               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.7.2020
            COM(2020) 319 final
            2020/0142(APP)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse otsust 2003/76/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Liit ratifitseeris 4. oktoobril 2016 Pariisi kokkuleppe ja andis sellega lubaduse aidata hoida ülemaailmne temperatuuri tõus alla 2 °C ning jätkata jõupingutusi, et ülemaailmne temperatuuri tõus ei oleks suurem kui 1,5 °C. Nimetatud rahvusvahelisest kohustusest tulenevalt on EL kokkuleppel oma liikmesriikidega seadnud ambitsioonikad eesmärgid – vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks 80–95 % ja 2030. aastaks 40 %.

               Euroopa Komisjon tutvustas 2018. aasta novembris pikaajalist strateegilist visiooni „Puhas planeet kõigi jaoks“,
                  1
                milles on seatud eesmärk jõuda 2050. aastaks jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni. Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu soovitusi järgides pakkus komisjon selles teatises välja mitmeid meetmeid ning lubas muu hulgas uurida, kuidas saaks likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse varadega toetada vähese süsinikdioksiidiheitega terasetootmise läbimurdetehnoloogiaid.

               Kooskõlas oma pikaajalise visiooniga avaldas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelist kokkulepet käsitleva teatise
                  2
               . Kavandatavate meetmete raames seadis komisjon terasesektori süsinikuheite vähendamise poliitilises päevakorras kõrgele kohale ning soovib uurida, kas saaks kasutada osa likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse rahalistest vahenditest, et toetada vähese süsinikdioksiidiheitega terasetootmisprotsesside väljatöötamist aastaks 2030. Euroopa vajab järgmistel aastakümnetel täiendavaid investeeringuid vahemikus 175–290 miljardit eurot aastas. Sellega seoses soovitas komisjon rohelise kokkuleppe investeerimiskavas söe ja terase teadusfondi õiguslikud alused läbi vaadata, et hoogustada erakapitali voolu rohelistesse projektidesse.

               Söe ja terase teadusfondi teadusprogramm on ELi rahastamisprogramm, mille kaudu finantseeritakse söe- ja terasesektori teadusprojekte. Söe ja terase teadusfondil on oma õiguslikud alused väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku. Pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivuse lõppu 2002. aastal asutasid liikmesriigid ELi aluslepingutele lisatud protokolli nr 37 alusel uue „söe ja terase teadusfondi“, et jätkata Euroopa Söe- ja Teraseühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusprogramme. Söe ja terase teadusfondi teadusprogrammiga eraldati aastas umbes 40 miljonit eurot teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamiseks söe ja terasega seotud valdkondades (27,2 % söele ja 72,8 % terasele), tuues kokku tööstuspartnerid, VKEd, juhtivad uurimiskeskused ja ülikoolid üle kogu Euroopa Liidu, et arendada teadmisi ja edendada innovatsiooni. Selle tegevust rahastatakse likvideeritava ESTÜ varadelt saadavast tulust vastavalt protokolli nr 37 artikli 1 lõikele 2. Minimeerimaks finantsturgudel toimuvatest muutustest tulenevaid kõikumisi teadusuuringute rahastamises, kohaldatakse tasandusmeetmeid. Kuna varahalduse tulud vähenesid, kahanes söe ja terase teadusfondi eelarvesse laekunud puhastulu koos tasandusmehhanismist saaduga siiski 42 miljonilt eurolt 2017. aastal 12 miljoni euroni 2019. aastal. Komisjon tegi 2017. aastal ettepaneku kasutada vabastamisi ja tagasinõudekorraldusi, et hoida eelarve kuni 2020. aastani 40 miljoni euro tasemel
                  3
               . Euroopa Parlament võttis 2018. aasta aprillis vastu seadusandliku resolutsiooni [P8_TA (2018)0061]
                  4
               , mis esitati koos nõukogu otsuse 2018/599
                  5
                heakskiitmisega ning mille eesmärk oli anda luba kasutada kõiki söe ja terase teadusfondiga seotud vabastamisi ja tagasinõudekorraldusi alates aastast 2003. Euroopa Parlament kutsus oma resolutsioonis üles haldama likvideeritava ESTÜ varasid aktiivsemalt või kasutama osa neist rahalistest vahenditest ka Euroopa terase puhtust ja konkurentsivõimet suurendavate oluliste projektide käivitamiseks.

               On tõdetud,
                  6
                et söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi edukaks rakendamiseks on vaja seda rahastada vähemalt 40 miljoni euroga aastas. Praeguse intressimääraga, arvestades tasandusmehhanismi kohaldamiseks saadaolevate vahendite ammendumist ja Ühendkuningriigi lahkumist, on siiski keeruline investeeritud varadelt lühiajalises ja keskmises perspektiivis piisavat iga-aastast tulu teenida.

               Euroopa Kontrollikoja hiljutises Euroopa Söe- ja Teraseühendust käsitlevas ülevaates
                  7
                leiti, et söe ja terase teadusfondi rahastamine varahalduse tuludest ei ole praeguste intressimäärade tingimustes jätkusuutlik. Eelkõige märkis kontrollikoda, et finantssuunised tuleks kiiresti läbi vaadata ja leida lahendus, kuidas muuta likvideeritava ESTÜ kapital ELi teadusuuringute raamprogrammide jaoks tootlikuks.

               2019. aasta juunis kutsusid söe ja terase nõuanderühmad
                  8
                üles õiguslikke aluseid üle vaatama, et tagada programmi jätkumine ja ühtlasi kohandada selle eesmärke valdkonna praegustele vajadustele. Samas avaldasid nad toetust osa ehk umbes ühe kolmandiku varade (aastatel 2021–2027 umbes 50–70 miljonit eurot aastas) järkjärgulisele kasutamisele söe ja terase valdkondade uurimisprojektideks koostoimes õiglase ülemineku mehhanismi, üleminekujärgus söepiirkondade algatuse
                  9
               , programmi „Euroopa Horisont“ ja innovatsioonifondiga. 25. juunil 2019 avaldati söe ja terase nõuanderühmade erakorralisel ühisnõupidamisel toetust ESTÜ varade kasutuselevõtule.

               Teadusuuringud ja innovatsioon võimaldavad energiamahukates sektorites välja arendada ja esitada piisava mahuga rajatise, kus saaks katsetada kõiki tehnilisi ja majanduslikke andmeid, et tehnoloogia tööstusliku või ärilise kasutuselevõtu riskid oleksid minimaalsed. Rohelist kokkulepet käsitlevas 2019. aasta teatises teeb komisjon ettepaneku toetada puhta terase läbimurdetehnoloogiat, mis viib 2030. aastaks süsinikuheiteta terasetootmiseni, ning uurida, kas on võimalik kasutada osa Euroopa Söe- ja Teraseühenduse raames likvideeritavatest rahalistest vahenditest. Eelkõige on söe ja terase teadusfondil kavas välja arendada puhas terasetootmine, mis oleks märkimisväärne saavutus ning tõukaks 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgile lähemale ka teised energiamahukad sektorid, näiteks keemia- ja tsemenditööstuse.

               Seetõttu on söe ja terase teadusfondi õiguslike aluste läbivaatamine vajalik, kiireloomuline ja olulise eesmärgiga.

               Pidades silmas eespool märgitut, sisaldab see ettepanek soovitusi praeguse otsuse muutmiseks. Selle eesmärk on lubada perioodil 2021–2027 müüa osa likvideeritava ESTÜ varadest,
                  10
                et eraldada söe ja terase teadusondile 111 miljonit eurot aastas. See iga-aastane eraldis võimaldab jätkata söe ja terase teadusfondi teadusprogrammist rahastatavate ühiste teadusuuringute toetamist söe ja terasega seotud sektorites ning toetab ühtlasi 2030. aastaks vähese süsinikdioksiidiheitega terasetootmiseni viivaid läbimurdetehnoloogiaid ja teadusuuringute projekte söesektoris, kus korraldatakse endiselt töötavate söekaevanduste või sulgemisjärgus söekaevanduste ja nendega seotud infrastruktuuri õiglast üleminekut kooskõlas õiglase ülemineku mehhanismiga ning vastavalt artikli 4 lõikele 2. Eraldi püüab komisjon terasetööstusega seotud valdkonnas toetada uurimisprojekte spetsiaalse ühiselt kavandatud puhta terasetootmise partnerluse kaudu koostoimes teiste Euroopa Liidu programmidega,
                  11
                eriti teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga.

                  Euroopa avaliku ja erasektori partnerlust peetakse kasulikuks vahendiks, millega toetada strateegiliselt tähtsate teadusuuringute väljatöötamist ja rakendamist, et aidata liidul lahendada ülemaailmseid probleeme ja säilitada konkurentsivõimet.

               Kavandatavate muudatustega lubatakse fondi varasid vajadusel kasutada iga-aastase 40 miljoni euro suuruse eraldise tegemiseks ning suurte uurimis- ja innovatsiooniprojektide rahastamiseks.

               Ettepaneku kohaselt muudetaks otsust 2003/76/EÜ selliselt, et söe ja terase teadusfondile nähakse kuni aastani 2027 ette iga-aastane eraldis, mida kasutatakse järgmiselt: 40 miljoni euroga aastas rahastatakse ühiseid teadusuuringuid söe ja terasega seotud sektorites ning ülejäänud 71 miljoni euroga vähese süsinikdioksiidiheitega terasetootmiseni viivaid läbimurdetehnoloogiaid ja teadusuuringute projekte söesektoris, et korraldada endiselt töötavate söekaevanduste või sulgemisjärgus söekaevanduste ja nendega seotud infrastruktuuri õiglast üleminekut kooskõlas õiglase ülemineku mehhanismiga. Need eraldised ja seonduvad maksed tuleks katta investeeringutelt saadavast puhastulust ning vajadusel varade müügist saadavast tulust.

               Nimetatud eraldis tuleks otsuses sõnaselgelt ette näha, et kindlustada vahendite prognoositav laekumine piisavas ulatuses, mis võimaldaks jätkata terase- ja söesektori ühiseks teadustööks vajalikke toetusi.

               Seni on likvideeritava ESTÜ varasid hallatud põhimõttel, et uurimisprojekte rahastatakse investeeritud varadelt saadavast tulust. See tuleneb nõukogu otsuse 2003/77/EÜ lisa punkti 1 („Rahaliste vahendite kasutamine“) sõnastusest ja sama otsuse põhjendusest 3, mille kohaselt „söe ja terase teadusfondi varade likvideerimisel saadud kapitali tuleks säilitada puutumatuna“.

               Eespool kirjeldatud põhjustel ei võimalda selline lähenemisviis piisavat rahastamist, mis on vajalik tulemusliku uurimisprogrammi kindlustamiseks terase- ja söesektoris.

               Seetõttu ei ole edaspidi realistlik järgida fondi varade puutumatuse põhimõtet ning seda on vaja muuta. Samuti pole enam kohustuslik hoida reserve tagatisena ESTÜ võlausaldajatele, kuna tagastamata laene enam ei ole.

               Seetõttu on vaja otsust muuta, et võtta paremini arvesse likvideeritava ESTÜ aluspõhimõtetest lähtuvaid vajadusi ning praegustest turutingimustest tulenevaid raskusi vajaliku tulu teenimisel, jättes samas alles piisavalt ESTÜ varasid, et teenida tulu pärast 2027. aastat.

               Tehakse ettepanek kaotada tasandusmehhanism, kuna pärast kavandatavate muudatuste vastuvõtmist pole sellise vahendi järgi enam vajadust.

               Lisaks kasutab komisjon otsuse muutmisega seoses võimalust kanda maha nõuded, mille prognoositavad sissenõudmiskulud ületavad sissenõutava summa ja mahakandmine ei kahjusta liidu mainet; kui saadaolevat summat ei ole võimalik sisse nõuda võlgniku maksejõuetuse või muude maksejõuetusmenetluste tõttu; kui sissenõudmine ei ole kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.

               Lisaks sellele tuleks välja jätta artikli 2 lõige 2, milles on sätestatud varahalduse mitmeaastaste finantssuuniste vastuvõtmise kord, ning artikli 4 lõige 3, milles on sätestatud programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste vastuvõtmise kord, kuna need ei ole protokolli nr 37 artikli 2 lõiget 2 silmas pidades enam asjakohased
                  12
               .

               Kõnesolevad ülearused sätted tuleks kustutada läbipaistvuse eesmärgil ning seetõttu, et neile pole enam võimalik tugineda.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Ettepanek kuulub õiguspaketti, millega vaadatakse läbi söe ja terase teadusfondi teadusprogramm. Eelkõige on see seotud:

               ·komisjoni ettepanekuga muuta nõukogu otsust 2008/376/EÜ söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta;

               ·komisjoni ettepanekuga muuta nõukogu otsust 2003/77/EÜ, millega kehtestatakse likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised. Nõukogu otsuse 2003/77/EÜ läbivaatamine eelarve peadirektoraadi vastutusel on kooskõlas ka Euroopa Kontrollikoja 2019. aasta ülevaatega ESTÜ likvideerimise kohta.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Ettepanek on läbi vaadatud vastavalt Pariisi kokkuleppele, teatisele „Euroopa roheline kokkulepe“,
                  13
                millega luuakse raamistik ELi esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks muutmiseks aastaks 2050, ning sellele järgnenud komisjoni teatisele rohelise kokkuleppe investeerimiskava ehk kestliku Euroopa investeerimiskava kohta,
                  14
                mis esitati 14. jaanuaril 2020.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               ELi tegutsemise õiguslik alus tuleneb Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli nr 37 artiklist 2.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Protokolli rakendusmeetmed on sätestatud nõukogu otsuses, mille läbivaatamine kuulub komisjoni ainuõigusesse algatada seadusandlikke ettepanekuid.

               •Proportsionaalsus

               Ettepanek on vajalik ELi aluslepingutele lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalike meetmete kehtestamiseks.

               •Vahendi valik

               Õigusaktiga muudetakse nõukogu otsust, mistõttu see peab olema otsus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ettepaneku aluseks on tulemused, mis on esitatud eksperdirühma abiga koostatud seitsme aasta aruandes söe ja terase teadusfondi programmi rakendamise seire ja eeldatava kasu hindamise kohta
                     15
                  . Viimane seitsme aasta aruanne avaldati 5. veebruaril 2020
                     16
                  . Eksperdid analüüsisid söe ja terase teadusfondi programmi toimimist, hindasid tehnilisi arenguid ja programmi eeldatavat kasu sektorile ja ühiskonnale ning esitasid soovitused programmi täiustamiseks, sealhulgas õigusliku aluse läbivaatamiseks.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Söe ja terase teadusfondi sidusrühmad on osalenud mitmetel erakorralistel nõupidamistel, valdkondlike nõuanderühmade kohtumistel (söe nõuanderühm, terase nõuanderühm) ning söe ja terase teadusfondi programmikomitee nõupidamistel (samaväärne programmi „Horisont 2020“ komiteega). Nende kohtumiste otsese tulemusena avaldati 25. juunil 2019 söe ja terase nõuanderühmade erakorralisel ühisnõupidamisel toetust ESTÜ varade kasutuselevõtule.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Söe ja terase teadusfondi seire- ja hindamisaruande esialgseid tulemusi tutvustati seminaril „Teras ja süsi: uus perspektiiv“, mille Euroopa Komisjon korraldas 28. märtsil 2019 ning kus osales üle 100 sidusrühma
                  17
               .

               •Mõjuhinnang

               Kavandatava muudatuse mõju hindamine ei ole vajalik, kuna eeldatav majanduslik, keskkonna- või sotsiaalne mõju ei ole märkimisväärne.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Ettepaneku aluseks on tulemused, mis on esitatud seitsme aasta aruandes söe ja terase teadusfondi programmi rakendamise läbivaatamise ja eeldatava kasu hindamise kohta.

               •Põhiõigused

                  Ettepanek on kooskõlas põhiõigustega.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanekuga ei kaasne uusi kohustusi, mis tuleks katta üldeelarvest praeguse mitmeaastase finantsraamistiku raames.

               5.MUU TEAVE

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Läbivaatamine piirdub seega järgmiste sätetega.

               (1)Artikli 1 lõige 1a

               Selle artikliga kehtestatakse vähese tähtsusega abi klausel ja see põhineb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid käsitleva finantsmääruse artiklil 101. See võimaldab komisjonil piiratud ja konkreetsetel juhtudel nõudeid maha kanda isegi enne kõigi võimalike õiguskaitsevahendite ammendamist, kui prognoositavad sissenõudmiskulud ületavad sissenõutava summa ja mahakandmine ei kahjusta liidu mainet või võlgniku maksejõuetuse korral või kui sissenõudmine ei ole kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Selle klausli kohaldamine võimaldab tagada likvideerimismenetluse nõuetekohase lõpetamise.

               (2)Artikli 2 lõige 1

               Komisjon haldab varasid selliselt, et säilitada söe ja terase teadusfondile kuni 2027. aastani eraldis summas [111 miljonit eurot] aastas teadusuuringute rahastamiseks söe ja terasega seotud sektorites, millest [40 miljoni euroga] rahastatakse ühiseid teadusuuringuid nimetatud sektorites ja [71 miljoni euroga] vähese süsinikdioksiidiheitega terasetootmiseni viivaid läbimurdetehnoloogiaid ning teadusuuringute ja innovatsiooniprojekte söesektoris, et korraldada endiselt töötavate söekaevanduste või sulgemisjärgus söekaevanduste ja nendega seotud infrastruktuuri õiglast üleminekut kooskõlas söesektori õiglase ülemineku mehhanismiga ja vastavalt artikli 4 lõikele 2. Pärast 2027. aastat haldab komisjon varasid nii, et oleks tagatud pikaajaline kasum. Varade investeerimise eesmärk on säilitada nende väärtus ja võimaluse korral seda suurendada.

               (3)Artikli 2 lõige 1a

               1a.Iga-aastane eraldis summas [111 miljonit eurot] tuleks saada investeeringute puhastulust, selle ebapiisavuse korral aga likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade osalisest müügist.

               (4)Artikli 2 lõige 2 jäetakse välja.

               (5)Artikli 3 lõige 1

               1. Igal aastal koostatakse Euroopa Liidu muudest finantstehingutest eraldi kasumiaruanne, bilanss ja finantsaruanne artiklis 1 sätestatud likvideerimistoimingute ning artiklis 2 sätestatud investeerimistehingute ja varahaldustoimingute kohta. Nimetatud finantsaruanded lisatakse finantsaruannetele, mille komisjon koostab igal aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 318 ja liidu üldeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade alusel.

               (6)Artikli 3 lõige 2

               2. Lõikes 1 nimetatud toimingute suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja kontrollikoja volitusi, mis puudutavad Euroopa Liidu toimimise lepingus ja liidu üldeelarve suhtes kohaldatavates finantseeskirjades sätestatud kontrolli ja järelevalvet.

               (7)Artikli 4 lõige 1

               1. Artiklis 2 sätestatud investeeringute puhastulud ja tulud varade osalisest müügist on Euroopa Liidu üldeelarve sihtotstarbelised välistulud. Nimetatud tulud on sihtotstarbeliselt laekunud tulud, nimelt väljaspool teadusuuringute raamprogrammi läbiviidavate teadusprojektide rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites. Need moodustavad söe- ja terase teadusfondi ja neid haldab komisjon.

               (8)Artikli 4 lõige 3 jäetakse välja.

               (9)Artikli 5 lõige 2 jäetakse välja.

               (10)Lisa jäetakse välja.

               2020/0142 (APP)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse otsust 2003/76/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 37 ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta, eriti selle artikli 2 esimest lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  181,

               toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu artikli 97 kohaselt lõppes nimetatud lepingu kehtivus 23. juulil 2002. aastal. Kõik Euroopa Söe- ja Teraseühenduse („ESTÜ“) varad ja kohustused läksid liidule üle 24. juulil 2002.

               (2)Vastavalt protokollile nr 37 loetakse ESTÜ bilansis 23. juuli 2002. aasta seisuga kajastuvad varad ja kohustused nende puhasväärtuses varadeks, mis on ette nähtud teadusuuringuteks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites ja mida nimetatakse „likvideerimisel ESTÜ-ks“ ning pärast likvideerimise lõpuleviimist „söe ja terase teadusfondi varadeks“.

               (3)Ühtlasi sätestatakse protokollis nr 37, et „söe ja terase teadusfondiks“ nimetatavatest varadest saadavat tulu peab kasutama üksnes väljaspool teadusuuringute raamprogrammi toimuvateks teadusuuringuteks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites vastavalt kõnealuse protokolli nr 37 ja selle alusel vastuvõetud aktide sätetele.

               (4)Nõukogu võttis 1. veebruaril 2003. aastal vastu otsuse 2003/76/EÜ
                  19
               2, millega kehtestatakse eeskiri protokolli nr 37 rakendamiseks.

               (5)Madalate intressimäärade tõttu on söe ja terase valdkonna uurimisprojektideks eraldatavad tulud kiiresti vähenemas.

               (6)See toob peagi kaasa olukorra, kus eelarvevahendid söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi (edaspidi „programm“) iga-aastase projektikonkursi läbiviimiseks võivad jääda alla kriitilise miinimumi.

               (7)Projektikonkursi läbiviimise eelarve kriitiline miinimum on vajalik selleks, et programm pakuks sisulist toetust otstarbekatele teadusalastele koostööprojektidele, millel on piisav maht ja ELi tasandi lisandväärtus, et parandada jätkusuutlikkust, st tervist, ohutust ja töötingimusi ning vähendada söe- ja terasetööstusega seotud sektorite keskkonnamõju.

               (8)Teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019) 640 final) võttis komisjon kohustuse toetada puhta terase läbimurdetehnoloogiat, mis viib 2030. aastaks süsinikuheiteta terasetootmiseni. Selle võimaldamiseks kohustus komisjon uurima, kas saaks kasutada osa likvideerimisel ESTÜ rahalistest vahenditest.

               (9)ELi sihttasemete saavutamisega seoses mainiti rohelise kokkuleppe investeerimiskavas ja õiglase ülemineku mehhanismi käsitlevas teatises (COM(2020) 21 final) vajadust vaadata läbi vaadata söe ja terase teadusfondi õiguslikud alused, et oleks võimalik kasutada likvideerimisel ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpuleviimist söe ja terase teadusfondi varasid.

               (10)Likvideerimisel ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpuleviimist söe ja terase teadusfondi varade osalist müüki teadusprojektide rahastamiseks söe- ja terasesektoris tuleks lubada tingimusel, et säilitatakse reservid väheste allesjäänud kohustuste ja võimaliku ettenähtamatu vastutuse katteks ning mõistlik osa eespool nimetatuks mittevajalikest varadest investeeritakse ka edaspidi tulu teenimise eesmärgil.

               (11)Likvideerimisel ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpuleviimist söe ja terase teadusfondi varade osaline müük võib olla vajalik, et eraldada kuni aastani 2027 igal aastal söe ja terase teadusfondile [111 miljonit eurot], mida kasutatakse järgmiselt: [40 miljonit eurot] aastas ühiste teadusuuringute rahastamiseks söe ja terasega seotud sektorites ning ülejäänud [71 miljonit eurot] vähese süsinikdioksiidiheitega terasetootmiseni viivate läbimurdetehnoloogiate ja uurimisprojektide rahastamiseks söesektoris, et korraldada endiselt töötavate söekaevanduste või sulgemisjärgus söekaevanduste ja nendega seotud infrastruktuuri õiglast üleminekut kooskõlas õiglase ülemineku mehhanismiga ja vastavalt artikli 4 lõikele 2. Likvideerimisel ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpuleviimist söe ja terase teadusfondi varade osaline müük on piiratud iga-aastaste eraldiste rahastamisega eelarveaastatel 2021–2027.

               (12)Seega tuleks söe ja terase teadusfondi perioodiks 2021–2027 ette nähtud summas rahastada mitte üksnes investeeringute puhastulust vaid vajadusel ka fondi varade osalisest müügist saadavast tulust.

               (13)Tuleks välja jätta artikli 2 lõige 2, milles on sätestatud varahalduse mitmeaastaste finantssuuniste vastuvõtmise kord, ning artikli 4 lõige 3, milles on sätestatud programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste vastuvõtmise kord, kuna need ei ole protokolli nr 37 artikli 2 lõiget 2 silmas pidades enam asjakohased.

               (14)Tehakse ettepanek kaotada tasandusmehhanism, kuna sellise vahendi järgi pole enam vajadust.

               (15)Artiklile 1 tuleks lisada uus lõige, et võimaldada nõuete mahakandmist finantsmääruse
                  20
                artikli 101 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud põhimõtete alusel.

               (16)Otsust 2003/76/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Otsust 2003/76/EÜ muudetakse järgmiselt.

               (1)Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

               (a)lisatakse lõige 1a:

               „1a. Komisjon kannab maha nõuded, isegi enne kõigi nimetatud õiguskaitsevahendite ammendamist, järgmistel juhtudel:

               (a)kui prognoositavad sissenõudmiskulud ületavad sissenõutava summa ja mahakandmine ei kahjusta liidu mainet;

               (b)kui saadaolevat summat ei ole võimalik sisse nõuda võlgniku maksejõuetuse või muude maksejõuetusmenetluste tõttu;

               (c)kui sissenõudmine ei ole kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.“

               (2)Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

               (a)Lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1. Komisjon haldab varasid selliselt, et säilitada söe ja terase teadusfondile kuni 2027. aastani eraldis summas [111 miljonit eurot] aastas teadusuuringute rahastamiseks söe ja terasega seotud sektorites, millest [40 miljoni euroga] rahastatakse ühiseid teadusuuringuid nimetatud sektorites ja [71 miljoni euroga] rahastatakse vähese süsinikdioksiidiheitega terasetootmiseni viivaid läbimurdetehnoloogiaid ja teadusuuringute projekte söesektoris, et korraldada endiselt töötavate söekaevanduste või sulgemisjärgus söekaevanduste ja nendega seotud infrastruktuuri õiglast üleminekut kooskõlas õiglase ülemineku mehhanismiga ja vastavalt artikli 4 lõikele 2. Pärast 2027. aastat haldab komisjon varasid nii, et oleks tagatud pikaajaline kasum. Varade investeerimise eesmärk on säilitada nende väärtus ja võimaluse korral seda suurendada.“

               (b)Lisatakse lõige 1a:

               „1a. Iga-aastane eraldis summas [111 miljonit eurot] saadakse investeeringute puhastulust, selle ebapiisavuse korral aga likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpuleviimist söe ja terase teadusfondi varade osalisest müügist.“

               (c)Lõige 2 jäetakse välja.

               (2)Artiklis 3:

               (a)Lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1. Igal aastal koostatakse Euroopa Liidu muudest finantstehingutest eraldi kasumiaruanne, bilanss ja finantsaruanne artiklis 1 sätestatud likvideerimistoimingute ning artiklis 2 sätestatud investeerimistehingute ja varahaldustoimingute kohta.

               Nimetatud finantsaruanded lisatakse finantsaruannetele, mille komisjon koostab igal aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 318 ja liidu üldeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade alusel.“

               (b)Lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „2.  Lõikes 1 nimetatud toimingute suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja kontrollikoja volitusi, mis puudutavad Euroopa Liidu toimimise lepingus ja liidu üldeelarve suhtes kohaldatavates finantseeskirjades sätestatud kontrolli ja järelevalvet.“

               (3)Artiklis 4:

               (a)Lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1. Artiklis 2 sätestatud investeeringute puhastulud ja tulud varade osalisest müügist on Euroopa Liidu üldeelarve tulud. Nimetatud tulud on sihtotstarbeliselt laekunud tulud, nimelt väljaspool teadusuuringute raamprogrammi läbiviidavate teadusprojektide rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites. Need moodustavad söe- ja terase teadusfondi ja neid haldab komisjon.“

               (b)Lõige 3 jäetakse välja.

               (4)Artikli 5 lõige 2 jäetakse välja.

               (5)Lisa jäetakse välja.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist või pärast 1. jaanuari 2021.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        COM(2018) 773 final, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale. Puhas planeet kõigi jaoks – Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni (28.11.2018).

                     (2)

                        COM (2019) 640 final, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Euroopa roheline kokkulepe (11.12.2019).

                     (3)

                        Nõukogu otsus 2018/599, millega muudetakse otsust 2003/76/EÜ (ELT L 101, 20.4.2018, lk 1)

                     (4)

                        https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0061_ET.html

                     (5)

                        Nõukogu otsus 2018/599, millega muudetakse otsust 2003/76/EÜ (ELT L 101, 20.4.2018, lk 1)

                     (6)

                        Euroopa Kontrollikoda, ülevaade nr 10/2019, Euroopa Söe- ja Teraseühendus: likvideerimine edeneb kavakohaselt, kuid teadusuuringute rahastamine ei ole enam jätkusuutlik (lk 13).

                     (7)

                        Samas, lk 17.

                     (8)

                        Söe nõuanderühma ja terase nõuanderühma ülesandeks on abistada komisjoni teadusprogrammi juhtimisel, vastavalt söe ja terasega seotud küsimustes. Nõuanderühmade liikmed on isikud, kelle nimetab ametisse komisjon ja kelle eesmärk on esindada sidusrühmade ühishuve. Liikmed nimetatakse ametisse 42 kuuks.

                     (9)

                        Vt põhjendus 11.

                     (10)

                        Arvutuse aluseks on varade maht seisuga 31.12.2019.

                     (11)

                        Ühiselt kavandatud Euroopa partnerlus on algatus, mille väljatöötamisse kaasatakse juba varasel etapil liikmesriigid ning mille raames Euroopa Liit koos era- ja/või avaliku sektori partneritega (näiteks ettevõtted, ülikoolid, teadusorganisatsioonid, kohalikul, piirkonna, riigi või rahvusvahelisel tasandil avalikke teenuseid osutavad asutused ning sihtasutused, vabaühendused ja teised kodanikuühiskonna organisatsioonid) kohustuvad ühiselt toetama teadusprogrammi arendamist ja rakendamist. Ühiselt kavandatud Euroopa partnerlused luuakse komisjoni ja nimetatud avaliku ja/või erasektori partnerite vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi ja/või lepingupõhise kokkuleppe alusel, milles on sätestatud partnerluse eesmärgid, partnerite vastavad rahalised ja/või mitterahalised kohustused, tulemuslikkuse ja mõju põhinäitajad ning eeldatavad tulemused. Neis määratakse muu hulgas kindlaks üksteist täiendavad uurimismeetmed, mida rakendavad partnerid ja mida rakendatakse teadusprogrammi raames.

                     (12)

                        Otsuste 2003/76 ja 2008/376 vastuvõtmise ajal oli EÜ asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitlev protokoll (nr 34) (2001) õiguslikuks aluseks vaid otsusele 2003/76.

                     (13)

                        COM(2019) 640, 11 detsember 2019.

                     (14)

                        COM(2020) 21, 14. jaanuar 2020.

                     (15)

                        Järelevalve- ja hindamisaruanne on ette nähtud nõukogu otsusega nr 2008/376/EÜ, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas 20. mail 2008 (ELT L 130, lk 7) ja mida on muudetud nõukogu 29. mai 2017. aasta otsusega 2017/955.

                     (16)

                  https://ec.europa.eu/info/publications/research-fund-coal-and-steel-monitoring-and-assessment-report_et

                     (17)

                  https://ec.europa.eu/research/index.cfm?pg=events&eventcode=9DB3A26D-B1D8-8BED

                     0A23CA684631B0CF

                     (18)
                  1
                        ELT C , , lk .

                     (19)
                  2
                        ELT L 29, 5.2.2003, lk 22–24.

                     (20)

                        ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.7.2020
            COM(2020) 320 final
            2020/0141(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse otsust 2008/376/EÜ söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta nõukogu otsust 2008/376/EÜ
                     1
                  , et viia see vastavusse „ühenduse teaduslike, tehnoloogiliste ja poliitiliste eesmärkidega“ vastavalt nõukogu otsuse 2008/376/EÜ artiklile 2. Täpsemalt, praeguse ettepaneku eesmärk on läbi vaadata söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi söe ja terase teadusuuringute eesmärgid. Ettepanekus arvestati söe ja terase teadusfondi järelevalve- ja hindamisaruandes (2011–2017)
                     2
                   esitatud soovitusi ning söe ja terase nõuanderühmade
                     3
                   ja söe- ja terasekomitees
                     4
                   esindatud liikmesriikide nõuandeid.

                  Selle komisjoni ettepaneku eesmärk on viia söe ja terase teadusfondi teadusprogramm vastavusse Pariisi kokkuleppe
                     5
                  , komisjoni Euroopa rohelise kokkuleppe
                     6
                  , kestlikku Euroopa investeerimiskava käsitlevate teatiste
                     7
                  , uue ELi ringmajanduse tegevuskava
                     8
                   ja komisjoni Euroopa uue tööstusstrateegiaga
                     9
                  .

                  Ettepaneku eesmärk on järgmine:

               ·uuendada söe teadusuuringute eesmärke kooskõlas komisjoni kliima-, energia- ja keskkonnaeesmärkidega. Samuti on ettepaneku eesmärk saavutada aastaks 2050 CO2-neutraalsus ja Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises sätestatud põhimõte mitte tekitada kahju;

               ·toetada söepiirkondade puhul ausat ja õiglast üleminekut kooskõlas õiglase ülemineku mehhanismi põhimõtetega;

               ·läbi vaadata terase teadusuuringute eesmärgid, et seada esikohale vähese süsinikdioksiidiheitega terasetootmise tehnoloogia, rakendused ja kasutamine;

               ·näha ette võimalus rakendada osa söe ja terase teadusfondi teadusprogrammist ühiselt kavandatud Euroopa partnerluste kaudu;

               ·asendada teadusuuringute raamprogrammi kohane ekspertide erikord finantsmääruses
                  10
                sätestatud tasustatud väliseksperte käsitlevate üldeeskirjadega.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanek kuulub õiguspaketti, millega vaadatakse läbi söe ja terase teadusfondi teadusprogramm. Eelkõige on see seotud komisjoni ettepanekutega muuta nõukogu otsust 2003/76/EÜ
                     11
                  , millega kehtestatakse protokolli (nr 37) rakendamiseks vajalikud meetmed
                     12
                  , ja nõukogu otsust 2003/77/EÜ
                     13
                  , millega kehtestatakse likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised. Nõukogu otsuse 2003/77/EÜ läbivaatamine eelarve peadirektoraadi vastutusel on kooskõlas ka Euroopa Kontrollikoja 2019. aasta ülevaatega ESTÜ likvideerimise kohta
                     14
                  .

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Euroopa Komisjon võttis 11. detsembril 2019 vastu teatise „Euroopa roheline kokkulepe“
                     15
                  , millega luuakse raamistik ELi esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks muutmiseks aastaks 2050. Euroopa rohelises kokkuleppes käsitletakse kliima- ja keskkonnaprobleeme, töötades samal ajal välja nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majanduse ÜRO 2030. aasta tegevuskava ja kestliku arengu eesmärkide raames
                     16
                  .

                  Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises rõhutatakse komisjoni huvi toetada puhta terase läbimurdetehnoloogiat, mis viib 2030. aastaks süsinikuheiteta terasetootmiseni, ning uurida, kas osa Euroopa Söe- ja Teraseühenduse raames likvideeritavatest rahalistest vahenditest on võimalik kasutada. Üldisemalt aitab ELi heitkogustega kauplemise süsteemi innovatsioonifond selliseid suuremahulisi projekte ellu viia
                     17
                  .

                  Peale selle kohustus komisjon 14. jaanuaril 2020 esitatud teatises „Kestliku Euroopa investeerimiskava. Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava“ tegema „ettepaneku vaadata läbi söe ja terase teadusfondi käsitlevad määrused, et võimaldada kasutada osa Euroopa Söe- ja Teraseühenduse likvideeritavast varast. See aitab säilitada vähemalt 40 miljoni euro suuruse iga-aastase uurimisprogrammi
                     18
                   ja rahastada suuremaid puhta terase tootmist käsitlevaid murrangulisi teadus- ja innovatsiooniprojekte. Söesektorit puudutavates teadusuuringutes keskendutakse üleminekujärgus piirkondadele kooskõlas õiglase ülemineku mehhanismi põhimõtetega“
                     19
                  .

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas ka 2018. aasta teatisega „Puhas planeet kõigi jaoks“
                     20
                  , milles sätestatakse Euroopa Komisjoni pikaajaline strateegiline visioon kliimaneutraalse majanduseni vastavalt Pariisi kokkuleppele. Selles teatises nähti ette, et komisjon uuriks, kuidas saaks likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse varadega toetada vähese CO2-heitega terasetootmise läbimurdetehnoloogiaid. Komisjon võttis 4. märtsil 2020 vastu Euroopa kliimaseaduse ettepaneku, sh õiguslikult siduva eesmärgi vähendada 2050. aastaks ELis kasvuhoonegaaside netoheide nullini
                     21
                  .

                  Sellel läbivaatamisel arvestatakse ka vajadust õhutada era- ja avaliku sektori investeeringuid teadusuuringutesse, innovatsiooni ja uutesse tehnoloogiatesse, millega arendatakse välja konkurentsivõimelisem ja kestlikum tööstus, nagu on rõhutatud komisjoni 2016. aasta teatises „Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine“
                     22
                  .

                  Pidades silmas eespool kirjeldatud poliitika arengut, on vaja ühtlustada söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi eesmärke ja selle mitmeaastaseid tehnilisi suuniseid eespool kirjeldatud poliitika arenguga, eelkõige Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Õiguslik alus on aluslepingutele lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli (nr 37) artikli 2 teine lõik.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi muudatusettepanekuid saab teha üksnes ELi tasandil õigusliku aluse läbivaatamise kaudu.

               •Proportsionaalsus

               Ettepanek on vajalik ELi aluslepingutele lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalike meetmete kehtestamiseks.

               •Vahendi valik

               Võttes arvesse protokolli (nr 37) artikli 2 teist lõiku, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist muuta kvalifitseeritud häälteenamusega nõukogu otsust 2008/376/EÜ.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ettepanek põhineb tulemustel, mis on esitatud seitsme aasta aruandes, millega tehakse kvalifitseeritud ekspertide rühma abil järelevalvet söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi üle, sh hinnatakse eeldatavat kasu
                     23
                  . Viimane seitsme aasta aruanne avaldati 5. veebruaril 2020
                     24
                  . Eksperdid analüüsisid söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi toimimist, hindasid tehnoloogia arengut ja programmi eeldatavat kasu sektorile ja ühiskonnale ning esitasid soovitused programmi täiustamiseks, sealhulgas õigusliku aluse läbivaatamiseks.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Söe ja terase teadusfondi sidusrühmad on osalenud mitmel ad hoc nõupidamisel, valdkondlike nõuanderühmade (söe nõuanderühm, terase nõuanderühm) erikoosolekutel  ning komisjoni söe- ja terasekomitee (COSCO) koosolekutel (samaväärne raamprogrammi „Horisont 2020“ programmikomiteega).

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Söe ja terase teadusfondi praeguse järelevalve- ja hindamisaruande esialgseid tulemusi tutvustati seminaril „Teras ja süsi: uus perspektiiv. Euroopa teadusuuringud ja innovatsioon“, mille korraldas Euroopa Komisjon 28. märtsil 2019 ning kus osales üle 100 sidusrühma
                  25
               .

               •Mõjuhinnang

                  Kavandatud läbivaatamise mõju hindamine ei ole vajalik.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ettepanek põhineb tulemustel, mis on esitatud söe ja terase teadusfondi seitsme aasta järelevalve- ja hindamisaruandes, milles nähakse ette söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi korrapärane läbivaatamine, sh eeldatava kasu hindamine.

               •Põhiõigused

               Ettepanek on kooskõlas põhiõigustega.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanekuga ei kaasne uusi kohustusi, mis tuleks katta üldeelarvest praeguse mitmeaastase finantsraamistiku raames.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Söe ja terase teadusfondi programmi rakendamise järelevalve ja hindamine viiakse läbi 2027. aastal.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Läbivaatamisel vaadeldakse nõukogu otsuse 2008/376/EÜ II peatüki 1., 3. ja 4. jao sätteid (artikkel 2 ja artiklid 4–10). Samuti tehakse läbivaatamisel ettepanek ajakohastada artikleid 28, 39 ja 41. Lisaks tehakse selles ettepanek lisada uus artikkel 17a III peatüki 2. jaos sätestatud toetuskõlblike tegevuste hulka.

               Läbivaatamise eesmärk on:

               ·ajakohastada söe teadusuuringute eesmärke (artiklid 4, 5, 6, 7) kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe ja õiglase ülemineku mehhanismiga;

               ·ajakohastada terase teadusuuringute eesmärke (artiklid 8, 9, 10 ja 10a) kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe ja kestliku Euroopa investeerimiskavaga;

               ·lisada uus artikkel 17a söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi toetuskõlblike tegevuste hulka, et kaasata ühiselt kavandatud Euroopa partnerluste raames tehtavad teadusuuringud rahastatavate tegevuste hulka. Eelkõige saavad sellised partnerlused toetada terasesektori teadusuuringuid, töötades 2030. aastaks välja peaaegu süsinikuheiteta terasetootmise protsessid ja suurendades tööstuse tasandil nende tehnoloogiate tutvustusi;

               ·tunnistada kehtetuks viide komiteega konsulteerimisele (artiklid 28 ja 41), kui söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi kohane Euroopa Liidu hinnanguline toetus on 0,6 miljonit eurot või rohkem;

               ·kohaldada teadusuuringute raamprogrammi kohase ekspertide erikorra asemel finantsmääruses sätestatud tasustatud väliseksperte käsitlevaid üldeeskirju;

               ·tunnistada kehtetuks viide võimalusele muuta rakendusmeetmetega II peatüki 3. ja 4. jagu (artikkel 41), et kohaldada mutatis mutandis seadusandlikes aktides antud volituste suhtes kohaldatavaid põhimõtteid, mis on sätestatud 18. juuni 2019. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes mittesiduvate kriteeriumide kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamiseks
                  26
               .

               2020/0141 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse otsust 2008/376/EÜ söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 37) ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta, eriti selle artikli 2 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  27
               ,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liit ratifitseeris Pariisi kokkuleppe
                  28
                5. oktoobril 2016. Rahvusvahelises kokkuleppes kutsutakse selle ratifitseerinud osapooli üles tugevdama ülemaailmset reageerimist kliimamuutuste ohule, hoides ülemaailmse temperatuuri tõusu alla 2 °C.

               (2)Kooskõlas Pariisi kokkuleppega avaldas Euroopa Komisjon 11. detsembril 2019 „Euroopa rohelise kokkuleppe“, milles komisjon kohustub võitlema kliima- ja keskkonnaprobleemidega ning muutma ELi õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud
                  29
               . Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises, milles sätestatakse uus majanduskasvu strateegia, teatatakse vajadusest toetada puhta terase läbimurdetehnoloogiat, mis viib 2030. aastaks süsinikuheiteta terasetootmiseni, ning uurida, kas osa Euroopa Söe- ja Teraseühenduse raames likvideeritavatest rahalistest vahenditest on võimalik kasutada. Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises sätestatakse ka, et „[k]õik ELi meetmed ja kogu poliitika peaksid toimima koos selle nimel, et ELil oleks võimalik saavutada edukas ja õiglane üleminek kestlikule tulevikule“. Kooskõlas Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises sätestatud põhimõttega mitte tekitada kahju vaadatakse läbi söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi teadusuuringute eesmärgid, et need ei hõlmaks enam tegevusi, mis jätkavad söe kaevandamist, töötlemist ja kestvat kasutust.

               (3)Liit on edendanud ambitsioonikat kliimapoliitikat ja kehtestanud õigusraamistiku, et saavutada oma kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärk. Eelkõige sätestatakse määruses (EL) 2018/1999
                  30
                energialiidu ja kliimameetmete usaldusväärseks, kaasavaks, kulutõhusaks, läbipaistvaks ja prognoositavaks juhtimiseks (juhtimismehhanism) vajalik õiguslik alus, millega tagatakse, et saavutatakse energialiidu 2030. aasta ja pikaajalised eesmärgid, mis on kooskõlas 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppega.

               (4)Teatises „Kestliku Euroopa investeerimiskava. Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava“ teatas komisjon oma kavatsusest teha ettepanek vaadata läbi nõukogu otsus 2008/376/EÜ
                  31
               , ka eesmärgiga võimaldada rahastada suuremaid puhta terase tootmist käsitlevaid murrangulisi teadus- ja innovatsiooniprojekte, samuti söesektorit puudutavaid teadusuuringuid kooskõlas õiglase ülemineku mehhanismi põhimõtetega.

               (5)Lisaks soovitatakse söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi (edaspidi „teadusprogramm“) järelevalve- ja hindamisaruandes muuta otsuse 2008/376/EÜ II peatüki 3. ja 4. jaos sätestatud söe ja terase teadusuuringute eesmärke ning toetada terasesektori murrangulisi teadusuuringuid ning söesektori sümboolse tähendusega projekte.

               (6)Seetõttu on vaja viia teadusprogrammi eesmärgid vastavusse rahvusvaheliste kokkulepetega, nt Pariisi kokkuleppega, ning liidu teaduslike, tehnoloogiliste ja poliitiliste eesmärkidega 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise kohta.

               (7)Ühiselt kavandatud partnerlused on tõendatult tõhusad ühise Euroopa teadusuuringute eesmärgi ressursside ühendamisel. Selleks et aidata saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalset majandust, on vaja sätestada võimalus pakkuda tuge ühiselt kavandatud Euroopa partnerluste kaudu sünergias ja järjestuses teiste programmidega. Euroopa partnerlus võib olla ideaalne vahend ressursside ühendamiseks, et toetada läbimurdetehnoloogia alaseid teadusuuringuid CO2 heitkoguste vähendamiseks terasetööstuse sektoris.

               (8)Seepärast tuleks otsust 2008/376/EÜ vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Otsust 2008/376/EÜ muudetakse järgmiselt.

               (1)Artikli 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

               „Teadusprogrammi eesmärk on toetada ühiseid teadusuuringuid söe- ja terasesektoris. Samuti toetatakse teadusprogrammiga puhta terase läbimurdetehnoloogiat, mis viib peaaegu süsinikuheiteta terasetootmise projektideni ning varem tegutsenud söekaevanduste ja suletavate söekaevanduste ja seotud taristu õiglase ülemineku haldamise teadusprojektideni kooskõlas õiglase ülemineku mehhanismiga ja vastavalt nõukogu otsuse 2003/76/EÜ artikli 4 lõikele 2. Teadusprogramm on kooskõlas liidu poliitiliste, teaduslike ja tehnoloogiliste eesmärkidega ning täiendab tegevusi, mida tehakse liikmesriikides olemasolevate ELi teadusprogrammide raames, eelkõige teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi (edaspidi „teadusuuringute raamprogramm”) raames.“

               (2)Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 4

               Söesektori ja -piirkondade õiglase ülemineku toetamine

               1.Teadusprojektid toetavad üleminekut liidu kliimaneutraalsele majandusele 2050. aastaks, eesmärgiga toetada fossiilkütuste järkjärgulist kaotamist, välja töötada alternatiivsed tegevused endistes kaevandustes ning vältida või heastada suletavate söekaevanduste, varem tegutsenud söekaevanduste ja nende ümbruse keskkonnakahju. Projektides käsitletakse eelkõige järgmist:

               (a)süsinikdioksiidi sidumise, kasutamise ja talletamise tehnoloogiate väljatöötamine ja katsetamine;

               (b)maapõueenergia kasutamine endistes söekaevandustes;

               (c)varem tegutsenud söekaevanduste või suletavate söekaevanduste kaevandusjäätmetest ja -jääkidest saadud tooraine mitteenergeetiline kasutamine ja tootmine, hinnates nõuetekohaselt, et nende kliima-, keskkonna- ja tervisemõju on viidud miinimumini ja see on väiksem kui alternatiivsetel lahendustel;

               (d)endiste kivi- ja pruunsöekaevanduste ning söega seotud taristu, sh elektritoiteteenuste kohandamine kooskõlas kliimaneutraalse ja keskkonnahoidliku üleminekuga;

               (e)tõhusate ümber- ja täiendõppe programmide väljatöötamise edendamine tööjõu puhul, keda mõjutab söetootmise järkjärguline kaotamine. See hõlmab söesektoris töötava või varasemalt töötanud tööjõu koolitamist ja ümberõpet käsitlevaid teadusuuringuid.

               2.Erilist tähelepanu pööratakse Euroopa juhtpositsiooni tugevdamisele varem tegutsenud söekaevanduste ja söega seotud taristu ülemineku haldamisel tehnoloogiliste ja mittetehnoloogiliste lahenduste kaudu, samuti toetades tehnosiiret ja muud kui tehnosiiret. Kõnealuste eesmärkidega teadusuuringud kujutavad endast reaalset kliima- ja keskkonnakasu kooskõlas eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus.“

               (3)Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 5

               Tervisekaitse ja ohutuse parandamine

               Artiklites 4 ja 6 osutatud tegevusi hõlmavates projektides võetakse arvesse suletavate ja varem tegutsenud söekaevanduste ohutust puudutavaid probleeme, eesmärgiga parandada töötingimusi, töötervishoidu ja tööohutust ning tervisele kahjulikke keskkonnaprobleeme.

               Teadusprojektides keskendutakse kaevandustegevusega seotud haigustele, eesmärgiga parandada üleminekuetapis söepiirkondades elavate inimeste tervist. Samuti tagatakse teadusprojektidega kaitsemeetmed kaevanduste sulgemisel ja varem tegutsenud kaevandustes.“

               (4)Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 6

               Üleminekutapis söekaevanduste keskkonnamõju vähendamine

               1.Teadusprojektidega püütakse vähendada suletavate ja varem tegutsenud söekaevanduste mõju atmosfäärile, veele ja pinnasele. Teadusuuringud on suunatud loodusvarade säilitamisele ja taastamisele tulevaste põlvkondade jaoks ning suletavate söekaevanduste või varem tegutsenud kaevanduste keskkonnamõju vähendamisele.

               2.Eelistatakse projekte, millel on vähemalt üks järgmistest eesmärkidest:

               (a)uued ja täiustatud tehnoloogiad, et vältida suletavate söekaevanduste, varem tegutsenud kaevanduste ja nende ümbruse (muu hulgas atmosfääri, maa, pinnase ja vee) keskkonnareostust, sh metaanileket;

               (b)suletavatest söemaardlatest lähtuvate kasvuhoonegaaside, eelkõige metaani sidumine, vältimine ja vähendamine;

               (c)suletavatest ja varem tegutsenud söekaevandustest saadud kaevandusjäätmete, lendtuha ja väävlitustamissaaduste käitlemine ja korduskasutamine koos muude jäätmeliikidega, kui see on asjakohane;

               (d)jäätmepuistangute korrastamine ning söe tootmis- ja tarbimisjääkide tööstuslik kasutamine üleminekuetapis söepiirkondades;

               (e)põhjavee kaitse ja kaevandusvee puhastamine;

               (f)sütt kasutanud endiste rajatiste või suletavate rajatiste ja nende ümbruse keskkonna, nimelt vee, maa, pinnase ja bioloogilise mitmekesisuse taastamine;

               (g)pealmaarajatiste lühi- ja pikaajaline kaitse maapinna vajumise mõjude eest.“

               (5)Artikkel 7 tunnistatakse kehtetuks.

               (6)Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 8

               Terase uued, kestlikud ja vähese süsinikuheitega valmistus- ja viimistlusprotsessid

               Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse eesmärk peab olema arendada, tutvustada ja täiustada peaaegu süsinikuheiteta terasetootmisprotsesse toote kvaliteedi ja tootlikkuse parandamiseks. Soovitud tegevuste lahutamatuks osaks peab olema heidete, energiatarbimise, CO2 jalajälje ja muu keskkonnamõju oluline vähendamine ning ressursside säilitamise parandamine. Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega:

               (a)uued ja täiustatud peaaegu süsinikuheiteta murrangulised raua ja terase valmistusprotsessid ja -toimingud, mille puhul pööratakse  erilist tähelepanu süsinikdioksiidi otsesele vältimisele ja/või selle nutikale kasutamisele;

               (b)teraseprotsessi või protsessiahela optimeerimine (sh raua ja terase valmistamine, ringlusse võetud vanametalli sulatamisel põhinevad protsessid, teisese metallurgia, valu-, valtsimis-, viimistlus- ja/või pindamistoimingud) mõõtevahendite, vahe- ja lõppsaaduste omaduste tuvastamise, modelleerimise, juhtimise ja automatiseerimise, sh digiteerimise, suurandmete rakendamise ja/või tehisintellekti ning muu tipptehnoloogia kaudu;

               (c)terasevalmistamise integreerimine ja protsessi tõhusus peaaegu süsinikuheiteta terasetootmises;

               (d)terase tootmise vahendite hooldamine ja töökindlus;

               (e)terase ringlussevõetavuse, ringlussevõtu ja korduskasutamise suurendamise ning ringmajanduse väljaarendamise tehnoloogiad;

               (f)terasetootmise energiatõhususe suurendamise tehnoloogiad heitsoojuse taaskasutuse, energiakao vältimise, hübriidküttetehnoloogia ja energiajuhtimislahenduste abil;

               (g)uuenduslikud tehnoloogiad ja lahendused raua ja terase valmistamisel, millega edendatakse sektoritevahelisi tegevusi, tutvustusprojektid, millega integreeritakse süsinikuheiteta energiatootmist, või aidatakse kaasa puhtale vesinikumajandusele.“

               (7)Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 9

               Täiustatud teraseliigid ja -rakendused

               Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus keskenduvad terasekasutajate nõuetele vastamisele, et töötada välja uued peaaegu süsinikuheiteta tooted, ning uute turuvõimaluste loomisele, vähendades samal ajal heitkoguseid ja keskkonnamõju. Artiklis 8 osutatud tehnoloogiate kontekstis tegelevad teadusprojektid ühe või mitme järgmise valdkonnaga, eesmärgiga pakkuda liidus peaaegu süsinikuheiteta terasetootmist:

               (a)uued täiustatud teraseliigid;

               (b)terase omaduste (näiteks mehaaniliste ja füüsikaliste omaduste) edasiseks töötlemiseks, eri rakendusteks ja eri töötingimusteks sobivuse täiustamine;

               (c)kasutusea pikendamine, eelkõige parandades terase ja terasstruktuuride vastupidavust kuumusele ja korrosioonile, mehaanilisele ja termilise väsimusele ja/või muudele kahjulikele mõjudele;

               (d)mikrostruktuuride, mehaaniliste omaduste ja tootmisprotsesside simuleerivad prognoosmudelid;

               (e)terase ja muude materjalide stantsimise, keevitamise ja ühendamise tehnoloogiad;

               (f)katse- ja hindamismeetodite standardimine;

               (g)kvaliteetne teras sellisteks rakendusteks nagu liikuvus, sh kestlikkus, ökodisainimeetodid, moderniseerimine, kergdisain ja/või ohutuslahendused.“

               (8)Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 10

               Ressursside säästmine, keskkonnakaitse ja ringmajandus

               Ressursside säästmine, ökosüsteemi kaitse, ringmajandusele üleminek ning ohutusküsimused peavad olema teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse töö lahutamatuks osaks nii terase tootmise kui ka kasutamise valdkonnas. Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega:

               (a)eri allikatest pärit vanaraua ja kõrvalsaaduste ringlussevõtu ja terasejäätmete kvaliteedi parandamise tehnoloogiad;

               (b)jäätmekäitlus ning väärtusliku teisese toorme, sh räbu, taaskasutus terasetehases ja sellest väljaspool;

               (c)reostustõrje ja keskkonnakaitse töökohal ja terasetehases ning nende ümbruses: gaasilised, tahked või vedelad heitmed, veemajandus, müra, lõhnad, tolm jne;

               (d)teraseliikide ja monteeritavate struktuuride kavandamine, mis võimaldaksid terast ringlussevõtuks või korduskasutamiseks hõlpsalt taaskasutada;

               (e)terasetootmisest lähtuvate protsessigaaside kasutamine ja heitgaaside kõrvaldamine;

               (f)olelusringi hindamine ja olelusringil põhinev lähenemine terase tootmisele ja kasutamisele.“

               (9)Lisatakse artikkel 10a:

               „Artikkel 10a

               Tööjõu ja töötingimuste haldamine

               Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega:

               (a)pädevuste arendamine ja levitamine, et pidada sammu uute peaaegu süsinikuheiteta terasetootmise protsessidega, näiteks digiteerimisega, ning kajastada elukestva õppe põhimõtet;

               (b)töötingimuste, sh tervisekaitse, ohutuse ja ergonoomika parandamine töökohal ja selle ümbruses.“

               (10)Lisatakse artikkel 17a:

               „Artikkel 17a

               Euroopa partnerlused

               1.Teadusprogrammi osa võib rakendada [programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse III lisa artiklis 8] sätestatud eeskirjade kohaselt kehtestatud Euroopa partnerluste kaudu.

               2.Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab ühiselt kavandatud Euroopa partnerlus algatust, mille väljatöötamisse kaasatakse juba varasel etapil liikmesriigid ning mille raames Euroopa Liit koos era- ja/või avaliku sektori partneritega (näiteks tööstus, ülikoolid, teadusorganisatsioonid, kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil avalikke teenuseid osutavad asutused või kodanikuühiskonna organisatsioonid, sh sihtasutused ja vabaühendused) kohustuvad ühiselt toetama teadusprogrammi arendamist ja rakendamist. Ühiselt kavandatud Euroopa partnerlused luuakse komisjoni ja nimetatud avaliku ja/või erasektori partnerite vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi ja/või lepingupõhise kokkuleppe alusel, milles on sätestatud partnerluse eesmärgid, partnerite vastavad rahalised ja/või mitterahalised kohustused, tulemuslikkuse ja mõju põhinäitajad ning eeldatavad tulemused. Neis määratakse muu hulgas kindlaks üksteist täiendavad uurimismeetmed, mida rakendavad partnerid ja mida rakendatakse teadusprogrammi raames.

               3.Ühiselt kavandatud Euroopa partnerluste raames võidakse teadusprogrammiga rahastada käesoleva jao kohaseid toetuskõlblikke tegevusi artiklis 30 ettenähtud vormis. Lisaks võidakse rahastada auhindade kujul.“

               (11)Artikli 28 lõige 4 asendatakse järgmisega:

               „4. Otsuse projektide valiku ja raha eraldamise kohta teeb komisjon.“

               (12)Artikkel 39 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 39

               Sõltumatute ja kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide ametisse nimetamine

               Artiklis 18, artikli 28 lõikes 2 ja artiklis 38 nimetatud sõltumatute ja kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide ametisse nimetamisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2018/10463 artiklit 237.“

               _________________________

               3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

               (13)Artikli 41 punktid a ja c jäetakse välja.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates otsuse 2003/76/EÜ kohaldamise kuupäevast või 1. jaanuarist 2021, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 29. aprilli 2008. aasta otsus 2008/376/EÜ söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta (ELT L 130, 20.5.2008, lk 7).

                     (2)

                        Kättesaadav aadressil:
                  https://ec.europa.eu/info/publications/research-fund-coal-and-steel-monitoring-and-assessment-report_et
                  .

                     (3)

                        Söe ja terase nõuanderühmad esitasid oma märkused vastavalt 3. ja 4. detsembril 2019. Teave on saadaval komisjoni eksperdirühmade registris:
                  https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupMeeting&meetingId=18626&Lang=ET
                  .

                     (4)

                        Söe- ja terasekomitee kinnitas välja pakutud lähenemisviisi 19. detsembril 2019.

                     (5)

                        Mitmepoolne leping, XXVII peatükk „Keskkond“, 7.d Pariisi kokkulepe. Jõustus 4. novembril 2016.

                     (6)

                        Euroopa Komisjoni teatis „Euroopa roheline kokkulepe“, Brüssel, 11. detsember 2019, COM(2019) 640.

                     (7)

                        Euroopa Komisjoni teatis „Kestliku Euroopa investeerimiskava. Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava“, Brüssel, 14. jaanuar 2020, COM(2020) 21.

                     (8)

                        Euroopa Komisjoni teatis „Uus ringmajanduse tegevuskava“, Brüssel, 11. märts 2020, COM(2020) 98.

                     (9)

                        Euroopa Komisjoni teatis „Euroopa uus tööstusstrateegia“, Brüssel, 10. märts 2020, COM(2020) 102.

                     (10)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

                     (11)

                        Nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsus 2003/76/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed (ELT L 29, 5.2.2003). Muudetud nõukogu 16. aprilli 2018. aasta otsusega 2018/599.

                     (12)

                        Protokoll (nr 37) ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta (ELT C 115, 9.5.2008, lk 327–328).

                     (13)

                        Nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsus 2003/77/EÜ, millega kehtestatakse likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised (ELT L 29, 5.2.2003, lk 25–27). Muudetud nõukogu otsusega 2008/750/EÜ.

                     (14)

                        Euroopa Kontrollikoda, „Ülevaade nr 10/2019: Euroopa Söe- ja Teraseühendus: likvideerimine edeneb kavakohaselt, kuid teadusuuringute rahastamine ei ole enam jätkusuutlik“, 2019. Kättesaadav aadressil:
                  https://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/rw19_10/rw_ecsc_et.pdf
                  .

                     (15)

                        COM(2019) 640.

                     (16)

                  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld
                  .

                     (17)

                        COM(2019) 640, lk 8 ja 9.

                     (18)

                        Järgides protokolli (nr 37) ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta. ELT C 115, 9.5.2008, lk 327–328.

                     (19)

                        COM(2020) 21, lk 18.

                     (20)

                        Euroopa Komisjoni teatis „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni (COM(2018) 773).

                     (21)

                        Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus).

                     (22)

                        Euroopa Komisjoni teatis „Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine“ (COM(2016) 155).

                     (23)

                        Järelevalve- ja hindamisaruanne on ette nähtud nõukogu otsusega nr 2008/376/EÜ, mis avaldati 20. mai 2008. aasta Euroopa Liidu Teatajas (ELT L 130/7) ja mida muudeti nõukogu 29. mai 2017. aasta otsusega 2017/955. Kõnealune eksperdirühm on ette nähtud komisjoni 30. mai 2018. aasta rakendusotsusega C(2018) 3245.

                     (24)

                        Kättesaadav aadressil:
                  https://ec.europa.eu/info/publications/research-fund-coal-and-steel-monitoring-and-assessment-report_et
                  .

                     (25)

                        Euroopa Komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, „Teras ja süsi: Euroopa teadusuuringud ja innovatsioon“, 2019. Kättesaadav internetis:
                  https://publications.europa.eu/s/mmQ7
                  .

                     (26)

                        Mittesiduvad kriteeriumid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamiseks – 18. juuni 2019 (ELT C 223, 3.7.2019, lk 1–4).

                     (27)

                        ELT C ..., ..., lk …

                     (28)

                        Mitmepoolne leping, XXVII peatükk „Keskkond“, 7.d Pariisi kokkulepe. Jõustus 4. novembril 2016.

                     (29)

                        COM(2019) 640, lk 2.

                     (30)

                        ELT L 328, 21.12.2018, lk 1–77.

                     (31)

                        Nõukogu 29. aprilli 2008. aasta otsus 2008/376/EÜ söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta (ELT L 130, 20.5.2008, lk 7).