        SSG

                        0207.27.93

                        Muud: kvoodiväline tariif, kondita

                        165 %, kuid mitte vähem kui 4,82 $/kg

                        E

                        SSG

                        0209.90.20

                        Liigist Gallus domesticus kanade rasv, kvoodiväline tariif

                        249 %, kuid mitte vähem kui 6,74 $/kg

                        E

                        SSG

                        0209.90.40

                        Kalkunirasv, kvoodiväline tariif

                        165 %, kuid mitte vähem kui 4,82 $/kg

                        E

                        SSG

                        0210.99.12

                        Kodulinnuliha: kanadelt liigist Gallus domesticus, kvoodiväline tariif, kondiga

                        249 %, kuid mitte vähem kui 5,81 $/kg

                        E

                        SSG

                        0210.99.13

                        Kodulinnuliha: kanadelt liigist Gallus domesticus, kvoodiväline tariif, kondita

                        249 %, kuid mitte vähem kui 10,36 $/kg

                        E

                        SSG

                        0210.99.15

                        Kodulinnuliha: kalkuniliha, kvoodiväline tariif, kondiga

                        165 %, kuid mitte vähem kui 3,67 $/kg

                        E

                        SSG

                        0210.99.16

                        Kodulinnuliha: kalkuniliha, kvoodiväline tariif, kondita

                        165 %, kuid mitte vähem kui 6,03 $/kg

                        E

                        SSG

                        0401.10.20

                        Kvoodiväline tariif

                        241 %, kuid mitte vähem kui 34,50 $/hl

                        E

                        SSG

                        0401.20.20

                        Kvoodiväline tariif

                        241 %, kuid mitte vähem kui 34,50 $/hl

                        E

                        SSG

                        0401.40.20

                        Kvoodiväline tariif

                        292,5 %, kuid mitte vähem kui 2,48 $/kg

                        E

                        SSG

                        0401.50.20

                        Kvoodiväline tariif

                        292,5 %, kuid mitte vähem kui 2,48 $/kg

                        E

                        SSG

                        0402.10.20

                        Kvoodiväline tariif

                        201,5 %, kuid mitte vähem kui 2,01 $/kg

                        E

                        SSG

                        0402.21.12

                        Piim: kvoodiväline tariif

                        243 %, kuid mitte vähem kui 2,82 $/kg

                        E

                        SSG

                        0402.21.22

                        Rõõsk koor: kvoodiväline tariif

                        295,5 %, kuid mitte vähem kui 4,29 $/kg

                        E

                        SSG

                        0402.29.12

                        Piim: kvoodiväline tariif

                        243 %, kuid mitte vähem kui 2,82 $/kg

                        E

                        SSG

                        0402.29.22

                        Rõõsk koor: kvoodiväline tariif

                        295,5 %, kuid mitte vähem kui 4,29 $/kg

                        E

                        SSG

                        0402.91.20

                        Kvoodiväline tariif

                        259 %, kuid mitte vähem kui 78,9 ¢/kg

                        E

                        SSG

                        0402.99.20

                        Kvoodiväline tariif

                        255 %, kuid mitte vähem kui 95,1 ¢/kg

                        E

                        SSG

                        0403.10.20

                        Kvoodiväline tariif

                        237,5 %, kuid mitte vähem kui 46,6 ¢/kg

                        E

                        SSG

                        0403.90.12

                        Petipiimapulber: kvoodiväline tariif

                        208 %, kuid mitte vähem kui 2,07 $/kg

                        E

                        SSG

                        0403.90.92

                        Muud: kvoodiväline tariif

                        216,5 %, kuid mitte vähem kui 2,15 $/kg

                        E

                        SSG

                        0404.10.22

                        Vadakupulber: kvoodiväline tariif

                        208 %, kuid mitte vähem kui 2,07 $/kg

                        E

                        SSG

                        0404.10.90

                        Muud

                        11 %

                        C

                        0404.90.20

                        Kvoodiväline tariif

                        270 %, kuid mitte vähem kui 3,15 $/kg

                        E

                        SSG

                        0405.10.20

                        Kvoodiväline tariif

                        298,5 %, kuid mitte vähem kui 4,00 $/kg

                        E

                        SSG

                        0405.20.20

                        Kvoodiväline tariif

                        274,5 %, kuid mitte vähem kui 2,88 $/kg

                        E

                        SSG

                        0405.90.20

                        Kvoodiväline tariif

                        313,5 %, kuid mitte vähem kui 5,12 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.10.10

                        Kvoodijärgne tariif

                        3,32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.10.20

                        Kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 4,52 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.20.11

                        Cheddar ja Cheddari tüüpi: kvoodijärgne tariif

                        2,84 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.20.12

                        Cheddar ja Cheddari tüüpi: kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 3,58 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.20.91

                        Muud: kvoodijärgne tariif

                        3,32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.20.92

                        Muud: kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 5,11 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.30.10

                        Kvoodijärgne tariif

                        3,32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.30.20

                        Kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 4,34 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.40.10

                        Kvoodijärgne tariif

                        3.32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.40.20

                        Kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 5,33 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.90.11

                        Cheddar ja Cheddari tüüpi: kvoodijärgne tariif

                        2.84 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.90.12

                        Cheddar ja Cheddari tüüpi: kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 3,53 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.90.21

                        Camembert ja Camemberti tüüpi: kvoodijärgne tariif

                        3,32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.90.22

                        Camembert ja Camemberti tüüpi: kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 5,78 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.90.31

                        Brie ja Brie tüüpi: kvoodijärgne tariif

                        3,32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.90.32

                        Brie ja Brie tüüpi: kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 5,50 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.90.41

                        Gouda ja Gouda tüüpi: kvoodijärgne tariif

                        3,32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.90.42

                        Gouda ja Gouda tüüpi: kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 4,23 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.90.51

                        Provolone ja Provolone tüüpi: kvoodijärgne tariif

                        3,32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.90.52

                        Provolone ja Provolone tüüpi: kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 5,08 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.90.61

                        Mozzarella ja Mozzarella tüüpi: kvoodijärgne tariif

                        3,32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.90.62

                        Mozzarella ja Mozzarella tüüpi: kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 3,53 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.90.71

                        Swiss/Emmental ja Swiss/Emmentali tüüpi: kvoodijärgne tariif

                        3,32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.90.72

                        Swiss/Emmental ja Swiss/Emmentali tüüpi: kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 4,34 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.90.81

                        Gruyère ja Gruyère'i tüüpi: kvoodijärgne tariif

                        3,32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.90.82

                        Gruyère ja Gruyère'i tüüpi: kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 5,26 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.90.91

                        Muud: Havarti ja Havarti tüüpi, kvoodijärgne tariif

                        3,32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.90.92

                        Muud: Havarti ja Havarti tüüpi, kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 4,34 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.90.93

                        Muud: Parmesan ja Parmesani tüüpi, kvoodijärgne tariif

                        3,32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.90.94

                        Muud: Parmesan ja Parmesani tüüpi, kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 5,08 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.90.95

                        Muud: Romano ja Romano tüüpi, kvoodijärgne tariif

                        3,32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.90.96

                        Muud: Romano ja Romano tüüpi, kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 5,15 $/kg

                        E

                        SSG

                        0406.90.98

                        Muud: muud, kvoodijärgne tariif

                        3,32 ¢/kg

                        A

                        TRQ Cheese, TRQ Industrial Cheese

                        0406.90.99

                        Muud: muud, kvoodiväline tariif

                        245,5 %, kuid mitte vähem kui 3,53 $/kg

                        E

                        SSG

                        0407.11.12

                        Inkubeerimiseks, broileritele: kvoodiväline tariif

                        238 %, kuid mitte vähem kui 2,91 $/tosin

                        E

                        SSG

                        0407.11.92

                        Muud: kvoodiväline tariif

                        163,5 %, kuid mitte vähem kui 79,9 ¢/tosin

                        E

                        SSG

                        0407.21.20

                        Kvoodiväline tariif

                        163,5 %, kuid mitte vähem kui 79,9 ¢/tosin

                        E

                        SSG

                        0407.90.12

                        Liiki Gallus domesticus kuuluvate kanade munad: kvoodiväline tariif

                        163,5 %, kuid mitte vähem kui 79,9 ¢/tosin

                        E

                        SSG

                        0408.11.20

                        Kvoodiväline tariif

                        6,12 $/kg

                        E

                        SSG

                        0408.19.20

                        Kvoodiväline tariif

                        1,52 $/kg

                        E

                        SSG

                        0408.91.20

                        Kvoodiväline tariif

                        6,12 $/kg

                        E

                        SSG

                        0408.99.20

                        Kvoodiväline tariif

                        1,52 $/kg

                        E

                        SSG

                        0603.11.00

                        Roosid

                        10,5 %

                        B

                        0603.13.10

                        Cymbidium

                        16 %

                        B

                        0603.13.90

                        Muud

                        12,5 %

                        B

                        0603.14.00

                        Krüsanteemid

                        8 %

                        B

                        1003.10.12

                        Linnastamiseks: kvoodiväline tariif

                        94,5 %

                        C

                        1003.90.12

                        Linnastamiseks: kvoodiväline tariif

                        94,5 %

                        C

                        1107.10.12

                        Terved: kvoodiväline tariif

                        157,00 $/tonn

                        C

                        1107.10.92

                        Muud: kvoodiväline tariif

                        160,10 $/tonn

                        C

                        1107.20.12

                        Kokku: kvoodiväline tariif

                        141,50 $/tonn

                        C

                        1108.13.00

                        Kartulitärklis

                        10,5 %

                        C

                        1517.10.20

                        Kvoodiväline tariif

                        82.28 ¢/kg

                        E

                        SSG

                        1517.90.22

                        Võiasendajad: kvoodiväline tariif

                        218 %, kuid mitte vähem kui 2,47 $/kg

                        E

                        SSG

                        1601.00.22

                        Kanadest liigist Gallus domesticus, muud kui konservikarpides või klaaspurkides: muud kui prakeeritud munakanad, kvoodiväline tariif

                        238 %

                        E

                        SSG

                        1601.00.32

                        Kalkunilihast, muud kui konservikarpides või klaaspurkides: kvoodiväline tariif

                        154,5 %

                        E

                        SSG

                        1602.20.22

                        Pasteet, kanadest liigist Gallus domesticus, v.a konservikarpides või klaaspurkides: kvoodiväline tariif

                        238 %

                        E

                        SSG

                        1602.20.32

                        Pasteet, kalkunitest, v.a konservikarpides või klaaspurkides: kvoodiväline tariif

                        154,5 %

                        E

                        SSG

                        1602.31.13

                        Valmiseined: muu, kvoodiväline tariif, kondiga

                        169,5 %, kuid mitte vähem kui 3,76 $/kg

                        E

                        SSG

                        1602.31.14

                        Valmiseined: muu, kvoodiväline tariif, kondita

                        169,5 %, kuid mitte vähem kui 6,18 $/kg

                        E

                        SSG

                        1602.31.94

                        Muud: muu, kvoodiväline tariif, kondiga

                        165 %, kuid mitte vähem kui 3,67 $/kg

                        E

                        SSG

                        1602.31.95

                        Muud: muu, kvoodiväline tariif, kondita

                        165 %, kuid mitte vähem kui 6,03 $/kg

                        E

                        SSG

                        1602.32.13

                        Valmiseined: muu, kvoodiväline tariif, kondiga

                        253 %, kuid mitte vähem kui 5,91 $/kg

                        E

                        SSG

                        1602.32.14

                        Valmiseined: muu, kvoodiväline tariif, kondita

                        253 %, kuid mitte vähem kui 10,54 $/kg

                        E

                        SSG

                        1602.32.94

                        Muud: muu, kvoodiväline tariif, kondiga

                        249 %, kuid mitte vähem kui 5,81 $/kg

                        E

                        SSG

                        1602.32.95

                        Muud: muu, kvoodiväline tariif, kondita

                        249 %, kuid mitte vähem kui 10,36 $/kg

                        E

                        SSG

                        1701.91.90

                        Muud

                        30,86 $/tonn

                        S

                        1701.99.90

                        Muud

                        30,86 $/tonn

                        S

                        1806.20.22

                        Šokolaadijäätisesegu või piimajäätisesegu: kvoodiväline tariif

                        265 %, kuid mitte vähem kui 1,15 $/kg

                        E

                        SSG

                        1806.90.12

                        Šokolaadijäätisesegu või piimajäätisesegu: kvoodiväline tariif

                        265 %, kuid mitte vähem kui 1,15 $/kg

                        E

                        SSG

                        1901.20.12

                        Pakendis kaaluga kuni 11,34 kg: sisaldab piimarasva üle 25 %, jaemüügiks pakendamata, kvoodiväline tariif

                        246 %, kuid mitte vähem kui 2,85 $/kg

                        E

                        SSG

                        1901.20.22

                        Lahtiselt või pakendis kaaluga üle 11,34 kg: sisaldab piimarasva üle 25 %, jaemüügiks pakendamata, kvoodiväline tariif

                        244 %, kuid mitte vähem kui 2,83 $/kg

                        E

                        SSG

                        1901.90.32

                        Toiduained rubriikidesse 04.01–04.04 kuuluvatest kaupadest, mis sisaldavad piimakuivaineid üle 10 %, kuid alla 50 % massist: Jäätisesegud või piimajäätisesegud, kvoodiväline tariif

                        267,5 %, kuid mitte vähem kui 1,16 $/kg

                        E

                        SSG

                        1901.90.34

                        Toiduained rubriikidesse 04.01–04.04 kuuluvatest kaupadest, mis sisaldavad piimakuivaineid üle 10 %, kuid alla 50 % massist: Muud, jaemüügiks pakendamata, kvoodiväline tariif

                        250,5 %, kuid mitte vähem kui 2,91 $/kg

                        E

                        SSG

                        1901.90.52

                        Toiduained rubriikidesse 04.01–04.04 kuuluvatest kaupadest, mis sisaldavad piimakuivaineid üle 50 % massist: jäätisesegud või piimajäätisesegud, kvoodiväline tariif

                        267,5 %, kuid mitte vähem kui 1,16 $/kg

                        E

                        SSG

                        1901.90.54

                        Toiduained rubriikidesse 04.01–04.04 kuuluvatest kaupadest, mis sisaldavad piimakuivaineid üle 50 % massist: muud, jaemüügiks pakendamata, kvoodiväline tariif

                        250,5 %, kuid mitte vähem kui 2,91 $/kg

                        E

                        SSG

                        2105.00.92

                        Muud: kvoodiväline tariif

                        277 %, kuid mitte vähem kui 1,16 $/kg

                        E

                        SSG

                        2106.90.32

                        Piim, koor või võiasendajad ja valmistised, mis sobivad kasutamiseks võiasendajatena: piim, koor või võiasendajad, piimatoote sisaldusega vähemalt 50 % massist, kvoodiväline tariif

                        212 %, kuid mitte vähem kui 2,11 $/kg

                        E

                        SSG

                        2106.90.34

                        Piim, koor või võiasendajad ja valmistised, mis sobivad kasutamiseks võiasendajatena: valmistised, mis sisaldavad piimarasva üle 15 % massist, kuid mille piimatoote sisaldus on alla 50 %, sobivad kasutamiseks võiasendajatena, kvoodiväline tariif

                        212 %, kuid mitte vähem kui 2,11 $/kg

                        E

                        SSG

                        2106.90.52

                        Munatooted: kvoodiväline tariif

                        1,45 $/kg

                        E

                        SSG

                        2106.90.94

                        Muud: piimatoote sisaldusega vähemalt 50 % massist, kvoodiväline tariif

                        274,5 %, kuid mitte vähem kui 2,88 $/kg

                        E

                        SSG

                        2202.90.43

                        Piima sisaldavad joogid: muud, piimatoote sisaldusega vähemalt 50 % massist, jaemüügiks pakendamata, kvoodiväline tariif

                        256 %, kuid mitte vähem kui 36,67 $/hl

                        E

                        SSG

                        2309.90.32

                        Täissöödad ja söödalisandid, sisaldavad kontsentraate: sisaldavad rasvata piimakuivainet vähemalt 50 % massist, kvoodiväline tariif

                        205,5 %, kuid mitte vähem kui 1,64 $/kg

                        E

                        SSG

                        3502.11.20

                        Kvoodiväline tariif

                        6,12 $/kg

                        E

                        SSG

                        3502.19.20

                        Kvoodiväline tariif

                        1,52 $/kg

                        E

                        SSG

                        8702.10.10

                        Vähemalt 16 inimese veoks, k.a juht

                        6,1 %

                        C

                        8702.10.20

                        10–15 inimese veoks, k.a juht

                        6,1 %

                        C

                        8702.90.10

                        Rohkem kui16 inimese veoks, k.a juht

                        6,1 %

                        C

                        8702.90.20

                        10–15 inimese veoks, k.a juht

                        6,1 %

                        C

                        8703.21.90

                        Muud

                        6,1 %

                        C

                        8703.22.00

                        Silindrite töömahuga üle 1 000 cm3, kuid mitte üle 1 500 cm3

                        6,1 %

                        D

                        8703.23.00

                        Silindrite töömahuga üle 1 500 cm3, kuid mitte üle 3 000 cm3

                        6,1 %

                        D

                        8703.24.00

                        Silindrite töömahuga üle 3 000 cm3

                        6,1 %

                        D

                        8703.31.00

                        Silindrite töömahuga kuni 1 500 cm3

                        6,1 %

                        D

                        8703.32.00

                        Silindrite töömahuga üle 1 500 cm3, kuid mitte üle 2 500 cm3

                        6,1 %

                        D

                        8703.33.00

                        Silindrite töömahuga üle 2 500 cm3

                        6,1 %

                        D

                        8703.90.00

                        Muud

                        6,1 %

                        C

                        8704.21.90

                        Muud

                        6,1 %

                        B

                        8704.22.00

                        Täismassiga üle 5 t, kuid mitte üle 20 t

                        6,1 %

                        B

                        8704.23.00

                        Täismassiga üle 20 t

                        6,1 %

                        B

                        8704.31.00

                        Täismassiga kuni 5 t

                        6,1 %

                        B

                        8704.32.00

                        Täismassiga üle 5 t

                        6,1 %

                        B

                        8901.10.10

                        Pikkusega üle 294,13 m ja laiusega üle 32,31 m

                        25 %

                        D

                        8901.10.90

                        Muud

                        25 %

                        D

                        8901.30.00

                        Külmutuslaevad, v.a alamrubriigis 8901 20 nimetatud

                        25 %

                        B

                        8901.90.10

                        Lahtised laevad

                        15 %

                        B

                        8901.90.91

                        Muud: pikkusega üle 294,13 m ja laiusega üle 32,31 m

                        25 %

                        B

                        8901.90.99

                        Muud: muud

                        25 %

                        B

                        8904.00.00

                        Vedurpuksiirid ja tõukurpuksiirid

                        25 %

                        D

                        8905.20.19

                        Puurplatvormid: muud

                        20 %

                        B

                        8905.20.20

                        Tootmisplatvormid

                        25 %

                        B

                        8905.90.19

                        Puurimisalused, puurimistankerid ja ujuvad puurimisplatvormid: muud

                        20 %

                        B

                        8905.90.90

                        Muud

                        25 %

                        B

                        8906.90.19

                        Lahtised laevad: muud

                        15 %

                        B

                        8906.90.91

                        Muud: pikkusega üle 294,13 m ja laiusega üle 32,31 m

                        25 %

                        B

                        8906.90.99

                        Muud: muud

                        25 %

                        B

               Euroopa Liidu tariifitabel

                        Tariifikood (CN2015)

                        CN2015 kirjeldus (vt märkus 1)

                        Baasmäär

                        Üleminekukategooria

                        Märkus

                        0105 11 91

                        ---- munaliinid

                        52 €/1 000 p/st

                        E

                        0105 11 99

                        ---- muud

                        52 €/1 000 p/st

                        E

                        0105 94 00

                        -- kanad liigist Gallus domesticus

                        20,9 €/100 kg/net

                        E

                        0105 99 30

                        --- kalkunid

                        23,8 €/100 kg/net

                        E

                        0201 10 00

                        - rümbad ja poolrümbad

                        12,8 + 176,8 €/100 kg/net

                        E

                        TQB1, TQB3

                        0201 20 20

                        -- komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid

                        12,8 + 176,8 €/100 kg/net

                        E

                        TQB1, TQB3

                        0201 20 30

                        -- rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud eesveerandid

                        12,8 + 141,4 €/100 kg/net

                        E

                        TQB1, TQB3

                        0201 20 50

                        -- rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud tagaveerandid

                        12,8 + 212,2 €/100 kg/net

                        E

                        TQB1, TQB3

                        0201 20 90

                        -- muud

                        12,8 + 265,2 €/100 kg/net

                        E

                        TQB1, TQB3

                        0201 30 00

                        - kondita

                        12,8 + 303,4 €/100 kg/net

                        E

                        TQB1, TQB3

                        0202 10 00

                        - rümbad ja poolrümbad

                        12,8 + 176,8 €/100 kg/net

                        E

                        TQB2, TQB3

                        0202 20 10

                        -- komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid

                        12,8 + 176,8 €/100 kg/net

                        E

                        TQB2, TQB3

                        0202 20 30

                        -- rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud eesveerandid

                        12,8 + 141,4 €/100 kg/net

                        E

                        TQB2, TQB3

                        0202 20 50

                        -- rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud tagaveerandid

                        12,8 + 221,1 €/100 kg/net

                        E

                        TQB2, TQB3

                        0202 20 90

                        -- muud

                        12,8 + 265,3 €/100 kg/net

                        E

                        TQB2, TQB3

                        0202 30 10

                        -- kontideta eesveerandid, terved või tükeldatud kuni viieks tükiks, kusjuures iga eesveerand peab moodustama ühe ploki; komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid moodustavad kaks plokki, millest üks on terve või kuni viieks tükiks lõigatud eesveerand, teine on tagaveerand ilma sisefileeta, ühes tükis

                        12,8 + 221,1 €/100 kg/net

                        E

                        TQB2, TQB3

                        0202 30 50

                        -- õlatükid, abaluuga turjatükid ja rinnatükid

                        12,8 + 221,1 €/100 kg/net

                        E

                        TQB2, TQB3

                        0202 30 90

                        -- muud

                        12,8 + 304,1 €/100 kg/net

                        E

                        TQB2, TQB3

                        0203 12 11

                        ---- tagaosad ja nende jaotustükid

                        77,8 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0203 12 19

                        ---- abatükid ja nende jaotustükid

                        60,1 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0203 19 11

                        ---- eesosad ja nende jaotustükid

                        60,1 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0203 19 13

                        ---- seljatükid ja nende jaotustükid, kondiga

                        86,9 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0203 19 15

                        ---- kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid

                        46,7 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0203 19 55

                        ----- kondita

                        86,9 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0203 19 59

                        ----- muud

                        86,9 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0203 22 11

                        ---- tagaosad ja nende jaotustükid

                        77,8 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0203 22 19

                        ---- abatükid ja nende jaotustükid

                        60,1 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0203 29 11

                        ---- eesosad ja nende jaotustükid

                        60,1 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0203 29 13

                        ---- seljatükid ja nende jaotustükid, kondiga

                        86,9 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0203 29 15

                        ---- kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid

                        46,7 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0203 29 55

                        ----- kondita

                        86,9 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0203 29 59

                        ----- muud

                        86,9 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0205 00 80

                        - külmutatud

                        5,1

                        B

                        0206 10 95

                        --- paks vaheliha ja õhuke vaheliha

                        12,8 + 303,4 €/100 kg/net

                        E

                        TQB1, TQB3

                        0206 29 91

                        ---- paks vaheliha ja õhuke vaheliha

                        12,8 + 304,1 €/100 kg/net

                        E

                        TQB2, TQB3

                        0206 80 91

                        --- hobuse, eesli, muula või hobueesli rups

                        6,4

                        B

                        0206 90 91

                        --- hobuse, eesli, muula või hobueesli rups

                        6,4

                        B

                        0207 11 10

                        --- kitkutud, soolikad välja võetud, lõplikult rookimata, pea ja jalgadega, nn 83 % kanad

                        26,2 €/100 kg/net

                        E

                        0207 11 30

                        --- kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, nn 70 % kanad

                        29,9 €/100 kg/net

                        E

                        0207 11 90

                        --- kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja puguta, nn 65 % kanad, või muul kujul

                        32,5 €/100 kg/net

                        E

                        0207 12 10

                        --- kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, nn 70 % kanad

                        29,9 €/100 kg/net

                        E

                        0207 12 90

                        --- kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja puguta, nn 65 % kanad, või muul kujul

                        32,5 €/100 kg/net

                        E

                        0207 13 10

                        ---- kondita

                        102,4 €/100 kg/net

                        E

                        0207 13 20

                        ----- pool- või veerandrümbad

                        35,8 €/100 kg/net

                        E

                        0207 13 30

                        ----- tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta

                        26,9 €/100 kg/net

                        E

                        0207 13 40

                        ----- seljatükid, kaelatükid, seljatükid koos kaeltega, tagatükid, tiivaotsad

                        18,7 €/100 kg/net

                        E

                        0207 13 50

                        ----- rinnatükid ja nende jaotustükid

                        60,2 €/100 kg/net

                        E

                        0207 13 60

                        ----- koivad ja nende jaotustükid

                        46,3 €/100 kg/net

                        E

                        0207 13 70

                        ----- muud

                        100,8 €/100 kg/net

                        E

                        0207 13 91

                        ---- maks

                        6,4

                        E

                        0207 13 99

                        ---- muud

                        18,7 €/100 kg/net

                        E

                        0207 14 10

                        ---- kondita

                        102,4 €/100 kg/net

                        E

                        0207 14 20

                        ----- pool- või veerandrümbad

                        35,8 €/100 kg/net

                        E

                        0207 14 30

                        ----- tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta

                        26,9 €/100 kg/net

                        E

                        0207 14 40

                        ----- seljatükid, kaelatükid, seljatükid koos kaeltega, tagatükid, tiivaotsad

                        18,7 €/100 kg/net

                        E

                        0207 14 50

                        ----- rinnatükid ja nende jaotustükid

                        60,2 €/100 kg/net

                        E

                        0207 14 60

                        ----- koivad ja nende jaotustükid

                        46,3 €/100 kg/net

                        E

                        0207 14 70

                        ----- muud

                        100,8 €/100 kg/net

                        E

                        0207 14 91

                        ---- maks

                        6,4

                        E

                        0207 14 99

                        ---- muud

                        18,7 €/100 kg/net

                        E

                        0207 24 10

                        --- kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, nn 80 % kalkunid

                        34 €/100 kg/net

                        E

                        0207 24 90

                        --- kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja puguta, nn 73 % kalkunid, või muul kujul

                        37,3 €/100 kg/net

                        E

                        0207 25 10

                        --- kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, nn 80 % kalkunid

                        34 €/100 kg/net

                        E

                        0207 25 90

                        --- kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja puguta, nn 73 % kalkunid, või muul kujul

                        37,3 €/100 kg/net

                        E

                        0207 26 10

                        ---- kondita

                        85,1 €/100 kg/net

                        E

                        0207 26 20

                        ----- pool- või veerandrümbad

                        41 €/100 kg/net

                        E

                        0207 26 30

                        ----- tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta

                        26,9 €/100 kg/net

                        E

                        0207 26 40

                        ----- seljatükid, kaelatükid, seljatükid koos kaeltega, tagatükid, tiivaotsad

                        18,7 €/100 kg/net

                        E

                        0207 26 50

                        ----- rinnatükid ja nende jaotustükid

                        67,9 €/100 kg/net

                        E

                        0207 26 60

                        ------ sääred ja nende jaotustükid

                        25,5 €/100 kg/net

                        E

                        0207 26 70

                        ------ muud

                        46 €/100 kg/net

                        E

                        0207 26 80

                        ----- muud

                        83 €/100 kg/net

                        E

                        0207 26 91

                        ---- maks

                        6,4

                        E

                        0207 26 99

                        ---- muud

                        18,7 €/100 kg/net

                        E

                        0207 27 10

                        ---- kondita

                        85,1 €/100 kg/net

                        E

                        0207 27 20

                        ----- pool- või veerandrümbad

                        41 €/100 kg/net

                        E

                        0207 27 30

                        ----- tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta

                        26,9 €/100 kg/net

                        E

                        0207 27 40

                        ----- seljatükid, kaelatükid, seljatükid koos kaeltega, tagatükid, tiivaotsad

                        18,7 €/100 kg/net

                        E

                        0207 27 50

                        ----- rinnatükid ja nende jaotustükid

                        67,9 €/100 kg/net

                        E

                        0207 27 60

                        ------ sääred ja nende jaotustükid

                        25,5 €/100 kg/net

                        E

                        0207 27 70

                        ------ muud

                        46 €/100 kg/net

                        E

                        0207 27 80

                        ----- muud

                        83 €/100 kg/net

                        E

                        0207 27 91

                        ---- maks

                        6,4

                        E

                        0207 27 99

                        ---- muud

                        18,7 €/100 kg/net

                        E

                        0210 11 11

                        ----- tagaosad ja nende jaotustükid

                        77,8 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0210 11 19

                        ----- abatükid ja nende jaotustükid

                        60,1 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0210 11 31

                        ----- tagaosad ja nende jaotustükid

                        151,2 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0210 11 39

                        ----- abatükid ja nende jaotustükid

                        119 €/100 kg/net

                        E

                        TQP

                        0210 20 10

                        -- kondiga

                        15,4 + 265,2 €/100 kg/net

                        E

                        TQB2, TQB3

                        0210 20 90

                        -- kondita

                        15,4 + 303,4 €/100 kg/net

                        E

                        TQB2, TQB3

                        0210 92 91

                        ---- liha

                        130 €/100 kg/net

                        B

                        0210 92 92

                        ---- rups

                        15,4

                        B

                        0210 92 99

                        ---- toidukõlblik jahu lihast või rupsist

                        15,4 + 303,4 €/100 kg/net

                        D

                        0210 99 10

                        ---- hobuseliha, soolatud, soolvees või kuivatatud

                        6,4

                        B

                        0210 99 21

                        ---- kondiga

                        222,7 €/100 kg/net

                        D

                        0210 99 29

                        ----- kondita

                        311,8 €/100 kg/net

                        D

                        0210 99 31

                        ---- põhjapõdra

                        15,4

                        B

                        0210 99 39

                        ---- muud

                        130 €/100 kg/net

                        B

                        0210 99 51

                        ----- paks vaheliha ja õhuke vaheliha

                        15,4 + 303,4 €/100 kg/net

                        E

                        TQB2, TQB3

                        0210 99 59

                        ----- muud

                        12,8

                        E

                        TQB2, TQB3

                        0210 99 79

                        ------ muud

                        6,4

                        B

                        0210 99 85

                        ----- muud

                        15,4

                        B

                        0210 99 90

                        --- toidukõlblik jahu lihast või rupsist

                        15,4 + 303,4 €/100 kg/net

                        D

                        0304 71 90

                        --- muud

                        7,5

                        D

                        TQCod

                        0304 79 10

                        --- polaartursk e saika (Boreogadus saida)

                        7,5

                        D

                        TQCod

                        0305 43 00

                        -- forellid ja lõhed (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster)

                        14

                        D

                        ex 0305 72 00 (vt märkus 2)

                        -- kalapead, -sabad ja ujupõied

                        13

                        D

                        ex 0305 79 00 (vt märkus 2)

                        -- muud

                        13

                        D

                        0306 12 05

                        --- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        C

                        0306 12 10

                        ---- terved (puhastamata)

                        6

                        B

                        0306 12 90

                        ---- muud

                        16

                        B

                        0306 14 05

                        --- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        8

                        D

                        0306 14 90

                        ---- muud

                        7,5

                        B

                        ex 0306 16 10 (vt märkus 3)

                        --- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        D

                        TQShrimps

                        ex 0306 17 10 (vt märkus 3)

                        --- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        D

                        TQShrimps

                        0306 22 30

                        ---- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        C

                        0306 24 10

                        --- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        8

                        D

                        ex 0306 26 10 (vt märkus 3)

                        --- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        D

                        TQShrimps

                        ex 0306 27 10 (vt märkus 3)

                        --- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        D

                        TQShrimps

                        0307 19 10

                        --- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        C

                        0307 29 05

                        --- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        C

                        0307 39 05

                        --- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        D

                        0307 49 05

                        --- suitsutatud, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        C

                        0307 59 05

                        --- suitsutatud, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        C

                        0307 60 10

                        -- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        C

                        0307 79 10

                        --- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        C

                        0307 89 10

                        --- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        C

                        0307 99 10

                        --- suitsutatud, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte, muul viisil töötlemata

                        20

                        C

                        0407 11 00

                        -- liiki Gallus domesticus kuuluvate kanade munad

                        35 €/1 000 p/st

                        E

                        0407 19 19

                        ---- muud

                        35 €/1 000 p/st

                        E

                        0407 21 00

                        -- liiki Gallus domesticus kuuluvate kanade munad

                        30,4 €/100 kg/net

                        E

                        0407 29 10

                        --- muude kodulindude kui liiki Gallus domesticus kuuluvate kodulindude munad

                        30,4 €/100 kg/net

                        E

                        0407 90 10

                        -- kodulindude

                        30,4 €/100 kg/net

                        E

                        0408 11 80

                        --- muud

                        142,3 €/100 kg/net

                        E

                        0408 19 81

                        ---- vedelal kujul

                        62 €/100 kg/net

                        E

                        0408 19 89

                        ---- muud, kaasa arvatud külmutatud

                        66,3 €/100 kg/net

                        E

                        0408 91 80

                        --- muud

                        137,4 €/100 kg/net

                        E

                        0408 99 80

                        --- muud

                        35,3 €/100 kg/net

                        E

                        0702 00 00

                         Tomatid, värsked või jahutatud

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0707 00 05

                        - kurgid

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0709 91 00

                        -- artišokid

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0709 93 10

                        --- kabatšokid

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0710 40 00

                        - suhkrumais

                        5,1 + 9,4 €/100 kg/net

                        D

                        TQSC

                        0805 10 20

                        -- magusad apelsinid, värsked

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0805 20 10

                        -- klementiinid

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0805 20 30

                        -- monrealid ja satsumad

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0805 20 50

                        -- mandariinid ja vilkingid

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0805 20 70

                        -- tangeriinid

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0805 20 90

                        -- muud

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0805 50 10

                        -- sidrunid (Citrus limon, Citrus limonum)

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0806 10 10

                        -- lauaviinamarjad

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0808 10 80

                        -- muud

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0808 30 90

                        -- muud

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0809 10 00

                        - aprikoosid

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0809 21 00

                        -- hapukirsid (Prunus cerasus)

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0809 29 00

                        -- muud

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0809 30 10

                        -- nektariinid

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0809 30 90

                        -- muud

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        0809 40 05

                        -- ploomid

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        1001 11 00

                        -- seemneks

                        148 €/t

                        D

                        1001 19 00

                        -- muud

                        148 €/t

                        D

                        1001 91 90

                        --- muud

                        95 €/t

                        D

                        TQCW

                        1001 99 00

                        -- muud

                        95 €/t

                        D

                        TQCW

                        1002 10 00

                        - seemneks

                        93 €/t

                        D

                        1002 90 00

                        - muud

                        93 €/t

                        D

                        1003 90 00

                        - muud

                        93 €/t

                        D

                        1004 10 00

                        - seemneks

                        89 €/t

                        D

                        1004 90 00

                        - muud

                        89 €/t

                        D

                        1108 11 00

                        -- nisutärklis

                        224 €/t

                        D

                        1108 12 00

                        -- maisitärklis

                        166 €/t

                        D

                        1108 13 00

                        -- kartulitärklis

                        166 €/t

                        D

                        1108 14 00

                        -- maniokitärklis

                        166 €/t

                        D

                        1108 19 10

                        --- riisitärklis

                        216 €/t

                        D

                        1108 19 90

                        --- muud

                        166 €/t

                        D

                        1604 14 21

                        ----- taimeõlis

                        24

                        D

                        1604 14 26

                        ------ nn seljafileed

                        24

                        D

                        1604 14 28

                        ------ muud

                        24

                        D

                        1604 14 31

                        ----- taimeõlis

                        24

                        D

                        1604 14 36

                        ------ nn seljafileed

                        24

                        D

                        1604 14 38

                        ------ muud

                        24

                        D

                        1604 14 41

                        ----- taimeõlis

                        24

                        D

                        1604 14 46

                        ------ nn seljafileed

                        24

                        D

                        1604 14 48

                        ------ muud

                        24

                        D

                        1604 14 90

                        --- pelamiid (Sarda spp.)

                        25

                        D

                        1604 20 70

                        --- tuunidest, vööttuunidest ja muudest perekonna Euthynnus kaladest

                        24

                        D

                        1605 10 00

                        - krabidest

                        8

                        D

                        1605 21 90

                        --- muud

                        20

                        D

                        TQShrimps

                        1605 29 00

                        -- muud

                        20

                        D

                        TQShrimps

                        1605 30 90

                        -- muud

                        20

                        C

                        1605 51 00

                        -- austritest

                        20

                        C

                        1605 52 00

                        -- kammkarpidest, sh ebakammkarbid

                        20

                        C

                        1605 53 10

                        --- õhukindlas pakendis

                        20

                        D

                        1605 53 90

                        --- muud

                        20

                        D

                        1605 54 00

                        -- seepiatest ja kalmaaridest

                        20

                        C

                        1605 55 00

                        -- kaheksajalgadest

                        20

                        C

                        1605 56 00

                        -- venuuskarpidest, südakarpidest ja noalaevkarpidest

                        20

                        C

                        1605 57 00

                        -- merikõrvadest

                        20

                        C

                        1605 58 00

                        -- tigudest, v.a meritigudest

                        20

                        C

                        1605 59 00

                        -- muud

                        20

                        C

                        1701 12 10

                        --- rafineerimiseks

                        33,9 €/100 kg/net

                        D

                        1701 12 90

                        --- muud

                        41,9 €/100 kg/net

                        D

                        1701 13 10

                        --- rafineerimiseks

                        33,9 €/100 kg/net

                        D

                        1701 13 90

                        --- muud

                        41,9 €/100 kg/net

                        D

                        1701 14 10

                        --- rafineerimiseks

                        33,9 €/100 kg/net

                        D

                        1701 14 90

                        --- muud

                        41,9 €/100 kg/net

                        D

                        1701 91 00

                        -- maitse- või värvainelisanditega

                        41,9 €/100 kg/net

                        D

                        1701 99 10

                        --- valge suhkur

                        41,9 €/100 kg/net

                        D

                        1701 99 90

                        --- muud

                        41,9 €/100 kg/net

                        D

                        2005 80 00

                        - suhkrumais (Zea mays var.saccharata)

                        5,1 + 9,4 €/100 kg/net

                        E

                        TQSC

                        2009 61 10

                        --- 100 kg netomassi väärtusega üle 18 euro

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        2009 69 19

                        ---- muud

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        2009 69 51

                        ----- kontsentreeritud

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        2009 69 59

                        ----- muud

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        2204 30 92

                        ---- kontsentreeritud

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        2204 30 94

                        ---- muud

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        2204 30 96

                        ---- kontsentreeritud

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        2204 30 98

                        ---- muud

                        Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 2. lisa (lk 679–718)

                        AV0+EP

                        8702 10 11

                        --- uued

                        16

                        C

                        8702 10 19

                        --- kasutatud

                        16

                        C

                        8702 10 91

                        --- uued

                        10

                        C

                        8702 10 99

                        --- kasutatud

                        10

                        C

                        8702 90 11

                        ---- uued

                        16

                        C

                        8702 90 19

                        ---- kasutatud

                        16

                        C

                        8702 90 31

                        ---- uued

                        10

                        C

                        8702 90 39

                        ---- kasutatud

                        10

                        C

                        8702 90 90

                        -- muud tüüpi mootoriga

                        10

                        C

                        8703 21 10

                        --- uued

                        10

                        C

                        8703 22 10

                        --- uued

                        10

                        D

                        8703 22 90

                        --- kasutatud

                        10

                        D

                        8703 23 11

                        ---- sõidukelamud

                        10

                        D

                        8703 23 19

                        ---- muud

                        10

                        D

                        8703 23 90

                        --- kasutatud

                        10

                        D

                        8703 24 10

                        --- uued

                        10

                        D

                        8703 24 90

                        --- kasutatud

                        10

                        D

                        8703 31 10

                        --- uued

                        10

                        D

                        8703 31 90

                        --- kasutatud

                        10

                        D

                        8703 32 11

                        ---- sõidukelamud

                        10

                        D

                        8703 32 19

                        ---- muud

                        10

                        D

                        8703 32 90

                        --- kasutatud

                        10

                        D

                        8703 33 11

                        ---- sõidukelamud

                        10

                        D

                        8703 33 19

                        ---- muud

                        10

                        D

                        8703 33 90

                        --- kasutatud

                        10

                        D

                        8703 90 10

                        -- elektrimootoriga

                        10

                        C

                        8703 90 90

                        -- muud

                        10

                        C

                        8704 21 10

                        --- spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks (Euratom)

                        3,5

                        B

                        8704 21 31

                        ---- uued

                        22

                        B

                        8704 21 39

                        ----- kasutatud

                        22

                        B

                        8704 21 91

                        ----- uued

                        10

                        B

                        8704 21 99

                        ----- kasutatud

                        10

                        B

                        8704 22 10

                        --- spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks (Euratom)

                        3,5

                        B

                        8704 22 91

                        ---- uued

                        22

                        B

                        8704 22 99

                        ---- kasutatud

                        22

                        B

                        8704 23 10

                        --- spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks (Euratom)

                        3,5

                        B

                        8704 23 91

                        ---- uued

                        22

                        B

                        8704 23 99

                        ---- kasutatud

                        22

                        B

                        8704 31 10

                        --- spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks (Euratom)

                        3,5

                        B

                        8704 31 31

                        ----- uued

                        22

                        B

                        8704 31 39

                        ----- kasutatud

                        22

                        B

                        8704 31 91

                        ----- uued

                        10

                        B

                        8704 31 99

                        ----- kasutatud

                        10

                        B

                        8704 32 10

                        --- spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks (Euratom)

                        3,5

                        B

                        8704 32 91

                        ---- uued

                        22

                        B

                        8704 32 99

                        ---- kasutatud

                        22

                        B

                        Märkus 1:

                        käesolevas loetelus nimetatud tootevaliku määrab CN-kood komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1101/2014

                        Märkus 2:

                        ex 0305 72 00 ja ex 0305 79 00 – ainult forellid ja lõhed CN-koodiga 0305 43 00

                        Märkus 3:

                        ex 0306 16 10, ex 0306 17 10, ex 0306 26 10 ja ex 0306 27 10 – välja arvatud kontaktpakendis kogumahuga kuni 2 kg

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Strasbourg, 5.7.2016
            COM(2016) 443 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               2-B LISA

               Lepinguosaliste deklaratsioon tariifikvootide haldamise kohta

               A JAGU

               Deklaratsioon, mis käsitleb veise- ja vasikaliha ning sealiha tariifikvootide
                  Euroopa Liidu poolset haldamist käesoleva lepingu alusel

               1.
                     Üldpõhimõtte kohaselt peaks tariifikvootide haldamine olema kaubanduse jaoks võimalikult soodne. Täpsemalt ei tohiks see vähendada ega muuta olematuks turulepääsu võimaldamise kohustusi, milles lepinguosalised on kokku leppinud, see peab olema läbipaistev ja prognoositav ning sellega tuleks minimeerida kauplejate tehingukulud ja maksimeerida kvootide kasutamise määrad ning püüda ära hoida võimalikku spekuleerimist.

               Impordilitsentside süsteemi ülesehitus

               Kvartaalsed alaperioodid ühe perioodi tariifikvootide kasutamata koguste ülekandmisega teise perioodi

               2.
                     Turustusaasta kõigis neljas kvartalis tehakse litsentsitaotluste jaoks kättesaadavaks 25 % aastase tariifikvoodi kogusest.

               3.
                     Kvartali lõpus endiselt saadaolevad kogused kantakse kuni turustusaasta lõpuni automaatselt üle järgmisesse kvartalisse.

               Impordilitsentside taotlemise tähtaeg

               4.
                     Impordilitsentsi taotluste vastuvõtmine lõpeb 45 kalendripäeva enne iga kvartali algust ja impordilitsents antakse välja hiljemalt 30 kalendripäeva enne asjaomase kvartali algust.

               5.
                     Kui nõudlus litsentside järele ületab taotlusperioodil asjaomaseks kvartaliks saadaolevaid koguseid, antakse litsentsid võrdelistel alustel.

               6.
                     Kui kvartali puhul saadaolevat kogust ei eraldata taotlusperioodi jooksul täielikult, tehakse ülejäänud kogus kättesaadavaks nõuetele vastavatele taotlejatele, kes saavad taotleda seda ülejäänud kvartali jooksul. Impordilitsentse antakse nõudluse korral välja automaatselt seni, kuni asjaomase ajavahemiku saadaolev kogus on täielikult ära jagatud.

               Litsentside kehtivus

               7.
                     Impordilitsents kehtib:

               a)
                     alates litsentsi väljastamise kuupäevast või selle kvartali alguskuupäevast, mille jaoks litsents on väljastatud, olenevalt sellest, kumb on hilisem;

               b)
                     viis kuud alates punktis a nimetatud kuupäevast või kuni turustusaasta lõpuni, kui see saabub varem.

               8.
                     Impordilitsentse võib kasutada ükskõik millises Euroopa Liidu tollipunktis ja mitme saadetise jaoks.

               Kõlblikkuskriteeriumid

               9.
                     Kõlblikkuskriteeriumide kohaldamise ja kvootide eraldamise meetodi rakendamise tulemusel peaksid kvoodid minema isikutele, kes neid kõige tõenäolisemalt kasutavad, ning ei tohi tekkida imporditõkkeid.

               10.
                     Taotlusperioodil kuuluvad nõuetele vastavate taotlejate hulka veise- ja vasikalihaimpordi puhul traditsioonilised veise-, piisoni- või vasikaliha importijad ning sealihaimpordi puhul traditsioonilised veise-, piisoni-, vasika- või sealiha importijad.

               11.
                     Taotlusperioodile järgnevas kvartalis, mil litsentsid tehakse kättesaadavaks nõudluse korral, laiendatakse taotlejate kõlblikkuskriteeriume, et hõlmata hulgimüüjad ja akrediteeritud lihatöötlejad.

               Tagatised

               Impordilitsentsi taotlustega seotud tagatised

               12.
                     Koos litsentsitaotlusega esitatakse tagatis, mille suurus on kuni 95 eurot veiseliha tonni ja kuni 65 eurot sealiha tonni kohta.

               Litsentsi üleandmine ja vastav tagatis

               13.
                     Litsentsid ei ole üleantavad.

               Litsentsi tagastamine ja vastav tagatis

               14.
                     Kasutamata litsentsikogused võib tagastada enne litsentsi aegumist hiljemalt neli kuud enne turustusaasta lõppu. Iga litsentsiomanik võib tagastada kuni 30 % oma individuaalse litsentsiga hõlmatud kogusest. Sellise koguse tagastamise korral vabastatakse 60 % vastavast tagatisest.

               15.
                     Kõik tagastatud kogused tehakse viivitama kättesaadavaks teistele kõlblikele taotlejatele, kes saavad taotleda neid ülejäänud kvartali jooksul. Kui taotlusi ei esitata, kantakse asjaomased kogused üle järgmisesse kvartalisse.

               Tagatise vabastamine ning kogu tagatise vabastamine, kui on toimunud 95 % impordist

               16.
                     Tagatised vabastatakse proportsionaalselt iga kord pärast tegeliku impordi aset leidmist.

               17.
                     Kui importija individuaalse litsentsiga hõlmatud kogusest on tegelikult imporditud 95 %, vabastatakse kogu tagatis.

               B JAGU

               Deklaratsioon juustu tariifikvootide haldamise kohta
                  Kanada poolt käesoleva lepingu alusel

               1.
                     Üldpõhimõtte kohaselt peaks tariifikvootide haldamine olema kaubanduse jaoks võimalikult soodne. Täpsemalt ei tohi see vähendada ega muuta olematuks turulepääsu võimaldamise kohustusi, milles lepinguosalised on kokku leppinud; see peab olema läbipaistev ja prognoositav, minimeerima kauplejate tehingukulusid, maksimeerima kvootide kasutamise määrasid ning püüdma ära hoida võimalikku spekuleerimist.

               2.
                     Kõlblikkuskriteeriumide kohaldamise ja kvootide eraldamise meetodi rakendamise tulemusel peaksid kvoodid minema isikutele, kes neid kõige tõenäolisemalt kasutavad, ning ei tohi tekitada imporditõkkeid.

               Impordilitsentside süsteemi ülesehitus

               3.
                     Aastane tariifikvoodi kogus eraldatakse igal aastal kõlblikele taotlejatele.

               4.
                     Tariifikvootide eraldamise meetod võimaldab igal aastal liituda uutel osalejatel. Üleminekuperioodil – esimesel kuni viiendal aastal – on igal aastal vähemalt 30 % tariifikvoodist kättesaadav uutele osalejatele. Pärast üleminekuperioodi lõppu – alates kuuendast aastast – on uutele osalejatele igal aastal kättesaadav vähemalt 10 % tariifikvoodi kogusest.

               5.
                     Tariifikvoodi kogus eraldatakse kalendriaasta põhiselt. Kõikide huvitatud isikute taotlused võetakse vastu ja vaadatakse läbi kooskõlas põllumajandustoodete tariifikvootide haldamise käsitusleppe sätetega, nagu need on määratletud ministeeriumi 7. detsembri 2013. aasta otsuses WT/MIN(13)/39 põllumajanduskokkuleppe artiklis 2, mille kohaselt taotluste esitamiseks on ette nähtud neli kuni kuus nädalat. Import saab alata aasta esimesel päeval.

               6.
                     Kui tariifikvooti ei eraldata lõikes 3 nimetatud taotlusprotsessi käigus ära täielikult, pakutakse saadaolevaid koguseid viivitamata nõuetele vastavatele taotlejatele proportsionaalselt neile eraldatud kogusele või vastavalt nõudlusele, kui kogused on pärast esimest pakkumist endiselt saadaval.

               Kõlblikkuskriteeriumid

               7.
                     Et vastata nõuetele, peab taotleja olema Kanada elanik ja tegutsema aasta jooksul pidevalt Kanada juustusektoris.

               8.
                     Üleminekuperioodil – esimesel kuni viiendal aastal – on uus osaleja nõuetele vastav taotleja, kes ei ole Kanadas WTO raames juustu tariifikvoodi omanik.

               9.
                     Pärast üleminekuperioodi lõppu – alates kuuendast aastast – on uus osaleja nõuetele vastav taotleja, kes ei ole Kanadas WTO raames juustu tariifikvoodi omanik või kellele ei ole eraldatud käesoleva lepingu alusel eelneval aastal tariifikvooti.

               10.
                     Uut osalejat käsitatakse uue osalejana kolm aastat.

               11.
                     Kui taotlejat ei käsitata enam uue osalejana, koheldakse teda samamoodi nagu kõiki teisi taotlejaid.

               12.
                     Kanada võib otsustada piirata kvoodieraldiste suurust teatava protsendimääraga, kui see leitakse olevat vajalik, et edendada konkurentsivõimelist, õiglast ja tasakaalustatud impordikeskkonda.

               Eraldatud impordikvootide ja impordilubade kasutamine

               13.
                     Eraldatud tariifikvoot kehtib ühe kvoodiaasta või – juhul kui kvoot on antud pärast kvoodiaasta algust – ülejäänud kvoodiaasta jooksul.

               14.
                     Et tagada impordi kooskõla siseturutingimustega ja viia miinimumini kaubandustõkked, on kvoodiomanikul tavaliselt õigus kasutada talle eraldatud kvooti tariifikvoodiga hõlmatud mis tahes toote importimiseks igal ajal aasta jooksul.

               15.
                     Importija esitab talle eraldatud kvoodile tuginedes impordiloa taotluse kõikide tariifikvoodiga hõlmatud toote saadetiste kohta, mida ta kavatseb Kanadasse importida. Impordiload väljastatakse taotluse laekumise korral tavaliselt automaatselt Kanada valitsuse elektroonilise loasüsteemi kaudu. Kehtiva poliitika kohaselt tuleb impordiloa taotlus esitada hiljemalt 30 päeva enne kavandatavat impordikuupäeva ning lubade kehtivusaeg algab viis päeva enne ja lõpeb 25 päeva pärast impordikuupäeva.

               16.
                     Load ei ole üleantavad.

               17.
                     Impordiluba võidakse muuta või tühistada.

               18.
                     Võidakse lubada eraldatud kvoodi üleandmist.

               19.
                     Kvoodiomaniku suhtes, kes kasutab aasta jooksul vähem kui 95 % talle eraldatud kvoodist, võidakse kohaldada järgmisel aastal alakasutusest tulenevat trahvi, mis väljendub selles, et asjaomasele isikule eraldatakse kvoot, mis kajastab eelmise eraldise tegelikku kasutamist. Kvoodiomanikku, kelle suhtes kavatsetakse kohaldada alakasutusest tulenevat trahvi, teavitatakse trahvi kohaldamisest enne tariifikvoodi lõplikku eraldamist.

               20.
                     Kvoodiomanik võib tagastada talle eraldatud kvoodi kasutamata koguse kindlaksmääratud kuupäevani. Tagastatud kogused loetakse alakasutuse trahvi kohaldamisel kasutatuks. Korduva tagastamise eest võidakse karistada.

               21.
                     Tagastatud kogused tehakse pärast tagastamistähtaega tavaliselt kättesaadavaks huvitatud kvoodiomanikele, kes ei ole tagastanud ühtki oma kvoodi kasutamata kogust. Kui koguseid jääb pärast seda üle, võidakse neid pakkuda muudele huvitatud kolmandatele isikutele.

               22.
                     Tagastamistähtajaks määratakse kuupäev, mis on piisavalt varajane, et anda tagastatud koguste kasutamiseks küllalt aega, ent samal ajal piisavalt hiline, et võimaldada kvoodiomanikel teha kindlaks oma impordivajadused aasta lõpuni – võimaluse korral jääb kõnealune tähtaeg kvoodiaasta keskpaika.

               4-A LISA

               KOOSTÖÖ MOOTORSÕIDUKEID KÄSITLEVATE EESKIRJADE VALDKONNAS

               Artikkel 1

               Eesmärgid ja otstarve

               1.
                     Lepinguosalised kinnitavad Kanada ja Euroopa Ühenduse vahelist koostööd teaduse ja tehnoloogia valdkonnas.

               2.
                     Lepinguosalised kinnitavad oma ühiselt võetud kohustust parandada sõidukite ohutust ja keskkonnatoimet ning suurendada ühtlustamisjõupingutusi, mida tehakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) sõidukieeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi (WP.29) hallatava 1998. aasta üldise kokkuleppe (edaspidi „1998. aasta üldine kokkulepe“) raames.

               3.
                     Lepinguosalised kinnitavad oma kohustust suurendada oma jõupingutusi käesoleva peatüki ja kahekümne esimese peatüki („Õigusalane koostöö“) kohase õigusalase koostöö valdkonnas.

               4.
                     Lepinguosalised tunnistavad kummagi lepinguosalise õigust määrata kindlaks oma soovitud tervise-, ohutuse ning keskkonna- ja tarbijakaitse tase.

               5.
                     Lepinguosalised soovivad edendada koostööd ja suurendada ressursside tõhusat kasutust mootorsõidukite tehniliste eeskirjadega seotud küsimustes viisil, mis ei kahjusta kummagi lepinguosalise suutlikkust täita oma kohustusi.

               6.
                     Käesoleva lisa otstarve on tugevdada koostööd ja parandada suhtlust, sealhulgas teabevahetust, uute tehniliste eeskirjade või seonduvate standardite väljatöötamiseks tehtava mootorsõidukite ohutuse ja keskkonnatoime alase teadustegevuse valdkonnas, et edendada üldiste tehniliste eeskirjade kohaldamist ja tunnustamist 1998. aasta üldise kokkuleppe raames ning võimalikku tulevast lepinguosaliste vahelist ühtlustamist seoses täiustamise ja muu arenguga mootorsõidukite tehniliste eeskirjade või nendega seotud standardite valdkonnas.

               Artikkel 2

               Koostöövaldkonnad

               Lepinguosalised püüavad jagada teavet ja teha koostööd seoses tegevusega järgmistes valdkondades:

               a)
                     tehniliste eeskirjade või seonduvate standardite väljatöötamine ja kehtestamine;

               b)
                     tehniliste eeskirjade või seonduvate standardite rakendamisjärgne läbivaatamine;

               c)
                     mootorsõidukite tehniliste eeskirjade või seonduvate standardite alase tarbijatele suunatud teabe väljatöötamine ja levitamine;

               d)
                     sõidukeid käsitlevate uute ohutuseeskirjade või seonduvate standardite väljatöötamisega ning kõrgetasemelise heite vähendamise ja elektrisõidukite tehnoloogiaga seotud uuringute, teabe ja tulemuste vahetamine ning

               e)
                     ohutuse või heitega seotud puudujääkide ja tehniliste eeskirjade eiramise kindlakstegemist käsitleva olemasoleva teabe vahetamine.

               Artikkel 3

               Koostöövormid

               Lepinguosalised püüavad jätkata mootorsõidukite tehniliste eeskirjade või seonduvate standardite valdkonnas avatud ja pidevat dialoogi. Selleks lepinguosalised:

               a)
                     kohtuvad vähemalt kord aastas (sh kohtumised, mis toimuvad WP.29 istungite raames) videokonverentsi vahendusel või silmast silma vaheldumisi Kanadas ja Euroopa Liidus;

               b)
                     vahetavad teavet riigisiseste ja rahvusvaheliste programmide ja tegevuskavade, sealhulgas uute tehniliste eeskirjade või seonduvate standardite väljatöötamisega seotud teadusprogrammide kavandamise kohta;

               c)
                     elavdavad ja edendavad ühiselt tehniliste eeskirjade suuremat rahvusvahelist ühtlustamist mitmepoolsete foorumite kaudu, nagu 1998. aasta üldine kokkulepe, sealhulgas tehes koostööd sellist tegevust toetavate algatuste kavandamisel;

               d)
                     jagavad ja arutavad mootorsõidukite ohutuse ja keskkonna alaseid tehnilisi eeskirju või seonduvaid standardeid käsitlevaid teadus- ja arenduskavu;

               e)
                     teevad ühisanalüüse, töötavad välja vastastikku kasulikke, praktilisi ja mugavaid metoodikaid ja käsitlusviise, et toetada ja hõlbustada mootorsõidukite tehniliste eeskirjade või seonduvate standardite väljatöötamist, ning

               f)
                     töötavad välja koostööd käsitlevad lisasätted.

               Artikkel 4

               ÜRO eeskirjade Kanada poolne inkorporeerimine

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad, et Kanada on inkorporeerinud koos vajalikuks peetud kohandustega ÜRO eeskirjades sisalduvad tehnilised eeskirjad oma mootorsõidukite ohutuse eeskirjadesse (C.R.C., c. 1038), nagu need on loetletud 4-A-1 lisas.

               2.
                     Kanada säilitab oma õiguse kohandada oma õigusakte, sealhulgas muutes seda, millised ÜRO eeskirjad on inkorporeeritud tema õigusesse, või seda, mil viisil või kui suures ulatuses on kõnealused eeskirjad inkorporeeritud tema õigusesse. Enne selliste muudatuste tegemist teavitab Kanada Euroopa Liitu ja on valmis andma nõudmise korral teavet kõnealuste muudatuste põhjuste kohta. Kanada jätkab asjakohaste ÜRO eeskirjade tunnustamist, välja arvatud juhul, kui sellega kaasneks madalam ohutuse tase kui kehtestatud muudatustega või kui see kahjustaks Põhja-Ameerika integratsiooni.

               3.
                     Lepinguosalised peavad tehnilisi konsultatsioone, et määrata hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist kindlaks, kas 4-A-2 lisas loetletud ÜRO eeskirjades sisalduvad tehnilised eeskirjad tuleks samuti inkorporeerida koos mis tahes Kanada poolt vajalikuks peetavate kohandustega Kanada mootorsõidukite ohutuse eeskirjadesse. Kõnealused tehnilised eeskirjad tuleks inkorporeerida, välja arvatud juhul, kui sellega kaasneks madalam ohutuse tase kui Kanada eeskirjadega või kui see kahjustaks Põhja-Ameerika integratsiooni

               4.
                     Samuti peavad lepinguosalised täiendavaid tehnilisi konsultatsioone, et määrata kindlaks, kas 4-A-2 lisasse tuleks lisada muid tehnilisi eeskirju.

               5.
                     Kanada koostab ja säilitab loetelu ÜRO eeskirjades sisalduvatest tehnilistest eeskirjadest, mis inkorporeeritakse Kanada mootorsõidukite ohutuse eeskirjadesse. Kanada teeb selle loetelu avalikkusele kättesaadavaks.

               6.
                     Püüdes edendada õigusnormide lähendamist, vahetavad lepinguosalised teavet, niivõrd kui see on võimalik, oma mootorsõidukite ohutusega seotud tehniliste eeskirjade kohta.

               Artikkel 5

               Teise lepinguosalise tehniliste eeskirjade arvessevõtmine

               Kui lepinguosaline töötab mootorsõidukite ja nende osade jaoks välja uue tehnilise eeskirja või muudab olemasolevat, võtab ta arvesse teise lepinguosalise tehnilisi eeskirju, sealhulgas neid, mis on kehtestatud UNECE sõidukieeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi (WP.29) raames. Lepinguosaline esitab teise lepinguosalise taotluse korral selgituse selle kohta, mil määral ta võttis oma uute tehniliste eeskirjade väljatöötamisel arvesse kõnealuse teise lepinguosalise tehnilisi eeskirju.

               Artikkel 6

               Koostöö Ameerika Ühendriikidega

               Lepinguosalised tunnistavad oma ühist huvi teha mootorsõidukeid käsitlevate tehniliste eeskirjade valdkonnas koostööd Ameerika Ühendriikidega. Kui Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid sõlmivad lepingu või kokkuleppe oma vastavate mootorsõidukitega seotud tehniliste eeskirjade ühtlustamise kohta, teevad lepinguosalised koostööd, et määrata kindlaks, kas ka nemad peaksid sõlmima sarnase lepingu või kokkuleppe.

               4-A-1 LISA

               4-A lisa artikli 4 lõikes 1 osutatud loetelu

                        ÜRO eeskiri

                        ÜRO eeskirja nimetus

                        Täielikult või osaliselt ÜRO eeskirja hõlmav Kanada eeskiri

                        Täielikult või osaliselt ÜRO eeskirja hõlmava Kanada eeskirja nimetus

                        Nr 98

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite gaasilahendusega valgusallikatega varustatud esilaternate tüübikinnitust

                        CMVSS 108*

                        Valgustussüsteem ja valgust tagasi peegeldavad seadmed

                        Nr 112

                        Ühtsed sätted mootorsõidukite selliste esilaternate tunnustamise kohta, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

                        CMVSS 108*

                        Valgustussüsteem ja valgust tagasi peegeldavad seadmed

                        Nr 113

                        Ühtsed sätted mootorsõidukite selliste esilaternate tunnustamise kohta, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampidega

                        CMVSS 108*

                        Valgustussüsteem ja valgust tagasi peegeldavad seadmed

                        Nr 51

                        Ühtsed sätted vähemalt neljarattaliste mootorsõidukite tunnustamise kohta mürataseme alusel

                        CMVSS 1106*

                        Müratase

                        Nr 41

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorrataste tüübikinnitust seoses müraga

                        CMVSS 1106*

                        Müratase

                        Nr 11

                        Ühtsed sätted sõidukite tüübikinnituse kohta seoses uksesulgurite ja uksekinnituskomponentidega

                        CMVSS 206*

                        Ukselukud ja uksekinnituskomponendid

                        Nr 116 (ainult kasutustõkis)

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest (ainult kasutustõkis)

                        CMVSS 114*

                        Kasutustõkis ja veeremistõkis

                        Nr 42

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse sõidukite tüübikinnitust seoses eesmiste ja tagumiste allasõidutõketega (kaitserauad jms)

                        CMVSS 215*

                        Kaitserauad

                        Nr 78

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses pidurdamisega

                        CMVSS 122*

                        Mootorratta pidurisüsteemid

                        Nr 8

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite asümmeetrilist lähituld, kaugtuld või mõlemat tuld kiirgavate ja halogeenhõõglampidega (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 ja/või H11) varustatud esilaternate tüübikinnitust

                        CMVSS 108*

                        Valgustussüsteem ja valgust tagasi peegeldavad seadmed

                        Nr 20

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite asümmeetrilist lähituld, kaugtuld või mõlemat tuld kiirgavate ja halogeenhõõglampidega (H4 lampidega) varustatud esilaternate tüübikinnitust

                        CMVSS 108*

                        Valgustussüsteem ja valgust tagasi peegeldavad seadmed

                        Nr 31

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat tuld kiirgavate esitulede lamplaternate tüübikinnitust

                        CMVSS 108*

                        Valgustussüsteem ja valgust tagasi peegeldavad seadmed

                        Nr 57

                        Mootorrataste ja mootorratastena käsitletavate sõidukite esilaternate tüübikinnituse ühtsed sätted

                        CMVSS 108*

                        Valgustussüsteem ja valgust tagasi peegeldavad seadmed

                        Nr 72

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorrataste asümmeetrilist lähituld ja kaugtuld kiirgavate ja halogeenlampidega (HS1 lampidega) varustatud esilaternate tüübikinnitust

                        CMVSS 108*

                        Valgustussüsteem ja valgust tagasi peegeldavad seadmed

                        Nr 13-H (ainult elek-trooniline stabiilsus-kontroll)

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse sõiduautode tüübikinnitust seoses pidurisüsteemiga (ainult elektrooniline stabiilsuskontroll)

                        CMVSS 126

                        Elektroonilised stabiilsuskontrolli-süsteemid

                        Nr 60

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse kaherattaliste mootorrataste ja mopeedide tüübikinnitust seoses juhi käitatavate juhtseadistega, kaasa arvatud juhtseadiste, märgulampide ja indikaatorite tähistus

                        CMVSS 123

                        Mootorratta juhtseadised ja näidikud

                        Nr 81

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad külghaagisega või külghaagiseta kaherattaliste mootorsõidukite tahavaatepeeglite tüübikinnitust seoses nende tahavaatepeeglite paigaldamisega juhtraua külge

                        CMVSS 111

                        Peeglid

               *
                     Sõnastus seisuga 13. veebruar 2013.

               4-A-2 LISA

               4-A lisa artikli 4 lõikes 3 osutatud loetelu

                        ÜRO eeskiri

                        ÜRO eeskirja nimetus

                        Nr 12

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses juhi kaitsega roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

                        Nr 17

                        Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses istmete, nende kinnituspunktide ja võimalike peatugedega

                        Nr 43

                        Ühtsed sätted ohutute klaaspindade ja nende sõidukitele paigaldamise tüübikinnituse kohta

                        Nr 48

                        Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega

                        Nr 87

                        Mootorsõidukite päevatulelaternate tüübikinnituse ühtsed sätted

                        Nr 53

                        Kategooria L3 sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega

                        Nr 116

                        Ühtsed tehnonõuded seoses mootorsõidukite kaitsega omavolilise kasutamise eest

                        Nr 123

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorsõidukite tüübikinnitust seoses kohanduvate esitulede süsteemiga (AFS)

               5-A LISA

               PÄDEVAD ASUTUSED

               Euroopa Liidu pädevad asutused

               1.
                     Kontroll on jagatud liikmesriikide riiklike asutuste ja Euroopa Komisjoni vahel. Seoses sellega kohaldatakse järgmisi sätteid:

               a)
                     Kanadasse eksportimisel vastutavad liikmesriigid tootmistingimuste ja -nõuete kontrollimise eest, sealhulgas kohustuslike kontrollide või auditite eest ning kokkulepitud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetele ja -nõuetele vastavust kinnitavate veterinaarsertifikaatide väljastamise eest;

               b)
                     Kanadast importimisel vastutavad liikmesriigid impordi Euroopa Liidu imporditingimustele vastavuse kontrollimise eest ning

               c)
                     Euroopa Komisjon vastutab üldise koordineerimise, kontrollsüsteemide kontrollide või auditite ja vajalike meetmete, sealhulgas seadusandliku tegevuse eest, et tagada käesoleva lepingu standardite ja nõuete ühtne kohaldamine.

               Kanada pädevad asutused

               2.
                     Kui ei ole märgitud teisiti, vastutavad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamise eest seoses kodumaiste, eksporditud ja imporditud loomade ja loomsete saaduste ning taimede ja taimsete saadustega ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetele ja -nõuetele vastavust kinnitavate veterinaarsertifikaatide väljastamise eest järgmised asutused:

               a)
                     Kanada Toiduinspektsioon (CFIA);

               b)
                     vajaduse korral Tervishoiuamet või

               c)
                     nende õigusjärglasest üksus, kellest on teatatud teisele lepinguosalisele.

               5-B LISA

               PIIRKONDLIKUD TINGIMUSED

               Haigused, mille puhul võib vastu võtta piirkondadeks jaotamise otsuseid.

               Haigused

               1.
                     Suu- ja sõrataud

               2.
                     Vesikulaarne stomatiit

               3.
                     Sigade vesikulaarhaigus

               4.
                     Veiste katk

               5.
                     Väikemäletsejaliste katk

               6.
                     Veiste nakkav pleuropneumoonia

               7.
                     Nodulaarne dermatiit

               8.
                     Rift Valley palavik

               9.
                     Lammaste katarraalne palavik

               10.
                     Lammaste rõuged ja kitsede rõuged

               11.
                     Hobuste Aafrika katk

               12.
                     Sigade Aafrika katk

               13.
                     Sigade klassikaline katk

               14.
                     Teatamiskohustuslik lindude gripp

               15.
                     Newcastle’i haigus

               16.
                     Hobuste Venezuela entsefalomüeliit

               17.
                     Episootiline hemorraagia (EHD)

               Veeloomade haigused

               Lepinguosalised võivad arutada veeloomade haiguste loetelu Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) veeloomade tervise koodeksi alusel.

               5-C LISA

               PIIRKONDLIKE TINGIMUSTE TUNNUSTAMISE PROTSESS

               Loomahaigused

               Lepitakse kokku hilisemas etapis.

               Taimekahjurid

               Lepitakse kokku hilisemas etapis.

               5-D LISA

               SAMAVÄÄRSUSE KINDLAKSMÄÄRAMISE, TUNNUSTAMISE JA SÄILITAMISE SUUNISED

               Samaväärsuse kindlaksmääramine ja tunnustamine

               Lepitakse kokku hilisemas etapis.

               Samaväärsuse säilitamine

               1.
                     Kui lepinguosaline kavatseb võtta vastu või tunnistada kehtetuks sanitaar- ja fütosanitaarmeetme või seda muuta valdkonnas, mille puhul ta on tunnustanud artikli 5.6 lõike 3 punkti a kohaselt samaväärsust või artikli 5.6 lõike 3 punkti b kohaselt võimalust saavutada asjakohane kaitsetase, peaks asjaomane lepinguosaline:

               a)
                     hindama, kas asjaomase sanitaar- ja fütosanitaarmeetme vastuvõtmine, muutmine või kehtetuks tunnistamine võib mõjutada kõnealust tunnustamist ning

               b)
                     teatama teisele lepinguosalisele oma kavatsusest võtta vastu või tunnistada kehtetuks asjaomane sanitaar- ja fütosanitaarmeede või seda muuta ning punkti a kohasest hindamisest. Teatada tuleb nii varasel etapil, et on veel võimalik teha muudatusi ja võtta arvesse esitatud märkusi.

               2.
                     Kui lepinguosaline võtab vastu või tunnistab kehtetuks sanitaar- ja fütosanitaarmeetme või muudab seda valdkonnas, mille puhul ta on tunnustanud samaväärsust või võimalust saavutada asjakohane kaitsetase, peaks importiv lepinguosaline jätkuvalt nõustuma vastavalt vajadusele kas artikli 5.6 lõike 3 punktis a sätestatud samaväärsuse või artikli 5.6 lõike 3 punktis b sätestatud asjakohase kaitsetaseme saavutamise võimaluse tunnustamisega kõnealuses valdkonnas, kuni ta on teatanud eksportivale lepinguosalisele, kas tuleb täita eritingimusi, ja – juhul kui see nii on – on need tingimused eksportivale lepinguosalisele esitanud. Importiv lepinguosaline peaks konsulteerima kõnealuste eritingimuste väljatöötamisel eksportiva lepinguosalisega.

               5-E LISA

               SANITAAR- JA FÜTOSANITAARMEETMETE TUNNUSTAMINE

               Üldmärkused

               1.
                     Kui lepinguosaline muudab käesolevas lisas loetletud sanitaar- ja fütosanitaarmeedet, kohaldatakse teiselt lepinguosaliselt pärit impordi suhtes muudetud sanitaar- ja fütosanitaarmeedet, võttes arvesse 5-D lisa punkti 2. Muudetud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed leiab kummagi lepinguosalise õigusalastest väljaannetest.

               2.
                     Kui importiv lepinguosaline otsustab, et käesolevas lisas nimetatud eritingimus ei ole enam vajalik, teatab ta teisele lepinguosalisele kooskõlas artikliga 26.5, et ta ei kohalda enam kõnealust eritingimust teiselt lepinguosaliselt pärit impordi suhtes.

               3.
                     Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et vajaduse korral kohaldatakse teiselt lepinguosaliselt pärit impordi suhtes importiva lepinguosalise sanitaar- ja fütosanitaarmeedet, mida ei ole käesolevas lisas nimetatud, või importiva lepinguosalise meedet, mis ei ole sanitaar- ja fütosanitaarmeede.

               A JAGU

               Sanitaarmeetmed

                        Sanitaar- ja füto-sanitaar-meetme valdkond

                        Eksport Euroopa Liidust Kanadasse

                        Eksport Kanadast Euroopa Liitu

                        Euroopa Liidu sanitaar- ja fütosanitaar-meede (-meetmed)

                        Kanada sanitaar- ja fütosanitaarmeede (-meetmed)

                        Eritingimus(ed)

                        Kanada sanitaar- ja fütosanitaar-meede (-meetmed

                        Euroopa Liidu sanitaar- ja fütosanitaar-meede (-meetmed)

                        Eritingimus(ed)

                        Sperma

                        Veised

                        Looma-tervis

                        Direktiiv 88/407

                        – Loomaterviseseadus, S.C. 1990, c. 21

                        – Loomatervise-eeskirjad, C.R.C., c. 296

                        Seemendusjaam peab olema kliiniliselt vaba paratuberkuloosist

                        – Loomatervi-seseadus

                        – looma-tervise-eeskirjad

                        – CFIA kunstliku seemen-damise programm

                        Direktiiv 88/407

                        1. Veiste ensootiline leukoos: (seerum) ensüümimmuunsorptsioonanalüüs.

                        Lisaks tuleks pärast tulevase doonorpulli võõrutamist teha tulevase doonorpulli emaloomale võimaluse korral ensüümimmuunsorptsioonanalüüs veiste ensootilise leukoosi suhtes, mis peab andma negatiivse tulemuse.

                        Ensüümimmuunsorptsioonanalüüsi tegemist emalooma puhul nõutakse sperma eksportimisel Euroopa Liidu liikmesriikidesse juhul, kui sperma on kogutud doonorpullilt enne doonorpulli 24 kuu vanuseks saamist, ning kõnealuse analüüsi tulemus peab olema negatiivne. Kõnealust analüüsi ei nõuta, kui tulevane doonorpull on pärit Kanada karjast, mis on akrediteeritud seoses veiste ensootilise leukoosiga.

                        2. Veiste nakkav rinotrahheiit: (seerum) ensüümimmuunsorptsioonanalüüs.

                        Veiste nakkava rinotrahheiidi suhtes negatiivsetes ettevõtetes, mis on heaks kiidetud seoses ekspordiga Euroopa Liitu, tuleb testida kaks korda aastas kõiki loomi veiste nakkava rinotrahheiidi suhtes. Üksnes veiste nakkava rinotrahheiidi suhtes negatiivsetel ettevõtetel on lubatud eksportida spermat Euroopa Liitu.

                        Embrüod

                        In vivo viljastamise teel saadud veiseembrüod

                        Looma-tervis

                        Direktiiv 89/556

                        – Loomaterviseseadus

                        – loomatervise-eeskirjad, XIII osa

                        – Loomatervi-seseadus

                        – looma-tervise-eeskirjad

                        – CFIA embrüode ekspordi heaks-kiitmise programm

                        Direktiiv 89/556

                        Otsused

                        2006/168 ja

                        2007/240

                        1. Emased doonorloomad viibisid embrüode kogumisele vahetult eelnenud kuue kuu jooksul Kanadas kuni kahes karjas,

                        a)
                              mis olid ametliku kinnituse kohaselt tuberkuloosivabad,

                        b)
                              mis olid ametliku kinnituse kohaselt brutselloosivabad,

                        c)
                              mis olid vabad veiste ensootilisest leukoosist, või karjas, kus ühelgi loomal ei esinenud eelneva kolme aasta jooksul veiste ensootilise leukoosi kliinilisi tunnuseid, ja

                        d)
                              kus ühelgi veisel ei esinenud eelneva 12 kuu jooksul veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kliinilisi tunnuseid.

                        2. Emase doonorlooma asukohast 10 kilomeetri raadiuses ei esinenud embrüo kogumisele eelnenud 30 päeva jooksul episootilise hemorraagia puhangut.

                        3. Sperma on kogutud ja seda on säilitatud seemendusjaamades või seda on säilitatud säilituskeskustes, mille on heaks kiitnud CFIA, või sperma on kogutud ja seda on säilitatud seemendus-jaamades või seda on säilitatud säilituskeskustes, mille on heaks kiitnud sellise kolmanda riigi pädev asutus, millel on lubatud eksportida Euroopa Liitu spermat, või sperma on eksporditud Euroopa Liidust.

                        Värske liha

                        Mäletsejalised, hobused, sead, kodulinnud, tehistingimustes peetavad hirved, küülikud ja silerinnalised linnud

                        Rahva-tervis

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004,

                        854/2004,

                        2073/2005 ja

                        2015/1375

                        – Lihakontrolliseadus, R.S.C. 1985, c. 25 (1st Supp.)

                        – lihakontrolli-eeskirjad, 1990, S.O.R./90-288

                        – toidu- ja ravimiseadus, R.S.C., 1985, c. F-27

                        – toidu- ja ravimieeskirjad, C.R.C., c. 870

                        1. Transmissiivset spongioosset entsefalopaatiat käsitlevate Kanada eeskirjade järgimine.

                        2. Pikem viivitamine siseelundite eemaldamisel ei ole lubatud.

                        3. Importiva lepinguosalise mikrobioloogiliste toiduohutuskriteeriumide täitmine.

                        4. Sealiha, mis on ette nähtud kasutamiseks valmistoidus, kontrollitakse või külmutatakse vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 2015/1375.

                        5. Vere kogumisel kasutatakse suletud verekogumismeetodit.

                        6. Hädatapmise korras hukatud loomade liha ei ole kauplemiskõlblik.

                        – Liha-kontrolli-seadus

                        – liha-kontrolli-eeskirjad, 1990

                        – toidu- ja ravimi-seadus

                        – toidu- ja ravimi-eeskirjad

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004,

                        854/2004,

                        2073/2005 ja

                        2015/1375

                        Vt A liide

                        Lihatooted

                        Mäletsejalised, hobused, sead, kodulinnud ja tehistingimustes peetavad ulukid

                        Rahva-tervis

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004,

                        854/2004 ja

                        2073/2005

                        – Lihakontrolliseadus

                        – lihakontrolli-eeskirjad, 1990

                        – toidu- ja ravimiseadus

                        – toidu- ja ravimieeskirjad

                        1. Toodete valmistamisel kasutatav värske liha vastab kohaldatavatele eritingimustele, v.a 4. eritingimus, kui lõpptoodet kuumtöödeldakse temperatuurini, mis on piisav keeritsusside hävitamiseks.

                        2. Importiva lepinguosalise tootestandardite järgimine.

                        3. Importiva lepinguosalise mikrobioloogiliste toiduohutuskriteeriumide täitmine.

                        – Liha-kontrolli-seadus

                        – lihakont-rolli-eeskirjad, 1990

                        – toidu- ja ravimi-seadus

                        – toidu- ja ravimi-eeskirjad

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004,

                        854/2004 ja

                        2073/2005

                        1. Toodete valmistamisel kasutatav värske liha vastab kohaldatavatele eritingimustele, v.a A liite 6. eritingimuse punkt a, kui lõpptoodet kuumtöödeldakse temperatuurini, mis on piisav keeritsusside hävitamiseks.

                        2. Importiva lepinguosalise tootestandardite järgimine.

                        3. Importiva lepinguosalise mikrobioloogiliste toiduohutuskriteeriumide täitmine.

                        Hakkliha, lihavalmistised

                        Mäletsejalised, hobused, sead, kodulinnud ja tehistingimustes peetavad ulukid

                        Rahva-tervis

                        Määrused

                        852/2004, 853/2004,

                        854/2004 ja

                        2073/2005

                        – Lihakontrolliseadus

                        – lihakontrolli-eeskirjad, 1990

                        – toidu- ja ravimiseadus

                        – toidu- ja ravimieeskirjad

                        1. Toodete valmistamisel kasutatav värske liha vastab kohaldatavatele eritingimustele.

                        2. Importiva lepinguosalise tootestandardite järgimine.

                        3. Importiva lepinguosalise mikrobioloogiliste toiduohutuskriteeriumide täitmine.

                        – Liha-kontrolli-seadus

                        – liha-kontrolli-eeskirjad, 1990

                        – toidu- ja ravimi-seadus

                        – toidu- ja ravimi-eeskirjad

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004,

                        854/2004 ja

                        2073/2005

                        1. Toodete valmistamisel kasutatav värske liha vastab kohaldatavatele eritingimustele.

                        2. Importiva lepinguosalise tootestandardite järgimine.

                        3. Importiva lepinguosalise mikrobioloogiliste toiduohutuskriteeriumide täitmine.

                        Inimtoiduks ettenähtud töödeldud loomne valk

                        Mäletsejalised, hobused, sead, kodulinnud ja tehistingimustes peetavad ulukid

                        Rahva-tervis

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004 ja

                        854/2004

                        – Lihakontrolliseadus

                        – lihakontrolli-eeskirjad, 1990

                        – toidu- ja ravimiseadus

                        – toidu- ja ravimieeskirjad

                        1. Toodete valmistamisel kasutatav värske liha vastab kohaldatavatele eritingimustele, v.a 4. eritingimus, kui lõpptoodet kuumtöödeldakse temperatuurini, mis on piisav keeritsusside hävitamiseks.

                        2. Importiva lepinguosalise tootestandardite järgimine.

                        – Liha-kontrolli-seadus

                        – liha-kontrolli-eeskirjad, 1990

                        – toidu- ja ravimi-seadus

                        – toidu- ja ravimi-eeskirjad

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004 ja

                        854/2004

                        1. Toodete valmistamisel kasutatav värske liha vastab kohaldatavatele eritingimustele, v.a A liite 6. eritingimuse punkt a, kui lõpptoodet kuumtöödeldakse temperatuurini, mis on piisav keeritsusside hävitamiseks.

                        2. Importiva lepinguosalise tootestandardite järgimine.

                        Inimtoiduks ettenähtud sulatatud loomne rasv

                        Mäletsejalised, hobused, sead, kodulinnud ja tehistingimustes peetavad ulukid

                        Rahva-tervis

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004 ja

                        854/2004

                        – Lihakontrolliseadus

                        – lihakontrolli-eeskirjad, 1990

                        – toidu- ja ravimiseadus

                        – toidu- ja ravimieeskirjad

                        1. Toodete valmistamisel kasutatav värske liha vastab kohaldatavatele eritingimustele, v.a 4. eritingimus.

                        2. Importiva lepinguosalise tootestandardite järgimine.

                        – Liha-kontrolli-seadus

                        – liha-kontrolli-eeskirjad, 1990

                        – toidu- ja ravimi-seadus

                        – toidu- ja ravimi-eeskirjad

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004 ja

                        854/2004

                        1. Toodete valmistamisel kasutatav värske liha vastab kohaldatavatele eritingimustele, v.a A liite 6. eritingimuse punkt a.

                        2. Importiva lepinguosalise tootestandardite järgimine.

                        Inimtoiduks ettenähtud loomasooled

                        Veised, lambad, kitsed ja sead

                        Rahva-tervis

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004 ja

                        854/2004

                        – Lihakontrolliseadus

                        – lihakontrolli-eeskirjad, 1990

                        – toidu- ja ravimiseadus

                        – toidu- ja ravimieeskirjad

                        Transmissiivset spongioosset entsefalopaatiat käsitlevate Kanada eeskirjade järgimine

                        – Liha-kontrolli-seadus

                        – liha-kontrolli-eeskirjad, 1990

                        – toidu- ja ravimi-seadus

                        – toidu- ja ravimi-eeskirjad

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004 ja

                        854/2004

                        Transmissiivset spongioosset entsefalopaatiat käsitlevate Euroopa Liidu eeskirjade järgimine

                        Kalandustooted ja elusad kahepoolmelised karploomad

                        Inimtoiduks ettenähtud kala ja kalandustooted

                        Rahva-tervis

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004,

                        854/2004,

                        2073/2005 ja

                        2074/2005

                        – Kalakontrolliseadus, R.S.C. 1985, c. F-12

                        – kalakontrolli-eeskirjad, C.R.C., c. 802

                        – toidu- ja ravimiseadus

                        – toidu- ja ravimieeskirjad

                        Hermeetiliselt suletud mahutitesse pakendatud külmutamata suitsutatud kala soolasisaldus peab olema vähemalt 9 % (veefaasi meetod).

                        Kanada ja Euroopa Liidu süsteemid tagavad mikrobioloogiliste nõuete seisukohast samaväärse kaitse. Mikrobioloogilised kriteeriumid, mida Kanada ja Euroopa Liit kasutavad lõpptoodete jälgimisel, on siiski mõnevõrra erinevad. Eksporditavate toodete puhul on eksportija ülesanne tagada, et tooted vastavad importiva riigi toiduohutuskriteeriumidele.

                        – Kala-kontrolli-seadus

                        – kala-kontrolli-eeskirjad

                        – toidu- ja ravimi-seadus

                        – toidu- ja ravimi-eeskirjad

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004,

                        854/2004,

                        2073/2005 ja

                        2074/2005

                        Kanada ja Euroopa Liidu süsteemid tagavad mikrobioloogiliste nõuete seisukohast samaväärse kaitse. Mikrobioloogilised kriteeriumid, mida Kanada ja Euroopa Liit kasutavad lõpptoodete jälgimisel, on siiski mõnevõrra erinevad. Eksporditavate toodete puhul on eksportija ülesanne tagada, et tooted vastavad importiva riigi toiduohutuskriteeriumidele.

                        Inimtoiduks ettenähtud siseelunditest puhastatud ja ilma peata kalad

                        Looma-tervis

                        Direktiiv

                        2006/88

                        – Loomaterviseseadus

                        – loomatervise-eeskirjad, XVI osa

                        – teatamiskohustus-likke haigusi käsitlevad eeskirjad, S.O.R./91-2

                        – Looma-tervise-seadus

                        – looma-tervise-eeskirjad, XVI osa

                        Direktiiv

                        2006/88

                        Määrus

                        1251/2008

                        Inimtoiduks ettenähtud elusad kahepoolmelised karploomad, sealhulgas okasnahksed, mantelloomad ja meriteod

                        Rahva-tervis

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004,

                        854/2004 ja

                        2074/2005

                        – Kalakontrolliseadus

                        – kalakontrolli-eeskirjad

                        – toidu- ja ravimiseadus

                        – toidu- ja ravimieeskirjad

                        Kanada ja Euroopa Liidu süsteemid tagavad mikrobioloogiliste nõuete seisukohast samaväärse kaitse. Mikrobioloogilised kriteeriumid, mida Kanada ja Euroopa Liit kasutavad lõpptoodete jälgimisel, on siiski mõnevõrra erinevad. Eksporditavate toodete puhul on eksportija ülesanne tagada, et tooted vastavad importiva riigi toiduohutuskriteeriumidele.

                        – Kala-kontrolli-seadus

                        – kala-kontrolli-eeskirjad

                        – saastunud kalavarude

                         majanda-mise eeskirjad, S.O.R./90-351

                        – toidu- ja ravimi-seadus

                        – toidu- ja ravimi-eeskirjad

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004,

                        854/2004 ja

                        2074/2005

                        Elusaid kahepoolmelisi karploomi kontrollitakse riskipõhisel tasandil diarreetilise koorikloomamürgi suhtes.

                        Kanada ja Euroopa Liidu süsteemid tagavad mikrobioloogiliste nõuete seisukohast samaväärse kaitse. Mikrobioloogilised kriteeriumid, mida Kanada ja Euroopa Liit kasutavad lõpptoodete jälgimisel, on siiski mõnevõrra erinevad. Eksporditavate toodete puhul on eksportija ülesanne tagada, et tooted vastavad importiva riigi toiduohutuskriteeriumidele.

                        Kanadast harrastuspüügiloa alusel püütud kalad

                        Rahva-tervis

                        – Kala-kontrolli-seadus

                        – kala-kontrolli-eeskirjad

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004,

                        854/2004 ja

                        2073/2005

                        Kanadast importija nimega harrastuspüügiloa alusel püütud kalade puhul kehtivad järgmised tingimused:

                        1. Kalad on püütud Kanada kalastusvetest loa kehtivuse ajal kooskõlas Kanada eeskirjadega sportliku kalapüügi kohta, pidades kinni püügipiirmääradest.

                        2. Kalad on puhastatud siseelunditest asjakohaste hügieeni- ja säilitusmeetmete kohaselt.

                        3. Kalad ei kuulu mürgistesse liikidesse ega sellisesse liiki, mis võib sisaldada biotoksiine.

                        4. Kalad tuuakse Euroopa Liitu ühe kuu jooksul alates harrastuspüügiloa kehtivuse lõppkuupäevast ja ei ole ette nähtud turustamiseks. Saatedokumendile on lisatud harrastuspüügiloa koopia.

                        Inimtoiduks ettenähtud piim ja piimatooted

                        Pastöriseeritud või pastöriseerimata (või madalal kuumusel töödeldud) piimast ja toorpiimast valmistatud juust, mis on küpsenud vähemalt 60 päeva

                        Rahva-tervis

                        Määrused

                        852/2004,

                        853/2004 ja

                        854/2004

                        – Loomaterviseseadus

                        – loomatervise-eeskirjad, punkt 34

                        – toidu- ja ravimiseadus

                        – toidu- ja ravimieeskirjad, B osa 8. jagu

                        – Kanada põllumajandustoo-dete seadus, R.S.C 1985, c. 20 (4th Supp.)

                        – piimatoodete eeskirjad, S.O.R./79-840

                        Kanada ja Euroopa Liidu süsteemid tagavad mikrobioloogiliste nõuete seisukohast samaväärse kaitse. Mikrobioloogilised kriteeriumid, mida Kanada ja Euroopa Liit kasutavad lõpptoodete jälgimisel, on siiski mõnevõrra erinevad. Eksporditavate toodete puhul on eksportija ülesanne tagada, et tooted vastavad importiva riigi toiduohutuskriteeriumidele.

                        – toidu- ja ravimi-seadus

                        – toidu- ja ravimi-eeskirjad, B osa B jagu

                        – Kanada põllumajan-dustoodete seadus

                        – piima-toodete eeskirjad

                        Otsus

                        2011/163

                        määrused

                        852/2004,

                        853/2004,

                        854/2004 ja

                        605/2010

                        1. Kanada peab hindama ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) süsteeme ettevõtetes, mille HACCP-süsteeme ei ole tunnustatud toiduohutuse edendamise programmi raames, kandmaks hoolt selle eest, et asjaomased ettevõtted tegutsevad kooskõlas HACCP põhimõtetega.

                        2. Ekspordisertifikaadil peab olema kaks allkirja: loomade terviseohutuse kinnitustele kirjutab alla ametlik veterinaararst ja rahvatervisega seotud kinnitustele ametlik inspektor.

                        Kanada ja Euroopa Liidu süsteemid tagavad mikrobioloogiliste nõuete seisukohast samaväärse kaitse. Mikrobioloogilised kriteeriumid, mida Kanada ja Euroopa Liit kasutavad lõpptoodete jälgimisel, on siiski mõnevõrra erinevad. Eksporditavate toodete puhul on eksportija ülesanne tagada, et tooted vastavad importiva riigi toiduohutuskriteeriumidele.

                        Loomasooled, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks

                        Sead

                        Looma-tervis

                        Määrus

                        1069/2009

                        – Loomaterviseseadus

                        – loomatervise-eeskirjad, IV osa

                        Kondid, sarved ja sõrad (v.a jahu) ning nendest valmistatud tooted, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks

                        Looma-tervis

                        – Looma-tervise-seadus

                        – looma-tervise-eeskirjad

                        Määrus

                        1069/2009

                        Otsuses 97/534 ette nähtud sertifikaat

                        Veri ja veretooted, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks

                        Mäletsejad

                        Looma-tervis

                        Määrus

                        1069/2009

                        – Loomaterviseseadus

                        – loomatervise-eeskirjad, IV ja XIV osa

                        – söödaseadus, R.S.C. 1985, c. F-9

                        – söödaeeskirjad, 1983, S.O.R./83–593

                        Transmissiivset spongioosset entsefalopaatiat käsitlevate Kanada eeskirjade järgimine

                        Mesindustooted, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks

                        Looma-tervis

                        Määrus

                        1069/2009

                        – Loomaterviseseadus

                        – loomatervise-eeskirjad, VI osa

                        Toode on läbinud töötluse, nt külmkuivatamise, kiiritamise või vaakumpakendamise

                        – Looma-tervise-seadus

                        – looma-tervise-eeskirjad

                        – meetoodete direktiiv

                        TAHD-DSAT-IE-2001-3-6, 5. jaanuar 2011

                        Määrus

                        1069/2009

                        1. Loomade või inimeste toiduks või tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud meetoodetele piirangud puuduvad.

                        2. Mesilaste söötmiseks kasutatavad meetooted peavad olema töödeldud.

                        Vill, suled ja loomakarvad

                        Vill

                        Looma-tervis

                        Määrus

                        1069/2009

                        – Loomaterviseseadus

                        – loomatervise-eeskirjad, IV osa

                        Päritolusertifikaat

                        – Looma-tervise-seadus

                        – looma-tervise-eeskirjad

                        Määrus

                        1069/2009

                        Seaharjased

                        Looma-tervis

                        Määrus

                        1069/2009

                        – Loomaterviseseadus

                        – loomatervise-eeskirjad, IV osa

                        Päritolusertifikaat

                        – Looma-tervise-seadus

                        – looma-tervise-eeskirjad

                        Määrus

                        1069/2009

                        Inimtoiduks ettenähtud koorega munad ja munatooted

                        Looma-tervis

                        Direktiivid

                        90/539 ja

                        2002/99

                        – Loomaterviseseadus

                        – loomatervise-eeskirjad, III ja IV osa (koorega munade ja munatoodete kohta)

                        1. Päritolukinnitus

                        2. Veterinaarsertifikaat

                        Munatooted – impordi-menetlused, AHPD-DSAE-IE-2001-5-3, 20. detsem-ber 1995

                        Direktiivid

                        90/539 ja

                        2002/99

                        Valdkonnaülesed küsimused

                        Ettevõtete loetle-mine

                        Määrused

                        2004/852,

                        2004/853 ja

                        2004/854

                        – Lihakontrolliseadus

                        – lihakontrolli-eeskirjad, 1990

                        – kalakontrolliseadus

                        – kalakontrolli-eeskirjad

                        – Kanada põllumajandus-toodete seadus

                        – piimatoodete eeskirjad

                        Värske liha ja lihatoodete puhul nõutakse loetelu koostamist

                        – Lihakont-rolliseadus

                        – liha-kontrolli-eeskirjad, 1990

                        – kalakont-rolliseadus

                        – kala-kontrolli-eeskirjad

                        – Kanada põllumajan-dustoodete seadus

                        – piima-toodete eeskirjad

                        Määrused

                        2004/852,

                        2004/853 ja

                        2004/854

                        Ettevõtete loetelu nõudmise korral kehtivad kõikide rahvatervise seisukohast heaks kiidetud loomade ja loomsetest saadustest saadud kaupade suhtes järgmised tingimused:

                        1. Kanada kannab Kanada ettevõtete loetelud süsteemi TRACES.

                        2. Kanada tagab, et ettevõtted vastavad käesolevas peatükis sätestatud tingimustele.

                        Euroopa Liit ajakohastab ja avaldab ettevõtete loetelu ilma tarbetu viivituseta.

                        Vesi

                        Direktiiv

                        98/83

                        – Kanada põllumajandus-toodete seadus

                        – piimatoodete eeskirjad

                        – kalakontrolliseadus

                        – kalakontrolli-eeskirjad

                        – toidu- ja ravimiseadus

                        – toidu- ja ravimieeskirjad

                        – lihakontrolliseadus

                        – lihakontrolli-eeskirjad, 1990

                        – Kanada põllumajan-dustoodete seadus

                        – piima-toodete eeskirjad

                        – kalakont-rolliseadus

                        – kala-kontrolli-eeskirjad

                        – toidu- ja ravimi-seadus

                        – toidu- ja ravimi-eeskirjad

                        – lihakont-rolliseadus

                        – liha-kontrolli-eeskirjad, 1990

                        Direktiiv

                        98/83

               A LIIDE

               ERITINGIMUSED,
                  MIDA KOHALDATAKSE SEOSES TEATUD EKSPORDIGA
                  KANADAST EUROOPA LIITU

               1.
                     Transmissiivset spongioosset entsefalopaatiat käsitlevate Euroopa Liidu eeskirjade järgimine.

               2.
                     Rümpade puhul ei tohi kasutada katteid.

               3.
                     Saastatusest puhastamist käsitlevate Euroopa Liidu eeskirjade järgimine.

               4.
                     Eksportimisel Soome ja Rootsi mikrobioloogilise uurimise eeskirjade järgimine, nagu on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1688/2005.

               5.
                     Tapaeelne kontroll

               Kohaldatakse tavapärase tapaeelse kontrolli menetlusi, tingimusel et Euroopa Liitu eksportimiseks hukatavate loomade tapaeelse kontrolli tegemisel viibib hoones CFIA veterinaar.

               6.
                     Tapajärgne kontroll

               a)
                     sealiha:

               vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EÜ) nr 2015/1375:

               i)
                     skeletilihast kontrollitakse keeritsusside suhtes, kasutades CFIA heaks kiidetud valideeritud tehisseede meetodit, CFIA laboris või CFIA poolt selleks sertifitseeritud laboris, või

               ii)
                     skeletilihast külmtöödeldakse, kasutades CFIA heakskiidetud töötlemismeetodit;

               b)
                     üle 6 kuu vanused veised:

               i)
                     maks: sisselõiked maksa maopoolsele pinnale ja lobus caudatus’e tüvele sapijuhade uurimiseks,

               ii)
                     pea: kaks sisselõiget välistesse mälumislihastesse paralleelselt alalõuaga;

               c)
                     koduloomadena peetavad kabjalised:

               vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EÜ) nr 2015/1375 kontrollitakse skeletilihast keeritsusside suhtes, kasutades CFIA heaks kiidetud valideeritud tehisseede meetodit, CFIA laboris või CFIA poolt selleks sertifitseeritud laboris;

               d)
                     tehistingimustes peetavad ulukid – metssead:

               vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EÜ) nr 2015/1375 kontrollitakse skeletilihast keeritsusside suhtes, kasutades CFIA heaks kiidetud valideeritud tehisseede meetodit, CFIA laboris või CFIA poolt selleks sertifitseeritud laboris.

               7.
                     Korrapärane üldise hügieeni kontroll

               Tegevuse eel ja ajal kohaldatavate Kanada sanitaarnõuete kõrval kohaldatakse nõudeid, mis käsitlevad toodete kontrollimist E. coli ja salmonella suhtes Ameerika Ühendriikide puhul ja mis on kirjas CFIA lihahügieeni käsitleva menetluskäsiraamatu 11. peatüki USAd käsitleva osa T lisas „Kontrollimine Escherichia coli (E. coli) suhtes tapamajades“ ja U lisas „USA põllumajandusministeeriumi kehtestatud tulemuslikkuse nõuded seoses salmonellaga“.

               8.
                     Importiva lepinguosalise mikrobioloogiliste toiduohutuskriteeriumide täitmine.

               B JAGU

               Fütosanitaarmeetmed

               Lepitakse kokku hilisemas etapis.

               5-F LISA

               ETTEVÕTETE JA RAJATISTE HEAKSKIITMINE

               Tingimused ja menetlused artikli 5.7 lõike 4 punkti b kohaldamisel on järgmised:

               a)
                     importiva lepinguosalise pädev asutus on andnud toote impordiks loa, kui seda nõutakse;

               b)
                     eksportiva lepinguosalise pädev asutus on asjaomase ettevõtte või rajatise heaks kiitnud;

               c)
                     eksportiva lepinguosalise pädeval asutusel on volitus ettevõtte või rajatise heakskiit peatada või tühistada ja

               d)
                     eksportiv lepinguosaline on esitanud importiva lepinguosalise nõutud teabe.

               5-G LISA

               TAIMETERVIST KÄSITLEVATE IMPORDI ERINÕUETEGA
                  SEOTUD MENETLUS

               Menetluse põhieesmärk on, et lepinguosaline koostaks ja säilitaks vastavalt oma võimetele reguleeritud kahjurite loetelu kaupade jaoks, mille puhul tuntakse tema territooriumil muret fütosanitaarnõuete täitmise pärast.

               1.
                     Kui lepinguosalised kinnitavad ühiselt konkreetse kauba esmatähtsust, peaks importiv lepinguosaline koostama lepinguosaliste kindlaksmääratava aja jooksul asjaomase kauba jaoks esialgse kahjurite loetelu, kui ta on saanud eksportivalt lepinguosaliselt teabe:

               a)
                     vähemalt ühe lepinguosalise reguleeritud kahjurite esinemise kohta eksportiva lepinguosalise territooriumil ja

               b)
                     muude kahjurite esinemise kohta eksportiva lepinguosalise territooriumil, tuginedes rahvusvahelistele andmebaasidele ja muudele olemasolevatele allikatele.

               2.
                     Importiva lepinguosalise esialgne kahjurite loetelu võib sisaldada kahjureid, mis on tema territooriumil juba reguleeritud. Samuti võib see sisaldada võimalikke karantiinseid taimekahjustajaid, mille puhul importiv lepinguosaline võib nõuda kahjuriohu analüüsi, kui kooskõlas lõikega 3 on kinnitatud kauba esmatähtsust.

               3.
                     Kauba puhul,

               a)
                     mille jaoks on koostatud lõike 2 kohaselt esialgne kahjurite loetelu;

               b)
                     mis on lepinguosaliste kinnitusel esmatähtis ja

               c)
                     mille kohta eksportiv lepinguosaline on esitanud kogu importiva lepinguosalise nõutud asjakohase teabe,

               peaks importiv lepinguosaline astuma sammud, mis on vajalikud reguleeritud kahjurite loetelu koostamiseks ja asjaomase kauba jaoks impordi eritingimuste kehtestamiseks.

               4.
                     Kui importiv lepinguosaline kehtestab konkreetse kauba jaoks seoses impordi eritingimuste täitmisega rohkem kui ühe fütosanitaarmeetme, peaks eksportiva lepinguosalise pädev asutus teatama importiva lepinguosalise pädevale asutusele, millist meedet või milliseid meetmeid ta sertifitseerimise alusena kasutab.

               5-H LISA

               AUDITI VÕI KONTROLLI PÕHIMÕTTED JA SUUNISED

               Lepitakse kokku hilisemas etapis.

               5-I LISA

               EKSPORDI SERTIFITSEERIMINE

               Loomade ja loomsete saaduste veterinaarsertifikaadil esitatava kinnituse näidis

               1.
                     Ametlikud veterinaarsertifikaadid hõlmavad nende toodete saadetisi, millega lepinguosalised omavahel kauplevad.

               Terviseohutuse kinnitused

               2.
                     Samaväärsuses on kokku lepitud. Kasutada tuleb terviseohutuse kinnituse näidist (meetmete või sertifitseerimissüsteemide samaväärsus). Vt 5-E lisa.

               „Eespool kirjeldatud [märkida toode] vastavad asjakohas(t)ele [Euroopa Liidu / Kanada]* sanitaar- ja fütosanitaarmeetme(te)le ja -nõudele (-nõuetele), mis on tunnistatud samaväärseks [Kanada / Euroopa Liidu]* sanitaar- ja fütosanitaarmeetme(te) ja -nõudega (-nõuetega), nagu on sätestatud Kanada ja Euroopa Liidu laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu 5-E lisas [, ning 5-E lisas sätestatud eritingimus(t)ele]*.

               *
                     Mittevajalik maha tõmmata.“

               3.
                     Kuni samaväärsusel põhinevate sertifikaatide vastuvõtmiseni kasutatakse olemasolevat sertifitseerimist.

               Sertifitseerimise ametlikud keeled

               4.
                     a)
                     Importimisel Euroopa Liitu tuleb sertifikaat koostada vähemalt ühes selle liikmesriigi keeles, kus asub piiripunkt, mille kaudu saadetis Euroopa Liitu tuuakse, ja

               b)
                     importimisel Kanadasse tuleb sertifikaat koostada ühes Kanada ametlikus keeles.

               Sertifitseerimisvahendid

               5.
                     Sertifikaadi originaalil esitatud teavet võib vahetada paberil või turvalise elektroonilise andmeedastussüsteemi kaudu, mis annab võrdväärsed sertifitseerimistagatised. Eksportiv lepinguosaline võib teostada ametliku sertifitseerimise elektrooniliselt, kui importiv lepinguosaline on teinud kindlaks, et on tagatud samaväärne turvalisus, mis hõlmab digiallkirja ja salgamise vääramise mehhanismi kasutamist. Importiva lepinguosalise nõusoleku kasutada ainult elektroonilist sertifitseerimist võib märkida kirjavahetuse kaudu ühte käesoleva peatüki lisadest või registreerida kirjavahetuse kaudu kooskõlas artikli 5.14 lõikega 8.

               6.
                     Euroopa Liit võib esitada oma impordisertifikaadid 5-E lisas nimetatud samaväärsusstaatusega Kanada elusloomade ja loomsete saaduste jaoks kaubanduse ja ekspordi kontrollisüsteemis (TRACES).

               5-J LISA

               IMPORDIKONTROLLID JA LÕIVUD

               A JAGU

               Kontrollide sagedus

               Lepinguosalised võivad vajaduse korral muuta oma vastutusalasse jäävate kontrollide sagedust, võttes arvesse eksportiva lepinguosalise kohaldatavate ekspordieelsete kontrollide laadi, importiva lepinguosalise varasemaid kogemusi eksportivalt lepinguosaliselt imporditud toodetega, samaväärsuse tunnustamisel tehtud edusamme või muude käesolevas lepingus sätestatud meetmete või konsultatsioonide tulemusel.

               Tabel 1. Elusloomade, loomsete saaduste ja loomsete kõrvalsaaduste saadetiste piirikontrollide sagedus

                        Piirikontrolli liik

                        Artikli 5.10 lõikes 1 nimetatud tavaline sagedus

                        1.
                              Dokumentide ja identsuskontroll

                        Kumbki lepinguosaline teeb kõikide saadetiste dokumentide ja identsuskontrolli

                        2.
                              Füüsiline kontroll

                        Elusloomad

                        100 %

                        Sperma, embrüod ja munarakud

                        10 %

                        Inimtoiduks ettenähtud loomsed saadused

                        Värske liha, sh rups, ning nõukogu direktiivis 92/5/EMÜ määratletud tooted veise-, lamba-, kitse, sea- ja hobuslaste lihast

                        Terved munad

                        Pekk ja sulatatud rasvad

                        Loomasooled

                        Želatiin

                        Kodulinnuliha ja -tooted

                        Küülikuliha, ulukiliha (looduslikes tingimustes elavatelt / tehistingimustes peetavatelt loomadelt) ja sellest valmistatud tooted

                        Piim ja piimatooted

                        Munatooted

                        Mesi

                        Kondid ja nendest valmistatud tooted

                        Lihavalmistised ja hakkliha

                        Konnakoivad ja teod

                        10 %

                        Loomsed saadused, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks

                        Pekk ja sulatatud rasvad

                        Loomasooled

                        Piim ja piimatooted

                        Želatiin

                        Kondid ja nendest valmistatud tooted

                        Kabiloomade nahad

                        Jahitrofeed

                        Töödeldud lemmikloomatoit

                        Tooraine lemmikloomatoidu tootmiseks

                        Tooraine, veri, verepreparaadid, näärmed ja elundid kasutamiseks farmaatsias või tehnilisel otstarbel

                        Töödeldud loomne valk (pakendatud)

                        Harjased, vill, karvad ja suled

                        Sarved ja kabjad ning nendest valmistatud tooted

                        Mesindustooted

                        Haudemunad

                        Sõnnik

                        Hein ja põhk

                        10 %

                        Töödeldud loomne valk, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks (pakendamata)

                        100 % kuue järjestikuse saadetise puhul (nagu on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 1069/2009); kui need järjestikused analüüsid on negatiivsed, vähendatakse samast allikast pärit pakendamata saadetistest võetavate juhuslike proovide sagedust 20 %ni. Kui üks nendest juhuslikest proovidest osutub positiivseks, peab pädev asutus võtma proovi igast samast allikast pärit partiist, kuni kuus järjestikust analüüsi osutuvad taas negatiivseks.

                        Elusad kahepoolmelised limused

                        15 %

                        Inimtoiduks ettenähtud kala ja kalandustooted

                        Kalatooted hermeetiliselt suletud mahutites, mis on ette nähtud hoidma toodet stabiilsena ümbritseva õhu temperatuuri suhtes, värske ja külmutatud kala, kuivatatud kalandustooted, soolatud kalandustooted või kuivatatud ja soolatud kalandustooted

                        Muud kalandustooted

                        Elusad vähid või värsked roogitud kalad, ilma peata, mida ei ole muul moel käsitsi töödeldud

                        15 %

                        2 %

               Käesoleva lisa kohaldamisel on „saadetis“ sama tüüpi toodete kogus, mis on hõlmatud sama veterinaarsertifikaadi või dokumendiga, mida veetakse sama transpordivahendiga, mille on saatnud üks kaubasaatja ning mis on pärit ühest ja samast eksportivast käesoleva lepingu osaliseks olevast riigist või selle osast.

               B JAGU

               Lõivud

               Lepitakse kokku hilisemas etapis.

               8-A LISA

               SUNDVÕÕRANDAMINE

               Lepinguosalised kinnitavad oma ühist arusaama sellest, et

               1.
                     Sundvõõrandamine võib olla otsene või kaudne:

               a)
                     otsene sundvõõrandamine toimub juhul, kui investeering riigistatakse või sundvõõrandatakse muul moel otseselt omandiõiguse ametliku ülemineku või vara otsese ülevõtmisega, ning

               b)
                     kaudne sundvõõrandamine toimub juhul, kui lepinguosalise meetmel või meetmete real on otsese sundvõõrandamisega samaväärne toime, kuivõrd sellega kaovad investori seisukohast olulisel määral tema investeeringu peamised omandi tunnused, sealhulgas õigus oma investeeringut kasutada ja võõrandada, ilma et sellega kaasneks omandiõiguse ametlik üleminek või vara otsene ülevõtmine.

               2.
                     Et määrata kindlaks, kas lepinguosalise meede või rida meetmeid kujutab endast konkreetses olukorras kaudset sundvõõrandamist, on vaja juhtumi- ja faktipõhist uurimist, mille käigus võetakse muude tegurite hulgas arvesse:

               a)
                     meetme või meetmete rea majanduslikku mõju, ehkki ainuüksi asjaolu, et lepinguosalise meetmel või meetmete real on investeeringu majanduslikule väärtusele kahjulik mõju, ei tähenda, et on toimunud kaudne sundvõõrandamine;

               b)
                     lepinguosalise meetme või meetmete rea kestust;

               c)
                     seda, mil määral meede või meetmete rida mõjutab investeeringuga seotud selgeid ja põhjendatud ootusi, ning

               d)
                     meetme või meetmete rea laadi, eeskätt nende eesmärki ja konteksti.

               3.
                     Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et lepinguosalise mittediskrimineerivad meetmed, mis on kavandatud ja mida kohaldatakse selleks, et kaitsta õiguspäraseid üldsuse heaolu eesmärke, nagu tervis, ohutus ja keskkond, ei kujuta endast kaudset sundvõõrandamist, välja arvatud sel harval juhul, mil meetme või meetmete rea mõju on nii ränk, et on meetme või meetmete rea eesmärgi saavutamiseks selgelt ülemäärane.

               8-B LISA

               VALITSEMISSEKTORI VÕLG

               1.
                     Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „kokkulepitud restruktureerimine“ – lepinguosalise võla restruktureerimine või ümberkorraldamine, mis on toimunud:

               a) võlainstrumentide kohandamise või muutmise teel, nagu on ette nähtud võlainstrumente käsitlevates tingimustes, sealhulgas neid reguleerivas õiguses, või

               b) võlavahetuse või muu sarnase protsessi kaudu, millega võlausaldajad, kellel on õigus vähemalt 75 %-le restruktureeritava võla jäägi põhisummast, on nõustunud, ning

               võlainstrumenti „reguleeriv õigus“ – võlainstrumendi suhtes kohaldatava jurisdiktsiooni õigusaktid.

               2.
                     Ei tohi olla esitatud ühtki nõuet seoses asjaoluga, et lepinguosalise võla restruktureerimisega rikutakse C ja D jao kohast kohustust, või kui selline nõue on juba esitatud, ei tohi selle menetlemine F jao alusel kesta, kui restruktureerimine on nõude esitamise ajal kokkulepitud restruktureerimine või muutub kokkulepitud restruktureerimiseks pärast sellise nõude esitamist, välja arvatud nõue seoses asjaoluga, et restruktureerimisega rikutakse artiklit 8.6 või 8.7.

               3.
                     Olenemata artikli 8.22 lõike 1 punktist b ja kooskõlas lõikega 2 ei tohi lepinguosalise investor esitada F jao alusel nõuet seoses asjaoluga, et lepinguosalise võla restruktureerimisega rikutakse C ja D jao kohast kohustust (v.a artiklit 8.6 või 8.7),
                  1
                enne kui nõude esitaja artikli 8.19 kohasest kirjaliku konsultatsioonitaotluse esitamisest on möödunud 270 päeva.

               4.
                     Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et lepinguosalise võlg tähendab lepinguosalise mis tahes valitsemistasandi võlainstrumenti.

               8-C LISA

               VAIDLUSTE LAHENDAMISE KORRA KEHTIVUSE KITSENDUS

               Kanada otsuse suhtes, mis on tehtud pärast Kanada investeerimisseaduse (R.S.C. 1985, c. 28 (1st Supp.)) kohast läbivaatamist selle kohta, kas lubada või mitte lubada läbivaadatud investeeringu tegemist, ei kohaldata F jao sätteid vaidluste lahendamise kohta ega kahekümne üheksandat peatükki („Vaidluste lahendamine“). Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et kõnealune kitsendus ei piira lepinguosalise õigust tugineda kahekümne üheksandale peatükile („Vaidluste lahendamine“) seoses meetme kokkusobivusega lepinguosalise reservatsioonidega, mis on sätestatud I, II või III lisas esitatud lepinguosalise loendis.

               8-D LISA

               Ühisdeklaratsioon artikli 8.12 LÕIKE 6 kohta

               Võttes arvesse seda, et investori ja riigi vahelisi vaidlusi lahendav kohus on ette nähtud artikli 8.18 lõikes 1 nimetatud kohustuste jõustamiseks ega ole mehhanism riigisiseste kohtute otsuste edasikaebamiseks, tuletavad lepinguosalised meelde, et kummagi lepinguosalise riigisisesed kohtud vastutavad intellektuaalomandiõiguste olemasolu ja kehtivuse kindlaksmääramise eest. Veel tunnistavad lepinguosalised, et kummalgi lepinguosalisel on võimalus määrata kindlaks sobiv meetod käesoleva lepingu intellektuaalomandialaste sätete rakendamiseks oma õigussüsteemis ja oma tavade kohaselt. Lepinguosalised lepivad kokku, et vaatavad intellektuaalomandiõiguste ja investeerimiskorra vahelise seose läbi kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist või lepinguosalise taotluse korral. Lisaks sellele läbivaatamisele võivad lepinguosalised vajalikul määral esitada siduvaid tõlgendusi, et tagada käesoleva lepingu kohase investeeringute kaitse kohaldamisala õige tõlgendamine kooskõlas artikli 8.31 lõikega 3.

               8-E LISA

               ÜHISDEKLARATSIOON ARTIKLITE 8.16, 9.8 JA 29.6 KOHTA

               Seoses artiklitega 8.16, 9.8 („Eeliste keelamine“) ja 29.6 („Riiklik julgeolek") kinnitavad lepinguosalised oma arusaama, et meetmed, mis on seotud rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamisega, hõlmavad inimõiguste kaitset.

               8-F LISA

               Kanada deklaratsioon kanada investeerimisseaduse kohta

               Kanada tõstab käesoleva lepingu rakendumisel Kanada investeerimisseaduse (R.S.C. 1985, c. 28 (1st Supp.)) kohase läbivaatamise puhul kohaldatavat künnist 1,5 miljardi Kanada dollarini.

               Mis tahes muudatuse tegemisel Kanada investeerimisseadusesse kehtib nõue, et muudatusega ei tohi väheneda Kanada investeerimisseaduse kooskõla käesolevas lepingus sätestatud investeerimiskohustustega.

               Nagu on sätestatud Kanada investeerimisseaduse reservatsioonis (I-C-1 lisa), kohaldatakse kõrgemat künnist Kanada ettevõtte omandamisel, kui omandaja on Euroopa Liidu investor, kes ei ole riigiettevõte. Selle kindlaksmääramisel, kas omandaja on Euroopa Liidu investor, lähtutakse sellest, kas seaduslikku omandajat kontrollib Euroopa Liidu kodanik, või enamusosaluse puudumise korral sellest, kas tegelikku omandajat kontrollib Euroopa Liidu kodanik, näiteks hääleõiguse omamise või juhatuse liikmete kodakondsuse kaudu. Lisaks kohaldatakse kõrgemaid künniseid Euroopa Liidu ettevõtete suhtes, mida kontrollivad selliste Kanada olemasolevate vabakaubanduslepingupartnerite kodanikud, kellega koos on Kanada võtnud investeerimiskohustused.

               Kanada teeb oma investeerimisseadusesse muudatused, mis on vajalikud eespool nimetatud kõrgema läbivaatamiskünnise kohaldamiseks käesoleva lepingu jõustumisel.

               9-A LISA

               SEISUKOHT VÕRDSE KOHTLEMISE KOHTA
                  TEENUSTE PIIRIÜLESEL OSUTAMISEL

               1.
                     ELi lepinguosaline ja Kanada on järgmisel ühisel seisukohal seoses artikli 9.3 kohaldamisega kohtlemise suhtes, mille tagab provintsi või territooriumi valitsus Kanadas või Euroopa Liidu liikmesriigi valitsus või valitsus Euroopa Liidu liikmesriigis artiklis 9.1 määratletud teenuste piiriülesel osutamisel või juhul, kui lepinguosalise füüsiline isik osutab teenust teise lepinguosalise territooriumil.

               2.
                     Vastavalt artiklile 9.3 ei taga lepinguosaline teise lepinguosalise isikule või selle isiku osutatavale teenusele „vähemalt sama soodsa kohtlemise, nagu ta tagab sarnases olukorras oma teenuseosutajatele ja teenustele“, kui:

               a)
                     Kanada provintsi või territooriumi valitsus tagab teise Kanada provintsi või territooriumi teenuseosutajale või selle teenuseosutaja pakutavale teenusele soodsama kohtlemise ja

               b)
                     ELi lepinguosalise puhul:

               i)
                     Euroopa Liidu liikmesriigi valitsus tagab teise liikmesriigi teenuseosutajale või selle teenuseosutaja pakutavale teenusele soodsama kohtlemise;

               ii)
                     Euroopa Liidu liikmesriigi piirkondlik valitsus tagab sama liikmesriigi teise piirkondliku valitsuse teenuseosutajale või selle teenuseosutaja pakutavale teenusele soodsama kohtlemise ning

               c)
                     punktides a ja b nimetatud soodsam kohtlemine tagatakse kooskõlas kõnealuste valitsuste vahel kohaldatavate konkreetsete vastastikuste õiguste ja kohustustega.

               3.
                     ELi lepinguosalise puhul hõlmab lõige 2 eeskätt kohtlemist, mis on tagatud 13. detsembril 2007 Lissabonis allkirjastatud Euroopa Liidu toimimise lepinguga seoses isikute ja teenuste vaba liikumisega, ning kohtlemist, mis on tagatud kõnealuse lepingu kohaselt vastu võetud mis tahes meetmega. Euroopa Liidu liikmesriigi valitsus või valitsus Euroopa Liidu liikmesriigis võib kohelda Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel soodsamalt füüsilisi isikuid, kes on mõne teise Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikud, või ettevõtteid, mis on loodud kooskõlas mõne teise Euroopa Liidu liikmesriigi õigusega ja mille registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht asub Euroopa Liidus, ning nende füüsiliste isikute või ettevõtete pakutavaid teenuseid.

               4.
                     Kanada puhul hõlmab lõige 2 eelkõige kohtlemist, mis on tagatud 18. juuli 1994. aasta Kanada sisekaubanduslepinguga Kanada valitsuse ning Kanada provintside ja territooriumide vahel, ning kohtlemist, mis on tagatud sisekaubanduslepingu kohaselt vastu võetud mis tahes meetmega ning isikute ja teenuste vaba liikumist käsitlevate piirkondlike lepingute mis tahes meetmega. Kanada provintsi või territooriumi valitsus võib kohelda sisekaubanduslepingu ja kõnealuste piirkondlike lepingute alusel soodsamalt füüsilisi isikuid, kes elavad sisekaubanduslepingu või piirkondliku lepingu osapoole territooriumil, või ettevõtteid, mis on loodud kooskõlas sisekaubanduslepingu või piirkondliku lepingu osapoole õigusega ja mille registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht asub Kanadas, ning nende füüsiliste isikute või ettevõtete pakutavaid teenuseid.

               9-B LISA

               SEISUKOHT UUTE TEENUSTE KOHTA,
                  MIDA EI OLE LIIGITATUD
                  ÜRO 1991. AASTA ÜHTSES TOOTEKLASSIFIKAATORIS (CPC)

               1.
                     Lepinguosalised lepivad kokku, et kaheteistkümnendat peatükki („Riiklikud eeskirjad“) ning artikleid 9.3, 9.5 ja 9.6 ei kohaldata sellise uue teenusega seotud meetme suhtes, mida ei ole võimalik 1991. aasta CPCs liigitada.

               2.
                     Kumbki lepinguosaline teavitab võimaluse korral teist lepinguosalist, enne kui ta võtab seoses lõikes 1 nimetatud uue teenusega vastu meetme, mis ei ole kooskõlas kaheteistkümnenda peatükiga („Riiklikud eeskirjad“) ega artiklitega 9.3, 9.5 ja 9.6.

               3.
                     Lepinguosalise taotluse korral alustavad lepinguosalised läbirääkimisi, et lisada uus teenus käesoleva lepingu kohaldamisalasse.

               4.
                     Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et lõiget 1 ei kohaldata olemasoleva teenuse suhtes, mida on võimalik 1991. aasta CPCs liigitada, kuid mida ei olnud varem võimalik piiriüleselt osutada, kuna see ei olnud tehniliselt teostatav.

               9-C LISA

               SEISUKOHT KULLERITEENUSTE KOHTA

               1.
                     Lepinguosalised on järgmisel ühisel seisukohal seoses artikli 8.2 („Kohaldamisala“) lõike 2 punkti a ja artikli 9.2 („Kohaldamisala“) lõike 2 punkti e kohaldamisega.

               2.
                     Lepinguosalised kinnitavad, et kulleriteenused on hõlmatud kaheksanda peatükiga („Investeerimine“) ja üheksanda peatükiga („Piiriülene teenustekaubandus“) kooskõlas kohaldatavate reservatsioonidega, mis on sätestatud I ja II lisas esitatud lepinguosaliste loendites. Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et kulleriteenustele kaheksanda ja üheksanda peatüki alusel tagatud kohtlemine ei hõlma kulleriteenuste osutajatele lennuliikluse õiguste andmist. Nende õiguste suhtes kohaldatakse 17. detsembril 2009 Brüsselis ja 18. detsembril 2009 Ottawas allkirjastatud lennutranspordilepingut Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel.

               10-A LISA

               EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE
                  KONTAKTPUNKTIDE LOETELU

               Käesolevas lisas kasutatud lühendid on lahti seletatud 10-E lisa punktis 8.

               AT

               Elamislubade ja viisadega seotud küsimustes:

               Osakond III/4 – elukoha-, perekonnaseisu- ja kodakondsusküsimused

               Föderaalne siseministeerium

               Tööturuküsimustes:

               ELi tööturuseadused ja tööturuseadustega seotud rahvusvahelised suhted

               Föderaalne töö-, sotsiaal- ja tarbijakaitseministeerium

               BE

               Majanduse peadirektoraat

               Kaubanduspoliitika

               BG

               Rahvusvahelise töörände ja -vahenduse direktor

               Tööhõiveamet

               CY

               Rahvastikuregistri ja rändeosakonna direktor

               Siseministeerium

               CZ

               Tööstus- ja kaubandusministeerium

               Ühtse kaubanduspoliitika ja rahvusvaheliste kaubandusorganisatsioonide osakond

               DE

               Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu nõustaja

               Kanada-Saksamaa tööstus- ja kaubanduskoda

               DK

               Tööturu- ja värbamisamet

               Tööhõiveministeerium

               EE

               Politsei- ja piirivalveameti direktor

               Siseministeerium

               EL

               Õiguse, siseasjade ja Schengeni küsimuste direktoraat

               Välisministeerium

               ES

               Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium

               FI

               Rändeüksus, töötavate isikute osakond

               Sisserändeteenistus

               FR

               Välismaalaste peadirektoraat

               Siseministeerium

               HR

               Kaubanduspoliitika osakonna direktor

               Välis- ja Euroopa asjade ministeerium

               HU

               Kaubanduspoliitika ja maailmamajanduse osakond

               Välisministeerium

               IE

               Sisserände- ja kodakondsuspoliitika talitus

               Naturalisatsiooni- ja sisserändeteenistus

               IT

               Kaubanduspoliitika peadirektoraat

               Majandusarengu ministeerium

               LT

               Rahvusvaheliste majandusorganisatsioonide talitus

               Välismajandussuhete osakond

               Välisministeerium

               LU

               Passi-, viisa- ja legaliseerimisbüroo

               Välisministeerium

               LV

               Kodakondsus- ja migratsiooniamet

               MT

               Kodakondsus- ja väljasaatmisküsimuste direktor

               Kodakondsus- ja väljasaatmisküsimuste osakond

               Siseasjade ja riikliku julgeoleku ministeerium

               NL

               Rahvusvaheliste majandussuhete peadirektoraat

               Välisministeerium

               PT

               Konsulaarasjade ja Portugali kogukondade peadirektoraat

               Välisministeerium

               PL

               Kaubanduspoliitika osakond

               Majandusministeerium

               RO

               Rändedirektoraat, riigis elavate/viibivate ELi kodanike, EMP riikide kodanike ja kolmandate riikide kodanike üksus

               Sisserände peainspektsioon

               SE

               Kommertskolleegium

               Justiitsministeerium, rände- ja varjupaigapoliitika talitus

               SI

               Rändepoliitika ja rändealaste õigusaktide talitus

               Rändeamet

               Sisehaldusküsimuste, rände ja naturalisatsiooni direktoraat

               Siseministeerium

               SK

               Välismaalaste politsei osakond

               Politseijõudude presiidiumi piiri- ja välismaalaste politsei büroo

               Kaubanduspoliitika osakond

               Majandusministeerium

               UK

               Rändepoliitika direktor

               Sisserände- ja piiripoliitikadirektoraat

               Siseministeerium

               10-B LISA

               RESERVATSIOONID JA ERANDID,
                  MIDA KOHALDATAKSE TEATAVATES EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDES
                  VÕTMEISIKUTE JA LÜHIAJALISEL ÄRIVISIIDIL OLEVATE ISIKUTE SUHTES

               1.
                     Artikleid 10.7 ja 10.9 ei kohaldata mittevastavuse ulatuses käesolevas lisas loetletud mittevastavate meetmete suhtes.

               2.
                     Käesolevas lisas nimetatud meetme võib säilitada, selle kohaldamist võib jätkata ning seda võib viivitamata uuendada või muuta, tingimusel et muutmine ei vähenda meetme muutmiseelset vastavust artiklitele 10.7 ja 10.9
                  2
               .

               3.
                     Investeerimise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud

                        Kõik sektorid

                        AT: ärivisiidil oleva isiku tööandja peab olema ettevõte, mis ei ole mittetulundusühendus; muud piirangud puuduvad.

                        CZ: investeerimise eesmärgil ärivisiidil oleva isiku tööandja peab olema ettevõte, mis ei ole mittetulundusühendus; muud piirangud puuduvad.

                        SK: investeerimise eesmärgil ärivisiidil oleva isiku tööandja peab olema ettevõte, mis ei ole mittetulundusühendus; muud piirangud puuduvad. Vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test.

                        UK: lubatav riigis viibimise kestus on 90 päeva 12kuulise ajavahemiku jooksul. Ärivisiidil oleva isiku tööandja peab olema ettevõte, mis ei ole mittetulundusühendus; muud piirangud puuduvad.

               4.
                     Investorid

                        Kõik sektorid

                        AT: majandusvajaduste test.

                        CZ, SK: kui investori tööandja on ettevõte, on vajalik tööluba ja majandusvajaduste test.

                        DK: maksimaalne riigis viibimise aeg on 90 päeva kuuekuulise ajavahemiku jooksul. Kui investor soovib tegeleda Taanis äritegevusega füüsilisest isikust ettevõtjana, on vajalik tööluba.

                        FI: investor peab töötama ettevõttes, mis ei ole mittetulundusühendus, keskastme või tippjuhina.

                        HU: riigis viibimise maksimaalne kestus on 90 päeva, kui investori tööandja Ungaris ei ole ettevõte. Kui investori tööandja Ungaris on ettevõte, on vajalik majandusvajaduste test.

                        IT: kui investori tööandja ei ole ettevõte, on vajalik majandusvajaduste test.

                        LT, NL, PL: investorit esindavate füüsiliste isikutega seoses investorite kategooriat ei tunnistata.

                        LV: investeerimiseelses etapis on riigis viibimise maksimaalne kestus 90 päeva kuuekuulise ajavahemiku jooksul. Investeerimisjärgses etapis võib seda pikendada ühe aastani sõltuvalt riigisisestes õigusaktides kehtestatud kriteeriumidest, nagu valdkond ja tehtud investeeringu suurus.

                        UK: investorite kategooriat ei tunnistata; piiranguteta.

               5.
                     Ettevõtjasiseselt üleviidavad isikud (spetsialistid ja juhtivtöötajad)

                        Kõik sektorid

                        BG: Bulgaaria ettevõttesse tööle võetavate välisriikide füüsiliste isikute osakaal ei tohi ületada 10 % asjaomasesse Bulgaaria ettevõttesse aasta jooksul tööle võetavate Euroopa Liidu kodanike keskmisest arvust. Kui tööle võetakse alla 100 isiku, võib isikute osakaal ületada vastava loa olemasolul 10 %.

                        AT, CZ, SK, UK: ettevõtjasiseselt üleviidava isiku tööandja peab olema ettevõte, mis ei ole mittetulundusühendus; muud piirangud puuduvad.

                        FI: Juhtivtöötaja tööandja peab olema ettevõte, mis ei ole mittetulundusühendus.

                        HU: füüsilisi isikuid, kes on olnud ettevõttes partneriks, ei saa ettevõtjasiseselt üle viia.

               6.
                     Ettevõtjasiseselt üleviidavad isikud (kõrgharidusega praktikandid)

                        Kõik sektorid

                        AT, CZ, FR, DE, ES, HU, SK: kõrgharidusega praktikandile äriühingusisese üleviimise tulemusel antav koolitus peab olemas seotud asjaomase praktikandi omandatud ülikoolikraadiga.

                        BG, HU: majandusvajaduste test.

                        CZ, FI, SK, UK: kõrgharidusega praktikandi tööandja peab olema ettevõte, mis ei ole mittetulundusühendus; muud piirangud puuduvad.

               7.
                     Lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud

                        Kõik 10-D lisas nimetatud tegevusvaldkonnad

                        DK, HR: juhul kui lühiajalisel ärivisiidil olev isik osutab vastavalt Taani või Horvaatia territooriumil teenust, on vajalik tööluba ja majandusvajaduste test.

                        LV: lepingulise tegevuse teostamiseks on vajalik tööluba.

                        SK: et osutada Slovakkia territooriumil teenust kauem kui seitse päeva kuus või 30 päeva kalendriaastas, on vajalik tööluba ja majandusvajaduste test.

                        UK: lühiajalisel ärivisiidil olevate isikute kategooriat ei tunnistata; piiranguteta.

                        Uuringud ja projekteerimine

                        AT: vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test, välja arvatud teadus- ja statistiliste uuringute tegijate uurimistegevuse jaoks.

                        NL: vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test.

                        Turu-uuringud

                        AT: vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test. Majandusvajaduse testi nõudest loobutakse uurimis- ja analüüsitegevuse puhul, mis kestab kuni seitse päeva kuus või 30 päeva kalendriaastas. Vajalik on ülikoolikraad.

                        NL: vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test.

                        Messid ja näitused

                        AT: tegevuse puhul, mis kestab kauem kui seitse päeva kuus või 30 päeva kalendriaastas, on vajalik tööluba ja majandusvajaduste test.

                        Müügi- või rentimisjärgsed teenused

                        AT: vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test. Majandusvajaduse testi nõudest loobutakse füüsiliste isikute puhul, kes koolitavad töötajaid seoses teenuste osutamisega ja omavad harukordseid teadmisi.

                        CZ: tegevuse puhul, mis kestab kauem kui seitse päeva kuus või 30 päeva kalendriaastas, on vajalik tööluba.

                        FI: sõltuvalt tegevusest võidakse nõuda elamisluba.

                        SE: vajalik on tööluba, välja arvatud i) isikute puhul, kes osalevad koolitamisel, katsetamisel või tarnete ettevalmistamises või lõpuleviimises või sarnases tegevuses äritehingu raames, ning ii) montööride ja tehniliste instruktorite puhul, kes tegelevad seoses õnnetusega seadmete kiireloomulise paigaldamise või remondiga, mis kestab kuni kaks kuud. Majandusvajaduste testi ei tehta.

                        Äritehingud

                        AT: tegevuse puhul, mis kestab kauem kui seitse päeva kuus või 30 päeva kalendriaastas, on vajalik tööluba ja majandusvajaduste test.

                        FI: füüsiline isik peab pakkuma teenuseid teise lepinguosalise territooriumil asuva ettevõtte töötajana.

                        NL: vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test.

                        Turismitöötajad

                        NL: vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test.

                        FI: füüsiline isik peab pakkuma teenuseid teise lepinguosalise territooriumil asuva ettevõtte töötajana.

                        PL: piiranguteta.

                        SE: vajalik on tööluba, välja arvatud turismibusside juhtide ja töötajate puhul. Majandusvajaduste testi ei tehta.

                        Kirjalik ja suuline tõlge

                        AT, NL: vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test.

                        PL: piiranguteta.

               10-C LISA

               INSENER-TEHNOLOOGI JA TEADLANE-TEHNOLOOGI KVALIFIKATSIOONI SAMAVÄÄRSUS

               Käesoleva lepingu kohaldamisel käsitatakse:

               a)
                     insener-tehnoloogi (CPC 8672 ja CPC 8673) keskharidusjärgset kraadi, mis on omandatud kolm aastat kestnud õpingute lõpetamisel ametlikult tunnustatud inseneritehnoloogia õppeasutuses, samaväärsena ülikoolikraadiga, ning

               b)
                     teadlane-tehnoloogi (CPC 881, CPC 8671, CPC 8674, CPC 8676, CPC 851, CPC 852, CPC 853, CPC 8675 ja CPC 883) keskharidusjärgset kraadi, mis on omandatud kolm aastat kestnud õpingute lõpetamisel ametlikult tunnustatud õppeasutuses põllumajanduse, arhitektuuri, bioloogia, keemia, füüsika, metsamajanduse, geoloogia, geofüüsika, mäetööstuse või energia valdkonnas, samaväärsena ülikoolikraadiga.

               10-D LISA

               LÜHIAJALISEL ÄRIVISIIDIL OLEVATE ISIKUTE TEGEVUS

               a)
                     kohtumised ja konsultatsioonid: füüsilised isikud osalevad kohtumistel või konverentsidel või konsultatsioonidel äripartneritega;

               b)
                     uuringud ja projekteerimine: tehnika-, loodus- ja statistikateadlased teevad sõltumatuid uuringuid või teevad uuringuid teise lepinguosalise territooriumil asuva ettevõtte jaoks;

               c)
                     turu-uuringud: turu-uurijad ja -analüütikud teevad uuringuid teise lepinguosalise territooriumil asuva ettevõtte jaoks;

               d)
                     koolitusseminarid: lepinguosalise ettevõtte või organisatsiooni töötajad sisenevad teise lepinguosalise territooriumile, et saada töövõtete ja -tavade alast koolitust, mis piirdub üksnes jälgimise, tutvustamise ja auditoorse õppega;

               e)
                     messid ja näitused: töötajad osalevad messil, et reklaamida oma ettevõtet või selle tooteid või teenuseid;

               f)
                     müük: teenuseosutajat või kauba tarnijat esindavad isikud võtavad vastu tellimusi või peavad läbirääkimisi teenuse või kauba müümise üle või sõlmivad lepinguid, et müüa asjaomase teenuseosutaja või tarnija teenuseid või kaupa, kuid ei paku teenuseid ega tarni kaupa ise. Lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud ei müü teenuseid ega kaupu otse üldsusele;

               g)
                     ostmine: ostjad ostavad ettevõttele kaupu või teenuseid või ettevõtte juhtiv- ja järelevalvetöötajad osalevad teise lepinguosalise territooriumil sooritatavas äritehingus;

               h)
                     müügi- või rentimisjärgsed teenused: paigaldus-, remondi- või hooldusteenust pakkuvad isikud ja järelevalve teostajad, kellel on müüja lepingulise kohustuse seisukohast olulised eriteadmised, osutavad teenuseid või õpetavad töötajaid osutama teenuseid kooskõlas garantii- või muu teenuslepinguga, mis on seotud sellise kaubandusliku või tööstusliku seadme või masina, sealhulgas arvutitarkvara müümise või rentimisega, mis on ostetud või renditud ettevõttelt, mis asub väljaspool selle lepinguosalise territooriumi, kuhu soovitakse ajutiselt siseneda, kogu garantii- või teenuslepingu kestuse ajal;

               i)
                     äritehingud: juhtiv- ja järelevalvetöötajad ning finantsteenuseid osutavad töötajad (sh kindlustajad, pankurid ja investeerimismaaklerid) sooritavad äritehinguid teise lepinguosalise territooriumil asuva ettevõtte jaoks;

               j)
                     turismitöötajad: reisiagendid, giidid ja reisikorraldajad osalevad kohtumistel või viivad läbi reisi, mis on alanud teise lepinguosalise territooriumil, ning

               k)
                     kirjalik ja suuline tõlge: tõlkijad või tõlgid osutavad teenuseid teise lepinguosalise territooriumil asuva ettevõtte töötajana.

               10-E LISA

               LEPINGULISTE TEENUSEOSUTAJATE JA SÕLTUMATUTE SPETSIALISTIDEGA SEOTUD VALDKONDLIKUD KOHUSTUSED

               1.
                     Kumbki lepinguosaline võimaldab teise lepinguosalise lepingulistel teenuseosutajatel või sõltumatutel spetsialistidel osutada vastavalt artiklile 10.8 käesolevas lisas loetletud sektorites ja kooskõlas asjakohaste piirangutega oma territooriumil teenuseid füüsiliste isikute kohaloleku kaudu.

               2.
                     Reservatsioonide loend koosneb järgmistest osadest:

               a)
                     esimene veerg, milles on nimetatud sektor või allsektor, kus reservatsiooni kohaldatakse, ja

               b)
                     teine veerg, kus kirjeldatakse kohaldatavaid piiranguid.

               3.
                     Kanada puhul kohaldatakse valdkondlikke kohustusi elukutsete suhtes, mis on loetletud Kanada tegevusalade klassifikatsioonis tasemete „0“ ja „A“ all.

               4.
                     Lisaks käesolevas lisas esitatud reservatsioonide loendile võib kumbki lepinguosaline võtta vastu või säilitada meetme, mis on seotud kvalifikatsiooninõuete või -menetluste, tehniliste standardite ning litsentsimisnõuete või -menetlustega, mis ei kujuta endast piirangut artikli 10.8 tähenduses. Neid meetmeid, mis hõlmavad tegevusloa saamise, reguleeritud sektorites kvalifikatsiooni tunnustamise või teatud eksami, näiteks keeleeksami sooritamise nõuet, kohaldatakse lepinguosaliste lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistide suhtes igal juhul, isegi kui neid ei ole käesolevas lisas nimetatud.

               5.
                     Euroopa Liidu puhul on sektorites, kus kohaldatakse majandusvajaduste testi, põhikriteerium vastava turuolukorra, kaasa arvatud olemasolevate teenuseosutajate arvu ja neile avalduva mõju hindamine liikmesriigis või piirkonnas, kus teenust osutatakse.

               6.
                     Euroopa Liit võtab seoses artikliga 10.8 kohustused, mis on liikmesriigiti erinevad, nagu on sätestatud käesolevas lisas esitatud reservatsioonide loendis.

               7.
                     Käesolevast lisast tulenevad õigused ja kohustused ei jõustu iseenesest ning need ei anna füüsilistele või juriidilistele isikutele vahetult õigusi.

               8.
                     Käesolevas lisas esitatud reservatsioonide loendis kasutatakse järgmisi lühendeid:

               AT
                     Austria

               BE
                     Belgia

               BG
                     Bulgaaria

               CY
                     Küpros

               CZ
                     Tšehhi

               DE
                     Saksamaa

               DK
                     Taani

               EE
                     Eesti

               ES
                     Hispaania

               EL
                     Euroopa Liit, sealhulgas kõik selle liikmesriigid

               FI
                     Soome

               FR
                     Prantsusmaa

               EL
                     Kreeka

               HR
                     Horvaatia

               HU
                     Ungari

               IE
                     Iirimaa

               IT
                     Itaalia

               LV
                     Läti

               LT
                     Leedu

               LU
                     Luksemburg

               MT
                     Malta

               NL
                     Madalmaad

               PL
                     Poola

               PT
                     Portugal

               RO
                     Rumeenia

               SK
                     Slovakkia

               SI
                     Sloveenia

               SE
                     Rootsi

               UK
                     Ühendkuningriik

               CAN
                     Kanada

               CSS: lepingulised teenuseosutajad

               IP: sõltumatud spetsialistid

               9.
                     Artikli 10.8 lõiget 1 kohaldatakse järgmiste sektorite või allsektorite suhtes:

               a)
                     õigusabiteenused, mis on seotud rahvusvahelise avaliku õiguse ja välisriigi õigusega
                  3
               ;

               b)
                     arvepidamis- ja raamatupidamisteenused;

               c)
                     maksualase nõustamise teenused;

               d)
                     arhitektiteenused ning linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektiteenused;

               e)
                     inseneriteenused ning integreeritud inseneriteenused;

               f)
                     meditsiini- ja hambaraviteenused;

               g)
                     veterinaarteenused;

               h)
                     ämmaemandateenused;

               i)
                     õe-, füsioterapeudi- ja parameedikuteenused;

               j)
                     arvutiteenused ja nendega seotud teenused;

               k)
                     teadus- ja arendusteenused;

               l)
                     reklaamiteenused;

               m)
                     turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused;

               n)
                     juhtimisalase nõustamise teenused;

               o)
                     juhtimisalase nõustamisega seotud teenused;

               p)
                     tehnilise kontrolli ja analüüsi teenused;

               q)
                     seonduvad teadusliku ja tehnilise nõustamise teenused;

               r)
                     mäetööstus;

               s)
                     laevade hooldus ja remont;

               t)
                     raudteetranspordivahendite hooldus ja remont;

               u)
                     mootorsõidukite, mootorrataste, mootorsaanide ja maanteetranspordivahendite hooldus ja remont;

               v)
                     õhusõidukite ning nende osade hooldus ja remont;

               w)
                     metalltoodete, (muude kui kontori-) masinate, (muude kui transpordivahendite ja kontori-) seadmete ning personaal- ja majapidamistarvete hooldus ja remont;

               x)
                     kirjaliku ja suulise tõlke teenused;

               y)
                     telekommunikatsiooniteenused;

               z)
                     posti- ja kulleriteenused;

               aa)
                     ehitusteenused ja nendega seotud inseneriteenused;

               bb)
                     ehitusuuringud;

               cc)
                     kõrgharidusteenused;

               dd)
                     põllumajanduse, jahinduse ja metsamajandusega seotud teenused;

               ee)
                     keskkonnateenused;

               ff)
                     kindlustus- ja kindlustusega seotud teenuste alased nõustamisteenused;

               gg)
                     muude finantsteenustega seotud nõustamisteenused;

               hh)
                     transpordialased nõustamisteenused;

               ii)
                     reisibüroode ja reisikorraldajate teenused;

               jj)
                     giiditeenused;

               kk)
                     tootmisega seotud nõustamisteenused.

               10.
                     Artikli 10.8 lõiget 2 kohaldatakse järgmiste sektorite või allsektorite suhtes:

               a)
                     õigusabiteenused, mis on seotud rahvusvahelise avaliku õiguse ja välisriigi õigusega
                  4
               ;

               b)
                     arhitektiteenused ning linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektiteenused;

               c)
                     inseneriteenused ning integreeritud inseneriteenused;

               d)
                     arvutiteenused ja nendega seotud teenused;

               e)
                     teadus- ja arendusteenused;

               f)
                     turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused;

               g)
                     juhtimisalase nõustamise teenused;

               h)
                     juhtimisalase nõustamisega seotud teenused;

               i)
                     mäetööstus;

               j)
                     kirjaliku ja suulise tõlke teenused;

               k)
                     telekommunikatsiooniteenused;

               l)
                     posti- ja kulleriteenused;

               m)
                     kõrgharidusteenused;

               n)
                     kindlustusega seotud teenuste alased nõustamisteenused;

               o)
                     muude finantsteenustega seotud nõustamisteenused;

               p)
                     transpordialased nõustamisteenused;

               q)
                     tootmisega seotud nõustamisteenused.

               11.
                     Reservatsioonide loend

                        Sektor või allsektor

                        Reservatsioonide kirjeldus

                        EL – KÕIK SEKTORID

                        Riigis viibimise kestus

                        AT, UK: lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid võivad viibida riigis kokku kuni kuus kuud 12kuulise ajavahemiku või lepingu kehtivusaja jooksul, olenevalt sellest, kumb on lühem.

                        LT: lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid võivad viibida riigis kuni kuus kuud (seda aega võib üks kord kuni kuue kuu võrra pikendada) või lepingu kehtivusaja jooksul, olenevalt sellest, kumb on lühem.

                        BE, CZ, MT, PT: lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid võivad viibida riigis järjest kuni 12 kuud või lepingu kehtivusaja jooksul, olenevalt sellest, kumb on lühem.

                        Tehnoloogid

                        ELis kohaldatakse 10-C lisa, välja arvatud järgmistes riikides: AT, DE, EL, ES, HU, IT, LT, NL, PT, SK, UK.

                        CY: 10-C lisa kohaldatakse üksnes seoses tehnoloogide tegevusega allsektorites CPC 8676, CPC 851, CPC 852, CPC 853 ja CPC 883.

                        FI: majandusvajaduste test.

                        FR: 10-C lisa kohaldatakse üksnes seoses tehnoloogide tegevusega allsektoris CPC 86721.

                        PL: tehnoloogidel peab olema vähemalt magistrikraadiga samaväärne kraad.

                        CAN – KÕIK SEKTORID

                        Tehnoloogid

                        CAN: kohaldatakse 10-C lisa.

                        Õigusabiteenused, mis on seotud rahvusvahelise avaliku õiguse ja välisriigi õigusega

                        (CPC 861 osa)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        AT, BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SE, UK: puuduvad.

                        BG, CZ, DK, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SI, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        AT, CY, DE, EE, FR, HR, IE, LU, LV, NL, PL, PT, SE, UK: puuduvad.

                        BE, BG, CZ, DK, EL, ES, FI, HU, IT, LT, MT, RO, SI, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad.

                        Arvepidamis- ja raamatupidamisteenused

                        (CPC 86212, v.a auditeerimisteenused, CPC 86213, CPC 86219 ja CPC 86220)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        AT, BE, CY, DE, EE, ES, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        BG, CZ, DK, EL, FI, FR, HU, LT, LV, MT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Maksualase nõustamise teenused

                        (CPC 863)
                           5

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        AT, BE, CY, DE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE, UK: puuduvad.

                        BG, CZ, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        PT: piiranguteta.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Arhitektiteenused

                        ning

                        linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektiteenused

                        (CPC 8671 ja CPC 8674)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, EE, ES, EL, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        FI: puuduvad, välja arvatud järgmine: füüsiline isik peab tõendama, et tal on osutatava teenusega seotud eriteadmised.

                        BG, CZ, DE, HU, LT, LV, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        AT: üksnes linnaplaneerimisteenused, mille puhul on vajalik majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        CY, DE, EE, EL, FR, HR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        FI: puuduvad, välja arvatud järgmine: füüsiline isik peab tõendama, et tal on osutatava teenusega seotud eriteadmised.

                        BE, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        AT: üksnes linnaplaneerimisteenused, mille puhul on vajalik majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad.

                        Inseneriteenused

                        ja

                        integreeritud inseneriteenused

                        (CPC 8672 ja CPC 8673)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, EE, ES, EL, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        FI: puuduvad, välja arvatud järgmine: füüsiline isik peab tõendama, et tal on osutatava teenusega seotud eriteadmised.

                        BG, CZ, DE, LT, LV, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        AT: üksnes planeerimisteenused, mille puhul on vajalik majandusvajaduste test.

                        HU: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        CY, DE, EE, EL, FR, HR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        FI: puuduvad, välja arvatud järgmine: füüsiline isik peab tõendama, et tal on osutatava teenusega seotud eriteadmised.

                        BE, BG, CZ, DK, ES, IT, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        AT: üksnes planeerimisteenused, mille puhul on vajalik majandusvajaduste test.

                        HU: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad.

                        Meditsiini- (sh psühholoogi-) ja hambaraviteenused

                        (CPC 9312 ja CPC 85201 osa)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        SE: puuduvad.

                        CY, CZ, DE, DK, EE, ES, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI: majandusvajaduste test.

                        FR: majandusvajaduste test, v.a seoses psühholoogidega, kelle puhul piirangud puuduvad.

                        AT: piiranguteta, v.a psühholoogi- ja hambaraviteenuste osutamisel, mille puhul on vajalik majandusvajaduste test.

                        BE, BG, EL, FI, HR, HU, LT, LV, SK, UK: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Veterinaarteenused

                        (CPC 932)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        SE: puuduvad.

                        CY, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FI, FR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI: majandusvajaduste test.

                        AT, BE, BG, HR, HU, LV, SK, UK: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Ämmaemandateenused

                        (CPC 93191 osa)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        SE: puuduvad.

                        AT, CY, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FR, IE, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI: majandusvajaduste test.

                        BE, BG, FI, HR, HU, SK, UK: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Õe-, füsioterapeudi- ja parameedikuteenused

                        (CPC 93191 osa)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        SE: puuduvad.

                        AT, CY, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FR, IE, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI: majandusvajaduste test.

                        BE, BG, FI, HR, HU, SK, UK: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Arvutiteenused ja nendega seotud teenused

                        (CPC 84)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        FI: puuduvad, välja arvatud järgmine: füüsiline isik peab tõendama, et tal on osutatava teenusega seotud eriteadmised.

                        AT, BG, CZ, HU, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        CY, DE, EE, EL, FR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        FI: puuduvad, välja arvatud järgmine: füüsiline isik peab tõendama, et tal on osutatava teenusega seotud eriteadmised.

                        AT, BE, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        HR: piiranguteta.

                        CAN: puuduvad.

                        Teadus- ja arendusteenused

                        (CPC 851, CPC 852, v.a psühholoogiteenused,
                           6
                         ja CPC 853)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        EL, v.a SE: vajalik on tunnustatud teadusasutusega sõlmitud vastuvõtuleping
                           7
                        .

                        EU, v.a CZ, DK, SK: puuduvad.

                        CZ, DK, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL, v.a SE: vajalik on volitatud teadusasutusega sõlmitud vastuvõtuleping
                           8
                        .

                        EU, v.a BE, CZ, DK, IT, SK: puuduvad.

                        BE, CZ, DK, IT, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad.

                        Reklaamiteenused

                        (CPC 871)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, DE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Turu-uuringute ja avaliku arvamuse küsitluste korraldamise teenused

                        (CPC 864)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, DE, EE, ES, FR, IE, IT, LU, NL, PL, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, DK, EL, FI, HR, LV, MT, RO, SI, SK: majandusvajaduste test.

                        PT: puuduvad, v.a avaliku arvamuse küsitluste korraldamise teenuste (CPC 86402) osutamisel, mille puhul piirangud puuduvad.

                        HU, LT: majandusvajaduste test, v.a avaliku arvamuse küsitluste korraldamise teenuste (CPC 86402) osutamisel, mille puhul piirangud puuduvad.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        CY, DE, EE, FR, IE, LU, NL, PL, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BE, BG, CZ, DK, EL, ES, FI, HR, IT, LV, MT, RO, SI, SK: majandusvajaduste test.

                        PT: puuduvad, v.a avaliku arvamuse küsitluste korraldamise teenuste (CPC 86402) osutamisel, mille puhul piirangud puuduvad.

                        HU, LT: majandusvajaduste test, v.a avaliku arvamuse küsitluste korraldamise teenuste (CPC 86402) osutamisel, mille puhul piirangud puuduvad.

                        CAN: puuduvad.

                        Juhtimisalase nõustamise teenused

                        (CPC 865)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, HU, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        CY, DE, EE, EL, FI, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BE, BG, CZ, DK, ES, HR, HU, IT, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad.

                        Juhtimisalase nõustamisega seotud teenused

                        (CPC 866)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        HU: majandusvajaduste test, v.a vahekohtu- ja lepitusteenuste (CPC 86602) osutamisel, mille puhul piirangud puuduvad.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        CY, DE, EE, EL, FI, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BE, BG, CZ, DK, ES, HR, IT, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        HU: majandusvajaduste test, v.a vahekohtu- ja lepitusteenuste (CPC 86602) osutamisel, mille puhul piirangud puuduvad.

                        CAN: puuduvad.

                        Tehnilise kontrolli ja analüüsi teenused

                        (CPC 8676)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Seonduvad teadusliku ja tehnilise nõustamise teenused

                        (CPC 8675)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, EE, EL, ES, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, CZ, DE, DK, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DE: puuduvad, v.a seoses riiklikult määratud mõõdistajatega, kelle puhul piirangud puuduvad.

                        FR: puuduvad, v.a omandiõiguse seadmise ja maaõigusega seotud mõõdistamisel, mille puhul piirangud puuduvad.

                        BG: piiranguteta.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Mäetööstus (CPC 883, üksnes nõustamisteenused)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, HU, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        CY, DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BE, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, PL, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad.

                        Laevade hooldus ja remont

                        (CPC 8868 osa)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad, v.a seoses juhtivtöötajatega, kelle puhul piirangud puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Raudteetranspordivahendite hooldus ja remont

                        (CPC 8868 osa)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad, v.a seoses juhtivtöötajatega, kelle puhul piirangud puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Mootorsõidukite, mootorrataste, mootorsaanide ja maanteetranspordivahendite hooldus ja remont

                        (CPC 6112, CPC 6122, CPC 8867 osa ja CPC 8868 osa)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad, v.a seoses juhtivtöötajatega, kelle puhul piirangud puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Õhusõidukite ning nende osade hooldus ja remont

                        (CPC 8868 osa)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad, v.a seoses juhtivtöötajatega, kelle puhul piirangud puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Metalltoodete, (muude kui kontori-) masinate, (muude kui transpordivahendite ja kontori-) seadmete ning personaal- ja majapidamistarvete hooldus ja remont
                           9

                        (CPC 633, CPC 7545, CPC 8861, CPC 8862, CPC 8864, CPC 8865 ja CPC 8866)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, DE, DK, HU, IE, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        FI: puuduvad, v.a seoses müügi- või rentimisjärgse lepinguga, mille puhul riigis viibimise kestus on maksimaalselt kuus kuud; majapidamistarvete hoolduse ja remondi puhul (CPC 633) on vajalik majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad, v.a seoses juhtivtöötajatega, kelle puhul piirangud puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Kirjaliku ja suulise tõlke teenused

                        (CPC 87905, v.a ametlik või kinnitatud tõlge)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, DK, FI, HU, IE, LT, LV, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        CY, DE, EE, FR, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BE, BG, CZ, DK, EL, ES, FI, HU, IE, IT, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        HR: piiranguteta.

                        CAN: puuduvad.

                        Telekommunikatsiooniteenused (CPC 7544, üksnes nõustamisteenused)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, HU, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        CAN: puuduvad, v.a seoses juhtivtöötajatega, kelle puhul piirangud puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        CY, DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BE, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad, v.a seoses juhtivtöötajatega, kelle puhul piirangud puuduvad.

                        Posti- ja kulleriteenused (CPC 751, üksnes nõustamisteenused)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, FI, HU, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        CAN: puuduvad, v.a seoses juhtivtöötajatega, kelle puhul piirangud puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        CY, DE, EE, EL, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BE, BG, CZ, DK, ES, FI, HU, IT, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad, v.a seoses juhtivtöötajatega, kelle puhul piirangud puuduvad.

                        Ehitusteenused ja nendega seotud inseneriteenused

                        (CPC 511, CPC 512, CPC 513, CPC 514, CPC 515, CPC 516, CPC 517 ja CPC 518; BG: CPC 512, CPC 5131, CPC 5132, CPC 5135, CPC 514, CPC 5161, CPC 5162, CPC 51641, CPC 51643, CPC 51644, CPC 5165 ja CPC 517)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        EL: piiranguteta, v.a järgmistes riikides: BE, CZ, DK, ES, FR, NL ja SE.

                        BE, DK, ES, NL, SE: puuduvad.

                        CZ: majandusvajaduste test.

                        FR: piiranguteta, v.a tehnikute puhul, kellele antakse tööluba kuni kuueks kuuks. Vajalik on vastavus majandusvajaduste testile.

                        CAN: puuduvad, v.a seoses juhtivtöötajatega, kelle puhul piirangud puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Ehitusuuringud

                        (CPC 5111)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, FI, HU, LT, LV, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Kõrgharidusteenused

                        (CPC 923)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        EL, v.a LU, SE: piiranguteta.

                        LU: piiranguteta, v.a seoses ülikoolide professoritega, kelle puhul puuduvad.

                        SE: puuduvad, v.a seoses riigi rahastatavate ja erasektori rahastatavate haridusteenuste osutajatega, kes saavad riigilt teatavat toetust, kelle puhul piirangud puuduvad.

                        CAN: piiranguteta.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL, v.a SE: piiranguteta.

                        SE: puuduvad, v.a seoses riigi rahastatavate ja erasektori rahastatavate haridusteenuste osutajatega, kes saavad riigilt teatavat toetust, kelle puhul piirangud puuduvad.

                        CAN: piiranguteta.

                        Põllumajandus, jahindus ja metsamajandus (CPC 881, üksnes nõustamisteenused)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        EL, v.a BE, DE, DK, ES, FI, HR ja SE: piiranguteta.

                        BE, DE, ES, HR, SE: puuduvad.

                        DK: majandusvajaduste test.

                        FI: piiranguteta, v.a seoses metsamajandusega seotud nõustamisteenustega, mille puhul puuduvad.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Keskkonnateenused

                        (CPC 9401, CPC 9402, CPC 9403, CPC 9404, CPC 94060 osa, CPC 9405, CPC 9406 osa ja CPC 9409)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, EE, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, DE, DK, EL, HU, LT, LV, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Kindlustus ja kindlustusega seotud teenused (üksnes nõustamisteenused)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, FI, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        HU: piiranguteta.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        CY, DE, EE, EL, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BE, BG, CZ, DK, ES, FI, IT, LT, PL, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        HU: piiranguteta.

                        CAN: puuduvad.

                        Muud finantsteenused (üksnes nõustamisteenused)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, DE, ES, EE, EL, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, FI, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        HU: piiranguteta.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        CY, DE, EE, EL, FR, HR, IE, LV, LU, MT, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BE, BG, CZ, DK, ES, FI, IT, LT, NL, PL, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        HU: piiranguteta.

                        CAN: puuduvad.

                        Transport (CPC 71, CPC 72, CPC 73 ja CPC 74, üksnes nõustamisteenused)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        CY, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, HU, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        BE: piiranguteta.

                        CAN: puuduvad, v.a seoses juhtivtöötajatega, kelle puhul piiranguteta.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        CY, DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        PL: majandusvajaduste test, v.a seoses lennutranspordiga, mille puhul puuduvad.

                        BE: piiranguteta.

                        CAN: puuduvad, v.a seoses juhtivtöötajatega, kelle puhul piiranguteta.

                        Reisibüroode ja reisikorraldajate (sh reisijuhtide
                           10
                        ) teenused

                        (CPC 7471)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        AT, CY, CZ, DE, EE, ES, FR, HR, IT, LU, NL, PL, SI, SE, UK: puuduvad.

                        BG, EL, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        BE, IE: piiranguteta, v.a seoses reisijuhtidega, kelle puhul puuduvad.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Giiditeenused

                        (CPC 7472)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        SE, UK: puuduvad.

                        AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LV, LU, MT, NL, RO, SK, SI: majandusvajaduste test.

                        ES, HR, LT, PL, PT: piiranguteta.

                        CAN: puuduvad.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        EL: piiranguteta.

                        CAN: piiranguteta.

                        Tootmine (CPC 884 ja CPC 885, üksnes nõustamisteenused)

                        Lepingulised teenuseosutajad:

                        BE, CY, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BG, CZ, HU, LT, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja viibib riigis kuni kolm kuud.

                        CAN: puuduvad, v.a seoses juhtivtöötajatega, kelle puhul piiranguteta.

                        Sõltumatud spetsialistid:

                        CY, DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE, UK: puuduvad.

                        AT, BE, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, PL, RO, SK: majandusvajaduste test.

                        CAN: puuduvad, v.a seoses juhtivtöötajatega, kelle puhul piiranguteta.

               10-F LISA

               SEISUKOHT ÄRIÜHINGUSISESELT ÜLEVIIDAVATE ISIKUTE ABIKAASADE KOHTA

               1.
                     Euroopa Liidu liikmesriikide puhul, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/66/EL kolmandate riikide kodanike liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta ettevõtjasisese üleviimise korral, annab Euroopa Liit ettevõtjasiseselt Euroopa Liitu üleviidavate Kanada kodanike abikaasadele ajutiselt riiki sisenemise ja ajutiselt riigis viibimise õiguse, mis on samaväärne kõnealuse direktiivi alusel ettevõtjasiseselt üleviidavate isikute abikaasadele antava õigusega.

               2.
                     Kanada võimaldab ettevõtjasiseselt Kanadasse üleviidava Euroopa Liidu kodaniku abikaasale kohtlemise, mis on samaväärne asjaomase ettevõtjasiseselt üleviidava Euroopa Liidu kodaniku päritoluriigis ettevõtjasiseselt üleviidava Kanada kodaniku abikaasale võimaldatava kohtlemisega.

               11-A LISA

               SUUNISED VASTASTIKUSE TUNNUSTAMISE LEPINGUTE KOHTA

               Sissejuhatus

               Käesolev lisa sisaldab suuniseid, milles antakse praktilisi juhtnööre, et hõlbustada vastastikuse tunnustamise lepingute sõlmimist seoses reguleeritud kutsealadega. Käesolevad suunised ei ole siduvad ning ei muuda ega mõjuta lepinguosalise käesolevast lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi.

               Mõisted

               Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „kohanemisaeg“ – aeg, mil tegutsetakse vastuvõtvas jurisdiktsioonis reguleeritud kutsealal kvalifitseeritud isiku järelevalve all ja mille jooksul võib toimuda täienduskoolitus. Seda järelevalve all toimuvat tegevust tuleb hinnata. Üksikasjalikud eeskirjad kohanemisaja, toimunud tegevuse hindamise ja järelevalve all oleva isiku ametiseisundi kohta sätestatakse vastavalt vajadusele vastuvõtva jurisdiktsiooni õiguses;

               „sobivustest“ – vastuvõtva jurisdiktsiooni asjakohase asutuse korraldatud test, mille puhul piirdutakse taotlejate kutsealaste teadmistega ja mille eesmärk on hinnata taotlejate suutlikkust tegutseda asjaomases jurisdiktsioonis reguleeritud kutsealal, ning

               „tegevuse ulatus“ – reguleeritud kutsealaga hõlmatud tegevusvaldkond või tegevusvaldkondade rühm.

               Vastastikuse tunnustamise lepingu vorm ja sisu

               Käesolevas jaos esitatakse küsimused, mida võib käsitleda läbirääkimiste käigus ja mille võib kokkuleppe korral lisada lõplikusse vastastikuse tunnustamise lepingusse. Selles kirjeldatakse nõudeid, mis võidakse esitada välisriigi spetsialistidele, kes soovivad vastastikuse tunnustamise lepingust kasu saada.

               1.
                     Osalejad

               Tuleks selgelt nimetada vastastikuse tunnustamise lepingu osapooled.

               2.
                     Vastastikuse tunnustamise lepingu eesmärk

               Tuleks selgelt nimetada vastastikuse tunnustamise lepingu eesmärk.

               3.
                     Vastastikuse tunnustamise lepingu kohaldamisala

               Vastastikuse tunnustamise lepingus tuleks selgelt sätestada:

               a)
                     vastastikuse tunnustamise lepingu kohaldamisala, nimetades konkreetsed kutsenimetused ja tegevusvaldkonnad, mida see hõlmab;

               b)
                     kellel on õigus kasutada asjaomaseid kutsenimetusi;

               c)
                     kas tunnustamismehhanism põhineb kvalifikatsioonil, päritolukoha jurisdiktsioonis saadud tegevusloal või mõnel muul nõudel ja

               d)
                     kas vastastikuse tunnustamise leping võimaldab ajutist või alalist juurdepääsu asjaomasele kutsealale.

               4.
                     Vastastikuse tunnustamise sätted

               Vastastikuse tunnustamise lepingus tuleks selgelt kindlaks määrata tingimused, mis tuleb täita kvalifikatsioonide tunnustamiseks kummaski jurisdiktsioonis, ja kokkulepitud samaväärsustase.

               Kvalifikatsioonide tunnustamise lihtsustamiseks ja hõlbustamiseks tuleks kaaluda järgmise nelja etapi läbimist.

               Kvalifikatsioonide tunnustamise neli etappi

               Esimene etapp: samaväärsuse kontrollimine

               Läbirääkimisi pidavad üksused peaksid kontrollima reguleeritud kutsealaga hõlmatud tegevuse ulatuse või kvalifikatsiooni üldist samaväärsust oma vastavates jurisdiktsioonides.

               Kvalifikatsioonide kontrollimine peaks hõlmama kogu asjakohase teabe kogumist nende tegutsemisõiguste ulatuse kohta, mis on seotud seadusest tuleneva pädevusega teatud kutsealal tegutseda, või kvalifikatsioonide kohta, mida nõutakse konkreetsel reguleeritud kutsealal vastavates jurisdiktsioonides.

               Seetõttu peaksid läbirääkimisi pidavad üksused määrama kindlaks:

               a)
                     reguleeritud kutsealal tegutsemise õigustega hõlmatud tegevusvaldkonnad või tegevusvaldkondade rühmad ja

               b)
                     kummaski jurisdiktsioonis nõutavad kvalifikatsioonid. Selle raames võidakse kindlaks määrata:

               i)
                     minimaalne nõutav haridustase, näiteks vastuvõtunõuded, õpingute kestus ja läbitud õppeained;

               ii)
                     minimaalsed nõutavad kogemused, näiteks praktilise koolituse või enne litsentsimist teatud kutsealal järelevalve all tegutsemise asukoht, kestus ja tingimused, või eetika- ja distsiplinaarstandardite raamistik;

               iii)
                     sooritatud eksamid, eriti kutsealase pädevusega seotud eksamid;

               iv)
                     mil määral ühe jurisdiktsiooni kvalifikatsioone tunnustatakse teises jurisdiktsioonis, ning

               v)
                     kvalifikatsioonid, mida kummagi jurisdiktsiooni asjakohased asutused on valmis tunnustama, näiteks loetledes väljastatavad diplomid või tunnistused või viidates konkreetsetele miinimumnõuetele, mille täitmist peavad kinnitama päritolukoha jurisdiktsiooni asjakohased asutused, sealhulgas määrates kindlaks, kas teataval tasemel kvalifikatsiooni omamise puhul on võimalik mõnda reguleeritud kutsealaga hõlmatud tegevusvaldkonda tunnustada, teisi aga mitte (haridustase, õpingute kestus, põhiained, üldained ja valdkonnad).

               Reguleeritud kutsealal tegutsemise õiguste ulatus või kvalifikatsioonid on üldjoontes samaväärsed, kui nende puhul ei esine jurisdiktsioonide vahel märkimisväärseid erinevusi.

               Teine etapp: märkimisväärsete erinevuste hindamine

               Reguleeritud kutsealal tegutsemiseks nõutavate kvalifikatsioonide ulatus erineb märkimisväärselt, juhul kui jurisdiktsioonide vahel esinevad:

               a)
                     suured erinevused olulistes teadmistes või

               b)
                     suured erinevused koolituse kestuses või sisus.

               Tegevuse ulatus erineb märkimisväärselt, juhul kui:

               a)
                     üks või mitu kutsealaga hõlmatud tegevusvaldkonda ei moodusta päritolujurisdiktsioonis vastava kutseala osa;

               b)
                     kõnealuste tegevusvaldkondade puhul nõutakse vastuvõtvas jurisdiktsioonis erikoolitust ja

               c)
                     kõnealuste tegevusvaldkondade puhul vastuvõtvas jurisdiktsioonis pakutav koolitus hõlmab märksa teistsuguseid valdkondi kui need, mis on hõlmatud taotleja kvalifikatsiooniga.

               Kolmas etapp: korvamismeetmed

               Kui läbirääkimisi pidavad üksused leiavad, et kutsealal tegutsemise õiguste ulatus või kvalifikatsioonid erinevad jurisdiktsioonide vahel märkimisväärselt, võivad nad määrata lõhe vähendamiseks kindlaks korvamismeetmed.

               Korvamismeetmed võivad väljenduda muu hulgas kohanemisajas või nõudmise korral sobivustestis.

               Korvamismeetmed peaksid olema proportsionaalsed märkimisväärse erinevusega, mida nendega püütakse kaotada. Samuti peaksid läbirääkimisi pidavad üksused enne korvamismeetme kindlaksmääramist hindama päritoluriigis omandatud mis tahes praktilist erialast töökogemust, et näha, kas see on piisav korvamaks täielikult või osaliselt jurisdiktsioonide vahelised märkimisväärsed erinevused tegutsemisõiguste ulatuses või kvalifikatsioonides.

               Neljas etapp: tunnustamistingimuste kindlaksmääramine

               Kui reguleeritud kutsealal tegutsemise õiguste ulatuse või kvalifikatsioonide üldise samaväärsuse hindamine on lõpule viidud, peaksid läbirääkimisi pidavad üksused määrama vastastikuse tunnustamise lepingus kindlaks:

               a)
                     reguleeritud kutsealal tegutsemiseks vajaliku seadusest tuleneva pädevuse;

               b)
                     reguleeritud kutsealaga hõlmatud kvalifikatsioonid;

               c)
                     korvamismeetmete vajalikkuse;

               d)
                     mil määral võib erialane töökogemus korvata märkimisväärseid erinevusi;

               e)
                     korvamismeetmed, sealhulgas kohanemisaja või sobivustesti kasutamise.

               5.
                     Rakendusmehhanismid

               Vastastikuse tunnustamise lepingus tuleks sätestada:

               a)
                     lepingu sätete jõustamisel ja nende täitmise kontrollimisel järgitavad eeskirjad ja kord;

               b)
                     vastastikuse tunnustamise lepingu osapoolte vahelise dialoogi ja halduskoostöö mehhanismid ning

               c)
                     vahendid individuaalsetele taotlejatele vastastikuse tunnustamise lepingu tõlgendamisest või rakendamisest tulenevate küsimuste lahendamiseks.

               Individuaalsete taotlejate kohtlemise juhendina peaks vastastikuse tunnustamise leping sisaldama üksikasjalikku teavet, mis käsitleb järgmist:

               a)
                     kontaktpunkt, kust saab teavet kõikides taotlusega seotud küsimustes, nagu asjakohaste asutuste nimi ja aadress, litsentsimisega seotud vorminõuded, vastuvõtvas jurisdiktsioonis täidetavad lisanõuded;

               b)
                     vastuvõtva jurisdiktsiooni asjakohases asutuses toimuva taotluste läbivaatamise menetluse kestus;

               c)
                     taotlejatelt nõutavad dokumendid ja mis vormis need tuleks esitada;

               d)
                     vastuvõtvas jurisdiktsioonis seoses kvalifikatsioonide ja litsentsimisega välja antud dokumentide ja tunnistuste heakskiitmine;

               e)
                     asjakohastele asutustele edasikaebamise või asjakohastes asutustes läbivaatamise kord.

               Samuti peaks vastastikuse tunnustamise leping sisaldama asjakohaste asutuste võetud kohustust:

               a)
                     vastata litsentsimis- ja kvalifikatsiooninõudeid ja -korda käsitlevatele järelepärimistele viivitamata;

               b)
                     anda taotlejatele piisavalt aega, et täita nõuded, mis on seotud taotlusprotsessiga või asjakohastele asutustele edasikaebamise või asjakohastes asutustes läbivaatamisega;

               c)
                     korraldada eksameid või teste mõistliku sagedusega;

               d)
                     nõuda taotlejatelt, kes soovivad kasutada vastastikuse tunnustamise lepingu pakutavaid võimalusi, lõive, mis on vastavuses päritolukoha jurisdiktsioonil tekkivate kuludega ning

               e)
                     anda teavet vastuvõtvas jurisdiktsioonis praktilise koolituse eesmärgil pakutavate tugiprogrammide kohta ja kõikide vastuvõtva jurisdiktsiooni sellega seotud kohustuste kohta.

               6.
                     Vastuvõtva jurisdiktsiooni litsentsimis- ja muud sätted

               Vajaduse korral tuleks vastastikuse tunnustamise lepingus ette näha ka vahendid, mille abil, ja tingimused, mille alusel saadakse pärast kõlblikkuse kindlakstegemist tegevusluba, ning määrata kindlaks, mida kõnealune tegevusluba hõlmab, täpsustades näiteks tegevusloa sisu, liikmelisuse kutseorganisatsioonis, kutsenimetuse või akadeemiliste tiitlite kasutamise. Kõiki litsentsimisnõudeid peale kvalifikatsioonide tuleks selgitada, sealhulgas neid, mis on seotud:

               a)
                     ametliku aadressi omamise, tegevuskoha säilitamise või elanikuks olemisega;

               b)
                     keeleoskusega;

               c)
                     hea maine tõendamisega;

               d)
                     kutsekindlustusega;

               e)
                     kaubanimede või firmanimede kasutamist käsitlevate vastuvõtva jurisdiktsiooni nõuete täitmisega;

               f)
                     vastuvõtva jurisdiktsiooni eetikanormide, näiteks sõltumatuse ja hea käitumise nõuete täitmisega.

               Et tagada läbipaistvus, peaks vastastikuse tunnustamise leping sisaldama kummagi jurisdiktsiooni kohta järgmist teavet:

               a)
                     asjakohased kohaldatavad õigusaktid, mis käsitlevad näiteks distsiplinaarmeetmeid, finantsvastutust või finantskohustusi;

               b)
                     kutsestandardite korra ja jõustamise põhimõtted, sealhulgas distsiplinaarpädevus ja mis tahes tagajärjed kutsealasele tegevusele;

               c)
                     pädevuse pideva kontrollimise vahendid ning

               d)
                     registreeringu tühistamise kriteeriumid ja kord.

               7.
                     Vastastikuse tunnustamise lepingu muutmine

               Kui vastastikuse tunnustamise leping sisaldab tingimusi, mille alusel on võimalik vastastikuse tunnustamise leping läbi vaadata või kehtetuks tunnistada, tuleks need sätestada selgelt.

               8.
                     Läbipaistvus

               Lepinguosalised peaksid:

               a)
                     tegema sõlmitud vastastikuse tunnustamise lepingute teksti avalikult kättesaadavaks ja

               b)
                     teavitama teineteist igast kvalifikatsioonidesse tehtavast muudatusest, mis võib mõjutada vastastikuse tunnustamise lepingu kohaldamist või rakendamist. Võimaluse korral tuleks lepinguosalisele anda võimalus esitada teise lepinguosalise muudatuste kohta märkusi.

               13-A LISA

               PIIRIÜLENE FINANTSTEENUSTE KAUBANDUS

               Kanada loend

               Kindlustus ja kindlustusega seotud teenused

               1.
                     Artikli 13.7 lõiget 1 kohaldatakse artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise või piiriülese finantsteenuste kaubanduse suhtes seoses:

               a)
                     selliste riskide kindlustamisega, mis on seotud:

               i)
                     meretranspordi, kommertslennunduse ning kosmoselendude ja -vedudega (sh satelliidid), mille puhul kindlustus katab veetava kauba, kaupa vedava sõiduki või vedudest tulenevad mis tahes kohustused ning

               ii)
                     rahvusvahelises transiidis oleva kaubaga;

               b)
                     edasikindlustuse ja retrosessiooniga;

               c)
                     artiklis 13.1 esitatud kindlustuse ja kindlustusega seotud teenuste määratluse alapunktis iv kirjeldatud kindlustuse abiteenustega ning

               d)
                     punktides a ja b nimetatud teenustega seotud riskide kindlustamise vahendamisega, näiteks tegevusega maakleri ja agendina.

               Panga- ja muud finantsteenused (v.a kindlustus)

               2.
                     Artikli 13.7 lõiget 1 kohaldatakse artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise või piiriülese finantsteenuste kaubanduse suhtes seoses:

               a)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xi kirjeldatud finantsteabe vahendamise ja edasiandmisega ning finantsandmete töötlemise ja asjakohase tarkvara pakkumisega;

               b)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xii kirjeldatud nõustamise ja muude finantsabiteenustega, välja arvatud kõnealuses punktis kirjeldatud vahendamisega.

               Väärtpaberiportfelli valitsemise teenused

               3.
                     Artikli 13.7 lõiget 1 kohaldatakse artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise või piiriülese finantsteenuste kaubanduse suhtes seoses järgmiste teenuste osutamisega Kanada territooriumil asuvale ühisinvesteerimisettevõtjale:

               a)
                     investeerimisalane nõustamine ja

               b)
                     väärtpaberiportfelli valitsemise teenused, välja arvatud:

               i)
                     hooldusteenused;

               ii)
                     usaldusteenused ja

               iii)
                     täitmisteenused.

               4.
                     Selle kohustuse kohaldamisel tähendab väärtpaberiportfelli haldamine kliendipõhist väärtpaberiportfellide haldamist oma äranägemisel klientide antud volituste alusel, kui tegemist on üht või mitut finantsinstrumenti sisaldavate portfellidega.

               5.
                     Ühisinvesteerimisettevõtja tähendab asjakohaste väärtpabereid käsitlevate õigusnormidega reguleeritud või nende alusel registreeritud investeerimisfonde või fondivalitsejaid. Olenemata lõikest 3 võib Kanada nõuda, et Kanadas asuv ühisinvesteerimisettevõtja säilitaks lõpliku vastutuse enda haldamise või enda hallatavate fondide haldamise eest.

               6.
                     Lõigete 3–5 suhtes ei kohaldata Kanada reservatsioone, mis on kehtestatud seoses mittevastavate meetmetega III lisas esitatud Kanada loendis.

               Euroopa Liidu loend
                  (kohaldatav kõikides liikmesriikides, kui ei ole märgitud teisiti)

               Kindlustus ja kindlustusega seotud teenused

               1.
                     Välja arvatud Küprosel, Eestis, Lätis, Leedus, Maltal ja Poolas, kohaldatakse artikli 13.7 lõiget 1 artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses:

               a)
                     selliste riskide kindlustamisega, mis on seotud:

               i)
                     meretranspordi, kommertslennunduse ning kosmoselendude ja -vedudega (sh satelliidid), mille puhul kindlustus katab veetava kauba, kaupa vedava sõiduki või vedudest tulenevad mis tahes kohustused ning

               ii)
                     rahvusvahelises transiidis oleva kaubaga;

               b)
                     edasikindlustuse ja retrosessiooniga;

               c)
                     artiklis 13.1 esitatud kindlustuse ja kindlustusega seotud teenuste määratluse alapunktis iv kirjeldatud kindlustuse abiteenustega ning

               d)
                     punktides a ja b nimetatud teenustega seotud riskide kindlustamise vahendamisega, näiteks tegevusega maakleri ja agendina.

               2.
                     Küprosel kohaldatakse artikli 13.7 lõiget 1 artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses:

               a)
                     otsekindlustusteenustega (sh kaaskindlustus) selliste riskide kindlustamisel, mis on seotud:

               i)
                     meretranspordi, kommertslennunduse ning kosmoselendude ja -vedudega (sh satelliidid), mille puhul kindlustus katab veetava kauba, kaupa vedava sõiduki või vedudest tulenevad mis tahes kohustused ning

               ii)
                     rahvusvahelises transiidis oleva kaubaga;

               b)
                     kindlustuse vahendamisega;

               c)
                     edasikindlustuse ja retrosessiooniga ning

               d)
                     artiklis 13.1 esitatud kindlustuse ja kindlustusega seotud teenuste määratluse alapunktis iv kirjeldatud kindlustuse abiteenustega.

               3.
                     Eestis kohaldatakse artikli 13.7 lõiget 1 artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses:

               a)
                     otsekindlustusega (sealhulgas kaaskindlustus);

               b)
                     edasikindlustuse ja retrosessiooniga;

               c)
                     kindlustuse vahendamisega ning

               d)
                     artiklis 13.1 esitatud kindlustuse ja kindlustusega seotud teenuste määratluse alapunktis iv kirjeldatud kindlustuse abiteenustega.

               4.
                     Lätis ja Leedus kohaldatakse artikli 13.7 lõiget 1 artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses:

               a)
                     selliste riskide kindlustamisega, mis on seotud:

               i)
                     meretranspordi, kommertslennunduse ning kosmoselendude ja -vedudega (sh satelliidid), mille puhul kindlustus katab veetava kauba, kaupa vedava sõiduki või vedudest tulenevad mis tahes kohustused ning

               ii)
                     rahvusvahelises transiidis oleva kaubaga;

               b)
                     edasikindlustuse ja retrosessiooniga ning

               c)
                     artiklis 13.1 esitatud kindlustuse ja kindlustusega seotud teenuste määratluse alapunktis iv kirjeldatud kindlustuse abiteenustega.

               5.
                     Maltal kohaldatakse artikli 13.7 lõiget 1 artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses:

               a)
                     selliste riskide kindlustamisega, mis on seotud:

               i)
                     meretranspordi, kommertslennunduse ning kosmoselendude ja -vedudega (sh satelliidid), mille puhul kindlustus katab veetava kauba, kaupa vedava sõiduki või vedudest tulenevad mis tahes kohustused ning

               ii)
                     rahvusvahelises transiidis oleva kaubaga;

               b)
                     edasikindlustuse ja retrosessiooniga ning

               c)
                     artiklis 13.1 esitatud kindlustuse ja kindlustusega seotud teenuste määratluse alapunktis iv kirjeldatud kindlustuse abiteenustega.

               6.
                     Poolas kohaldatakse artikli 13.7 lõiget 1 artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses:

               a)
                     rahvusvahelises transiidis oleva kaubaga seotud riskide kindlustamisega ja

               b)
                     riskide edasikindlustuse ja retrotsessiooniga kaupade rahvusvahelises kaubanduses.

               Panga- ja muud finantsteenused (v.a kindlustus ja kindlustusega seotud teenused)

               7.
                     Välja arvatud Belgias, Küprosel, Eestis, Lätis, Leedus, Maltal, Sloveenias ja Rumeenias, kohaldatakse artikli 13.7 lõiget 1 artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses:

               a)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xi kirjeldatud finantsteabe vahendamise ja edasiandmisega ning finantsandmete töötlemise ja asjakohase tarkvara pakkumisega ning

               b)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xii kirjeldatud panga- ja muude finantsteenustega seotud nõustamise ja muude finantsabiteenustega, välja arvatud kõnealuses alapunktis kirjeldatud vahendamisega.

               8.
                     Belgias kohaldatakse artikli 13.7 lõiget 1 artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses:

               a)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xi kirjeldatud finantsteabe vahendamise ja edasiandmisega ning finantsandmete töötlemise ja asjakohase tarkvara pakkumisega.

               9.
                     Küprosel kohaldatakse artikli 13.7 lõiget 1 artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses:

               a)
                     kauplemisega vabalt võõrandatavate väärtpaberitega oma või klientide nimel kas börsil, reguleerimata väärtpaberiturul või muul moel;

               b)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xi kirjeldatud finantsteabe vahendamise ja edasiandmisega ning finantsandmete töötlemise ja asjakohase tarkvara pakkumisega ning

               c)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xii kirjeldatud panga- ja muude finantsteenustega seotud nõustamise ja muude finantsabiteenustega, välja arvatud kõnealuses alapunktis kirjeldatud vahendamisega.

               10.
                     Eestis ja Leedus kohaldatakse artikli 13.7 lõiget 1 artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses:

               a)
                     hoiuste vastuvõtmisega;

               b)
                     igat liiki laenudega;

               c)
                     kapitalirendiga;

               d)
                     kõikide makse- ja arveldusteenustega;

               e)
                     tagatiste ja kohustustega;

               f)
                     kauplemisega oma või klientide nimel kas börsil või reguleerimata väärtpaberiturul;

               g)
                     osalemisega igat liiki väärtpaberite emissioonides, sealhulgas väärtpaberite emissiooni tagamine ja väärtpaberite agendina paigutamine kas riiklikus või erasektoris ning nende tegevustega seotud teenuste osutamine;

               h)
                     rahaturumaakleri tegevusega;

               i)
                     vara haldamisega, nagu raha- või väärpaberiportfelli haldamine, kõikide kollektiivsete investeeringute valitsemise vormid, pensionifondide haldamine ning hooldus-, hoiustamis- ja usaldusteenused;

               j)
                     finantsvarade, sealhulgas väärtpaberite, tuletisväärtpaberite ja teiste vabalt kaubeldavate maksevahenditega seotud arveldus- ja kliiringteenustega;

               k)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xi kirjeldatud finantsteabe vahendamise ja edasiandmisega ning finantsandmete töötlemise ja asjakohase tarkvara pakkumisega ning

               l)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xii kirjeldatud panga- ja muude finantsteenustega seotud nõustamise ja muude finantsabiteenustega, välja arvatud kõnealuses alapunktis kirjeldatud vahendamisega.

               11.
                     Lätis kohaldatakse artikli 13.7 lõiget 1 artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses:

               a)
                     osalemisega igat liiki väärtpaberite emissioonides, sealhulgas väärtpaberite emissiooni tagamine ja väärtpaberite agendina paigutamine (kas riiklikus või erasektoris) ja nende tegevustega seotud teenuste osutamine;

               b)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xi kirjeldatud finantsteabe vahendamise ja edasiandmisega ning finantsandmete töötlemise ja asjakohase tarkvara pakkumisega ning

               c)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xii kirjeldatud panga- ja muude finantsteenustega seotud nõustamise ja muude finantsabiteenustega, välja arvatud kõnealuses alapunktis kirjeldatud vahendamisega.

               12.
                     Maltal kohaldatakse artikli 13.7 lõiget 1 artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses:

               a)
                     hoiuste vastuvõtmisega;

               b)
                     igat liiki laenudega;

               c)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xi kirjeldatud finantsteabe vahendamise ja edasiandmisega ning finantsandmete töötlemise ja asjakohase tarkvara pakkumisega ning

               d)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xii kirjeldatud panga- ja muude finantsteenustega seotud nõustamise ja muude finantsabiteenustega, välja arvatud kõnealuses alapunktis kirjeldatud vahendamisega.

               13.
                     Rumeenias kohaldatakse artikli 13.7 lõiget 1 artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses:

               a)
                     hoiuste vastuvõtmisega;

               b)
                     igat liiki laenudega;

               c)
                     tagatiste ja kohustustega;

               d)
                     rahaturumaakleri tegevusega;

               e)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xi kirjeldatud finantsteabe vahendamise ja edasiandmisega ning finantsandmete töötlemise ja asjakohase tarkvara pakkumisega ning

               f)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xii kirjeldatud panga- ja muude finantsteenustega seotud nõustamise ja muude finantsabiteenustega, välja arvatud kõnealuses alapunktis kirjeldatud vahendamisega.

               14.
                     Sloveenias kohaldatakse artikli 13.7 lõiget 1 artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses:

               a)
                     igat liiki laenudega;

               b)
                     omamaiste juriidiliste isikute ja füüsilisest isikust ettevõtjate poolse tagatiste ja kohustuste vastuvõtmisega välisriigi krediidiasutustelt;

               c)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xi kirjeldatud finantsteabe vahendamise ja edasiandmisega ning finantsandmete töötlemise ja asjakohase tarkvara pakkumisega ning

               d)
                     artiklis 13.1 esitatud panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) määratluse alapunktis xii kirjeldatud panga- ja muude finantsteenustega seotud nõustamise ja muude finantsabiteenustega, välja arvatud kõnealuses alapunktis kirjeldatud vahendamisega.

               Väärtpaberiportfelli valitsemise teenused

               15.
                     Artikli 13.7 lõiget 1 kohaldatakse artiklis 13.1 esitatud finantsteenuste piiriülese osutamise ja piiriülese finantsteenuste kaubanduse määratluse punktis a määratletud finantsteenuste piiriülese osutamise suhtes seoses väärtpaberiportfelli valitsemise teenustega, mida Kanadas tegutsev Kanada finantsasutus osutab Euroopa Liidus asuvale Euroopa Liidu kutselisele kliendile pärast käesoleva lepingu jõustumisel algava nelja-aastase üleminekuperioodi lõppemist. Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et selle kohustuse suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu usaldatavusnõuete täitmise korda, mis hõlmab vastavushindamist
                  11
               .

               16.
                     Kõnealuse kohustuse kohaldamisel:

               a)
                     tähendab väärtpaberiportfelli haldamine kliendipõhist väärtpaberiportfellide haldamist oma äranägemisel klientide antud volituste alusel, kui tegemist on üht või mitut finantsinstrumenti sisaldavate portfellidega;

               b)
                     ei hõlma väärtpaberiportfelli valitsemise teenused:

               i)
                     hooldusteenuseid;

               ii)
                     usaldusteenuseid ega

               ii)
                     täitmisteenuseid ning

               c)
                     on Euroopa Liidus kutselised kliendid need, kes on määratletud vastavalt finantsinstrumentide turge käsitleva 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jao punkti 1 alapunktiga e.

               13-B LISA

               SEISUKOHT ARTIKLI 13.16 LÕIKE 1 JA ARTIKLI 13.21 KOHALDAMISE KOHTA

               Lepinguosalised tunnistavad, et usaldatavusmeetmed tugevdavad riiklikke finantssüsteeme, suurendavad asutuste, turgude ja taristu kindlust, tõhusust ja usaldusväärsust ning edendavad rahvusvahelist finantsstabiilsust, hõlbustades teadlikumate laenamis- ja investeerimisotsuste tegemist, parandades turu terviklikkust ning vähendades finantsraskuste tekkimise ja finantskriiside levimise riski.

               Seetõttu on lepinguosalised leppinud artikli 13.16 lõikes 1 kokku ettevaatuserandis, mis võimaldab lepinguosalistel võtta vastu või säilitada meetmed ettevaatuse kaalutlusel, ning on andnud artikli 26.2 lõike 1 punkti f kohaselt loodud finantsteenuste komiteele rolli selle kindlaksmääramisel, kas ja – jaatava vastuse puhul – millises ulatuses on artikli 13.21 kohastes finantsteenustega seotud investeeringuvaidlustes kohaldatav ettevaatuserand.

               Artikliga 13.21 seotud protsess

               1.
                     Finantsteenuste komitee otsustab, täites talle artikliga 13.21 investeeringuvaidlustes antud rolli, kas ja – jaatava vastuse puhul – millises ulatuses on ettevaatuserand nõude suhtes kehtiv kaitse.

               2.
                     Lepinguosalised kohustuvad tegutsema heas usus. Kumbki lepinguosaline esitab finantsteenuste komiteele oma seisukoha 60 päeva jooksul alates küsimuse suunamisest finantskomiteesse.

               3.
                     Kui lepinguosaline, kelle vastu on esitatud nõue, teatab finantsteenuste komiteele lõikes 2 nimetatud 60 päeva jooksul, et ta on algatanud asjaomases küsimuses otsustamismenetluse, peatatakse lõikes 2 nimetatud tähtaja kohaldamine seni, kuni asjaomane lepinguosaline teatab finantsteenuste komiteele oma seisukoha. Peatamist, mis kestab üle kuue kuu, loetakse heas usus tegutsemise kohustuse rikkumiseks.

               4.
                     Kui nõudele vastav lepinguosaline ei esita finantsteenuste komiteele oma seisukohta lõikes 2 nimetatud ajavahemiku jooksul, lõpeb artikli 13.21 lõikes 3 nimetatud tähtaja või kohtumenetluse peatamine ja investor võib jätkata oma nõudega.

               5.
                     Kui finantsteenuste komitee ei suuda võtta seoses investori ja riigi vahelise vaidlusega ettevaatuserandit käsitlevat ühisotsust vastu 60 päeva jooksul, edastab ta küsimuse laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele
                  12
               . Kõnealune 60 päeva algab hetkest, mil finantsteenuste komitee saab kooskõlas lõikega 2 lepinguosaliste seisukohad.

               6.
                     Finantsteenuste komitee või laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee ühisotsus on vahekohtu jaoks siduv üksnes asjaomase vaidluse raames. Ühisotsus ei kujuta endast lepinguosaliste jaoks siduvat pretsedenti seoses ettevaatuserandi või teiste käesoleva lepingu tingimuste ulatuse ja kohaldamisega.

               7.
                     Kui laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee ei ole jõudnud kokkuleppele kolme kuu jooksul alates ajast, mil finantsteenuste komitee küsimuse lõike 5 kohaselt edastas, edastab kumbki lepinguosaline oma seisukoha asjaomast vaidlust menetlevale vahekohtule, välja arvatud juhul, kui laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee otsustab teisiti. Vahekohus võtab neid seisukohti arvesse otsuse tegemisel.

               Kõrgetasemelised põhimõtted

               8.
                     Lepinguosalised lepivad kokku, et lepinguosalised ja vahekohtud peaksid juhinduma artikli 13.16 lõike 1 kohaldamisel muu hulgas järgmistest põhimõtetest:

               a)
                     lepinguosaline võib ise kindlaks määrata oma usaldatavusnõuete asjakohase taseme. Täpsemalt võib lepinguosaline kehtestada ja jõustada meetmed, millega nähakse ette usaldatavuskaitse, mille tase on ühistes rahvusvahelistes usaldatavuskohustustes sätestatud kaitse tasemest kõrgem;

               b)
                     selle kindlakstegemisel, kas meede vastab artikli 13.16 lõikes 1 sätestatud nõuetele, võetakse arvesse seda, mil määral võib meede olla tingitud olukorra pakilisusest ja milline teave oli lepinguosalisele kättesaadav meetme vastuvõtmise ajal;

               c)
                     usaldatavusnõuete spetsiifilisust arvesse võttes järgivad kõnealuste põhimõtete kohaldajad võimalikult palju lepinguosaliste vastavates jurisdiktsioonides rakendatavaid nõudeid ja tavasid ning finantsvaldkonda reguleerivate asutuste faktilisi otsuseid, sealhulgas riskihindamisi;

               d)
                     i)
                     välja arvatud alapunktis ii sätestatud juhul, käsitatakse meedet artikli 13.16 lõike 1 nõuetele vastava meetmena, kui:

               A)
                     meede võetakse ettevaatuse kaalutlustel ja

               B)
                     meede ei ole nii karm, et on oma eesmärgi saavutamiseks selgelt ebaproportsionaalne, ning

               ii)
                     meede, mis vastab küll alapunkti i nõuetele, ei vasta artikli 13.16 lõike 1 nõuetele, kui tegemist on välisinvesteeringutele kehtestatud varjatud piiranguga või sarnases olukorras olevate investorite meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimisega;

               e)
                     tingimusel, et meedet ei kohaldata viisil, mis muudaks meetme sarnases olukorras olevate investorite meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise vahendiks või välisinvesteeringute varjatud piiranguks, käsitatakse meedet artikli 13.16 lõike 1 nõuetele vastava meetmena, kui:

               i)
                     meede on kooskõlas lepinguosaliste ühiste rahvusvaheliste usaldatavuskohustustega;

               ii)
                     meetmega püütakse lahendada kriisi finantsasutuses, mis ei ole või tõenäoliselt ei ole enam elujõuline;

               iii)
                     meetmega püütakse lahendada kriisi finantsasutuses või juhtida raskustes olevat finantsasutust või

               iv)
                     meetmega püütakse säilitada või taastada pärast kogu süsteemi hõlmanud finantskriisi finantsstabiilsus.

               Korrapärane läbivaatamine

               9.
                     Finantsteenuste komitee võib käesolevat seisukohta mõlema lepinguosalise nõusolekul igal ajal muuta. Finantsteenuste komitee peaks vaatama käesoleva seisukoha läbi vähemalt iga kahe aasta tagant.

               Selle raames võib finantsteenuste komitee välja töötada ühise seisukoha artikli 13.16 lõike 1 kohaldamise kohta, tuginedes komitees seoses konkreetsete vaidlustega toimunud dialoogile ja aruteludele ning võttes arvesse lepinguosaliste ühiseid rahvusvahelisi usaldatavuskohustusi.

               13-C LISA

               SEISUKOHT FINANTSTEENUSTE SEKTORI REGULEERIMIST KÄSITLEVA
                  DIALOOGI KOHTA

               Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kohustust tugevdada finantsstabiilsust. Finantsteenuste komitees toimuv dialoog finantsteenuste sektori reguleerimise teemal peab põhinema mitmepoolsel tasandil kokku lepitud põhimõtetel ja usaldatavusnõuetel. Lepinguosalised kohustuvad keskenduma aruteludes küsimustele, millel on piiriülene mõju, nagu piiriülene kauplemine väärtpaberitega (sh võimalus võtta lisakohustusi seoses väärtpaberiportfelli haldamisega) ning asjaomased pandikirjade ja tagatisnõuete raamistikud edasikindlustuse korral, ning arutama küsimusi, mis on seotud filiaalide tegevusega.

                     (1)
                  Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et ainuüksi erinev kohtlemine, mida lepinguosaline võimaldab teatud investoritele või investeeringutele õiguspäraste poliitikaeesmärkide alusel seoses võlakriisi või selle ohuga, sealhulgas erinev kohtlemine, mis tuleneb võla restruktureerimise nõuete täitmisest, ei kujuta endast artikli 8.6 või 8.7 rikkumist.

                     (2)
                  Käesolevat lõiget ei kohaldata Ühendkuningriigi reservatsioonide suhtes.

                     (3)
                  Käesoleva lisa suhtes kohaldatakse õigusabiteenuseid käsitlevat reservatsiooni, mida liikmesriik on kirjeldanud I või II lisas seoses riigisisese õigusega reservatsioonina, mis hõlmab ELi ja liikmesriigi õigust.

                     (4)
                  Käesoleva lisa suhtes kohaldatakse õigusabiteenuseid käsitlevat reservatsiooni, mida liikmesriik on kirjeldanud I või II lisas seoses riigisisese õigusega reservatsioonina, mis hõlmab ELi ja liikmesriigi õigust.

                     (5)
                  Ei hõlma maksualaseid õigusabi- ja esindusteenuseid, mis on esitatud õigusabiteenuste all seoses rahvusvahelise avaliku õiguse ja välisriikide õigusega.

                     (6)
                  CPC 85201 osa, mis on esitatud meditsiini- ja hambaraviteenuste all.

                     (7)
                  Kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide puhul, v.a Ühendkuningriik ja Taani, peavad teadusasutuse tunnustamine ja vastuvõtuleping vastama ELi 12. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/71/EÜ kohaselt kehtestatud tingimustele.

                     (8)
                  Kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide puhul, v.a Ühendkuningriik ja Taani, peavad teadusasutuse tunnustamine ja vastuvõtuleping vastama ELi 12. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/71/EÜ kohaselt kehtestatud tingimustele.

                     (9)
                  Kontorimasinate ja -seadmete, sh arvutite hooldus- ja remonditeenused (CPC 845) on esitatud arvutiteenuste all.

                     (10)
                  Teenuseosutajad, kelle ülesanne on saata vähemalt 10 inimesest koosnevat reisirühma, tegutsemata sealjuures konkreetsetes paikades giidina.

                     (11)
                  See tähendab seda, et kui Euroopa Komisjon on võtnud seoses väärtpaberiportfelli haldamisega vastu samaväärsusotsuse ja Kanada finantsasutus on täitnud muud Euroopa Liidu usaldatavusnõuded, võib asjaomane finantsasutus osutada Euroopa Liidu kutselisele kliendile omal äranägemisel väärtpaberiportfelli valitsemise teenuseid, ilma et ta omaks tegevuskohta Euroopa Liidus. Peale selle ei kohaldata kõnealuse kohustuse suhtes enam Euroopa Liidu liikmesriikide meetmeid, millega piiratakse või keelatakse piiriülene väärtpaberiportfelli haldamine, sealhulgas I ja II lisas esitatud loendites kirjeldatud reservatsioone.

                     (12)
                  Kumbki lepinguosaline tagab, et tema esindajate seas laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitees oleksid sel otstarbel finantsasutuste esindajad.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Strasbourg, 5.7.2016
            COM(2016) 443 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               KANADA TURULE LUBATUD KAUPADE JA TEENUSTE LOETELU

               19-1 LISA

               Keskvalitsusasutused

               Kui ei ole sätestatud teisiti, hõlmab käesolev peatükk käesolevas lisas loetletud asutuste teostatud hankeid, mille suhtes kohaldatakse järgmisi piirmäärasid.

               Piirmäär:

                        Kaubad

                        130 000 SDR

                        Teenused

                        130 000 SDR

                        Ehitustööd

                        5 000 000 SDR

               Juhul kui käesolevas lisas loetletud asutused teostavad 19-3. lisa B jaos loetletud tegevuste hankeid, kohaldatakse selles jaos kehtestatud piirmäärasid.

               Asutuste loetelu

               1.
                     Atlantic Canada Opportunities Agency

               2.
                     Canada Border Services Agency

               3.
                     Canada Emission Reduction Incentives Agency

               4.
                     Canada Employment Insurance Commission

               5.
                     Canada Industrial Relations Board

               6.
                     Canada Revenue Agency

               7.
                     Canada School of Public Service

               8.
                     Canadian Centre for Occupational Health and Safety

               9.
                     Canadian Environmental Assessment Agency

               10.
                     Canadian Food Inspection Agency

               11.
                     Canadian Forces Grievance Board

               12.
                     Canadian Grain Commission

               13.
                     Canadian Human Rights Commission

               14.
                     Canadian Human Rights Tribunal

               15.
                     Canadian Institutes of Health Research

               16.
                     Canadian Intergovernmental Conference Secretariat

               17.
                     Canadian International Trade Tribunal

               18.
                     Canadian Northern Economic Development Agency

               19.
                     Canadian Nuclear Safety Commission

               20.
                     Canadian Polar Commission

               21.
                     Canadian Radio-television and Telecommunications Commission

               22.
                     Canadian Space Agency

               23.
                     Canadian Transportation Accident Investigation and Safety Board

               24.
                     Canadian Transportation Agency

               25.
                     Copyright Board

               26.
                     Correctional Service of Canada

               27.
                     Courts Administration Service

               28.
                     Department of Agriculture and Agri-Food

               29.
                     Department of Canadian Heritage

               30.
                     Department of Citizenship and Immigration

               31.
                     Department of Employment and Social Development

               32.
                     Department of Finance

               33.
                     Department of Fisheries and Oceans

               34.
                     Department of Foreign Affairs, Trade and Development

               35.
                     Department of Health

               36.
                     Department of Indian Affairs and Northern Development

               37.
                     Department of Industry

               38.
                     Department of Justice

               39.
                     Department of National Defence

               40.
                     Department of Natural Resources

               41.
                     Department of Public Safety and Emergency Preparedness

               42.
                     Department of Public Works and Government Services

               43.
                     Department of the Environment

               44.
                     Department of Transport

               45.
                     Department of Veterans Affairs

               46.
                     Department of Western Economic Diversification

               47.
                     Director of Soldier Settlement

               48.
                     Director, The Veterans' Land Act

               49.
                     Economic Development Agency of Canada for the Regions of Quebec

               50.
                     Federal Economic Development Agency for Southern Ontario

               51.
                     Financial Consumer Agency of Canada

               52.
                     Immigration and Refugee Board

               53.
                     Indian Residential Schools Truth and Reconciliation Commission

               54.
                     Library and Archives of Canada

               55.
                     Military Police Complaints Commission

               56.
                     National Battlefields Commission

               57.
                     National Energy Board

               58.
                     National Farm Products Council

               59.
                     National Film Board

               60.
                     Parole Board of Canada

               61.
                     National Research Council of Canada

               62.
                     Natural Sciences and Engineering Research Council

               63.
                     Northern Pipeline Agency

               64.
                     Office of Infrastructure of Canada

               65.
                     Office of the Auditor General

               66.
                     Office of the Chief Electoral Officer

               67.
                     Office of the Commissioner for Federal Judicial Affairs

               68.
                     Office of the Commissioner of Lobbying

               69.
                     Office of the Commissioner of Official Languages

               70.
                     Office of the Communications Security Establishment Commissioner

               71.
                     Office of the Co-ordinator, Status of Women

               72.
                     Office of the Correctional Investigator of Canada

               73.
                     Office of the Director of Public Prosecutions

               74.
                     Office of the Governor General's Secretary

               75.
                     Office of the Public Sector Integrity Commissioner

               76.
                     Office of the Superintendent of Financial Institutions

               77.
                     Office of the Information Commissioner of Canada

               78.
                     Office of the Privacy Commissioner of Canada

               79.
                     Parks Canada Agency

               80.
                     Patented Medicine Prices Review Board

               81.
                     Privy Council Office

               82.
                     Public Health Agency of Canada

               83.
                     Public Service Commission

               84.
                     Public Service Labour Relations and Employment Board

               85.
                     Registrar of the Supreme Court of Canada

               86.
                     Registry of the Competition Tribunal

               87.
                     Registry of the Public Servants Disclosure Protection Tribunal

               88.
                     Registry of the Specific Claims Tribunal

               89.
                     Royal Canadian Mounted Police

               90.
                     Royal Canadian Mounted Police External Review Committee

               91.
                     Royal Canadian Mounted Police Public Complaints Commission

               92.
                     Security Intelligence Review Committee

               93.
                     Shared Services Canada

               94.
                     Social Sciences and Humanities Research Council

               95.
                     Statistics Canada

               96.
                     Transportation Appeal Tribunal of Canada

               97.
                     Treasury Board of Canada Secretariat

               98.
                     Veterans Review and Appeal Board

               Märkused Kanada 19-1. lisa juurde

               1.
                     Canadian Space Agency puhul piirduvad hõlmatud kaupade ja teenuste hanked satelliitside, maaseire ja üleilmsete satelliitnavigatsioonisüsteemidega seotud kaupade ja teenustega. See kohustus kehtib viie aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. Kõnealune viieaastane periood hõlmab vajaduse korral ajutise kohaldamise perioodi. Kanada võib enne viieaastase perioodi lõppu teavitada Euroopa Liitu ajutise kohustuse kaotamisest. Teavitus jõustub viieaastase perioodi lõpus. Kui Kanada sellist teavitust ei esita, muutub ajutine kohustus alaliseks.

               2.
                     Käesoleva peatüki artiklit 19.18 ei kohaldata käesolevas märkuses nimetatud ajutise kohustuse võimaliku kaotamise suhtes.

               19-2. LISA

               Piirkondlikud valitsusasutused

               Kui ei ole sätestatud teisiti, hõlmab käesolev peatükk käesolevas lisas loetletud asutuste teostatud hankeid, mille suhtes kohaldatakse järgmisi piirmäärasid.

               Piirmäär:

                        Kaubad

                        200 000 SDR

                        Teenused

                        200 000 SDR

                        Ehitustööd

                        5 000 000 SDR

               Juhul kui käesolevas lisas loetletud asutused teostavad 19-3. lisa B jaos loetletud tegevuste hankeid, kohaldatakse selles jaos kehtestatud piirmäärasid.

               Asutuste loetelu:

               1.
                     ALBERTA

               1.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki:

               1.
                     osakondi, ministeeriume, ameteid, nõukogusid, komiteesid, komisjone ja sarnaseid valitsusasutusi;

               2.
                     piirkondlikke, kohalikke, ringkonna või kohaliku omavalitsuse muid vorme; ning

               3.
                     koolinõukogusid ja riiklikult rahastatud akadeemilisi, tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid osutavaid asutusi.

               1.2
                     Käesolev lisa ei hõlma:

               1.
                     Legislative Assembly

               2.
                     Legislative Assembly Office

               3.
                     Office of the Auditor General

               4.
                     Office of the Chief Electoral Officer

               5.
                     Office of the Ethics Commissioner

               6.
                     Office of the Information and Privacy Commissioner

               7.
                     Office of the Ombudsman

               2.
                     BRITI COLUMBIA

               2.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki:

               1.
                     ministeeriume, ameteid, nõukogusid, komiteesid, komisjone ja sarnaseid valitsusasutusi;

               2.
                     piirkondlikke, kohalikke, ringkonna või kohaliku omavalitsuse muid vorme; ning

               3.
                     koolinõukogusid ja riiklikult rahastatud akadeemilisi, tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid osutavaid asutusi.

               2.2.
                     Käesolev lisa ei hõlma seadusandlikku kogu („Legislative Assembly”) ja selle sõltumatuid ameteid.

               3.
                     MANITOBA

               3.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki:

               1.
                     osakondi, nõukogusid, komisjone, komiteesid ja sarnaseid valitsusasutusi;

               2.
                     omavalitsusüksuseid, munitsipaalorganisatsioone; ning

               3.
                     koolinõukogusid ja riiklikult rahastatud akadeemilisi, tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid osutavaid asutusi.

               4.
                     NEW BRUNSWICK

               4.1
                     Käesolev lisa hõlmab järgmisi osakondi, sekretariaate ja ameteid:

               1.
                     Aboriginal Affairs Secretariat

               2.
                     Agriculture, Aquaculture and Fisheries

               3.
                     Ambulance New Brunswick Inc.

               4.
                     Aquarium and Marine Center of New Brunswick

               5.
                     Office of the Attorney General

               6.
                     Child and Youth Advocate

               7.
                     Education and Early Childhood Development

               8.
                     Efficiency New Brunswick

               9.
                     Elections New Brunswick

               10.
                     Energy and Mines

               11.
                     Environment and Local Government

               12.
                     Executive Council Office

               13.
                     FacilicorpNB Ltd.

               14.
                     Farm Products Commission

               15.
                     Finance

               16.
                     Forest Protection Limited

               17.
                     Health

               18.
                     Horizon Health Network (Regional Health Authority)

               19.
                     Justice

               20.
                     Labour and Employment Board

               21.
                     Natural Resources

               22.
                     New Brunswick Arts Board

               23.
                     New Brunswick Emergency Measures Organization

               24.
                     New Brunswick Energy & Utilities Board

               25.
                     New Brunswick Forest Products Commission

               26.
                     New Brunswick Health Council

               27.
                     New Brunswick Human Rights Commission

               28.
                     New Brunswick Insurance Board

               29.
                     New Brunswick Internal Services Agency

               30.
                     New Brunswick Lotteries Commission

               31.
                     New Brunswick Museum

               32.
                     New Brunswick Police Commission

               33.
                     New Brunswick Public Libraries

               34.
                     Office of Human Resources

               35.
                     Office of the Auditor General

               36.
                     Office of the Commissioner of Official Languages

               37.
                     Office of the Comptroller

               38.
                     Office of the Consumer Advocate for Insurance

               39.
                     Office of the Leader of the Opposition

               40.
                     Office of the Lieutenant-Governor

               41.
                     Office of the Premier

               42.
                     Office of the Public Trustee

               43.
                     Ombudsman

               44.
                     Population Growth Secretariat

               45.
                     Post-Secondary Education, Training and Labour

               46.
                     Premier's Council on the Status of Disabled Persons

               47.
                     Public Safety

               48.
                     Vitalité (Regional Health Authority)

               49.
                     Senior and Healthy Aging Secretariat

               50.
                     Social Development

               51.
                     Government Services

               52.
                     Tourism, Heritage and Culture

               53.
                     Transportation

               54.
                     Village Historique Acadien

               55.
                     Workplace Health, Safety and Compensation Commission

               4.2
                     Piirkondlikud haridusnõukogud

               1.
                     Kõik piirkondlikud haridusnõukogud

               4.3
                     Ülikoolid

               1.
                     Mount Allison University

               2.
                     St. Thomas' University

               3.
                     Université de Moncton

               4.
                     The University of New Brunswick

               4.4
                     Rakenduskõrgkoolid

               1.
                     Collège communautaire du Nouveau-Brunswick (CCNB)

               2.
                     New Brunswick Community College (NBCC)

               4.5
                     Piirkondlikud tahkete jäätmete prügilad

               1.
                     Commission de gestion déchets de Kent

               2.
                     Commission de gestion des déchets solides de la Péninsule acadienne

               3.
                     Commission des Déchets Solides / Nepisiguit-Chaleur Solid Waste Commission

               4.
                     Fredericton Region Solid Waste Commission

               5.
                     Fundy Region Solid Waste Commission

               6.
                     Kings County Region Solid Waste Commission

               7.
                     La Commission de gestion enviro ressources du Nord-Ouest

               8.
                     Northumberland Solid Waste Commission

               9.
                     Restigouche Solid Waste Corporation

               10.
                     Southwest Solid Waste Commission

               11.
                     Valley Solid Waste Commission

               12.
                     Westmorland-Albert Solid Waste Corporation

               4.6Reoveepuhastusjaamad

               1.
                     Fredericton Area Pollution Control Commission

               2.
                     Greater Moncton Sewerage Commission

               4.7Omavalitsusüksused ja munitsipaalorganisatsioonid (ei hõlma munitsipaalseid energiaasutusi)

               1.
                     City of Bathurst

               2.
                     City of Campbellton

               3.
                     City of Dieppe

               4.
                     City of Edmundston

               5.
                     City of Fredericton

               6.
                     City of Miramichi

               7.
                     City of Moncton

               8.
                     City of Saint John

               5.
                     NEWFOUNDLAND JA LABRADOR

               5.1Käesolev lisa hõlmab kõiki:

               1.
                     osakondi, nõukogusid, komisjone;

               2.
                     omavalitsusüksuseid, munitsipaalorganisatsioone; ning

               3.
                     koolinõukogusid ja riiklikult rahastatud akadeemilisi, tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid osutavaid asutusi.

               5.2Käesolev lisa ei hõlma seadusandlikku kogu („Legislative Assembly”).

               6.
                     LOODEALAD

               6.1Käesolev lisa hõlmab kõiki:

               1.
                     ministeeriume, ameteid;

               2.
                     omavalitsusüksuseid; ning

               3.
                     koolinõukogusid ja riiklikult rahastatud akadeemilisi, tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid osutavaid asutusi.

               6.2
                     Käesolev lisa ei hõlma seadusandlikku kogu („Legislative Assembly”).

               7.
                     NOVA SCOTIA

               7.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki õigusaktis Public Procurement Act, S.N.S. 2011, c. 12, määratletud avaliku sektori asutusi, välja arvatud:

               1.
                     kõik loetletud valitsustevahelised või erastatud valitsusüksused, kui provints ei oma või ei kontrolli enamust sellest;

               2.
                     kõik 19-3. lisa A jaos loetletud või kirjeldatud asutused kas hõlmatuna või väljajäetuna;

               3.
                     Emergency Health Services (tervishoiuministeeriumi allüksus) maismaa kiirabiga seotud hangete puhul Emergency Health Care´i tarbeks;

               4.
                     Sydney Tar Ponds Agency;

               5.
                     Nova Scotia Lands Inc.; ning

               6.
                     Harbourside Commercial Park.

               8.
                     NUNAVUT

               8.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki:

               1.
                     ministeeriume, ameteid;

               2.
                     omavalitsusüksuseid, munitsipaalorganisatsioone; ning

               3.
                     koolinõukogusid ja riiklikult rahastatud akadeemilisi, tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid osutavaid asutusi.

               8.2
                     Käesolev lisa ei hõlma seadusandlikku kogu („Legislative Assembly”).

               9.
                     ONTARIO

               9.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki:

               1.
                     provintsi ministeeriume ja klassifitseeritud ametiasutusi, kuid mitte energiaameteid ega kaubandus- ja tööstusküsimustega tegelevaid ameteid ning asutust Ontario Infrastructure and Lands Corporation;

               2.
                     koolinõukogusid ja riiklikult rahastatud akadeemilisi, tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid osutavaid asutusi. ning

               3.
                     omavalitsusüksusi, kuid mitte munitsipaalseid energiaasutusi.

               9.2
                     Käesolev lisa ei hõlma seadusandliku kogu („Legislative Assembly”) ameteid.

               10.
                     PRINCE EDWARDI SAAR

               10.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki:

               1.
                     osakondi, ameteid;

               2.
                     omavalitsusüksuseid; ning

               3.
                     koolinõukogusid ja riiklikult rahastatud akadeemilisi, tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid osutavaid asutusi.

               11.
                     QUÉBEC

               11.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki:

               1.
                     osakondi, valitsusasutusi; ning

               2.
                     poolriiklikke ametiasutusi.

               „Valitsusasutused” – õigusakti Act Respecting Contracting by Public Bodies, C.Q.L.R. c. C-65.1, 4. jao esimese lõike lõikudes 2–4 nimetatud asutused (sealhulgas Agence du revenu du Québec), ning nimetatud jao teises lõigus nimetatud isikud, välja arvatud sama õigusakti 5. jaos nimetatud asutused ja isikud.

               „Poolriiklikud ametiasutused” – õigusakti Act Respecting Contracting by Public Bodies 4. jao esimese lõike lõikudes 5 ja 6 nimetatud omavalitsusüksused, munitsipaalorganisatsioonid ja asutused, sealhulgas juriidilised isikud või muud asutused, mis kuuluvad ühele või enamale poolriiklikule ametiasutusele või kuuluvad nende kontrolli alla.

               12.
                     SASKATCHEWAN

               12.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki:

               1.
                     ministeeriume, ameteid, Treasury Board´i riiklikke korporatsioone (Crown Corporations), nõukogusid, komisjone;

               2.
                     omavalitsusüksuseid; ning

               3.
                     koolinõukogusid ja riiklikult rahastatud akadeemilisi, tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid osutavaid asutusi.

               13.
                     YUKON

               13.1
                     Käesolev lisa hõlmab:

               Valitsusasutsed

               1.
                     Department of Community Services

               2.
                     Department of Economic Development

               3.
                     Department of Education

               4.
                     Department of Energy, Mine and Resources

               5.
                     Department of Environment

               6.
                     Department of Finance

               7.
                     Department of Health and Social Services

               8.
                     Department of Highways and Public Works

               9.
                     Department of Justice

               10.
                     Department of Tourism and Culture

               11.
                     Executive Council Office

               12.
                     Public Service Commission

               13.
                     Women's Directorate

               14.
                     French Language Services Directorate

               Ametid

               1.
                     Yukon Worker's Compensation Health & Safety Board

               19-3. LISA

               Muud üksused

               A jagu

               Kui ei ole sätestatud teisiti, hõlmab käesolev peatükk käesoleva lisa A jaos loetletud asutuste teostatud hankeid, mille suhtes kohaldatakse järgmisi piirmäärasid.

               Piirmäär:

                        Kaubad

                        355 000 SDR

                        Teenused

                        355 000 SDR

                        Ehitustööd

                        5 000 000 SDR

               Juhul kui teostatakse B jaos loetletud tegevuste hankeid, kohaldatakse selles jaos kehtestatud piirmäärasid.

               Asutuste loetelu

               1.
                     FÖDERAALASUTUSED

               1.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki õigusaktis Financial Administration Act (FAA) R.S.C. 1985, c. F-11, määratletud riiklikke korporatsioone, mis on parlamendi ees vastutavad FAA 88. jao alusel.

               2.
                     ALBERTA

               2.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki:

               1.
                     riiklikke korporatsioone, riigile kuuluvaid äriühinguid, ning muid omandiõiguse alusel Alberta valitsusele kuuluvaid üksusi; ning

               2.
                     19-2. lisaga hõlmatud piirkondlikele, kohalikele, piirkonna või omavalitsuse muudele vormidele kuuluvaid või nende kontrolli all olevaid korporatsioone või üksusi.

               3.
                     BRITI COLUMBIA

               3.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki:

               1.
                     riiklikke korporatsioone, riigile kuuluvaid äriühinguid, ning muid omandiõiguse alusel Briti Columbia valitsusele kuuluvaid üksusi; ning

               2.
                     ühele või enamale kohalikule omavalitsusele kuuluvaid või nende kontrolli all olevaid korporatsioone või üksusi.

               4.
                     MANITOBA

               4.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki riiklikke korporatsioone, välja arvatud:

               1.
                     Manitoba Public Insurance Corporation

               2.
                     Venture Manitoba Tours Limited

               5.
                     NEW BRUNSWICK

               5.1
                     Käesolev lisa hõlmab järgmisi riiklikke korporatsioone:

               1.
                     Kings Landing Corporation

               2.
                     New Brunswick Credit Union Deposit Insurance Corporation

               3.
                     New Brunswick Highway Corporation

               4.
                     New Brunswick Housing Corporation

               5.
                     New Brunswick Investment Management Corporation

               6.
                     New Brunswick Liquor Corporation

               7.
                     New Brunswick Municipal Finance Corporation

               8.
                     New Brunswick Research and Productivity Council

               9.
                     Opportunities New Brunswick

               10.
                     Financial and Consumer Services Commission

               11.
                     Regional Development Corporation

               12.
                     Service New Brunswick

               6.
                     NEWFOUNDLAND JA LABRADOR

               6.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki riiklikke korporatsioone, välja arvatud:

               1.
                     Nalcor Energy ja kõik selle olemasolevad ja tulevased tütar- ja sidusettevõtjad, välja arvatud Newfoundland and Labrador Hydro.

               2.
                     Research & Development Corporation of Newfoundland and Labrador ning nende tütarettevõtjad.

               7.
                     LOODEALAD

               7.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki riiklikke korporatsioone:

               8.
                     NOVA SCOTIA

               8.1
                     Käesolev lisa hõlmab tulenevalt õigusaktidest Finance Act, S.N.S. 2010, c. 2, ja Public Procurement Act valitsuse äriühinguks nimetatud üksuseid, välja arvatud õigusaktis Provincial Finance Act loetletud valitsustevahelised või erastatud valitsusüksused, kui provints ei oma või kontrolli neis enamust.

               9.
                     NUNAVUT

               9.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki territooriumi riiklikke korporatsioone.

               10.
                     ONTARIO

               10.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki provintsi- ja kohaliku omavalitsuse omandisse kuuluvad kaubandus- ja tööstusküsimustega tegelevaid asutusi.

               10.2
                     Käesolev lisa ei hõlma energiaasutusi, välja arvatud Hydro One ja Ontario Power Generation

               11.
                     PRINCE EDWARDI SAAR

               11.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki provintsi riiklikke korporatsioone, välja arvatud: Innovation PEI

               12.
                     QUÉBEC

               12.1
                     Käesolev lisa hõlmab valitsuse äriühinguid ja juriidilisi isikuid või muid asutusi, mis kuuluvad ühele või enamale kõnealusele äriühingule, või kuuluvad nende kontrolli alla ega konkureeri erasektoriga.

               12.2
                     Valitsuse äriühingu all mõeldakse õigusakti Act Respecting Contracting by Public Bodies 7. jaos nimetatud asutusi.

               13.
                     SASKATCHEWAN

               13.1
                     Käesolev lisa hõlmab kõiki provintsi riiklikke korporatsioone, mis kuuluvad ühele või enamale kohalikule omavalitsusele ja asutusele Saskatchewan Liquor and Gaming Authority, või kuuluvad nende kontrolli alla.

               14.
                     YUKON

               Käesolev lisa hõlmab kõiki valitsuse korporatsioone õigusakti Corporate Governance Act, R.S.Y. 2002, c. 45 tähenduses, välja arvatud:

               a)
                     Yukon Development Corporation

               Märkused Kanada 19-3. lisa A jao juurde

               1.
                     Käesolev lisa ei hõlma Canada Deposit Insurance Corporationi või selle tütarettevõtjate sekkumistoimingute jaoks teostatud hankeid, või selliste sekkumistoimingute jaoks loodud tütarettevõtjate hankeid.

               2.
                     Käesolev lisa ei hõlma Canada Lands Company Limitedi või selle tütarettevõtjate hankeid, mille eesmärk on äriotstarbelise müügi või edasimüügi tarbeks kinnisvara arendamine.

               3.
                     Ontario Power Generation jätab endale õiguse eelistada pakkumusi, millega kaasneb provintsi jaoks kohaliku alltöövõtu eelistamine hangetes, mis on seotud tuumarajatiste ehitamise või hooldamise või seotud teenuste osutamisega. Provintsile kaasneva kasu valikukriteeriumid pakkumuste hindamisel ei ületa 20 % punktide kogusummast.

               4.
                     Käesolev peatükk ei hõlma hankeid, mis on seotud taastuvenergia (v.a. hüdroelektrienergia) tootmise, ülekandmise ja jaotamisega Ontario provintsis vastavalt õigusaktile Green Energy Act, S.O. 2009, c. 12, Sch. A.

               B jagu

               Järgmisi piirmäärasid kohaldatakse hangete suhtes, mille korraldajaks on 19-1. ja 19-2. lisas ja 19-3. lisa A jaos nimetatud hankeüksused, kelle üheks põhitegevuseks on mõni allpool osutatud tegevus või nende kombinatsioon:

               1.
                     lennujaama- või muude terminaliteenuste osutamine lennuettevõtjatele;

               2.
                     võrgustike käitamine või avalikkusele transporditeenuse pakkumine rongi, automaatsüsteemide, trammi, trollibussi, bussi või köisraudteega;

               3.
                     mere- või siseveesadama teenuste või muude terminaliteenuste osutamine mere- või siseveetranspordi ettevõtjatele;

               4.
                     joogivee tootmise, transpordi või jaotamisega ning reovee puhastamisega seotud avalike teenuste osutamiseks vajalike püsivõrkude pakkumine või käitamine või joogivee tarnimine selliste võrkude jaoks;

               5.
                     elektrienergia tootmise, ülekande või jaotamisega seotud avalike teenuste osutamiseks vajalike püsivõrkude pakkumine või käitamine või elektrienergia tarnimine selliste võrkude jaoks; või

               6.
                     gaasi või soojusenergia tootmise, transpordi või jaotamisega seotud avalike teenuste osutamiseks vajalike püsivõrkude pakkumine või käitamine või gaasi või soojusenergia tarnimine selliste võrkude jaoks;

               Piirmäär:

                        Kaubad

                        400 000 SDR

                        Teenused

                        400 000 SDR

                        Ehitustööd

                        5 000 000 SDR

               Märkused Kanada 19-3. lisa B jao juurde

               1.
                     Käesolev peatükk ei hõlma hankeüksuste hankeid seoses eespool B jaos loetletud tegevustega, kui neid mõjutavad asjaomase turu konkurentsitingimused.

               2.
                     Käesolev peatükk ei hõlma eespool B jaos loetletud tegevustega seotud hankeid, mille hankeüksused korraldavad:

               a)
                     vee ja energia ostuks või energia tootmiseks vajalike kütuste ostuks;

               b)
                     selliste tegevuste teostamiseks väljaspool Kanadat; või

               c)
                     edasimüümiseks või rentimiseks kolmandatele isikutele, tingimusel et hankeüksusel ei ole kõnealuste lepingute objekti müümiseks või rentimiseks eri- või ainuõigust ja teistel hankijatel on õigus seda müüa või rentida hankeüksusega samadel tingimustel.

               3.
                     Käesolev peatükk ei hõlma hankeid, mille hankeüksused korraldavad geograafilise piirkonna kasutamiseks, et teha uuringuid nafta, gaasi, söe või muude tahkekütuste leidmiseks või neid kaevandada.

               19-4. LISA

               KAUBAD

               1.
                     Käesolev peatükk hõlmab kõiki kaupu, kui ei ole teisiti märgitud.

               2.
                     Tulenevalt artikli 19.3 lõike 1 kohaldamisest hõlmab käesolev peatükk asutuste Department of National Defence, Royal Canadian Mounted Police, Department of Fisheries and Oceans for the Canadian Coast Guard, Canadian Air Transport Security Authority ning provintsi ja munitsipaalpolitseiüksuste hangete puhul ainult järgmistes riiklikes klassifikaatorites (Federal Supply Classifications (edaspidi „FSC”)) kirjeldatud kaupu:

                        FSC

                        22.

                        Raudteeseadmed

                        FSC

                        23.

                        Mootorsõidukid, treilerid ja mootorrattad (välja arvatud bussid punktis 2310, sõjaväeveokid ja treilerid punktis 2320 ja 2330 ning jälgitavad lahingu-, ründe- ja taktikalised soomukid punktis 2350, ning ratastel lahingu-, ründe- ja taktikalised soomukid punktis 2350, varasemalt klassifitseeritud punkti 2320 all)

                        FSC

                        24.

                        Traktorid

                        FSC

                        25.

                        Sõidukite varuosad

                        FSC

                        26.

                        Rehvid ja sisekummid

                        FSC

                        29.

                        Mootori abiseadmed

                        FSC

                        30.

                        Mehhaanilised jõuülekandeseadmed

                        FSC

                        32.

                        Puutöömasinad ja -seadmed

                        FSC

                        34.

                        Metallitöömasinad

                        FSC

                        35.

                        Teenindus- ja kaubandusseadmed

                        FSC

                        36.

                        Eritööstusmasinad

                        FSC

                        37.

                        Põllumajandusmasinad ja -seadmed

                        FSC

                        38.

                        Ehitus-, kaevandus-, kaeve- ja teehooldusseadmed

                        FSC

                        39.

                        Materjalide käsitsemise seadmed

                        FSC

                        40.

                        Köied, kaablid, ketid ja tarvikud

                        FSC

                        41.

                        Külmutus- ja kliimaseadmed

                        FSC

                        42.

                        Tuletõrje-, pääste- ja ohutusvahendid (välja arvatud 4220: merepääste- ja sukeldumisseadmed; ning 4230: keskkonnaohutuks muutmise ja immutamisseadmed)

                        FSC

                        43.

                        Pumbad ja kompressorid

                        FSC

                        44.

                        Ahjud, aurumasinad ja kuivatusseadmed ning tuumareaktorid

                        FSC

                        45.

                        Torutööde, kütte- ja kanalisatsiooniseadmed

                        FSC

                        46.

                        Veepuhastus- ja reoveekäitlusseadmed

                        FSC

                        47.

                        Torud, voolikud ja liitmikud

                        FSC

                        48.

                        Klapid ja ventiilid

                        FSC

                        49.

                        Hooldus- ja remondiseadmed

                        FSC

                        52.

                        Mõõteriistad

                        FSC

                        53.

                        Rauakaubad ja abrasiivid

                        FSC

                        54.

                        Kokkupandavad konstruktsioonid ja tellingud

                        FSC

                        55.

                        Puit, puitdetailid, vineer ja spoon

                        FSC

                        56.

                        Ehitusmaterjalid

                        FSC

                        61.

                        Elektritraat, toite- ja jaotusseadmed

                        FSC

                        62.

                        Valgustid ja lambid

                        FSC

                        63.

                        Häire- ja signalisatsioonisüsteemid (välja arvatud 6350: julgeolekukontrolliga seotud turvasüsteemid)

                        FSC

                        65.

                        Meditsiini-, hambaravi- ja veterinaarseadmed ning varustus

                        FSC

                        66.

                        Instrumendid ja laboriseadmed (välja arvatud 6615: automaatsed pilootmehhanismid ja õhus kasutatavad gürokomponendid; 6635: julgeolekukontrolli füüsikaliste omadustega seotud katsetamine ja kontrollimine; ning 6665: Ohte tuvastavad vahendid ja seadmed)

                        FSC

                        67.

                        Fotograafiaseadmed

                        FSC

                        68.

                        Kemikaalid ja keemiatooted

                        FSC

                        69.

                        Koolitusvahendid ja -seadmed

                        FSC

                        70.

                        Üldotstarbelised automaatsed andmetöötlusseadmed, tarkvara, tarvikud ja tugiseadmed (välja arvatud 7010: automaatsed andmetöötlusseadmete (ADPE) konfiguratsioonid)

                        FSC

                        71.

                        Mööbel

                        FSC

                        72.

                        Kodumajapidamistes ja ettevõtetes kasutatav sisustus ja seadmed

                        FSC

                        73.

                        Toidu valmistamise ja serveerimise vahendid

                        FSC

                        74.

                        Büroomasinad, tekstitöötlussüsteemid ja visuaalse salvestamise seadmed

                        FSC

                        75.

                        Bürootarbed ja -seadmed

                        FSC

                        76.

                        Raamatud, kaardid ja muud väljaanded (välja arvatud 7650: joonised ja kirjeldused)

                        FSC

                        77.

                        Muusikariistad, fonograafid ja raadiod

                        FSC

                        78.

                        Vabaaja- ja spordivarustus

                        FSC

                        79.

                        Puhastusseadmed ja -vahendid

                        FSC

                        80.

                        Pintslid, värvid, tihendid ja kinnitid

                        FSC

                        81.

                        Konteinerid, pakendid ja pakketarvikud

                        FSC

                        85.

                        Tualett-tarbed

                        FSC

                        87.

                        Põllumajanduslikud varud

                        FSC

                        88.

                        Elusloomad

                        FSC

                        91.

                        Kütus, määrded, õlid ja vahad

                        FSC

                        93.

                        Mittemetallilised tehismaterjalid

                        FSC

                        94.

                        Mittemetalliline tooraine

                        FSC

                        96.

                        Maagid, mineraalid ja nende esmatooted

                        FSC

                        99.

                        Muud

               Märkused Kanada 19-4. lisa juurde

               1.
                     Ontario ja Québeci provintsi puhul käsitleb käesolev märkus ühistranspordi sõidukite hankeid. Ühistranspordi sõidukite hulka kuuluvad trammid, bussid, trollid, metroorongid, reisirongid või metroovedurid või ühiskondlikuks transpordiks kasutatavad raudteesüsteemid.

               a)
                     Ontario ja Québeci provintsis võivad hankeüksused ühistranspordi sõidukeid ostes käesoleva peatüki tingimuste kohaselt nõuda, et edukas pakkuja sõlmiks kuni 25 % ulatuses lepingu väärtusest lepinguid Kanada ettevõtjatega.

               b)
                     Kui Kanada, Ontario või Québeci provintsi valitsus peaks seda protsendimäära lepingu väärtusest vähendama teatava rahvusvahelise lepingu või siseriikliku seaduse, määruse või poliitika alusel, asendab vähendatud protsendimäär alaliselt vastava provintsi jaoks käesoleva peatüki raames eespool nimetatud 25 %-lise protsendimäära selle ühistranspordi sõiduki kategooria puhul, mille suhtes uut protsendimäära kohaldatakse. Käesolevat märkust kohaldades peavad Ontario ja Québeci provintsid kohtlema Euroopa Liidust pärit pakkujaid võrdselt Kanada või muude kolmandate riikide pakkujatega.

               c)
                     Termin „väärtus” osutab ühistranspordi sõidukite Kanadas toodetud komponentide, alamkomponentide ja toorainete hanke kuludele, hõlmates tööd või muid seotud teenuseid nagu müügijärgsed ja hooldusteenused, mis on kindlaks määratud pakkumuses. Termin hõlmab ka kulusid, mis on seotud ühistranspordi sõidukite lõpliku koostamisega Kanadas. Pakkuja peab otsustama, milline osa lepingu väärtusest täidetakse Kanadas omandatud väärtusega. Québeci provints võib siiski nõuda, et lõplik koostamine toimub Kanadas.

               d)
                     Lõplik koostamine:

               i)
                     Bussi lõplik koostamine hõlmab järgmist:

               A)
                     mootori, jõuülekande, telgede, sealhulgas pidurisüsteemi paigaldamine ja omavaheline ühendamine;

               B)
                     küttesüsteemi ja kliimaseadme paigaldamine ja omavaheline ühendamine;

               C)
                     suruõhu-, elektri- ja uksesüsteemide paigaldamine;

               D)
                     reisijate istmete ja käsipuude paigaldamine;

               E)
                     sihtkoha sildi paigaldamine;

               F)
                     ratastoolirambi paigaldamine; ning

               G)
                     lõplik ülevaatus, teekatsetusesd ja üleandmiseks ettevalmistamine.

               ii)
                     Rongi lõplik koostamine hõlmab järgmist:

               A)
                     ventilatsiooni- ja küttesüsteemi ning kliimaseadme paigaldamine ja ühendamine;

               B)
                     alusvankri, vedrustuse, telgede ja diferentsiaali paigaldamine ja ühendamine;

               C)
                     tõukemootorite, mootorite juhtimisseadmete ja abijõuallika paigaldamine ja ühendamine;

               D)
                     piduri juhtimisseadme, pidurdusseadmete ja aerodünaamilise piduri kompressorite paigaldamine ja ühendamine;

               E)
                     sidesüsteemi, pardateabe- ja kaugjälgimissüsteemi paigaldamine ja ühendamine; ning

               F)
                     kogu paigaldamise ja omavahelise ühendamisega seotud töö ülevaatamine ja kontrollimine ning kindlate punktide testimine, et kontrollida kõigi funktsioonide toimivust.

               e)
                     Rahastamiskõlblikud kulud peavad võimaldama edukale pakkujale mõistlikku paindlikkust, et sõlmida leping Kanada tarnijatega konkurentsivõimelistel tingimustel, mis hõlmavad sealjuures hinda ja kvaliteeti. Lepinguid ei tohi poolitada eesmärgiga piirata pakkuja jaoks rahastamiskõlblike kulude valikut.

               f)
                     Hankeüksused peavad märkima selliste tingimuste olemasolu selgelt ja objektiivselt nii hanketeadetes kui ka lepingudokumentides.

               g)
                     Käesoleva punkti kohaldamine vaadatakse uuesti läbi viis aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist.

               h)
                     Käesoleva punkti kohaldamine vaadatakse läbi eesmärgiga vähendada selle ebakõla käesoleva peatüki sätetega juhul, kui Ameerika Ühendriigid vähendavad alaliselt transpordivahendite (veerem) suhtes kohaldatavaid omamaise osaluse piiranguid kohalike ja riiklike hankijate puhul allapoole 25 %.

               2.
                     Prince Edwardi saare provintsi puhul ei hõlma käesolev lisa teede ehituseks ja hoolduseks kasutatavate ehitusmaterjalide hankeid.

               3.
                     Québeci provintsi puhul ei hõlma käesolev lisa asutuse Hydro-Québec poolt järgmiste kaupade hankeid (kindlaks määratud vastavalt HS´ile): HS 7308.20; HS 8406; HS 8410; HS 8426; HS 8504; HS 8535; HS 8536; HS 8537; HS 8544; HS 8705.10; HS 8705.20; HS 8705.90; HS 8707; HS 8708; HS 8716.39; või HS 8716.40;

               4.
                     Manitoba provintsi puhul ei hõlma käesolev lisa asutuse Manitoba Hydro Electric Board poolt järgmiste kaupade hankeid:

               a)
                     tekstiilid – tule levikut aeglustav rõivastus ja muud töörõivad;

               b)
                     kokkupandavad ehitised;

               c)
                     sillad, sillasektsioonid, tornid ja sõrestikmastid, raud, teras;

               d)
                     auruturbiinid; hüdroturbiinid ja vesirattad; gaasiturbiinid, v.a turboreaktiivmootorid ja turbopropellermootorid;

               e)
                     trafod, staatilised muundurid ja induktiivpoolid ehk drosselid

               f)
                     elektrijaotusseadmed või juhtaparatuur;

               g)
                     elektrijaotusseadmete ja juhtaparatuuri osad

               h)
                     koaksiaalkaablid jm koaksiaalsed elektrijuhid

               i)
                     muud isoleeritud elektrijuhid pingele üle 1 000 V

               j)
                     väravad;

               k)
                     palgid ja ülatalad; või

               l)
                     Generaatorid.

               19-5. LISA

               Teenused

               1.
                     Käesolev peatükk hõlmab punktides 2 ja 3 nimetatud teenuseid, kui ei ole teisiti märgitud. Ehitusteenuste sisu käsitletakse 19-6. lisas. Käesolevas lisas ja 19-6. lisas loetletud teenused on kindlaks määratud vastavalt ÜRO ühtsele tooteklassifikaatorile (edaspidi „CPC”).

               2.
                     Käesolev lisa hõlmab 19-1. lisas ja 19-3. lisa A jaos loetletud keskasutuste hankeid seoses järgmiste teenustega:

                        861

                        Õigusteenus (ainult välis- rahvusvahelise õigusega seotud nõustamisteenused)

                        862

                        Majandusarvestus-, auditeerimis- ja raamatupidamisteenused

               3.
                     Käesolev lisa hõlmab 19-1. ja 19-2. lisas ning 19-3. lisa A jaos loetletud asutuste hankeid seoses järgmiste teenustega:

                        CPC viide

                        Kirjeldus

                        633

                        Tarbe- ning majakaupade parandamise teenused

                        7512

                        Kommertskullerteenused (sealhulgas multimodaalsed teenused)

                        7523

                        Elektrooniline andmevahetus

                        7523

                        Elektronpost

                        7523

                        Laiendatud/lisaväärtusega faksiteenused, sealhulgas vahehoidega edastus, salvestamisega väljaotsimine, koodide ja protokollide teisendamine

                        7523

                        info- ja andmebaasiotsingud võrgus

                        7523

                        Kõnepost

                        822

                        Kinnisvarateenused vahendustasu eest või lepingu alusel

                        841

                        Arvuti riistvara paigaldamisega seotud nõustamisteenused

                        842

                        Tarkvara rakendusteenused, sealhulgas süsteemid ja tarkvaranõustamisteenused, süsteemianalüüs, kujundamis-, programmeerimis- ja hooldusteenused

                        843

                        Andmetöötlusteenused, sealhulgas töötlemine, tabuleerimine ja seadmete haldamise teenused

                        843

                        teabe ja/või andmete töötlemine võrgus (sh tehingute töötlemine)

                        844

                        Andmebaasiteenused

                        845

                        Kontoriseadmete, sealhulgas arvutite hooldus- ja remonditeenused

                        849

                        Muud arvutiteenused

                        86501

                        Üldjuhtimise alased konsulteerimisteenused

                        86503

                        Turunduse juhtimise alased konsulteerimisteenused

                        86504

                        Personalijuhtimisalased konsulteerimisteenused

                        86505

                        Tootmisjuhtimise alased konsulteerimisteenused

                        866

                        Juhtimisalase konsulteerimise teenused (v.a. 86602 Arbitraaži- ja lepitamisteenused)

                        8671

                        Arhitektuuriteenused

                        8672

                        Inseneriteenused

                        8673

                        Integreeritud inseneriteenused (v.a. 86731 Transporditaristu valmisprojektide jaoks mõeldud integreeritud inseneriteenused)

                        8674

                        Linnaplaneerimise ja maastikuarhitektuuriteenused

                        8676

                        Tehnilise katsetamise ja analüüsimise teenused, sealhulgas kvaliteedikontroll ja läbivaatamine (v.a. viide kategooriale FSC 58 ja transpordiseadmed)

                        874

                        Hoonete puhastusteenused

                        8861–8864 ja 8866

                        Metallitoodete, masinate ja seadmete remondi teenused

                        94

                        Reovee- ja jäätmekäitlus, kanalisatsioon jms teenused

               Märkused Kanada 19-5. lisa juurde:

               1.
                     Käesolev peatükk ei hõlma järgmisi hankeid:

               a)
                     kõik teenused, mis ei ole hõlmatud lisaga 19-4, seoses kaupadega, mille on ostnud järgmised asutused: Department of National Defence, Royal Canadian Mounted Police, Department of Fisheries and Oceans for the Canadian Coast Guard, Canadian Air Transport Security Authority, ning provintsi- ja munitsipaalpolitseiüksused; ning

               b)
                     välismaal asuvate relvajõudude toetuseks hangitud teenused.

               2.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata rahapoliitika instrumentide, vahetuskursside, valitsemissektori võla, reservi haldamise või muude väärtpaberitehinguid või muid finantsinstrumente hõlmava poliitika, eelkõige hankijate raha või kapitali kogumisele suunatud tehingute suhtes. Sellest tulenevalt ei kohaldata käesolevat peatükki lepingute suhtes, mis on seotud väärtpaberite või muude finantsinstrumentide emiteerimise, müügi, ostu või üleandmisega. Samuti jäetakse reguleerimisalast välja keskpankade osutatavad teenused.

               3.
                     19-2. lisas nimetatud hankeüksuste puhul on piirmääraks 355 000 SDRi juhul, kui üksus hangib konsulteerimisteenuseid seoses konfidentsiaalsete küsimustega , mille puhul oleks mõistlik arvata, et nende avalikuks saamine seaks ohtu usalduse valitsuse suhtes, põhjustaks probleeme majanduses või oleks muul sarnasel moel vastuolus üldsuse huvidega.

               4.
                     Québeci provintsi puhul ei hõlma käesolev lisa hankeid mittetulundusühendustelt, kui tegemist on linnaplaneerimisega ning sellest tulenevate kavade ja tingimuste ettevalmistamise ja tööde juhtimisega, tingimusel et mittetulundusühendus täidab hankega seoses hankeüksusele käesoleva peatükiga pandud kohustusi.

               5.
                     Québeci provintsi puhul ei hõlma käesolev lisa asutuse Hydro-Québec poolt järgmiste teenuste hankeid (kindlaks määratud vastavalt CPC´le):

               84 – Arvutiteenused ja nendega seotud teenused

               86724 – Tsiviilehitustöödega seotud insener-tehnilised projekteerimisteenused

               86729 – Muud inseneriteenused.

               6.
                     Manitoba provintsi puhul ei hõlma käesolev lisa asutuse Manitoba Hydro Electric Board teenuste hankeid.

               19-6. LISA

               Ehitusteenused

               1.
                     Käesolev peatükk hõlmab kõiki CPC jaotises 51 nimetatud ehitusteenuseid, kui ei ole teisiti märgitud.

               2.
                     19-1. ja 19-2. lisas ning 19-3. lisa A jaos loetletud asutuste sõlmitud ehitusteenuste lepingute suhtes, mille kohaselt antakse ehitusteenuse osutajale kas osaliselt või täielikult tasuks ajutine omandiõigus või õigus kontrollida ja käitada sellisest lepingust tulenevaid paigaldus- või ehitustöid kindlaksmääratud ajavahemikul ning sellise töö kasutamise eest lepingu kehtivuse ajal tasu nõuda, kohaldatakse ainult järgmisi sätteid: Artiklid 19.1, 19.2, 19.4, 19.5, 19.6 (välja arvatud lõike 3 punkt e ja lõige 1), artikkel 19.15 (välja arvatud lõiked 3 ja 4) ja artikkel 19.17.

               3.
                     Käesolev peatükk ei hõlma lõikes 2 kirjeldatud ehitusteenuste lepinguid, mille sõlmivad hankeüksused 19-3. lisa B jaos loetletud tegevusi teostades.

               Märkused Kanada 19-6. lisa juurde

               1.
                     19-1. lisas loetletud keskvalitsusasutuste puhul hõlmab käesolev lisa süvendusteenuseid, ning süvendusteenuseid, mis on seotud ehitusteenuste lepingutega, juhul kui on täidetud järgmised nõuded:

               a)
                     süvendusteenuste osutamisel kasutatud laev või muu ujuvseade:

               (i)
                     on toodetud Kanadas või Euroopa Liidus; või

               (ii)
                     on oluliselt muudetud Kanadas või Euroopa Liidus ning on vähemalt aasta enne pakkuja poolt pakkumuse esitamist olnud Kanadas või Euroopa Liidus asuva isiku omandis; ning

               b)
                     laev peab olema registreeritud:

               (i)
                     Kanadas; või

               (ii)
                     Euroopa Liidu liikmesriigis ning sellele peab olema antud ajutine luba õigusakti Coasting Trade Act, S.C. 1992, c. 31 alusel. Ajutine luba antakse Euroopa Liidu laevale vastavalt kohaldatavatele mittediskretsionaarsetele nõuetele
                  1
               . Ajutise loa taotluse suhtes ei kohaldata nõuet, mille kohaselt ajutine luba väljastatakse ainult siis, kui ei ole võimalik kasutada Kanadas tollitud või tollimata laeva.

               2.
                     Québeci provints jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid, millega soositakse Hydro-Québeci poolt sõlmitud ehitusteenuste lepingute puhul kohalikku alltöövõttu. Suurema kindluse tagamiseks ei ole selline meede mingil juhul tarnijate osalemise või kvalifitseerimise tingimuseks.

               3.
                     Manitoba provintsi puhul ei hõlma käesolev lisa asutuse Manitoba Hydro Electric Board korraldatavaid ehitusteenuste hankeid.

               19-7. LISA

               Üldmärkused

               1.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata järgmiste hangete suhtes:

               a)
                     mis on seotud laevaehituse ja -remondi, sealhulgas arhitektuuri- ja inseneriteenustega, ja mille korraldavad 19-1. lisas ja 19-3. lisa A jaos loetletud keskasutused; ja 19-2. lisas ja 19-3 . lisa A jaos loetletud Briti Columbia, Manitoba, Newfoundlandi ja Labradori, New Brunswicki, Nova Scotia, Prince Edwardi saare ja Québeci provintsi piirkondlikud valitsusasutused;

               b)
                     mis on seotud põllumajandustootega, mis on toodetud põllumajanduslike toetusprogrammide ja toiduabiprogrammide jaoks;

               c)
                     mis on seotud hankelepingu osaks olevate või sellega kaasnevate transporditeenustega;

               d)
                     mis on seotud Kanada ja mõne teise riigi piiriületuspunktiga, sealhulgas piiriületuspunkti projekteerimine, ehitamine, käitamine või hooldamine ning sellega seotud taristu;

               e)
                     sama üksuse tütar- või sidusettevõtjate vahelised hanked, või üksuse ja selle tütar- või sidusettevõtja vahelised hanked, või üksuse ja üldise, piiratud või erilise partnerluse (kus üksusel on enamus või kontrolliv huvi) vahelised hanked; ning

               f)
                     esindus- või reklaami eesmärgil ostetud kaupade hanked, või väljaspool provintsi esindus- või reklaami eesmärgil ostetud teenuste või ehitusteenuste hanked Alberta, Briti Columbia, Newfoundlandi ja Labradori, Nova Scotia, Prince Edward saare, Québeci ja Saskatchewani provintsi puhul;

               g)
                     teenuslepingute hanked, mis ei hõlma ehitusteenuste lepinguid, mis annavad tarnijale hankelepingu alusel osutatava teenuse eest osaliselt või täielikult tasuks õiguse osutada teenust üldsusele ja sellest kasu saada;

               h)
                     ringhäälinguorganisatsioonide lepinguid saatematerjali ostmiseks, arendamiseks, tootmiseks või ühistootmiseks ja saateajaga seotud lepinguid;

               i)
                     Québeci asutuste puhul kohalikelt kunstnikelt kunstiteoste hangete korral või kultuuritööstuse puhul teiste provintside või territooriumide kohalike omavalitsuste, akadeemiliste asutuste või koolinõukogude hanked. Käesoleva punkti puhul hõlmavad kunstiteosed üldkasutatavasse hoonesse või avalikku kohta integreeritavaid konkreetseid kunstiteoseid;

               j)
                     19-1. ja 19-2. lisas ja lisa 19-3 A jaos loetletud asutuste hankeid, mis on seotud joogivee, energia, transpordi ja postiteenustega, välja arvatud, kui selliseid lepinguid käsitletakse 19-3. lisa B jaos;

               k)
                     mille suhtes kohaldatakse strateegiat Northwest Territories Business Incentive Policy; ning

               l)
                     mille suhtes kohaldatakse strateegiat Nunavummi Nangminiqaqtunik Ikajuuti Policy (NNI Policy).

               2.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata:

               a)
                     põlisrahvaste suhtes võetud või säilitatud meetmete või põlisrahvaste äriühingute jaoks kõrvale jäetud meetmete suhtes; käesolev peatükk ei mõjuta 1982. aasta õigusakti Constitution Act paragrahvi 35 alusel kaitse all olevate Kanada põlisrahvaste põlisrahvaste õigusi ega lepingulisi õigusi; ning

               b)
                     Québeci provintsi poolt kultuuritööstuse suhtes võetud või säilitatud meetmete suhtes.

               3.
                     Suurema kindluse tagamiseks tõlgendatakse käesolevat peatükki kooskõlas järgmiste põhimõtetega:

               a)
                     hange tähendab Kanada puhul lepingulisi tehinguid selliste kaupade või teenuste ostmiseks, mida valitsus vahetult kasutab või millest tal on otseselt kasu. Hankemenetlus on menetlus, mis algab üksuse otsusega oma vajaduste kohta ja lõpeb lepingu sõlmimisega;

               b)
                     kui üksuse sõlmitav leping ei kuulu käesoleva peatüki kohaldamisalasse, ei kohaldata Kanada turule lubatud kaupade ja teenuste loetelu lisa ka selle lepingu osaks oleva mis tahes kauba või teenuse suhtes;

               c)
                     iga erandit, mis on seotud konkreetselt või üldiselt 19-1. või 19-2. lisa või 19-3. lisa A jaoga hõlmatud keskasutuste või piirkondlike asutuste või ettevõtjatega, kohaldatakse ka üksuse või ettevõtja õigusjärglaste suhtes, et säilitada Kanada turule lubatud kaupade ja teenuste loetelu lisa kehtivus;

               d)
                     käesoleva peatükiga hõlmatud teenuste suhtes kohaldatakse Kanada erandeid ja reservatsioone 8. peatükist (Investeeringud), 9. peatükist (Piiriülene teenustekaubandus) ja 13. peatükist (Finantsteenused);

               e)
                     käesolev peatükk ei hõlma hankeüksuse poolt teise asutuse nimel teostatud hankeid, mille puhul ei kuuluks hange käesoleva peatüki alla, kui seda teostaks teine asutus ise; ning

               f)
                     Käesolev peatükk ei hõlma hankeüksuse hankeid valitsusasutuselt.

               4.
                     Piirkondliku majanduse arendamine

               a)
                     Manitoba, Newfoundlandi ja Labradori, New Brunswicki, Nova Scotia, Loodealade, Nunavuti, Prince Edwardi saare või Yukoni provintsid ja territooriumid võivad piirkondliku majanduse arendamise edendamiseks käesoleva peatüki sätete kohaldamisel erandeid teha, vältides seejuures monopolide põhjendamatut toetamist.

               b)
                     iga käesolevast märkusest tulenevale erandile vastav hange peab vastama järgmistele tingimustele:

               i)
                     hanke koguväärtus peab olema kuni üks miljon Kanada dollarit või vähem; ning

               ii)
                     hange peab toetama väikeettevõtjaid või töövõimalusi linnavälistes piirkondades.

               c)
                     kui hange täidab lõike b punkti ii) tingimuse, kuid selle koguväärtus on rohkem kui üks miljon Kanada dollarit, mõjutab erand lepingu seda osa, mis ei ületa ühte miljonit Kanada dollarit.

               d)
                     ükski punktis a loetletud provints või territoorium ei või käesolevast märkusest tulenevat erandit rakendada rohkem kui kümme korda aastas.

               e)
                     hanke suhtes ei kohaldata käesolevast märkusest tulenevat erandit juhul, kui hanget rahastab föderaalvalitsus.

               f)
                     käesolevast märkusest tulenevale erandile vastavast hankest teatatakse ette vähemalt 30 päeva enne hankelepingu sõlmimist, lisades:

               i)
                     käesolevast märkusest tulenevat erandit põhjendavate asjaolude üksikasjad;

               ii)
                     teave valdkonna kohta, millele hankest piirkondlikku majanduslikku kasu loodetakse, ning võimaluse korral tarnija nimi; ning

               iii)
                     selgitus selle kohta, kuidas vastab hange käesoleva märkuse nõuetele.

               19-8. LISA

               Avaldamiskanalid

               A jagu:

               Tulenevalt artiklist 19.5 käesoleva peatükiga hõlmatud riigihankeid käsitlevate õigusaktide, määruste, kohtuotsuste, üldkohaldatavate haldusmääruste, standardsete lepinguklauslite ja menetluste avaldamiseks kasutatav elektrooniline või trükimeedia.

               1.
                     KANADA

               1.1
                     Valitsusasutused ja riiklikud korporatsioonid:

               1.
                     Õigusaktid:

               a)
                     Statutes of Canada:

                  http://laws.justice.gc.ca/

               b)
                     Canada Gazette:
                  http://www.gazette.gc.ca

               2.
                     Kohtuotsused:

               a)
                     Supreme Court Judgments:
                  http://scc.lexum.org/decisia-scc-csc/scc-csc/scc-csc/en/2013/nav_date.do

               b)
                     Federal Court Reports:
                  http://reports.fja-cmf.gc.ca/eng/index.html

               c)
                     Federal Court of Appeal:
                  http://www.fca-caf.gc.ca

               d)
                     Canadian International Trade Tribunal:
                  http://www.citt-tcce.gc.ca

               3.
                     Haldusotsused ja menetlused:

               a)
                     Government Electronic Tendering System (GETS):

                  https://buyandsell.gc.ca/

               b)
                     Canada Gazette:
                  http://www.gazette.gc.ca

               c)
                     Lepingute sõlmimise poliitika:
                  http://www.tbs-sct.gc.ca/pol/doceng.aspx?id=14494&section=text

               2.
                     PROVINTSID JA TERRITOORIUMID

               2.1
                     Alberta

               1.
                     Õigusaktid:

               a)
                     Alberta Acts, Regulations and Codes:
                  http://www.qp.alberta.ca/Laws_Online.cfm

               b)
                     Alberta Gazette:
                  http://www.qp.alberta.ca/Alberta_Gazette.cfm

               2.
                     Kohtuotsused:

               a)
                     Alberta Justice – Alberta Courts:
                  http://www.albertacourts.ab.ca/index.php?p=169

               3.
                     Haldusotsused:

               a)
                     http://www.canlii.org/en/ab/

               2.2
                     Briti Columbia

               1.
                     Õigusaktid:

               a)
                     http://www.bclaws.ca/

               2.
                     Kohtuotsused:

               a)
                     http://www.courts.gov.bc.ca/index.aspx

               3.
                     Haldusotsused ja menetlused:

               a)
                     http://www.courts.gov.bc.ca/index.aspx

               2.3
                     Manitoba

               1.
                     Õigusaktid:

               a)
                     Manitoba Gazette :
                  http://web2.gov.mb.ca/laws/index.php

               2.
                     Kohtuotsused:

               a)
                     http://www.manitobacourts.mb.ca/

               3.
                     Haldusotsused ja menetlused:

               a)
                     http://www.gov.mb.ca/tenders

               4.
                     Omavalitsusüksused, munitsipaalorganisatsioonid:

               a)
                     City of Winnipeg:
                  http://www.winnipeg.ca/matmgt/info.stm

               b)
                     City of Brandon:
                  http://brandon.ca/search?q=procurement;
                  ning http://brandon.ca/purchasing-and-tenders/conducting-business-with-purchasing services?highlight=WyJwcm9jdXJlbWVudCJd

               c)
                     City of Thompson:
                  http://www.thompson.ca/index.aspx?page=96

               d)
                     City of Steinbach:
                  http://www.steinbach.ca/home

               e)
                     City of Portage La Prairie:
                  http://www.city.portage-la-prairie.mb.ca

               5.
                     Riiklikult rahastatud akadeemilised, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste asutused:

               a)
                     Red River College:
                  http://www.rrc.ca/

               b)
                     Regional Health Authorities of Manitoba:
                  http://www.rham.mb.ca/rhampp.html

               c)
                     University of Brandon:
                  https://www.brandonu.ca/finance/faculty-staff-resources/purchasing-department/;
                  ning https://www.brandonu.ca/vp-finance/files/Purchasing-Manual-revised-October-2012.pdf

               d)
                     University College of the North:
                  https://www.ucn.ca/defaulted.aspx

               e)
                     University of Manitoba:
                  http://www.umanitoba.ca/admin/governance/governing_documents/financial/392.html

               f)
                     University of Winnipeg:
                  http://www.uwinnipeg.ca/index/cms-filesystem-action/pdfs/admin/policies/purchasing%20procedures%2004-01-13.pdf

               g)
                     Winnipeg Regional Health Authority:
                  http://www.wrha.mb.ca/about/busopp/contracting.php

               6.
                     Koolinõukogud:

               a)
                     Beautiful Plains:
                  http://www.beautifulplainssd.ca/

               b)
                     Border Land:
                  http://www.blsd.ca/Board/boardpolicies/Pages/default.aspx

               c)
                     Division scolaire franco-manitobaine:
                  https://www.dsfm.mb.ca/SiteWeb2010/documents/La%20CSFM/Directives%202012/ADM%20-%20administration/ADM%2019%20Appel%20d_offres.pdf

               d)
                     Evergreen:
                  http://www.esd.ca/Parents-and-Community/Documents/Administration%20Manual/5%20-%20Business%20Administration/5.130%20Purchasing%20Procedure.pdf

               e)
                     Flin Flon:

                  http://www.ffsd.mb.ca/pdf/policies/POLICY7~2.PDF

               f)
                     Fort La Bosse:
                  http://www.flbsd.mb.ca/division-info/policies#sectiond

               g)
                     Frontier:
                  http://www.frontiersd.mb.ca/governance/policy/SitePages/Section%20D%20-%20Business%20Administration.aspx; ning
                  http://www.frontiersd.mb.ca/governance/policy/Documents/Section%20D%20%20Business%20Administration/D.3.B%20Tenders%20(Policy%20and%20Regulation).pdf

               h)
                     Garden Valley:
                  http://www.gvsd.ca/images/PDF/Policies/POLICY_MANUAL_1.pdf

               i)
                     Hanover:
                  http://hsd.ca/board/division-policies/

               j)
                     Interlake:
                  http://www.isd21.mb.ca/

               k)
                     Kelsey:
                  http://www.ksd.mb.ca

               l)
                     Lakeshore:
                  http://www.lakeshoresd.mb.ca/regulations-and-procedures

               m)
                     Lord Selkirk:
                  http://www.lssd.ca/division/policy_documents/pdfs/B-16%20Purchasing.pdf

               n)
                     Louis Riel:
                  https://www.lrsd.net/leadership/administrative-guidelines/

               o)
                     Manitoba Institute of Trade and Technology (varem Winnipeg Tech. College):
                  www.mitt.ca

               p)
                     Mountain View:
                  http://www.mvsd.ca/governance.cfm?subpage=435

               q)
                     Mystery Lake:
                  http://www.mysterynet.mb.ca/images/stories/Docs/boardpolicyRevMay2015.pdf

               r)
                     Park West:
                  http://www.pwsd.ca/Policies/Section%205/Section%205.html

               s)
                     Pembina Trails:
                  http://www.pembinatrails.ca/community/divisionalpolicies/html

               t)
                     Pine Creek:
                  http://www.pinecreeksd.mb.ca/section-d-fiscal-management.html

               u)
                     Portage la Prairie:
                  http://www.plpsd.mb.ca/board-and-governance/policies/d

               v)
                     Prairie Rose:
                  http://www.prsdmb.ca/policies-d/

               w)
                     Prairie Spirit :
                  https://sites.google.com/a/prspirit.org/prairie-spirit-5/division/policy-manual

               x)
                     Public Schools Finance Board:
                  http://www.edu.gov.mb.ca/k12/finance/

               y)
                     Red River Valley:
                  http://rrvsd.ca/wp-content/uploads/2015/09/DJB-Purchasing-Procedures.pdf

               z)
                     River East Transcona:
                  http://www.retsd.mb.ca/yourretsd/Policies/Documents/DJB.pdf

               aa)
                     Rolling River:
                  http://www.rrsd.mb.ca/governance/PolicyManual/Pages/default.aspx

               bb)
                     Seine River:

                  http://www.srsd.mb.ca/PolMan/DJ_REG.pdf

               cc)
                     Seven Oaks:
                  http://www.7oaks.org/News/Pages/Tenders.aspx

               dd)
                     Southwest Horizon:
                  http://www.shmb.ca/images/stories/Administrative-Manual/Section2/purchasing%20procedures.pdf

               ee)
                     St. James-Assiniboia:
                  http://polmanual.sjsd.net/?p=Section D - Fiscal Management/

               ff)
                     Sunrise:
                  http://www.sunrisesd.ca/OperationalDepartments/Pages/default.aspx

               gg)
                     Swan Valley:
                  http://www.svsd.ca/svsd/policiesnum.htm

               hh)
                     Turtle Mountain:
                  http://www.tmsd.mb.ca/procedures/D/D-10.pdf

               ii)
                     Turtle River:
                  http://trsd32.mb.ca/TRSD/PDF's/TRSDPolicies/Administration.pdf

               jj)
                     Western:
                  http://www.westernsd.mb.ca/index.php?option=com_phocadownload&view=category&id=61:section-d-fiscal-management&Itemid=73#

               kk)
                     Whiteshell:
                  http://www.sdwhiteshell.mb.ca/

               ll)
                     Winnipeg:
                  https://www.winnipegsd.ca/Pages/Bids-and-Tenders.aspx

               7.
                     Riiklikud korporatsioonid:

               a)
                     Manitoba Hydro:
                  https://www.hydro.mb.ca/selling_to_mh/selling_index.shtml?WT.mc_id=2030

               b)
                     Manitoba Liquor and Lotteries:
               http://www.mbll.ca/

               2.4
                     New Brunswick

               1.
                     Õigusaktid:

               a)
                     New Brunswick Acts and Regulations:
                  http://www2.gnb.ca/content/gnb/en/departments/attorney_general/acts_regulations.html

               b)
                     The Royal Gazette:
                  http://www2.gnb.ca/content/gnb/en/departments/attorney_general/royal_gazette/content/

               2.
                     Kohtuotsused:

               a)
                     The New Brunswick Reports:
                  http://www.mlb.nb.ca/html/canadian-case-law-search.php; ning
                  https://www.canlii.org/en/nb/

               b)
                     Dominion Law Reports:
                  http://www.carswell.com/product-detail/dominion-law-reports-4th-series/

               c)
                     Supreme Court Reports:
                  http://www.scc-csc.gc.ca/

               d)
                     National Reporter:
                  http://www.mlb.nb.ca/site/catalog/nr.htm

               3.
                     Haldusotsused ja menetlused:

               a)
                     New Brunswick Opportunities Network:
                  http://www.gnb.ca/tenders

               b)
                     Réseau de possibilités d'affaires du Nouveau-Brunswick:
                  http://www.gnb.ca/soumissions

               2.5
                     Newfoundland ja Labrador

               1.
                     Õigusaktid:

               a)
                     http://www.gpa.gov.nl.ca

               2.
                     Kohtuotsused:

               a)
                     http://www.gpa.gov.nl.ca

               3.
                     Haldusotsused ja menetlused:

               a)
                     http://www.gpa.gov.nl.ca

               2.6
                     Loodealad

               1.
                     Õigusaktid:

               a)
                     http://www.contractregistry.nt.ca/Public/PublicHome.asp

               2.
                     Kohtuotsused:

               a)
                     http://www.contractregistry.nt.ca/Public/PublicHome.asp

               3.
                     Haldusotsused ja menetlused:

               a)
                     http://www.contractregistry.nt.ca/Public/PublicHome.asp

               2.7
                     Nova Scotia

               1.
                     Õigusaktid:

               a)
                     Office of the Legislative Counsel:

                  http://nslegislature.ca

               b)
                     The Registry of Regulations:
                  http://www.gov.ns.ca/just/regulations/

               2.
                     Kohtuotsused:

               a)
                     The Courts of Nova Scotia:
                  http://www.courts.ns.ca/

               3.
                     Haldusotsused ja menetlused:

               a)
                     http://www.novascotia.ca/tenders/

               2.8
                     Nunavut

               1.
                     Õigusaktid:

               a)
                     http://www.justice.gov.nu.ca/apps/authoring/dspPage.aspx?page=STATUTES+AND+REGULATIONS+PAGE

               2.
                     Kohtuotsused:

               a)
                     http://www.canlii.org/en/nu/

               3.
                     Haldusotsused ja menetlused:

               a)
                     NNI Contracting Appeals Board Annual Report:
                  http://nni.gov.nu.ca/documents

               b)
                     Nunavuti valitsuse riigihangete korraldamise tavasid käsitlevad põhimõtted ja menetlused on kättesaadavad veebisaidil:
                  http://www.gov.nu.ca/sites/default/files/files/Procurement%20Procedures.pdf

               2.9
                     Ontario

               1.
                     Õigusaktid:

               a)
                     Statutes and Regulations of Ontario:
                  http://www.ontario.ca/laws

               b)
                     The Ontario Gazette:
                  http://www.ontario.ca/ontario-gazette

               2.
                     Kohtuotsused:

               a)
                     http://www.ontariocourts.ca/decisions_index/en/

               3.
                     Haldusotsused ja menetlused:

               a)
                     http://www.doingbusiness.mgs.gov.on.ca/

               4.
                     Koolinõukogud ja riiklikult rahastatud akadeemilised, tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid osutavad asutused; omavalitsusüksused; ning kõik provintsi- ja kohaliku omavalitsuse omandisse kuuluvad kaubandus- ja tööstusküsimustega tegelevad üksused:

               a)
                     http://www.marcan.net/en/on/index.php

               5.
                     Hydro One:
                  http://www.hydroone.com/DoingBusiness/Pages/default.aspx

               6.
                     Ontario Power Generation:
                  http://www.opg.com/working-with-opg/suppliers/supply-chain/Pages/Become%20a%20Supplier.aspx

               2.10
                     Prints Edwardi saar

               1.
                     Õigusaktid:

               a)
                     http://www.gov.pe.ca/law/regulations/index.php3

               b)
                     The Royal Gazette of Prince Edward Island

               2.
                     Kohtuotsused:

               a)
                     http://www.gov.pe.ca/courts/supreme/index.php3?number=1000150&lang=E

               3.
                     Haldusotsused ja menetlused:

               a)
                     http://www.gov.pe.ca/finance/index.php3?number=1041973

               2.11
                     Québec

               1.
                     Õigusaktid:

               a)
                     Publications du Québec:
                  http://www3.publicationsduquebec.gouv.qc.ca/loisreglements.fr.html

               b)
                     Gazette officielle du Québec:

                  http://www3.publicationsduquebec.gouv.qc.ca/gazetteofficielle.en.html

               2.
                     Kohtuotsused:

               a)
                     Annuaire de jurisprudence et de doctrine du Québec

               b)
                     Jurisprudence Express (J.E.)

               c)
                     Jugements.qc.ca:
                  http://www.jugements.qc.ca/

               3.
                     Haldusotsused ja menetlused:

               a)
                     Publications du Québec:
                  http://www3.publicationsduquebec.gouv.qc.ca/loisreglements.fr.html

               b)
                     Gazette officielle du Québec:
                  http://www3.publicationsduquebec.gouv.qc.ca/gazetteofficielle.fr.html

               c)
                     Site internet du Secrétariat du Conseil du trésor :
                  http://www.tresor.gouv.qc.ca/fr/faire-affaire-avec-letat/les-marches-publics/)

               2.12
                     Saskatchewan

               1.
                     Õigusaktid:

               a)
                     Queen's Printer:

                  http://www.publications.gov.sk.ca

               2.
                     Kohtuotsused:

               a)
                     Queen's Bench:
                  http://www.sasklawcourts.ca

               3.
                     Haldusotsused ja menetlused:

               a)
                     SaskTenders:

                  www.sasktenders.ca

               2.13
                     Yukon

               1.
                     Õigusaktid:

               a)
                     http://www.gov.yk.ca/legislation/index.html

               2.
                     Kohtuotsused:

               a)
                     http://www.yukoncourts.ca/

               3.
                     Haldusotsused ja menetlused:

               a)
                     http://www.hpw.gov.yk.ca/selling/bidchallenge.html

               B jagu:

               Tulenevalt artiklist 19.5 artiklitega 19.6, 19.8.7 ja 19.15.2 ette nähtud märkuste avaldamiseks kasutatav elektrooniline või trükimeedia.

               1.
                     KANADA

               1.1
                     Valitsusasutused ja riiklikud korporatsioonid:

               1.
                     Government Electronic Tendering System (GETS):
                  https://buyandsell.gc.ca/procurement-data/tenders

               2.
                     MERX, Cebra Inc.:
                  http://www.merx.ca

               2.
                     PROVINTSID JA TERRITOORIUMID

               2.1
                     Alberta

               1.
                     Alberta Purchasing Connection:
                  http://www.purchasingconnection.ca

               2.2
                     Briti Columbia

               1.
                     BC Bid:
                  http://www.bcbid.gov.bc.ca

               2.3
                     Manitoba

               1.
                     Provints:

               a)
                     http://www.gov.mb.ca/tenders

               2.
                     Omavalitsusüksused, munitsipaalorganisatsioonid:

               a)
                     City of Winnipeg:
                  http://www.winnipeg.ca/matmgt/bidopp.asp

               b)
                     City of Brandon:
                  http://brandon.ca/purchasing-a-tenders

               c)
                     City of Steinbach:
                  http://www.steinbach.ca/city_services/tender_opportunities/

               d)
                     City of Portage La Prairie:
                  http://www.city-plap.com/main/category/opportunities/; ning
                  http://www.rfp.ca/organization/City-of-Portage-la-Prairie

               e)
                     City of Thompson:
                  http://www.thompson.ca/index.aspx?page=229

               3.
                     Riiklikult rahastatud akadeemilised, tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid osutavad asutused:

               a)
                     University of Manitoba:
                  http://umanitoba.ca/admin/financial_services/purch/bid_opportunities.html; ning
                  https://www.biddingo.com/

               b)
                     University of Winnipeg:
                  https://www.merx.com/

               c)
                     University of Brandon:
                  http://www.rfp.ca/organization/Brandon-University

               d)
                     Red River College:
                  www.merx.com

               e)
                     University College of the North:
                  www.merx.com

               f)
                     Winnipeg Regional Health Authority:
                  http://www.wrha.mb.ca/about/busopp/bids.php

               g)
                     Regional Health Authorities of Manitoba:

                  www.healthprocanada.com

               ; ja

                  www.biddingo.com

               4.
                     Koolinõukogud:

               a)
                     Beautiful Plains:
                  http://www.beautifulplainssd.ca/

               b)
                     Border Land:
                  http://www.blsd.ca/About/tenders/Pages/default.aspx

               c)
                     Brandon:
                  https://www.bsd.ca/Division/tenders/Pages/default.aspx

               d)
                     Division scolaire franco-manitobaine:
                  www.MERX.com

               e)
                     Evergreen:
                  http://www.esd.ca/Programs/Pages/Maintenance-and-Transportation.aspx

               f)
                     Flin Flon:
                  http://www.ffsd.mb.ca

               g)
                     Fort La Bosse:
                  http://www.flbsd.mb.ca/

               h)
                     Frontier:
                  http://www.frontiersd.mb.ca/resources/Pages/bidopportunities.aspx

               i)
                     Garden Valley:
                  http://www.gvsd.ca

               j)
                     Hanover:
                  www.merx.com

               k)
                     Interlake:
                  http://www.isd21.mb.ca/request_for_proposals.html

               l)
                     Kelsey:
                  http://www.ksd.mb.ca

               m)
                     Lord Selkirk:
                  http://www.lssd.ca/

               n)
                     Lakeshore:
                  www.merx.com

               o)
                     Louis Riel:
                  www.merx.com

               p)
                     Mountain View:
                  http://www.mvsd.ca/index.cfm

               q)
                     Mystery Lake:
                  http://www.mysterynet.mb.ca

               r)
                     Park West:
                  http://www.pwsd.ca/home.html

               s)
                     Pembina Trails:
                  http://www.pembinatrails.ca/board_administration/open_tenders.html

               t)
                     Pine Creek:
                  http://www.pinecreeksd.mb.ca

               u)
                     Portage la Prairie:
                  http://www.plpsd.mb.ca/

               v)
                     Prairie Rose:
                  http://www.prsdmb.ca/

               w)
                     Prairie Spirit:
                  https://sites.google.com/a/prspirit.org/prairie-spirit-5/employment/tenders-and-rfp

               x)
                     Red River Valley:
                  http://rrvsd.ca/

               y)
                     River East Transcona:
                  www.merx.com

               z)
                     Rolling River:
                  http://www.rrsd.mb.ca/governance/PolicyManual/Pages/default.aspx

               aa)
                     Seine River:
                  http://www.srsd.mb.ca/

               bb)
                     Seven Oaks:
                  http://www.7oaks.org/News/Pages/Tenders.aspx; ning www.merx.com

               cc)
                     Southwest Horizon:
                  http://www.shmb.ca/

               dd)
                     St. James-Assiniboia:
                  www.merx.com

               ee)
                     Sunrise:
                  http://www.sunrisesd.ca/OperationalDepartments/Purchasing/Proposals%20and%20Tenders/Pages/default.aspx

               ff)
                     Swan Valley:
                  http://www.svsd.ca/

               gg)
                     Turtle Mountain:
                  http://www.tmsd.mb.ca

               hh)
                     Turtle River:
                  http://trsd32.mb.ca

               ii)
                     Western:
                  http://www.westernsd.mb.ca/

               jj)
                     Whiteshell:
                  http://www.sdwhiteshell.mb.ca/

               kk)
                     Winnipeg:
                  https://www.winnipegsd.ca/Pages/Bids-and-Tenders.aspx

               ll)
                     Manitoba Institute of Trade and Technology (varem Winnipeg Tech. College):
                  www.mitt.ca

               mm)
                     Public Schools Finance Board:
                  http://www.plansource.ca/Portals/61984/spr/wca.htm

               5.
                     Riiklikud korporatsioonid:

               a)
                     Manitoba Hydro:
                  http://www.merx.com/English/Nonmember.asp?WCE=Show&TAB=3&PORTAL=MERX&State=1&hcode=ZnHb9N%2fychQhquB6o2pU2g%3d%3d

               b)
                     Manitoba Liquor and Lotteries:
                  www.merx.com; ning
                  www.winnipegconstruction.ca (ainult ehitus)

               2.4
                     New Brunswick

               1.
                     New Brunswick Opportunities Network:
                  https://nbon-rpanb.gnb.ca/welcome?language=En

               2.
                     Réseau de possibilités d'affaires du Nouveau-Brunswick:
                  http://www.gnb.ca/soumissions

               2.5
                     Newfoundland ja Labrador

               1.
                     Government Purchasing Agency veebisaidil kättesaadav teave:
                  http://www.gpa.gov.nl.ca/index.html

               2.6
                     Loodealad

               1.
                     Contract Registry:
                  http://www.contractregistry.nt.ca/Public/PublicHome.asp

               2.7
                     Nova Scotia

               1.
                     Avalike hangete teenistus:
               http://www.novascotia.ca/tenders/

               2.8
                     Nunavut

               1.
                     http://www.nunavuttenders.ca/

               2.9
                     Ontario

               1.
                     https://ontariotenders.bravosolution.com/esop/nac-host/public/web/login.html

               2.
                     Koolinõukogud ja riiklikult rahastatud akadeemilised, tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid osutavad asutused; omavalitsusüksused; ning kõik provintsi- ja kohaliku omavalitsuse omandisse kuuluvad kaubandus- ja tööstusküsimustega tegelevad üksused:

               a)
                     http://www.marcan.net/en/on/index.php

               3.
                     Hydro One:
               http://www.hydroone.com/DoingBusiness/Pages/default.aspx

               4.
                     Ontario Power Generation:
                  http://www.opg.com/working-with-opg/suppliers/supply-chain/Pages/Become%20a%20Supplier.aspx

               2.10
                     Prints Edwardi saar

               1.
                     http://www.gov.pe.ca/finance/index.php3?number=1041973

               2.11
                     Québec

               1.
                     Hanketeadaanded (artikkel 19.6), kvalifitseerimise taotlused, tarne- või korralduslepingute kontekstis valitud tarnijate nimed ning lepingute sõlmimisega seotud teave (artikkel 19.15.2) avaldatakse Québeci valitsuse poolt heaks kiidetud elektroonilises pakkumissüsteemis SEAO (http://www.seao.ca).

               2.
                     Määruste kohaselt võib Québecis kasutada mitmeotstarbelist loetelu ainult tarnija kindlaksmääramise menetluse kontekstis (artikkel 19.8.7).

               2.12
                     Saskatchewan

               1.
                     SaskTenders:
                  www.sasktenders.ca

               2.13
                     Yukon

               1.
                     http://www.gov.yk.ca/tenders/tms.html

               2.
                     http://www.hpw.gov.yk.ca/tenders/index.html

               C jagu:

               Veebisaidid või aadressid, kus lepinguosalised avaldavad hangete statistikat vastavalt artiklile 19.15.5 ja teateid sõlmitud lepingute kohta vastavalt artiklile 19.15.6.

               1.
                     KANADA

               1.1
                     Valitsusasutused ja riiklikud korporatsioonid:

               1.
                     Purchasing Activity Report:
                  http://www.tbs-sct.gc.ca/pubs_pol/dcgpubs/con_data/siglist-eng.asp

               2.
                     Government Electronic Tendering System (GETS):
                  https://buyandsell.gc.ca/

               2.
                     PROVINTSID JA TERRITOORIUMID

               2.1
                     Alberta

               1.
                     http://www.purchasingconnection.ca

               2.2
                     Briti Columbia

               1.
                     http://www.bcbid.gov.bc.ca

               2.3
                     Manitoba

               1.
                     http://www.gov.mb.ca/tenders

               2.
                     http://www.merx.com

               2.4
                     New Brunswick

               1.
                     http://www.gnb.ca/tenders

               2.
                     http://www.gnb.ca/soumissions

               2.5
                     Newfoundland ja Labrador

               1.
                     http://www.gpa.gov.nl.ca

               2.6
                     Loodealad

               1.
                     http://www.contractregistry.nt.ca/Public/PublicHome.asp

               2.7
                     Nova Scotia

               1.
                     http://www.novascotia.ca/tenders/

               2.8
                     Nunavut

               1.
                     http://www.nunavuttenders.ca/

               2.
                     http://www.gov.nu.ca/eia/programs-services/information-businesses

               2.9
                     Ontario

               1.
                     http://www.doingbusiness.mgs.gov.on.ca/

               2.10
                     Prints Edwardi saar

               1.
                     http://www.gov.pe.ca/finance/index.php3?number=1041973

               2.11
                     Québec

               1.
                     Statistiques sur les acquisitions gouvernementales:
                  http://www.tresor.gouv.qc.ca/faire-affaire-avec-letat/publications/statistiques-sur-les-acquisitions-gouvernementales/

               2.
                     Avis concernant les marchés adjugés Système électronique d'appel d'offres approuvé par le gouvernement du Québec SEAO (http://www.seao.ca)

               2.12
                     Saskatchewan

               1.
                     www.sasktenders.ca

               2.13
                     Yukon

               1.
                     http://www.gov.yk.ca/tenders/tms.html

               2.
                     http://www.hpw.gov.yk.ca/registry/

               EUROOPA LIIDU TURULE LUBATUD KAUPADE JA TEENUSTE LOETELU

               19-1. LISA

               Keskvalitsusasutused, kes korraldavad hankeid käesoleva peatüki sätete kohaselt

               Kaubad

               Täpsustatud 19-4. lisas

               Piirmäärad
                     130 000 SDR

               Teenused

               Täpsustatud 19-5. lisas

               Piirmäärad
                     130 000 SDR

               Ehitusteenused ja ehitustööde kontsessioonid

               Täpsustatud 19-6. lisas

               Piirmäärad
                     5 000 000 SDR

               A jagu: Euroopa Liidu asutused:

               1.
                     Euroopa Liidu Nõukogu

               2.
                     Euroopa Komisjon

               3.
                     Euroopa välisteenistus

               B jagu: Euroopa Liidu liikmesriikide keskvalitsuste tasandi hankijad

               (Märkus: käesolev loetelu on ammendav)

               BELGIA

                        1.
                              Services publics fédéraux:

                        1.
                              Federale Overheidsdiensten:

                        SPF Chancellerie du Premier Ministre

                        FOD Kanselarij van de Eerste Minister

                        SPF Personnel et Organisation

                        FOD Kanselarij Personeel en Organisatie

                        SPF Budget et Contrôle de la Gestion

                        FOD Budget en Beheerscontrole

                        SPF Technologie de l'Information et de la Communication (Fedict)

                        FOD Informatie- en Communicatietechnologie (Fedict)

                        SPF Affaires étrangères, Commerce extérieur et Coopération au Développement

                        FOD Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking

                        SPF Intérieur

                        FOD Binnenlandse Zaken

                        SPF Finances

                        FOD Financiën

                        SPF Mobilité et Transports

                        FOD Mobiliteit en Vervoer

                        SPF Emploi, Travail et Concertation sociale

                        FOD Werkgelegenheid, Arbeid en sociaal overleg

                        SPF Sécurité Sociale et Institutions publiques de Sécurité Sociale

                        FOD Sociale Zekerheid en Openbare Instellingen van sociale Zekerheid

                        SPF Santé publique, Sécurité de la Chaîne alimentaire et Environnement

                        FOD Volksgezondheid, Veiligheid van de Voedselketen en Leefmilieu

                        SPF Justice

                        FOD Justitie

                        SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

                        FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie

                        Ministère de la Défense

                        Ministerie van Landsverdediging

                        Service public de programmation Intégration sociale, Lutte contre la pauvreté Et Economie sociale

                        Programmatorische Overheidsdienst Maatschappelijke Integratie, Armoedsbestrijding en sociale Economie

                        Service public fédéral de Programmation Développement durable

                        Programmatorische federale Overheidsdienst Duurzame Ontwikkeling

                        Service public fédéral de Programmation Politique scientifique

                        Programmatorische federale Overheidsdienst Wetenschapsbeleid

                        2.
                              Régie des Bâtiments:

                        2.
                              Regie der Gebouwen:

                        Office national de Sécurité sociale

                        Rijksdienst voor sociale Zekerheid

                        Institut national d'Assurance sociales Pour travailleurs indépendants

                        Rijksinstituut voor de sociale Verzekeringen der Zelfstandigen

                        Institut national d'Assurance Maladie-Invalidité; Office national des Pensions

                        Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering; Rijksdienst voor Pensioenen

                        Caisse auxiliaire d'Assurance Maladie-Invalidité

                        Hulpkas voor Ziekte-en Invaliditeitsverzekering

                        Fond des Maladies professionnelles

                        Fonds voor Beroepsziekten

                        Office national de l'Emploi

                        Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening

                        La Poste
                           2

                        De Post2

               BULGAARIA

               1.
                     Администрация на Народното събрание (rahvusassamblee kantselei)

               2.
                     Администрация на Президента (presidendi kantselei)

               3.
                     Администрация на Министерския съвет (ministrite nõukogu kantselei)

               4.
                     Конституционен съд (konstitutsioonikohus)

               5.
                     Българска народна банка (Bulgaaria keskpank)

               6.
                     Министерство на външните работи (välisministeerium)

               7.
                     Министерство на вътрешните работи (siseministeerium)

               8.
                     Министерство на държавната политика при бедствия и аварии (katastroofide ja õnnetusjuhtumite riikliku poliitika ministeerium)

               9.
                     Министерство на държавната администрация и административната реформа (riigihalduse ja haldusreformi ministeerium)

               10.
                     Министерство на земеделието и горите (põllu- ja metsamajandusministeerium)

               11.
                     Министерство на здравеопазването (tervishoiuministeerium)

               12.
                     Министерство на икономиката и енергетиката (majandus- ja energeetikaministeerium)

               13.
                     Министерство на културата (kultuuriministeerium)

               14.
                     Министерство на образованието и науката (haridus- ja teadusministeerium)

               15.
                     Министерство на околната среда и водите (keskkonna- ja veemajandusministeerium)

               16.
                     Министерство на отбраната (kaitseministeerium)

               17.
                     Министерство на правосъдието (justiitsministeerium)

               18.
                     Министерство на регионалното развитие и благоустройството (regionaalarengu ja riiklike ehitustööde ministeerium)

               19.
                     Министерство на транспорта (transpordiministeerium)

               20.
                     Министърът на труда и социалната политика (töö- ja sotsiaalpoliitikaministeerium).

               21.
                     Министерство на финансите (rahandusministeerium)

               22.
                     държавни агенции, държавни комисии, изпълнителни агенции и други държавни институции, създадени със закон или с постановление на Министерския съвет, които имат функции във връзка с осъществяването на изпълнителната власт (seaduse või ministrite nõukogu määrusega asutatud riiklikud ametid, riiklikud komisjonid, täitevasutused ja muud riigiasutused, mille ülesanded on seotud täidesaatva võimu teostamisega):

               23.
                     Агенция за ядрено регулиране (tuumavaldkonda reguleeriv amet)

               24.
                     Държавна комисия за енергийно и водно регулиране (riiklik energeetikat ja veemajandust reguleeriv komisjon)

               25.
                     Държавна комисия по сигурността на информацията (riiklik infoturbe komisjon)

               26.
                     Комисия за защита на конкуренцията (konkurentsikaitse komisjon)

               27.
                     Комисия за защита на личните данни (isikuandmetekaitse komisjon)

               28.
                     Комисия за защита от дискриминация (diskrimineerimisvastane komisjon)

               29.
                     Комисия за регулиране на съобщенията (teabeedastuse reguleerimise komisjon)

               30.
                     Комисия за финансов надзор (finantsjärelevalvekomisjon)

               31.
                     Патентно ведомство на Република България (Bulgaaria Vabariigi patendiamet)

               32.
                     Сметна палата на Република България (Bulgaaria Vabariigi riigikontroll)

               33.
                     Агенция за приватизация (erastamisamet)

               34.
                     Агенция за следприватизационен контрол (posti erastamise kontrolliamet)

               35.
                     Български институт по метрология (Bulgaaria metroloogiainstituut)

               36.
                     Държавна агенция "Архиви (riiklik arhiiviamet)

               37.
                     Държавна агенция “Държавен резерв и военновременни запаси” (riiklik riigireservi ja sõjaaja varude amet)

               38.
                     Държавна агенция за бежанците (riiklik põgenike büroo)

               39.
                     Държавна агенция за българите в чужбина (riiklik välismaal elavate bulgaarlaste amet)

               40.
                     Държавна агенция за закрила на детето (riiklik lastekaitseamet)

               41.
                     Държавна агенция за информационни технологии и съобщения (riiklik infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniamet)

               42.
                     Държавна агенция за метрологичен и технически надзор (riiklik metroloogia ja tehnilise järelevalve amet)

               43.
                     Държавна агенция за младежта и спорта (riiklik noorte- ja spordiamet)

               44.
                     Държавна агенция по туризма (riiklik turismiamet)

               45.
                     Държавна комисия по стоковите борси и тържища (riiklik kaubabörsi ja tooraineteturu komisjon)

               46.
                     Институт по публична администрация и европейска интеграция (avaliku halduse ja Euroopaga lõimumise instituut)

               47.
                     Национален статистически институт (riiklik statistikainstituut)

               48.
                     Агенция “Митници” (tolliamet)

               49.
                     Агенция за държавна и финансова инспекция (finantsinspektsiooni amet)

               50.
                     Агенция за държавни вземания (riiginõuete kogumise amet)

               51.
                     Агенция за социално подпомагане (sotsiaalabiamet)

               52.
                     Държавна агенция "Национална сигурност" (riiklik julgeolekuamet)

               53.
                     Агенция за хората с увреждания (puuetega inimeste amet)

               54.
                     Агенция по вписванията (registriamet)

               55.
                     Агенция по енергийна ефективност (energiatõhususe amet)

               56.
                     Агенция по заетостта (tööhõiveamet)

               57.
                     Агенция по геодезия, картография и кадастър (geodeesia, kartograafia ja katastriamet)

               58.
                     Агенция по обществени поръчки (riigihangete amet)

               59.
                     Българска агенция за инвестиции (Bulgaaria investeerimisamet)

               60.
                     Главна дирекция „Гражданска въздухоплавателна администрация” (lennuameti peadirektoraat)

               61.
                     Дирекция за национален строителен контрол (riikliku ehitusjärelevalve direktoraat)

               62.
                     Държавна комисия по хазарта (riiklik hasartmängukomisjon)

               63.
                     Изпълнителна агенция “Автомобилна администрация” (autoregistrikeskus)

               64.
                     Изпълнителна агенция “Борба с градушките” (rahevastase võitluse amet)

               65.
                     Изпълнителна агенция “Българска служба за акредитация” (Bulgaaria akrediteerimistalitus)

               66.
                     Изпълнителна агенция “Главна инспекция по труда” (tööinspektsioon)

               67.
                     Изпълнителна агенция “Железопътна администрация” (raudteeamet )

               68.
                     Изпълнителна агенция “Морска администрация” (veeteede amet)

               69.
                     Изпълнителна агенция “Национален филмов център” (riiklik filmikeskus)

               70.
                     Изпълнителна агенция “Пристанищна администрация” (sadamate haldamise amet)

               71.
                     Изпълнителна агенция “Проучване и поддържане на река Дунав” (Doonau jõe uurimise ja hooldamise amet)

               72.
                     Фонд "Републиканска пътна инфраструктура" (riiklik taristufond)

               73.
                     Изпълнителна агенция за икономически анализи и прогнози (majandusanalüüsi ja -prognooside amet)

               74.
                     Изпълнителна агенция за насърчаване на малките и средни предприятия (väikese ja keskmise suurusega ettevõtete edendamise amet)

               75.
                     Изпълнителна агенция по лекарствата (ravimiamet)

               76.
                     Изпълнителна агенция по лозата и виното (viinapuude- ja veiniamet)

               77.
                     Изпълнителна агенция по околна среда (keskkonnaamet)

               78.
                     Изпълнителна агенция по почвените ресурси (maavarade amet)

               79.
                     Изпълнителна агенция по рибарство и аквакултури (kalandus- ja akvakultuuriamet)

               80.
                     Изпълнителна агенция по селекция и репродукция в животновъдството (loomakasvatuses valiku ja paljundamise amet)

               81.
                     Изпълнителна агенция по сортоизпитване, апробация и семеконтрол (taimede sordikatsete, põldtunnustamise ja seemnekontrolli amet)

               82.
                     Изпълнителна агенция по трансплантация (siirdamisamet)

               83.
                     Изпълнителна агенция по хидромелиорации (niisutusamet)

               84.
                     Комисията за защита на потребителите (tarbijakaitseamet)

               85.
                     Контролно-техническата инспекция (tehnilise kontrolli inspektsioon)

               86.
                     Национална агенция за приходите (riiklik maksuamet)

               87.
                     Национална ветеринарномедицинска служба (riiklik veterinaarteenistus)

               88.
                     Национална служба за растителна защита (riiklik taimekaitseteenistus)

               89.
                     Национална служба по зърното и фуражите (riiklik teravilja- ja söödateenistus)

               90.
                     Държавна агенция по горите (riiklik metsaamet)

               91.
                     Висшата атестационна комисия (kõrgem atesteerimiskomisjon)

               92.
                     Национална агенция за оценяване и акредитация (riiklik hindamis- ja atesteerimisamet)

               93.
                     Националната агенция за професионално образование и обучение (riiklik kutsehariduse ja -koolituse amet)

               94.
                     Национална комисия за борба с трафика на хора (Bulgaaria riiklik inimkaubandusvastane komisjon )

               95.
                     Дирекция "Материално-техническо осигуряване и социално обслужване" на Министерство на вътрешните работи (siseministeeriumi materjaaltehnilise tagamise ja sotsiaalteenuste direktoraat)

               96.
                     Дирекция "Оперативно издирване" на Министерство на вътрешните работи (siseministeeriumi operatiivjuurdluse direktoraat)

               97.
                     Дирекция "Оперативно издирване" на Министерство на вътрешните работи (siseministeeriumi rahaliste vahendite ja ressursside tagamise direktoraat)

               98.
                     Изпълнителна агенция "Военни клубове и информация" (militaarklubide ja teabe amet)

               99.
                     Изпълнителна агенция "Държавна собственост на Министерството на отбраната" (kaitseministeeriumi riigivaraamet)

               100.
                     Изпълнителна агенция "Изпитвания и контролни измервания на въоръжение, техника и имущества"(relvade, varustuse ja vara testimise ja kontrollmõõtmiste amet)

               101.
                     Изпълнителна агенция "Държавна собственост на Министерството на отбраната" (kaitseministeeriumi sotsiaalse tegevuse amet)

               102.
                     Национален център за информация и документация (teabe ja dokumentatsiooni riiklik keskus)

               103.
                     Национален център по радиобиология и радиационна защита (radiobioloogia ja kiirguskaitse riiklik keskus)

               104.
                     Национална служба "Полиция" (riiklik politseiamet)

               105.
                     Национална служба "Пожарна безопасност и защита на населението" (riiklik tuleohutuse ja rahvastikukaitse amet)

               106.
                     Национална служба за съвети в земеделието (riiklik põllumajanduslike nõuandeteenuste talitus)

               107.
                     Служба "Военна информация" (sõjalise teabe talitus)

               108.
                     Служба "Военна полиция" (sõjaväepolitsei)

               109.
                     Авиоотряд 28 (lennusalk 28)

               TŠEHHI VABARIIK

               1.
                     Ministerstvo dopravy (transpordiministeerium)

               2.
                     Ministerstvo financí (rahandusministeerium)

               3.
                     Ministerstvo kultury (kultuuriministeerium)

               4.
                     Ministerstvo obrany (kaitseministeerium)

               5.
                     Ministerstvo pro místní rozvoj (regionaalarenguministeerium)

               6.
                     Ministerstvo práce a sociálních věcí (töö- ja sotsiaalministeerium)

               7.
                     Ministerstvo průmyslu a obchodu (tööstus- ja kaubandusministeerium)

               8.
                     Ministerstvo spravedlnosti (justiitsministeerium)

               9.
                     Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy (haridus-, noorsoo- ja spordiministeerium)

               10.
                     Ministerstvo vnitra (siseministeerium)

               11.
                     Ministerstvo zahraničních věcí (välisministeerium)

               12.
                     Ministerstvo zdravotnictví (tervishoiuministeerium)

               13.
                     Ministerstvo zemědělství (põllumajandusministeerium)

               14.
                     Ministerstvo životního prostředí (keskkonnaministeerium)

               15.
                     Poslanecká sněmovna PČR (Tšehhi Vabariigi parlamendi esindajate koda)

               16.
                     Senát PČR (Tšehhi Vabariigi senat)

               17.
                     Kancelář prezidenta (presidendikantselei)

               18.
                     Český statistický úřad (Tšehhi statistikaamet)

               19.
                     Český úřad zeměměřičský a katastrální (Tšehhi maamõõtmis- ja katastriamet)

               20.
                     Úřad průmyslového vlastnictví (tööstusomandiamet)

               21.
                     Úřad pro ochranu osobních údajů (isikuandmete kaitse amet)

               22.
                     Bezpečnostní informační služba (julgeolekuteabe teenistus)

               23.
                     Národní bezpečnostní úřad (riiklik julgeolekutalitus)

               24.
                     Česká akademie věd (Tšehhi Vabariigi teaduste akadeemia)

               25.
                     Vězeňská služba (vanglateenistus)

               26.
                     Český báňský úřad (Tšehhi kaevandusamet)

               27.
                     Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (konkurentsikaitse amet)

               28.
                     Správa státních hmotných rezerv (riiklike materiaalsete varude valitsus)

               29.
                     Státní úřad pro jadernou bezpečnost (riiklik tuumaohutusamet)

               30.
                     Energetický regulační úřad (energiainspektsioon)

               31.
                     Úřad vlády České republiky (Tšehhi Vabariigi valitsuse kantselei)

               32.
                     Ústavní soud (konstitutsioonikohus)

               33.
                     Nejvyšší soud (riigikohus)

               34.
                     Nejvyšší správní soud (kõrgeim halduskohus )

               35.
                     Nejvyšší státní zastupitelství (peaprokuratuur)

               36.
                     Nejvyšší kontrolní úřad (riigikontroll)

               37.
                     Kancelář Veřejného ochránce práv (ombudsman)

               38.
                     Grantová agentura České republiky (Tšehhi Vabariigi reitinguagentuur)

               39.
                     Státní úřad inspekce práce (riiklik töökaitseinspektsioon)

               40.
                     Český telekomunikační úřad (Tšehhi telekommunikatsiooniamet)

               41.
                     Ředitelství silnic a dálnic ČR (ŘSD) (Tšehhi Vabariigi maanteede ja kiirteede direktoraat)

               TAANI

               1.
                     Folketinget — Taani Parlament Rigsrevisionen — riigikontroll

               2.
                     Statsministeriet — peaministri kantselei

               3.
                     Udenrigsministeriet — välisministeerium

               4.
                     Beskæftigelsesministeriet — tööhõiveministeerium

               5 styrelser og institutioner (5 ametit ja institutsiooni)

               5.
                     Domstolsstyrelsen — kohtuadministratsioon

               6.
                     Finansministeriet — rahandusministeerium

               5 styrelser og institutioner (5 ametit ja institutsiooni)

               7.
                     Forsvarsministeriet — kaitseministeerium

               5 styrelser og institutioner (5 ametit ja institutsiooni)

               8.
                     Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse — sise- ja tervishoiuministeerium

               Adskillige styrelser og institutioner, herunder Statens Serum Institut (mitu ametit ja institutsiooni, sealhulgas Statens Serum Institut)

               9.
                     Justitsministeriet — justiitsministeerium

               Rigspolitichefen, anklagemyndigheden samt 1 direktorat og et antal styrelser (politseiülem, 1 direktoraat ja mitu ametit)

               10.
                     Kirkeministeriet — usuasjade ministeerium

               10 stiftsøvrigheder (10 piiskopkondlikku asutust)

               11.
                     Kulturministeriet — kultuuriministeerium

               4 styrelser samt et antal statsinstitutioner (4 osakonda ja mitu institutsiooni)

               12.
                     Miljøministeriet — keskkonnaministeerium

               5 styrelser (5 ametit)

               13.
                     Ministeriet for Flygtninge, Invandrere og Integration — pagulasasjade, sisserände ja integratsiooniministeerium

               1 styrelser (1 amet)

               14.
                     Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri — toiduainete-, põllumajandus- ja kalandusministeerium

               4 styrelser og institutioner (4 ametit ja institutsiooni)

               15.
                     Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling — teaduse-, tehnoloogia- ja innovatsiooniministeerium

               Adskillige styrelser og institutioner, Forskningscenter Risø og Statens uddannelsesbygninger (mitu ametit ja institutsiooni, sealhulgas riiklik Risoe laboratoorium ja Taani riiklik teadus- ja hariduskeskus)

               16.
                     Skatteministeriet — maksuministeerium

               1 styrelser og institutioner (1 amet ja mitu institutsiooni)

               17.
                     Velfærdsministeriet — sotsiaalhoolekandeministeerium

               3 styrelser og institutioner (3 ametit ja mitu institutsiooni)

               18.
                     Transportministeriet — transpordiministeerium

               7 styrelser og institutioner, herunder Øresundsbrokonsortiet (7 ametit ja institutsiooni, sealhulgas Øresundsbrokonsortiet)

               19.
                     Undervisningsministeriet — haridusministeerium

               3 styrelser, 4 undervisningsinstitutioner og 5 andre institutioner (3 ametit, 4 haridusasutust, 5 muud institutsiooni)

               20.
                     Økonomi- og Erhvervsministeriet — majandus- ja ettevõtlusministeerium

               Adskillige styrelser og institutioner (mitu ametit ja institutsiooni)

               21.
                     Klima- og Energiministeriet — kliima- ja energiaministeerium

               3 styrelser og institutioner (3 ametit ja institutsiooni)

               SAKSAMAA

                        1.

                        Välisministeerium

                        Auswärtiges Amt

                        2.

                        Liidukantselei

                        Bundeskanzleramt

                        3.

                        Töö- ja sotsiaalküsimuste ministeerium

                        Bundesministerium für Arbeit und Soziales

                        4.

                        Haridus- ja teadusministeerium

                        Bundesministerium für Bildung und Forschung

                        5.

                        Toiduainete-, põllumajandus- ja tarbijakaitseministeerium

                        Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz

                        6.

                        Rahandusministeerium

                        Bundesministerium der Finanzen

                        7.

                        Siseministeerium (ainult tsiviilkaubad)

                        Bundesministerium des Innern

                        8.

                        Tervishoiuministeerium

                        Bundesministerium für Gesundheit

                        9.

                        Perekonna-, vanurite-, naiste- ja noorsooministeerium

                        Bundesministerium für Familie, Senioren, Frauen und Jugend

                        10.

                        Justiitsministeerium

                        Bundesministerium der Justiz

                        11.

                        Transpordi, ehituse ja elamumajanduse ministeerium

                        Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung

                        12.

                        Majandus- ja tehnoloogiaministeerium

                        Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

                        13.

                        Majanduskoostöö ja arengu ministeerium

                        Bundesministerium für wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung

                        14.

                        Kaitseministeerium

                        Bundesministerium der Verteidigung

                        15.

                        Keskkonna, looduskaitse ja tuumaohutuse ministeerium

                        Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit

               EESTI

               1.
                     Vabariigi Presidendi Kantselei

               2.
                     Eesti Vabariigi Riigikogu

               3.
                     Eesti Vabariigi Riigikohus

               4.
                     Riigikontroll

               5.
                     Õiguskantsler

               6.
                     Riigikantselei

               7.
                     Rahvusarhiiv

               8.
                     Haridus- ja Teadusministeerium

               9.
                     Justiitsministeerium

               10.
                     Kaitseministeerium

               11.
                     Keskkonnaministeerium

               12.
                     Kultuuriministeerium

               13.
                     Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

               14.
                     Põllumajandusministeerium

               15.
                     Rahandusministeerium

               16.
                     Siseministeerium

               17.
                     Sotsiaalministeerium

               18.
                     Välisministeerium

               19.
                     Keeleinspektsioon

               20.
                     Riigiprokuratuur

               21.
                     Teabeamet

               22.
                     Maa-amet

               23.
                     Keskkonnainspektsioon

               24.
                     Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus

               25.
                     Muinsuskaitseamet

               26.
                     Patendiamet

               27.
                     Tehnilise Järelevalve Amet

               28.
                     Tarbijakaitseamet

               29.
                     Riigihangete Amet

               30.
                     Taimetoodangu Inspektsioon

               31.
                     Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

               32.
                     Veterinaar- ja Toiduamet

               33.
                     Konkurentsiamet

               34.
                     Maksu- ja Tolliamet

               35.
                     Statistikaamet

               36.
                     Kaitsepolitseiamet

               37.
                     Kodakondsus- ja Migratsiooniamet

               38.
                     Piirivalveamet

               39.
                     Politseiamet

               40.
                     Kohtuekspertiisi Instituut

               41.
                     Keskkriminaalpolitsei

               42.
                     Päästeamet

               43.
                     Andmekaitse Inspektsioon

               44.
                     Ravimiamet

               45.
                     Sotsiaalkindlustusamet

               46.
                     Tööturuamet

               47.
                     Tervishoiuamet

               48.
                     Tervisekaitseinspektsioon

               49.
                     Tööinspektsioon

               50.
                     Lennuamet

               51.
                     Maanteeamet

               52.
                     Veeteede Amet

               53.
                     Julgestuspolitsei

               54.
                     Kaitseressursside Amet

               55.
                     Kaitseväe Logistikakeskus

               KREEKA

               1.
                     Υπουργείο Εσωτερικών (siseministeerium)

               2.
                     Υπουργείο Εξωτερικών (välisministeerium)

               3.
                     Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών (majandus- ja rahandusministeerium)

               4.
                     Υπουργείο Εσωτερικών (arenguministeerium)

               5.
                     Υπουργείο Εσωτερικών (justiitsministeerium)

               6.
                     Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων (haridus- ja usuasjadeministeerium)

               7.
                     Υπουργείο Εσωτερικών (kultuuriministeerium)

               8.
                     Υπουργείο Υγείας και Κοινωνικής Αλληλεγγύης (tervishoiu- ja sotsiaalse solidaarsuse ministeerium)

               9.
                     Υπουργείο Περιβάλλοντος, Χωροταξίας και Δημοσίων Έργων (keskkonna-, füüsilise planeerimise ja riiklike ehitustööde ministeerium)

               10.
                     Υπουργείο Απασχόλησης και Κοινωνικής Προστασίας (tööhõive- ja sotsiaalkaitse ministeerium)

               11.
                     Υπουργείο Μεταφορών και Επικοινωνιών (transpordi- ja kommunikatsioonide ministeerium)

               12.
                     Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων (maaelu arengu ja toiduministeerium)

               13.
                     Υπουργείο Εμπορικής Ναυτιλίας, Αιγαίου και Νησιωτικής Πολιτικής (merekaubanduse, Egeuse mere asjade ja saartega seotud poliitika ministeerium)

               14.
                     Υπουργείο Μακεδονίας- Θράκης (Makedoonia ja Traakia asjade ministeerium)

               15.
                     Γενική Γραμματεία Επικοινωνίας (kommunikatsiooni peasekretariaat)

               16.
                     Γενική Γραμματεία Επικοινωνίας (teabe peasekretariaat)

               17.
                     Γενική Γραμματεία Νέας Γενιάς (noorsoo peasekretariaat)

               18.
                     Γενική Γραμματεία Επικοινωνίας (võrdõiguslikkuse peasekretariaat)

               19.
                     Γενική Γραμματεία Κοινωνικών Ασφαλίσεων (sotsiaalkindlustuse peasekretariaat)

               20.
                     Γενική Γραμματεία Απόδημου Ελληνισμού (välismaal elavate kreeklaste peasekretariaat)

               21.
                     Γενική Γραμματεία Επικοινωνίας (tööstuse peasekretariaat)

               22.
                     Γενική Γραμματεία Έρευνας και Τεχνολογίας (teaduse ja tehnoloogia peasekretariaat)

               23.
                     Γενική Γραμματεία Επικοινωνίας (spordi peasekretariaat)

               24.
                     Γενική Γραμματεία Δημοσίων Έργων (riiklike ehitustööde peasekretariaat)

               25.
                     Γενική Γραμματεία Εθνικής Στατιστικής Υπηρεσίας Ελλάδος (riiklik statistikaamet)

               26.
                     Εθνικό Συμβούλιο Κοινωνικής Φροντίδας (riiklik sotsiaalhoolekandenõukogu)

               27.
                     Οργανισμός Εργατικής Κατοικίας (töötajate majutusorganisatsioon)

               28.
                     Κυβερνητικό Τυπογραφείο (riiklik trükikoda)

               29.
                     Γενικό Χημείο του Κράτους (riiklik pealaboratoorium)

               30.
                     Ταμείο Εθνικής Οδοποιίας (Kreeka maanteede fond)

               31.
                     Εθνικό Καποδιστριακό Πανεπιστήμιο Αθηνών (Ateena Ülikool)

               32.
                     Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (Thessaloniki Ülikool)

               33.
                     Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης (Traakia Ülikool)

               34.
                     Πανεπιστήμιο Αιγαίου (Egeuse Ülikool)

               35.
                     Πανεπιστήμιο Αιγαίου (Ioannina Ülikool)

               36.
                     Πανεπιστήμιο Αιγαίου (Patrase Ülikool)

               37.
                     Πανεπιστήμιο Αιγαίου (Makedoonia Ülikool)

               38.
                     Πολυτεχνείο Κρήτης (Kreeta Polütehnikum)

               39.
                     Σιβιτανίδειος Δημόσια Σχολή Τεχνών και Επαγγελμάτων (Sivitanidiose Tehnikakool)

               40.
                     Αιγινήτειο Νοσοκομείο (Eginitio haigla)

               41.
                     Αρεταίειο Νοσοκομείο (Areteio haigla)

               42.
                     Εθνικό Κέντρο Δημόσιας Διοίκησης (avaliku halduse riiklik keskus)

               43.
                     Οργανισμός Διαχείρισης Δημοσίου Υλικού (Α.Ε. avaliku materjali haldamise talitus)

               44.
                     Οργανισμός Γεωργικών Ασφαλίσεων (talupidajate kindlustusorganisatsioon)

               45.
                     Οργανισμός Σχολικών Κτιρίων (koolide ehitamise organisatsioon)

               46.
                     Γενικό Επιτελείο Στρατού (maaväe peastaap)

               47.
                     Γενικό Επιτελείο Στρατού (mereväe peastaap)

               48.
                     Γενικό Επιτελείο Αεροπορίας (lennuväe peastaap)

               49.
                     Ελληνική Επιτροπή Ατομικής Ενεργείας (Kreeka aatomienergia komisjon)

               50.
                     Γενική Γραμματεία Δημοσίων Έργων (täiendushariduse peasekretariaat)

               51.
                     Υπουργείο Άμυνας (riigikaitseministeerium)

               52.
                     Γενική Γραμματεία Επικοινωνίας (kaubanduse peasekretariaat)

               53.
                     Ελληνικά Ταχυδρομεία Kreeka Post (EL. TA)

               HISPAANIA

               Presidencia de Gobierno

               Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

               Ministerio de Justicia

               Ministerio de Defensa

               Ministerio de Economía y Hacienda

               Ministerio del Interior

               Ministerio de Fomento

               Ministerio de Educación y Ciencia

               Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

               Ministerio de Trabajo y Asuntos Sociales

               Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

               Ministerio de la Presidencia

               Ministerio de Administraciones Públicas

               Ministerio de Cultura

               Ministerio de Sanidad y Consumo

               Ministerio de Medio Ambiente

               Ministerio de Vivienda

               PRANTSUSMAA

               1.
                     Ministeeriumid

               Services du Premier ministre

               Ministère chargé de la santé, de la jeunesse et des sports

               Ministère chargé de l'intérieur, de l'outre-mer et des collectivités territoriales

               Ministère chargé de la justice

               Ministère chargé de la défense

               Ministère chargé des affaires étrangères et européennes

               Ministère chargé de l'éducation nationale

               Ministère chargé de l'économie, des finances et de l'emploi

               Secrétariat d'Etat aux transports

               Secrétariat d'Etat aux entreprises et au commerce extérieur

               Ministère chargé du travail, des relations sociales et de la solidarité

               Ministère chargé de la culture et de la communication

               Ministère chargé du budget, des comptes publics et de la fonction publique

               Ministère chargé de l'agriculture et de la pêche

               Ministère chargé de l'enseignement supérieur et de la recherche

               Ministère chargé de l'écologie, du développement et de l'aménagement durables

               Secrétariat d'Etat à la fonction publique

               Ministère chargé du logement et de la ville

               Secrétariat d'Etat à la coopération et à la francophonie

               Secrétariat d'Etat à l'outre-mer

               Secrétariat d'Etat à la jeunesse et aux sports et de la vie associative

               Secrétariat d'Etat aux anciens combattants

               Ministère chargé de l'immigration, de l'intégration, de l'identité nationale et du codéveloppement

               Secrétariat d'Etat en charge de la prospective et de l'évaluation des politiques publiques

               Secrétariat d'Etat aux affaires européennes

               Secrétariat d'Etat aux affaires étrangères et aux droits de l'homme

               Secrétariat d'Etat à la consommation et au tourisme

               Secrétariat d'Etat à la politique de la ville

               Secrétariat d'Etat à la solidarité

               Secrétariat d'Etat en charge de l'emploi

               Secrétariat d'Etat en charge du commerce, de l'artisanat, des PME, du tourisme et des services

               Secrétariat d'Etat en charge du développement de la région-capitale

               Secrétariat d'Etat en charge de l'aménagement du territoire

               2.
                     Riigiasutused

               Académie de France à Rome

               Académie de marine

               Académie des sciences d'outre-mer

               Académie des technologies

               Agence Centrale des Organismes de Sécurité Sociale (A.C.O.S.S.)

               Agences de l'eau

               Agence de biomédecine

               Agence pour l'enseignement du français à l'étranger

               Agence française de sécurité sanitaire des aliments

               Agence française de sécurité sanitaire de l'environnement et du travail

               Agence Nationale de l'Accueil des Etrangers et des migrations

               Agence nationale pour l'amélioration des conditions de travail (ANACT)

               Agence nationale pour l'amélioration de l'habitat (ANAH)

               Agence Nationale pour la Cohésion Sociale et l'Egalité des Chances

               Agence pour la garantie du droit des mineurs

               Agence nationale pour l'indemnisation des français d'outre-mer (ANIFOM)

               Assemblée permanente des chambres d'agriculture (APCA)

               Bibliothèque nationale de France

               Bibliothèque nationale et universitaire de Strasbourg

               Caisse des Dépôts et Consignations

               Caisse nationale des autoroutes (CNA)

               Caisse nationale militaire de sécurité sociale (CNMSS)

               Caisse de garantie du logement locatif social

               Casa de Velasquez

               Centre d'enseignement zootechnique

               Centre d'études de l'emploi

               Centre hospitalier national des Quinze-Vingts

               Centre international d'études supérieures en sciences agronomiques (Montpellier Sup Agro)

               Centre des liaisons européennes et internationales de sécurité sociale

               Centre des Monuments Nationaux

               Centre national d'art et de culture Georges Pompidou

               Centre national des arts plastiques

               Centre national de la cinématographie

               Institut national supérieur de formation et de recherche pour l'éducation des jeunes handicapés et les enseignements adaptés

               Centre National d'Etudes et d'expérimentation du machinisme agricole, du génie rural, des eaux et des forêts (CEMAGREF)

               Ecole nationale supérieure de Sécurité Sociale

               Centre national du livre

               Centre national de documentation pédagogique

               Centre national des œuvres universitaires et scolaires (CNOUS)

               Centre national professionnel de la propriété forestière

               Centre National de la Recherche Scientifique (C.N.R.S)

               Centres d'éducation populaire et de sport (CREPS)

               Centres régionaux des œuvres universitaires (CROUS)

               Collège de France

               Conservatoire de l'espace littoral et des rivages lacustres

               Conservatoire National des Arts et Métiers

               Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Paris

               Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Lyon

               Conservatoire national supérieur d'art dramatique

               Ecole centrale de Lille

               Ecole centrale de Lyon

               École centrale des arts et manufactures

               École française d'archéologie d'Athènes

               École française d'Extrême-Orient

               École française de Rome

               École des hautes études en sciences sociales

               Ecole du Louvre

               École nationale d'administration

               École nationale de l'aviation civile (ENAC)

               École nationale des Chartes

               École nationale d'équitation

               Ecole Nationale du Génie de l'Eau et de l'environnement de Strasbourg

               Écoles nationales d'ingénieurs

               Ecole nationale d'ingénieurs des industries des techniques agricoles et alimentaires de Nantes

               Écoles nationales d'ingénieurs des travaux agricoles

               École nationale de la magistrature

               Écoles nationales de la marine marchande

               École nationale de la santé publique (ENSP)

               École nationale de ski et d'alpinisme

               École nationale supérieure des arts décoratifs

               École nationale supérieure des arts et industries textiles Roubaix

               Ecole nationale supérieure des arts et techniques du théâtre

               Écoles nationales supérieures d'arts et métiers

               École nationale supérieure des beaux-arts

               École nationale supérieure de céramique industrielle

               École nationale supérieure de l'électronique et de ses applications (ENSEA)

               Ecole Nationale Supérieure des Sciences de l'information et des bibliothécaires

               Écoles nationales vétérinaires

               École nationale de voile

               Écoles normales supérieures

               École polytechnique

               École de viticulture — Avize (Marne)

               Etablissement national d'enseignement agronomique de Dijon

               Établissement national des invalides de la marine (ENIM)

               Établissement national de bienfaisance Koenigswarter

               Fondation Carnegie

               Fondation Singer-Polignac

               Haras nationaux

               Hôpital national de Saint-Maurice

               Institut français d'archéologie orientale du Caire

               Institut géographique national

               Institut National des Appellations d'origine

               Institut national des hautes études de sécurité

               Institut de veille sanitaire

               Institut National d'enseignement supérieur et de recherche agronomique et agroalimentaire de Rennes

               Institut National d'Etudes Démographiques (I.N.E.D)

               Institut National d'Horticulture

               Institut National de la jeunesse et de l'éducation populaire

               Institut national des jeunes aveugles — Paris

               Institut national des jeunes sourds — Bordeaux

               Institut national des jeunes sourds — Chambéry

               Institut national des jeunes sourds — Metz

               Institut national des jeunes sourds — Paris

               Institut national de physique nucléaire et de physique des particules (I.N.P.N.P.P)

               Institut national de la propriété industrielle

               Institut National de la Recherche Agronomique (I.N.R.A)

               Institut National de la Recherche Pédagogique (I.N.R.P)

               Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (I.N.S.E.R.M)

               Institut national d'histoire de l'art (I.N.H.A.)

               Institut National des Sciences de l'Univers

               Institut National des Sports et de l'Education Physique

               Instituts nationaux polytechniques

               Instituts nationaux des sciences appliquées

               Institut national de recherche en informatique et en automatique (INRIA)

               Institut national de recherche sur les transports et leur sécurité (INRETS)

               Institut de Recherche pour le Développement

               Instituts régionaux d'administration

               Institut des Sciences et des Industries du vivant et de l'environnement (Agro Paris Tech)

               Institut supérieur de mécanique de Paris

               Institut Universitaires de Formation des Maîtres

               Musée de l'armée

               Musée Gustave-Moreau

               Musée du Louvre

               Musée du Quai Branly

               Musée national de la marine

               Musée national J.-J.-Henner

               Musée national de la Légion d'honneur

               Musée de la Poste

               Muséum National d'Histoire Naturelle

               Musée Auguste-Rodin

               Observatoire de Paris

               Office français de protection des réfugiés et apatrides

               Office National des Anciens Combattants et des Victimes de Guerre (ONAC)

               Office national de la chasse et de la faune sauvage

               Office National de l'eau et des milieux aquatiques

               Office national d'information sur les enseignements et les professions (ONISEP)

               Office universitaire et culturel français pour l'Algérie

               Palais de la découverte

               Parcs nationaux

               Universités

               3.
                     Sõltumatud institutsioonid, asutused ja kohtud

               Présidence de la République

               Assemblée Nationale

               Sénat

               Conseil constitutionnel

               Conseil économique et social

               Conseil supérieur de la magistrature

               Agence française contre le dopage

               Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles

               Autorité de contrôle des nuisances sonores aéroportuaires

               Autorité de régulation des communications électroniques et des postes

               Autorité de sûreté nucléaire

               Comité national d'évaluation des établissements publics à caractère scientifique, culturel et professionnel

               Commission d'accès aux documents administratifs

               Commission consultative du secret de la défense nationale

               Commission nationale des comptes de campagne et des financements politiques

               Commission nationale de contrôle des interceptions de sécurité

               Commission nationale de déontologie de la sécurité

               Commission nationale du débat public

               Commission nationale de l'informatique et des libertés

               Commission des participations et des transferts

               Commission de régulation de l'énergie

               Commission de la sécurité des consommateurs

               Commission des sondages

               Commission de la transparence financière de la vie politique

               Conseil de la concurrence

               Conseil supérieur de l'audiovisuel

               Défenseur des enfants

               Haute autorité de lutte contre les discriminations et pour l'égalité

               Haute autorité de santé

               Médiateur de la République

               Cour de justice de la République

               Tribunal des Conflits

               Conseil d'Etat

               Cours administratives d'appel

               Tribunaux administratifs

               Cour des Comptes

               Chambres régionales des Comptes

               Cours et tribunaux de l'ordre judiciaire (Cour de Cassation, Cours d'Appel, Tribunaux d'instance et Tribunaux de grande instance)

               4.
                     Muud avalik-õiguslikud asutused

               Union des groupements d'achats publics (UGAP)

               Agence Nationale pour l'emploi (A.N.P.E)

               Autorité indépendante des marchés financiers

               Caisse Nationale des Allocations Familiales (CNAF)

               Caisse Nationale d'Assurance Maladie des Travailleurs Salariés (CNAMS)

               Caisse Nationale d'Assurance-Vieillesse des Travailleurs Salariés (CNAVTS)

               HORVAATIA

               Hrvatski sabor (Horvaatia parlament)

               Predsjednik Republike Hrvatske (Horvaatia Vabariigi president)

               Ured predsjednika Republike Hrvatske (Horvaatia Vabariigi presidendi kantselei)

               Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti (Horvaatia Vabariigi presidendi kantselei pärast ametiaja lõppemist)

               Predsjednik Republike Hrvatske (Horvaatia Vabariigi valitsus)

               Ured predsjednika Republike Hrvatske (Horvaatia Vabariigi valitsuse bürood)

               Ministarstvo gospodarstva (majandusministeerium)

               Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije (regionaalarengu ja ELi vahendite ministeerium)

               Ministarstvo financija (rahandusministeerium)

               Ministarstvo obrane (kaitseministeerium)

               Ministarstvo vanjskih i europskih poslova (välis- ja Euroopa asjade ministeerium)

               Ministarstvo unutarnjih poslova (siseministeerium)

               Ministarstvo pravosuđa (justiitsministeerium)

               Ministarstvo uprave (avaliku halduse ministeerium)

               Ministarstvo poduzetništva i obrta (ettevõtlus- ja käsitööndusministeerium)

               Ministarstvo rada i mirovinskog sustava (töö- ja pensionisüsteemi ministeerium)

               Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture (mere-, transpordi- ja taristuministeerium)

               Ministarstvo poljoprivrede (põllumajandusministeerium)

               Ministarstvo turizma (turismiministeerium)

               Ministarstvo zaštite okoliša i prirode (keskkonna- ja looduskaitseministeerium)

               Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja (ehitus- ja füüsilise planeerimise ministeerium)

               Ministarstvo branitelja (veteraniministeerium)

               Ministarstvo socijalne politike i mladih (sotsiaalpoliitika ja noorsooküsimuste ministeerium)

               Ministarstvo zdravlja (tervishoiuministeerium)

               Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta (teadus-, haridus- ja spordiministeerium)

               Ministarstvo kulture (kultuuriministeerium)

               državne upravne organizacije (riigi haldusorganisatsioonid)

               uredi državne uprave u županijama (riigi haldusasutused maakondades)

               Ustavni sud Republike Hrvatske (Horvaatia Vabariigi konstitutsioonikohus)

               Vrhovni sud Republike Hrvatske (Horvaatia Vabariigi riigikohus)

               sudovi (kohtud)

               Državno sudbeno vijeće (Riiklik kohtunike nõukogu)

               državna odvjetništva (prokuratuurid)

               Državnoodvjetničko vijeće (riiklik prokuröride nõukogu)

               pravobraniteljstva (ombudsman)

               Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave (riigihangete riiklik järelevalvekomisjon)

               Hrvatska narodna banka (Horvaatia Pank)

               državne agencije i uredi (riigiametid ja -bürood)

               Državni ured za reviziju (riigikontroll)

               IIRIMAA

               1.
                     President's Establishment

               2.
                     Houses of the Oireachtas — [Parliament]

               3.
                     Department of the Taoiseach — [Prime Minister]

               4.
                     Central Statistics Office

               5.
                     Department of Finance

               6.
                     Office of the Comptroller and Auditor General

               7.
                     Office of the Revenue Commissioners

               8.
                     Office of Public Works

               9.
                     State Laboratory

               10.
                     Office of the Attorney General

               11.
                     Office of the Director of Public Prosecutions

               12.
                     Valuation Office

               13.
                     Commission for Public Service Appointments

               14.
                     Office of the Ombudsman

               15.
                     Chief State Solicitor's Office

               16.
                     Department of Justice, Equality and Law Reform

               17.
                     Courts Service

               18.
                     Prisons Service

               19.
                     Office of the Commissioners of Charitable Donations and Bequests

               20.
                     Department of the Environment, Heritage and Local Government

               21.
                     Department of Education and Science

               22.
                     Department of Communications, Energy and Natural Resources

               23.
                     Department of Agriculture, Fisheries and Food

               24.
                     Department of Transport

               25.
                     Department of Health and Children

               26.
                     Department of Enterprise, Trade and Employment

               27.
                     Department of Arts, Sports and Tourism

               28.
                     Department of Defence

               29.
                     Department of Foreign Affairs

               30.
                     Department of Social and Family Affairs

               31.
                     Department of Community, Rural and Gaeltacht — [Gaelic speaking regions] Affairs

               32.
                     Arts Council

               33.
                     National Gallery

               ITAALIA

               I.
                     Hankijad:

               1.
                     Presidenza del Consiglio dei Ministri (riigikantselei)

               2.
                     Ministero degli Affari Esteri (välisministeerium)

               3.
                     Ministero dell'Interno (siseministeerium)

               4.
                     Ministero della Giustizia e Uffici giudiziari (esclusi i giudici di pace) (justiits- ja muude kohtuasutuste ministeerium (välja arvatud giudici di pace)

               5.
                     Ministero della Difesa (kaitseministeerium)

               6.
                     Ministero dell'Economia e delle Finanze (majandus- ja rahandusministeerium)

               7.
                     Ministero dello Sviluppo Economico (majandusarengu ministeerium)

               8.
                     Ministero del Commercio internazionale (rahvusvahelise kaubanduse ministeerium)

               9.
                     Ministero delle Comunicazioni (kommunikatsiooniministeerium)

               10.
                     Ministero delle Politiche Agricole e Forestali (põllumajandus- ja metsandusministeerium)

               11.
                     Ministero dell'Ambiente e Tutela del Territorio e del Mare (mere-, maa- ja keskkonnaministeerium)

               12.
                     Ministero delle Comunicazioni (taristuministeerium)

               13.
                     Ministero dei Trasporti (transpordiministeerium)

               14.
                     Ministero del Lavoro e delle politiche sociali e della Previdenza sociale (töö-, sotsiaalpoliitika ja sotsiaalkindlustusministeerium)

               15.
                     Ministero della Solidarietà sociale (sotsiaalse solidaarsuse ministeerium)

               16.
                     Ministero della Salute (tervishoiuministeerium)

               17.
                     Ministero dell' Istruzione dell' università e della ricerca (haridus-, kõrgharidus- ja teadusministeerium )

               18.
                     Ministero per i Beni e le Attività culturali comprensivo delle sue articolazioni periferiche (pärandi- ja kultuuriministeerium, kaasa arvatud selle allasutused)

               II.
                     Muud riigiasutused:

               CONSIP (Concessionaria Servizi Informatici Pubblici)
                  3

               KÜPROS

               1.
                     a)
                     Προεδρία και Προεδρικό Μέγαρο (presidentuur ja presidendipalee)

               b)
                     Γραφείο Συντονιστή Εναρμόνισης (koordineerimise ja ühtlustamise amet)

               2.
                     Υπουργικό Συμβούλιο (ministrite nõukogu)

               3.
                     Βουλή των Αντιπροσώπων (esindajate koda)

               4.
                     Δικαστική Υπηρεσία (kohtute amet)

               5.
                     Νομική Υπηρεσία της Δημοκρατίας (õigusamet)

               6.
                     Ελεγκτική Υπηρεσία της Δημοκρατίας (riigikontroll)

               7.
                     Επιτροπή Δημόσιας Υπηρεσίας (avaliku teenistuse komisjon)

               8.
                     Επιτροπή Εκπαιδευτικής Υπηρεσίας (haridusteenistuse komisjon)

               9.
                     Γραφείο Επιτρόπου Διοικήσεως (ombudsman)

               10.
                     Επιτροπή Προστασίας Ανταγωνισμού (konkurentsikaitse komisjon)

               11.
                     Υπηρεσία Εσωτερικού Ελέγχου (siseauditi talitus)

               12.
                     Γραφείο Προγραμματισμού (planeerimisbüroo)

               13.
                     Γενικό Λογιστήριο της Δημοκρατίας (riigikasssa)

               14.
                     Γραφείο Επιτρόπου Προστασίας Δεδομένων Προσωπικού Χαρακτήρα (isikuandmete kaitse voliniku büroo)

               15.
                     Γραφείο Εφόρου Δημοσίων Ενισχύσεων (riigiabivoliniku büroo)

               16.
                     Αναθεωρητική Αρχή Προσφορών (pakkumuste hindamise amet)

               17.
                     Υπηρεσία Εποπτείας και Ανάπτυξης Συνεργατικών Εταιρειών (ühistute järelevalve ja arengu amet)

               18.
                     Αναθεωρητική Αρχή Προσφορών (pagulaste hindamise amet)

               19.
                     Υπουργείο Άμυνας (kaitseministeerium)

               20.
                     a)
                     Υπουργείο Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος (põllumajandus-, loodusvarade ja keskkonnaministeerium)

               b)
                     Τμήμα Γεωργίας (põllumajandusamet)

               c)
                     Κτηνιατρικές Υπηρεσίες (veterinaaramet)

               d)
                     Τμήμα Δασών (metsandusamet)

               e)
                     Τμήμα Αναπτύξεως Υδάτων (veemajanduse amet)

               f)
                     Τμήμα Γεωλογικής Επισκόπησης (geoloogiaamet)

               g)
                     Μετεωρολογική Υπηρεσία (meteoroloogiateenistus)

               h)
                     Τμήμα Αναδασμού (maakorralduse amet)

               i)
                     Υπηρεσία Μεταλλείων (kaevandusamet)

               j)
                     Ινστιτούτο Γεωργικών Ερευνών (põllumajandusuuringute instituut)

               k)
                     Τμήμα Αλιείας και Θαλάσσιων Ερευνών (kalanduse ja mereuuringute amet)

               21.
                     a)
                     Υπουργείο Δικαιοσύνης και Δημοσίας Τάξεως (justiits- ja avaliku korra ministeerium)

               b)
                     Αστυνομία (politsei)

               c)
                     Πυροσβεστική Υπηρεσία Κύπρου (Küprose tuletõrjeteenistus)

               d)
                     Τμήμα Φυλακών (vanglaamet)

                  22.
                     a)
                     Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού (kaubandus-, tööstus- ja turismiministeerium)

               b)
                     Τμήμα Εφόρου Εταιρειών και Επίσημου Παραλήπτη (ettevõtteregister ja ametlik vastuvõtja)

               23.
                     a)
                     Υπουργείο Εργασίας και Κοινωνικών Ασφαλίσεων (töö- ja sotsiaalkindlustuse ministeerium)

               b)
                     Τμήμα Εργασίας (tööhõiveamet)

               c)
                     Τμήμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων (sotsiaalkindlustusamet)

               d)
                     Τμήμα Υπηρεσιών Κοινωνικής Ευημερίας (sotsiaalhoolekandeteenuste amet)

               e)
                     Κέντρο Παραγωγικότητας Κύπρου (Küprose tootlikkuse keskus)

               f)
                     Ανώτερο Ξενοδοχειακό Ινστιτούτο Κύπρου (Küprose kõrgem hotellikool)

               g)
                     Ανώτερο Τεχνολογικό Ινστιτούτο (kõrgem tehnikainstituut)

               h)
                     Τμήμα Επιθεώρησης Εργασίας (tööinspektsioon)

               i)
                     Τμήμα Εργασιακών Σχέσεων (töösuhete amet)

               24.
                     a)
                     Υπουργείο Εσωτερικών (siseministeerium)

               b)
                     Επαρχιακές Διοικήσεις (piirkondlikud omavalitsused)

               c)
                     Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως (linnaplaneerimis- ja -hoonestusamet)

               d)
                     Τμήμα Αρχείου Πληθυσμού και Μεταναστεύσεως (tsiviilregistri- ja rändeamet)

               e)
                     Τμήμα Κτηματολογίου και Χωρομετρίας (kinnistu- ja mõõdistamisamet)

               f)
                     Γραφείο Τύπου και Πληροφοριών (pressi- ja teabebüroo)

               g)
                     Πολιτική Άμυνα (tsiviilkaitse)

               h)
                     Υπηρεσία Μέριμνας και Αποκαταστάσεων Εκτοπισθέντων (põgenenud isikute hoolekande- ja rehabilitatsiooniteenistus)

               i)
                     Υπηρεσία Ασύλου (varjupaigateenistus)

               25.
                     Υπουργείο Εξωτερικών (välisministeerium)

               26.
                     a)
                     Υπουργείο Οικονομικών (rahandusministeerium)

               b)
                     Τελωνεία (tolli- ja aktsiisiamet)

               c)
                     Τμήμα Εσωτερικών Προσόδων (maksuamet)

               d)
                     Στατιστική Υπηρεσία (statistikaamet)

               e)
                     Τμήμα Κρατικών Αγορών και Προμηθειών (valitsuse hangete ja tarnete amet)

               f)
                     Τμήμα Δημόσιας Διοίκησης και Προσωπικού (avaliku halduse ja personali osakond)

               g)
                     Κυβερνητικό Τυπογραφείο (valitsuse trükiamet)

               h)
                     Τμήμα Υπηρεσιών Πληροφορικής (infotehnoloogia teenuste amet)

               27.
                     Υπουργείο Παιδείας και Πολιτισμού (haridus- ja kultuuriministeerium)

               28.
                     a)
                     Υπουργείο Συγκοινωνιών και Έργων (kommunikatsiooni- ja riiklike tööde ministeerium)

               b)
                     Τμήμα Δημοσίων Έργων (riiklike ehitustööde amet)

               c)
                     Τμήμα Αρχαιοτήτων (antiikpärandi amet)

               d)
                     Τμήμα Πολιτικής Αεροπορίας (tsiviillennundusamet)

               e)
                     Τμήμα Εμπορικής Ναυτιλίας (kaubandusliku meresõidu amet)

               f)
                     Τμήμα Ταχυδρομικών Υπηρεσιών (postiamet)

               g)
                     Τμήμα Οδικών Μεταφορών (maanteetranspordiamet)

               h)
                     Τμήμα Ηλεκτρομηχανολογικών Υπηρεσιών (elektri- ja mehaanikateenuste amet)

               i)
                     Τμήμα Ηλεκτρονικών Επικοινωνιών (elektrooniliste telekommunikatsiooniteenuste amet)

               29.
                     a)
                     Υπουργείο Υγείας (tervishoiuministeerium)

               b)
                     Φαρμακευτικές Υπηρεσίες (ravimiteenused)

               c)
                     Γενικό Χημείο (pealaboratoorium)

               d)
                     Ιατρικές Υπηρεσίες και Υπηρεσίες Δημόσιας Υγείας (meditsiini- ja rahvatervise teenused)

               e)
                     Οδοντιατρικές Υπηρεσίες (hambaraviteenused)

               f)
                     Υπηρεσίες Ψυχικής Υγείας (vaimse tervise talitus)

               LÄTI

               A)
                     Ministrijas, īpašu ministru sekretariāti un to padotībā esošās iestādes (ministeeriumid, eriülesannetega ministrite kabinetid ja nende allasutused):

               1.
                     Aizsardzības ministrija un tās padotībā esošās iestādes (kaitseministeerium ja selle allasutused)

               2.
                     Ārlietu ministrija un tas padotībā esošās iestādes (välisministeerium ja selle allasutused)

               3.
                     Ekonomikas ministrija un tās padotībā esošās iestādes (majandusministeerium ja selle allasutused)

               4.
                     Finanšu ministrija un tās padotībā esošās iestādes (rahandusministeerium ja selle allasutused)

               5.
                     Iekšlietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes (siseministeerium ja selle allasutused)

               6.
                     Izglītības un zinātnes ministrija un tās padotībā esošās iestādes (haridus- ja teadusministeerium ja selle allasutused)

               7.
                     Kultūras ministrija un tas padotībā esošās iestādes (kultuuriministeerium ja selle allasutused)

               8.
                     Labklājības ministrija un tās padotībā esošās iestādes (sotsiaalhoolekandeministeerium ja selle allasutused)

               9.
                     Satiksmes ministrija un tās padotībā esošās iestādes (transpordiministeerium ja selle allasutused)

               10.
                     Tieslietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes (justiitsministeerium ja selle allasutused)

               11.
                     Veselības ministrija un tās padotībā esošās iestādes (tervishoiuministeerium ja selle allasutused)

               12.
                     Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija un tās padotībā esošās iestādes (keskkonnakaitse- ja piirkondliku arengu ministeerium ja selle allasutused)

               13.
                     Zemkopības ministrija un tās padotībā esošās iestādes (põllumajandusministeerium ja selle allasutused)

               14.
                     Īpašu uzdevumu ministra sekretariāti un to padotībā esošās iestādes (eriülesannetega ministeeriumid ja nende allasutused)

               B)
                     Citas valsts iestādes (muud riigiasutused):

               1.
                     Augstākā tiesa (riigikohus)

               2.
                     Centrālā vēlēšanu komisija (keskvalimiskomisjon)

               3.
                     Finanšu un kapitāla tirgus komisija (finants- ja kapitaliturgude komisjon)

               4.
                     Latvijas Banka (Läti Pank)

               5.
                     Prokuratūra un tās pārraudzībā esošās iestādes (prokuratuur ja selle järelevalve alla kuuluvad asutused)

               6.
                     Saeimas un tās padotībā esošās iestādes (parlament ja selle allasutused)

               7.
                     Satversmes tiesa (konstitutsioonikohus)

               8.
                     Valsts kanceleja un tās pārraudzībā esošās iestādes (riigikantselei ja selle järelevalve alla kuuluvad asutused)

               9.
                     Valsts kontrole (riigikontroll)

               10.
                     Valsts prezidenta kanceleja (presidendikantselei)

               11.
                     Citas valsts iestādes, kuras nav ministriju padotībā (ministeeriumide alluvusse mittekuuluvad muud riigiasutused)

               −
                     −Tiesībsarga birojs (ombudsman)

               −
                     −Nacionālā radio un televīzijas padome (rahvusringhäälingu nõukogu)

               Muud riigiasutused

               LEEDU

               Kancelář prezidenta (presidendikantselei)

               Seimo kanceliarija (seimi kantselei)

               Seimui atskaitingos institucijos: (seimile alluvad asutused)

               Lietuvos mokslo taryba (teaduste nõukogu)

               Seimo kontrolierių įstaiga (seimi ombudsmani kantselei)

               Valstybės kontrolė (riigikontroll)

               Specialiųjų tyrimų tarnyba (eriuurimisteenistus)

               Valstybės saugumo departamentas (riiklik julgeolekuamet)

               Konkurencijos taryba (konkurentsiamet)

               Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras (Leedu genotsiidi ja vastupanuliikumise uurimiskeskus)

               Vertybinių popierių komisija (Leedu väärtpaberikomisjon)

               Ryšių reguliavimo tarnyba (sideamet)

               Nacionalinė sveikatos taryba (riiklik terviseamet)

               Etninės kultūros globos taryba (etnilise kultuuri kaitse nõukogu)

               Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba (võrdsete võimaluste ombudsmani büroo)

               Valstybinė kultūros paveldo komisija (riiklik kultuuripärandi komisjon)

               Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaiga (laste õiguste ombudsman)

               Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija (riigi energiaressursside hinnaregulatsiooni komisjon)

               Valstybinė lietuvių kalbos komisija (Leedu keele riiklik komisjon)

               Vyriausioji rinkimų komisija (keskvalimiskomisjon)

               Vyriausioji tarnybinės etikos komisija (riiklik eetikakomisjon)

               Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba (ajakirjanduseetika inspektori kantselei)

               Seimo kanceliarija (valitsuse kantselei)

               Vyriausybei atskaitingos institucijos (valitsusele alluvad asutused)

               Ginklų fondas (relvafond)

               Informacinės visuomenės plėtros komitetas (infoühiskonna arengu komitee)

               Kūno kultūros ir sporto departamentas (kehakultuuri ja spordi amet)

               Lietuvos archyvų departamentas (Leedu arhiiviamet)

               Mokestinių ginčų komisija (maksuvaidluste komisjon)

               Statistikos departamentas (statistikaamet)

               Tautinių mažumų ir išeivijos departamentas (vähemusrahvuste ja välisleedulaste amet)

               Valstybinė tabako ir alkoholio kontrolės tarnyba (riiklik tubaka- ja alkoholikontrollitalitus)

               Viešųjų pirkimų tarnyba (riigihangete amet)

               Valstybinė atominės energetikos saugos inspekcija (riiklik tuumaenergia ohutuse inspektsioon)

               Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija (riiklik andmekaitse inspektsioon)

               Valstybinė lošimų priežiūros komisija (riiklik hasartmängu kontrolli amet)

               Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba (riiklik toidu- ja veterinaaramet)

               Vyriausioji administracinių ginčų komisija (haldusvaidluste ülemkomisjon)

               Draudimo priežiūros komisija (kindlustusjärelevalve komisjon)

               Lietuvos valstybinis mokslo ir studijų fondas (Leedu riiklik teaduse ja uuringute sihtasutus)

               Konstitucinis Teismas (konstitutsioonikohus)

               Lietuvos bankas (Leedu Pank)

               Aplinkos ministerija (keskkonnaministeerium)

               Įstaigos prie Aplinkos ministerijos (keskkonnaministeeriumi alluvuses olevad asutused)

               Generalinė miškų urėdija (riigimetsade peadirektoraat)

               Lietuvos geologijos tarnyba (Leedu geoloogiaamet)

               Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba (Leedu hüdrometeoroloogiateenistus)

               Lietuvos standartizacijos departamentas (Leedu standardiamet)

               Nacionalinis akreditacijos biuras (Leedu riiklik akrediteerimisamet)

               Valstybinė metrologijos tarnyba (riiklik metroloogiateenistus)

               Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba (riiklik kaitsealade teenistus)

               Valstybinė teritorijų planavimo ir statybos inspekcija (riiklik territoriaalse planeerimise ja ehitusinspektsioon)

               Finansų ministerija (rahandusministeerium)

               Įstaigos prie Finansų ministerijos (rahandusministeeriumi alluvuses olevad asutused)

               Muitinės departamentas (Leedu toll)

               Valstybės dokumentų technologinės apsaugos tarnyba (riiklike dokumentide tehnoloogilise julgeoleku teenistus)

               Valstybinė mokesčių inspekcija (riiklik maksuamet)

               Finansų ministerijos mokymo centras (rahandusministeeriumi koolituskeskus)

               Krašto apsaugos ministerija (riigikaitseministeerium)

               Įstaigos prie Krašto apsaugos ministerijos (riigikaitseministeeriumi alluvuses olevad asutused)

               Antrasis operatyvinių tarnybų departamentas (teine juurdlusbüroo)

               Centralizuota finansų ir turto tarnyba (tsentraliseeritud finantseerimis- ja omanditeenistus)

               Karo prievolės administravimo tarnyba (sõjaväeteenistusse värbamise teenistus)

               Krašto apsaugos archyvas (riiklik kaitsearhiivide teenistus)

               Krizių valdymo centras (kriisiohjekeskus)

               Mobilizacijos departamentas (mobiliseerimise teenistus)

               Ryšių ir informacinių sistemų tarnyba (kommunikatsiooni- ja infosüsteemide teenistus)

               Infrastruktūros plėtro s departamentas (taristu arendamise teenistus)

               Valstybinis pilietinio pasipriešinimo rengimo centras (tsiviilvastupanu keskus)

               Lietuvos kariuomenė (Leedu relvajõud)

               Krašto apsaugos sistemos kariniai vienetai ir tarnybos (sõjaväeüksused ja riikliku kaitsesüsteemi talitused)

               Kultūros ministerija (kultuuriministeerium)

               Įstaigos prie Kultūros ministerijos (kultuuriministeeriumi alluvuses olevad asutused)

               Kultūros paveldo departamentas (Leedu kultuuripärandi amet)

               Valstybinė kalbos inspekcija (riiklik keeleinspektsioon)

               Socialinės apsaugos ir darbo ministerija (sotsiaalkindlustus- ja tööministeerium)

               Įstaigos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (sotsiaalkindlustus- ja tööministeeriumi alluvuses olevad asutused)

               Garantinio fondo administracija (tagatisfondi haldusasutus)

               Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba (riiklik lapse õiguste kaitse ja adopteerimisteenistus)

               Lietuvos darbo birža (Leedu tööbörs)

               Lietuvos darbo rinkos mokymo tarnyba (Leedu tööturu koolitusamet)

               Trišalės tarybos sekretoriatas (kolmepoolse nõukogu sekretariaat)

               Socialinių paslaugų priežiūros departamentas (sotsiaalteenuste järelevalveamet)

               Darbo inspekcija (tööinspektsioon)

               Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba (riiklik sotsiaalkindlustusfondi nõukogu)

               Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba (puude ja töövõimetuse määramise teenistus)

               Ginčų komisija (vaidluste komisjon)

               Techninės pagalbos neįgaliesiems centras (puuetega inimestele kompensatsiooni määramise riiklik keskus)

               Neįgaliųjų reikalų departamentas (puuetega inimeste probleemidega tegelev asutus)

               Susisiekimo ministerija (transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium)

               Įstaigos prie Susisiekimo ministerijos (transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumi alluvuses olevad asutused)

               Lietuvos automobilių kelių direkcija (Leedu maanteeamet)

               Valstybinė geležinkelio inspekcija (riiklik raudteeinspektsioon)

               Valstybinė kelių transporto inspekcija (riiklik maanteetranspordi inspektsioon)

               Pasienio kontrolės punktų direkcija (piirikontrollipunktide direktoraat)

               Sveikatos apsaugos ministerija (tervishoiuministeerium)

               Įstaigos prie Sveikatos apsaugos ministerijos (tervishoiuministeeriumi alluvuses olevad asutused)

               Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba (riiklik tervishoiu akrediteerimise amet)

               Valstybinė ligonių kasa (riiklik patsientide fond)

               Valstybinė medicininio audito inspekcija (riiklik meditsiinilise auditi inspektsioon)

               Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba (riiklik ravimikontrolli amet)

               Valstybinė teismo psichiatrijos ir narkologijos tarnyba (Leedu kohtupsühhiaatria ja narkoloogia teenistus)

               Valstybinė visuomenės sveikatos priežiūros tarnyba (riiklik tervishoiuteenistus)

               Farmacijos departamentas (apteekide osakond)

               Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių sveikatai situacijų centras (tervishoiuministeeriumi erakorralise ravi keskus)

               Lietuvos bioetikos komitetas (Leedu bioeetika komitee)

               Radiacin ės saugos centras (kiirguskaitse keskus).

               Švietimo ir mokslo ministerija (haridus- ja teadusministeerium)

               Įstaigos prie Švietimo ir mokslo ministerijos (haridus- ja teadusministeeriumi alluvuses olevad asutused)

               Nacionalinis egzaminų centras (riiklik eksamikeskus)

               Studijų kokybės vertinimo centras (kõrghariduses kvaliteedi hindamise keskus)

               Teisingumo ministerija (justiitsministeerium)

               Įstaigos prie Teisingumo ministerijos (justiitsministeeriumi alluvuses olevad asutused)

               Kalėjimų departamentas (vanglaamet)

               Nacionalinė vartotojų teisių apsaugos taryba (riiklik tarbijakaitseamet)

               Europos teisės departamentas (Euroopa õiguse osakond)

               Ūkio ministerija (majandusministeerium)

               Įstaigos prie Ūkio ministerijos (majandusministeeriumi alluvuses olevad asutused)

               Įmonių bankroto valdymo departamentas (ettevõtjate pankrottide haldamise osakond)

               Valstybinė energetikos inspekcija (riiklik energiainspektsioon)

               Valstybinė ne maisto produktų inspekcija (riiklik toiduks mittekasutatavate toodete inspektsioon)

               Valstybinis turizmo departamentas (riiklik turismiamet)

               Užsienio reikalų ministerija (välisministeerium)

               Diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos užsienyje bei atstovybės prie tarptautinių organizacijų (rahvusvaheliste organisatsioonide juurde lähetatud diplomaatilised missioonid, konsulaadid ning esindused)

               Vidaus reikalų ministerija (siseministeerium)

               Įstaigos prie Vidaus reikalų ministerijos (siseministeeriumi alluvuses olevad asutused)

               Asmens dokumentų išrašymo centras (isikut tõendavate dokumentide personaliseerimise keskus)

               Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba (finantskuritegude uurimise teenistus)

               Gyventojų registro tarnyba (elanikeregister)

               Policijos departamentas (politsei)

               Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas (tuleõnnetuste ennetamise ja päästeosakond)

               Turto valdymo ir ūkio departamentas (varade haldamise ja majandusosakond)

               Vadovybės apsaugos departamentas (VIP kaitse osakond)

               Valstybės sienos apsaugos tarnyba (piirivalveosakond)

               Valstybės tarnybos departamentas (avaliku teenistuse osakond)

               Informatikos ir ryšių departamentas (IT- ja kommunikatsioonide osakond)

               Migracijos departamentas (rändeosakond)

               Sveikatos priežiūros tarnyba (tervishoiuosakond)

               Bendrasis pagalbos centras (hädaabikeskus)

               Žemės ūkio ministerija (põllumajandusministeerium)

               Įstaigos prie Žemės ūkio ministerijos (põllumajandusministeeriumi alluvuses olevad asutused)

               Nacionalinė mokėjimo agentūra (riiklik makseasutus)

               Nacionalinė žemės tarnyba (riiklik maa-amet)

               Valstybinė augalų apsaugos tarnyba (riiklik taimekaitse teenistus)

               Valstybinė gyvulių veislininkystės priežiūros tarnyba (riiklik tõuaretuse järelevalveteenistus)

               Valstybinė sėklų ir grūdų tarnyba (riiklik seemne- ja teraviljateenistus)

               Žuvininkystės departamentas (kalandusosakond)

               Teismai (kohtud)

               Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Leedu riigikohus)

               Lietuvos apeliacinis teismas (Leedu apellatsioonikohus)

               Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Leedu kõrgeim halduskohus)

               Apygardų teismai (maakohtud)

               Apygardų administraciniai teismai (maakondlikud halduskohtud)

               Apylinkių teismai (ringkonnakohtud)

               Nacionalinė teismų administracija (riiklik kohtute amet)

               Generalinė prokuratūra (prokuratuur)

               Kiti centriniai valstybinio administravimo subjektai (institucijos, įstaigos, tarnybos) (muud tsentraalsed avaliku halduse asutused (asutused, üksused, ametid)

               −
                     Muitinės kriminalinė tarnyba (tolli kriminaalteenistus)

               −
                     Muitinės informacinių sistemų centras (tolli infosüsteemide keskus)

               −
                     Muitinės laboratorija (tolli laboratoorium)

               −
                     Muitinės mokymo centras (tolli koolituskeskus)

               LUKSEMBURG

               1.
                     Ministère d'Etat

               2.
                     Ministère des Affaires Etrangères et de l'Immigration

               Ministère des Affaires Etrangères et de l'Immigration: Direction de la Défense (Armée)

               3.
                     Ministère de l'Agriculture, de la Viticulture et du Développement Rural

               Ministère de l'Agriculture, de la Viticulture et du Développement Rural: Administration des Services Techniques de l'Agriculture

               4.
                     Ministère des Classes moyennes, du Tourisme et du Logement

               5.
                     Ministère de la Culture, de l'Enseignement Supérieur et de la Recherche

               6.
                     Ministère de l'Economie et du Commerce extérieur

               7.
                     Ministère de l'Education nationale et de la Formation professionnelle

               Ministère de l'Education nationale et de la Formation professionnelle: Lycée d'Enseignement Secondaire et d'Enseignement Secondaire Technique

               8.
                     Ministère de l'Egalité des chances

               9.
                     Ministère de l'Environnement

               Ministère de l'Environnement: Administration de l'Environnement

               10.
                     Ministère de la Famille et de l'Intégration

               Ministère de la Famille et de l'Intégration: Maisons de retraite

               11.
                     Ministère des Finances

               12.
                     Ministère de la Fonction publique et de la Réforme administrative

               Ministère de la Fonction publique et de la Réforme administrative: Service Central des Imprimés et des Fournitures de l'Etat – Centre des Technologies de l'informatique de l'Etat

               13.
                     Ministère de l'Intérieur et de l'Aménagement du territoire

               Ministère de l'Intérieur et de l'Aménagement du territoire: Police Grand-Ducale Luxembourg – Inspection générale de Police

               14.
                     Ministère de la Justice

               Ministère de la Justice: Etablissements Pénitentiaires

               15.
                     Ministère de la Santé

               Ministère de la Santé: Centre hospitalier neuropsychiatrique

               16.
                     Ministère de la Sécurité sociale

               17.
                     Ministère des Transports

               18.
                     Ministère du Travail et de l'Emploi

               19.
                     Ministère des Travaux publics

               Ministère des Travaux publics: Bâtiments Publics – Ponts et Chaussées

               UNGARI

               Nemzeti Erőforrás Minisztérium (riiklike ressursside ministeerium)

               Minisztérium (maaelu arengu ministeerium)

               Nemzeti Erőforrás Minisztérium (riikliku arengu ministeerium)

               Honvédelmi Minisztérium (kaitseministeerium)

               Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium (avaliku halduse ja justiitsministeerium)

               Nemzetgazdasági Minisztérium (riigimajanduse ministeerium)

               Külügyminisztérium (välisministeerium)

               Miniszterelnöki Hivatal (peaministri büroo)

               Belügyminisztérium (siseministeerium)

               Központi Szolgáltatási Főigazgatóság (kesksete talituste direktoraat)

               MALTA

               1.
                     Uffiċċju tal-Prim Ministru (peaministri büroo)

               2.
                     Ministeru għall-Familja u Solidarjeta’ Soċjali (perekonna ja sotsiaalse solidaarsuse ministeerium)

               3.
                     Ministeru ta’ l-Edukazzjoni Zghazagh u Impjieg (haridus-, noorte- ja tööhõiveministeerium)

               4.
                     Ministeru tal-Finanzi (rahandusministeerium)

               5.
                     Ministeru tar-Riżorsi u l-Infrastruttura (ressursside ja infrastruktuuride ministeerium)

               6.
                     Ministeru tat-Turiżmu u Kultura (turismi- ja kultuuriministeerium)

               7.
                     Ministeru tal-Ġustizzja u l-Intern (justiits- ja siseministeerium)

               8.
                     Ministeru għall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent (maaelu- ja keskkonnaministeerium)

               9.
                     Ministeru għal Għawdex (Gozo ministeerium)

               10.
                     Ministeru tas-Saħħa, l-Anzjani u Kura fil-Kommunita’ (tervishoiu-, eakate- ja hooldusraviministeerium)

               11.
                     Ministeru ta’ l-Affarijiet Barranin (välisministeerium)

               12.
                     Ministeru għall-Investimenti, Industrija u Teknologija ta' Informazzjoni (investeeringute-, tööstus- ja infotehnoloogiaministeerium)

               13.
                     Ministeru għall-Kompetittivà u Komunikazzjoni (konkurentsi- ja kommunikatsiooniministeerium)

               14.
                     Ministeru għall-Iżvilupp Urban u Toroq (linnaarendus- ja teedeministeerium)

               15.
                     Uffiċċju tal-President (presidendi kantselei)

               16.
                     Uffiċċju ta’ l-Iskrivan tal-Kamra tad-Deputati (esindajatekoja sekretäri kantselei)

               MADALMAAD

               MINISTERIE VAN ALGEMENE ZAKEN — (ÜLDASJADE MINISTEERIUM)

               −
                     Bestuursdepartement (kesksed poliitika ja personaliosakonnad)

               −
                     Bureau van de Wetenschappelijke Raad voor het Regeringsbeleid (valitsuse poliitika nõuandekogu)

               −
                     Rijksvoorlichtingsdienst: (Madalmaade valitsuse teabeteenistus)

               MINISTERIE VAN BINNENLANDSE ZAKEN EN KONINKRIJKSRELATIES — (SISEMINISTEERIUM)

               −
                     Bestuursdepartement (kesksed poliitika ja personaliosakonnad)

               −
                     Centrale Archiefselectiedienst (CAS) (arhiveerimiskeskus)

               −
                     Algemene Inlichtingen- en Veiligheidsdienst (AIVD) (luure- ja julgeolekuteenistus)

               −
                     Agentschap Basisadministratie Persoonsgegevens en Reisdocumenten (BPR) (personaliarvestuse ja reisidokumentide agentuur)

               −
                     Agentschap Korps Landelijke Politiediensten (riiklik politseiteenistuse agentuur)

               MINISTERIE VAN BUITENLANDSE ZAKEN — (VÄLISMINISTEERIUM)

               −
                     Directoraat Generaal Regiobeleid en Consulaire Zaken (DGRC) (regionaalpoliitika ja konsulaarasjade peadirektoraat)

               −
                     Directoraat Generaal Politieke Zaken (DGPZ) (poliitika peadirektoraat)

               −
                     Directoraat Generaal Internationale Samenwerking (DGIS) (rahvusvahelise koostöö peadirektoraat)

               −
                     Directoraat Generaal Europese Samenwerking (DGES) (Euroopa-sisese koostöö peadirektoraat)

               −
                     Centrum tot Bevordering van de Import uit Ontwikkelingslanden (CBI) (arengumaadest impordi edendamise keskus)

               −
                     Centrale diensten ressorterend onder S/PlvS (kantslerile ja asekantslerile alluvad tugitalitused)

               −
                     Buitenlandse Posten (ieder afzonderlijk) (erinevad välismissioonid)

               MINISTERIE VAN DEFENSIE — (KAITSEMINISTEERIUM)

               −
                     Bestuursdepartement (kesksed poliitika ja personaliosakonnad)

               −
                     Commando Diensten Centra (CDC) (tugikomando)

               −
                     Defensie Telematica Organisatie (DTO) (kaitseinformaatikakeskus)

               −
                     Centrale directie van de Defensie Vastgoed Dienst (kaitsealased kinnisvarateenused, keskdirektoraat)

               −
                     De afzonderlijke regionale directies van de Defensie Vastgoed Dienst (kaitsealased kinnisvarateenused, piirkondlikud direktoraadid)

               −
                     Defensie Materieel Organisatie (DMO) (kaitsematerjalide organisatsioon)

               −
                     Landelijk Bevoorradingsbedrijf van de Defensie Materieel Organisatie (kaitsematerjalide organisatsiooni riiklik tarneagentuur)

               −
                     Logistiek Centrum van de Defensie Materieel Organisatie (kaitsematerjalide organisatsiooni logistikakeskus)

               −
                     Marinebedrijf van de Defensie Materieel Organisatie (kaitsematerjalide organisatsiooni hooldusettevõte)

               −
                     Defensie Pijpleiding Organisatie (DPO) (kaitse organiseerimise amet)

               MINISTERIE VAN ECONOMISCHE ZAKEN — (MAJANDUSMINISTEERIUM)

               −
                     Bestuursdepartement (kesksed poliitika ja personaliosakonnad)

               −
                     Centraal Planbureau (CPB) (Madalmaade majanduspoliitilise analüüsi büroo)

               −Bureau voor de Industriële Eigendom (BIE) (tööstusomandibüroo)

               −
                     SenterNovem (SenterNovem – jätkusuutliku innovatsiooni agentuur)

               −
                     Staatstoezicht op de Mijnen (SodM) (riiklik kaevanduste inspektsioon)

               −
                     Nederlandse Mededingingsautoriteit (NMa) (Madalmaade konkurentsiamet)

               −
                     Economische Voorlichtingsdienst (EVD) (Madalmaade väliskaubandusagentuur)

               −
                     Agentschap Telecom (raadiokommunikatsiooni agentuur)

               −
                     Kenniscentrum Professioneel & Inno vatief Aanbesteden, Netwerk voor Overheidsopdrachtgevers (PIANOo) (professionaalsed ja innovaatilised hanked, hankijate võrgustik)

               −
                     Regiebureau Inkoop Rijksoverheid (keskvalitsuse ostutehingute koordineerimine)

               −
                     Octrooicentrum Nederland (Madalmaade patendiamet)

               −
                     Consumentenautoriteit (tarbijakaitseamet)

               MINISTERIE VAN FINANCIËN — (RAHANDUSMINISTEERIUM)

               −
                     Bestuursdepartement (kesksed poliitika ja personaliosakonnad)

               −
                     Belastingdienst Automatiseringscentrum (maksu- ja tolliameti arvuti- ja tarkvarakeskus)

               −
                     Belastingdienst (maksu- ja tolliamet)

               −
                     De afzonderlijke Directies der Rijksbelastingen (maksu- ja tolliameti erinevad osakonnad kogu Madalmaades)

               −
                     Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst (incl. Economische Controle dienst (ECD) (rahandusteabe ja uurimisteenistus (kaasa arvatud majanduse uurimisteenistus))

               −
                     Belastingdienst Opleidingen (maksu- ja tolliameti koolituskeskus)

               −
                     Dienst der Domeinen (riigivaraamet)

               MINISTERIE VAN JUSTITIE — (JUSTIITSMINISTEERIUM)

               −
                     Bestuursdepartement (kesksed poliitika ja personaliosakonnad)

               −
                     Dienst Justitiële Inrichtingen (parandusasutuste amet)

               −
                     Raad voor de Kinderbescherming (laste kaitse- ja hooldusamet)

               −
                     Centraal Justitie Incasso Bureau (trahvide kogumise keskus)

               −
                     Openbaar Ministerie (riigiprokuratuur)

               −
                     Immigratie en Naturalisatiedienst (sisserände- ja naturalisatsiooniamet)

               −
                     Nederlands Forensisch Instituut (Madalmaade kohtumeditsiini instituut)

               −
                     Dienst Terugkeer & Vertrek (repatrieerimise ja lahkumise agentuur)

               MINISTERIE VAN LANDBOUW, NATUUR EN VOEDSELKWALITEIT — (PÕLLUMAJANDUSE, LOODUSE JA TOIDUKVALITEEDI MINISTEERIUM)

               −
                     Bestuursdepartement (kesksed poliitika ja personaliosakonnad)

               −
                     Dienst Regelingen (DR) (õigusaktide rakendamise riiklik teenistus (agentuur))

               −
                     Agentschap Plantenziektekundige Dienst (PD) (taimekaitseamet)

               −
                     Algemene Inspectiedienst (AID) (üldinspektsioon)

               −
                     Dienst Landelijk Gebied (DLG) (valitsuse maaelu jätkusuutliku arendamise teenistus)

               −
                     Voedsel en Waren Autoriteit (VWA) (toidu ja tarbekaupade ohutuse amet)

               MINISTERIE VAN ONDERWIJS, CULTUUR EN WETENSCHAPPEN — (HARIDUS-, KULTUURI- JA TEADUSMINISTEERIUM)

               −
                     Bestuursdepartement (kesksed poliitika ja personaliosakonnad)

               −
                     Inspectie van het Onderwijs (haridusinspektsioon)

               −
                     Erfgoedinspectie (pärandiinspektsioon)

               −
                     Centrale Financiën Instellingen (institutsioonide rahastamise keskus)

               −
                     Nationaal Archief (riigiarhiiv)

               −
                     Adviesraad voor Wetenschaps- en Technologiebeleid (teadus- ja tehnoloogiapoliitika nõuandekogu)

               −
                     Onderwijsraad (haridusnõukogu)

               −
                     Raad voor Cultuur (kultuurinõukogu)

               MINISTERIE VAN SOCIALE ZAKEN EN WERKGELEGENHEID — (TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSTE MINISTEERIUM)

               −
                     Bestuursdepartement (kesksed poliitika ja personaliosakonnad)

               −
                     Inspectie Werk en Inkomen (töö ja sissetulekute inspektsioon)

               −
                     Agentschap SZW (SZW agentuur)

               MINISTERIE VAN VERKEER EN WATERSTAAT — (TRANSPORDI-, TARISTU- JA VEEMAJANDUSMINISTEERIUM)

               −
                     Bestuursdepartement (kesksed poliitika ja personaliosakonnad)

               −
                     Directoraat-Generaal Transport en Luchtvaart (transpordi ja tsiviillennunduse peadirektoraat)

               −
                     Directoraat-generaal Personenvervoer (reisijateveo peadirektoraat)

               −
                     Directoraat-generaal Water (veeressursside peadirektoraat)

               −
                     Centrale diensten (kesktalitused)

               −
                     Shared services Organisatie Verkeer en Watersaat (transpordi ja veemajanduse jagatud teenuste organisatsioon) (uus asutus)

               −
                     Koninklijk Nederlands Meteorologisch Instituut (KNMI) (Madalmaade kuninglik meteoroloogiainstituut)

               −
                     Rijkswaterstaat, Bestuur (riiklikud ehitustööd ja veemajandus, nõukogu)

               −
                     De afzonderlijke regionale Diensten van Rijkswaterstaat (riiklike ehitustööde ja veemajanduse peadirektoraadi kõik piirkondlikud talitused)

               −
                     De afzonderlijke specialistische diensten van Rijkswaterstaat (riiklike ehitustööde ja veemajanduse peadirektoraadi kõik spetsialiseerunud talitused)

               −
                     Adviesdienst Geo-Informatie en ICT (geoinfo ja IKT nõuandekomisjon)

               −
                     Adviesdienst Verkeer en Vervoer (AVV) (liikluse ja transpordi nõuandekomisjon)

               −
                     Bouwdienst (ehitusteenistus)

               −
                     Centrale diensten (korporatiivteenistus)

               −
                     Data ICT Dienst (andme- ja IT-teenistus)

               −
                     Dienst Verkeer en Scheepvaart (liiklus- ja meretransporditeenistus)

               −
                     Dienst Weg- en Waterbouwkunde (DWW) (tee- ja vesiehitusteenistus)

               −
                     Rijksinstituut voor Kust en Zee (RIKZ) (riiklik ranniku- ja merealade majandamise instituut)

               −
                     Rijksinstituut voor Integraal Zoetwaterbeheer en Afvalwaterbehandeling (RIZA) (riiklik mageveemajanduse ja vee käitlemise instituut)

               −
                     Waterdienst (veeteenistus)

               −
                     Inspectie Verkeer en Waterstaat, Hoofddirectie (transpordi ja veemajanduse inspektsioon, peadirektoraat)

               −
                     sadamariigi kontroll

               −
                     Directie Toezichtontwikkeling Communicatie en Onderzoek (TCO) (kommunikatsiooni ja teadusuuringute järelevalve arendamise direktoraat)

               −
                     Toezichthouder Beheer Eenheid Lucht (majandamisüksus „Õhk”)

               −
                     Toezichthouder Beheer Eenheid Water (majandamisüksus „Vesi”)

               −
                     Toezichthouder Beheer Eenheid Land (majandamisüksus „Maa”)

               MINISTERIE VAN VOLKSHUISVESTING, RUIMTELIJKE ORDENING EN MILIEUBEHEER — (ELAMUEHITUS-, RUUMIPLANEERIMIS- JA KESKKONNAMINISTEERIUM)

               −
                     Bestuursdepartement (kesksed poliitika ja personaliosakonnad)

               −
                     Directoraat-generaal Wonen, Wijken en Integratie (elamumajanduse, kogukondade ja integratsiooni peadirektoraat)

               −
                     Directoraat-generaal Ruimte (ruumiplaneerimise peadirektoraat)

               −
                     Directoraat-general Milieubeheer (keskkonnakaitse peadirektoraat)

               −
                     Rijksgebouwendienst (valitsuse kinnisvarakeskus)

               −
                     VROM Inspectie (VROM inspektsioon)

               MINISTERIE VAN VOLKSGEZONDHEID, WELZIJN EN SPORT — (TERVISHOIU-, HEAOLU- JA SPORDIMINISTEERIUM)

               −
                     Bestuursdepartement (kesksed poliitika ja personaliosakonnad)

               −
                     Inspectie Gezondheidsbescherming, Waren en Veterinaire Zaken (tervisekaitse- ja loomatervise inspektsioon)

               −
                     Inspectie Gezondheidszorg (tervishoiuinspektsioon)

               −
                     Inspectie Jeugdhulpverlening en Jeugdbescherming (noorsooteenistuste ja noorte kaitse inspektsioon)

               −
                     Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu (RIVM) (riiklik keskkonna- ja rahvatervise instituut)

               −
                     Sociaal en Cultureel Planbureau (sotsiaalse ja kultuurilise planeerimise amet)

               −
                     Agentschap t.b.v. het College ter Beoordeling van Geneesmiddelen — (meditsiini kvaliteedi nõukogu)

               TWEEDE KAMER DER STATEN-GENERAAL — (PARLAMENDI ALAMKODA)

               EERSTE KAMER DER STATEN-GENERAAL — (PARLAMENDI ÜLEMKODA)

               RAAD VAN STATE — (RIIGINÕUKOGU)

               ALGEMENE REKENKAMER — (MADALMAADE AUDIITORKODA)

               NATIONALE OMBUDSMAN — (RIIKLIK OMBUDSMAN)

               KANSELARIJ DER NEDERLANDSE ORDEN — (MADALMAADE ORDU KANTSELEI)

               KABINET DER KONINGIN — (KUNINGANNA KABINET)

               RAAD VOOR DE RECHTSPRAAK EN DE RECHTBANKEN — (KOHTUTE JUHTIMISE JA NÕUANDE KOGU NING KOHTUD)

               AUSTRIA

               A/
                     Kehtiva lepinguga hõlmatud üksused

               1.
                     Bundeskanzleramt (liidukantselei)

               2.
                     Bundesministerium für europäische und internationale Angelegenheiten (Euroopa ja rahvusvaheliste asjade ministeerium)

               3.
                     Bundesministerium der Finanzen (rahandusministeerium)

               4.
                     Bundesministerium der Finanzen (tervishoiuministeerium)

               5.
                     Bundesministerium der Finanzen (siseministeerium)

               6.
                     Bundesministerium der Finanzen (justiitsministeerium)

               7.
                     Bundesministerium für Landesverteidigung und Sport (kaitse- ja spordiministeerium)

               8.
                     Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft (põllumajandus- ja metsandus-, keskkonna- ja veemajandusministeerium)

               9.
                     Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz (tööhõive-, sotsiaal- ja tarbijakaitseministeerium)

               10.
                     Bundesministerium für Unterricht, Kunst und Kultur (haridus-, kunsti- ja kultuuriministeerium)

               11.
                     Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie (transpordi-, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministeerium)

               12.
                     Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend (majandus-, perekonna- ja noorsooküsimusteministeerium)

               13.
                     Bundesministerium für Landesverteidigung und Sport (teadus- ja uurimistegevuse ministeerium)

               14.
                     Bundesamt für Eich- und Vermessungswesen (föderaalne kalibreerimise ja mõõtmise büroo)

               15.
                     Österreichische Forschungs- und Prüfzentrum Arsenal Gesellschaft m.b.H (Austria uuringute ja testikeskus AS Arsenal)

               16.
                     Bundesanstalt für Verkehr (föderaalne liiklusinstituut)

               17.
                     Bundesbeschaffung G.m.b.H (Föderaalhangete AS)

               18.
                     Bundesrechenzentrum G.m.b.H (Föderaalne Andmetöötluskeskus AS)

               B/
                     Kõik muud keskvalitsusasutused, sealhulgas nende piirkondlikud ja kohalikud allüksused, tingimusel et nad on mittetööstusliku ja mittetulundusliku iseloomuga.

               POOLA

               1.
                     Kancelaria Prezydenta RP (presidendi kantselei)

               2.
                     Kancelaria Sejmu RP (seimi kantselei)

               3.
                     Kancelaria Senatu RP (senati kantselei)

               4.
                     Kancelaria Prezesa Rady Ministrów (peaministri kantselei)

               5.
                     Sąd Najwyższy (riigikohus)

               6.
                     Naczelny Sąd Administracyjny (kõrgem halduskohus)

               7.
                     Sądy powszechne - rejonowe, okręgowe i apelacyjne (tavakohtud - ringkonnakohus, maakohus, apellatsioonikohus)

               8.
                     Trybunał Konstytucyjny (konstitutsioonikohus)

               9.
                     Najwyższa Izba Kontroli (kõrgeim kontrolliasutus)

               10.
                     Biuro Rzecznika Praw Obywatelskich (inimõiguste kaitsja büroo)

               11.
                     Biuro Rzecznika Praw Dziecka (laste õiguste kaitsja ombudsmani büroo)

               12.
                     Biuro Ochrony Rządu (valitsuse kaitsebüroo)

               13.
                     Biuro Bezpieczeństwa Narodowego (riiklik julgeolekuamet)

               14.
                     Centralne Biuro Antykorupcyjne (korruptsioonivastase võitluse keskbüroo)

               15.
                     Ministerstwo Pracy i Polityki Społecznej (tööhõive- ja sotsiaalministeerium)

               16.
                     Ministerstwo Finansów (rahandusministeerium)

               17.
                     Ministerstwo Gospodarki (majandusministeerium)

               18.
                     Ministerstwo Rozwoju Regionalnego (regionaalarenguministeerium)

               19.
                     Ministerstwo Kultury i Dziedzictwa Narodowego (kultuuri- ja rahvusliku pärandi ministeerium)

               20.
                     Ministerstwo Obrony Narodowej (riiklik haridusministeerium)

               21.
                     Ministerstwo Obrony Narodowej (riigikaitseministeerium)

               22.
                     Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi (põllumajandus- ja maaelu arendamise ministeerium)

               23.
                     Ministerstwo Skarbu Państwa (riigivaraministeerium)

               24.
                     Ministerstwo Sprawiedliwości (justiitsministeerium)

               25.
                     Ministerstwo Transportu, Budownictwa i Gospodarki Morskiej (transpordi-, ehitus- ja meremajandusministeerium)

               26.
                     Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego (teadus- ja kõrgharidusministeerium)

               27.
                     Ministerstwo Środowiska (keskkonnaministeerium)

               28.
                     Ministerstwo Spraw Zagranicznych (siseministeerium)

               29.
                     Ministrestwo Administracji i Cyfryzacji (haldus- ja digitaliseerimisministeerium)

               30.
                     Ministerstwo Spraw Zagranicznych (välisministeerium)

               31.
                     Ministerstwo Zdrowia (tervishoiuministeerium)

               32.
                     Ministerstwo Sportu i Turystyki (spordi- ja turismiministeerium)

               33.
                     Urząd Patentowy Rzeczpospolitej Polskiej (Poola Vabariigi patendiamet)

               34.
                     Urząd Regulacji Energetyki (Poola energiasektorit reguleeriv asutus)

               35.
                     Urząd do Spraw Kombatantów i Osób Represjonowanych (sõjaveteranide ja repressiooniohvrite amet)

               36.
                     Urząd Transportu Kolejowego (raudteetranspordiamet)

               37.
                     Urząd Dozoru Technicznego (tehnilise inspektsiooni amet)

               38.
                     Urząd Rejestracji Produktów Leczniczych, Wyrobów Medycznych i Produktów Biobójczych (ravimite, meditsiiniseadmete ja biotsiidide registreerimise amet)

               39.
                     Urząd do Spraw Cudzoziemców (välismaalaste amet)

               40.
                     Urząd Zamówień Publicznych (riigihangete amet)

               41.
                     Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (konkurentsi- ja tarbijakaitseamet)

               42.
                     Urząd Lotnictwa Cywilnego (tsiviillennundusamet)

               43.
                     Urząd Komunikacji Elektronicznej (elektroonilise side amet)

               44.
                     Wyższy Urząd Górniczy (riiklik kaevandusamet)

               45.
                     Główny Urząd Miar (mõõtude keskamet)

               46.
                     Główny Urząd Geodezji i Kartografii (geodeesia ja kartograafia keskamet)

               47.
                     Główny Urząd Nadzoru Budowlanego (ehitusinspektsiooni keskamet)

               48.
                     Główny Urząd Statystyczny (statistikaamet)

               49.
                     Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji (riiklik ringhäälingunõukogu)

               50.
                     Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowych (isikuandmete kaitse peainspektor)

               51.
                     Państwowa Komisja Wyborcza (riiklik valimiskomisjon)

               52.
                     Państwowa Inspekcja Pracy (riiklik tööinspektsioon)

               53.
                     Rządowe Centrum Legislacji (valitsuse õiguskeskus)

               54.
                     Narodowy Fundusz Zdrowia (riiklik tervisefond)

               55.
                     Polska Akademia Nauk (Poola teaduste akadeemia)

               56.
                     Polskie Centrum Akredytacji (Poola akrediteerimiskeskus)

               57.
                     Polskie Centrum Badań i Certyfikacji (Poola kontrolli ja sertifitseerimise keskus)

               58.
                     Polska Organizacja Turystyczna (Poola riiklik turismiamet)

               59.
                     Polski Komitet Normalizacyjny (Poola standardiamet)

               60.
                     Zakład Ubezpieczeń Społecznych (sotsiaalkindlustusamet)

               61.
                     Komisja Nadzoru Finansowego (Poola finantsjärelevalveamet)

               62.
                     Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych (riigiarhiivi keskamet)

               63.
                     Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Społecznego (põllumeeste sotsiaalkindlustusfond)

               64.
                     Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Autostrad (riiklik kiir- ja maanteede peadirektoraat)

               65.
                     Główny Inspektorat Inspekcji Ochrony Roślin i Nasiennictwa (taime- ja seemnekaitse inspektsiooni peainspektsioon)

               66.
                     Komenda Główna Państwowej Straży Pożarnej (riikliku tuletõrjeteenistuse peakomando)

               67.
                     Komenda Główna Policji (Poola politsei)

               68.
                     Komenda Główna Straży Granicznej (piirivalve peakomando)

               69.
                     Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych (põllumajanduslike toiduainete kaubandusliku kvaliteedi peainspektsioon)

               70.
                     Główny Inspektorat Ochrony Środowiska (keskkonnakaitse peainspektsioon)

               71.
                     Główny Inspektorat Transportu Drogowego (maanteetranspordi peainspektsioon)

               72.
                     Główny Inspektorat Farmaceutyczny (ravimiinspektsioon)

               73.
                     Główny Inspektorat Sanitarny (sanitaarinspektsioon)

               74.
                     Główny Inspektorat Weterynarii (veterinaarinspektsioon)

               75.
                     Agencja Bezpieczeństwa Wewnętrznego (sisejulgeolekuagentuur)

               76.
                     Agencja Wywiadu (välisluureagentuur)

               77.
                     Agencja Mienia Wojskowego (militaaromandiagentuur)

               78.
                     Wojskowa Agencja Mieszkaniowa (militaarkinnisvaraagnetuur)

               79.
                     Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (põllumajanduse restruktureerimise ja moderniseerimise agentuur)

               80.
                     Agencja Rynku Rolnego (põllumajandusturu agentuur)

               81.
                     Agencja Nieruchomości Rolnych (põllumajandusliku omandi agentuur)

               82.
                     Państwowa Agencja Atomistyki (riiklik aatomienergiaagentuur)

               83.
                     Polska Agencja Żeglugi Powietrznej (Poola aeronavigatsiooniteenuste amet)

               84.
                     Polska Agencja Rozwiązywania Problemów Alkoholowych (alkoholiga seotud probleemide ennetamise riiklik agentuur)

               85.
                     Agencja Rezerw Materiałowych (materiaalsete varude amet)

               86.
                     Narodowy Bank Polski (Poola riigipank)

               87.
                     Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej (keskkonnakaitse ja veemajanduse riiklik fond)

               88.
                     Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond)

               89.
                     Instytut Pamięci Narodowej – Komisja Ścigania Zbrodni Przeciwko Narodowi Polskiemu (riiklik mäluinstituut – Poola rahva vastu sooritatud kuritegude uurimise komisjon)

               90.
                     Rada Ochrony Pamięci Walk i Męczeństwa (võitluse ja märterluse mälestuse kaitse komitee)

               91.
                     Służba Celna Rzeczypospolitej Polskiej (Poola Vabariigi tolliamet)

               92.
                     Państwowe Gospodarstwo Leśne "Lasy Państwowe" (riiklik metsandusettevõte „Lasy Państwowe”)

               93.
                     Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości (Poola ettevõtluse arendamise agentuur)

               94.
                     Samodzielne Publiczne Zakłady Opieki Zdrowotnej, jeśli ich organem założycielskim jest minister, centralny organ administracji rządowej lub wojewoda (ministrite, keskvalitsuse või vojevoodkondade loodud riiklikud autonoomsed tervishoiuasutused).

               PORTUGAL

               1.
                     Presidência do Conselho de Ministros (ministrite nõukogu eesistuja)

               2.
                     Ministério das Finanças (rahandusministeerium)

               3.
                     Ministério da Defesa Nacional (kaitseministeerium)

               4.
                     Ministério dos Negócios Estrangeiros e das Comunidades Portuguesas (Portugali kogukondade ja välisministeerium)

               5.
                     Ministério da Administração Interna (siseministeerium)

               6.
                     Ministério da Justiça (justiitsministeerium)

               7.
                     Ministério da Economia (majandusministeerium)

               8.
                     Ministério da Agricultura, Desenvolvimento Rural e Pescas (põllumajanduse, maaelu arengu ja kalanduse ministeerium)

               9.
                     Ministério da Educação (haridusministeerium)

               10.
                     Ministério da Ciência e do Ensino Superior (teaduse ja kõrghariduse ministeerium)

               11.
                     Ministério da Cultura (kultuuriministeerium)

               12.
                     Ministério da Saúde (tervishoiuministeerium)

               13.
                     Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social (töö- ja sotsiaalse solidaarsuse ministeerium)

               14.
                     Ministério das Obras Públicas, Transportes e Habitação (riiklike ehitustööde, transpordi ja elamumajanduse ministeerium)

               15.
                     Ministério das Cidades, Ordenamento do Território e Ambiente (linnade, maakorralduse ja keskkonna ministeerium)

               16.
                     Ministério para a Qualificação e o Emprego (kutsekvalifikatsiooni ja tööhõive ministeerium)

               17.
                     Presidença da Republica (vabariigi president)

               18.
                     Tribunal Constitucional (konstitutsioonikohus)

               19.
                     Tribunal de Contas (riigikontroll)

               20.
                     Provedoria de Justiça (ombudsman)

               RUMEENIA

               Administrația Prezidențială (presidendi kantselei)

               Senatul României (Rumeenia senat)

               Camera Deputaților (esindajate koda)

               Înalta Curte de Casație și Justiție (riigikohus)

               Curtea Constituțională (konstitutsioonikohus)

               Consiliul Legislativ (seadusandlik nõukogu)

               Curtea de Conturi (riigikontroll)

               Consiliul Superior al Magistraturii (kohtunike kõrgem kogu)

               Parchetul de pe lângă Inalta Curte de Casaţie şi Justiţie (riigikohtuga seotud prokuratuur)

               Secretariatul General al Guvernului (valitsuse peasekretariaat)

               Cancelaria primului Ministru (peaministri kantselei)

               Ministerul Afacerilor Externe (välisministeerium)

               Ministerul Economiei şi Finanţelor (majandus- ja rahandusministeerium)

               Ministerul Justiției (justiitsministeerium)

               Ministerul Apărării (kaitseministeerium)

               Ministerul Internelor şi Reformei Administrative (sise- ja haldusreformi ministeerium)

               Ministerul Muncii, Familiei şi Egalităţii de Sanse (töö- ja võrdsete võimaluste ministeerium)

               Ministerul pentru Intreprinderi Mici şi Mijlocii, Comerţ, Turism şi Profesii Liberale (VKEde, kaubanduse, turismi ja vabade elukutsete ministeerium)

               Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale (põllumajanduse ja maaelu arengu ministeerium)

               Ministerul Transporturilor (transpordiministeerium)

               Ministerul Dezvoltării, Lucrărilor Publice şi Locuinţei (arengu, riiklike ehitustööde ja elamumajanduse ministeerium)

               Ministerul Educaţiei Cercetării şi Tineretului (hariduse, teaduse ja noorsooministeerium)

               Ministerul Sănătăţii Publice (tervishoiuministeerium)

               Ministerul Culturii și Cultelor (kultuuri- ja usuasjade ministeerium)

               Ministerul Comunicaţiilor şi Tehnologiei Informaţiei (kommunikatsiooni- ja infotehnoloogiaministeerium)

               Ministerul Mediului şi Dezvoltării Durabile (keskkonna ja jätkusuutliku arengu ministeerium)

               Serviciul Român de Informații (Rumeenia luureteenistus)

               Serviciul Român de Informații Externe (Rumeenia välisluureteenistus)

               Serviciul de Protecție și Pază (kaitse- ja valveteenistus)

               Serviciul de Telecomunicații Speciale (erisideteenistus)

               Consiliul Național al Audiovizualului (riiklik audiovisuaalnõukogu)

               Consiliul Concurenței (CC) (konkurentsinõukogu)

               Direcția Națională Anticorupție (riiklik korruptsioonivastane talitus)

               Inspectoratul General de Poliție (politsei peainspektsioon)

               Autoritatea Naţională pentru Reglementarea şi Monitorizarea Achiziţiilor Publice (riigihangete reguleerimise ja järelevalve amet)

               Consiliul Naţional de Soluţionare a Contestaţiilor (vaidluste lahendamise riiklik nõukogu)

               Autoritatea Naţională de Reglementare pentru Serviciile Comunitare de Utilităţi Publice (ANRSC) (kohalikke kommunaalteenuseid reguleeriv riiklik amet)

               Autoritatea Națională Sanitară Veterinară și pentru Siguranța Alimentelor (riiklik sanitaar-veterinaar- ja toiduohutusamet)

               Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor (riiklik tarbijakaitseamet)

               Autoritatea Navală Română (Rumeenia laevandusamet)

               Autoritatea Feroviară Română (Rumeenia raudteeamet)

               Autoritatea Rutieră Română (Rumeenia maanteeamet)

               Autoritatea Naţională pentru Protecţia Drepturilor Copilului-şi Adopţie (lapse õiguste ja adopteerimise riiklik amet)

               Autoritatea Națională pentru Persoanele cu Handicap (riiklik puuetega inimeste amet)

               Autoritatea Naţională pentru Tineret (riiklik noorsooamet)

               Autoritatea Naţională pentru Cercetare Stiinţifica (riiklik teadusuuringute amet)

               Autoritatea Naţională pentru Comunicaţii (riiklik sideamet)

               Autoritatea Naţională pentru Serviciile Societăţii Informaţionale (riiklik infoühiskonna teenuste amet)

               Autoritatea Electorala Permanenta (alaline valimisamet)

               Agenția pentru Strategii Guvernamentale (valitsusstrateegia amet)

               Agenția Națională a Medicamentului (riiklik ravimiamet)

               Agenția Națională pentru Sport (riiklik spordiamet)

               Agenţia Naţională pentru Ocuparea Forţei de Muncă (riiklik tööhõiveamet)

               Agenţia Naţională de Reglementare în Domeniul Energiei (riiklik elektrienergiat reguleeriv amet)

               Agenția Română pentru Conservarea Energiei (Rumeenia energia säästmise amet)

               Agenția Națională pentru Resurse Minerale (riiklik maavarade amet)

               Agenția Română pentru Investiții Străine (Rumeenia välisinvesteeringute amet)

               Agenția Națională a Funcționarilor Publici (riiklik avalike teenistujate amet)

               Agenția Națională de Administrare Fiscală (riiklik maksude haldamise amet).

               Agenţia de Compensare pentru Achiziţii de Tehnică Specială (eritehnika hangete kompenseerimise agentuur)

               Agenţia Naţională Anti-doping (riiklik antidopingu agentuur)

               Agenţia Nucleară (aatomiagentuur)

               Agenţia Naţională pentru Protecţia Familiei (riiklik perekonna kaitse agentuur)

               Agenţia Naţională pentru Egalitatea de Sanse între Bărbaţi şi Femei (riiklik meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse amet)

               Agenţia Naţională pentru Protecţia Mediului (riiklik keskkonnakaitse agentuur)

               Agenţia naţională Antidrog (riiklik uimastivastase võitluse agentuur)

               SLOVEENIA

               1.
                     Predsednik Republike Slovenije (Sloveenia Vabariigi president)

               2.
                     Državni zbor (rahvusassamblee)

               3.
                     Državni svet (rahvusnõukogu)

               4.
                     Varuh človekovih pravic (ombudsman)

               5.
                     Ustavno sodišče (konstitutsioonikohus)

               6.
                     Računsko sodišče (riigikontroll)

               7.
                     Državna revizijska komisja (riiklik revisjonikomisjon)

               8.
                     Slovenska akademija znanosti in umetnosti (Sloveenia teaduste- ja kunstiakadeemia)

               9.
                     Vladne službe (valitsuse talitused)

               10.
                     Ministrstvo za finance (rahandusministeerium)

               11.
                     Ministrstvo za notranje zadeve (siseministeerium)

               12.
                     Ministrstvo za zunanje zadeve (välisministeerium)

               13.
                     Ministrstvo za obrambo (kaitseministeerium)

               14.
                     Ministrstvo za pravosodje (justiitsministeerium)

               15.
                     Ministrstvo za gospodarstvo (majandusministeerium)

               16.
                     Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano (põllumajandus-, metsandus- ja toiduainete ministeerium)

               17.
                     Ministrstvo za promet (transpordiministeerium)

               18.
                     Ministrstvo za okolje, prostor in energio (keskkonna-, ruumiplaneerimise ja energeetikaministeerium)

               19.
                     Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve (töö-, perekonna- ja sotsiaalministeerium).

               20.
                     Ministrstvo za zdravje (tervishoiuministeerium)

               21.
                     Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnogijo (kõrghariduse, teaduse ja tehnoloogia ministeerium)

               22.
                     Ministrstvo za kulturo (kultuuriministeerium)

               23.
                     Ministerstvo za javno upravo (avaliku halduse ministeerium)

               24.
                     Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Sloveenia Vabariigi ülemkohus)

               25.
                     Višja sodišča (kõrgema astme kohtud)

               26.
                     Okrožna sodišča (ringkonnakohtud)

               27.
                     Okrajna sodišča (maakohtud)

               28.
                     Vrhovno tožilstvo Republike Slovenije (Sloveenia Vabariigi peaprokurör)

               29.
                     Okrožna državna tožilstva (ringkondade riigiprokurörid)

               30.
                     Družbeni pravobranilec Republike Slovenije (Sloveenia Vabariigi sotsiaaladvokaat)

               31.
                     Državno pravobranilstvo Republike Slovenije (Sloveenia Vabariigi riiklik advokaat)

               32.
                     Upravno sodišče Republike Slovenije (Sloveenia Vabariigi halduskohus)

               33.
                     Senat za prekrške Republike Slovenije (Sloveenia Vabariigi väiksemate õigusrikkumiste kohus)

               34.
                     Višje delovno in socialno sodišče v Ljubljani (kõrgem töö- ja sotsiaalkohus)

               35.
                     Delovna sodišča (töökohtud)

               36.
                     Upravne enote (kohalikud haldusüksused)

               SLOVAKKIA

               Ministeeriumid ja muud keskvalitsusasutused, mida nimetatakse valitsuse tegevuse struktuuri ja keskvalitsuse haldusasutusi käsitlevas seaduses nr 575/2001 (seadustekogu), mida on täpsustatud hilisemates määrustes:

               Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi majandusministeerium)

               Ministerstvo financií Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi rahandusministeerium

               Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi transpordi, ehituse ja piirkondliku arengu ministeerium)

               Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi põllumajanduse ja maaelu arengu ministeerium)

               Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi siseministeerium)

               Ministerstvo obrany Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi kaitseministeerium)

               Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi justiitsministeerium)

               Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi välisministeerium)

               Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi töö-, sotsiaal- ja perekonnaministeerium)

               Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi keskkonnaministeerium)

               Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi haridus-, teadusuuringute- ja spordiministeerium)

               Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi kultuuriministeerium)

               Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi tervishoiuministeerium)

               Úrad vlády Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi valitsuse kantselei)

               Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi monopolivastane amet)

               Štatistický úrad Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi statistikaamet)

               Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi maamõõtmise, kartograafia ja katastri amet)

               Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi tuumavaldkonda reguleeriva asutus)

               Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky (Slovaki standardi-, metroloogia- ja katseamet)

               Úrad pre verejné obstarávanie (riigihangeteamet)

               Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi tööstusomandi amet)

               Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi materiaalsete varude amet))

               Národný bezpečnostný úrad (riiklik julgeolekuamet)

               Kancelária Prezidenta Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi presidendi kantselei

               Národná rada Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi riiginõukogu)

               Ústavný súd Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi konstitutsioonikohus)

               Najvyšší súd Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi riigikohus)

               Generálna prokuratúra Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi peaprokuratuur)

               Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi kõrgem riigikontroll)

               Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi telekommunikatsiooni amet)

               Poštový úrad (postiamet)

               Úrad na ochranu osobných údajov (isikuandmete kaitse amet)

               Kancelária verejného ochrancu práv (ombudsmani büroo)

               Úrad pre finančný trh (finantsturuamet)

               SOOME

               OIKEUSKANSLERINVIRASTO – JUSTITIEKANSLERSÄMBETET (ÕIGUSKANTSLERI BÜROO)

               LIIKENNE- JA VIESTINTÄMINISTERIÖ – KOMMUNIKATIONSMINISTERIET (TRANSPORDI- JA KOMMUNIKATSIOONIMINISTEERIUM)

               Viestintävirasto – Kommunikationsverket (Soome sideamet)

               Ajoneuvohallintokeskus AKE – Fordonsförvaltningscentralen AKE (Soome autoregistrikeskus)

               Ilmailuhallinto – Luftfartsförvaltningen (Soome tsiviillennundusamet)

               Ilmatieteen laitos – Meteorologiska institutet (Soome meteoroloogiainstituut)

               Merenkulkulaitos – Sjöfartsverket (Soome veeteede amet)

               Merentutkimuslaitos – Havsforskningsinstitutet (Soome mereuuringute instituut)

               Ratahallintokeskus RHK – Banförvaltningscentralen RHK (raudteeamet)

               Rautatievirasto – Järnvägsverket (Soome raudteeagentuur)

               Tiehallinto – Vägförvaltningen (maanteeamet)

               MAA- JA METSÄTALOUSMINISTERIÖ – JORD- OCH SKOGSBRUKSMINISTERIET (PÕLLUMAJANDUS- JA METSANDUSMINISTEERIUM)

               Elintarviketurvallisuusvirasto – Livsmedelssäkerhetsverket (Soome toiduohutusamet)

               Maanmittauslaitos – Lantmäteriverket (Soome riiklik maamõõtmisamet)

               Maaseutuvirasto – Landsbygdsverket (maapiirkondade amet)

               OIKEUSMINISTERIÖ – JUSTITIEMINISTERIET (JUSTIITSMINISTEERIUM)

               Tietosuojavaltuutetun toimisto – Dataombudsmannens byrå (andmekaitse ombudsmani büroo)

               Tuomioistuimet – domstolar (kohtud)

               Korkein oikeus – Högsta domstolen (ülemkohus)

               Korkein hallinto-oikeus – Högsta förvaltningsdomstolen (kõrgem halduskohus)

               Hovioikeudet – hovrätter (apellatsioonikohtud)

               Käräjäoikeudet – tingsrätter (ringkonnakohtud)

               Hallinto-oikeudet – förvaltningsdomstolar (halduskohtud)

               Markkinaoikeus – Marknadsdomstolen (turukohus)

               Työtuomioistuin – Arbetsdomstolen (töövaidluskomisjon)

               Vakuutusoikeus – Försäkringsdomstolen (kindlustuskohus)

               Kuluttajariitalautakunta – Konsumenttvistenämnden (tarbijakakaebuste komisjon)

               Vankeinhoitolaitos – Fångvårdsväsendet (vanglateenistus)

               HEUNI – Yhdistyneiden Kansakuntien yhteydessä toimiva Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti – HEUNI – Europeiska institutet för kriminalpolitik, verksamt i anslutning till Förenta Nationerna (ÜRO juures tegutsev Kriminaalpreventsiooni ja Kontrolli Euroopa instituut)

               Konkurssiasiamiehen toimisto – Konkursombudsmannens byrå (pankrotiombudsmani büroo)

               Oikeushallinnon palvelukeskus – Justitieförvaltningens servicecentral (justiitshalduse teenistus)

               Oikeushallinnon tietotekniikkakeskus – Justitieförvaltningens datateknikcentral (justiitshalduse IT-keskus)

               Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos (Optula) – Rättspolitiska forskningsinstitutet (justiitspoliitika instituut)

               Oikeusrekisterikeskus – Rättsregistercentralen (justiitsregistrite keskus)

               Onnettomuustutkintakeskus – Centralen för undersökning av olyckor (õnnetusjuhtumite uurimise komisjon)

               Rikosseuraamusvirasto – Brottspåföljdsverket (kriminaalkaristusamet)

               Rikosseuraamusalan koulutuskeskus – Brottspåföljdsområdets utbildningscentral (vangla- ja kriminaalhooldusteenistuse koolituskeskus)

               Rikoksentorjuntaneuvosto Rådet för brottsförebyggande (kriminaalpreventsiooni riiklik nõukogu)

               Saamelaiskäräjät – Sametinget (Saami parlament)

               Valtakunnansyyttäjänvirasto – Riksåklagarämbetet (peaprokuratuur)

               OPETUSMINISTERIÖ – UNDERVISNINGSMINISTERIET (HARIDUSMINISTEERIUM)

               Opetushallitus – Utbildningsstyrelsen (riiklik haridusamet)

               Valtion elokuvatarkastamo – Statens filmgranskningsbyrå (Soome filmitsensuuri nõukogu)

               PUOLUSTUSMINISTERIÖ – FÖRSVARSMINISTERIET (KAITSEMINISTEERIUM)

               Puolustusvoimat – Försvarsmakten (Soome kaitsejõud)

               SISÄASIAINMINISTERIÖ – INRIKESMINISTERIET (SISEMINISTEERIUM)

               Keskusrikospoliisi – Centralkriminalpolisen (keskkriminaalpolitsei)

               Liikkuva poliisi – Rörliga polisen (riiklik liikluspolitsei)

               Rajavartiolaitos – Gränsbevakningsväsendet (piirivalve)

               Suojelupoliisi – Skyddspolisen (kaitsepolitsei)

               Poliisiammattikorkeakoulu – Polisyrkeshögskolan (politseikolledž)

               Poliisin tekniikkakeskus – Polisens teknikcentral (politsei tehnikakeskus)

               Pelastusopisto – Räddningsverket (päästekolledž)

               Hätäkeskuslaitos – Nödcentralsverket (päästekeskus)

               Maahanmuuttovirasto – Migrationsverket (sisserändeamet)

               Sisäasiainhallinnon palvelukeskus – Inrikesförvaltningens servicecentral (sisehaldusteenistus)

               Helsingin kihlakunnan poliisilaitos – Polisinrättningen i Helsingfors (Helsingi politseiprefektuur)

               Valtion turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukset – Statliga förläggningar för asylsökande (varjupaigataotlejate vastuvõtukeskused)

               SOSIAALI- JA TERVEYSMINISTERIÖ – SOCIAL- OCH HÄLSOVÅRDSMINISTERIET (SOTSIAAL- JA TERVISHOIUMINISTEERIUM)

               Työttömyysturvalautakunta – Besvärsnämnden för utkomstskyddsärenden (töötuskindlustuse vaidluskomisjon)

               Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta – Besvärsnämnden för socialtrygghet (apellatsioonikomisjon)

               Lääkelaitos – Läkemedelsverket (riiklik ravimiamet)

               Terveydenhuollon oikeusturvakeskus – Rättsskyddscentralen för hälsovården (riiklik tervishoiu õiguskaitsekeskus)

               Säteilyturvakeskus – Strålsäkerhetscentralen (Soome kiirguskaitsekeskus)

               Kansanterveyslaitos – Folkhälsoinstitutet (riiklik rahvatervise keskus)

               Lääkehoidon kehittämiskeskus ROHTO – Utvecklingscentralen för läkemedelsbe-handling (farmakoteraapia arenduskeskus ROHTO)

               Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus – Social- och hälsovårdens produkttill-synscentral (sotsiaal- ja tervishoiu tootekontrolli keskus SSTV)

               Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Stakes – Forsknings- och utvecklingscentralen för social- och hälsovården Stakes (tervishoiu ja sotsiaalhoolekande teadus- ja arenduskeskus STAKES)

               TYÖ- JA ELINKEINOMINISTERIÖ – ARBETS- OCH NÄRINGSMINISTERIET (TÖÖ- JA MAJANDUSMINISTEERIUM)

               Kuluttajavirasto – Konsumentverket (Soome tarbijakaitseamet)

               Kilpailuvirasto – Konkurrensverket (Soome konkurentsiamet)

               Patentti- ja rekisterihallitus – Patent- och registerstyrelsen (patendi- ja registriamet)

               Valtakunnansovittelijain toimisto – Riksförlikningsmännens byrå (riikliku lepitaja kantselei)

               Työneuvosto – Arbetsrådet (töönõukogu)

               Energiamarkkinavirasto − Energimarknadsverket (energiaturu inspektsioon)

               Geologian tutkimuskeskus – Geologiska forskningscentralen (geoloogia uurimiskeskus)

               Huoltovarmuuskeskus – Försörjningsberedskapscentralen (riiklike tagavarade amet)

               Kuluttajatutkimuskeskus – Konsumentforskningscentralen (riiklik tarbijauuringute keskus)

               Matkailun edistämiskeskus (MEK) – Centralen för turistfrämjande (Soome turismiamet)

               Mittatekniikan keskus (MIKES) – Mätteknikcentralen (mõõtetehnikakeskus)

               Tekes - teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus −Tekes - utvecklingscentralen för teknologi och innovationer (Soome tehnoloogia ja innovatsiooni rahastamisagentuur)

               Turvatekniikan keskus (TUKES) – Säkerhetsteknikcentralen (turvatehnikakeskus)

               Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT) – Statens tekniska forskningscentral (Soome tehniline uurimiskeskus VTT)

               Syrjintälautakunta – Nationella diskrimineringsnämnden (diskrimineerimiskomisjon)

               Vähemmistövaltuutetun toimisto – Minoritetsombudsmannens byrå (vähemuste ombudsmani büroo)

               ULKOASIAINMINISTERIÖ – UTRIKESMINISTERIET (VÄLISMINISTEERIUM)

               VALTIONEUVOSTON KANSLIA – STATSRÅDETS KANSLI (PEAMINISTRI KANTSELEI)

               VALTIOVARAINMINISTERIÖ – FINANSMINISTERIET (RAHANDUSMINISTER)

               Valtiokonttori – Statskontoret (riigikassa)

               Verohallinto – Skatteförvaltningen (maksuamet)

               Tullilaitos – Tullverket (tolliamet)

               Tilastokeskus – Statistikcentralen (Soome statistikaamet)

               Valtiontaloudellinen tutkimuskeskus – Statens ekonomiska forskiningscentral (valitsuse majandusuuringute keskus)

               Väestörekisterikeskus – Befolkningsregistercentralen (rahvastikuregistrikeskus)

               YMPÄRISTÖMINISTERIÖ – MILJÖMINISTERIET (KESKKONNAMINISTEERIUM)

               Suomen ympäristökeskus - Finlands miljöcentral (Soome keskkonnainstituut)

               Asumisen rahoitus- ja kehityskeskus – Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet (Soome majutuse rahastamis- ja arenduskeskus)

               VALTIONTALOUDEN TARKASTUSVIRASTO – STATENS REVISIONSVERK (RIIGIKONTROLL)

               ROOTSI

                        Kuninglik kaunite kunstide akadeemia

                        Akademien för de fria konsterna

                        Riiklik tarbijakaitseamet

                        Allmänna reklamationsnämnden

                        Töökohus

                        Arbetsdomstolen

                        Rootsi tööhõiveamet

                        Arbetsförmedlingen

                        Riiklik riigiteenistujate amet

                        Arbetsgivarverk, statens

                        Riiklik tööelu instituut

                        Arbetslivsinstitutet

                        Rootsi töökeskkonna amet

                        Arbetsmiljöverket

                        Rootsi pärandifondi komisjon

                        Arvsfondsdelegationen

                        Arhitektuurimuuseum

                        Arkitekturmuseet

                        Riiklik helisalvestiste ja filmiarhiiv

                        Ljud och bildarkiv, statens

                        Laste ombudsmani büroo

                        Barnombudsmannen

                        Rootsi tervishoiutehnika hindamise nõukogu

                        Beredning för utvärdering av medicinsk metodik, statens

                        Kuninglik raamatukogu

                        Kungliga Biblioteket

                        Riiklik filmitsensuuri nõukogu

                        Biografbyrå, statens

                        Rootsi biograafialeksikon

                        Biografiskt lexikon, svenskt

                        Rootsi raamatupidamisstandardite nõukogu

                        Bokföringsnämnden

                        Rootsi äriregister

                        Bolagsverket

                        Riiklik elamumajanduse krediidi tagamise amet

                        Bostadskreditnämnd, statens (BKN)

                        Riiklik elamumajanduse amet

                        Boverket

                        Riiklik kriminaalpreventsiooni nõukogu

                        Brottsförebyggande rådet

                        Kuriteoohvrite toetamise amet

                        Brottsoffermyndigheten

                        Riiklik üliõpilaste tugikomitee

                        Centrala studiestödsnämnden

                        Andmekaitseinspektsioon

                        Datainspektionen

                        Ministeeriumid (valitsuse struktuuriüksused)

                        Departementen

                        Riiklik kohtuamet

                        Domstolsverket

                        Riiklik elektriohutuse amet

                        Elsäkerhetsverket

                        Rootsi energiaturgude inspektsioon

                        Energimarknadsinspektionen

                        Ekspordikrediidi tagamise amet

                        Exportkreditnämnden

                        Rootsi eelarvepoliitika nõukogu

                        Finanspolitiska rådet

                        Finantsjärelevalve amet

                        Finansinspektionen

                        Riiklik kalandusamet

                        Fiskeriverket

                        Riiklik rahvatervise instituut

                        Folkhälsoinstitut, statens

                        Rootsi keskkonnauuringute nõukogu

                        Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas

                        Riiklik kaitserajatiste valitsus

                        Fortifikationsverket

                        Riikliku lepitaja büroo

                        Medlingsinstitutet

                        Sõjaväe varustuse valitsus

                        Försvarets materielverk

                        Riiklik raadiokaitse instituut

                        Försvarets radioanstalt

                        Rootsi sõjaajaloo muuseum

                        Försvarshistoriska museer, statens

                        Riiklik kaitsekolledž

                        Försvarshögskolan

                        Rootsi kaitsejõud

                        Försvarsmakten

                        Sotsiaalkindlustusamet

                        Försäkringskassan

                        Rootsi Geoloogiakeskus

                        Geologiska undersökning, Sveriges

                        Geotehnika instituut

                        Geotekniska institut, statens

                        Riiklik maaelu arengu agentuur

                        Glesbygdsverket

                        Graafikainstituut ja meediakõrgkool

                        Grafiska institutet och institutet för högre kommunikations- och reklamutbildning

                        Rootsi ringhäälingu nõukogu

                        Granskningsnämnden för Radio och TV

                        Rootsi kaubalaevastiku kultuuri- ja vaba aja teenistus

                        Handelsflottans kultur- och fritidsråd

                        Puuetega inimeste ombudsman

                        Handikappombudsmannen

                        Õnnetuste uurimise komisjon

                        Haverikommission, statens

                        Apellatsioonikohtud (6)

                        Hovrätterna (6)

                        Piirkondlikud rendi- ja üürivaidluskomisjonid (12)

                        Hyres- och arendenämnder (12)

                        Tervishoiutöötajate vastutuse nõukogu

                        Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd

                        Riiklik kõrgharidusamet

                        Högskoleverket

                        Riigikohus

                        Högsta domstolen

                        Riiklik psühhosotsiaalse meditsiini instituut

                        Institut för psykosocial miljömedicin, statens

                        Riiklik piirkondlike uuringute instituut

                        Institut för tillväxtpolitiska studier

                        Rootsi kosmosefüüsika instituut

                        Institutet för rymdfysik

                        Rahvusvaheliste koolitusprogrammide keskus

                        Internationella programkontoret för utbildningsområdet

                        Rootsi rändeamet

                        Migrationsverket

                        Rootsi põllumajandusamet

                        Jordbruksverk, statens

                        Õiguskantsler

                        Justitiekanslern

                        Võrdsete võimaluste ombudsman

                        Jämställdhetsombudsmannen

                        Riiklik riigimaa ja vahendite erikohus

                        Kammarkollegiet

                        Teise astme halduskohtud (4)

                        Kammarrätterna (4)

                        Riiklik kemikaalide inspektsioon

                        Kemikalieinspektionen

                        Riiklik kommertskolleegium

                        Kommerskollegium

                        Rootsi innovatsioonikeskus

                        Verket för innovationssystem (VINNOVA)

                        Riiklik majandusuuringute instituut

                        Konjunkturinstitutet

                        Rootsi konkurentsiamet

                        Konkurrensverket

                        Kunsttööstuskõrgkool

                        Konstfack

                        Kunstikõrgkool

                        Konsthögskolan

                        Riiklik kunstimuuseum

                        Nationalmuseum

                        Kunstistipendiumide komitee

                        Konstnärsnämnden

                        Riiklik kunstikomisjon

                        Konstråd, statens

                        Riiklik tarbijakaitseamet

                        Konsumentverket

                        Riiklik kohtumeditsiini labor

                        Kriminaltekniska laboratorium, statens

                        Vanglate ja kriminaalhoolduse amet

                        Kriminalvården

                        Riiklik armuandmiskomisjon

                        Kriminalvårdsnämnden

                        Rootsi täitevamet

                        Kronofogdemyndigheten

                        Riiklik kultuurinõukogu

                        Kulturråd, statens

                        Rootsi rannavalve

                        Kustbevakningen

                        Riiklik maamõõtmisamet

                        Lantmäteriverket

                        Kuninglik relvapalat

                        Livrustkammaren/Skoklosters slott/ Hallwylska museet

                        Riiklik toiduamet

                        Livsmedelsverk, statens

                        Riiklik hasartmängunõukogu

                        Lotteriinspektionen

                        Ravimiamet

                        Läkemedelsverket

                        Maakondlikud halduskohtud (24)

                        Länsrätterna (24)

                        Maavalitsused (24)

                        Länsstyrelserna (24)

                        Riigiametnike ja pensionite komisjon

                        Pensionsverk, statens

                        Kommertskohus

                        Marknadsdomstolen

                        Rootsi meteoroloogia- ja hüdroloogiainstituut

                        Meteorologiska och hydrologiska institut, Sveriges

                        Kaasaegse kunsti muuseum

                        Moderna museet

                        Rootsi riiklik muusikakogu

                        Musiksamlingar, statens

                        Rootsi puuetega inimesi käsitleva strateegia koordineerimise amet

                        Myndigheten för handikappolitisk samordning

                        Rootsi kõrghariduse võrgustike ja koostöö amet

                        Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning

                        Usukogukondadele antava riigitoetuse komisjon

                        Nämnden för statligt stöd till trossamfun

                        Loodusloomuuseum

                        Naturhistoriska riksmuseet

                        Rootsi keskkonnakaitse amet

                        Naturvårdsverket

                        Skandinaavia Aafrika uuringute instituut

                        Nordiska Afrikainstitutet

                        Põhjala rahvatervise kool

                        Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap

                        Notarite Kogu

                        Notarienämnden

                        Rootsi riiklik rahvusvaheliste adopteerimistega tegelev komisjon

                        Myndigheten för internationella adoptionsfrågor

                        Rootsi majanduse ja regionaalarengu amet

                        Verket för näringslivsutveckling (NUTEK)

                        Etnilise diskrimineerimise ombudsman

                        Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

                        Teise astme patendikohus

                        Patentbesvärsrätten

                        Patendi- ja registreerimisamet

                        Patent- och registreringsverket

                        Rootsi rahvastikuregister

                        Personadressregisternämnd statens, SPAR-nämnden

                        Rootsi polaaruuringute amet

                        Polarforskningssekretariatet

                        Pressitoetuste nõukogu

                        Presstödsnämnden

                        Euroopa Sotsiaalfondi nõukogu Rootsis

                        Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige

                        Rootsi raadio- ja televisiooniamet

                        Radio- och TV-verket

                        Valitsus

                        Regeringskansliet

                        Kõrgem halduskohus

                        Regeringsrätten

                        Riiklik kultuuripärandi amet

                        Riksantikvarieämbetet

                        Rahvusarhiiv

                        Riksarkivet

                        Rootsi Pank

                        Riksbanken

                        Parlamendi haldusbüroo

                        Riksdagsförvaltningen

                        Parlamendi ombudsmanid

                        Riksdagens ombudsmän, JO

                        Parlamendi audiitorid

                        Riksdagens revisorer

                        Riigivõla amet

                        Riksgäldskontoret

                        Politseiamet

                        Rikspolisstyrelsen

                        Riigikontroll

                        Riksrevisionen

                        Rändnäituste sihtasutus

                        Riksutställningar, Stiftelsen

                        Riiklik kosmosenõukogu

                        Rymdstyrelsen

                        Rootsi tööelu ja sotsiaalteaduste nõukogu

                        Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap

                        Riiklik päästeteenuste nõukogu

                        Räddningsverk, statens

                        Piirkondlik õigusabi amet

                        Rättshjälpsmyndigheten

                        Riiklik kohtumeditsiiniamet

                        Rättsmedicinalverket

                        Saami (Lapi) koolinõukogu

                        Sameskolstyrelsen och sameskolor

                        Saami (Lapi) koolid

                        Riiklik veeteedeamet

                        Sjöfartsverket

                        Riiklikud meremuuseumid

                        Maritima museer, statens

                        Rootsi julgeoleku ja terviklikkuse kaitse komisjon

                        Säkerhets- och intregritetsskyddsnämnden

                        Rootsi maksuamet

                        Skatteverket

                        Riiklik metsandusnõukogu

                        Skogsstyrelsen

                        Riiklik haridusamet

                        Skolverk, statens

                        Rootsi nakkushaiguste leviku tõkestamise instituut

                        Smittskyddsinstitutet

                        Riiklik sotsiaalabiamet

                        Socialstyrelsen

                        Riiklik lõhkeainete ja kergestisüttivate materjalide inspektsioon

                        Sprängämnesinspektionen

                        Rootsi statistikaamet

                        Statistiska centralbyrån

                        Haldusarengu amet

                        Statskontoret

                        Rootsi kiirguskaitse keskus

                        Strålsäkerhetsmyndigheten

                        Rootsi rahvusvahelise koostöö arendamise nõukogu

                        Styrelsen för internationellt utvecklings- samarbete, SIDA

                        Riiklik psühholoogilise kaitse ja vastavushindamise nõukogu

                        Styrelsen för psykologiskt försvar

                        Rootsi akrediteerimisnõukogu

                        Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll

                        Rootsi Instituut

                        Svenska Institutet, stiftelsen

                        Audioraamatute ja Braille publikatsioonide raamatukogu

                        Talboks- och punktskriftsbiblioteket

                        Maaa- ja linnakohtud (97)

                        Tingsrätterna (97)

                        Kohtunike nimetamise komitee

                        Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet

                        Kaitsejõudude värbamisnõukogu

                        Totalförsvarets pliktverk

                        Rootsi kaitseuuringute keskus

                        Totalförsvarets forskningsinstitut

                        Rootsi tolliamet

                        Tullverket

                        Rootsi turismiamet

                        Turistdelegationen

                        Riiklik noorsooamet

                        Ungdomsstyrelsen

                        Ülikoolid ja ülikoolide kolledžid

                        Universitet och högskolor

                        Võõramaalaste apellatsioonikomisjon

                        Utlänningsnämnden

                        Riiklik seemnekontrolli ja sertifitseerimise instituut

                        Utsädeskontroll, statens

                        Rootsi riiklik maanteeamet

                        Vägverket

                        Riiklik veevarustuse ja kanalisatsiooni vahekohus

                        Vatten- och avloppsnämnd, statens

                        Riiklik kõrgharidusamet

                        Verket för högskoleservice (VHS)

                        Rootsi majanduse ja regionaalarengu amet

                        Verket för näringslivsutveckling (NUTEK)

                        Rootsi teadusnõukogu

                        Vetenskapsrådet'

                        Riiklik veterinaariainstituut

                        Veterinärmedicinska anstalt, statens

                        Rootsi riiklik teede ja transpordi teadusinstituut

                        Väg- och transportforskningsinstitut, statens

                        Riiklik taimesortide nõukogu

                        Växtsortnämnd, statens

                        Rootsi prokuratuur

                        Åklagarmyndigheten

                        Rootsi päästeamet

                        Krisberedskapsmyndigheten

                        Manna missiooni apellatsiooninõukogu

                        Överklagandenämnden för nämndemannauppdrag

               ÜHENDKUNINGRIIK

               Cabinet Office

               Office of the Parliamentary Counsel

               Central Office of Information

               Charity Commission

               Crown Estate Commissioners (Vote Expenditure Only)

               Crown Prosecution Service

               Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform

               Competition Commission

               Gas and Electricity Consumers' Council

               Office of Manpower Economics

               Department for Children, Schools and Families

               Department of Communities and Local Government

               Rent Assessment Panels

               Department for Culture, Media and Sport

               British Library

               British Museum

               Commission for Architecture and the Built Environment

               The Gambling Commission

               Historic Buildings and Monuments Commission for England (English Heritage)

               Imperial War Museum

               Museums, Libraries and Archives Council

               National Gallery

               National Maritime Museum

               National Portrait Gallery

               Natural History Museum

               Science Museum

               Tate Gallery

               Victoria and Albert Museum

               Wallace Collection

               Department for Environment, Food and Rural Affairs

               Agricultural Dwelling House Advisory Committees

               Agricultural Land Tribunals

               Agricultural Wages Board and Committees

               Cattle Breeding Centre

               Countryside Agency

               Plant Variety Rights Office

               Royal Botanic Gardens, Kew

               Royal Commission on Environmental Pollution

               Department of Health

               Dental Practice Board

               National Health Service Strategic Health Authorities

               NHS Trusts

               Prescription Pricing Authority

               Department for Innovation, Universities and Skills

               Higher Education Funding Council for England

               National Weights and Measures Laboratory

               Patent Office

               Department for International Development

               Department of the Procurator General and Treasury Solicitor

               Legal Secretariat to the Law Officers

               Department for Transport

               Maritime and Coastguard Agency

               Department for Work and Pensions

               Disability Living Allowance Advisory Board

               Independent Tribunal Service

               Medical Boards and Examining Medical Officers (War Pensions)

               Occupational Pensions Regulatory Authority

               Regional Medical Service

               Social Security Advisory Committee

               Export Credits Guarantee Department

               Foreign and Commonwealth Office

               Wilton Park Conference Centre

               Government Actuary's Department

               Government Communications Headquarters

               Home Office

               HM Inspectorate of Constabulary

               House of Commons

               House of Lords

               Ministry of Defence

               Defence Equipment & Support

               Meteorological Office

               Ministry of Justice

               Boundary Commission for England

               Combined Tax Tribunal

               Council on Tribunals

               Court of Appeal - Criminal

               Employment Appeals Tribunal

               Employment Tribunals

               HMCS Regions, Crown, County and Combined Courts (England and Wales)

               Immigration Appellate Authorities

               Immigration Adjudicators

               Immigration Appeals Tribunal

               Lands Tribunal

               Law Commission

               Legal Aid Fund (England and Wales)

               Office of the Social Security Commissioners

               Parole Board and Local Review Committees

               Pensions Appeal Tribunals

               Public Trust Office

               Supreme Court Group (England and Wales)

               Transport Tribunal

               The National Archives

               National Audit Office

               National Savings and Investments

               National School of Government

               Northern Ireland Assembly Commission

               Northern Ireland Court Service

               Coroners Courts

               County Courts

               Court of Appeal and High Court of Justice in Northern Ireland

               Crown Court

               Enforcement of Judgements Office

               Legal Aid Fund

               Magistrates' Courts

               Pensions Appeals Tribunals

               Northern Ireland, Department for Employment and Learning

               Northern Ireland, Department for Regional Development

               Northern Ireland, Department for Social Development

               Northern Ireland, Department of Agriculture and Rural Development

               Northern Ireland, Department of Culture, Arts and Leisure

               Northern Ireland, Department of Education

               Northern Ireland, Department of Enterprise, Trade and Investment

               Northern Ireland, Department of the Environment

               Northern Ireland, Department of Finance and Personnel

               Northern Ireland, Department of Health, Social Services and Public Safety

               Northern Ireland, Office of the First Minister and Deputy First Minister

               Northern Ireland Office

               Crown Solicitor's Office

               Department of the Director of Public Prosecutions for Northern Ireland

               Forensic Science Laboratory of Northern Ireland

               Office of the Chief Electoral Officer for Northern Ireland

               Police Service of Northern Ireland

               Probation Board for Northern Ireland

               State Pathologist Service

               Office of Fair Trading

               Office for National Statistics

               National Health Service Central Register

               Office of the Parliamentary Commissioner for Administration and Health Service Commissioners

               Paymaster General's Office

               Postal Business of the Post Office

               Privy Council Office

               Public Record Office

               HM Revenue and Customs

               The Revenue and Customs Prosecutions Office

               Royal Hospital, Chelsea

               Royal Mint

               Rural Payments Agency

               Scotland, Auditor-General

               Scotland, Crown Office and Procurator Fiscal Service

               Scotland, General Register Office

               Scotland, Queen's and Lord Treasurer's Remembrancer

               Scotland, Registers of Scotland

               The Scotland Office

               The Scottish Ministers

               Architecture and Design Scotland

               Crofters Commission

               Deer Commission for Scotland

               Lands Tribunal for Scotland

               National Galleries of Scotland

               National Library of Scotland

               National Museums of Scotland

               Royal Botanic Garden, Edinburgh

               Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Scotland

               Scottish Further and Higher Education Funding Council

               Scottish Law Commission

               Community Health Partnerships

               Special Health Boards

               Health Boards

               The Office of the Accountant of Court

               High Court of Justiciary

               Court of Session

               HM Inspectorate of Constabulary

               Parole Board for Scotland

               Pensions Appeal Tribunals

               Scottish Land Court

               Sheriff Courts

               Scottish Police Services Authority

               Office of the Social Security Commissioners

               The Private Rented Housing Panel and Private Rented Housing Committees

               Keeper of the Records of Scotland

               The Scottish Parliamentary Body Corporate

               HM Treasury

               Office of Government Commerce

               United Kingdom Debt Management Office

               The Wales Office (Office of the Secretary of State for Wales)

               The Welsh Ministers

               Higher Education Funding Council for Wales

               Local Government Boundary Commission for Wales

               The Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Wales

               Valuation Tribunals (Wales)

               Welsh National Health Service Trusts and Local Health Boards

               Welsh Rent Assessment Panels

               Märkused Euroopa Liidu 19-1. lisa juurde

               1.
                     Hõlmatud hankena ei käsitata hanget, mille raames käesoleva lisaga hõlmatud hankija hangib kaupade ja teenuste komponente, mis ei ole käesoleva peatükiga hõlmatud.

               2.
                     „Euroopa Liidu liikmesriigi hankija” mõiste hõlmab kõiki ELi liikmesriigi hankijate allasutusi, mis ei ole eraldi juriidilised isikud.

               3.
                     Kaitse- ja julgeolekuvaldkonna üksuste hangete puhul on hõlmatud ainult 19-4. lisale lisatud loetelus sisalduvad mittesalajased ja muu kui sõjalise otstarbega materjalid.

               19-2. LISA

               Piirkondlikud valitsusasutused, kes korraldavad hankeid käesoleva peatüki sätete kohaselt

               A jagu: kõik piirkondliku või kohaliku tasandi hankijad

               1.
                     Kõik hankijad, kes kuuluvad määruses (EÜ) nr 1059/2003 (NUTS määrus) määratletud haldusüksustesse.

               2.
                     Käesolevas peatükis tähendab „piirkondliku tasandi hankija” määruses (EÜ) nr 1059/2003 osutatud jaotusse NUTS 1 ja 2 kuuluva haldusüksuse hankijat.

               3.
                     Käesolevas peatükis tähendab „kohaliku tasandi hankija” määruses (EÜ) nr 1059/2003 osutatud jaotusse NUTS 3 ja väiksematesse haldusüksustesse kuuluvaid hankijaid.

                        Kaubad

                        Täpsustatud 19-4. lisas

                        Piirmäärad

                        200 000 SDR

                        Teenused

                        Täpsustatud 19-5. lisas

                        Piirmäärad

                        200 000 SDR

                        Ehitusteenused ja ehitustööde kontsessioonid

                        Täpsustatud 19-6. lisas

                        Piirmäärad

                        5 000 0000 SDR

               B jagu: kõik hankijad, kes on Euroopa Liidu riigihangete direktiivide määratluse kohased avalik-õiguslikud asutused

                        Kaubad

                        Täpsustatud 19-4. lisas

                        Piirmäärad – haiglad, koolid, ülikoolid ja sotsiaalteenuseid osutavad asutused (majutus, sotsiaalkindlustus, päevakeskused), kes on avalik-õiguslikud asutused:

                        Muud üksused:

                        200 000 SDR

                        355 000 SDR

                        Teenused

                        Täpsustatud 19-5. lisas

                        Piirmäärad
                              haiglad, koolid, ülikoolid ja sotsiaalteenuseid osutavad asutused (majutus, sotsiaalkindlustus, päevakeskused), kes on avalik-õiguslikud asutused:

                        Muud üksused:

                        200 000 SDR

                        SDR: 355 000

                        Ehitusteenused ja ehitustööde kontsessioonid

                        Täpsustatud 19-6. lisas

                        Piirmäärad

                        5 000 000 SDR

               „Avalik-õiguslik asutus” on mis tahes asutus:

               a)
                     mis on asutatud üldistes huvides ega tegele tööstuse ega kaubandusega,

               b)
                     millel on juriidilise isiku staatus ning

               c)
                     mida enamjaolt rahastab riik või piirkondlik või kohalik omavalitsus või muu avalik-õiguslik asutus või mis on nende asutuste järelevalve all või millel on haldus-, juht- või järelevalveorgan, mille enam kui pooled liikmed nimetab riik, piirkondlik või kohalik omavalitsus või muu avalik-õiguslik asutus.

               Märkused Euroopa Liidu 19-2. lisa juurde

               1.
                     Hõlmatud hankena ei käsitata hanget, mille raames käesoleva lisaga hõlmatud hankija hangib kaupade ja teenuste komponente, mis ei ole käesoleva peatükiga hõlmatud

               2.
                     Euroopa Liit on valmis kaasama 19-2. lisasse lihtsalt tuvastatavaid avalik-õiguslikke asutusi (mis tegutsevad valdkondades nagu sotsiaalteenused või raamatukogud) madalama piirmäära (200 000 SDR) ulatuses, kui Kanada kinnitab, et Kanadas kohaldatakse sama liiki asutuste suhtes sama piirmäära.

               19-3. LISA

               Vastavalt käesolevale peatükile hankeid teostavad üksused

                        Kaubad

                        Täpsustatud 19-4. lisas

                        Piirmäärad

                        400 000 SDR

                        Teenused

                        Täpsustatud 19-5. lisas

                        Piirmäärad

                        400 000 SDR

                        Ehitusteenused ja ehitustööde kontsessioonid

                        Täpsustatud 19-6. lisas

                        Piirmäärad

                        5 000 000 SDR

               Kõik hankijad, kelle hankeid hõlmab ELi võrgustiku sektori direktiiv ja mis on klassikalise sektori hankijad (nt 19-1. ja 19-2. lisadega hõlmatud hankijad) või riigi osalusega äriühingud
                  4
                ja mille üheks tegevusalaks on allpool nimetatud tegevus või nende kombinatsioon:

               a)
                     niisuguste püsivõrkude pakkumine või käitamine, mille eesmärgiks on pakkuda elanikkonnale avalikku teenust seoses joogivee tootmise, transpordi või jaotusega või selliste võrkude
                  5
                joogiveega varustamisega;

               b)
                     niisuguste püsivõrkude pakkumine või käitamine, mille eesmärgiks on pakkuda elanikkonnale avalikku teenust seoses elektri, gaasi ja soojuse tootmise, transpordi või jaotusega või selliste võrkude elektri, gaasi või soojusega varustamisega;

               c)
                     selliste võrkude pakkumine või käitamine
                  6
               , mis pakuvad avalikku teenust linnaraudtee-, automaatsüsteemide, trammi-, trollibussi-, bussi- või kaabeltranspordi valdkonnas
                  7
               ;

               d)
                     selliste võrkude pakkumine või käitamine, mis pakuvad avalikku teenust raudteetranspordi valdkonnas.

               Märkused Euroopa Liidu 19-3. lisa juurde

               1.
                     Eespool loetletud tegevuste valdkonnas sõlmitud lepingud ei ole käesoleva lepinguga hõlmatud, kui neid mõjutavad asjaomase turu konkurentsitingimused.

               2.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata käesoleva lisaga hõlmatud hankijate lepingute suhtes, mis sõlmitakse:

               a)
                     vee ostuks ja energia tarnimiseks või energia tootmiseks vajalike kütuste tarnimiseks;

               b)
                     muul eesmärgil kui käesolevas lisas loetletud tegevuse teostamiseks või sellise tegevuse teostamiseks riigis, mis ei kuulu Euroopa Majanduspiirkonda;

               c)
                     edasimüümiseks või rentimiseks kolmandatele isikutele, tingimusel et hankeüksusel ei ole kõnealuste lepingute objekti müümiseks või rentimiseks eri- või ainuõigust ja teistel hankijatel on õigus seda müüa või rentida hankeüksusega samadel tingimustel.

               3.
                     Kui muu hankija kui avaliku sektori hankija varustab avalikku teenust osutavaid võrke joogivee või elektriga, ei loeta seda käesoleva lisa punktidega a ja b hõlmatud tegevuseks, kui:

               a)
                     asjaomase hankija joogivee või elektri tootmine toimub seetõttu, et selle tarbimine on vajalik muu kui käesoleva lisa punktides a–d nimetatud tegevuse teostamiseks; ning

               b)
                     üldkasutatava võrgu varustamine sõltub ainult hankija enda tarbimisest ega ole ületanud 30 % hankija joogivee või energia kogutoodangust, võttes arvesse kolme eelneva aasta, sealhulgas käesoleva aasta keskmist.

               4.
                     Kui muu hankija kui avaliku sektori hankija varustab üldkasutatavat teenust osutavaid võrke gaasi või soojusenergiaga, ei loeta seda käesoleva lisa punktiga b hõlmatud tegevuseks, kui:

               a)
                     asjaomase hankija gaasi või soojusenergia tootmine on muu kui käesoleva lisa punktides a–d osutatud tegevuse vältimatuks tagajärjeks; ning

               b)
                     üldkasutatavate võrkude varustamise eesmärk on ainult kõnealuse toodangu majanduslik ekspluateerimine ja see ei ületa 20 % üksuse käibest, võttes arvesse kolme eelneva aasta, sealhulgas käesoleva aasta, keskmist.

                  5.
                     a)
                     Eeldades, et punktis b esitatud tingimused on täidetud, ei kohaldata käesolevat peatükki lepingute suhtes:

               i)
                     mille hankija sõlmib sidusettevõtjaga
                  8
               ; või

               ii)
                     mille sõlmib ühisettevõtja, mille mitu hankijat on loonud üksnes käesoleva lisa punktides a–d määratletud tegevuseks ettevõtjaga, mis on ühe sellise hankija sidusettevõtja.

               b)
                     Punkti a kohaldatakse teenuste ja tarnete hankelepingute suhtes, kui vähemalt 80 % sidusettevõtja keskmisest käibest, mis on seotud teenuste või tarnetega viimase kolme aasta jooksul, on saadud vastavalt selliste teenuste või tarnete pakkumisest ettevõtjatele, millega ta on seotud
                  9
               .

               6.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata lepingute suhtes:

               a)
                     mille ühisettevõtja, mille mitu hankijat on loonud üksnes käesoleva lisa lõigetes a–d määratletud tegevuseks, sõlmib ühe sellise hankijaga ; või

               b)
                     mille hankija sõlmib ühisettevõtjaga, mille osaks ta ise on, tingimusel, et ühisettevõtja on loodud kõnealuse tegevuse teostamiseks vähemalt kolme aasta jooksul ja et ühisettevõtja asutamisdokument määratleb, et ühisettevõtja loonud hankijad osalevad selles vähemalt samasuguse ajavahemiku jooksul.

               7.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata käesoleva lisaga hõlmatud hankeüksuste teostatud hangete suhtes, mis käsitlevad geograafilise piirkonna kasutamist eesmärgiga teostada nafta, gaasi, söe või muude tahkekütuste leiukohtadega seotud uuringuid või neid kaevandada.

               19-4. LISA

               Kaubad

               1.
                     Käesolevat peatükki kohaldatakse kõigi nende kaupade hangete suhtes, mille hankeid teostavad 19-1. kuni 19-3. lisades loetletud üksused, kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti.

               2.
                     Käesolev peatükk hõlmab vaid allpool esitatud koondnomenklatuuri gruppides kirjeldatud varustust ja seadmeid, mille ostavad Belgia, Bulgaaria Tšehhi Vabariigi, Taani, Saksamaa, Eesti, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Küprose, Läti, Leedu, Luksemburgi, Ungari, Malta, Madalmaade, Austria, Poola, Portugali, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi kaitseministeeriumid, mis on hõlmatud käesoleva lepinguga:

                        Grupp 25:

                        sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement

                        Grupp 26:

                        metallimaagid, räbu ja tuhk

                        Grupp 27:

                        mineraalkütused; mineraalõlid ja nende destilleerimissaadused; bituumenained; mineraalvahad

                        välja arvatud:

                        ex 27.10: spetsiaalsed mootorikütused

                        Grupp 28:

                        anorgaanilised ained, väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete elementide ja isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid,

                        välja arvatud:

                        ex 28.09: lõhkeained

                        ex 28.13: lõhkeained

                        ex 28.14: pisargaas

                        ex 28.28: lõhkeained

                        ex 28.32: lõhkeained

                        ex 28.39: lõhkeained

                        ex 28.50: mürgised tooted

                        ex 28.51: mürgised tooted

                        ex 28.54: lõhkeained

                        Grupp 29:

                        orgaanilised kemikaalid

                        välja arvatud:

                        ex 29.03: lõhkeained

                        ex 29.04: lõhkeained

                        ex 29.07: lõhkeained

                        ex 29.08: lõhkeained

                        ex 29.11: lõhkeained

                        ex 29.12: lõhkeained

                        ex 29.13: mürgised tooted

                        ex 29.14: mürgised tooted

                        ex 29.15: mürgised tooted

                        ex 29.21: mürgised tooted

                        ex 29.22: mürgised tooted

                        ex 29.23: mürgised tooted

                        ex 29.26: lõhkeained

                        ex 29.27: mürgised tooted

                        ex 29.29: lõhkeained

                        Grupp 30:

                        ravimid

                        Grupp 31:

                        väetised

                        Grupp 32:

                        park- ja värvaineekstraktid, tanniinid ja nende derivaadid, pigmendid, värvained, värvid ja lakid, kitt, täiteained ja pahtlid, tindid

                        Grupp 33:

                        eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria- ja kosmeetikatooted ning hügieenivahendid

                        Grupp 34:

                        seep, orgaanilised pindaktiivsed ained, pesemisvahendid, määrdeained, tehisvahad ja vahavalmistised, poleerimis- ja puhastusvahendid, küünlad jms tooted, voolimispastad ja stomatoloogiline vaha

                        Grupp 35:

                        valkained, liimid, ensüümid

                        Grupp 37:

                        foto- ja kinokaubad

                        Grupp 38:

                        mitmesugused keemiatooted

                        välja arvatud:

                        ex 38.19: mürgised tooted

                        Grupp 39:

                        kunstvaigud ja plastmassid, tselluloosi estrid ja eetrid, eelnevatest valmistatud tooted,

                        Grupp 40:

                        kautšuk, sünteetiline kautšuk, faktised ja kummitooted,

                        välja arvatud:

                        ex 40.11: kuulikindlad rehvid

                        Grupp 41:

                        toornahad (v.a. karusnahad) ja nahk

                        Grupp 42:

                        nahktooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v.a naturaalsiidikiust)

                        Grupp 43:

                        karusnahk, tehiskarusnahk ja nendest valmistatud tooted

                        Grupp 44:

                        puit ja puittooted; puusüsi

                        Grupp 45:

                        kork ja korgist tooted

                        Grupp 46:

                        õlgedest, espartost ja muust punumismaterjalist tooted, korvid ja vitspunutised

                        Grupp 47:

                        paberi toorained

                        Grupp 48:

                        paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted

                        Grupp 49:

                        raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, masinakirjatekstid ning plaanid ja joonised

                        Grupp 65:

                        peakatted ja nende osad

                        Grupp 66:

                        vihma- ja päevavarjud, jalutuskepid, piitsad, ratsapiitsad ja nende osad

                        Grupp 67:

                        töödeldud suled ja udusuled ning tooted nendest; tehislilled; tooted juustest

                        Grupp 68:

                        kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgust jms materjalist tooted

                        Grupp 69:

                        keraamikatooted

                        Grupp 70:

                        klaas ja klaastooted

                        Grupp 71:

                        pärlid, vääris- ja poolvääriskivid, väärismetallid, väärismetallidega plakeeritud metallid, nendest valmistatud tooted; juveeltoodete imitatsioonid

                        Grupp 73:

                        raud ja teras ja neist valmistatud tooted

                        Grupp 74:

                        vask ja vasktooted

                        Grupp 75:

                        nikkel ja nikkeltooted

                        Grupp 76:

                        alumiinium ja alumiiniumtooted

                        Grupp 77:

                        magneesium ja berüllium ja neist valmistatud tooted

                        Grupp 78:

                        plii ja pliitooted

                        Grupp 79:

                        tsink ja tsinktooted

                        Grupp 80:

                        tina ja tinatooted

                        Grupp 81:

                        muud metallurgias kasutatavad mitteväärismetallid ja tooted nendest

                        Grupp 82:

                        mitteväärismetallist tööriistad, terariistad, lusikad ja kahvlid, nende osad,

                        välja arvatud:

                        ex 82.05: tööriistad

                        ex 82.07: tööriistad, osad

                        Grupp 83:

                        mitmesugused mitteväärismetallist tooted;

                        Grupp 84:

                        katlad, masinad ja mehaanilised seadmed, nende osad,

                        välja arvatud:

                        ex 84.06: mootorid

                        ex 84.08: muud mootorid

                        ex 84.45: seadmed

                        ex 84.53: automaatsed andmetöötlusseadmed

                        ex 84.55: rubriiki nr 84.53 kuuluvate masinate osad

                        ex 84.59: tuumareaktorid

                        Grupp 85:

                        elektrimasinad ja -seadmed, nende osad,

                        välja arvatud:

                        ex 85.13: telekommunikatsiooniseadmed

                        ex 85.15: ülekandeaparatuur

                        Grupp 86:

                        raudtee- või trammivedurid, -veeremid ning nende osad raudteede ja trammiteede seadmed; igat liiki liiklussignalisatsiooniseadmed (mitteelektrilised),

                        välja arvatud:

                        ex 86.02: elektrilised soomusvedurid

                        ex 86.03: muud soomusvedurid

                        ex 86.05: soomusvagunid

                        ex 86.06: remondivagunid

                        ex 86.07: vagunid

                        Grupp 87:

                        sõidukid, v.a raudtee- ja trammiteeveerem, ning nende osad,

                        välja arvatud:

                        ex 87.08: tankid ja muud soomukid

                        ex 87.01: traktorid

                        ex 87.02: sõjaväesõidukid

                        ex 87.03: hooldeveokid

                        ex 87.09: mootorrattad

                        ex 87.14: järelkärud

                        Grupp 89:

                        laevad, paadid ja ujuvkonstruktsioonid,

                        välja arvatud:

                        ex 89.01 A: sõjalaevad

                        Grupp 90:

                        optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ning -aparatuur, nende osad,

                        välja arvatud:

                        ex 90.05: binoklid

                        ex 90.13: mitmesugused instrumendid, laserid

                        ex 90.14: kaugusemõõtjad

                        ex 90.28: elektrotehnilised ja elektroonika mõõteaparaadid

                        ex 90.11: mikroskoobid

                        ex 90.17: meditsiiniseadmed

                        ex 90.18: mehhanoteraapilised seadmed

                        ex 90.19: ortopeedilised abivahendid

                        ex 90.20: röntgeniaparatuur

                        Grupp 91:

                        ajanäitajate tootmine

                        Grupp 92:

                        muusikariistad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed; telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed; nende osad ja tarvikud

                        Grupp 94:

                        mööbel ja mööblidetailid, madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud mööblilisandid,

                        välja arvatud:

                        ex 94.01 A: õhusõidukite istmed

                        Grupp 95:

                        nikerdus- ja voolimismaterjalid ning neist valmistatud tooted

                        Grupp 96:

                        luuad, harjad, puudritupsud ja sõelad

                        Grupp 98:

                        mitmesugused valmistatud tooted

               19-5. LISA

               Teenused

               Dokumendis MTN.GNS/W/120 sisalduvast üldisest teenuste loetelust on hõlmatud järgmised teenused:

                        Teenused

                        CPC viide

                        Tarbe- ning majakaupade parandamise teenused

                        633

                        Kommertskullerteenused (sealhulgas multimodaalsed teenused)

                        7512

                        Elektrooniline andmevahetus

                        Elektronpost

                        Laiendatud/lisaväärtusega faksiteenused, sealhulgas vahehoidega edastus, salvestamisega väljaotsimine, koodide ja protokollide teisendamine

                        info- ja andmebaasiotsingud võrgus

                        Kõnepost

                        7523

                        Kinnisvarateenused vahendustasu eest või lepingu alusel

                        822

                        Arvuti riistvara paigaldamisega seotud nõustamisteenused

                        841

                        Tarkvara rakendusteenused, sealhulgas süsteemid ja tarkvaranõustamisteenused, süsteemianalüüs, kujundamis-, programmeerimis- ja hooldusteenused

                        842

                        Andmetöötlusteenused, sealhulgas töötlemine, tabuleerimine ja seadmete haldamisteenused

                        teabe ja/või andmete töötlemine võrgus (sh tehingute töötlemine)

                        843

                        Andmebaasiteenused

                        844

                        Kontoriseadmete, sealhulgas arvutite hooldus- ja remonditeenused

                        845

                        Muud arvutiteenused

                        849

                        Üldjuhtimise alased konsulteerimisteenused

                        86501

                        Turunduse juhtimise alased konsulteerimisteenused

                        86503

                        Personalijuhtimisalased konsulteerimisteenused

                        86504

                        Tootmisjuhtimise alased konsulteerimisteenused

                        86505

                        Juhtimisalase nõustamise teenused (v.a. vahekohtu- ja lepitamisteenused)

                        866

                        Arhitektuuriteenused

                        8671

                        Inseneriteenused

                        8672

                        Integreeritud inseneriteenused (v.a. 86731 Transporditaristu valmisprojektide jaoks mõeldud integreeritud inseneriteenused)

                        8673

                        Linnaplaneerimise ja maastikuarhitektuuriteenused

                        8674

                        Tehnilise katsetamise ja analüüsimise teenused, sealhulgas kvaliteedikontroll ja läbivaatamine (v.a. viide kategooriale FSC 58 ja transpordiseadmed)

                        8676

                        Hoonete puhastusteenused

                        874

                        Metallitoodete, masinate ja seadmete remondi teenused

                        8861

                        kuni 8864

                        ning 8866

                        Reovee- ja jäätmekäitlus, kanalisatsioon jms teenused

                        94

               Märkused Euroopa Liidu lisa 19-5 juurde

               1.
                     19-2. lisaga hõlmatud hankeüksuste puhul on piirmääraks 355 000 SDRi juhul, kui üksus hangib konsulteerimisteenuseid seoses konfidentsiaalsete küsimustega, mille puhul oleks mõistlik arvata, et nende avalikuks saamine seaks ohtu usalduse valitsuse vastu, põhjustaks probleeme majanduses või oleks muul sarnasel moel vastuolus üldsuse huvidega.

               2.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata teenuste suhtes, mida üksused peavad hankima teiselt üksuselt, kellel on ainuõigus vastavalt avaldatud õigus- või haldusnormidele.

               3.
                     Kui Euroopa Liidu riigihankealaste õigusnormide käimasoleva läbivaatamise tulemusena peaks nimetatud õigusnormidega hõlmatud riigihangete ja teenuste kontsessioonide ulatust laiendatama, on Euroopa Liit valmis alustama Kanadaga läbirääkimisi käesolevas peatükis loetletud teenuste ja teenuste kontsessioonide ulatuse vastastikkuseks laiendamiseks.

               19-6. LISA

               Ehitusteenused ja ehitustööde kontsessioonid

               A jagu: Ehitusteenused

               Määratlus:

               Ehitustööde leping on leping, mis sõlmitakse eesmärgiga korraldada hoonete ja tsiviilrajatiste ehitamist CPC jaotise 51 tähenduses.

               CPC jaotise 51 loetelu:

               Kõik jaotises 51 loetletud teenused.

               B jagu: Ehitustööde kontsessioonid

               19-1. ja 19-2. lisas loetletud üksuste poolt sõlmitud ehitustööde kontsessioonide suhtes kohaldatakse ainult peatüki artikleid 19.1, 19.2, 19.4, 19.5, 19.6 (välja arvatud lõike 3 punktid e ja l), 19.15 (välja arvatud lõiked 3 ja 4) ning 19.17.

               19-7. LISA

               Üldmärkused

               1.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata:

               a)
                     i)
                     põllumajandustoodete hangete suhtes, mille eesmärk on põllumajanduse toetusprogrammide ja inimeste toitlustusprogrammide (näiteks toiduabi, sealhulgas kiire hädaabi) edendamine, ning

               ii)
                     ringhäälinguorganisatsioonide hangete suhtes, mille eesmärk on osta, arendada, toota või ühistoota saatematerjale, ja saateajaga seotud lepingute suhtes.

               b)
                     19-1. ja 19-2. lisadega hõlmatud hankijate sõlmitud joogivee-, energeetika, transpordi- ja postiteenuste sektori lepingud, kui need ei ole hõlmatud 19-3.lisaga;

               c)
                     laevaehituse ja hooldusega seotud riigihanked, mida teostavad

               i)
                     19-3. lisaga hõlmatud hankeüksused;

               ii)
                     19-2. lisaga hõlmatud avalik-õiguslikud asutused; ning

               iii)
                     19-2. lisa B jaoga hõlmatud kohaliku tasandi hankijad (NUTS 3 ja väiksemate haldusüksuste hankijad); või

               d)
                     kaubad ja teenused, mida hangivad hõlmatud üksused asutusesiseselt või mida üks hõlmatud üksus tarnib teisele.

               2.
                     Ahvenamaa suhtes kehtivad eritingimused, mis on ette nähtud Soome Euroopa Liiduga ühinemise lepingu Ahvenamaad käsitleva protokolliga nr 2.

               3.
                     Euroopa Liit võimaldab Kanada tarnijatele juurdepääsu käesoleva peatüki artikliga 19.17 sätestatud lepingueelsetele õiguskaitsevahenditele esimese kümne aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. Seejärel sõltub Kanada tarnijate juurdepääs lepingueelsetele õiguskaitsevahenditele artiklis 19.17.8 sätestatud läbirääkimiste tulemustest.

               19-8. LISA

               Avaldamiskanalid

               A jagu:

               Tulenevalt artiklist 19.5 käesoleva lepinguga hõlmatud riigihankeid käsitlevate õigusaktide, määruste, kohtuotsuste, üldkohaldatavate haldusmääruste, standardsete lepinguklauslite ja menetluste avaldamiseks kasutatav elektrooniline või trükimeedia.

               1.
                     BELGIA

               1.1
                     Seadused, kuninglikud määrused, ministrite määrused ja ministrite ringkirjad:

               1.
                     le Moniteur Belge

               1.2
                     Kohtulahendid:

               1.
                     Pasicrisie

               2.
                     BULGAARIA

               2.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Държавен вестник (Bulgaaria ametlik väljaanne)

               2.2
                     Kohtuotsused:

               1.
                     http://www.sac.government.bg

               2.3
                     Üldkohaldatavad haldusotsused ja mistahes menetlused:

               1.
                     http://www.aop.bg

               2.
                     http://www.cpc.bg.

               3.
                     TŠEHHI VABARIIK

               3.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Tšehhi Vabariigi seaduste kogu

               3.2
                     Konkurentsikaitse ameti otsused:

               1.
                     Konkurentsikaitse ameti otsuste kogu

               4.
                     TAANI

               4,1.
                     Õigusaktid:

               1.
                     Lovtidende

               4.2
                     Kohtuotsused:

               1.
                     Ugeskrift for Retsvaesen

               4.3
                     Haldusotsused ja menetlused:

               1.
                     Ministerialtidende

               4.4
                     Taani riigihangete vaidluskomisjoni otsused:

               1.
                     Kendelser fra Klagenævnet for Udbud

               5.
                     SAKSAMAA

               5.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Bundesgesetzblatt

               2.
                     Bundesanzeiger

               5.2
                     Kohtuotsused:

               1.
                     Entscheidungsammlungen des: Bundesverfassungsgerichts; Bundesgerichtshofs; Bundesverwaltungsgerichts Bundesfinanzhofs sowie der Oberlandesgerichte

               6.
                     EESTI

               6.1
                     Seadused, määrused ja üldised haldusotsused:

               1.
                     Riigi Teataja - http://www.riigiteataja.ee

               6.2
                     Riigihankeid käsitlevad menetlused:

               1.
                     https://riigihanked.riik.ee

               7.
                     IIRIMAA

               7.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Iris Oifigiuil (Iiri valitsuse ametlik väljaanne)

               8.
                     KREEKA

               8.1
                     Epishmh efhmerida eurwpaikwn koinothtwn (Kreeka valitsuse ametlik väljaanne)

               9.
                     HISPAANIA

               9.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Boletin Oficial des Estado

               9.2
                     Kohtuotsused:

               1.
                     Ametlik väljaanne puudub

               10.
                     PRANTSUSMAA

               10.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Journal Officiel de la République française

               10.2
                     Kohtulahendid:

               1.
                     Recueil des arrêts du Conseil d'État

               10.3
                     Revue des marchés publics

               11.
                     HORVAATIA

               11.1
                     Narodne novine - http://www.nn.hr

               12.
                     ITAALIA

               12.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Gazzetta Ufficiale

               12.2
                     Kohtulahendid:

               1.
                     Ametlik väljaanne puudub

               13.
                     KÜPROS

               13.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Επίσημη Εφημερίδα της Δημοκρατίας (Vabariigi ametlik väljaanne)

               13.2
                     Kohtuotsused:

               1.
                     Αποφάσεις Ανωτάτου Δικαστηρίου 1999 - Τυπογραφείο της Δημοκρατίας (kõrgema ülemkohtu otsused – riigi trükikoda)

               14.
                     LÄTI

               14.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Latvijas vēstnesis (ametlik teataja)

               15.
                     LEEDU

               15.1
                     Õigus ja haldusnormid:

               1.
                     Teisės aktų registras (õigusaktide register)

               15.2
                     Kohtuotsused, kohtulahendid:

               1.
                     Leedu ülemkohtu bülletään „Teismų praktika”

               2.
                     Leedu kõrgema halduskohtu bülletään „Administracinių teismų praktika”

               16.
                     LUKSEMBURG

               16.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Memorial

               16.2
                     Kohtulahendid:

               1.
                     Pasicrisie

               17.
                     UNGARI

               17.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Magyar Közlöny (Ungari Vabariigi Teataja)

               17.2
                     Kohtulahendid:

               1.
                     Közbeszerzési Értesítő – a Közbeszerzések Tanácsa Hivatalos Lapja (riigihangete infoleht – riigihangete nõukogu ametlik väljaanne)

               18.
                     MALTA

               18.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Government Gazette

               19.
                     MADALMAAD

               19.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Nederlandse Staatscourant või Staatsblad

               19.2
                     Kohtulahendid:

               1.
                     Ametlik väljaanne puudub

               20.
                     AUSTRIA

               20.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Österreichisches Bundesgesetzblatt

               2.
                     Amtsblatt zur Wiener Zeitung

               20.2
                     Kohtuotsused:

               1.
                     Entscheidungen des Verfassungsgerichtshofes, Verwaltungsgerichtshofes,Obersten Gerichtshofes, der Oberlandesgerichte, des Bundesverwaltungsgerichtes und der Landesverwaltungsgerichte - http://ris.bka.gv.at/Judikatur/

               21.
                     POOLA

               21.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Dziennik Ustaw Rzeczypospolitej Polskiej (Poola Vabariigi ametlik väljaanne)

               21.2
                     Kohtuotsused, kohtulahendid:

               1.
                     „Zamówienia publiczne w orzecznictwie. Wybrane orzeczenia zespołu arbitrów i Sądu Okręgowego w Warszawie” (Vahekohtute ja Varssavi piirkonnakohtu lahendite kogumik)

               22.
                     PORTUGAL

               22.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Diário da República Portuguesa 1a Série A e 2a série

               22.2
                     Kohtuväljaanded:

               1.
                     Boletim do Ministério da Justiça

               2.
                     Colectânea de Acordos do Supremo Tribunal Administrativo

               3.
                     Colectânea de Jurisprudencia Das Relações

               23.
                     RUMEENIA

               23.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Monitorul Oficial al României (Rumeenia ametlik väljaanne)

               23.2
                     Kohtulahendid, üldkohaldatavad haldusotsused ja menetlused

               1.
                     http://www.anrmap.ro

               24.
                     SLOVEENIA

               24.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne

               24.2
                     Kohtuotsused:

               1.
                     Ametlik väljaanne puudub

               25.
                     SLOVAKKIA

               25.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     Zbierka zakonov (seaduste kogu)

               25.2
                     Kohtuotsused:

               1.
                     Ametlik väljaanne puudub

               26.
                     SOOME

               26.1
                     Suomen Säädöskokoelma - Finlands Författningssamling (Soome seadustekogu)

               27.
                     ROOTSI

               27.1
                     Svensk Författningssamling (Rootsi seadustekogu)

               28.
                     ÜHENDKUNINGRIIK

               28.1
                     Õigusaktid:

               1.
                     HM Stationery Office

               28.2
                     Kohtulahendid:

               1.
                     Law Reports.

               28.3
                     „Riigiasutused”:

               1.
                     HM Stationery Office

               B jagu:

               Tulenevalt artiklist 19.5 artiklitega 19.6, 19.8.7 ja 19.15.2 ette nähtud märkuste avaldamiseks kasutatav elektrooniline või trükimeedia.

               1.
                     BELGIA

               1.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               1.2
                     Le Bulletin des Adjudications

               1.3
                     Muud spetsialiseerunud meediaväljaanded

               2.
                     BULGAARIA

               2.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               2.2
                     Държавен вестник (Bulgaaria ametlik väljaanne) http://dv.parliament.bg

               2.3
                     Riigihangete register (www.aop.bg)

               3.
                     TŠEHHI VABARIIK

               3.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               4.
                     TAANI

               4.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               5.
                     SAKSAMAA

               5.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               6.
                     EESTI

               6.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               7.
                     IIRIMAA

               7.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               7.2
                     päevalehed: Irish Independent, Irish Times, Irish Press, Cork Examiner

               8.
                     KREEKA

               8.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               8.2
                     Avaldamine päevalehtedes, ärilehtedes, piirkondlikes ja spetsialiseerunud meediaväljaannetes

               9.
                     HISPAANIA

               9.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               10.
                     PRANTSUSMAA

               10.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               10.2
                     Bulletin officiel des annonces des marchés publics

               11.
                     HORVAATIA

               11.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               11.2
                     Elektronički oglasnik javne nabave Republike Hrvatske (Horvaatia Vabariigi riigihangete elektrooniline register)

               12.
                     ITAALIA

               12.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               13.
                     KÜPROS

               13.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               13.2
                     Küprose Vabariigi ametlik väljaanne

               13.3
                     Kohalikud päevalehed

               14.
                     LÄTI

               14.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               14.2
                     Latvijas vēstnesis (ametlik teataja)

               15.
                     LEEDU

               15.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               15.2
                     Centrinė viešųjų pirkimų informacinė sistema (riigihangete keskportaal)

               15.3
                     Leedu Vabariigi ametliku väljaande („Valstybės žinios”) infolisa „Informaciniai pranešimai”

               16.
                     LUKSEMBURG

               16.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               16.2
                     päevalehed

               17.
                     UNGARI

               17.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               17.2
                     Közbeszerzési Értesítő – a Közbeszerzések Tanácsa Hivatalos Lapja (riigihangete infoleht – riigihangete nõukogu ametlik väljaanne)

               18.
                     MALTA

               18.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               18.2
                     Government Gazette

               19.
                     MADALMAAD

               19.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               20.
                     AUSTRIA

               20.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               20.2
                     Amtsblatt zur Wiener Zeitung

               21.
                     POOLA

               21.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               21.2
                     Biuletyn Zamówień Publicznych (riigihangete infoleht)

               22.
                     PORTUGAL

               22.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               23.
                     RUMEENIA

               23.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               23.2
                     Monitorul Oficial al României (Rumeenia ametlik väljaanne)

               23.3
                     Riigihangete elektrooniline süsteem - http://www.e-licitatie.ro

               24.
                     SLOVEENIA

               24.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               24.2
                     Portal javnih naročil - http://www.enarocanje.si/?podrocje=portal

               25.
                     SLOVAKKIA

               25.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               25.2
                     Vestnik verejneho obstaravania (riigihangete teataja)

               26.
                     SOOME

               26.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               26.2
                     Julkiset hankinnat Suomessa ja ETA-alueella, Virallisen lehden liite (riigihanked Soomes ja EMPs, Soome ametliku väljaande lisa)

               27.
                     ROOTSI

               27.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               28.
                     ÜHENDKUNINGRIIK

               28.1
                     Euroopa Liidu Teataja

               C jagu:

               Veebisaidid või aadressid, kus lepinguosalised avaldavad hangete statistikat vastavalt artiklile 19.15.5 ja teateid sõlmitud lepingute kohta vastavalt artiklile 19.15.6.

               1.
                     Euroopa Liidu turule lubatud kaupade ja teenuste loetelu 19-1. kuni 19-3. lisas loetletud üksuste sõlmitud lepinguid käsitlevad märkused avaldatakse Euroopa Liidu Teataja riigihangete kaasaande veebiversioonis Tenders Electronic Daily - http://ted.europa.eu

                     (1)
                  Suurema kindluse tagamiseks ei kehtestata õigusaktiga Coasting Trade Act meeskonnaliikmetele kodakondsusnõudeid.

                     (2)
                  24. detsembri 1993. aasta seaduse kohased postiteenused.

                     (3)
                  Tegutseb keskse hankeasutusena kõigi Itaalia riiklike ametiasutuste jaoks.

                     (4)
                  Euroopa Liidu võrgustiku sektori direktiivi kohaselt on „riigi osalusega äriühing” ettevõtja, mille üle avaliku sektori hankijad võivad omandiõiguse, rahalise osaluse või seda ettevõtjat reguleerivate eeskirjade alusel otseselt või kaudselt avaldada valitsevat mõju.
                     Eeldatakse, et avaliku sektori hankijatel on valitsev mõju, kui need asutused otseselt või kaudselt:
[cell cut: 5499569 characters, first 2000000 kept]