               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.2.2021
            COM(2021) 68 final
            2021/0036(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel konsultatsioonidel, et leppida kokku ühiste kalavarude lubatud kogupüük 2021. aastaks ning teatavate süvamere kalavarude lubatud kogupüük 2021. ja 2022. aastaks

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega kehtestatakse seisukoht, mis võetakse liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel konsultatsioonidel, et määrata kindlaks lubatud kogupüük 2021. aastaks ja teatavate süvamere kalavarude puhul aastateks 2021–2022.

               2.Ettepaneku taust

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostööleping (edaspidi „leping“)
                  1
                 jõustus ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021
                  2
               .

               Euroopa Liit ja Ühendkuningriik (edaspidi „lepinguosalised“) leppisid kokku teha koostööd, et ühiste kalavarude püük nende vetes oleks pikas perspektiivis keskkonnasäästlik ning aitaks kaasa majandusliku ja sotsiaalse kasu saavutamisele, austades samal ajal täielikult sõltumatute rannikuäärsete riikide õigusi ja kohustusi, mida teostavad lepinguosalised.

               Lepinguosalistel on ühine eesmärk kasutada ühiseid kalavarusid määral, mis aitab hoida ja järk-järgult taastada püütavate liikide populatsioonide biomassi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.

               Vastavalt lepingu artiklile FISH.6 peavad lepinguosalised pidama konsultatsioone, et leppida kokku järgmiseks aastaks lubatud kogupüügis.

               Seepärast peab komisjon liidu nimel Ühendkuningriigiga konsultatsioone, et määrata kindlaks ühiste kalavarude püügi võimalused 2021. aastaks ja teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused 2021.–2022. aastaks.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  3
                on sätestatud, et liit tagab selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega. Samuti on selles sätestatud, et liit kohaldab kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemel, mis ületab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajaliku taseme.

               Lisaks on selles sätestatud, et liit võtab parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, toetab teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, lõpetab järk-järgult tagasiheite ja edendab püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele.

               Lisaks on määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 28 konkreetselt sätestatud, et liit kohaldab neid eesmärke ja põhimõtteid oma kalandusalastes välissuhetes. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 33 teeb liit kõik endast oleneva, et saavutada ühtne kord ühiste kalavarude püügiks, et võimaldada säästvat majandamist.

               Tuginedes lähenemisviisile, mida on kirjeldatud 7. jaanuaril 2021 nõukogule esitatud komisjoni mitteametlikus dokumendis (dok 5031/21) ja muudetud mitteametlikus dokumendis koos täiendavate selgitustega menetluse kohta, mis esitati nõukogule 14. jaanuaril 2021 (dok 5031/1/21 REV 1), ning võttes arvesse nõukogu suuniseid, mis on esitatud 26. jaanuari 2021. aasta dokumendis 5543/21, on asjakohane kehtestada seisukoht, mis võetakse liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel konsultatsioonidel, et määrata kindlaks lubatud kogupüük ühiste kalavarude puhul 2021. aastaks ja teatavate süvamere kalavarude puhul aastateks 2021–2022.

               Kogu konsultatsiooniprotsessi jooksul tuleb asjakohastes etappides tagada nõukogu korrapärane ja täielik osalemine ulatusliku koordineerimise ja koostöö kaudu nõukogu ja komisjoni vahel. Komisjon taotleb koostöös nõukoguga liidu seisukoha heakskiitmist asjakohasel tasandil, sealhulgas juhiseid enne Ühendkuningriigiga peetavate konsultatsioonide lõpetamist. Komisjoni talitused peavad kalanduse töörühmaga aegsasti enne iga konsultatsioonivooru nõu, sealhulgas tutvustavad edasisi samme järgmiseks vooruks, ning annavad töörühmale aru pärast iga konsultatsioonivooru. Liikmesriikide delegaate kutsutakse osalema ELi delegatsiooni liikmetena. Tagatakse kohapealne koordineerimine.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel konsultatsioonidel, et kehtestada ühiste kalavarude lubatud kogupüük 2021. aastaks ning teatavate süvamere kalavarude lubatud kogupüük 2021. ja 2022. aastaks.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega „[…] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel võetav seisukoht seoses lubatud kogupüüki rakendavate lepinguosaliste vahelise korraga, võttes arvesse kalapüügivõimalusi ja kohaldatavat ELi õigusraamistikku.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kuni ELi ja Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ratifitseerimise ja jõustumiseni kohaldatakse kõnealust lepingut ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021. Lepingu kohaselt peab liit Ühendkuningriigiga konsulteerima ühiste mere bioloogiliste ressursside, eelkõige ühiste kalavarude ühise majandamise üle 2021. aastal. Selline kohustus on kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) artikliga 63.

               Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahelised konsultatsioonid peavad toimuma, kuna pooled peavad alates 1. jaanuarist 2021 püüdma leida lepingu artikli FISH.6 lõike 2, artikli FISH.6 lõike 4 punktide a–d ja artikli FISH.6 lõike 6 kohase kokkuleppe püügivõimaluste ja nendega lahutamatult seotud tingimuste kohta 2021. kalendriaastaks ning teatavate süvamere kalavarude aastateks 2021–2022.

               Kuigi liit on nõukogus kehtestanud kalapüügivõimalused alates 1. jaanuarist 2021,
                  4
                tuleks need Ühendkuningriigiga kokku leppida vastavalt lepingu artiklile FISH.6.

               Kavandatud aktid ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kõnealuse aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti peamine eesmärk ja sisu on seotud kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 3. Käesolevas seisukohas kajastatavate põhimõtete kehtestamise õiguslik alus on määrus (EL) nr 1380/2013.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2021/0036 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel konsultatsioonidel, et leppida kokku ühiste kalavarude lubatud kogupüük 2021. aastaks ning teatavate süvamere kalavarude lubatud kogupüük 2021. ja 2022. aastaks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostöölepingule (edaspidi „leping“)
                  5
                kirjutas liit nõukogu otsusega (EL) 2020/2252
                  6
                antud loa alusel alla 30. detsembril 2020 ning seda kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021.

               (2)Lepingu artikli FISH.2 kohaselt leppisid Euroopa Liit ja Ühendkuningriik kokku teha koostööd selle tagamiseks, et ühiste kalavarude püük nende vetes oleks pikas perspektiivis keskkonnasäästlik ning aitaks kaasa majandusliku ja sotsiaalse kasu saavutamisele, austades samal ajal täielikult sõltumatute rannikuäärsete riikide õigusi ja kohustusi, mida teostavad lepinguosalised. Lepinguosalistel on ühine eesmärk kasutada ühiseid kalavarusid määral, mis aitab hoida ja järk-järgult taastada püütavate liikide populatsioonide biomassi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.

               (3)Lepingu kohaselt peab liit Ühendkuningriigiga konsulteerima ühiste mere bioloogiliste ressursside, eelkõige ühiste kalavarude ühise majandamise üle.

               (4)Lepingu artikli FISH.6 kohaselt peavad liit ja Ühendkuningriik pidama konsultatsioone, et leppida kokku ühiste kalavarude lubatud kogupüügis 2021. aastaks ning teatavate süvamere kalavarude lubatud kogupüügis 2021. ja 2022. aastaks.

               (5)Kalandusega seotud iga-aastaseid konsultatsioone peaks läbi viima komisjon, võttes aluseks liidu seisukohad, mille nõukogu peab kehtestama kooskõlas aluslepingu asjakohaste sätetega.

               (6)Komisjon peaks seetõttu pidama Ühendkuningriigiga konsultatsioone selliste kalapüügivõimaluste kehtestamise üle. Nõukogu korrapärane ja täielik kaasamine sellesse protsessi tuleb tagada nõukogu ja komisjoni vahelise ulatusliku koordineerimise ja koostöö kaudu.

               (7)Euroopa Parlamenti tuleks viivitamata ja täielikult teavitada menetluse kõigist etappidest, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 10, et parlament saaks täielikult kasutada oma õigusi kooskõlas aluslepingutega.

               (8)Konsulteerimise ja aruandluse nõue peaks olema kooskõlas komisjoni välissuhetes esindamise volitustega ning tagama konsultatsioonide kiire ja õigeaegse tulemuse. Kehtestatud töömeetod peaks austama ka komisjoni algatusõigust.

               (9)Nõukogu peab kehtestama seisukoha, mis võetakse liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel konsultatsioonidel, et määrata kindlaks lubatud kogupüük 2021. aastaks ja teatavate süvamere kalavarude puhul aastateks 2021–2022.

               (10)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  7
                artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et liit tagab selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega.

               (11)Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 on sätestatud, et liit kohaldab kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemel, mis ületab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajaliku taseme. Lisaks peaks kalavarude majandamine olema kooskõlas hea keskkonnaseisundi saavutamisega merestrateegia raamdirektiivi alusel (artikli 2 lõike 5 punkt j). Lisaks on artikli 2 lõikes 5 sätestatud, et liit toetab teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, lõpetab järk-järgult tagasiheite ja edendab püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et liit võtab majandamis- ja kaitsemeetmeid parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal. Lisaks on kõnealuse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 28 konkreetselt sätestatud, et liit kohaldab neid eesmärke ja põhimõtteid oma kalandusalastes välissuhetes, ning kõnealuse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 33 on sätestatud liidule ja kolmandatele riikidele ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamise põhimõtted ja eesmärgid ning vahetust ja ühist majandamist käsitlevad lepingud.

               (12)Kuigi liit on kehtestanud kalapüügivõimalused alates 1. jaanuarist 2021 vastavalt lepingu artiklile FISH 7,
                  8
                tuleks need Ühendkuningriigiga kokku leppida.

               (13)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konsultatsioonide käigus võetav seisukoht, kuna konsultatsioonide tulemused tuleks rakendada liidu õiguses,

                 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel konsultatsioonidel, kus käsitletakse ühiste kalavarude püügivõimaluste kehtestamist 2021. aastaks ja teatavate süvamere kalavarude püügivõimaluste kehtestamist aastateks 2021–2022, on esitatud I ja II lisas.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 444, 31.12.2020, lk 14–1462.

                     (2)

                        Nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2252 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta (ELT L 444, 31.12.2020, lk 2–10).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (4)

                        Nõukogu 20. jaanuari 2021. aasta määrus (EL) 2021/92, millega määratakse 2021. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 31, 28.1.2017, lk 31–192).

                     (5)

                        ELT L 444, 31.12.2020, lk 14–1462.

                     (6)

                        Nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2252 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta (ELT L 444, 31.12.2020, lk 2–10).

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (8)

                        Nõukogu 20. jaanuari 2021. aasta määrus (EL) 2021/92, millega määratakse 2021. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 31, 28.1.2017, lk 31–192).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.2.2021
            COM(2021) 68 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel konsultatsioonidel, et leppida kokku ühiste kalavarude lubatud kogupüük 2021. aastaks ning teatavate süvamere kalavarude lubatud kogupüük 2021. ja 2022. aastaks

               LISA 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel konsultatsioonidel, et määrata kindlaks lubatud kogupüük 2021. aastaks ja teatavate süvamere kalavarude puhul aastateks 2021–2022.

               1.Põhimõtted

               Ühendkuningriigiga peetavate konsultatsioonide raames püüab liit saavutada järgmise:

               (a)tagab, et kokkulepitud lubatud kogupüügid on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooniga (1982) ning ÜRO piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega (1995);

               (b)tagab liidu rahvusvaheliste kohustuste järgimise;

               (c)taotleb kooskõla ja koostoimet liidu poliitikaga, mis moodustab osa kahepoolsetest kalandussuhetest kolmandate riikidega, ja tagab kooskõla muude valdkondade poliitikaga, eelkõige välissuhete, tööhõive, keskkonna, kaubanduse, arendustegevuse ning teadus- ja uuendustegevuse valdkonnas;

               (d)taotleb, et lubatud kogupüük määrataks ühiselt kindlaks kooskõlas ühise kalanduspoliitika peamise kaitse-eesmärgi, maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ja kohaldatavate mitmeaastaste kavadega;

               (e)järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  1
               ;

               (f)saavutab kooskõla komisjoni teatisega: „Säästvam kalapüük ELis: ülevaade olukorrast ja suunad 2021. aastaks“ (COM/2020/248 final)
                  2
               ;

               (g)seab eesmärgiks luua liidu kalalaevadele võrdsed võimalused, mis põhinevad samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel, ning edendab kõnealuste põhimõtete ja standardite ühetaolist rakendamist;

               (h)kehtestab 2021. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide ajakava.

               2.Suunised

               Liit püüab võimaluse korral jõuda Ühendkuningriigiga kokkuleppele püügivõimaluste (lubatud kogupüügid ja nendega lahutamatult seotud meetmed) osas 2021. aastaks ning teatavate süvamere kalavarude puhul 2021. ja 2022. aastaks, tuginedes järgmisele lähenemisviisile.

               Vajaduse korral kaalub liit, kas konkreetsete juhtumite või küsimuste jaoks on vaja välja töötada konkreetne lähenemisviis, et saavutada tulemusi, mis aitavad kaasa üldisele eesmärgile majandada kalavarusid ja mere bioloogilisi ressursse kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega. Seda tehes teeb komisjon konsultatsioonide käigus tihedat koostööd nõukoguga, et arendada edasi lähenemisviisi, mis aitab kaasa ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele ja tagab säästva kalanduse selle kolmes mõõtmes (keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne):

               (a)püüab kehtestada lubatud kogupüügi parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, mis tooks kaasa maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kasutamise määra saavutamise või säilitaks selle, ning kui selline nõuanne ei ole kättesaadav, ettevaatusprintsiibi alusel;

               ·La Manche’i lääneosa heeringavarude, Šotimaa lääneosa atlandi merilesta ja merikeele varude ning läänepiirkonna vete põhjaatlandi süsika varude lubatud kogupüügi kohta ei saadud Rahvusvaheliselt Mereuurimise Nõukogult (ICES) teaduslikke nõuandeid. Seetõttu peaks liit püüdma kokku leppida, et lubatud kogupüük jääb 2020. aasta tasemele, kuna ülepüügi ohtu ei tuvastatud.

               ·Väikesuulesta ja pikklesta, hariliku kammelja ja sileda kammelja, tobia ja norra salehomaari lubatud kogupüügi puhul ei kattu ICESi nõuandega hõlmatud ala majandamispiirkonnaga. Mõned lubatud kogupüügid koosnevad rohkem kui ühest liigist, samas kui muudes nõuannetes hinnatakse ühe lubatud kogupüügiga hõlmatud samade liikide erinevaid varusid. Nende lubatud kogupüügi tasemete puhul peaks liit sarnaselt varasemate aastatega püüdma kombineerida erinevaid parimaid saadaolevaid nõuandeid, sealhulgas juhul, kui nõuannetes on arvesse võetud nii maksimaalset jätkusuutlikku saagikust kui ka ettevaatusprintsiibil põhinevaid nõuandeid.

               (b)taotleb lubatud kogupüügi tasemeid kooskõlas ühise kalanduspoliitika maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgiga ja kohaldatavate mitmeaastaste kavadega 27 lubatud kogupüügi puhul koos maksimaalse jätkusuutliku saagikuse hinnangu ja FMSY-alase nõuandega;

               ·Kui mitmeaastased kavad võimaldavad kasutada ICESi sätestatud FMSY-vahemikke, peaks liit püüdma neid sätteid kasutada, kui mitmeaastastes kavades sätestatud tingimused on täidetud, üritades saavutada optimaalse taseme, võttes arvesse nõuannetes sisalduvaid kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid elemente.

               ·Liit peaks võtma arvesse olukorra keerulisust kõigi kalavarude samaaegsel püügil mitme liigiga püügipiirkonnas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eelkõige juhul, kui püüki piiravate liikide püüdmist on väga raske vältida. See kehtib järgmiste lubatud kogupüügi tasemete puhul:

               ·Keldi mere tursk (nullpüük). Seda varu hinnatakse olevat allpool paljunemiseesmärgi piirnormist ning ei FMSY- tasemel püük ega nullpüük 2021. aastal ei aitaks piisavalt kaasa sellele, et 2022. aastal taastuks varu piirnormist kõrgemal tasemel. Liit peaks püüdma kehtestada lubatud kaaspüügi tasemel, mis väldiks teiste liikide püügi piiramist, võttes samal ajal arvesse vajadust seda ohustatud kalavaru täiendavalt kaitsta. Keldi mere merlangivarud on samuti piirnormist madalamal tasemel, kuid kalapüük FMSY-vahemiku alumises osas viib kalavaru tagasi miinimumtasemele. Võttes arvesse vajadust vähendada nende kahe kalavaru püügisurvet, tuleks kilttursa lubatud kogupüük kokku leppida maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud kalastussuremuse madalamates osades, võimaluse korral samal tasemel 2020. aasta lubatud kogupüügiga.

               ·Liit püüab lisada lubatud kogupüügi tasemele heastamismeetmed, mis töötatakse välja piirkondadeks jaotamise raames ja mille liikmesriigid esitavad ühiste soovitustena rakendamise kohta 2021. aastal.

               ·Kahe heeringavaru püüki, mille lubatud kogupüük on null (7 ghk – maksimaalse jätkusuutliku saagikuse alane nõuanne ja 5b6b6aN – ettevaatusprintsiibil põhinev nõuanne), on varem hoitud madalal tasemel, kusjuures püük on lubatud üksnes teadusliku hindamise eesmärgil.  Liit peaks püüdlema selle lähenemisviisi jätkamise poole ja järgima teaduslikult põhjendatud lubatud kogupüügi taset, mis vastab eelmistele aastatele.

               (c)püüab 43 lubatud kogupüügi puhul (mille kohta on esitatud ettevaatusprintsiibil põhinev nõuanne) jõuda kokkuleppele, tuginedes ICESi teabelehel esitatud peamistele nõuannetele;

               ·Ettevaatusprintsiibil põhinevaid nõuandeid antakse peamiselt kaaspüügivarude kohta (mitmeaastaste kavade alusel). On mõningaid sihtvarusid (mitmeaastastes kavades), mille puhul ICES ei ole suutnud maksimaalset jätkusuutlikku saagikust hinnata. Need lubatud kogupüügid tuleks samuti kokku leppida ettevaatusprintsiibil põhinevate nõuannete alusel.

               ·Teatavate lubatud kogupüükide puhul antakse mitmeaastaseid ettevaatusprintsiibil põhinevaid nõuandeid (nt hirvkala ja molva Põhjameres ja molva läänepiirkonna vetes).  Nende lubatud kogupüügi tasemete puhul peaks liit püüdma saavutada, et vastavate aastate lubatud kogupüük oleks stabiilne. Võttes arvesse väga väikest püüki vastavates püügipiirkondades, võiks liit nõustuda väikese lubatud kogupüügiga (mis on ICESi soovitusest väiksem) merilutsu kolme lubatud kogupüügi puhul (Põhjameri, piirkonnad 5, 6 ja 7 ning piirkonnad 1, 2 ja 14).

               ·Šotimaa lääneranniku tursk (nullpüük). See kalavaru on Keldi mere kalavaruga sarnases seisundis. Lubatud kaaspüük on siin õigustatud, et vältida teiste liikide, peamiselt kilttursa, püügi piiramist. Püügisurve vähendamiseks püügipiirkondades tuleks kilttursa lubatud kogupüük Šotimaa lääneranniku vetes (maksimaalse jätkusuutliku saagikuse alane nõuanne) leppida kokku vastavalt Keldi mere kilttursa suhtes kohaldatavale lähenemisviisile FMSY kalastussuremuse vahemiku alumises osas, võimaluse korral kehtestada see varasemaga samal tasemel.

               (d)püüab saavutada kooskõla liidu konkreetse lähenemisviisiga, eelkõige seoses hariliku ogahai, põhjaatlandi hõbekala ja euroopa angerja varudega;

               (e)taotleb keelatud liikide nimekirja kinnitamist ja selle kehtivuse pikendamist, nagu see on aja jooksul ja teaduslikele nõuannetele tuginedes välja töötatud, nimelt taotleb liit süvamerehaide püügi üldist keelustamist;

               (f)püüab leppida Ühendkuningriigiga kokku lubatud kogupüügi kohandamise meetodis ja rakendamises pärast erandite kohaldamist (vähese tähtsusega ja ellujäämismääral põhinevad erandid kogu saagi lossimise kohustusest). Püüdlema peaks selle poole, et erandid oleksid võimalikult ühetaolised;

               (g)püüab jõuda kokkuleppele jätkata huntahvena põhjapoolsete varude kaitseks välja töötatud lähenemisviisi järgimist, rakendades eelkõige 2021. aasta kalapüügivõimalusi käsitleva määrusega ette nähtud meetmeid ja tagades, et üldine püügisurve põhineb jätkuvalt ICESi teaduslikel nõuannetel;

               (h)püüab leppida kokku muudes lubatud kogupüügiga funktsionaalselt seotud meetmetes   kalapüügivõimalusi käsitleva määruse alusel vastu võetud ulatuses, eelkõige eritingimuste säilitamises, nagu on sätestatud lubatud kogupüügi tabelite joonealustes märkustes ja piirkondadevahelistes paindlikkusmeetmetes, mis on kehtestatud püügivõimalustega aastateks 2020 ja 2021;

               (i)püüab leppida kokku iga-aastastes paindlikkusmeetmetes kooskõlas ühise kalanduspoliitika määrusega, eelkõige selle artikli 15 lõikega 9;

               (j)osaleb ettevalmistavalt aruteludes, et hõlbustada piisava juurdepääsu tagamist kvoodiväliste liikide püügi jätkusuutlikuks jätkamiseks, ilma et see piiraks ELi seisukohta, mille kohaselt peaks selliste meetmete võtmise üle otsustama spetsiaalne kalanduskomitee, kelle pädevuses on lepingu kohaselt selliste meetmete võtmine;

               (k)osaleb ettevalmistavalt aruteludes ELi ja Norra vahelise kvootide ülekandmisega sarnaste kvootide ülekandmise ja aastakvootide vahetamise võimaluste üle;

               (l)toetab meetmeid, millega arendatakse ja edendatakse vahendite (tehnoloogiad, teabevahetussüsteemid, registrid jne) kasutamist, et toetada ja hõlbustada lepingu rakendamist, ning tagab, et need oleksid kooskõlas vahenditega, mis on liidus sarnastel eesmärkidel välja töötatud;

               (m)toetab meetmeid, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust, dialoogi ja koostööd asjaomaste sidusrühmadega lepingu rakendamisega seotud küsimustes.

               LISA 2

               Täpsustus seoses liidu seisukohaga, mis võetakse lepinguosaliste koosolekutel iga-aastastel lubatud kogupüüki käsitlevatel nõupidamistel

               Eraldiseisvate kalavarudega  seotud lähenemisviisi, püügivõimalustega funktsionaalselt seotud meetmete või konkreetset lähenemisviisi nõudvate majandamismeetmete valimisel, lähtub liit soovist saavutada tulemusi, mis aitavad kaasa üldisele eesmärgile majandada kalavarusid ja mere bioloogilisi ressursse kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega ning tagavad säästva kalanduse selle kolmes mõõtmes (keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne). Komisjon teeb konsultatsioonide ajal tihedat koostööd nõukoguga ning teavitab Euroopa Parlamenti vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõigetele 9 ja 10.

               Nõukogu korrapärane ja täielik kaasamine kogu läbirääkimiste protsessi jooksul tagatakse nõukogu ja komisjoni vahelise ulatusliku koordineerimise ja koostöö kaudu. See hõlmab kohapealseid koordineerimiskoosolekuid, ettekandeid, ülevaateid ja arutelusid, liikmesriikide delegatsioonide täielikku kaasamist konsultatsioonidesse, sealhulgas ELi delegatsiooni osana, ning vajaduse korral tehnilisi koosolekuid. Läbirääkimiste käigus võtab komisjon arvesse liikmesriikide delegatsioonide seisukohti, mida väljendatakse kõnealuse koordineerimisprotsessi osana.

               Konsulteerimis- ja aruandluskohustus ei tohi menetluslikult takistada komisjoni välissuhtes esindamise eelisõigusi ega mõjutada negatiivselt konsultatsioonide tulemusi. Eespool nimetatud koostöönõuded peavad austama komisjoni algatusõigust.

               Konsultatsioonide käigus liidu nimel väljendatavas seisukohas võetakse arvesse uusimat teaduslikku ja muud asjakohast teavet kooskõlas I lisas sätestatud põhimõtete ja suunistega. See peaks asjakohaselt kajastuma kirjalikus dokumendis, milles dokumenteeritakse lepingu artikli FISH 6 alusel peetud konsultatsioonide tulemusena lepinguosaliste vahel sõlmitud kokkulepped.

               Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab komisjon nõukogule piisavalt aegsasti enne kirjalikule protokollile allakirjutamist liidu seisukoha kavandatud täpsustuse üksikasjad, et konsultatsioonide üksikasjalikud tulemused heaks kiita.

               Kui lepinguosaliste koosolekute käigus, sealhulgas kohapeal, ei ole võimalik jõuda kokkuleppele lõpliku lubatud kogupüügi suhtes võetava seisukoha või muude kalapüügivõimalustega funktsionaalselt seotud meetmete suhtes, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, nagu on sätestatud I lisas, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Säästvam kalapüük ELis: ülevaade olukorrast ja suunad 2021. aastaks“, 16.6.2020, COM(2020) 248 final, 16.6.2020.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.9.2021
            COM(2021) 537 final
            2021/0286(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmisega
            {SWD(2021) 235 final}

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus (edaspidi „suhkrunõukogu“) võetav seisukoht kavandataval kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamisel, mis toimub kooskõlas rahvusvahelise suhkrulepingu (edaspidi „leping“) artikli 44 lõikega 1 ja mille eesmärk on soovitada rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni (edaspidi „organisatsioon“) liikmetel muuta lepingut vastavalt 2019. aasta juulis algatatud selle osalise läbivaatamise läbirääkimiste tulemustele.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.1992. aasta rahvusvaheline suhkruleping

               1992. aasta lepingu eesmärk on tagada tõhustatud rahvusvaheline koostöö üleilmsetes suhkru- ja sellega seotud küsimustes, luua foorum valitsustevaheliste suhkrualaste ja ülemaailmse suhkrumajanduse parandamist käsitlevate konsultatsioonide pidamiseks, hõlbustada kaubandust üleilmset suhkruturgu käsitleva teabe kogumise ja vahetamise abil ning soodustada suurenenud nõudlust suhkru järele, eelkõige seoses muude kui tavapäraste kasutusviisidega.

               Kõnealune leping jõustus 1. jaanuaril 1993.

               Euroopa Liit on lepingu
                  1
                osaline. Leping sõlmiti nõukogu otsusega 92/580/EMÜ ja see jõustus 1. jaanuaril 1993. Leping sõlmiti kolmeks aastaks kuni 31. detsembrini 1995 ning seda on alates sellest ajast korrapäraselt kahe aasta kaupa pikendatud, nagu on ette nähtud lepingu artikliga 45. Viimati pikendati lepingu kehtivust 2019. aasta juulis
                  2
                ja leping jääb jõusse kuni 31. detsembrini 2021. Komisjon on ette valmistanud nõukogu otsuse ettepaneku pikendada lepingut 2023. aasta detsembrini. Selle ettepaneku vastuvõtmise menetlus on pooleli.

               Võttes arvesse suhkrusektori tähtsust paljude liikmesriikide ja liidu majanduse jaoks, on liidu huvides osaleda rahvusvahelises suhkrulepingus.

               2.2.Rahvusvaheline suhkrunõukogu

               Suhkrunõukogu vastutab kõigi lepingu sätete täitmiseks vajalike funktsioonide toimimise eest. Ta võtab vastu eeskirju ja määrusi, sh suhkrunõukogu ja selle komiteede kodukorda käsitlevad eeskirjad ning organisatsiooni finants- ja personalieeskirjad. Suhkrunõukogu peab vajalikku arvestust ning avaldab aastaaruande ja muu vajalikuks peetava teabe.

               Lepinguosalistel on kokku 2000 häält. Igal lepinguosalisel on konkreetne arv hääli, mida igal aastal kohandatakse vastavalt lepingus eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumidele. Suhkrunõukogu kõik otsused tehakse konsensuse alusel, kui lepingus ei ole ette nähtud teisiti. Kui konsensust ei saavutata, tehakse otsused lihthäälteenamusega, kui lepingus ei ole ette nähtud otsuse tegemine kvalifitseeritud häälteenamusega.

               2.3.Rahvusvahelise suhkrunõukogu kavandatud õigusakt

               2017. aastal sai komisjon nõukogult loa
                  3
                alustada suhkrunõukogus läbirääkimisi teiste lepinguosalistega, et lepingut ajakohastada, eelkõige seoses erinevustega ühelt poolt organisatsiooni liikmete häälte arvu ja rahaliste sissemaksete suuruse ning teiselt poolt liikmete suhtelise positsiooni vahel ülemaailmsel suhkruturul. Kõnealust luba pikendati 2019. aastal ja see kehtib kuni 31. detsembrini 2021
                  4
               .

               Suhkrunõukogu otsustas 19. juulil 2019 toimunud 55. istungil alustada läbirääkimisi UNCTADi juhtimisel. Need läbirääkimised käsitlesid lepingu osalist läbivaatamist, keskendudes järgmisele kolmele valdkonnale: halduseelarve ja liikmete sissemaksed vastavalt artiklile 25; eesmärkide, uuringute, hindamiste ja teadusuuringute laiendamine, et võimaldada muude suhkruga seotud toodete (eelkõige bioetanooli) lisamist artiklite 1, 32, 33 ja 34 kohaldamisalasse; ning tegevdirektori ametisse nimetamise eeskirjad vastavalt artiklile 23.

               (a)Halduseelarve ja liikmete sissemaksed vastavalt artiklile 25

               Tuginedes nõukogu antud läbirääkimiste pidamise loale, esitas komisjon konkreetsed ettepanekud muuta artiklit 25, millega reguleeritakse halduseelarve vastuvõtmist ja liikmete sissemakseid. See ettepanek tulenes asjaolust, et organisatsioonile tehtavaid rahalisi sissemakseid käsitlevate eeskirjade kohaselt on liidu rahalise toetuse osa olnud alates 1992. aastast sama, kuigi ülemaailmne suhkruturg ja eelkõige liidu suhteline positsioon sellel turul on sellest ajast oluliselt muutunud. Selle tulemusena on liit pidanud viimastel aastatel katma ebaproportsionaalselt suure osa organisatsiooni eelarvekuludest
                  5
                ja kandma liialt suurt vastutust. Olukorra lahendamiseks alustas komisjon läbirääkimisi parandatud arvutusmeetodi ja tõhusama kohandamismehhanismi üle. Esitatud valemis kaalutakse võrdselt asjakohaseid näitajaid, nagu tootmis-, tarbimis-, ekspordi-, impordi- ja maksevõime tegur, ning viie aasta libisevatel keskmistel näitajatel põhineva iga-aastase kohandamismehhanismiga võetakse arvesse aja jooksul toimunud struktuurimuutusi. Selleks et viia praegune häälte jaotus kooskõlla maailma suhkruturu praeguse olukorraga, on lisatud üleminekumehhanism, millega piiratakse häälte arvu iga-aastast muutust 15 %-ni esimesel viiel aastal ja 20 %-ni üleminekuperioodi ülejäänud aja jooksul. Üleminekuperiood ei tohi olla pikem kui kümme aastat. Komisjon toetas liidu nimel ja kooskõlas antud läbirääkimisvolitustega läbirääkimistest tulenenud lepingu artikli 25 muutmist.

               (b)Eesmärkide, uuringute, hindamiste ja teadusuuringute laiendamine, et lisada suhkruga seotud tooted artiklite 1, 32, 33 ja 34 kohaldamisalasse

               Lepingu osalise läbivaatamise läbirääkimiste käigus tegid teised lepinguosalised muudatusettepanekuid artiklite 1 (eesmärgid), 32 (teave ja uuringud), 33 (turuhinnangud, tarbimine ja statistika) ja 34 (teadusuuringud ja arendustegevus) kohta. Need muudatusettepanekud hõlmavad järgmist:

               (1)bioetanooli lisamine lepingu üldistesse eesmärkidesse (artikkel 1, I peatükk);

               (2)laiem arusaam artiklitest „teave ja uuringud“ (IX peatükk, artikkel 32), „turuhinnangud, tarbimine ja statistika“ (IX peatükk, artikkel 33), „teadusuuringud ja arendustegevus“ (X peatükk, artikkel 34), mille peamine eesmärk on võimaldada muude suhkruga seotud toodete (eelkõige bioetanooli) hõlmamist nende tegevustega.

               Komisjon toetas ELi nimel ja kooskõlas antud läbirääkimisvolitustega neid muudatusi, kuna lepingu artiklis 1 sätestatud lepingu üldeesmärk ei muutu bioetanooli lisamisega.

               Eespool punktides a ja b esitatud muudatusettepanekuid arutati põhjalikult ning suhkrunõukogu jõudis nende lõpliku sõnastuse suhtes kokkuleppele 57. istungil 2020. aasta novembris.

               (c)Tegevdirektori ametisse nimetamise eeskirjad vastavalt artiklile 23

               2020. aasta detsembris tegi Brasiilia ettepaneku muuta lepingu artiklit 23, milles käsitletakse tegevdirektori ametisse nimetamise eeskirju. Selle muudatusega kaasnev peamine muutus seisneb selles, et tegevdirektor võib ametis olla kaks ametiaega. Praegu ei ole neid aspekte käsitletud ei lepingu IV peatükis ega sellega seotud halduseeskirjade IX peatükis. Kuigi see muudatusettepanek esitati pärast kokkulepitud tähtaega (31. jaanuar 2020), toetas EL selle muudatuse lisamist lepingu praegusesse osalisse läbivaatamisse, kuna selle muudatuse eesmärk on parandada rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni tegevust ja sellega aidatakse kaasa organisatsiooni üldisele kaasajastamisele. Suhkrunõukogu jõudis 58. istungil 2021. aasta juunis kokkuleppele kõnealuse muudatuse lõplikus sõnastuses ja selle lisamise suhtes lepingu praegusesse osalisesse läbivaatamisse.

               Kõik eespool nimetatud muudatused, milles on kokku lepitud lepingu osalise läbivaatamise läbirääkimiste käigus, tuleks jõustumiseks vastu võtta lepingu artiklis 44 sätestatud korras: „Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega soovitada liikmetel käesolevat lepingut muuta. Nõukogu võib määrata tähtaja, mille möödumisel iga liige teatab hoiulevõtjale muudatuse heakskiitmisest. Muudatus jõustub 100 päeva pärast seda, kui hoiulevõtja on saanud vastuvõtmisteatise liikmetelt, kelle häälte arv moodustab vähemalt kaks kolmandikku kõigi liikmete koguhäältest artikli 11 alusel vastavalt artiklile 25, või hilisemal kuupäeval, mille nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega kindlaks määrata. Nõukogu võib määrata aja, mille jooksul iga liige teatab hoiulevõtjale muudatuse heakskiitmisest, ning kui muudatus ei ole selleks ajaks jõustunud, loetakse see tagasivõetuks. Nõukogu annab hoiulevõtjale teabe, mis on vajalik, et teha kindlaks, kas saadud nõusolekutest piisab muudatuse jõustamiseks.“

               Suhkrunõukogu teeb selle artikli kohaselt oma järgmisel istungil, mis on kavandatud 26. novembriks 2021, järgmist:

               ·soovitab liikmetel muuta lepingut kas konsensuse alusel või, kui konsensust ei saavutata, kvalifitseeritud häälteenamusega;

               ·kinnitada muudatusettepaneku rakendamise ajakava kas konsensuse alusel või kui konsensust ei saavutata, kvalifitseeritud häälteenamusega. Organisatsiooni sekretariaat on esitanud ajakava muutmismenetluse rakendamiseks artikli 44 kohaselt ja seejärel lepingu osalise läbivaatamise läbirääkimistest tulenevate lepingu artiklite muudatuste jõustamise. Kavandatud ajakava esitati suhkrunõukogu 58. istungil 18. juunil 2021. Istungi ajal ei esitanud ükski liige vastuväiteid kavandatud rakendamise ajakava kohta.

               Kavandatud rakendamise ajakava peamised etapid on järgmised.

               ·Liikmed teatavad hoiulevõtjale muudatuste heakskiitmisest 30. juuniks 2023. See tähtaeg on esitatud arvestusega, et liikmetel oleks piisavalt aega viia läbi kogu põhiseaduslik menetlus, mis on vajalik lepingu muudatuse heakskiitmiseks.

               ·Kui hoiulevõtja on saanud heakskiitmisteate liikmetelt, kelle häältearv moodustab vähemalt kaks kolmandikku häälte koguarvust, jõustuvad muudatused 31. oktoobril 2023. See on ligikaudu 123 päeva pärast heakskiitmisteate kättesaamiseks määratud kuupäeva (st 30. juuni 2023). Liige, kes ei ole nimetatud kuupäevaks heakskiitmisteadet saatnud, lakkab olemast lepingu osaline.

               ·Kui eespool nimetatud olukord toimub, kiidavad liikmed heaks muudetud häälte jaotuse vastavalt lepingu muudetud artiklis 25 esitatud uuele arvutusvalemile, ning samuti kiidavad liikmed heaks 2024. aasta osamaksu5 suhkrunõukogu 2023. aasta teisel istungil, mis toimub 2023. aasta novembri viimasel nädalal või detsembri esimesel nädalal.

               ·Lepingu muudatused jõustuvad 1. jaanuaril 2024. See kuupäev langeb kokku lepingu viimase pikendamisega, mis hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2023 (mille suhkrunõukogu peab kinnitama oma 26. novembri 2021. aasta
                  6
                istungil).

               ·Kui hoiulevõtja on 31. oktoobriks 2023 saanud heakskiitmisteated liikmetelt, kelle häältearv moodustab vähem kui kaks kolmandikku häälte koguarvust, siis muudatused ei jõustu ja 1992. aasa rahvusvaheline suhkruleping jääb muutmata.

               Eespool esitatud ajakava on kooskõlas lepingu artikli 44 sätetega.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Käesoleva otsuse eesmärk on anda komisjonile nõukogu luba hääletada 26. novembril 2021 toimuval suhkrunõukogu 59. istungil liidu nimel selle poolt, et soovitada organisatsiooni liikmetel muuta lepingut vastavalt selle osalise läbivaatamise läbirääkimiste tulemustele. Muudetud lepingu eelnõu sisaldab lepingu osalise läbivaatamise läbirääkimistest tulenevaid muudatusi seoses artiklitega 1, 25, 23, 32, 33 ja 34 (üksikasjalikum teave on esitatud eespool punkti 2.3 alapunktides a, b ja c).

               Organisatsiooni reformimine on selgelt liidu huvides, et viia selle tegevus kooskõlla muudes rahvusvahelistes tooraineorganisatsioonides ELi poolt toetatud tegevusega ning pärast 1992. aastat ülemaailmsel suhkruturul toimunud muutustega. Reformi tulemusena peaks muutuma läbipaistvaks liikmete hääleõiguse ja rahaliste sissemaksete mehhanism. Selgete eeskirjade kehtestamine tegevdirektori ametisse nimetamise kohta ja tema ametiaegade arvu piiramine on kooskõlas liidu eesmärgiga lepingu ajakohastamise kohta ning etanooli ametlik lisamine organisatsiooni eesmärkide ja tööprogrammi hulka ühitab lepingu sisu juba olemasoleva tavaga.

               Lisaks on käesoleva otsuse eesmärk taotleda komisjonile nõukogu luba hääletada liidu nimel 26. novembril 2021 toimuval suhkrunõukogu 59. istungil rakendamise ajakava poolt, millega tagatakse, et lepingu muudatusega seotud erinevad etapid on selgelt kindlaks määratud ja et muudatus jõustub hiljemalt 1. jaanuaril 2024.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  7
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Rahvusvahelise suhkrunõukogu kavandatava aktiga muudetakse rahvusvahelist suhkrulepingut, mis on liidu jaoks siduv rahvusvaheline leping. Seega on kavandatud õigusakt õigusliku toimega.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatud õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Käesoleva kavandatud õigusakti eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga (põllumajandustoodetega kauplemine).

               Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatud õigusakti avaldamine

               Kuna rahvusvahelise suhkrunõukogu aktiga muudetakse lepingut, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0286 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit on 1992. aastal sõlmitud rahvusvahelise suhkrulepingu (edaspidi „leping“) – mille liit sõlmis nõukogu otsusega 92/580/EMÜ
                  8
               1 – osaline ja rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni (edaspidi „organisatsioon“) liige.

               (2)Vastavalt lepingu artiklile 8 täidab rahvusvaheline suhkrunõukogu kõiki selliseid funktsioone, mis on vajalikud lepingu sätete rakendamiseks, või korraldab selliste funktsioonide täitmise. Lepingu artikli 13 kohaselt tehakse kõik rahvusvahelise suhkrunõukogu otsused konsensuse alusel. Konsensuse puudumise korral tehakse otsused lihthäälteenamusega, kui lepingus ei ole ette nähtud otsuse tegemine kvalifitseeritud häälteenamusega.

               (3)Lepingu artikli 25 kohaselt on organisatsiooni liikmetel kokku 2 000 häält. Igal organisatsiooni liikmel on konkreetne arv hääli, mida igal aastal kohandatakse vastavalt kõnealuses artiklis sätestatud kriteeriumidele.

               (4)Organisatsiooni liikmete häälte jagunemine, mis määrab kindlaks ka nende poolt organisatsiooni tehtava rahalise sissemakse suuruse, ei kajasta enam tegelikku olukorda ülemaailmsel suhkruturul.

               (5)Organisatsioonile tehtavaid rahalisi sissemakseid käsitlevate lepingu sätete kohaselt on liidu sissemakse osa olnud alates 1992. aastast sama, kuigi ülemaailmne suhkruturg ja eelkõige liidu suhteline positsioon sellel turul on sellest ajast oluliselt muutunud. Selle tulemusena on liit pidanud viimastel aastatel katma ebaproportsionaalselt suure osa organisatsiooni eelarvekuludest ja kandma liialt suurt vastutust.

               (6)Nõukogu otsusega (EL) 2017/2242
                  9
               2 sai komisjon nõukogult loa alustada suhkrunõukogus läbirääkimisi teiste lepinguosalistega, et lepingut ajakohastada, eelkõige seoses erinevustega ühelt poolt organisatsiooni liikmete häälte arvu ja rahalise sissemakse ning teiselt poolt liikmete suhtelise positsiooni vahel ülemaailmsel suhkruturul. Luba pikendati nõukogu otsusega (EL) 2019/2136
                  10
               3 kuni 31. detsembrini 2021.

               (7)Saadud loa alusel on komisjon alustanud läbirääkimisi organisatsiooni liikmesriikidega ning on esitanud konkreetsed ettepanekud lepingu artikli 25 muutmiseks, millega reguleeritakse halduseelarve vastuvõtmist ja liikmete sissemakseid. Rahvusvaheline suhkrunõukogu otsustas 19. juulil 2019 toimunud 55. istungil alustada enne oma järgmist koosolekut novembris 2019 läbirääkimisi lepingu osalise läbivaatamise üle ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) juhtimisel.

               (8)Mitme ISO liikme taotlusel otsustas rahvusvaheline suhkrunõukogu, et lisaks lepingu artikli 25 läbivaatamisele, mille pakkus välja liit, tuleb pidada ametlikke läbirääkimisi lepingu muude valdkondade üle, eelkõige lepingu artiklis 1 sätestatud eesmärkide ja lepingu artiklites 32, 33 ja 34 sätestatud organisatsiooni tööprioriteetide üle ning samuti lepingu artiklis 23 sätestatud tegevdirektori ametisse nimetamise eeskirjade üle. Kõnealuseid artikleid käsitlevate muudatuste lõplikus sõnastuses lepiti kokku rahvusvahelise suhkrunõukogu 57. istungil 2020. aasta novembris ja 58. istungil 2021. aasta juunis.

               (9)Kõik nendel läbirääkimistel kokku lepitud muudatused tuleb vastu võtta lepingu artiklis 44 sätestatud korras. Kõnealuse artikli kohaselt võib rahvusvaheline suhkrunõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega soovitada organisatsiooni liikmetele lepingu muutmist. Kuna lepingu artikli 7 kohaselt on liit rahvusvahelise suhkrunõukogu liige, saab liit osaleda kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamises, mille eesmärk on algatada lepingu institutsioonilise raamistiku muutmise menetlus.

               (10)Vastavalt lepingu osalise läbivaatamise rakendamise ajakavale toimub lepingu artikli 44 kohase kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine soovituse üle liikmetel lepingut muuta rahvusvahelise suhkrunõukogu 59. istungil, mis on kavandatud 2021. aasta novembriks.

               (11)Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks rahvusvahelise suhkrunõukogu 59. istungil liidu nimel võetav seisukoht, sest lepingu muutmine vastavalt selle osalise läbivaatamise läbirääkimiste tulemustele on liidu huvides.

               (12)Lisaks on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel võetav seisukoht rahvusvahelise suhkrunõukogu 59. istungil seoses lepingu muudatuse rakendamise ajakavaga, kuna muudatuse rakendamine hiljemalt 1. jaanuaril 2024 on liidu huvides,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel võetav seisukoht rahvusvahelise suhkrunõukogu 59. istungil 26. novembril 2021 kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamisel vastavalt 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu artiklile 44, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        FinancSt/10/
                           PSH/hn/xxxxxx

                        6.22.2021.1

                        KUUPÄEV: 12.7.2021

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:

                        14 20 03 06 Rahvusvahelised organisatsioonid ja kokkulepped

                        ASSIGNEERINGUD:

                        B2021 6 300 000 eurot

                        2.

                        PEALKIRI:

                        nõukogu ettepanek seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmisega.

                        3.

                        ÕIGUSLIK ALUS: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

                        4.

                        EESMÄRGID:

                        määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus (edaspidi „suhkrunõukogu“) võetav seisukoht seoses kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamisel, mis toimub kooskõlas rahvusvahelise suhkrulepingu (edaspidi „leping“) artikli 44 lõikega 1 ja mille eesmärk on soovitada rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni (edaspidi „organisatsioon“) liikmetel muuta lepingut vastavalt 2019. aasta juulis algatatud selle osalise läbivaatamise läbirääkimiste tulemustele. Läbivaatamine hõlmab peamiselt läbivaadatud arvutusmeetodit ja tõhusamat kohandamismehhanismi, millega normaliseeritakse ELi osa organisatsiooni eelarvekuludes ja vastutuses.

                        5.

                        FINANTSMÕJU

                        12-KUULINE PERIOOD

                           (miljonites eurodes)

                        JOOKSEV EELARVEAASTA

                        2021

                        (miljonites eurodes)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA

                        2022

                        (miljonites eurodes)

                        5.0

                        KULUD

                        -
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TOETUSED/SEKKUMISED)

                        -
                              RIIGIASUTUSED

                        -
                              MUUD

                        5.1

                        TULUD

                        -
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        -
                              RIIGISISESED

                        2023              (miljonites eurodes)

                        5.0.1

                        KAVANDATUD KULUD

                        5.1.1

                        KAVANDATUD TULUD

                        5.2

                        ARVUTAMISMEETOD:

                        6.0

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        JAH

                        6.1

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        -

                        6.2

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                        -

                        6.3

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        JAH

                        MÄRKUSED:

                        Ettepanekul võivad olla finantstagajärjed alates 2024. aastast, kuid nende suurust ei ole praegu võimalik väljendada. Liidu rahalise panuse suurus sõltub ELile pärast muutmislepingu sõlmimist antud häälte lõplikust arvust. Kõige tõenäolisemalt ELi osa väheneb.

                     (1)

                        Nõukogu otsus (92/580/EMÜ), 13.11.1992 (EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15).

                     (2)

                        Nõukogu 15. juuli 2019. aasta otsus 2019/1251 seisukohta kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamisega (ELT L 195, 23.7.2019, lk 18).

                     (3)

                        Nõukogu 30. novembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2242, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks (ELT L 322, 7.12.2017, lk 29).

                     (4)

                        Nõukogu 5. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2136, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks (ELT L 324, 13.12.2019, lk 3).

                     (5)

                        Iga liikme poolt organisatsiooni aastaeelarvesse makstava rahalise toetuse arvutamiseks kasutatakse vastavalt artiklile 25 kindlaksmääratud häälte arvu ja hääle kohta makstavat summat.

                     (6)

                        Komisjon on koostanud nõukogu otsuse eelnõu ettepanekuga pikendada lepingut 2023. aasta detsembrini. Selle ettepaneku vastuvõtmise menetlus on pooleli.

                     (7)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (8)
                  1
                        Nõukogu 13. novembri 1992. aasta otsus 92/580/EMÜ 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15).

                     (9)
                  2
                        Nõukogu 30. novembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2242, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks (ELT L 322, 7.12.2017, lk 29).

                     (10)
                  3
                        Nõukogu 5. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2136, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks (ELT L 324, 13.12.2019, lk 3).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.9.2021
            COM(2021) 537 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmisega
            {SWD(2021) 235 final}

               LISA

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel rahvusvahelise suhkrunõukogu 59. istungil toimuval kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamisel, on hääletada järgmise poolt:

               (a)soovitada rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni liikmetel muuta rahvusvahelist suhkrulepingut, et kajastada artiklites 1, 23, 25, 32, 33 ja 34 tehtavaid muudatusi, mis tulenevad lepingu osalise läbivaatamise läbirääkimistest;

               (b)kiita heaks rahvusvahelise suhkrunõukogu 58. istungil 2021. aasta juunis kokku lepitud ajakava, milles on esitatud lepingu artiklis 44 sätestatud korra eri etappide tähtajad;

               (c)rakendada punktis a osutatud muudatus vastavalt punktis b osutatud ajakavale, mis tagab muudatuse jõustumise hiljemalt 1. jaanuaril 2024.

               Liidu esindajad suhkrunõukogus võivad nõustuda suhkrunõukogu muude dokumentide tehniliste kohandustega ilma nõukogu täiendava otsuseta, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht, kui sellised kohandused tulenevad esimese lõigu punktis a osutatud muudatusest.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.12.2020
            COM(2020) 659 final/2
            2020/0296(NLE)
            COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni uuesti kokku kutsutud 63. istungjärgul seoses ainete lisamisega 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ÜRO narkootiliste ainete komisjoni uuesti kokku kutsutud 63. istungjärgul seoses ainete lisamisega ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ning ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni. Narkootiliste ainete komisjoni uuesti kokku kutsutud 63. istungjärk toimub kava kohaselt 3. ja 4. detsembril 2020.

               2.Ettepaneku taust

               2.1. ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtne konventsioon, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioon

               Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (edaspidi „ÜRO“) 1972. aasta protokolliga muudetud 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni (edaspidi „narkootiliste ainete konventsioon“)
                  1
                eesmärk on võidelda kooskõlastatud rahvusvahelise tegevuse kaudu narkootikumide kuritarvitamise vastu. Selles on esitatud kaks sekkumise ja kontrolli vormi, mis avaldavad koosmõju. Esiteks püütakse sellega piirata narkootikumide valdamist, kasutamist, levitamist, importi, eksporti, valmistamist ja tootmist ning nendega kauplemist üksnes meditsiiniliste ja teaduslike eesmärkidega. Teiseks võideldakse selle abil rahvusvahelise koostöö kaudu ebaseadusliku uimastikaubanduse vastu, et heidutada uimastikauplejaid ja hoida ära uimastitega kauplemist.

               ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooniga (edaspidi „psühhotroopsete ainete konventsioon“)
                  2
                loodi rahvusvaheline psühhotroopsete ainete kontrollisüsteem. Sellega reageeriti kuritarvitatavate narkootikumide valiku mitmekesistumisele ja laienemisele ning kehtestati mitme sünteetilise narkootikumi suhtes kontrollimeetmed, lähtudes ühelt poolt nende kuritarvitamise potentsiaalist ja teiselt poolt nende raviväärtusest.

               Kõik ELi liikmesriigid on konventsioonide osalised, samas kui liit seda ei ole.

               2.2.Narkootiliste ainete komisjon

               Narkootiliste ainete komisjon on ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (edaspidi „ECOSOC“) komisjon, mille ülesanded ja volitused on sätestatud muu hulgas kahes konventsioonis. Komisjoni kuulub 53 ÜRO liikmesriiki, kelle valib ECOSOC. Detsembris 2020 on 12 ELi liikmesriiki narkootiliste ainete komisjoni hääleõiguslikud liikmed
                  3
               . Liidul on narkootiliste ainete komisjonis vaatleja staatus.

               2.3.Narkootiliste ainete komisjoni kavandatav õigusakt

               Narkootiliste ainete komisjon ajakohastab korrapäraselt ainete nimekirja, mis on lisatud konventsioonidele, võttes aluseks soovitused, mille on esitanud Maailma Terviseorganisatsioon (edaspidi „WHO“), keda nõustab narkosõltuvuse eksperdikomisjon (ECDD).

               WHO esitas 24. jaanuaril 2019 ÜRO peasekretärile
                  4
                kuus soovitust tulenevalt narkosõltuvuse eksperdikomisjoni 41. koosolekul toimunud kanepit ja kanepiga seotud aineid käsitlevast kriitilisest läbivaatamisest.

               Narkootiliste ainete komisjon otsustas 4. märtsil 2020
                  5
                lükata soovituste üle hääletamine edasi uuesti kokku kutsutud 63. istungjärgule, mis toimub 3. ja 4. detsembril 2020 Viinis.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Konventsioonidele lisatud nimekirjade muutmine mõjutab kõigi liikmesriikide puhul otseselt liidu õiguse kohaldamisala uimastikontrolli valdkonnas. Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsuse 2004/757/JSK (millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta, edaspidi „raamotsus“)
                  6
                artikli 1 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuses raamotsuses tähendab mõiste „uimastid“ kõiki aineid, mis on hõlmatud kas narkootiliste ainete konventsiooniga või psühhotroopsete ainete konventsiooniga, ning raamotsuse lisas loetletud aineid. Raamotsust kohaldatakse seega ainete suhtes, mis on loetletud narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjades. Seega mõjutab kõnealustele konventsioonidele lisatud nimekirjade iga muudatus otseselt liidu ühiseid eeskirju ja muudab nende kohaldamisala Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses. Seejuures ei ole oluline, kas kõnealune aine on kogu liidus juba kontrolli all.

               Kanep ja kanepiga seotud ained, mida narkosõltuvuse eksperdikomisjoni 41. koosolekul kriitiliselt hinnati ja mida käsitlevad WHO 24. jaanuari 2019. aasta kuus soovitust, on praegu rahvusvahelisel tasandil kontrollitud kas narkootiliste ainete konventsiooni või psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel:

               –„kanep ja kanepivaik“ on kantud narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja. Lisaks sellele on „kanep ja kanepivaik“ kantud narkootiliste ainete konventsiooni IV nimekirja, mis sisaldab eriti ohtlikuks peetavaid aineid;

               –dronabinool (delta-9-tetrahüdrokannabinool) on kantud psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja;

               –tetrahüdrokannabinool (delta-9-tetrahüdrokannabinooli isomeerid) on kantud psühhotroopsete ainete konventsiooni I nimekirja;

               –„kanepiekstraktid ja -tinktuurid“ on kantud narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja;

               –„kannabidiooli preparaadid“ on kontrollitud narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja kande „Kanepiekstraktid ja -tinktuurid“ all;

               –„kanepi ja dronabinooli ravimpreparaadid“ on kontrollitud kanepipõhiste preparaatidena narkootiliste ainete ühtse konventsiooni I nimekirja alusel või sünteetilist delta-9-tetrahüdrokannabinooli kasutavate preparaatidena psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja alusel.

               Komisjoni ettepanek liidu seisukoha kohta põhineb tõenditel. See põhineb WHO narkosõltuvuse eksperdikomisjoni koosolekute kättesaadavatel dokumentidel, vastustel, mille andsid narkootiliste ainete komisjoni 4. ja 5. istungitevahelisel kohtumisel 24. juunil 2019 ja 23. septembril 2019 WHO, rahvusvaheline narkootikumide kontrolli komitee (INCB) ja ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) nende vastavate volituste raames
                  7
               , INCB poolt esitatud WHO soovituste mõju analüüsil
                  8
                ning narkootiliste ainete komisjoni poolt 25.–26. juunil ja 24.-25. augustil korraldatud temaatilistel aruteludel
                  9
               . Samuti võetakse selles arvesse teabevahetust liikmesriikidega horisontaalses narkootikumide töörühmas ning Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) tööd selles valdkonnas.

               Komisjoni ettepanekus liidu seisukoha kohta soovitatakse toetada ainult mõningaid WHO soovitusi, mis kajastavad teaduslike teadmiste arengut selles valdkonnas ega tooks kaasa olulist muutust nende ainete kontrollimises.

               Samas iseloomustab mitmeid soovitusi selguse puudumine seoses nende õigusliku ja praktilise mõjuga ning uute kontrollimeetmete või nende puudumise tagajärgedega. Komisjoni ettepanekus liidu seisukoha kohta soovitatakse seega hääletada nende soovituste vastu.

               Kui liidul on vaja teha otsus aine nimekirjadesse kandmise kohta, peab ta kehtestama narkootiliste ainete komisjoni istungiks oma seisukoha. Kuna liidu vaatlejastaatus tingib piirangud, peaksid sellist seisukohta väljendama narkootiliste ainete komisjonis ühiselt liidu huvides tegutsevad liikmesriigid, kes on detsembris 2020 kõnealuse komisjoni liikmed. Liit ei ole nende konventsioonide osaline, kuid tal on selles valdkonnas ainupädevus.

               Selleks teeb komisjon ettepaneku liidu seisukoha kohta, mida väljendavad liikmesriigid, kes on 2020. aasta detsembri seisuga narkootiliste ainete komisjoni liikmed, Euroopa Liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni uuesti kokku kutsutud 63. istungjärgul seoses ainete lisamisega narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjadesse. Tegemist on kuuenda korraga, kui komisjon esitab sellise ettepaneku eelnõu ELi seisukoha kohta
                  10
               . Nõukogu võttis liidu seisukohad
                  11
                vastu ja see võimaldas ELil avaldada narkootiliste ainete komisjoni eelmistel istungitel üksmeelselt arvamust ainete rahvusvahelistesse nimekirjadesse kandmise kohta, sest nimetatud komisjonis osalevad liikmeriigid hääletasid vastavalt vastuvõetud liidu seisukohale.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               Euroopa Liidu (EL) toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud: „Nõukogu võtab [...] vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase kokkuleppe osaline
                  12
               . Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  13
               .

               Narkootiliste ainete komisjon on kõnealuse artikli tähenduses „lepingus sätestatud organ“, kuna tegemist on ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC) moodustatud organiga, millele on narkootiliste ainete konventsiooni ja psühhotroopsete ainete konventsiooniga antud eriülesanded.

               Narkootiliste ainete komisjoni otsused, mis käsitlevad ainete lisamist nimekirjadesse, on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 tähenduses „õigusliku toimega aktid“. Narkootiliste ainete konventsiooni ja psühhotroopsete ainete konventsiooni kohaselt on narkootiliste ainete komisjoni otsused automaatselt siduvad, välja arvatud juhul, kui konventsiooniosaline on ettenähtud tähtaja jooksul esitanud otsuse ECOSOCile läbivaatamiseks
                  14
               . Kõnealuses küsimuses tehtavad ECOSOCi otsused on lõplikud. Ainete nimekirjadesse kandmist käsitlevatel narkootiliste ainete komisjoni otsustel on õiguslikud tagajärjed ELi õiguskorrale ka liidu õiguse alusel, kuna nad võivad otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide sisu, nimelt nõukogu raamotsust 2004/757/JSK. Konventsioonidele lisatud nimekirjade muutmine mõjutab otseselt kõnealuse ELi õigusakti kohaldamisala.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse.

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ebaseadusliku uimastikaubandusega.

               Seetõttu on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõige 1, milles ebaseaduslikku uimastikaubandust nimetatakse ühena eriti ohtlikest piiriülese mõõtmega kuriteoliikidest ning millega antakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule volitused kehtestada miinimumeeskirjad kuriteokoosseisude ja karistuste määratlemiseks ebaseadusliku uimastikaubanduse valdkonnas.

               4.3.Muutuv geomeetria

               Taani suhtes on nõukogu raamotsus 2004/757/JSK siduv kuni 22. novembrini 2018. Raamotsuse artiklis 1 on sätestatud, et „uimastid“ on ained, mis on hõlmatud kas narkootiliste ainete konventsiooniga või psühhotroopsete ainete konventsiooniga.

               Kuna narkootiliste ainete komisjoni otsused, mis käsitlevad ainete nimekirjadesse kandmist, mõjutavad ebaseadusliku uimastikaubanduse valdkonna ühiseeskirju, mis on Taanile siduvad, osaleb Taani nõukogu otsuse vastuvõtmisel, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht ainete nimekirjadesse kandmist käsitlevate otsuste vastuvõtmisel.

               4.4.Kokkuvõte

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 83 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.MÕJU EELARVELE

               Mõju eelarvele puudub.

               2020/0296 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni uuesti kokku kutsutud 63. istungjärgul seoses ainete lisamisega 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 83 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) 1961. aasta narkootiliste ainete ühtne konventsioon, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga
                  15
                (edaspidi „narkootiliste ainete konventsioon“), jõustus 8. augustil 1975.

               (2)Narkootiliste ainete konventsiooni artikli 3 kohaselt võib narkootiliste ainete komisjon otsustada lisada kõnealusele konventsioonile lisatud nimekirjadesse uusi aineid. Nimetatud komisjon võib nimekirju muuta üksnes vastavalt Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) soovitustele, kuid ta võib ka otsustada WHO soovitatud muudatusi mitte teha.

               (3)ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioon
                  16
                (edaspidi „psühhotroopsete ainete konventsioon“) jõustus 16. augustil 1976.

               (4)Psühhotroopsete ainete konventsiooni artikli 2 kohaselt võib narkootiliste ainete komisjon WHO soovitustele tuginedes otsustada lisada kõnealusele konventsioonile lisatud nimekirjadesse uusi aineid või neid sealt kustutada. Nimetatud komisjonil on laialdane kaalutlusõigus arvestada majanduslikke, sotsiaalseid, õiguslikke, halduslikke ja muid tegureid, kuid ta ei või käituda meelevaldselt.

               (5)Mõlemale konventsioonile lisatud nimekirjade muutmine mõjutab otseselt liidu õiguse kohaldamisala uimastikontrolli valdkonnas. Konventsioonidele lisatud nimekirjades loetletud ainete suhtes kohaldatakse nõukogu raamotsust 2004/757/JSK
                  17
               . Seega mõjutab kõnealustele konventsioonide nimekirjade iga muudatus otseselt liidu ühiseid eeskirju ja muudab nende kohaldamisala Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses.

               (6)Narkootiliste ainete komisjon peab 3. ja 4. detsembril 2020 Viinis toimuval uuesti kokku kutsutud 63. istungjärgul võtma vastu otsused, mis käsitlevad kanepit ja kanepiga seotud aineid, mis on juba narkootiliste ainete konventsiooni või psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel kontrolli all.

               (7)Liit nende ÜRO konventsioonide osaline ei ole. Narkootiliste ainete komisjonis, kus 2020. aasta detsembris on hääleõigus 12 liikmesriigil
                  18
               , on liidul vaatleja staatus. Seepärast on vaja volitada liikmesriike väljendama liidu seisukohta seoses ainete lisamisega narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjadesse, kuna otsused ainete rahvusvahelistesse nimekirjadesse kandmise kohta konventsioonide alusel kuuluvad liidu ainupädevusse.

               (8)WHO esitas 24. jaanuaril 2019
                  19
                kuus soovitust, tulenevalt narkosõltuvuse eksperdikomisjoni („WHO eksperdikomisjon“) 41. koosolekul toimunud kanepit ja kanepiga seotud aineid käsitlevast kriitilisest läbivaatamisest. Nende soovituste eesmärk ei ole lubada kanepi või kanepiga seotud ainete meelelahutuslikku tarbimist.

               (9)WHO narkosõltuvuse eksperdikomisjoni hinnangul ei põhjusta kanep ja kanepivaik eriti tõenäoliselt teiste narkootiliste ainete konventsiooni IV nimekirja kantud ainetega sarnaseid kahjulikke tagajärgi. Lisaks on kanepipreparaadid näidanud ravipotentsiaali valu ja muude terviseprobleemide, näiteks epilepsia ja hulgiskleroosist tingitud spasmide raviks.

               (10)WHO leidis, et kanep ja kanepivaik tuleks kanda nimekirja sellisel kontrollitasemel, mis hoiab ära kanepi tarbimisest põhjustatud kahju ning ei takista samal ajal juurdepääsu kanepiga seotud ravipreparaatidele ega nende kasutamist teadus- ja arendustegevuses. Seega jõudis WHO järeldusele, et kanepi ja kanepivaigu lisamine IV nimekirja ei ole kooskõlas kriteeriumidega, mille alusel tuleb uimasti kanda IV nimekirja.

               (11)See soovitus ei muuda kanepi ja kanepivaigu rahvusvahelist kontrollitaset. Soovituses võetakse nõuetekohaselt arvesse teaduse arengut selles valdkonnas pärast kanepi ja kanepivaigu esmakordset lisamist narkootiliste ainete konventsiooni. Kanepi ja kanepivaigu kustutamine narkootiliste ainete konventsiooni IV nimekirjast aitaks parandada kollektiivseid teadmisi nii kanepi terapeutilisest kasulikkusest kui ka sellega seotud kahjust.

               (12)Seetõttu peaks liidu seisukoht olema kustutada kanep ja kanepivaik narkootiliste ainete konventsiooni IV nimekirjast.

               (13)WHO eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt võivad delta-9-tetrahüdrokannabinool ja selle aktiivne stereoisomeer dronabinool, eriti kõrge puhtusastmega ebaseaduslikes vormides, põhjustada samasuguseid kahjulikke tagajärgi ja sõltuvust ja nende kuritarvitamise potentsiaal on vähemalt sama suur kui kanepil, mis on kantud narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja. Aine, mille puhul esineb sarnane kuritarvitamise oht ning millel on sarnased kahjulikud tagajärjed kui juba narkootiliste ainete konventsiooni nimekirja kantud ainel, tuleks kanda samasse nimekirja, kui kõnealune aine. Kuna delta-9-tetrahüdrokannabinooli puhul esineb sarnane kuritarvitamise oht ning sellel on sarnased kahjulikud tagajärjed kui kanepil, vastab see narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja kandmise kriteeriumidele.

               (14)Lisaks mõistis WHO, et delta-9-tetrahüdrokannabinooli liigitamine kanepiga sama konventsiooni samasse nimekirja, st narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja, lihtsustaks konventsioonide kontrollimeetmete rakendamist liikmesriikides. Seega soovitas WHO kanda delta-9-tetrahüdrokannabinool ja selle aktiivne stereoisomeer dronabinool narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja, ja juhul, kui see soovitus vastu võetakse, kustutada need psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirjast.

               (15)See soovitus ei muuda delta-9-tetrahüdrokannabinooli ja selle aktiivse stereoisomeeri dronabinooli rahvusvahelist kontrollitaset. Samuti võiks see hõlbustada kontrollimeetmete rakendamist liikmesriikides.

               (16)Seetõttu peaks liidu seisukoht olema kanda delta-9-tetrahüdrokannabinool ja selle aktiivne stereoisomeer dronabinool narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja, ja juhul, kui see soovitus vastu võetakse, kustutada need psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirjast.

               (17)Tetrahüdrokannabinool (delta-9-tetrahüdrokannabinooli isomeerid), mis on kantud psühhotroopsete ainete konventsiooni I nimekirja, ei põhjusta WHO eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt sarnast kuritarvitamise ohtu ja kahjulikke tagajärgi kui delta-9-tetrahüdrokannabinool, kuid kõigi kuue isomeeri sarnasuse tõttu delta-9-tetrahüdrokannabinooliga on keemilise analüüsi standardmeetodeid kasutades väga raske neid kuut isomeeri delta-9-tetrahüdrokannabinoolist eristada. Nende kuue isomeeri liigitamine delta-9-tetrahüdrokannabinooliga sama konventsiooni samasse nimekirja, st narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja, lihtsustaks rahvusvahelise kontrolli rakendamist delta-9-tetrahüdrokannabinooli üle ning aitaks liikmesriikidel riigi tasandil kontrollimeetmeid rakendada. Seetõttu soovitas WHO kanda tetrahüdrokannabinool (delta-9-tetrahüdrokannabinooli isomeerid) narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja, tingimusel et narkootiliste ainete komisjon võtab vastu soovituse lisada dronabinool ja selle stereoisomeerid (delta-9-tetrahüdrokannabinool) narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja, ja kui see soovitus vastu võetakse, kustutada see aine psühhotroopsete ainete konventsiooni I nimekirjast.

               (18)See soovitus ei muuda tetrahüdrokannabinooli (delta-9-tetrahüdrokannabinooli isomeeride) rahvusvahelist kontrollitaset. See on kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega ja võib hõlbustada kontrollimeetmete rakendamist liikmesriikides.

               (19)Seetõttu peaks liidu seisukoht olema kanda tetrahüdrokannabinool (delta-9-tetrahüdrokannabinooli isomeerid) narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja, tingimusel et narkootiliste ainete komisjon võtab vastu soovituse lisada dronabinool ja selle stereoisomeerid (delta-9-tetrahüdrokannabinool) narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja, ja kui see soovitus vastu võetakse, kustutada see aine psühhotroopsete ainete konventsiooni I nimekirjast.

               (20)Selleks et tagada delta-9-tetrahüdrokannabinooli ja selle aktiivse stereoisomeeri dronabinooli ning tetrahüdrokannabinooli (delta-9-tetrahüdrokannabinooli isomeerid) nimekirja kandmise sidusus ning vältida ohtu, et mõni neist ainetest võidakse kanda narkootiliste ainete konventsiooni ja psühhotroopsete ainete konventsiooni nimekirja, peaks liikmesriikidel olema võimalik väljendada ühise hääletamisega, milline on liidu seisukoht nende ainete küsimuses.

               (21)WHO eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on narkootiliste ainete konventsioonis osutatud kanepiekstraktide ja -tinktuuride psühhoaktiivsete omaduste varieeruvus tingitud peamiselt nendes ekstraktides ja tinktuurides sisalduva delta-9-tetrahüdrokannabinooli kontsentratsiooni erinevusest. Mõnel kanepiekstraktil ja tinktuuril, millel ei ole psühhoaktiivseid omadusi ja mis sisaldavad peamiselt kannabidiooli, on paljulubavaid raviotstarbelisi kasutamisviise. Asjaolu, et erinevaid preparaate, millel on erinev delta-9-tetrahüdrokannabinooli kontsentratsioon, kontrollitakse sama kande „ekstraktid ja tinktuurid“ alusel ja need on kantud samasse nimekirja, on riikides kontrollimeetmeid rakendavate vastutavate asutuste jaoks problemaatiline. Lisaks võib narkootiliste ainete konventsiooni preparaatide määratlus hõlmata kõiki tooteid, mis on kanepi „ekstraktid ja tinktuurid“ kui kanepi „preparaate“, ning juhul kui järgitakse komitee soovitust viia dronabinool üle narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja, kui dronabinooli ja selle stereoisomeeride „preparaate“. Seepärast soovitab WHO, et ekstraktid ja tinktuurid tuleks narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirjast kustutada.

               (22)WHO poolt pärast käesoleva soovituse väljaandmist esitatud teave
                  20
                ja rahvusvaheline narkootikumide kontrolli komitee (INCB) analüüs selle soovituse mõju kohta
                  21
                selgitavad, et see soovitus ei muuda kanepiekstraktide ja -tinktuuride rahvusvahelist kontrollitaset ega mõjuta eeldatavasti liikmesriikide kontrolli- ja/või aruandluskohustusi. Lisaks tagab muudatus suurema kindluse selliste toodete kontrollimisel, mis on saadud kuumust ja rõhku rakendades lahustit kasutamata.

               (23)Seetõttu peaks liidu seisukoht olema hääletada soovituse poolt kustutada „ekstraktid ja tinktuurid“ narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirjast.

               (24)WHO eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt leidub kannabidiooli kanepis ja kanepivaigus, kuid sellel ei ole psühhoaktiivseid omadusi ning puudub selle kuritarvitamise ja sõltuvuse tekkimise risk. Sellel ei ole olulisi kahjulikke tagajärgi. Lisaks on tõendatud, et kannabidiool on tõhus teatavate ravile allumatute lapseeas tekkivate epilepsiahäirete ravis.

               (25)WHO märkis, et kanepitaime preparaadina toodetud psühhoaktiivse toimeta ravimid sisaldavad delta-9-tetrahüdrokannabinooli jälgi ja tunnistas, et delta-9-tetrahüdrokannabinooli keemiline analüüs 0,15 % täpsusega võib mõne liikmesriigi jaoks keeruline olla. Seepärast soovitab WHO lisada narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja järgmise joonealuse märkuse: „preparaadid, mis sisaldavad peamiselt kannabidiooli ning mitte rohkem kui 0,2 % delta-9-tetrahüdrokannabinooli, ei kuulu rahvusvahelise kontrolli alla.“

               (26)See soovitus alandaks siiski nende preparaatide praegust kontrollitaset; 0,2 % piirnormi kehtestamist ei toeta piisavalt teaduslikud tõendid; soovituse sõnastus ei välista erinevate tõlgenduste võimalust 0,2 % piirnormi arvutamise viisi kohta; ning meetme tehniline rakendamine on tehnilistel ja haldussuutlikkusega seotud põhjustel keeruline. Kannabidiooli erinev kohtlemine võrreldes muude kannabinoididega ei ole kooskõlas konventsioonide nimekirjade olemasoleva struktuuriga. Soovitus ei taga koostatud kujul vajalikku õiguskindlust ega ole kannabidiooli jaoks sobiv lahendus.

               (27)Seetõttu peaks liidu seisukoht olema hääletada vastu soovitusele lisada narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja kanepit ja kanepivaiku käsitlevasse kandesse joonealune märkus, mis käsitleb preparaate, mis sisaldavad peamiselt kannabidiooli ja mitte rohkem kui 0,2 % delta-9-tetrahüdrokannabinooli.

               (28)Võttes arvesse kannabidiooli võimalikku suures ulatuses kasutamist näiteks tervishoiu-, kosmeetika- ja toidusektoris ning kanepi tööstusliku kasvatamise majanduslikku ja keskkonnaalast potentsiaali, kutsutakse WHOd üles esitama kiiremas korras muudetud soovitus, et määrata kindlaks kannabidiooli asjakohane rahvusvahelise kontrolli tase, sealhulgas võimalus vabastada aine sellisest kontrollist.

               (29)WHO eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt ei seostata delta-9-tetrahüdrokannabinooli sisaldavaid ravimeid kuritarvitamise ja sõltuvusega ning neid ei suunata kõrvale muuks kui meditsiiniliseks kasutuseks. Lisaks tunnistas WHO, et sellised preparaadid on valmistatud nii, et nende kuritarvitamine ei ole tõenäoline ning puuduvad tõendid tegeliku kuritarvitamise või kahjuliku mõju kohta määral, mis õigustaks narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirjaga seotud praegust kontrollitaset või psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirjaga seotud kontrollitaset. Seega soovitas WHO lisada „keemilise sünteesi või kanepipreparaatide teel saadud preparaadid, millest valmistatakse ravimpreparaate, mille koostisesse kuulub veel üks või rohkem aineid, ning mida valmistatakse nii, et delta-9-tetrahüdrokannabinooli ei saa eraldada kergesti või sellises koguses, mis võiks ohustada rahvatervist“, narkootiliste ainete konventsiooni III nimekirja.

               (30)Siiski ei põhine selle ravimipreparaate käsitleva soovituse sõnastus ühelgi narkootiliste ainete konventsioonis määratletud mõistel. Lisaks võib selle soovitusega kaasneda täiendav regulatiivne koormus liikmesriikidele, kes peaksid määratlema käesolevas soovituses kasutatud mõisted, et tagada soovituse ühtne kohaldamine, ning peaksid kindlaks tegema, kas iga toote puhul on täidetud või täitmata jäetud tingimus, et see ei ole „kergesti kättesaadavate vahenditega“ eraldatav.

               (31)Seega peaks liidu seisukoht olema hääletada soovituse vastu lisada „keemilise sünteesi või kanepipreparaatide teel saadud preparaadid, millest valmistatakse ravimpreparaate, mille koostisesse kuulub veel üks või rohkem aineid, ning mida valmistatakse nii, et delta-9-tetrahüdrokannabinooli (dronabinooli) ei saa eraldada kergesti või sellises koguses, mis võiks ohustada rahvatervist“ narkootiliste ainete ühtse konventsiooni III nimekirja.

               (32)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel narkootiliste ainete komisjonis, kuna erinevad otsused, mis tehakse kanepi ja kanepiga seotud ainete nimekirjadesse kandmise kohta, võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt raamotsust 2004/757/JSK.

               (33)Liidu seisukohta väljendavad ühiselt tegutsedes liikmesriigid, kes on narkootiliste ainete komisjoni liikmed.

               (34)Raamotsus 2004/757/JSK on Taanile siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

               (35)Raamotsus 2004/757/JSK on Iirimaale siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni uuesti kokku kutsutud 63. istungjärgul, mis toimub 3. ja 4. detsembril 2020 ja kus kõnealusel organil palutakse võtta vastu otsused ainete kandmise/kustutamise kohta nimekirjadesse/nimekirjadest, mis on lisatud ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsele konventsioonile, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonile, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud seisukohta väljendavad ühiselt tegutsedes liikmesriigid, kes on narkootiliste ainete komisjoni liikmed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ÜRO lepingud, kd 978, nr 14152.

                     (2)

                        ÜRO lepingud, kd 1019, nr 14956.

                     (3)

                        Alates 1. jaanuarist 2020 on narkootiliste ainete komisjoni hääleõiguslikud liikmed järgmised 12 liikmesriiki: Austria, Belgia, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Madalmaad, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Tšehhi Vabariik, Ungari.

                     (4)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1
                  . WHO saatis 5. augustil 2020 ÜRO peasekretäri büroole kirja selgitamaks, et lauset „sisaldab delta-9-tetrahüdrokannabinooli (dronabinooli)“ tuleks käsitada osana kanepi ja dronabinooli ravimpreparaate käsitleva soovituse tekstist.

                     (5)

                        Narkootiliste ainete komisjoni otsus 63/14.
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/Drug_Resolutions/2020-2029/2020/Decision_63_14.pdf
                  .

                     (6)

                        ELT L 335, 11.11.2004, lk 8, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2017. aasta direktiiviga (EL) 2017/2103, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2004/757/JSK uute psühhoaktiivsete ainete lisamiseks uimasti määratlusse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/387/JSK (ELT L 305, 21.11.2017, lk 12).

                     (7)

                        Vt kõik küsimused ja vastused 26. novembri 2019. aasta seisuga aadressil:
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_63/CRPs/ECN72020_CRP4_V2000845.pdf
                  .

                     (8)

                        Kanepit ja kanepiga seotud tooteid käsitlevate WHO soovituste mõju rahvusvahelise uimastikontrolli süsteemi kontrollinõuetele käsitlev analüüs, 15. juuni 2020, INCB sekretariaat.

                     (9)

                        Järgmine temaatiline kohtumine on kavandatud 6. ja 7. oktoobrile 2020, et arutada WHO soovitust kanepi ja kanepivaigu kohta. Narkootiliste ainete komisjoni istungitevaheline koosolek on kavandatud 8. oktoobriks, et viia lõpule kõiki soovitusi käsitlevad arutelud.

                     (10)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2019) 862 final; COM(2019) 624 ja COM(2019) 631.

                     (11)

                        Vastu võetud nõukogu poolt vastavalt 7. märtsil 2017, 27. veebruaril 2018, 5. märtsil 2019 ja 17. veebruaril 2020.

                     (12)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (13)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12 Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (14)

                        Narkootiliste ainete konventsiooni artikli 3 lõige 7; psühhotroopsete ainete konventsiooni artikli 2 lõige 7.

                     (15)

                        ÜRO lepingud, kd 978, nr 14152.

                     (16)

                        ÜRO lepingud, kd 1019, nr 14956.

                     (17)

                        Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsus 2004/757/JSK, millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta (ELT L 335, 11.11.2004, lk 8).

                     (18)

                        Alates 1. jaanuarist 2020 on narkootiliste ainete komisjoni hääleõiguslikud liikmed järgmised 12 liikmesriiki: Austria, Belgia, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Madalmaad, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Tšehhi Vabariik, Ungari.

                     (19)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1

                     (20)

                        Vt kõik küsimused ja vastused 26. novembri 2019. aasta seisuga aadressil:
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_63/CRPs/ECN72020_CRP4_V2000845.pdf
                  .

                     (21)

                        Kanepit ja kanepiga seotud tooteid käsitlevate WHO soovituste mõju rahvusvahelise uimastikontrolli süsteemi kontrollinõuetele käsitlev analüüs, 15. juuni 2020, INCB sekretariaat.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.12.2020
            COM(2020) 659 final/2
            COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:  Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni uuesti kokku kutsutud 63. istungjärgul seoses ainete lisamisega 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni

               LISA

               Seisukoht, mille võtavad narkootiliste ainete komisjoni liikmeks olevad liikmesriigid ühiselt liidu huvides tegutsedes narkootiliste ainete komisjoni uuesti kokku kutsutud 63. istungjärgul 3. ja 4. detsembril 2020 teatavate ainete kontrolli ulatuse muutmise küsimuses:

               (1)kanep ja kanepivaik tuleb narkootiliste ainete konventsiooni IV nimekirjast
                  1
                kustutada;

               (2)dronabinool (delta-9-tetrahüdrokannabinool) tuleb lisada narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja ja kui käesolev soovitus vastu võetakse, tuleb see kustutada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirjast;

               (3)tetrahüdrokannabinool (delta-9-tetrahüdrokannabinooli isomeerid) tuleb lisada narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja, tingimusel et narkootiliste ainete komisjon võtab vastu soovituse lisada dronabinool ja selle stereoisomeerid (delta-9-tetrahüdrokannabinool) narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja, ja kui käesolev soovitus vastu võetakse, tuleb see kustutada psühhotroopsete ainete konventsiooni I nimekirjast;

               (4)mõiste „ekstraktid ja tinktuurid“ tuleb narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirjast kustutada;

               (5)narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja kanepit ja kanepivaiku käsitlevasse kandesse ei lisata joonealust märkust „preparaadid, mis sisaldavad peamiselt kannabidiooli ning mitte rohkem kui 0,2 % delta-9-tetrahüdrokannabinooli, ei kuulu rahvusvahelise kontrolli alla“; WHO-l palutakse kiiremas korras esitada muudetud soovitus, et määrata kindlaks kannabidiooli asjakohane rahvusvahelise kontrolli tase, sealhulgas võimalus vabastada aine sellisest kontrollist;

               (6)keemilise sünteesi või kanepipreparaatide teel saadud preparaate, millest valmistatakse ravimpreparaate, mille koostisesse kuulub veel üks või rohkem aineid, ning mida valmistatakse nii, et delta-9-tetrahüdrokannabinooli (dronabinool) ei saa eraldada kergesti või sellises koguses, mis võiks ohustada rahvatervist, ei lisata narkootiliste ainete ühtse konventsiooni III nimekirja.

               Selleks, et tagada nimekirja kandmise sidusus ning vältida ohtu, et mõni neist ainetest võidakse kanda narkootiliste ainete konventsiooni ja psühhotroopsete ainete konventsiooni nimekirja, võivad liikmesriigid nõustuda dronabinooli ja tetrahüdrokannabinooli käsitlevate soovituste puhul ühise hääletusega.

                     (1)

                        Need ained on jätkuvalt loetletud kõnealuse konventsiooni I nimekirjas.