               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.10.2018
            COM(2018) 664 final
            2018/0339(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe eksperdirühmas

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühmas võetav seisukoht seoses AETRi kavandatava muutmisega (ELi-väliste AETRi osaliste ühendamine sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet).

               2.Ettepaneku taust

               2.1.AETR

               Rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) eesmärk on ühtlustada kokkuleppeosaliste õigusraamistikku kutseliste sõidukijuhtide sõidu- ja puhkeaegade ning sõidumeerikute konstrueerimise ja paigaldamise vastavate tehniliste nõuete vallas. Kokkulepe jõustus 5. jaanuaril 1976.

               Kõik liikmesriigid on kokkuleppe osalised
                  1
               .

               2.2.AETRi eksperdirühm

               AETRi eksperdirühm on tehniline rühm, mille UNECE sisetranspordi komitee moodustas eesmärgiga koostada kokkuleppe muudatusettepanekuid. Kokkuleppe muudatusettepanekud võtavad rühma kuuluvad eksperdid vastu ühehäälselt, misjärel need esitatakse SC.1-le (UNECE maanteetranspordi töörühm) vastuvõtmiseks osalevate ja hääletavate kokkuleppeosaliste lihthäälteenamusega.

               2.3.AETRi eksperdirühma kavandatav akt

               AETRi eksperdirühm peab oma 15. oktoobri 2018. aasta istungil vastu võtma otsuse SC.1-le AETRi muudatusettepaneku (ELi-väliste AETRi osaliste sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühendamise kohta) esitamise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on kindlaks määrata tehnilised nõuded ELi-väliste AETRi osaliste ühendamiseks sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet, kasutades Euroopa Komisjoni väljatöötatud platvormi eDelivery.

               Kavandatav akt muutub kokkuleppeosalistele siduvaks kooskõlas kokkuleppe artikli 13 lõikega 1, milles on sätestatud, et „kokkuleppe kõik uued sätted, sealhulgas selle lisa ning liited 1B ja 2, milles käsitletakse digitaalse kontrolliseadme kasutuselevõttu, muutuvad kokkuleppe osalisriikidele kohustuslikuks hiljemalt neli aastat pärast artiklis 21 täpsustatud menetlusest tulenevate asjaomaste muudatuste jõustumise kuupäeva“.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               TACHOnet on Euroopa süsteem, mis võimaldab liikmesriikidevahelist elektroonilist teabevahetust sõidumeerikukaartide kohta. Tegu on olulise vahendiga, millega tagatakse määrusega (EL) nr 561/2006
                  2
                kehtestatud sõidu- ja puhkeaegu käsitlevate eeskirjade jõustamine autovedude valdkonnas. Sõnumiedastussüsteemi TACHOnet peamine eesmärk on kontrollida, et eri liikmesriigid ei annaks samale juhile välja kahte või enamat kaarti.

               Liikmesriigid on kohustatud sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühenduma vastavalt määruse (EL) nr 165/2014
                  3
                artikli 31 lõikele 2 ja määrusega (EL) 2016/68
                  4
                kehtestatud tehnilistele nõuetele.

               Sõidu- ja puhkeaegu käsitlevaid eeskirju kohaldatakse ka ELi-väliste AETRi osaliste suhtes. Selleks et tagada neis riikides sõidu- ja puhkeaegu käsitlevate eeskirjade täitmine, on oluline ühendada need riigid ka sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet. ELi-välistel AETRi osalistel ei lubata aga otse sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühenduda. Otseühendused toimuvad läbi võrgustiku TESTA (üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem) ning juurdepääs sellele on reserveeritud ELi, selle liikmesriikide, EMP riikide, Šveitsi ja ELiga ühinevate riikide asutustele ning institutsioonidele. ELi mittekuuluvad riigid, mis ei ole ELiga ühinemas või mis ei kuulu EMPsse, peavad sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühenduma TESTAga juba ühendatud riigi kaudu, st kasutama kaudset ühendust. Selliste kaudsete ühenduste aluseks on ELi-väliste AETRi osaliste ja ühendust pakkuvate riikide vahel sõlmitud kahepoolsed lepingud.

               Andorra, Armeenia, Aserbaidžaan, Bosnia-Hertsegoviina, Gruusia, Liechtenstein, Moldova, Serbia ja Ukraina on üheksa ELi-välist AETRi osalist, kes on praegu sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet kaudselt ühendatud Prantsusmaa, Horvaatia, Poola, Rumeenia ja Šveitsi andmekeskuste kaudu.

               Lahendamist vajav tehniline probleem ja kavandatud lahendus

               Komisjoni informaatika peadirektoraat (DIGIT) jõudis hiljuti järeldusele, et kaudsed ühendused ei vasta komisjoni poolt nõutavatele minimaalsetele turvastandarditele. See tuleneb asjaolust, et liikmesriigi ja kolmanda riigi vaheline võrguosa ei pea olema turvatud. Lisaks ei tarvitse komisjon võimalikku rünnakut sellele võrguosale avastada. See suurendab turvasüsteemi ründamise ohtu.

               Seetõttu tuleb ELi-väliste AETRi osaliste ühendamise võimaldamiseks sulgeda kaudsed ühendused ja asendada need alternatiivse vahendiga.

               Ühendust võiks pakkuda platvormi eDelivery kaudu. Platvorm eDelivery on Euroopa ühendamise rahastu programmist rahastatud koondplatvorm. Platvorm tagab ühenduse Interneti kaudu ja kasutab vahetatava teabe autentsuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks selliseid standardseid turvatehnoloogiaid nagu avaliku võtme taristu (PKI). Nii tagab see teabe elektroonilisel vahetamisel vastastikuse usalduse. Platvormi eDelivery pakub DIGIT.

               Platvormi eDelivery on juba edukalt kasutatud mitme tervet ELi hõlmava teenuse osutamiseks, nt PEPPOL (üleeuroopalised veebipõhised riigihanked) ja e-Codex (elektrooniline ühendus terve ELi õigusala töötajate vahel). Süsteemi võiks kohandada sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet.

               Ehkki DIGIT ei ole kaudsete ühenduste sulgemiseks ette näinud konkreetseid tähtaegu, prognoositakse, et eDelivery kohandamine sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet võtaks ligikaudu aasta. Seetõttu on vaja muuta AETRi võimalikult kiiresti, et eDelivery hakkaks toimima samuti võimalikult kiiresti.

               Riikide ametiasutuste kohustused sõnumiedastussüsteemi TACHOnet kasutamisel

               Sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühendumiseks eDelivery kasutamine nõuab, et ühendatud osalised võtavad teatavad kohustused, et tagada süsteemi ja nende partneritega vahetatava teabe nõuetekohane kasutamine. Need kohustused seonduvad järgmisega.

               a) Turvalisus

               Riikide ametiasutused peavad kaitsma privaatvõtmeid ja nende elektroonilisi sertifikaate järgmise abil:

               –
                     väldivad privaatvõtmete loata kasutamist;

               –
                     hoiduvad privaatvõtmete kolmandatele isikutele edastamisest või avaldamisest;

               –
                     tagavad sõnumiedastussüsteemis TACHOnet genereeritud, salvestatud ja seal kasutatavate privaatvõtmete konfidentsiaalsuse, tervikluse ja kättesaadavuse;

               –
                     hoiduvad privaatvõtme kasutamisest pärast sertifikaadi kehtivusaja lõppu või tühistamist;

               –
                     hävitavad võtmed pärast nende kehtivusaja lõppu;

               –
                     väldivad privaatvõtmete kuritarvitamist, taotledes privaatvõtme salajasuse kahjustumisel sellega seotud avaliku võtme sertifikaadi tühistamist või selle aktiveerimisandmete kustutamist.

               b) Andmekaitse

               Tagada tuleb isikuandmete kaitse. Võttes arvesse, et ELi-väliseid AETRi osalisi ei seo andmekaitset käsitlevad Euroopa õigusaktid, on vaja tagada isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni järgimine. Selle konventsiooni näol on tegu isikuandmete kaitse valdkonna rahvusvahelise viiteraamistikuga.

               c) Tehnilised aspektid

               Ühendatud osalised peavad enne ühendumist korraldama konkreetsed katsed. Nad peavad tagama ka minimaalse teenustaseme, et sõnumiedastussüsteemi TACHOnet tööd ei häiriks riigi tasandil ilmnevad häired.

               Õiguslik vahend

               ELi-väliste AETRi osaliste sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühendamise tehnilised nõuded tuleks kehtestada asjakohases rahvusvahelises raamistikus, milleks on AETR.

               UNECE AETRi eksperdirühmas on käimas läbirääkimised kokkuleppe muutmiseks, täpsemalt selleks, et tagada arukat sõidumeerikut käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine ELi-väliste AETRi osaliste poolt ja võimaldada ELil AETRiga ühineda
                  5
               . EL peaks ELi-väliste AETRi osaliste sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühendamise tehnilised ja õiguslikud nõuded ametlikult esitama AETRi sekretariaadile kokkuleppe uue liitena. Kõnealust uut liidet arutatakse AETRi eksperdirühma järgmisel koosolekul ja maanteetranspordi töörühmas koos ELi seisukoha elementidega, mis juba edastati AETRi sekretariaadile 2016. aastal.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  6
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  7
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               AETRi eksperdirühm on UNECE sisetranspordi komitee moodustatud organ.

               Akt, mida AETRi eksperdirühma kutsutakse üles SC.1-le esitama, on õigusliku toimega akt. Vastavalt kokkuleppe artiklile 13 muutub kavandatud õigusakt rahvusvahelise õiguse raames selle poolte jaoks siduvaks.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti eesmärk ja sisu on seotud transpordiga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 91.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2018/0339 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe eksperdirühmas

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna Euroopa kokkulepe (edaspidi „AETR“) jõustus 5. jaanuaril 1976.

               (2)ÜRO Euroopa Majanduskomisjon on AETRi raames loonud eksperdirühma. See rühm on volitatud välja töötama ja esitama maanteetranspordi töörühmale ettepanekuid AETRi muutmise kohta.

               (3)AETRi eksperdirühm peab oma 15. oktoobri 2018. aasta 19. istungil vastu võtma otsuse UNECE maanteetranspordi töörühmale AETRi muudatusettepaneku esitamise kohta.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel AETRi eksperdirühmas võetav seisukoht, kuna AETRi muudatus on liidule siduv.

               (5)Oma 31. märtsi 1971. aasta otsuses 22/70 AETRi kohta tõdes Euroopa Kohus, et autoveol töötava sõiduki meeskonna töö kuulub liidu välispädevusse. Seda pädevust on seejärel rakendatud mitme liidu seadusandja poolt vastuvõetud õigusakti, sh Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006
                  8
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 165/2014
                  9
                kaudu. Kuna AETR-i reguleerimisese jääb määruse (EÜ) nr 561/2006 kohaldamisalasse, on läbirääkimiste pidamise ning kokkuleppe ja selle muudatuste sõlmimise ainuõigus liidul.

               (6)AETRi eksperdirühma järgmine koosolek toimub 15. oktoobril 2018 ja maanteetranspordi töörühma koosolek toimub 16. oktoobril 2018. Nende kohtumiste raames kavatsevad eksperdirühm ja töörühm uurida kokkuleppeosaliste ettepanekuid, mis võivad eksperdirühma heakskiidu korral viia AETRi muutmiseni pärast AETRi läbivaatamise menetluse algatamist ja lõpuleviimist. Kui eksperdirühm on ettepanekud heaks kiitnud, on järgmises etapis liidu liikmesriigid AETRi osalistena kohustatud tegema koostööd, et käivitada AETRi läbivaatamise mehhanism vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2829/77
                  10
                ja kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 kohase lojaalse koostöö kohustuse põhimõttega, mille suhtes kohaldatakse vajaduse korral nõukogu otsust vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 218 lõikele 6. AETRi kavandatud muudatused jõustuvad alles siis, kui AETRi läbivaatamine on lõpule viidud.

               (7)Määruses (EL) nr 165/2014 on sätestatud liikmesriikide kohustus ühendada riiklikud juhikaartide elektroonilised registrid sõnumiedastussüsteemi TACHOnet kaudu või ühilduva süsteemi kasutamisel tagada, et sõnumiedastussüsteem TACHOnet võimaldab elektrooniliste andmete vahetamist kõigi teiste liikmesriikidega. TACHOnet on liikmesriikide vahel juhikaarte käsitleva teabe vahetamise platvorm, millega tagatakse, et juhtidel ei ole üle ühe juhikaardi.

               (8)Selleks et ühtlustada juhikaarte käsitleva teabe elektrooniline vahetamine üleeuroopalisel tasemel, on vajalik, et kõik AETRi osalised kasutaksid ühise platvormina sõnumiedastussüsteemi TACHOnet.

               (9)Ühendamine sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet toimub praegu kas otse läbi üleeuroopalise valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteemi (edaspidi „TESTA“) või kaudselt läbi liikmesriigi, kes on juba TESTAga ühendatud. Kuna TESTA on teenus, mida saavad kasutada vaid liikmesriigid ja liidu institutsioonid, on ELi-välised AETRi osalised kohustatud ühenduma sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet kaudselt.

               (10)Komisjon hindas hiljuti kaudseid ühendusi sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ja järeldas, et need ei paku sama turvalisuse taset kui TESTA kaudu toimuvad ühendused. Eelkõige puudub piisav tagatis kaudsete ühenduste teel vahetatud teabe autentsuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse kohta. Kaudsed ühendused sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet tuleks seega asendada turvalise ühendusega.

               (11)Platvorm eDelivery on komisjoni poolt väljatöötatud digitaalse side ühendussõlmede võrk, mille iga riikliku tasandi osaline toimib sõlmena, mis kasutab standardseid transpordiprotokolle ja turvapoliitikaid. Platvorm eDelivery on paindlik vahend, mida saab kohandada igale konkreetsele teenusele.

               (12)Platvormil eDelivery kasutatakse vahetatava teabe autentsuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks selliseid laialt levinud turvatehnoloogiaid nagu avaliku võtme taristu (PKI). ELi-väliste AETRi osaliste juurdepääs sõnumiedastussüsteemile TACHOnet tuleks teostada eDelivery kaudu.

               (13)AETRi osalised peaksid sõnumiedastussüsteemile TACHOnet juurdepääsu tagavate digisertifikaatide ja vastavate elektrooniliste võtmete saamiseks järgima konkreetset menetlust.

               (14)Platvormi eDelivery kaudu sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühendumine eeldab, et AETRi osalised peavad tagama, et süsteemile juurdepääsu andvad elektroonilised võtmed ja sertifikaadid oleksid kaitstud ning et volitamata isikutel ei oleks võimalik neid kasutada. Samuti peaksid nad tagama, et kehtivuse kaotanud sertifikaatidega hõlmatud võtmete kasutamine lõpetataks.

               (15)Sõnumiedastussüsteemi TACHOnet kaudu osalistele kättesaadavate isikuandmete kaitse tuleb tagada vastavalt 21. jaanuaril 1981 Strasbourgis sõlmitud konventsioonile üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel.

               (16)Selleks et tagada sõnumiedastussüsteemi TACHOnet nõuetekohane toimimine, on süsteemiga ühendatud riikide ametiasutused kohustatud juurutama asjakohased tehnilised rakendused. Komisjoni ülesanne on koostada nõuetekohast toimimist tõendavad katsed ja korraldada need riikide pädevate asutustega kooskõlastatult.

               (17)Kuna Euroopa Liit ei ole AETRi osaline ja tema staatus ei võimalda tal kavandatud muudatustest teavitada, peaksid kavandatud muudatustest eksperdirühma teavitama liidu huvides toimivad liikmesriigid, kes tegutsevad lojaalse koostöö vaimus, et aidata saavutada liidu eesmärke.

               (18)Liidu seisukoha esitavad tema üheskoos tegutsevad liikmesriigid, kes on AETRi eksperdirühma ja maanteetranspordi töörühma liikmed,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühma 15. istungil võetav seisukoht on toetada AETRi kavandatud muudatusi vastavalt käesolevale otsusele lisatud dokumendile.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 nimetatud seisukoha esitavad koos liidu liikmesriigid, kes on AETRi liikmed.

               Artiklis 1 nimetatud seisukoha vormilistes ja väiksemates muudatustes võidakse kokku leppida ilma kõnealust seisukohta muutmata.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Austria (ratifitseeritud 11.6.1975), Belgia (ratifitseeritud 30.12.1977), Bulgaaria (ratifitseeritud 12.5.1995), Horvaatia (ratifitseeritud 3.8.1992), Küpros (ratifitseeritud 5.9.2003), Tšehhi Vabariik (ratifitseeritud 22.6.1993), Taani (ratifitseeritud 30.12.1977), Eesti (ratifitseeritud 3.5.1993), Soome (ratifitseeritud 16.2.1999), Prantsusmaa (ratifitseeritud 9.1.1978), Saksamaa (ratifitseeritud 9.7.1975), Kreeka (ratifitseeritud 11.1.1974), Ungari (ratifitseeritud 22.10.1999), Iirimaa (ratifitseeritud 28.8.1979), Itaalia (ratifitseeritud 28.12.1978), Läti (ratifitseeritud 14.1.1994), Leedu (ratifitseeritud 3.6.1998), Luksemburg (ratifitseeritud 30.12.1977), Malta (ratifitseeritud 24.9.2004), Madalmaad (ratifitseeritud 30.12.1977), Poola (ratifitseeritud 14.7.1992), Portugal (ratifitseeritud 20.9.1973), Rumeenia (ratifitseeritud 8.12.1994), Slovakkia (ratifitseeritud 28.5.1993), Sloveenia (ratifitseeritud 6.8.1993), Hispaania (ratifitseeritud 3.1.1993), Rootsi (ratifitseeritud 24.8.1973), Ühendkuningriik (ratifitseeritud 4.1.1978).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).

                     (4)

                        Komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/68 juhikaartide elektrooniliste registrite ühendamise ühiste menetluste ja tehniliste kirjelduste kohta (ELT L 15, 22.1.2016, lk 51.)

                     (5)

                        Nõukogu 17. oktoobri 2016. aasta otsusega (EL) 2016/1877 võetud ELi seisukoht, mille esitas AETRi sekretariaadile Slovaki Vabariik.

                     (6)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (7)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1).

                     (9)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014, autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).

                     (10)

                        Nõukogu 12. detsembri 1977. aasta määrus (EMÜ) nr 2829/77, millega jõustatakse rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna Euroopa kokkulepe (AETR) (ELT L 334, 24.12.1977, lk 11).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.10.2018
            COM(2018) 664 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe eksperdirühmas

               4. liide

               Sõnumiedastussüsteemi TACHOnet kirjeldus

               1.Reguleerimisala ja eesmärk

               1.1.Käesolevas liites määratakse kindlaks tingimused AETRi osaliste ühendamiseks sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet platvormi eDelivery kaudu.

               1.2.Platvormi eDelivery kaudu sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühenduvad kokkuleppeosalised täidavad käesolevas liites kehtestatud sätteid.

               2.Mõisted

               (a)„kokkuleppeosaline“ või „osaline“ – AETRi osaline;

               (b)„eDelivery“ – Euroopa Komisjoni väljatöötatud teenus, mis võimaldab edastada kolmandate isikute vahel andmeid elektrooniliselt, tõendab edastatud andmete käitlemist, sealhulgas andmete saatmist ja kättesaamist, ning kaitseb edastatud andmeid lubamatu muutmise eest;

               (c)„TACHOnet“ – määruse (EL) nr 165/2014 artikli 31 lõikes 2 osutatud süsteem juhikaarte käsitleva teabe elektrooniliseks vahetamiseks kokkuleppeosaliste vahel;

               (d)„kesksüsteem“ – teabesüsteem, mis võimaldab edastada sõnumiedastussüsteemi TACHOnet teateid päringud esitanud ja päringutele vastavate osaliste vahel;

               (e)„päringu esitanud osaline“ – kokkuleppeosaline, kes esitab sõnumiedastussüsteemi TACHOnet kaudu päringu või teate, mille kesksüsteem seejärel edastab sobivale, päringule vastavale osalisele;

               (f)„päringule vastav osaline“ – osaline, kellele sõnumiedastussüsteemi TACHOnet päring või teade on adresseeritud;

               (g)„kaarte väljaandev asutus“ – kokkuleppeosalise volitatud asutus, kes annab välja ja haldab sõidumeerikukaarte.

               3.Üldised kohustused

               3.1.Ükski kokkuleppeosaline ei või käesolevale liitele tuginedes sõlmida teise osalise nimel kokkuleppeid juurdepääsuks sõnumiedastussüsteemile TACHOnet ega esindada teist kokkuleppeosalist ühelgi teisel viisil. Ükski kokkuleppeosaline ei tegutse käesolevas liites osutatud toimingutes teise kokkuleppeosalise alltöövõtjana.

               3.2.Kokkuleppeosalised tagavad sõnumiedastussüsteemi TACHOnet kaudu juurdepääsu oma riiklikele juhikaartide registritele alaliites 4.6 sätestatud viisil ja teenusetasemega.

               3.3.Kokkuleppeosalised teatavad üksteisele viivitamatult, kui nad märkavad oma vastutusvaldkonnas häireid või vigu, mis võivad ohustada sõnumiedastussüsteemi TACHOnet normaalse toimimise tagamist.

               3.4.Iga osaline teatab AETRi sekretariaadile sõnumiedastussüsteemi TACHOnet kontaktisikud. Kontaktisikute võimalikust muutmisest tuleb AETRi sekretariaati kirjalikult teavitada.

               4.Sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühendatuse katsetamine

               4.1.Kokkuleppeosalise ühendus sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet on loodud siis, kui ühendamise, integreerimise ja toimivuse katsed on juhiste järgi ja Euroopa Komisjoni järelevalve all edukalt lõpule viidud.

               4.2.Kui eelkatsed ebaõnnestuvad, võib Euroopa Komisjon katseetapi ajutiselt peatada. Katsed jätkuvad siis, kui kokkuleppeosaline on teatanud Euroopa Komisjonile, et riiklikul tasandil on vastu võetud vajalikud tehnilised parandused, mis võimaldavad eelkatsed edukalt läbi viia.

               4.3.Eelkatsete maksimaalne kestus on kuus kuud.

               5.Usalduse arhitektuur

               5.1.Sõnumiedastussüsteemi TACHOnet teadete konfidentsiaalsus, terviklus ja salgamise vääramine tagatakse selle usalduse arhitektuuriga.

               5.2.Sõnumiedastussüsteemi TACHOnet usalduse arhitektuur põhineb Euroopa Komisjoni juurutatud avaliku võtme taristul (PKI), millele esitatavad nõuded on kehtestatud alaliidetes 4.8 ja 4.9.

               5.3.Sõnumiedastussüsteemi TACHOnet usalduse arhitektuuris osalevad järgmised üksused:

               a)sertifitseerimisasutus, kelle vastutusalas on registripidaja poolt kokkuleppeosaliste riikide ametiasutustele (nende poolt nimetatud volitatud kullerite kaudu) edastatavate digisertifikaatide genereerimine ning digisertifikaatide väljaandmise, tühistamise ja uuendamise tehnilise taristu loomine;

               b)domeeni omanik, kelle vastutusalas on alaliites 4.1 osutatud kesksüsteemi käitamine ning sõnumiedastussüsteemi TACHOnet usalduse arhitektuuri kinnitamine ja kooskõlastamine;

               c)registripidaja, kelle vastutusalas on digisertifikaatide väljaandmise, tühistamise ja uuendamise taotluste registreerimine ja heakskiitmine ning volitatud kullerite isikusamasuse kontrollimine;

               d)volitatud kuller on riigi ametiasutuse poolt määratud isik, kelle vastutusalas on avaliku võtme edastamine registripidajale ning sertifitseerimisasutuse genereeritava vastava sertifikaadi kättesaamine;

               e)kokkuleppeosalise riigi ametiasutus, kes:

               i)genereerib sertifitseerimisasutuse poolt genereeritavatesse sertifikaatidesse lisatavad privaatvõtmed ja neile vastavad avalikud võtmed;

               ii)
                     taotleb sertifitseerimisasutuselt digisertifikaate;

               iii)
                     nimetab volitatud kulleri.

               5.4.Sertifitseerimisasutuse ja registripidaja nimetab Euroopa Komisjon.

               5.5.Iga sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühenduv kokkuleppeosaline peab alaliite 4.9 kohaselt taotlema digisertifikaadi väljaandmist, et sõnumiedastussüsteemi TACHOnet teade allkirjastada ja krüpteerida.

               5.6.Sertifikaadi võib tühistada alaliite 4.9 kohaselt.

               6.Andmekaitse ja konfidentsiaalsus

               6.1.Osalised, täites rahvusvahelisi ja riiklikke andmekaitsealaseid õigusakte, eelkõige isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni, võtavad kõik vajalikud tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada sõnumiedastussüsteemi TACHOnet andmete turvalisus ning vältida selliste andmete muutmist, kadumist, volitamata töötlemist või nendele juurdepääsu (eelkõige autentsus, andmete konfidentsiaalsus, jälgitavus, terviklus, kättesaadavus ning teadete salgamise vääramine ja turvalisus).

               6.2.Iga osaline kaitseb enda riiklikke süsteeme ebaseadusliku kasutamise, ründekoodide, viiruste, arvutitesse sissetungimise, andmete rikkumise ja ebaseadusliku manipuleerimise ning muu kolmandate isikute samaväärse tegevuse eest. Osalised lepivad kokku, et teevad majanduslikult mõistlikke jõupingutusi, et vältida viiruste, viitpommide, ussviiruste või sarnaste elementide edastamist ning programmeerimistavasid, mis võivad kahjustada teise osalise arvutisüsteeme.

               7.Kulud

               7.1.Kokkuleppeosalised kannavad ise arendus- ja käitamiskulud, mis seonduvad nende andmesüsteemide ja menetlustega, mis on vajalikud käesolevast liitest tulenevate kohustuste täitmiseks.

               7.2.Kesksüsteemi osutatavad teenused, mida käsitletakse liites 4.1, on tasuta.

               8.Alltöövõtt

               8.1.Kokkuleppeosalised võivad kasutada alltöövõttu kõigi teenuste puhul, mille eest nad käesoleva liite alusel vastutavad.

               8.2.Selline alltöövõtt ei vabasta osalist käesoleva liite kohasest vastutusest, sh vastutusest liitele 4.6 vastava nõutava teenusetaseme eest.

               Alaliide 4.1

               Sõnumiedastussüsteemi TACHOnet üldkirjeldus

               1.Üldkirjeldus

               TACHOnet on elektrooniline süsteem juhikaarte käsitleva teabe vahetamiseks AETRi osaliste vahel. TACHOnet suunab päringu esitanud osaliste teabenõuded päringutele vastavatele osalistele ning viimati nimetatute vastused esimestena nimetatutele. Sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet liitunud kokkuleppeosalised peavad süsteemiga ühendama oma riiklikud juhikaartide registrid.

               2.Arhitektuur

               Sõnumiedastussüsteem TACHOnet koosneb järgmistest osadest.

               2.1.Kesksüsteem, mis suudab päringu selle esitanud osaliselt vastu võtta, heaks kiita ja seda töödelda, edastades selle päringule vastavale osalisele. Kesksüsteem peab ootama, kuni saab vastuse igalt päringule vastavalt osaliselt, koguma vastused ja saatma koondvastuse päringu esitanud osalisele.

               2.2.Osaliste riiklikud süsteemid, millel peavad olema liidesed, mis suudavad päringuid saata kesksüsteemile ja võtta vastu saabunud vastuseid. Riiklikud süsteemid võivad kesksüsteemile teadete saatmiseks ja nende vastuvõtmiseks kasutada omand- või kommertstarkvara.

               3.Haldamine

               3.1.Kesksüsteemi haldab Euroopa Komisjon, kes vastutab selle tehnilise käitamise ja hooldamise eest.

               3.2.Kesksüsteem ei säilita andmeid kauem kui kuus kuud, välja arvatud alaliites 4.7 sätestatud logi- ja statistikaandmed.

               3.3.Kesksüsteem ei tohi anda juurdepääsu isikuandmetele, välja arvatud selleks volitatud Euroopa Komisjoni töötajatele, kui see on vajalik järelevalve ja hoolduse tegemiseks ning rikete kõrvaldamiseks.

               3.4.Kõik kokkuleppeosalised vastutavad järgmise eest:

               3.4.1.riiklike süsteemide, sealhulgas kesksüsteemiga suhtlevate liideste loomine ja haldamine;

               3.4.2.riiklike süsteemide, sealhulgas nii omand- kui ka kommertsriist- ja tarkvara installeerimine ja hooldamine;

               3.4.3.riikliku süsteemi ja kesksüsteemi nõuetekohase koostalitluse tagamine, sealhulgas kesksüsteemist tulnud veateadete haldamine;

               3.4.4.teabe konfidentsiaalsuse, tervikluse ja kättesaadavuse tagamine kõikide vajalike meetmete abil;

               3.4.5.riiklike süsteemide käitamine vastavalt alaliites 4.6 sätestatud teenusetasemetele.

               Alaliide 4.2

               Sõnumiedastussüsteemi TACHOnet funktsioonid

               1.Sõnumiedastussüsteemil TACHOnet on järgmised funktsioonid.

               1.1.Väljaantud kaartide kontrollimine (CIC): võimaldab päringu esitanud osalisel saata kaartide kontrollimise taotluse ühele või mitmele, päringule vastavale osalisele, et teha kindlaks, kas kaardi taotlejal on juba mõne teise päringule vastava osalise kaarti. Päringule vastavad osalised vastavad päringule CIC-tüüpi vastuse saatmisega.

               1.2.Kaardi staatuse kontrollimine (CCS): võimaldab päringu esitanud osalisel CCS-tüüpi päringu saatmisega küsida päringule vastavalt osaliselt viimati nimetatu poolt väljaantud kaardi andmeid. Päringule vastav osaline vastab päringule CCS-tüüpi vastuse saatmisega.

               1.3.Kaardi staatuse muutmine (MCS): võimaldab päringu esitanud osalisel teatada päringule vastavale osalisele MCS-tüüpi teate saatmisega, et päringule vastava osalise väljaantud kaardi staatus on muutunud. Päringule vastav osaline vastab päringule MCS-tüüpi kinnituse saatmisega.

               1.4.Väljaantud juhikaart (ICDL): võimaldab päringu esitanud osalisel teatada päringule vastavale osalisele ICDL-tüüpi teate saatmisega, et päringu esitanud osaline on päringule vastava osalise juhiloa alusel välja andnud juhikaardi. Päringule vastav osaline vastab päringule ICDL-tüüpi vastuse saatmisega.

               2.Edaspidi lisatakse sõnumiedastussüsteemi TACHOnet muid tõhusaks toimimiseks sobivaks peetavaid teatetüüpe, näiteks veateated.

               3.Riiklikud süsteemid peavad suutma välja selgitada tabelis 1 loetletud kaardistaatusi, et kasutada punktis 1 kirjeldatud funktsioone. Osalised ei ole kohustatud rakendama haldusmenetlust, mis kasutab kõiki loetletud staatusi.

               4.Kui osaline saab vastuse või teate, millega antakse staatus, mida ei kasutata liikmesriigi haldusmenetlustes, peab riiklik süsteem teisendama teates nimetatud staatuse kõnealuse menetlusega sobivaks. Päringule vastav osaline ei tohi teadet tagasi lükata, kui selle staatus on loetletud tabelis 1.

               5.Tabelis 1 loetletud kaardistaatust ei tohi kasutada selleks, et teha kindlaks, kas juhikaart on juhtimiseks kehtiv. Kui osaline teeb kaardi väljaandnud riigi ametiasutuse registrilt CCS-tüüpi funktsiooni kaudu päringu, peab vastus sisaldama asjakohast välja „kehtiv juhtimiseks“. Riigi haldusmenetlused peavad olema sellised, et CCS-tüüpi vastus sisaldaks alati teadet „kehtiv juhtimiseks“.

               Tabel 1

               Kaardi staatused

                        Kaardi staatus

                        Määratlus

                        Taotlus

                        Kaarte väljaandev asutus on saanud taotluse anda välja juhikaart. See teave on registreeritud ja salvestatud andmebaasi koos genereeritud otsingutunnustega.

                        Heakskiidetud

                        Kaarte väljaandev asutus on kiitnud heaks sõidumeerikukaardi taotluse.

                        Tagasilükatud

                        Kaarte väljaandev asutus ei kiitnud taotlust heaks.

                        Individualiseeritud

                        Sõidumeerikukaart on individualiseeritud.

                        Saadetud

                        Liikmesriigi asutus on saatnud juhikaardi asjaomasele juhile või vahendusasutusele.

                        Kätteantud

                        Liikmesriigi asutus on juhikaardi asjaomasele juhile kätte andnud.

                        Konfiskeeritud

                        Pädev asutus on juhikaardi juhilt ära võtnud.

                        Peatatud kehtivusega

                        Juhikaart on juhilt ajutiselt ära võetud.

                        Tagasivõetud

                        Kaarte väljaandev asutus on otsustanud juhikaardi tagasi võtta. Kaart on lõplikult kehtetuks tunnistatud.

                        Loovutatud

                        Sõidumeerikukaart on kaarte väljaandvale asutusele tagastatud ega ole enam vajalik.

                        Kadunud

                        Kaarte väljaandvale asutusele on teatatud, et sõidumeerikukaart on kadunud.

                        Varastatud

                        Kaarte väljaandvale asutusele on teatatud, et sõidumeerikukaart on varastatud. Varastatud kaart loetakse kadunud kaardiks.

                        Mittetoimiv

                        Kaarte väljaandvale asutusele on teatatud, et sõidumeerikukaart ei toimi korralikult.

                        Aegunud

                        Sõidumeerikukaardi kehtivusaeg on lõppenud.

                        Asendatud

                        Sõidumeerikukaart, mille kohta on teatatud, et see on kadunud, varastatud või ei toimi korralikult, on asendatud uue kaardiga. Uuel kaardil on samad andmed, välja arvatud kaardi numbri asendusindeks, mida on suurendatud ühe võrra.

                        Uuendatud

                        Sõidumeerikukaart on kas uuendatud haldusandmete muutumise tõttu või seda on pikendatud kehtivusaja lõppemise tõttu. Uuel kaardil on number sama, välja arvatud kaardi numbri uuendusindeks, mida on suurendatud ühe võrra.

                        Vahetamisel

                        Juhikaardi väljaandnud asutus on saanud teate, et teise osalise kaarte väljaandev asutus on alustanud nimetatud kaardi asendamist juhikaardiga.

                        Vahetatud

                        Kaarte väljaandev asutus on saanud teate, et teise osalise kaarte väljaandev asutus on lõpule viinud nimetatud kaardi kokkuleppeosalise juhikaardiga asendamise.

               Alaliide 4.3

               Sõnumiedastussüsteemi TACHOnet teadete seaded

               1.Üldised tehnilised nõuded

               1.1.Kesksüsteemil peavad olema teadetevahetuseks nii sünkroonsed kui ka asünkroonsed liidesed. Osalised võivad valida oma rakendustes liidese jaoks kõige sobivama tehnilise lahenduse.

               1.2.Kõik kesksüsteemi ja kokkuleppeosaliste süsteemide vahel edastatavad teated peavad olema kodeeritud teisendusvorminguga UTF-8.

               1.3.Kokkuleppeosaliste süsteemid peavad olema võimelised vastu võtma ja töötlema kreeka või kirillitsa tähemärke sisaldavaid teateid.

               2.Märgistuskeeles XML koostatud teadete ülesehitus ja andmetüübi määratlus (XSD)

               2.1.XML-tüüpi teadete struktuur järgib XSD-andmetüüpe, mis on installeeritud kesksüsteemi.

               2.2.Kesksüsteem ja riiklikud süsteemid peavad suutma edastada ja vastu võtta teateid, mis ühilduvad XSD-andmetüüpidega.

               2.3.Riiklikud süsteemid peavad võimaldama saata, vastu võtta ja töödelda kõiki alaliites 4.2 sätestatud funktsioonidele vastavaid teateid.

               2.4.XML-tüüpi teated peavad vastama vähemalt tabelis 2 sätestatud miinimumnõuetele.

               Tabel 2

               XML-tüüpi teadete miinimumnõuded

                        Ühine päis

                        Kohustuslik

                        Versioon

                        Märgistuskeele XML ametlik versioon on määratud kindlaks teate XSDs määratletud nimeruumiga ning iga XML-tüüpi teate päise elemendi versiooni atribuudiga. Versiooni number („n.m“) määratakse kindlaks fikseeritud väärtusega iga XML-i andmetüübi määratlusfaili (XSD) väljastamisel.

                        Jah

                        Katse tunnuskood

                        Valikuline tunnuskood katsetamiseks. Katse korraldaja sisestab tunnuskoodi ja kõik töövoos osalejad edastavad ja tagastavad sama tunnuskoodi. Töös sellele tähelepanu ei pöörata ning seda ei kasutata, kui see ka edastatakse.

                        Ei

                        Tehniline tunnus

                        UUID – ainulaadne tunnus, millega on iga teade kordumatult määratletud. Saatja tekitab tunnuse UUID ja sisestab selle tunnuse. Neid andmeid ei kasutata äriotstarbel.

                        Jah

                        Töövoo tunnus

                        Töövoo tunnus on UUID ja selle peab moodustama päringu esitanud osaline. Seejärel kasutatakse seda tunnust kõikides teadetes töövoo vastavuse näitamiseks.

                        Jah

                        Millal saadetud

                        Teate saatmise kuupäev ja kellaaeg (UTC).

                        Jah

                        Aegumisaeg

                        See atribuut on valikuline kuupäeva ja kellaaja (UTC vormingus) atribuut. Selle väärtuse annab kesksüsteem edastatud päringutele. See annab päringule vastavale osalisele teada, millal päring aegub. Seda väärtust ei nõua MS2TCN_<x>_Req ega ükski vastusteade. Selle kasutamine on vabatahtlik, seega saab sama päise määratlust kasutada kõikide teatetüüpide puhul, sõltumata sellest, kas aegumisaja väärtuse atribuuti nõutakse või mitte.

                        Ei

                        Kellelt

                        Teate saatnud kokkuleppeosalise ISO 3166-1 Alpha 2 kood või „EL“.

                        Jah

                        Kellele

                        Teate saanud kokkuleppeosalise ISO 3166-1 Alpha 2 kood või „EL“.

                        Jah

               Alaliide 4.4

               Translitereerimine ja NYSIIS (New York State Identification and Intelligence System – New Yorgi osariigi identifitseerimis- ja jälitussüsteem)

               1.Kesksüsteem kasutab NYSIISi algoritmi kõikide riiklikus registris leiduvate juhtide nimede kodeerimiseks.

               2.Otsides CIC-funktsiooni abil kaarti, tuleb esimese otsingumehhanismina kasutada NYSIISi võtmeid.

               3.Lisaks sellele võivad osalised täiendavate tulemuste saamiseks kasutada oma algoritmi.

               4.Otsingutulemustes tuleb näidata, millise algoritmiga tulemus leiti – kas kasutati NYSIISi või oma algoritmi.

               5.Kui osaline otsustab registreerida ICDLi teateid, tuleb ICDLi andmete juurde salvestada NYSIISi võtmed, mis on teates. ICDLi andmete otsingul peab osaline kasutama taotleja nime jaoks NYSIISi võtmeid.

               Alaliide 4.5

               Turvanõuded

               1.Teadete vahetamiseks riiklike süsteemide ja kesksüsteemi vahel kasutatakse edastusprotokolli HTTPS.

               2.Turvalisuse tagamiseks teadete edastamisel riiklike süsteemide ja kesksüsteemi vahel peavad riiklikud süsteemid kasutama alaliidetes 4.8 ja 4.9 osutatud digisertifikaate.

               3.Riiklikud süsteemid peavad rakendama sertifikaate, milles kasutatakse vähemalt räsialgoritmi SHA-2 (SHA-256) ja 2048-bitist avalikku võtit.

               Alaliide 4.6

               Teenusetasemed

               1.Riiklikud süsteemid peavad vastama vähemalt järgmisele teenusetasemele.

               1.1.Nad peavad olema kättesaadavad 24 tundi ööpäevas ja seitse päeva nädalas.

               1.2.Nende kättesaadavust jälgitakse tukseteadetega, mida saadab kesksüsteem.

               1.3.Nende kättesaadavusmäär peab olema 98 % vastavalt järgmisele tabelile (arvud on ümardatud sobiva ühikuni):

                        Kättesaadavusele

                        vastab mittekättesaadavus järgmise aja vältel

                        Iga päev

                        Iga kuu

                        Iga aasta

                        98 %

                        0,5 tundi

                        15 tundi

                        7,5 päeva

               Osalisi kutsutakse üles täitma igapäevase kättesaadavuse nõuet, kuid on selge, et teatavad vajalikud toimingud, nagu süsteemi hooldus, nõuavad rohkem aega kui 30 minutit. Igakuise ja -aastase kättesaadavuse nõue on kohustuslik.

               1.4.Nad peavad igas kalendrikuus vastama vähemalt 98 % neile edastatud päringutele.

               1.5.Nad peavad vastama päringule 10 sekundi jooksul.

               1.6.Üldine päringuviivitus (aeg, mille jooksul taotleja võib oodata vastust) ei tohi ületada 20 sekundit.

               1.7.Nad peavad suutma teenindada kuus teadet sekundis.

               1.8.Riiklikud süsteemid ei tohi saata sõnumiedastussüsteemi TACHOnet kesksüsteemi üle kahe päringu sekundis.

               1.9.Iga riiklik süsteem peab suutma toime tulla kesksüsteemi või teiste kokkuleppeosaliste riiklike süsteemide tehniliste probleemidega. Sellised probleemid hõlmavad muu hulgas järgmist:

               a)kaob ühendus kesksüsteemiga;

               b)päringule ei tule vastust;

               c)vastused päringule saabuvad pärast päringuviivituse möödumist;

               d)soovimatute teadete vastuvõtmine;

               e)kehtetute teadete vastuvõtmine.

               2.Kesksüsteem peab:

               2.1.tagama 98 % kättesaadavuse;

               2.2.teatama riiklikele süsteemidele vigade ilmnemisest kas vastusteatega või selleks otstarbeks loodud veateatega. Riiklikud süsteemid peavad veateated vastu võtma ja käivitama töövoo, mis suudaks võtta vajalikke meetmeid teatatud vea parandamiseks.

               3.Hooldus

               Osalised teavitavad veebirakenduse kaudu korrapäraselt teisi osalisi ja Euroopa Komisjoni igast hooldusest vähemalt üks nädal enne hooldust, kui see on tehniliselt võimalik.

               Alaliide 4.7

               Kesksüsteemi kogutud andmete logi ja statistika

               1.Eraelu puutumatuse kaitse tagamiseks on statistilised andmed anonüümsed. Kaardi, juhi ja juhiloa tuvastamise andmed peavad olema kättesaadavad statistika tegemiseks.

               2.Logiandmete abil peab saama jälgida kõiki kontrollimis- ja korrigeerimistoiminguid ning koostada statistikat kõnealuste toimingute kohta.

               3.Isikuandmeid ei tohi logides säilitada kauem kui kuus kuud. Statistilist teavet tuleb säilitada tähtajatult.

               4.Aruandluse jaoks kasutatavad statistilised andmed hõlmavad järgmist:

               a)päringu esitanud osaline;

               b)päringule vastav osaline;

               c)teate tüüp;

               d)vastuse staatuse kood;

               e)teate kuupäev ja kellaaeg;

               f)vastuse aeg.

               Alaliide 4.8

               Sõnumiedastussüsteemi TACHOnet digivõtmeid ja -sertifikaate käsitlevad üldsätted

               1.Euroopa Komisjoni informaatika peadirektoraat (DIGIT) teeb platvormi eDelivery kaudu sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühenduvatele AETRi osalistele (edaspidi „riigi ametiasutused“) kättesaadavaks Euroopa ühendamise rahastu avaliku võtme taristu (PKI) teenuse
                  1
               .

               2.Digisertifikaatide taotlemise ja tühistamise menetlus ning nende kasutamise üksikasjalikud tingimused on kindlaks määratud liites.

               3.Sertifikaatide kasutamine

               3.1.Riigi ametiasutus
                  2
                kasutab väljaantud sertifikaati üksnes sõnumiedastussüsteemi TACHOnet raames. Sertifikaati võib kasutada järgmistel eesmärkidel:

               a)andmete päritolu autentimine;

               b)andmete krüpteerimine;

               c)andmete tervikluse rikkumiste avastamise tagamine.

               3.2.Kõik kasutusviisid, mis ei ole lubatud kasutusviisidena sõnaselgelt lubatud, on keelatud.

               4.Kokkuleppeosalised:

               a)kaitsevad oma privaatvõtmeid loata kasutamise eest;

               b)hoiduvad privaatvõtmete kolmandatele isikutele edastamisest või avaldamisest, ka esindajatena;

               c)tagavad sõnumiedastussüsteemis TACHOnet genereeritud, salvestatud ja seal kasutatavate privaatvõtmete konfidentsiaalsuse, tervikluse ja kättesaadavuse;

               d)hoiduvad pärast sertifikaadi kehtivuse lõppu või selle tühistamist privaatvõtme kasutamise jätkamisest, v.a krüpteeritud andmete vaatamiseks (nt e-kirjade dekrüpteerimiseks). Aegunud võtmed kas hävitatakse või neid hoitakse viisil, millega välditakse nende kasutamist;

               e)annavad registripidajale nende volitatud esindajate nimed, kes on volitatud taotlema organisatsioonile väljastatud sertifikaatide tühistamist (tühistamistaotlusele lisatakse tühistamissalasõna ja üksikasjad sündmuste kohta, mille tõttu tühistamine on vajalik);

               f)väldivad privaatvõtme kuritarvitamist, taotledes privaatvõtme salajasuse kahjustumisel sellega seotud avaliku võtme sertifikaadi tühistamist või privaatvõtme aktiveerimisandmete kustutamist;

               g)on vastutustundlikud ja täidavad kohustust taotleda sertifikaadi tühistamist tingimustel, mis on kindlaks määratud sertifitseerimisasutuse sertifitseerimispoliitikas ja -tavades;

               h)teatavad registripidajale viivitamata kõigi sõnumiedastussüsteemi TACHOnet raames kasutatavate AETRi võtmete kaotamisest, vargusest või võimalikust salajasuse kahjustamisest.

               5.Kohustused

               Ilma et see piiraks Euroopa Komisjoni vastutust viisil, mis on vastuolus kohaldatavas siseriiklikus õiguses sätestatud mis tahes nõuetega, või nendel juhtudel, kui asjaomase õiguse alusel vastutust välistada ei saa, ei vastuta Euroopa Komisjon järgmise eest:

               a)sertifikaadi sisu, mille eest vastutab ainult sertifikaadi omanik. Sertifikaadi sisu õigsuse kontrollimise eest vastutab sertifikaadi omanik;

               b)sertifikaadi kasutamine selle omaniku poolt.

               Alaliide 4.9

               Sõnumiedastussüsteemi TACHOnet PKI teenuse kirjeldus

               1.Sissejuhatus

               PKI on kogum rolle, poliitikaid, menetlusi ja süsteeme, mis on vajalikud digisertifikaatide loomiseks, haldamiseks, levitamiseks ja tühistamiseks
                  3
               . Euroopa ühendamise rahastu PKI teenus eDelivery võimaldab välja anda ja hallata digisertifikaate, mida kasutatakse juurdepääsupunktide vahel vahetatava teabe konfidentsiaalsuse, tervikluse ja salgamise vääramise tagamiseks.

               PKI teenus eDelivery põhineb lahenduse TeleSec Shared Business CA usalduskeskuse teenustel, mille suhtes kohaldatakse ettevõtja T-Systems International GmbH lahenduse TeleSec-Shared-Business-CA sertifitseerimispoliitikat ja -tavasid
                  4
               .

               PKI teenuse raames antakse välja sertifikaate, mis sobivad erinevate äriprotsesside turvamiseks äriühingutes, organisatsioonides, riigi ametiasutustes ja institutsioonides ning mille puhul on lõppkasutaja autentsuse, tervikluse ja usaldusväärsuse tõendamiseks nõutav keskmine turvatase.

               2.Sertifikaadi taotlemise protsess

               2.1.Rollid ja kohustused

               2.1.1.Sertifikaati taotlev „organisatsioon“ või „riigi ametiasutus“

               2.1.1.1.Riigi ametiasutus taotleb sertifikaate seoses sõnumiedastussüsteemi TACHOnet projektiga.

               2.1.1.2.Riigi ametiasutus teeb järgmist:

               (a)taotleb Euroopa ühendamise rahastu PKI teenuse sertifikaate;

               (b)genereerib sertifitseerimisasutuse poolt väljaantud sertifikaatidesse lisatavad privaatvõtmed ja neile vastavad avalikud võtmed;

               (c)sertifikaadi heakskiitmisel laadib selle alla;

               (d)allkirjastab ja saadab registripidajale:

               (i)kontaktisikuid ja volitatud kullereid käsitleva teabevormi,

               (ii)allkirjastatud ühekordse volikirja
                  5
               .

               2.1.2.Volitatud kuller

               2.1.2.1.Volitatud kulleri nimetab riigi ametiasutus.

               2.1.2.2.Volitatud kuller:

               (a)annab avaliku võtme registripidajale üle näost näkku toimuval tuvastamis- ja registreerimisprotsessil;

               (b)võtab registripidajalt vastu vastava sertifikaadi.

               2.1.3.Domeeni omanik

               2.1.3.1.Domeeni omanik on liikuvuse ja transpordi peadirektoraat.

               2.1.3.2.Domeeni omanik:

               (a)kinnitab ja kooskõlastab sõnumiedastussüsteemi TACHOnet võrgustiku ja usalduse arhitektuuri, sh sertifikaatide väljaandmise menetlused;

               (b)käitab sõnumiedastussüsteemi TACHOnet kesksüsteemi ja kooskõlastab osaliste tegevust sõnumiedastussüsteemi TACHOnet toimimise vallas;

               (c)katsetab koos riikide ametiasutustega ühendust sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet.

               2.1.4.Registripidaja

               2.1.4.1.Registripidaja on Teadusuuringute Ühiskeskus.

               2.1.4.2.Registripidaja vastutusalas on volitatud kullerite isikusamasuse kontrollimine ning digisertifikaatide väljaandmise, tühistamise ja uuendamise taotluste registreerimine ja heakskiitmine.

               2.1.4.3.Registripidaja:

               (a)määrab riigi ametiasutusele kordumatu tunnuse;

               (b)kontrollib riigi ametiasutuse, selle kontaktpunktide ja volitatud kullerite isikusamasust;

               (c)suhtleb Euroopa ühendamise rahastu tugimeeskonnaga riigi ametiasutuse, selle kontaktpunktide ja volitatud kullerite isikusamasuse teemal;

               (d)teatab riigi ametiasutusele sertifikaadi heakskiitmisest või tagasilükkamisest.

               2.1.5.Sertifitseerimisasutus

               2.1.5.1.Sertifitseerimisasutuse vastutusalasse kuulub digisertifikaatide taotlemise, väljastamise ja tühistamise tehnilise taristu pakkumine.

               2.1.5.2.Sertifitseerimisasutus:

               (a)tagab riikide ametiasutuste sertifikaaditaotluste menetlemise tehnilise taristu;

               (b)kinnitab või lükkab sertifikaaditaotluse tagasi;

               (c)suhtleb vajaduse korral registripidajaga taotleva organisatsiooni identiteedi kontrollimiseks.

               2.2.Sertifikaadi väljaandmine

               2.2.1.Sertifikaadi väljaandmisel läbitakse joonisel 1 kujutatud üksteisele järgnevad etapid:

               (a)1. etapp: volitatud kulleri identifitseerimine;

               (b)2. etapp: sertifikaaditaotluse loomine;

               (c)3. etapp: registreerimine registripidaja juures;

               (d)4. etapp: sertifikaadi genereerimine;

               (e)5. etapp: sertifikaadi avaldamine;

               (f)6. etapp: sertifikaadi heakskiitmine.

               Joonis 1 – Sertifikaadi väljaandmise töövoog

               2.2.2.1. etapp: volitatud kulleri identifitseerimine

               Volitatud kulleri identifitseerimiseks läbitakse järgmine protsess.

               (a)Registripidaja saadab riigi ametiasutusele kontaktisikuid ja volitatud kullereid käsitleva teabevormi
                  6
               . Kõnealune vorm hõlmab ka organisatsiooni (AETRi sekretariaat) allkirjastatavat volikirja.

               (b)Riigi ametiasutus saadab täidetud teabevormi ja allkirjastatud volikirja registripidajale.

               (c)Registripidaja kinnitab teabevormi kättesaamist ja täielikkust.

               (d)Registripidaja edastab kontaktisikute ja volitatud kullerite ajakohastatud loetelu domeeni omanikule.

               2.2.3.2. etapp: sertifikaaditaotluse loomine

               2.2.3.1.Sertifikaati taotletakse ja see saadakse kätte samast arvutist ja sama veebibrauseriga.

               2.2.3.2.Sertifikaaditaotluse loomiseks läbitakse järgmine protsess.

               (a)Organisatsiooni esindaja avab sertifikaadi taotlemiseks kasutaja veebiliidese aadressil

                  https://sbca.telesec.de/sbca/ee/login/displayLogin.html?locale=en

               : , ja sisestab kasutajanime „sbca/CEF_eDelivery.europa.eu“ ja salasõna „digit.333“

               Joonis 2

               (b)Organisatsiooni esindaja klõpsab vasakpoolsel paneelil nupul „request“ (taotle) ja valib rippmenüüst „CEF_TACHOnet“.

               Joonis 3

               (c)Organisatsiooni esindaja kannab tabelis 3 esitatud teabe joonisel 4 esitatud sertifikaadi taotlemise vormi, klõpsates protsessi lõpetamiseks nupul „Next (soft-PSE)“ (edasi).

               Joonis 4

                        Nõutud väljad

                        Kirjeldus

                        Country (Riik)

                        C=riigi kood, sertifikaadiomaniku asukoht, mida kontrollitakse avalikust kataloogist;

                        Piirangud: 2 märki, vastavalt standardile ISO 3166-1, alpha-2, tõstutundlik;
                        Näited: DE, BE, NL,

                        Erijuhtumid: UK (Suurbritannia), EL (Kreeka)

                        Organisation/Company (O) (organisatsioon/äriühing)

                        O=sertifikaadiomaniku organisatsiooni nimi

                        Master domain (OU1) (põhivaldkond)

                        OU=CEF_eDelivery.europa.eu

                        Area of responsibility (OU2) (vastutusala)

                        OU=CEF_TACHOnet

                        Department (OU3) (osakond)

                        Välja „AREA OF RESPONSIBILITY“ kohustuslik väärtus

                        Sertifikaadi taotlemisel peab sisu kontrollima ammendavast loetelust (valgest nimekirjast). Kui teave ei vasta loetelule, ei saa taotlust esitada.

                        Vorming:
                        OU=<TYPE>-<GTC_NUMBER>

                        Milles „<TYPE>“ asendatakse järgmisega: AP_PROD: Access Point in Production environment (juurdepääsupunkt tootmiskeskkonnas).

                        Ja milles <GTC_NUMBER> on GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx, milles Ares(2018)xxxxxx on sõnumiedastussüsteemi TACHOnet projekti GTC number.

                        Näiteks:

                        AP_PROD-GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx

                        First name (CN) (eesnimi)

                        Peab olema täitmata

                        Last name (CN) (perekonnanimi)

                        Peab algama järgmisega: „GRP:“, millele järgneb tavanimetus.

                        Vorming:

                        CN=GRP:<AREA OF RESPONSIBILITY>_<TYPE>_<COUNTRY CODE>_<UNIQUE IDENTIFIER>

                        Näiteks:
                        GRP:CEF_TACHOnet_AP_PROD_BE_001

                        E-mail (e-post)

                        E=

                           CEF-EDELIVERY-SUPPORT@ec.europa.eu

                        E-mail 1 (SAN) (e-post 1)

                        Peab olema täitmata

                        E-mail 2 (SAN) (e-post 2)

                        Peab olema täitmata

                        E-mail 3 (SAN) (e-post 3)

                        Peab olema täitmata

                        Address (aadress)

                        Peab olema täitmata

                        Street (tänav)

                        Peab olema sertifikaadiomaniku organisatsiooni ametlik aadress. (Kasutatakse volikirjas.)

                        Street no. (maja nr)

                        Peab olema sertifikaadiomaniku organisatsiooni ametlik aadress. (Kasutatakse volikirjas.)

                        Zip Code (sihtnumber)

                        Peab olema sertifikaadiomaniku organisatsiooni ametlik aadress. (Kasutatakse volikirjas.)

                        Tähelepanu: kui sihtnumber EI OLE viiekohaline, jätke sihtnumbri väli tühjaks ja kirjutage sihtnumber väljale City (linn).

                        City (linn)

                        Peab olema sertifikaadiomaniku organisatsiooni ametlik aadress. (Kasutatakse volikirjas.)

                        Tähelepanu: kui sihtnumber EI OLE viiekohaline, jätke sihtnumbri väli tühjaks ja kirjutage sihtnumber väljale City (linn).

                        Phone no (tel nr)

                        Peab olema täitmata

                        Identification data (identimisandmed)

                        E-posti aadress peab olema sama, mida kasutati kordumatu tunnuse registreerimisel.
                           +
                           Peab olema organisatsiooni esindava isiku nimi. (Kasutatakse volikirjas.)

                        + Äriregistri number (kohustuslik vaid eraõiguslike organisatsioonide puhul)

                        Esitatud ... kohalikule kohtule (vajalik vaid Saksamaa ja Austria eraõiguslike organisatsioonide puhul)

                        Revocation password (tühistamissalasõna)

                        Kohustuslik väli, sisu valib taotleja

                        Revocation password repetition (tühistamissalasõna kordus)

                        Kohustuslik väli, sisu valib taotleja, kordus

               Tabel 3. Kõigi nõutud väljade täielik selgitus

               (d)Võtme pikkuseks (Selection of key length) valitakse 2048(High Grade) (pikk).

               Joonis 5

               (e)Organisatsiooni esindaja märgib sertifikaadi kättesaamiseks üles selle viitenumbri.

               Joonis 6

               (f)Euroopa ühendamise rahastu tugimeeskond kontrollib, kas on saabunud uusi sertifikaaditaotlusi ja seda, kas neis esitatud teave on õige, st see vastab sertifikaatidele nimeandmise põhimõtteid käsitlevas liites 5.1 sätestatud põhimõtetele.

               (g)Euroopa ühendamise rahastu tugimeeskond kontrollib, et taotlusse kantud teave oleks õiges vormingus.

               (h)Kui kas eespool punktis 5 või 6 osutatud kontroll ebaõnnestub, saadab Euroopa ühendamise rahastu tugimeeskond taotlusvormi sektsioonis „Identification data“ (identimisandmed) esitatud e-posti aadressil e-kirja (pannes koopiasse domeeni omaniku), milles palutakse organisatsiooni esindajal protsessi taasalustada. Ebaõnnestunud sertifikaaditaotlus katkestatakse.

               (i)Euroopa ühendamise rahastu tugimeeskond saadab registripidajale taotluse kehtivust käsitleva e-kirja. E-kirjas märgitakse ära järgmine:

               (1)organisatsiooni nimi sertifikaaditaotluse väljalt „Organisation (O)“ (organisatsioon);

               (2)sertifikaati käsitlevad andmed, sh juurdepääsupunkti nimi, kellele sertifikaat välja antakse, sertifikaaditaotluse väljalt „Last Name (CN)“ (perekonnanimi);

               (3)sertifikaadi viitenumber;

               (4)organisatsiooni aadress, e-posti aadress ja esindaja nimi.

               Joonis 7 – Sertifikaadi taotlemise protsess

               2.2.4.3. etapp: registreerimine registripidaja juures (sertifikaadi heakskiitmine)

               2.2.4.1.Volitatud kuller või kontaktpunkt lepib registripidajaga e-posti teel kokku kohtumise, nimetades volitatud kulleri, kes sellel isiklikult osaleb.

               2.2.4.2.Organisatsiooni esindaja koostab dokumendikausta, millesse kuuluvad:

               (a)täidetud ja allkirjastatud volikiri;

               (b)kohtumisel isiklikult osaleva volitatud kulleri kehtiva passi koopia. Koopia peab allkirjastama mõni 1. etapis identifitseeritud organisatsiooni kontaktpunktidest;

               (c)pabervormil sertifikaaditaotlus, mille on allkirjastanud mõni organisatsiooni kontaktpunktidest.

               2.2.4.3.Registripidaja võtab volitatud kulleri vastu pärast isikusamasuse tuvastamist hoone vastuvõtus. Registripidaja läbib sertifikaaditaotluse isiklikuks registreerimiseks järgmised etapid:

               (a)volitatud kulleri identifitseerimine ja autentimine;

               (b)volitatud kulleri füüsilise välimuse võrdlemine fotoga tema poolt esitatud passis;

               (c)volitatud kulleri poolt esitatud passi kehtivusaja kontrollimine;

               (d)volitatud kulleri poolt esitatud valideeritud passi võrdlemine tema kehtiva passi koopiaga, mille on allkirjastanud mõni organisatsiooni kindlaksmääratud kontaktpunktidest. Allkirja võrreldakse „kontaktisikuid ja volitatud kullereid käsitlevale teabevormile“ kirjutatud originaalallkirjaga;

               (e)täidetud ja allkirjastatud volikirja kontrollimine;

               (f)pabervormil sertifikaaditaotluse ja sellele kirjutatud allkirja võrdlemine „kontaktisikuid ja volitatud kullereid käsitlevale teabevormile“ kirjutatud originaalallkirjaga;

               (g)allkirjastaja kontaktpunktile helistamine, et üle kontrollida volitatud kulleri isik ja sertifikaaditaotluse sisu.

               2.2.4.4.Registripidaja kinnitab Euroopa ühendamise rahastu tugimeeskonnale, et riigi ametiasutus on tõepoolest volitatud haldama komponente, milleks ta sertifikaate taotleb, ning et vastavisiklik registreerimisprotsess oli edukas. „CommiSign“-sertifikaadiga turvalise e-kirja teel saadetakse kinnituskiri, millele lisatakse skaneeritud koopiad isiklikult autenditud dokumentide kaustast ja registripidaja läbiviidud menetluse allkirjastatud kontrollnimekirjast.

               2.2.4.5.Kui registripidaja kinnitab taotluse kehtivust, jätkub menetlus vastavalt punktides 2.2.4.6 ja 2.2.4.7 kirjeldatule. Vastupidisel juhul lükatakse sertifikaadi väljaandmine tagasi ja sellest teatatakse organisatsioonile.

               2.2.4.6.Euroopa ühendamise rahastu tugimeeskond kiidab sertifikaaditaotluse heaks ja teatab sellest registripidajale.

               2.2.4.7.Registripidaja teatab organisatsioonile, et sertifikaadi saab kätte kasutajaportaali kaudu.

               Joonis 8 – Sertifikaadi heakskiitmine

               2.2.5.4. etapp: sertifikaadi genereerimine

               Sertifikaaditaotluse heakskiitmisel genereeritakse sertifikaat.

               2.2.6.5. etapp: sertifikaadi avaldamine ja kättesaamine

               2.2.6.1.Sertifikaaditaotluse heakskiitmise järel saab registripidaja sertifikaadi kätte ja annab selle koopia üle volitatud kullerile.

               2.2.6.2.Organisatsioon saab registripidajalt teate, et sertifikaadid on kättesaadavad.

               2.2.6.3.Organisatsiooni esindaja läheb kasutajaportaali veebisaidile aadressil

                  https://sbca.telesec.de/sbca/ee/login/displayLogin.html?locale=en

                ja logib sisse kasutajanime „sbca/CEF_eDelivery.europa.eu“ ja salasõnaga „digit.333“.

               Joonis 9

               2.2.6.4.Organisatsiooni esindaja klõpsab vasakpoolsel paneelil nupul „fetch“ (võtt) ja sisestab sertifikaadi taotlemise protsessi käigus ülesmärgitud viitenumbri;

               Joonis 10

               2.2.6.5.Organisatsiooni esindaja installeerib sertifikaadid, klõpsates nupul „Install“ (installeeri);

               Joonis 11

               2.2.6.6.Sertifikaat installeeritakse juurdepääsupunktis. Kuna protsess on rakendusespetsiifiline, pöördub organisatsiooni esindaja selle protsessi kirjelduse saamiseks oma juurdepääsupunkti pakkuja poole.

               2.2.6.7.Juurdepääsupunktis sertifikaadi installeerimiseks tuleb läbida järgmised etapid:

               (a)privaatvõtme ja sertifikaadi eksportimine,

               (b)võtmehoidla ja usaldushoidla loomine,

               (c)võtmehoidla ja usaldushoidla installeerimine juurdepääsupunktis.

               Joonis 12 – Sertifikaadi kättesaamine

               3.Sertifikaadi tühistamise protsess

               3.1.Organisatsioon esitab tühistamistaotluse kasutajaportaali kaudu;

               3.2.Euroopa ühendamise rahastu tugimeeskond tühistab sertifikaadi.

               Joonis 13 – Sertifikaadi tühistamine

               4.Euroopa ühendamise rahastu PKI teenuse üldtingimused

               4.1.Taust

               Euroopa ühendamise rahastu platvormi eDelivery lahendusepakkujana osutab Euroopa Komisjoni informaatika peadirektoraat (DIGIT) AETRi osalistele PKI
                  7
                teenust (edaspidi „Euroopa ühendamise rahastu PKI teenus“). Euroopa ühendamise rahastu PKI teenust kasutavad sõnumiedastussüsteemi TACHOnet kasutavad riikide ametiasutused (edaspidi „lõppkasutajad“).

               DIGIT rendib PKId TeleSec Shared-Business-CA lahenduses (edaspidi „SBCA“), mida käitatakse ettevõtja T-Systems International GmbH (edaspidi „T-Systems“) rühmaüksuse usalduskeskuses
                  8
               . DIGIT täidab SBCA domeeni „CEF_eDelivery.europa.eu“ pearegistripidaja rolli. Selles rollis loob DIGIT domeenis „CEF_eDelivery.europa.eu“ alamdomeenid kõigile Euroopa ühendamise rahastu PKI teenust kasutavatele projektidele.

               Käesolevas dokumendis on esitatud sõnumiedastussüsteemi TACHOnet alamdomeeni üksikasjalikud tingimused. DIGIT täidab kõnealuse alamdomeeni alamregistripidaja rolli. Selle ülesande täitmisel annab ta välja, tühistab ja uuendab kõnealuse projekti sertifikaate.

               4.2.Vastutuse välistamine

               Euroopa Komisjon ei võta mingit vastutust sertifikaadi sisu eest, mille eest vastutab ainult selle omanik. Sertifikaadi sisu õigsuse kontrollimise eest vastutab sertifikaadi omanik.

               Euroopa Komisjon ei võta mingit vastutust sertifikaadi kasutamise eest selle omaniku poolt, kes on Euroopa Komisjoni väline kolmas juriidiline isik.

               Vastutuse välistamise klausli eesmärk ei ole piirata komisjoni vastutust vastuolus kohaldatavas siseriiklikus õiguses sätestatud mis tahes nõuetega ega välistada vastutust nendel juhtudel, kui asjaomase õiguse alusel vastutust välistada ei saa.

               4.3.Sertifikaatide lubatud/keelatud kasutusviisid

               4.3.1.Sertifikaatide lubatud kasutusviisid

               Sertifikaadi omanik
                  9
                kasutab väljaantud sertifikaati üksnes sõnumiedastussüsteemi TACHOnet raames. Sertifikaati võib sõnumiedastussüsteemi TACHOnet raames kasutada järgmistel eesmärkidel:

               ·andmete päritolu autentimine;

               ·andmete krüpteerimine;

               ·andmete tervikluse rikkumiste avastamise tagamine.

               4.3.2.Sertifikaatide keelatud kasutusviisid

               Kõik kasutusviisid, mis ei ole lubatud kasutusviisidena sõnaselgelt lubatud, on keelatud.

               4.4.Sertifikaadiomaniku täiendavad kohustused

               T-Systems on SBCA üksikasjalikud tingimused kindlaks määranud SBCA teenuse sertifitseerimispoliitikas ja -tavades
                  10
               . Kõnealune dokument hõlmab turvaspetsifikatsioone ning tehnilisi ja korralduslikke aspekte käsitlevaid suuniseid ja selles kirjeldatakse usalduskeskuse käitaja tegevust sertifitseerimisasutuse ja registripidajana, samuti registripidaja volitatud kolmanda isikuna.

               Sertifikaate võivad taotleda ainult sõnumiedastussüsteemis TACHOnet osalema volitatud üksused.

               Sertifikaadi heakskiitmise suhtes kohaldatakse SBCA teenuse sertifitseerimispoliitika ja -tavade punkti 4.4.1, lisaks loetakse käesolevas dokumendis kirjeldatud kasutustingimused ja -sätted sertifikaadi esmakordsel kasutamisel selle saanud organisatsiooni („O=“) poolt heakskiidetuks.

               Sertifikaadi avaldamise suhtes kohaldatakse SBCA teenuse sertifitseerimispoliitika ja -tavade punkti 2.2.

               Kõik sertifikaadiomanikud peavad täitma järgmisi nõudeid:

               (1)kaitsevad oma privaatvõtmeid loata kasutamise eest;

               (2)hoiduvad privaatvõtmete kolmandatele isikutele edastamisest või avaldamisest, ka esindajatena;

               (3)hoiduvad pärast sertifikaadi kehtivuse lõppu või selle tühistamist privaatvõtme kasutamise jätkamisest, v.a krüpteeritud andmete vaatamiseks (nt e-kirjade dekrüpteerimiseks);

               (4)sertifikaadiomanik vastutab võtme kopeerimise või lõppkasutaja(te)le edasisaatmise eest;

               (5)sertifikaadiomanik peab kohustama lõppkasutajat / kõiki lõppkasutajaid täitma privaatvõtmete kasutamisel käesolevaid tingimusi, sealhulgas SBCA teenuse sertifitseerimispoliitikat ja -tavasid;

               (6)sertifikaadiomanik peab esitama nende volitatud esindajate nimed, kes on volitatud taotlema organisatsioonile väljastatud sertifikaatide tühistamist, märkides üksikasjad sündmuste kohta, mille tõttu tühistamine on vajalik, ja tühistamissalasõna;

               (7)isikute rühmade ja ametikohtade ja/või juriidiliste isikutega seotud sertifikaatide puhul peab sertifikaadiomanik pärast isiku lõppkasutajate rühmast lahkumist (nt seoses töösuhte lõpetamisega) vältima privaatvõtme kuritarvitamist, tühistades sertifikaadi;

               (8)sertifikaadiomanik vastutab sertifikaadi tühistamise eest SBCA teenuse sertifitseerimispoliitika ja -tavade punktis 4.9.1 osutatud asjaolude ilmnemisel, ja taotleb seda.

               Sertifikaadi uuendamise või uute võtmete väljastamise suhtes kohaldatakse SBCA teenuse sertifitseerimispoliitika ja -tavade punkti 4.6 või 4.7.

               Sertifikaadi muutmise suhtes kohaldatakse SBCA teenuse sertifitseerimispoliitika ja -tavade punkti 4.8.

               Sertifikaadi tühistamise suhtes kohaldatakse SBCA teenuse sertifitseerimispoliitika ja -tavade punkti 4.9.

               5.Kontaktisikuid ja volitatud kullereid käsitlev teabevorm (näidis)

                        Mina, [organisatsiooni esindaja nimi ja aadress], kinnitan, et järgnevat teavet võib kasutada seoses sõnumiedastussüsteemi TACHOnet juurdepääsupunktidele avaliku võtme digisertifikaatide taotlemise, genereerimise ja kättesaamisega ning sellega toetatakse sõnumiedastussüsteemi TACHOnet teadete konfidentsiaalsust, terviklust ja salgamise vääramist:

                        Kontaktisikute andmed

                        Volitatud kullerite andmed

                        Koht, kuupäev, äriühingu tempel või organisatsiooni pitser:

                        Volitatud esindaja allkiri:

               6.Dokumendid

               6.1.Ühekordne volikiri (näidis)

               Järgnevalt on esitatud ühekordse volikirja näidis, mille volitatud kuller peab allkirjastama ja esitama isiklikul registreerimisel registripidajaga:

               6.2.Sertifikaaditaotluse pabervorm

               Järgnevalt on esitatud sertifikaaditaotluse pabervormi näidis, mille volitatud kuller peab allkirjastama ja esitama isiklikul registreerimisel registripidajaga:

               7.Sõnastik

               Käesolevas alamliites kasutatud põhimõisted on määratletud Euroopa ühendamise rahastu digitaalse ühtse veebiportaali Euroopa ühendamise rahastu mõistete osas:

                  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/display/CEFDIGITAL/CEF+Definitions

               Käesolevas komponentide pakkumise kirjelduses kasutatud põhiakronüümid on määratletud Euroopa ühendamise rahastu digitaalse ühtse veebiportaali Euroopa ühendamise rahastu sõnastiku osas:

                  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/pages/viewpage.action?spaceKey=CEFDIGITAL&title=CEF+Glossary

                     (1)

                        PKI on kogum rolle, poliitikaid, menetlusi ja süsteeme, mis on vajalikud digisertifikaatide loomiseks, haldamiseks, levitamiseks ja tühistamiseks.

                     (2)

                        Identifitseeritakse atribuudi väärtusega „O=“ väljaantud sertifikaadi teema eraldusnimes.

                     (3)

                  https://en.wikipedia.org/wiki/Public_key_infrastructure

                     (4)

                        Sertifitseerimispoliitika ja -tavade ajakohaseim versioon on kättesaadav aadressil
                  https://www.telesec.de/en/sbca-en/support/download-area/

                     (5)

                        Volikiri on juriidiline dokument, millega organisatsioon volitab Euroopa Komisjoni (keda esindab kindlaksmääratud ametnik, kes vastutab Euroopa ühendamise rahastu PKI teenuse eest) tema nimel taotlema sertifikaadi genereerimist ettevõtja T-Systems International GmbH lahenduses TeleSec Shared Business CA. Vt ka punkt 6.

                     (6)

                        Vt punkt 5.

                     (7)

                        PKI on kogum rolle, poliitikaid, menetlusi ja süsteeme, mis on vajalikud digisertifikaatide loomiseks, haldamiseks, levitamiseks ja tühistamiseks.

                     (8)

                        Ettevõtja T-Systems usalduskeskuses asuv usalduskeskuse käitaja täidab talle usaldatavas rollis ka sisemise registripidaja ülesandeid.

                     (9)

                        Identifitseeritakse atribuudi väärtusega „O=“ väljaantud sertifikaadi teema eraldusnimes.

                     (10)

                        Ettevõtja T-Systems SBCA teenuse sertifitseerimispoliitika ja -tavade ajakohaseim versioon on kättesaadav aadressil
                  https://www.telesec.de/en/sbca-en/support/download-area/
                  .


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.11.2018
            COM(2018) 730 final
            2018/0378(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu alusel loodud kaubandus- ja arengukomitees seoses vahekohtunike nimekirja vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu alusel loodud kaubandus- ja arengukomitees seoses vahekohtunikuna tegutseda soovivate ja suutvate isikute nimekirja vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahel

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on:

               a)panustada vaesuse vähendamisse ja kaotamisse kaubanduspartnerluse sõlmimise teel, mis on kooskõlas jätkusuutliku arengu eesmärgi, aastatuhande arengueesmärkide ja Cotonou lepinguga;

               b)toetada piirkondlikku integratsiooni, majanduskoostööd ja head valitsemistava, et luua tõhus, etteaimatav ja läbipaistev piirkondlik õigusraamistik, mis reguleerib lepinguosaliste vahelist ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelist kauplemist ja investeerimist, ja rakendada seda;

               c)soodustada SADC majanduspartnerluslepingu riikide järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse kooskõlas nende poliitiliste valikute ja arenguprioriteetidega;

               d)suurendada SADC majanduspartnerluslepingu riikide suutlikkust kaubanduspoliitikas ja kaubandusega seotud küsimustes;

               e)luua eeldused investeeringute suurendamiseks ja erasektori algatusteks ning suurendada SADC majanduspartnerluslepingu riikide tarnesuutlikkust, konkurentsivõimet ja majanduskasvu; ning

               f)tugevdada lepinguosaliste vahelisi solidaarsusel ja vastastikusel huvil põhinevaid olemasolevaid suhteid.

               Lepingut kohaldatakse ajutiselt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Botswana, Lesotho, Namiibia, eSwatini ja Lõuna-Aafrika vahel alates 10. oktoobrist 2016 ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mosambiigi vahel alates 4. veebruarist 2018.

               2.2.Kaubandus- ja arengukomitee

               Lepingu artikliga 100 luuakse ühisnõukogu, „mis tegeleb käesoleva lepingu rakendamise järelevalve ja juhtimisega“. Lepingu artiklis 103 on sätestatud, et „Ühisnõukogu abistab tema ülesannete täitmisel kaubandus- ja arengukomitee, millesse kuuluvad lepinguosaliste esindajad, üldjuhul kõrgemate ametnike tasandil“.

               Lepingu artikliga 94 on ette nähtud, et kaubandus- ja arengukomitee koostab „nimekirja kahekümne ühest (21) isikust, kes soovivad vahekohtunikuna tegutseda ja on võimelised seda tegema“.

               2.3.Kaubandus- ja arengukomitee kavandatav õigusakt

               Kaubandus- ja arengukomiteel tuleb oma esimesel istungil, mis toimub pärast seda, kui ühisnõukogu on vastu võtnud kõnealuse komitee töökorra, võtta vastu otsus, millega koostatakse lepingu artikli 94 kohane vahekohtunikuna tegutseda soovivate ja suutvate isikute nimekiri („kavandatav õigusakt“).

               Kavandatava õigusakti eesmärk on koostada nimekiri kahekümne ühest isikust, kes saaksid lepingu III osa kohases vaidluste lahendamise menetluses vahekohtunikuna tegutseda. Kõnealuse nimekirja vastuvõtmine on oluline element, et lõplikult välja töötada vaidluste lahendamist ja vältimist käsitlevate lepingusätete jaoks vajalik tegevusraamistik.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Tegemist on ettepanekuga võtta vastu nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse ELi-SADC majanduspartnerluslepingu alusel loodud kaubandus- ja arengukomitees seoses artikli 94 kohase vahekohtunikuna tegutseda soovivate ja suutvate isikute nimekirja kehtestamisega.

               Lepinguosalised leppisid kokku lepingu artikli 94 kohases vahekohtunikuna tegutseda soovivate ja suutvate isikute nimekirjas ning vastavalt ELi otsustusmenetlusele tuleks kaubandus- ja arengukomitee otsuse eelnõu, millega kehtestatakse asjaomane nimekiri, vastu võtta kaubandus- ja arengukomitee esimesel istungil, mis toimub pärast seda, kui ühisnõukogu on 2019. aasta esimeses pooles kavakohaselt vastu võtnud kõnealuse komitee töökorra.

               Kõnealune otsus on oluline vaidluste lahendamist ja vältimist käsitlevate lepingusätete toimimise ja seega lepingu tõrgeteta rakendamise tagamiseks.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. See hõlmab ka selliseid akte, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kaubandus- ja arengukomitee on organ, mis on loodud lepinguga, nimelt  ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga.

               Õigusakt, mille kaubandus- ja arengukomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega õigusakt. Vastavalt lepingu artiklile 94 on kavandatav õigusakt rahvusvahelise õiguse alusel lepinguosaliste jaoks siduv.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusliku toimega akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2018/0378 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu alusel loodud kaubandus- ja arengukomitees seoses vahekohtunike nimekirja vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (edaspidi „SADC“) riikide vaheline majanduspartnerlusleping (edaspidi „leping“) allkirjastati Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide poolt 10. juunil 2016. Seda kohaldatakse ajutiselt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Botswana, Lesotho, Namiibia, eSwatini ja Lõuna-Aafrika vahel alates 10. oktoobrist 2016 ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mosambiigi vahel alates 4. veebruarist 2018.

               (2)Lepingu artikli 94 lõikega 1 on ette nähtud, et kaubandus- ja arengukomitee koostab nimekirja isikutest, kes soovivad vahekohtunikuna tegutseda ja on võimelised seda tegema.

               (3)Kaubandus- ja arengukomiteel tuleb oma esimesel istungil, mis toimub pärast seda, kui ühisnõukogu on vastu võtnud kõnealuse komitee töökorra, võtta vastu otsus, millega koostatakse vahekohtunikuna tegutseda soovivate ja suutvate isikute nimekiri.

               (4)On asjakohane kehtestada kaubandus- ja arengukomitees liidu nimel vastu võetav seisukoht, sest kõnealune otsus saab olema liidu jaoks siduv.

               (5)Vahekohtunikuna tegutseda soovivate ja suutvate isikute nimekirja koostamine on ette nähtud lepingu artikli 94 lõikega 1,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Kaubandus- ja arengukomitees liidu nimel võetav seisukoht põhineb kaubandus- ja arengukomitee otsuse eelnõul, milles käsitletakse vahekohtunikuna tegutseda soovivate ja suutvate isikute nimekirja ning mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.11.2018
            COM(2018) 730 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu alusel loodud kaubandus- ja arengukomitees seoses vahekohtunike nimekirja vastuvõtmisega

               LIIDE

               KAUBANDUS- JA ARENGUKOMITEE OTSUS Nr 1

               XXX,

               vahekohtunikuna tegutseda soovivate ja suutvate isikute nimekirja vastuvõtmise kohta

               KAUBANDUS- JA ARENGUKOMITEE,

               Võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelist majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), mis allkirjastati10. juunil 2016 Kasanes, eriti selle artikleid 100, 103, 94 ja 104,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               1.Kehtestatakse vahekohtunikuna tegutseda soovivate ja suutvate isikute nimekiri, mis on esitatud lisas.

               2.Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               (koht ja kuupäev).

                        Kaubandus- ja arengukomitee nimel

                        ..... kaubandusministri nimel

                        ELi esindaja

               LISA

               Lepingu artiklis 94 osutatud vahekohtunike nimekiri

               SADC majanduspartnerluslepingu riikide valitud vahekohtunikud

               1.Boitumelo Sendy Gofhamodimo

               2.Leonard Moses Phuti

               3.Makong Tsotetsi

               4.Sakeus Akweenda

               5.Faizel Ismail,

               6.Kholofelo Ngokoane Kugler

               7.Nkululeko J. Hlophe

               8.Samuel Jay Levy

               ELi valitud vahekohtunikud

               9.Jacques BOURGEOIS

               10.Claus-Dieter EHLERMANN

               11.Pieter Jan KUIJPER

               12.Giorgio SACERDOTI

               13.Laurence BOISSON DE CHAZOURNES

               14.Ramon TORRENT

               15.Michael Johannes HAHN

               16.Helène RUIZ FABRI

               Lepinguosaliste poolt ühiselt valitud vahekohtunikud (muud kui lepinguosaliste kodanikud, kes võivad tegutseda eesistujana)

               17.Merit Janow

               18.Ichiro Araki

               19.Christian Häberli

               20.Claus von Wobeser

               21.Daniel Moulis