               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,19.11.2018
            COM(2018) 753 final
            2018/0391(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsil seoses nõuete täitmise tagamise menetlustega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsil võetav seisukoht seoses kavandatava ettepanekuga menetluslisa kohta, mis käsitleb menetlusi ja institutsionaalseid mehhanisme nõuete rikkumise kindlakstegemiseks.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rotterdami konventsioon

               Teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on suurendada ühist vastutust ning soodustada konventsiooniosaliste koostööd ohtlike kemikaalide rahvusvahelises kaubanduses, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda ning aidata kaasa nende kemikaalide keskkonnaohutule kasutamisele. Konventsiooniga kehtestatakse õiguslikult siduvad kohustused eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri rakendamiseks ning kaitstakse riike, eriti arenguriike, kemikaalide soovimatu ekspordi eest tootjariikidest, kehtestades eksportivatele konventsiooniosalistele ekspordikohustused.

               Leping jõustus 24. veebruaril 2004.

               Euroopa Liit on lepingu
                  1
                osaline.

               2.2.Rotterdami konventsiooni osaliste konverents

               Konventsiooni artikli 18 kohaselt asutatud konventsiooniosaliste konverents on Rotterdami konventsiooni juhtorgan. Kõnealune organ kohtub tavaliselt iga kahe aasta tagant, et jälgida konventsiooni rakendamist. Samuti hindab konverents talle kemikaalide hindamise komitee poolt arutamiseks esitatud kemikaale.

               Vastavalt Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsi kodukorra artiklitele 44 ja 45 on igal konventsiooniosalisel üks hääl. Piirkondlikel majandusintegratsiooni organisatsioonidel, nagu EL, on aga nii palju hääli, kui palju nende liikmesriike on käesoleva konventsiooni osalised.

               2.3.Konventsiooniosaliste konverentsi kavandatav akt

               29. aprillist kuni 10. maini 2019 toimuval konventsiooniosaliste konverentsi üheksandal korralisel istungil kaalutakse täiendava lisa vastuvõtmist. Kõnealuses lisas käsitletakse menetlusi ja institutsionaalseid mehhanisme, mille abil tehakse kindlaks nõuete rikkumised (edaspidi „kavandatav akt“). Kavandatav uus lisa sisaldab mutatis mutandis sama teksti, mida arutati konventsiooniosaliste seitsmendal ja kaheksandal istungil ning mida toetas enamik konventsiooniosalistest.

               Kõnealune lisa kuuluks konventsiooni artikli 22 lõike 2 kohaldamisalasse, millega nähakse ette menetlus „menetluslikke, teaduslikke, tehnilisi ja haldusküsimusi“ käsitlevate lisade vastuvõtmiseks. Kavandatav akt tähendab olemasoleva lepingu kohaldamist ega muuda konventsiooni kohaldamisala ega sisu.

               Kavandatava akti eesmärk on tõhustada Rotterdami konventsiooni rakendamist, lisades konventsiooni artikliga 17 ette nähtud nõuete rikkumise käsitlemise mehhanismi. Artiklis 17 on sätestatud, et „Konventsiooniosaliste konverents arutab läbi ja kinnitab võimalikult kiiresti korra ja institutsionaalsed mehhanismid käesoleva konventsiooni nõuete rikkumise kindlakstegemiseks ja nende konventsiooniosaliste karistamiseks, kes on nõudeid rikkunud“.

               Nõuete rikkumise kindlakstegemine on oluline selleks, et suurendada läbipaistvust ja konventsiooniosaliste valmisolekut täita oma rahvusvahelisi kohustusi. Lisatud ettepanekuga nähakse ette alternatiivne vahend selliste konventsiooniosaliste toetamiseks, kes soovivad kehtestada menetlused nõuete täitmise kontrollimiseks, kasutades konventsiooniosaliste konverentsi eelmistel istungitel juba ette valmistatud teksti. Eesmärk on saada kasu sellest, et on olemas nõuete täitmise tagamist hõlbustav mehhanism, mis aitab kindlaks teha nõuete täitmisega seotud probleeme ja lahendusi ning lõppkokkuvõttes suurendada konventsiooni tõhusust.

               Kuigi konventsioonis on selgelt kirjas, et nõuete rikkumisega tegelemiseks vajalikud menetlused ja mehhanismid tuleb arutada läbi ja kinnitada „võimalikult kiiresti“, ei ole 14 aastat pärast konventsiooni jõustumist ning kaheksal sellele järgnenud konventsiooniosaliste konverentsil toimunud läbirääkimisi konventsiooniosalised asjaomaseid menetlusi ja mehhanisme veel vastu võtnud.

               Vastavalt lepingu artikli 22 lõikele 1 oleks konventsiooni kavandatav täiendav lisa konventsiooni „lahutamatu osa ja kui ei ole selgesõnaliselt sätestatud teisiti, tähendab viide konventsioonile ühtlasi ka viidet igale selle lisale“. Vastuvõetud lisa jõustumiseks ei ole vajalik, et konventsiooniosalised selle ratifitseeriksid. Lisaks sellele võiks vastavalt artikli 22 lõike 3 punktile b iga ettepaneku vastu olev konventsiooniosaline loobuda uue lisa kohaldamisest, mis oleks lahendus ettepaneku vastu hääletavatele riikidele.  Seega on kavandatav akt siduv kõigile neile konventsiooniosalistele, kes ei ole loobunud selle kohaldamisest.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Keskkonnapoliitika kujundamise eestvedajana on ELi jaoks oluline kinnitada oma üleilmset kohustust edendada mitmepoolsete keskkonnakokkulepete ja -standardite paremat rakendamist. 7. juunil 2018 toimunud rahvusvaheliste keskkonnaküsimuste töörühma kohtumisel, kus käsitleti kemikaale, toetasid liikmesriikide delegatsioonid juba selgesõnaliselt ELi nimel ettepanekut luua konventsiooni täiendava lisaga nõuete täitmise tagamise mehhanism.

               Lisaks on see algatus kooskõlas Junckeri komisjoni prioriteediga saada rahvusvahelisel tasandil tugevamaks tegijaks, kestliku arengu eesmärkidega (eelkõige eesmärk nr 3 „hea tervis“ ning eesmärk nr 12 „vastutustundlik tarbimine ja tootmine“) ning seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammiga.

               Seetõttu peaks liit kavandatavale lisale toetust avaldama ja seda konventsiooniosaliste üheksanda konverentsi eel kaastoetama.

               Tuleb kindlaks määrata liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil võetav seisukoht, kuna täiendav lisa on liidule siduv. See seisukoht tuleks kindlaks määrata võimalikult vara, et tagada täiendava lisa kaastoetus.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Konventsiooniosaliste konverents on lepinguga, s.t teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooniga ettenähtud organ.

               Akt, mille konventsiooniosaliste konverents peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas Rotterdami konventsiooni artikli 22 lõikega 1.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda kokkuleppe institutsioonilist raamistikku. Samuti ei mõjuta see otsustavalt ELi õigusaktide sisu.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga. Siiski on Rotterdami konventsiooni alusel kokku lepitud meetmed, millega soovitakse saavutada keskkonnaeesmärki, suurel määral kaubanduslikku laadi.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 3 ja artikli 192 lõige 1 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna konventsiooniosaliste konverentsi aktiga rakendatakse Rotterdami konventsiooni uue menetluslisaga, on asjakohane avaldada kõnealune akt pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2018/0391 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsil seoses nõuete täitmise tagamise menetlustega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 ja artikli 207 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlev Rotterdami konventsioon (edaspidi „konventsioon“) sõlmiti liidu nimel nõukogu otsusega 2006/730/EÜ
                  3
                ja see jõustus 24. veebruaril 2004.

               (2)Konventsiooni artikli 22 kohaselt võib konventsiooniosaliste konverents vastu võtta konventsiooni täiendavaid lisasid, mis on seotud „menetluslike, teaduslike, tehniliste või haldusküsimustega“.

               (3)29. aprillist kuni 10. maini 2019 toimuval konventsiooniosaliste konverentsi üheksandal korralisel istungil kaaluvad konventsiooniosalised, kas võtta vastu täiendav menetluslisa, millega kehtestatakse konventsiooni artikliga 17 ette nähtud nõuete rikkumise kindlakstegemise mehhanism.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil võetav seisukoht, kuna täiendav lisa on liidule siduv.

               (5)Liit kinnitab veel kord, et on äärmiselt oluline edendada mitmepoolsete keskkonnakokkulepete ja -standardite paremat rakendamist ning teha selleks üleilmseid jõupingutusi,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel Rotterdami konventsiooni osaliste eelseisval konverentsil võetav seisukoht on toetada käesolevale otsusele lisatud akti eelnõu (edaspidi „kavandatav akt“) ja/või võimalikke täpsustusi, mille tulemusena võetakse vastu konventsiooni artiklis 17 ette nähtud menetlused ja institutsionaalsed mehhanismid nõuete rikkumise kindlakstegemiseks.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Artikkel 3

               Kavandatav õigusakt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas pärast seda, kui Rotterdami konventsiooni osalised on selle vastu võtnud.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        2006/730/EÜ: Nõukogu 25. septembri 2006. aasta otsus teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta; ELT L 299, 28.10.2006, lk 23–25 (ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV); ELT L 335M, 13.12.2008, lk 514–519 (MT)

                     (2)

                        Euroopa Liidu Kohtu otsus, 7.10.2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        ELT L 299, 28.10.2006, lk 23–25.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,19.11.2018
            COM(2018) 753 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsil seoses nõuete täitmise tagamise menetlustega

               LISA

               Otsuse eelnõu RC-9/[  ]: Rotterdami konventsiooni nõuete täitmisega seotud menetlused ja mehhanismid

               Esitaja:

               Otsustab vastu võtta konventsiooni VII lisa, milles sätestatakse Rotterdami konventsiooni nõuete täitmisega seotud menetlused ja mehhanismid, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas.

               LIIDE.

               VII lisa: Rotterdami konventsiooni nõuete täitmisega seotud menetlused ja mehhanismid

               (1)Käesolevaga luuakse nõuete täitmist kontrolliv komitee (edaspidi „komitee“).

               Liikmed

               (2)Komitee koosneb 15 liikmest. Liikmed nimetatakse konventsiooniosaliste poolt ja valitakse konventsiooniosaliste konverentsil, võttes nõuetekohaselt arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni viie piirkonna võrdset geograafilist esindatust.

               (3)Liikmetel peavad olema eksperditeadmised ja kvalifikatsioon konventsiooniga hõlmatud küsimustes. Liikmed töötavad objektiivselt ja konventsiooni nõuete täitmise huvides.

               Liikmete valimine

               (4)Oma esimesel istungil pärast käesoleva lisa jõustumist valib konventsiooniosaliste konverents kaheksa komitee liiget üheks ametiajaks ja seitse liiget kaheks ametiajaks. Pärast seda valib konventsiooniosaliste konverents igal korralisel istungil kaheks ametiajaks uued liikmed, et asendada need liikmed, kelle ametiaeg on lõppenud või hakkab lõppema. Liikmed ei saa olla ametis rohkem kui kaks järjestikust ametiaega. Käesolevas lisas tähendab mõiste „ametiaeg“ ajavahemikku, mis algab konventsiooniosaliste konverentsi ühe korralise istungi lõpus ja lõpeb konventsiooniosaliste konverentsi järgmise korralise istungi lõpus.

               (5)Kui mõni komitee liige astub tagasi või mingil põhjusel ei saa jääda ametisse oma ametiaja lõpuni või täita oma ülesandeid, nimetab asjaomase liikme nimetanud konventsiooniosaline ülejäänud ametiajaks asendusliikme.

               Juhid

               (6)Komitee valib endale esimehe. Vastavalt konventsiooniosaliste konverentsi kodukorra artiklile 30 valib komitee rotatsiooni alusel aseesimehe ja raportööri.

               Koosolekud

               (7)Komitee peab koosolekuid vastavalt vajadusele ja võimaluse korral koos konventsiooniosaliste konverentsi või muude konventsiooni organite koosolekutega.

               (8)Kui lõikest 9 ei tulene teisiti, on komitee koosolekud konventsiooniosalistele ja üldsusele avatud, välja arvatud juhul, kui komitee otsustab teisiti.

               Kui komitee arutab lõike 12 või 13 kohaselt tehtud esildisi, on koosolekud konventsiooniosalistele avatud ja üldsusele suletud, välja arvatud juhul, kui konventsiooniosaline, kelle puhul on konventsiooni nõuete täitmine kahtluse all, nõustub vastupidisega.

               Konventsiooniosalistel või vaatlejatel, kellele koosolek on avatud, ei ole õigust koosolekul osaleda, kui komitee ja konventsiooniosaline, kelle puhul konventsiooni nõuete täitmine on kahtluse all, ei lepi kokku teisiti.

               (9)Kui tehakse esildis, mis käsitleb nõuete võimalikku rikkumist konventsiooniosalise poolt, kutsutakse see osaline komitee koosolekule, kus asjaomast esildist arutatakse. Asjaomane konventsiooniosaline ei tohi aga osaleda komitee soovituse või järelduse koostamises ega vastuvõtmises.

               (10)Komitee teeb kõik selleks, et jõuda kõigi sisuliste küsimuste osas kokkuleppele konsensuse teel. Kui see ei ole võimalik, kajastab aruanne komitee kõigi liikmete seisukohti. Kui kõik püüded konsensuse saavutamiseks on ammendatud ja kokkuleppele ei jõuta, võetakse mis tahes otsus viimase abinõuna vastu kohalolevate ja hääletavate liikmete neljaviiendikulise häälteenamusega või kaheksa liikme poolt, olenevalt sellest, kumb arv on suurem. Kvoorumi moodustavad kümme komitee liiget.

               (11)Komitee iga liige väldib komitees arutatava mis tahes küsimuse puhul otseseid või kaudseid huvide konflikte. Kui liikmel on otsene või kaudne huvide konflikt või kui ta on selle konventsiooniosalise kodanik, kelle puhul konventsiooni nõuete täitmine on kahtluse all, teatab kõnealune liige sellest komiteele enne küsimuse arutamist. Asjaomane liige ei osale selle küsimuse puhul komitee soovituse koostamises ega vastuvõtmises.

               (12)Punktide a ja b kohaldamise korral võib esildisi teha kirjalikult sekretariaadi kaudu

               (a)konventsiooniosaline, kes usub, et vaatamata tema jõupingutustele ei suuda ta täita teatavaid konventsioonist tulenevaid kohustusi. Sellises esildises tuleks täpselt kirjeldada, milliseid konkreetseid kohustusi see puudutab, ning hinnata, miks konventsiooniosaline ei pruugi suuta neid täita. Võimaluse korral võib esitada toetavat teavet või anda nõu selle kohta, kust sellist teavet võib saada. Esildis võib sisaldada ettepanekuid lahenduste kohta, mis konventsiooniosalise arvates vastaksid kõige paremini tema konkreetsetele vajadustele.

               (b)konventsiooniosaline, keda konventsioonist tulenevate kohustuste väidetav mittetäitmine teise konventsiooniosalise poolt otseselt mõjutab või tõenäoliselt otseselt mõjutab. Konventsiooniosaline, kes kavatseb teha esildise käesoleva punkti alusel, peaks enne seda konsulteerima selle konventsiooniosalisega, kelle puhul konventsiooni nõuete täitmine on kahtluse all. Esildises tuleks täpselt kirjeldada, milliseid konkreetseid kohustusi see puudutab, ja esitada esildist toetav teave, muu hulgas selle kohta, kuidas küsimus konventsiooniosalist mõjutab või tõenäoliselt mõjutab.

               (13)Selleks et hinnata konventsiooniosaliste võimalikke raskusi konventsiooni artikli 4 lõikest 1, artikli 5 lõigetest 1 ja 2 ning artiklist 10 tulenevate kohustuste täitmisel, teavitab komitee pärast seda, kui ta on saanud sekretariaadilt konventsiooniosaliste poolt esitatud kõnealuste sätete kohase teabe, konventsiooniosalist probleemist kirjalikult. Kui küsimust ei ole sekretariaadi kaudu asjaomase konventsiooniosalisega korraldatud konsultatsiooni käigus 90 päeva jooksul lahendatud ja komitee arutab küsimust edasi, teeb ta seda kooskõlas lõigetega 16–24.

               (14)Sekretariaat edastab lõike 12 punkti a kohased esildised kahe nädala jooksul pärast nende saamist komitee liikmetele komitee järgmisel koosolekul arutamiseks.

               (15)Sekretariaat saadab kahe nädala jooksul pärast lõike 12 punkti b kohaselt või lõike 13 täitmiseks tehtud esildise saamist selle koopia konventsiooniosalisele, kelle puhul konventsiooni nõuete täitmine on kahtluse all, ning komitee liikmetele arutamiseks komitee järgmisel koosolekul.

               (16)Konventsiooniosaline, kelle puhul konventsiooni nõuete täitmine on kahtluse all, võib esitada vastuseid või märkusi käesolevas otsuses kirjeldatud menetluse igas etapis.

               (17)Ilma et see piiraks lõike 16 kohaldamist, tuleb täiendav teave, mille konventsiooniosaline, kelle puhul konventsiooni nõuete täitmine on kahtluse all, esitab vastusena saadud esildisele, edastada sekretariaadile kolme kuu jooksul pärast esildise kättesaamist asjaomase konventsiooniosalise poolt, välja arvatud juhul, kui konkreetse juhtumi asjaolud nõuavad pikemat ajavahemikku. Selline teave edastatakse viivitamata komitee liikmetele komitee järgmisel koosolekul arutamiseks. Kui esildis tehti vastavalt lõike 12 punktile b, edastab sekretariaat kõnealuse teabe ka esildise teinud konventsiooniosalisele.

               (18)Komitee võib otsustada mitte käsitleda esildisi, mille puhul ta leiab, et need on

               (a)vähese tähtsusega;

               (b)ilmselgelt põhjendamatud.

               Nõuete täitmisele kaasaaitamine

               (19)Komitee arutab kõiki lõike 12 kohaselt või lõike 13 täitmiseks tehtud esildisi, et teha kindlaks probleemiga seotud faktid ja selle algpõhjused ning aidata kaasa selle lahendamisele, võttes arvesse konventsiooni artiklit 16. Selleks võib komitee

               (a)konventsiooniosalist nõustada;

               (b)anda konventsiooniosalisele mittesiduvaid soovitusi;

               (c)anda konventsiooniosalisele lisateavet, et aidata tal koostada nõuete täitmise kava, sealhulgas ajakavad ja eesmärgid.

               Võimalikud meetmed nõuete täitmisega seotud probleemide lahendamiseks

               (20)Kui pärast lõikes 19 sätestatud kaasaaitamise meetmeid ning võttes arvesse nõuete täitmisega seotud raskuste põhjust, tüüpi, ulatust ja sagedust, sealhulgas nende konventsiooniosaliste finants- ja tehnilist suutlikkust, kelle puhul nõuete täitmine on kahtluse all, peab komitee vajalikuks pakkuda välja täiendavaid meetmeid nõuete täitmisega seotud probleemide lahendamiseks, võib ta soovitada konventsiooniosaliste konverentsil (pidades meeles konverentsile konventsiooni artikli 18 lõike 5 punktiga c antud võimalust) kaaluda nõuete täitmise tagamiseks järgmisi rahvusvahelise õigusega kooskõlas võetavaid meetmeid:

               a)
                     konventsiooni kohane täiendav toetus asjaomasele konventsiooniosalisele, sealhulgas vajaduse korral rahaliste vahendite, tehnilise abi ja suutlikkuse suurendamise võimaluste kättesaadavuse parandamine;

               b)
                     anda nõu nõuete edaspidise täitmise kohta, et aidata osalistel konventsiooni sätteid rakendada ja edendada koostööd kõigi osaliste vahel;

               c)
                     paluda asjaomasel konventsiooniosalisel oma jõupingutusi kohandada;

               d)
                     teha avalduse, milles väljendatakse muret võimaliku edaspidise nõuete rikkumise pärast;

               e)
                     teha avalduse, milles väljendatakse muret praeguse nõuete rikkumise pärast;

               f)
                     taotleda tegevsekretärilt nõuete rikkumise juhtumite avalikustamist;

               g)
                     soovitada, et nõudeid rikkuv konventsiooniosaline tegeleks nõuetele mittevastava olukorraga, et see lahendada.

               Teabe käitlemine

               (21)1) Komitee võib saada sekretariaadi kaudu asjakohast teavet

               (a)konventsiooniosalistelt;

               (b)asjakohastest allikatest, mida ta peab vajalikuks ja sobivaks, asjaomase konventsiooniosalise eelneval nõusolekul või vastavalt konventsiooniosaliste konverentsi juhistele;

               (c)konventsiooni teabevõrgustikult ja asjakohastelt valitsustevahelistelt organisatsioonidelt. Komitee edastab sellise teabe asjaomasele konventsiooniosalisele ja palub tal esitada selle kohta oma märkused.

               2) Komitee võib tema poolt arutatavate küsimuste kohta paluda teavet ka sekretariaadilt, vajaduse korral aruande kujul.

               (22)Selleks, et lõike 25 kohaselt uurida konventsiooni nõuete üldise täitmisega seotud süsteemseid probleeme, võib komitee

               (a)paluda teavet kõigilt konventsiooniosalistelt;

               (b)paluda asjakohast teavet usaldusväärsetest allikatest ja välisekspertidelt vastavalt konventsiooniosaliste konverentsi asjaomastele suunistele ning

               (c)konsulteerida sekretariaadiga ning kasutada ära viimase kogemusi ja teadmisi.

               (23)Vastavalt konventsiooni artiklile 14 kaitsevad komitee ning kõik selle aruteludes osalevad konventsiooniosalised ja isikud konfidentsiaalselt saadud teabe konfidentsiaalsust.

               Järelevalve

               (24)Nõuete täitmist kontrolliv komitee peaks jälgima lõike 19 või 20 kohaselt võetud meetmete tagajärgi.

               Nõuete üldise täitmisega seotud probleemid

               (25)Nõuete täitmist kontrolliv komitee võib uurida nõuete üldise täitmisega seotud süsteemseid probleeme, mis pakuvad huvi kõigile konventsiooniosalistele, kui

               (a)konventsiooniosaliste konverents seda palub;

               (b)komitee lähtuvalt teabest, mille sekretariaat on oma konventsioonist tulenevate ülesannete täitmisel saanud konventsiooniosalistelt ning esitanud komiteele, otsustab, et on vaja uurida konventsiooni nõuete üldist rikkumist ja esitada selle kohta aruanne konventsiooniosaliste konverentsile.

               Konventsiooniosaliste konverentsile esitatavad aruanded

               (26)Komitee esitab igal konventsiooniosaliste konverentsi korralisel istungil aruande, milles kajastatakse

               (a)komitee tehtud tööd;

               (b)komitee järeldusi või soovitusi;

               (c)komitee tulevast tööprogrammi, sealhulgas selle teostamiseks vajalike koosolekute ajakava, konventsiooniosaliste konverentsil kaalumiseks ja heakskiitmiseks.

               Muud allorganid

               (27)Kui komitee tegevus konkreetses küsimuses kattub mõne teise Rotterdami konventsiooni organi kohustustega, võib konventsiooniosaliste konverents anda komiteele korralduse kõnealuse organiga konsulteerida.

               Teabe jagamine muude asjakohaste mitmepoolsete keskkonnalepingutega

               (28)Vajaduse korral võib komitee konventsiooniosaliste konverentsi taotlusel või otse paluda eriteavet muude asjakohaste mitmepoolsete keskkonnalepingute raames ohtlikke aineid ja jäätmeid käsitlevatelt nõuete täitmist kontrollivatelt komiteedelt ning anda selle kohta aru konventsiooniosaliste konverentsile.

               Nõuete täitmise tagamise mehhanismi läbivaatamine

               (29)Konventsiooniosaliste konverents vaatab korrapäraselt läbi käesolevas lisas sätestatud menetluste ja mehhanismide rakendamise.

               Seos vaidluste lahendamisega

               (30)Käesolevad menetlused ja mehhanismid ei piira konventsiooni artikli 20 kohaldamist.