				|

		52011PC0844

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse rahastamisvahend demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) /* KOM/2011/0844 lõplik - 2011/0412 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu
inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja
inimõiguste austamine (Euroopa Liidu lepingu artikkel 2). Samas aluslepingus on
veel sätestatud, et liidu tegevus rahvusvahelisel areenil „tugineb
põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja
laienemine ning mida liit soovib edendada ka ülejäänud maailmas: demokraatia,
õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus,
inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine” (artikkel 21).
Seepärast on demokraatia ja inimõiguste
edendamine ELi välistegevuse oluline aspekt. Edendades inimõigusi ja
demokraatiat kogu maailmas, kasutab EL laia meetmevalikut alates poliitilisest
dialoogist ja diplomaatilistest algatustest kuni finants- ja tehnilise koostöö
ja abini.
Demokraatia ja inimõiguste Euroopa
rahastamisvahendi (EIDHR) loomismäärus[1] on selle poliitilise
strateegia nurgakivi ning see väljendab ainulaadselt ja nähtavalt ELi tugevat
pühendumust demokraatiale ja inimõigustele. Toetades kodanikuühiskonda ja
inimõiguste kaitse organisatsioone kogu maailmas ning tegeledes valimiste
jälgimisega, on rahastamisvahend saavutanud häid tulemusi ja loonud mitmeid
edulugusid. Tänu oma paindlikkusele ja sõltumatusele valitsuse nõusolekust
kujutab EIDHR peamist lisaväärtust ELi poliitikavahendite seas.
Uues määruses tuleb säilitada EIDHRi üldised
eesmärgid ja rakendusvaldkond, mis peavad aitama kaasa inimõiguste ja
põhivabaduste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete arendamisele ja
konsolideerimisele kogu maailmas.
Määruse aluseks on demokraatia ja inimõiguste
tugev side. ELi demokraatia toetamise
tegevuskava on viimastel aastatel pidevalt arenenud ja kasvanud igakülgse
lähenemisviisi suunas. Nõukogu 2009. aasta novembri järeldused,[2]
mis käsitlevad demokraatia toetamist, on esimene strateegiline ja konkreetne
suunavõtt laiemale ja ühtsemale demokraatia toetamise poliitikale ELi
välissuhetes. 2010. aasta detsembris esitas komisjon esimese aruande nende
järelduste järelmeetmete kohta ning võeti vastu uued järeldused,[3]
milles määratleti kümme katseriiki, kus tuleb tegevuskava rakendada ja võtta
koheseid meetmeid.
Seepärast loetakse
oluliseks, et EIDHR säilitaks tulevikus laia rakendusvaldkonna, mis hõlmaks
praegusi ulatuslikke propageerimis-, tugi- ja välimeetmeid, k.a valimiste
vaatlemine, demokraatiale omaste põhiõiguste ning kõigi muude inimõiguste ja
põhivabaduste toetamine. See tagab poliitika
ratsionaalsuse, lähenemisviisi põhjalikkuse, meetmete ühtsuse ja
mastaabisäästu.
Alates 2007. aastast hõlmab EIDHR viit
eesmärki:
·
suurendada austust inimõiguste ja põhivabaduste
vastu riikides, kus need on kõige suuremas ohus;
·
tugevdada kodanikuühiskonna rolli inimõiguste ja
demokraatlike reformide edendamisel, erinevate rühmade huvide rahumeelse
lepitamise toetamisel ning poliitilise osaluse ja esindatuse tugevdamisel;
·
toetada ELi suunistega hõlmatud inimõiguste- ja demokraatiaalaseid
tegevusi, sealhulgas inimõigustealaste dialoogide, inimõiguste kaitsjate,
surmanuhtluse, piinamise ning laste ja relvakonfliktidega, lapse õiguste,
naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ning igasuguse nende vastu
suunatud diskrimineerimise vastase võitlusega, rahvusvahelise humanitaarõiguse
ja võimalike tulevaste suunistega seotud tegevusi;
·
toetada ja tugevdada inimõiguste, õiguse ja
õigusriigi põhimõtete kaitse ja edendamise ning demokraatia edendamise
rahvusvahelist ja piirkondlikku raamistikku;
·
suurendada demokraatlike valimisprotsesside
usaldusväärsust ja läbipaistvust, eelkõige valimiste vaatlemise kaudu.
Reageerimisstrateegia[4]
EIDHRi raames põhineb peamiselt tööl kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja
nende kaudu, eesmärgiga kaitsta põhivabadusi, mis moodustavad kõigi
demokraatlike protsesside aluse ning aitavad kodanikuühiskonnal muutuda
poliitilise reformi ja inimõiguste kaitse tõhusaks jõuks. See reageerimisstrateegia eripära säilitatakse uues
määruses täielikult. Nii täiendab see
geograafiliste programmide uut põlvkonda, mis edendab üha enam demokraatiat ja
inimõigusi, keskendudes peamiselt avalik-õiguslike institutsioonide
ülesehitamisele.
Uus EIDHRi määrus
täiendab ELi vahendeid olukorra tulemuslikumaks lahendamiseks keerulise
olukorraga riikides või hädaolukordades, kus inimõigused ja põhivabadused on
kõige suuremas ohus. Hiljutised sündmused
Euroopa Liidu naabruspoliitikaga hõlmatud riikides, eelkõige Araabia kevad, on
näidanud, et seal on tugev kohalik nõudlus suuremate vabaduste ja õiguste ning
demokraatia järele, mida EL peab toetama. Sellistel
juhtudel on Euroopa Liidul võimalus sihtotstarbelisi meetmeid rahastada otse,
otsetoetuste ja madala maksumusega toetuste abil. Nii
on see juhul, kui menetlussätted võiksid mõjutada negatiivselt meetmete
tulemuslikkust või põhjustada abisaajate tõsist hirmutamist, neile
kättemaksmist või muid ohte. Sihtotstarbelised
meetmed kaasataks põhimõtteliselt strateegiadokumentidesse ja iga-aastastesse
programmidesse. Erandlikel asjaoludel võidakse
sihtotstarbelisi meetmeid siiski võtta ka programmitsükli väliste erimeetmete
kaudu.
Laiemast perspektiivist tuleks vaadelda kavandatavat EIDHRi määrust
kõigi 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kavandatavate
rahastamisvahendite kontekstis, nagu on kirjeldatud teatises „Euroopa 2020.
aasta strateegia aluseks olev eelarve”. Uus
EIDHR tagab koos rubriigi 4 (EL kui ülemaailmne partner) rahastamisvahendite ja
Euroopa Arengfondiga ELi välistegevuse suurema ühtsuse ja tulemuslikkuse.
Kooskõlas nõukogu otsusega, millega määratakse
kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine,[5]
tagab kõrge esindaja / Euroopa Komisjoni asepresident Euroopa Liidu
välistegevuse üldise poliitilise koordineerimise, k.a EIDHRi kaudu. Nagu
kirjeldatakse nõukogu nimetatud otsuse artikli 9 lõikes 3, panustab Euroopa
välisteenistus eeskätt EIDHRi programmide koostamise ja haldamise tsüklisse.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Euroopa Komisjon
korraldas 26. novembrist 2010 kuni 31. jaanuarini 2011 avaliku arutelu ELi
välistegevuse rahastamise tuleviku üle. See protsess põhines veebipõhisel
küsimustikul, millele oli lisatud komisjoni ja Euroopa välisteenistuse
asjaomaste talituste koostatud taustadokument „Kuidas rahastada ELi välistegevust
pärast 2013. aastat?” Avaliku arutelu raames saadi 220 väga erinevat
vastust, mis esindasid välistegevuse kogukonna väga erinevaid ja mitmekesiseid
struktuure, vaateid ja traditsioone.
Enamik vastanutest (umbes 70 %) kinnitas,
et ELi finantssekkumine pakkus ELi välistegevuse rahastamisvahendite kaudu
toetatavates peamistes poliitikavaldkondades[6] olulist
lisaväärtust. Mitmed vastajad nimetasid ELi lisaväärtuse kriteeriumi kui
tuleviku peamist liikumapanevat jõudu: nad olid seisukohal, et EL peaks kasutama
ära oma suhtelist eelisolukorda, mis tuleneb tema üleilmsest kohalolekust,
igakülgsest asjatundlikkusest, riigiülesest olemusest, koordineerijarollist ja
mastaabisäästust.
Peaaegu kõik
vastanud (92 %) toetasid ELi rahastamisvahendite mõju suurendamiseks
diferentseerituma lähenemisviisi kasutamist, mis oleks usaldusväärsete
kriteeriumide ja tõhusa andmekogumise alusel kohandatud abisaajariigi
olukorrale. Üle kahe kolmandiku vastanutest usuvad, et ELi huve on võetud tema
välistegevuses piisavalt arvesse, kusjuures see peaks põhinema suuremal määral
ELi väärtustel ja põhimõtetel ning partnerriikide arengueesmärkidel. Vähemus on
vastupidisel seisukohal, et ELi välistegevus peaks keskenduma rohkem ELi oma
huvidele maailmamajanduses, eriti seoses tõusvate majandustega.
Rahastamisvahendite
lihtsustamise ning geograafiliste ja temaatiliste rahastamisvahendite tasakaalu
puhul on erinevaid arvamusi ELi temaatiliste programmide läbivaatamise ja nende
arvu võimaliku vähendamise suhtes. Paljud pelgavad, et see võib tähendada
temaatiliste meetmete jaoks kasutada oleva üldsumma vähenemist, ja kutsuvad
üles lihtsustama temaatilise rahastamise kättesaadavuse ja rakendamise
eeskirju. Rõhutatud on mitme temaatilise küsimuse olulisust, näiteks
demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi tugevdamine,
kliimameetmete rahastamine või arengukoostöö rahastamisvahendi praegused
temaatilised programmid. Märkimisväärne enamik vastanuist toetab ELi
rahastamisvahendite kasutamise geograafiliste piiride suuremat paindlikkust reageerimisel
regioonidevahelistele probleemidele.
Enamik vastanuist
nõustus, et ühine programmitöö ja kaasrahastamine liikmesriikidega saab
suurendada ELi välistegevuse mõju ja ühtsust, lihtsustada abi andmist ja
vähendada üldisi tehingukulusid.
Vaadete sarnasusest
ja tingimuslikkusest rääkides toetasid paljud vastanud
abi andmise tingimusena inimõiguste järgimist, vähemusrühmade head kohtlemist,
head valitsemistava ja kultuurilist mitmekesisust abisaajariigis (78 %)
või abisaajariigi poliitika kvaliteeti ning tema suutlikkust ja tahet rakendada
usaldusväärset poliitikat (63 %). Enamik vastanutest suhtub kriitiliselt
väliskoostöösse ELi enda huvide alusel.
Rääkides ELi välistegevusest inimõiguste ja
demokraatia valdkonnas, rõhutasid kõik vastanud vajadust jätkata nende
eesmärkide edendamist ja toetamist kogu maailmas nii ühtlustades neid kõigis
ELi poliitikavaldkondades ja meetmetes kui ka toetades neid sihtotstarbelise,
eraldiseisva, kuid täiendava rahastamisvahendi abil. Demokraatia ja inimõiguste
Euroopa rahastamisvahendit hinnatakse kõrgelt ning kõik sidusrühmad palusid
ELil laiendada selle võimalusi, kaitsta selle lisaväärtust ja kiirendada
abiandmist selle kaudu, eriti kõige raskemate ja kiireloomulisemate juhtumite
puhul.
Mõju hindamine
Komisjon viis läbi mõju hindamise, milles
võeti arvesse kolme peamist poliitilist alternatiivi (koos mõne alamvalikuga):
1) kaotada eraldi EIDHRi määrus ning toetada
inimõigusi ja demokraatiat muude rahastamisvahendite kaudu;
2) mitte muuta praegust määrust ja üksnes suurendada
eelarveassigneeringuid, mis võimaldaksid täiendavaid meetmeid praeguses
raamistikus;
3) koostada määrus, mis võimaldaks tõhusamalt
tegutseda, säilitades selles kehtiva määruse põhijooned.
Esimene võimalus toetust ei leidnud, sest oli
ilmne, et eraldiseisva inimõiguste ja demokraatia rahastamisvahendi kaotamine
saadaks negatiivse poliitilise sõnumi ja viiks selliste väärtuslike
spetsiifiliste tööpõhimõtete kaotamiseni nagu sõltumatus vastuvõtva riigi
nõusoleku puudumisest või suunatus kodanikuühiskonnale. See omakorda vähendaks
abi andmise tõhusust ning nõrgendaks ELi nähtavust ja mainet.
Teine võimalus lükati samuti tagasi, sest see
ei laseks kasutada võimalust adekvaatselt reageerida uutele probleemidele,
õppida vigadest ja rahuldada uusi nõudmisi.
Jäädi kolmanda võimaluse juurde, sest see
lubaks säilitada rahastamisvahendite poliitilise ja operatiivse kasu,
võimaldades samal ajal määrust paremini kohandada. Selle võimaluse raames
tuleks koostada uus määruse eelnõu, mis võimaldaks paremat reguleerimist. Täiendatud rahastamisvahend oleks protsessile
orienteeritud vahend, mis keskenduks neljale suunale:
·
temaatilised kampaaniad, mis ühendaksid suurte
eesmärkide (näiteks demokraatia toetamise) propageerimise ja kohapealsed
meetmed ning oleksid suunatud õiguste raske rikkumise (näiteks piinamise,
surmanuhtluse, diskrimineerimise jne) vastu ning millega samuti pakutaks
põhitoetust peamistele osalistele ja sellega seonduvale kodanikuharidusele;
·
elujõuliste kodanikuühiskondade arengu sihipärane
toetamine, mis võimestab neid demokraatia ja inimõiguste poole püüdlemisel ja
nende kaitsmisel ning nende erilises rollis positiivsete muutuste
edasiviijaina;
·
ELi inimõiguste alastele eriolukordadele
reageerimise suutlikkuse tugevdamine ja ELi igakülgse inimõiguste kaitsemehhanismi
loomine;
·
tugevdatud ja paremini integreeritud lähenemisviis
demokraatlikele tsüklitele valimiste vaatlemise kaudu ning demokraatlike ja
valimisprotsesside toetamine muul viisil.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Rahastamisvahend põhineb Euroopa Liidu
toimimise lepingu artiklil 209, mis on liidu välistegevuse põhimõtete ja
eesmärkide raames arengukoostöö õiguslik alus. Lisaks rõhutavad demokraatia ja
inimõiguste toetamise tähtsust Euroopa Liidu välistegevuse osana Euroopa Liidu
lepingu artiklid 2 ja 21.
Kuna kavandatava määruse eesmärke ei suuda
liikmesriigid üksi piisavalt saavutada ning seetõttu on tegevuse mahu ja
ulatuse tõttu neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid
kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. ELil on
unikaalne võimalus anda osa oma välisabist liikmesriikide nimel ja koos
nendega, mis suurendab usaldust riikides, kus ta tegutseb. Paljudel
liikmesriikidel puudub suutlikkus ja/või tahe arendada ülemaailmseid
rahastamisvahendeid. Seepärast on ELi tasandi meetmed ainus võimalus ELi
väärtuste ülemaailmseks edendamiseks ja ELi kohaloleku tagamiseks maailmas.
Kavandatav määrus tugevdab ka
koordineerimissuutlikkust ja lihtsustab liikmesriikidega ühiselt tehtavat
programmitööd, tagades tõhusa tööjaotuse ja tulemusliku abi andmise. Liidu abi
keskendub sinna, kus sel on suurim mõju, demokraatia ülemaailmsele
edendamisele, heale valitsemistavale, inimõigustele ja õigusriigi põhimõtetele,
liidu pikaajalisele ja ennustatavale tegelemisele arenguabiga ning liidu
rollile tegevuse koordineerimisel liikmesriikidega. Aluslepingu artiklis 5
sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe kavandatav määrus
nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
4.           MÕJU EELARVELE
Kavandatav rahastamisvahend on osa Euroopa
Liidu mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriigi „EL kui ülemaailmne partner”
raames võetavatest meetmetest. Rahastamispakett selle määruse rakendamiseks
ajavahemikul 2014–2020 on 1 578 000 000 eurot (jooksevhindades).
See tähendab keskmiselt umbes 225 000 000 eurot aastas.
2011/0412 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega luuakse rahastamisvahend demokraatia
ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (Demokraatia ja inimõiguste Euroopa
rahastamisvahend)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikleid 209 ja 212,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[7],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[8],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Käesolev määrus on üks õigusaktidest, millega
toetatakse otseselt Euroopa Liidu välispoliitikat. Sellega asendatakse Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1889/2006,
rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu
maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend)[9].
(2)
Käesoleva määrusega luuakse rahastamisvahend
demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas, mis võimaldab abi
andmist sõltumata kolmandate riikide valitsuste ja muude ametivõimude
nõusolekust.
(3)
Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 on
sätestatud, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse
austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa
arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on
liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine,
sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.
(4)
Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 on sätestatud, et
Euroopa Liidu tegevus rahvusvahelisel areenil tugineb põhimõtetele, millest on
juhindunud liidu enda loomine: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja
põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja
solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja
rahvusvahelise õiguse austamine.
(5)
Kõnealune rahastamisvahend aitab kaasa liidu
välistegevuse eesmärkide, k.a Euroopa arengupoliitika eesmärkide saavutamisele.
(6)
Liidu panus demokraatia ja õigusriigi põhimõtetesse
ning inimõiguste ja põhivabaduste austamisse lähtub üldtunnustatud
üldpõhimõtetest, mis on sätestatud rahvusvahelises inimõiguste kogus ja ÜROs
vastu võetud kõigis muudes inimõigusi käsitlevates õigusaktides, samuti
asjaomastes piirkondlikes inimõigusi käsitlevates õigusaktides.
(7)
Sooline võrdõiguslikkus ja naiste õigused on
põhilised inimõigused ja sotsiaalse õigluse küsimus ning nende edendamine on
käesoleva määruse oluline komponent.
(8)
Demokraatia ja inimõigused on lahutamatult seotud,
nagu on meelde tuletatud nõukogu 18. novembri 2009. aasta järeldustes, mis
käsitlevad demokraatia toetamist ELi välissuhetes. Kui sõna- ja ühinemisvabadus
on poliitilise pluralismi ja demokraatlike protsesside eeltingimuseks, siis
demokraatlik kontroll ja võimude lahusus on olulised sõltumatu kohtuvõimu ja
õigusriigi põhimõtete säilitamiseks, mis omakorda tagavad inimõiguste tõhusa
kaitse.
(9)
Kuigi inimõigusi austava kultuuri juurutamine ja
püsivaks muutmine ning oma kodanike jaoks demokraatia toimimapanek on arenevate
demokraatiate puhul eriti kiireloomuline ja raske ülesanne, on see eelkõige
pidev väljakutse asjaomase riigi kodanikele endile, vähendamata samas
rahvusvahelise kogukonna kohustusi. See nõuab ka tervet rida institutsioone,
eelkõige riikide demokraatlikke parlamente, mille ülesanne on tagada osalus,
esindatus, valmisolek reageerimiseks ja vastutus.
(10)
Selleks et tegeleda nende küsimustega
tulemuslikult, läbipaistvalt, õigeaegselt ja paindlikult pärast määruse (EÜ) nr
1889/2006 kehtivuse lõppemist, on jätkuvalt vaja konkreetseid finantsressursse
ja konkreetset rahastamisvahendit, mis saaks jätkata tegevust sõltumatult.
(11)
Käesoleva määruse alusel antav liidu abi on
täienduseks demokraatiat ja inimõigusi toetavate poliitikavaldkondade
rakendamise mitmesugustele muudele liidu vahenditele, mis ulatuvad
poliitilisest dialoogist ja diplomaatilistest demaršidest kuni erinevate
finants- ja tehnilise koostöö vahenditeni, kaasa arvatud nii geograafilised kui
ka temaatilised programmid. See täiendab ka rohkem kriisidega seotud meetmeid
stabiliseerimise rahastamisvahendi raames.
(12)
Käesoleva määruse alusel annab liit abi inimõiguste
ja demokratiseerimise probleemide lahendamiseks globaalsel, piirkondlikul,
riiklikul ja kohalikul tasandil partnerluses kodanikuühiskonnaga, mis hõlmab ka
riigist sõltumatute ning inimõiguste ja demokraatia toetamisega tegelevate
üksikisikute ja rühmade igat liiki sotsiaalseid meetmeid.
(13)
Ajal mil demokraatia ja inimõiguste eesmärke tuleb
üha enam kaasata kõigisse välisabi rahastamisvahenditesse, on käesoleva määruse
kohaselt antaval liidu abil eriline täiendav roll, võttes arvesse selle
ülemaailmset olemust ja selle meetmete sõltumatust kolmandate riikide
valitsuste ja muude ametivõimude nõusolekust. See võimaldab teha koostööd
kodanikuühiskonnaga neis tundlikes inimõiguste ja demokraatia küsimustes, kus
see on võimalik, tagades paindlikkuse asjaolude muutumise korral. See peaks ka
võimaldama liidul rahvusvahelisel tasandil väljendada ja toetada konkreetseid
eesmärke ja meetmeid, mis ei ole seotud geograafiliselt ega kriisidega, mis
võivad vajada hargmaist lähenemist või hõlmata operatsioone nii liidus kui ka
erinevates kolmandates riikides. Lisaks pakub see vajalikku raamistikku
selliste operatsioonide jaoks nagu Euroopa Liidu sõltumatute valimiste
vaatlemise missioonide toetamine, mis nõuavad poliitika sidusust, ühtset
juhtimissüsteemi ja ühiseid tegutsemisstandardeid.
(14)
Euroopa Liit pöörab erilist tähelepanu neile
riikidele ja hädaolukordadele, kus inimõigused ja põhivabadused on enim
ohustatud ning kus nende õiguste ja vabaduste mittejärgimine on eriti
tähelepandav ja järjepidev. Sellistes olukordades on poliitilisteks
prioriteetideks asjaomaste rahvusvaheliste õigusaktide järgimise edendamine,
käegakatsutava abi ja tegutsemiseks vajalike vahendite andmine kohalikule
kodanikuühiskonnale ning tema äärmiselt rasketes tingimustes toimuvale tööle
kaasa aitamine. Konfliktiolukordades edendab liit, kooskõlas asjakohaste liidu
suunistega, rahvusvahelisest humanitaarõigusest tulenevate õiguslike kohustuste
täitmist kõigi sõdivate poolte poolt.
(15)
Liit peaks sellistes kõige keerukamates riikides ja
olukordades ning inimõiguste kaitsjate kiirete kaitsevajaduste rahuldamiseks
suutma paindlikult ja aegsasti reageerida sihtotstarbeliste toetuste abil. Nii on see eriti juhul, kui menetlusviiside valik
võiks otseselt mõjutada meetme tulemuslikkust või põhjustada abisaajate tõsist
hirmutamist, neile kättemaksmist või muid ohte.
(16)
Valimiste Euroopa Liidu vaatlusmissioonid toetavad
oluliselt ja edukalt demokraatlikke protsesse kolmandates riikides. Kuid
demokraatia edendamine nõuab palju enamat kui üksnes valimisi. Valimiste
vaatlusmissioonide kulud ei tohiks seetõttu hõlmata ebaproportsionaalselt suurt
osa käesoleva määruse alusel kättesaadavast kogurahastamisest.
(17)
Käesoleva määruse alusel toetatavate meetmete
kavandamise ja rahastamisega seotud rakendamisvolitusi tuleks teostada
kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta
määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. Võttes
arvesse nende rakendusaktide olemust, eelkõige nende olemust poliitika
suunamise vahendina või nende finantsmõju, tuleks nende vastuvõtmiseks kasutada
põhimõtteliselt kontrollimenetlust, v.a rahaliselt väiksemahuliste tehniliste
rakendusmeetmete puhul.
(18)
Liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise
ühised eeskirjad ja menetlused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu …
määruses (EL) nr …/…[10] (edaspidi „ühine
rakendusmäärus”).
(19)
Euroopa välisteenistuse korraldust ja toimimist on
kirjeldatud nõukogu otsuses 2010/427/EL,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja eesmärgid
Käesoleva määrusega luuakse demokraatia ja
inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, mille kaudu Euroopa Liit annab abi
demokraatia ja õigusriigi põhimõtete ning kõigi inimõiguste ja põhivabaduste
järgimise arendamiseks ja tugevdamiseks.
Selline abi on eelkõige suunatud:
(a)
austuse suurendamisele inimõiguste ja põhivabaduste
vastu ning nende järgimise edendamisele, nagu on välja kuulutatud inimõiguste
ülddeklaratsioonis ning muudes rahvusvahelistes ja piirkondlikes inimõigusi
käsitlevates õigusaktides, ning nende kaitse, edendamise ja seire
tugevdamisele, peamiselt toetades asjaomaseid kodanikuühiskonna
organisatsioone, inimõiguste kaitsjaid ning represseerimise ja kuritarvituste
ohvreid;
(b)
demokraatlike reformide toetamisele ja
tugevdamisele kolmandates riikides, laiendades osalus- ja esindusdemokraatiat,
tugevdades üldist demokraatlikku tsüklit ja parandades valimisprotsesside
usaldusväärsust, eelkõige valimiste vaatlusmissioonide abil.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1.           Liidu abi on seotud järgmiste
valdkondadega:
(a)
osalus- ja esindusdemokraatia, sealhulgas
parlamentaarse demokraatia ja demokratiseerimisprotsesside toetamine ja
laiendamine, peamiselt kodanikuühiskonna organisatsioonide kaudu, sealhulgas:
i) ühinemis- ja kogunemisvabaduse, isikute
takistamatu liikumise, arvamus- ja sõnavabaduse, sealhulgas kunstilise ja
kultuurilise väljenduse vabaduse, vaba ajakirjanduse ja sõltumatu
pluralistliku, nii traditsioonilise kui ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia
põhise meedia ja internetivabaduse edendamisel ning meetmete võtmisel
võitluseks nende vabaduste kasutamisele administratiivsete tõkete seadmise,
kaasa arvatud tsensuuri vastu;
ii) õigusriigi tugevdamisel, kohtute sõltumatuse edendamisel,
õiguslike ja institutsiooniliste reformide ergutamisel ja hindamisel ning
õigusemõistmisele juurdepääsu edendamisel;
iii) Rahvusvahelise Kriminaalkohtu, ajutiste
rahvusvaheliste kriminaalkohtute, üleminekuõiguse protsesside ning tõe ja
leppimise mehhanismide edendamisel ja tugevdamisel;
iv) reformide toetamisel tulemusliku ja
läbipaistva demokraatliku vastutuse ja järelevalve saavutamiseks, kaasa arvatud
julgeoleku- ja õigusvaldkonna järelevalve, ning korruptsioonivastaste meetmete
ergutamisel;
v) poliitilise pluralismi ja demokraatliku
poliitilise esindatuse edendamisel ning kodanike, eriti tõrjutud rühmade
poliitilise osaluse julgustamisel kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi
demokraatlikes reformiprotsessides;
vi) meeste ja naiste võrdse osalemise edendamisel
ühiskondlikus, majanduslikus ja poliitilises elus ning naiste võrdsete
võimaluste, võrdse osalemise ja poliitilise esindatuse toetamisel;
vii) rühmahuvide rahumeelset lepitamist
hõlbustavate meetmete, sealhulgas inimõiguste ja demokratiseerimisega seotud
usaldust suurendavate meetmete toetamisel;
(b)
inimõiguste ja põhivabaduste edendamine ja
kaitsmine, nagu on välja kuulutatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ja teistes
kodanike, poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi
käsitlevates rahvusvahelistes õigusaktides, peamiselt kodanikuühiskonna
organisatsioonide kaudu, sealhulgas seoses:
i) surmanuhtluse kaotamise, piinamise,
väärkohtlemise ning muu julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise või
karistamise ärahoidmise ning piinamise ohvrite rehabiliteerimisega;
ii) inimõiguste kaitsjate toetuse, kaitse ja
abistamisega lähtuvalt ÜRO deklaratsiooni (üksikisikute, rühmituste ja
ühiskondlike asutuste õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta
üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi) artiklist 1;
iii) võitlusega rassismi ja ksenofoobia ning
mistahes põhjusel diskrimineerimise vastu, sealhulgas diskrimineerimine soo,
rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste,
keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste,
rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või
seksuaalse sättumuse tõttu;
iv) mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabaduse
edendamisega, sealhulgas võttes meetmeid igat liiki usu- või veendumustepõhise
viha, sallimatuse ja diskrimineerimise kõrvaldamiseks ning edendades sallivust
ja austust usulise ja kultuurilise mitmekesisuse vastu;
v) põlisrahvaste ja vähemustesse ning etnilistesse
rühmadesse kuuluvate inimeste õigustega;
vi) naiste õigustega, nagu välja kuulutatud ÜRO
konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja
selle fakultatiivprotokollides, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise,
sunnitud abielude, nn auroimade, naistega kaubitsemise ja mis tahes muu
naistevastase vägivallaga võitlemise meetmed;
vii) laste õigustega, nagu välja kuulutatud lapse
õiguste konventsioonis ja selle fakultatiivprotokollides, sealhulgas võitlus
lapstööjõu kasutamise, lastega kaubitsemise ja laste prostitutsiooni ning
lapssõdurite värbamise ja kasutamise vastu;
viii) puuetega inimeste õigustega;
ix) majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste
õigustega ning põhiliste töönormide ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse
edendamisega;
x) hariduse, väljaõppe ja seirega inimõiguste ja
demokraatia valdkonnas ning valdkonnas, mida hõlmab punkt vii;
xi) inimõiguste kaitsmises või edendamises ning
vii nimetatud meetmetes osalevate kohalike, riiklike, piirkondlike ja
rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamisega;
(c)
inimõiguste õiguse, õigusriigi põhimõtete- ja
demokraatia kaitse ning rahvusvahelise humanitaarõiguse edendamise
rahvusvahelise raamistiku tugevdamine järgmiselt:
i) toetades rahvusvahelisi ja piirkondlikke
inimõiguste, õiguse, õigusriigi ja demokraatia arendamisega tegelevaid
rahastamisvahendeid;
ii) soodustades kodanikuühiskonna koostööd
rahvusvaheliste ja piirkondlike valitsustevaheliste organisatsioonidega ning
toetades kodanikuühiskonna tegevust, mille eesmärk on edendada ja jälgida
rahvusvaheliste ja piirkondlike inimõigusi, õiglust, õigusriiki ja demokraatiat
käsitlevate õigusaktide rakendamist;
iii) edendades rahvusvahelise humanitaarõiguse
alast väljaõpet ja selle alase teabe levitamist ning toetades selle
rakendamist;
(d)
usalduse suurendamine demokraatlike valimisprotsesside
vastu ning nende usaldusväärsuse ja läbipaistvuse suurendamine, aidates samal
ajal kaasa kogu valimistsükli tõhususe ja ühtsuse tagamisele, eelkõige:
i) valimiste Euroopa Liidu vaatlusmissioonide
korraldamisega;
ii) muude valimisprotsessi jälgimise meetmete
kaudu;
iii) panustades kodanikuühiskonna
organisatsioonide valimisvaatlusvõime arendamisse piirkondlikul ja kohalikul
tasandil ning toetades nende valimisprotsessis osalemise suurendamiseks ning
selle järelevalveks tehtavaid algatusi;
iv) toetades meetmeid, mis on suunatud
valimisprotsesside järjepidevale integreerimisele demokraatlikusse tsüklisse ja
valimiste Euroopa Liidu vaatlusmissioonide soovituste ellurakendamisele.
2.           Kõigi käesolevas määruses
osutatud abimeetmete puhul tuleb igal asjakohasel juhul edendada ja kaitsta
soolist võrdõiguslikkust, laste õigusi, põlisrahvuste õigusi ja puuetega
inimeste õigusi ning võtta arvesse haavatavate rühmade õiguste suurendamise,
osalemise ja mittediskrimineerimise ning vastutuse põhimõtteid.
3.           Abimeetmeid tuleb rakendada
kolmandate riikide territooriumil või need peavad olema otseselt seostatavad
kolmandates riikides tekkivate olukordadega või otseselt seotud ülemaailmsete
või piirkondlike meetmetega.
4.           Abimeetmetes võetakse arvesse
nende kriisi- või hädaolukorra ning riikide või olukordade erijooni, kus on
tõsiseid puudujääke põhivabaduste vallas, kus inimeste turvalisus on enim ohus
või kus inimõigusi kaitsvad organisatsioonid ja üksikisikud tegutsevad kõige
raskemates tingimustes.
Artikkel 3
Abi kavandamise ja rakendamise üldraamistik
Käesoleva määruse alusel antava liidu abi
rakendatakse järgmiste meetmete kaudu ja kooskõlas ühise rakendusmäärusega:
(a)
strateegiadokumendid ja nende võimalikud
läbivaadatud redaktsioonid;
(b)
iga-aastased tegevusprogrammid, üksikmeetmed ja
tugimeetmed;
(c)
erimeetmed.
Artikkel 4
Strateegiadokumendid
1.           Strateegiadokumentides
sätestatakse Euroopa Liidu käesoleva määruse kohaselt antava abi strateegia,
mis põhineb liidu prioriteetidel, rahvusvahelisel olukorral ning peamiste partnerite
tegevusel. Need peavad olema kooskõlas käesoleva määruse üldise otstarbe,
eesmärkide, reguleerimisala ja põhimõtetega.
2.           Strateegiadokumentides
sätestatakse prioriteetsed valdkonnad, mille liit on käesoleva määruse
kehtivusajal rahastamiseks valinud, erieesmärgid, oodatavad tulemused ja
tulemusnäitajad. Samuti nähakse neis ette soovituslikud eraldatavad rahalised
vahendid nii kogusummana kui ka prioriteetsete valdkondade kaupa; vajadusel
võib soovitusliku jaotuse esitada vahemikena.
3.           Strateegiadokumendid
kiidetakse heaks ühise rakendusmääruse artikli 15 lõikes 3 sätestatud menetluse
alusel. Kui asjaolude ja poliitika olulised muutused seda nõuavad,
ajakohastatakse strateegiadokumente sama menetluse alusel.
Artikkel 5
Komitee
Komisjoni abistab demokraatia ja inimõiguste
komitee, edaspidi „komitee”. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) 182/2011
tähenduses.
Artikkel 6
Lähtesumma
Rahastamispakett käesoleva määruse
rakendamiseks ajavahemikul 2014–2020 on 1 578 000 000 eurot
(jooksevhindades). Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased
assigneeringud finantsraamistiku (2014–2020) piires.
Artikkel 7
Euroopa välisteenistus
Käesolevat määrust kohaldatakse kooskõlas
nõukogu otsusega 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse
korraldus ja toimimine.
Artikkel 8
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1.
jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid
              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine
hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate
isikute rahaline osalus
            3.3.      Hinnanguline
mõju tuludele
ETTEPANEKUTELE
LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahastamisvahendi loomise kohta
demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas.
1.2.        Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise (ABM/ABB [11]) struktuurile
Jaotis
19: Välissuhted
Peatükk
19 04: Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR)
Selle
eelarvepeatüki nimetus vastab rahastamisvahendite praegusele (2007–2013)
struktuurile. Tehakse ettepanek säilitada selle peatüki number 19 04 ja
nimetus.
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[12]

x Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida
ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Kõnealuse
rahastamisvahendi otstarve on toetada järgmisi strateegilisi eesmärke, mis on
sätestatud komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta
strateegia aluseks olev eelarve – II osa” (KOM(2011) 500 – Euroopa 2020. aasta
strateegia aluseks olev eelarve – II osa. Poliitikadokument „Välistegevus”, lk
43):
Käesoleval
määrusel on kaks eesmärki
1.
Austuse suurendamine inimõiguste ja põhivabaduste vastu ning nende järgimise
edendamine, nagu on välja kuulutatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ning muudes
rahvusvahelistes ja piirkondlikes õigusaktides, ning nende kaitse, edendamise
ja seire tugevdamisele, peamiselt toetades asjaomaseid kodanikuühiskonna
organisatsioone, inimõiguste kaitsjaid ning represseerimise ja kuritarvituste
ohvreid.
2.
Demokraatlike reformide toetamine ja tugevdamine kolmandates riikides,
laiendades osalus- ja esindusdemokraatiat, tugevdades üldist demokraatlikku
tsüklit ja parandades valimisprotsesside usaldusväärsust, eelkõige valimistevaatlusmissioonide
abil.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Kaks eelnimetatud eesmärki rakendatakse ellu mitmesuguste erieesmärkide
kaudu.
Erieesmärk nr 1
Tulemuste
saavutamine temaatiliste kampaaniatega, mis ühendaksid suurte eesmärkide
(näiteks rahvusvaheline õigus) propageerimise ja kohapealsed meetmed ning
oleksid suunatud õiguste raske rikkumise (näiteks piinamise, surmanuhtluse,
diskrimineerimise jne) vastu, ning millega samuti pakutaks põhitoetust
peamistele osalistele ja sellega seonduvale kodanikuharidusele.
Erieesmärk nr 2
Tulemuste
saavutamine elujõuliste kodanikuühiskondade arengu sihipärasel
toetamisel, mis võimestab neid demokraatia ja inimõiguste poole püüdlemisel ja
nende kaitsmisel ning nende erilises rollis positiivsete muutuste
edasiviijaina.
Erieesmärk nr 3
Tulemuste
saavutamine ELi suutlikkuse suurendamisel tegutseda kõige raskemates
keskkondades, reageerida kiiresti inimõiguste alastele eriolukordadele
ja toetada kaitset vajavaid inimõiguste kaitsjaid.
Erieesmärk nr 4
Tulemuste
saavutamine tugevdatud ja paremini integreeritud lähenemisviisiga demokraatlikele
tsüklitele valimiste vaatlemise kaudu ning demokraatlike ja
valimisprotsesside toetamisega muul viisil.
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Toetada
käegakatsutavate tulemuste saavutamist demokraatia ja inimõiguste edendamise ja
toetamise valdkonnas kogu maailmas.
Projekti
kiire käivitamine, k.a kiire reageerimise mehhanism kiireloomuliste
rikkumisjuhtude puhuks ja inimõiguste kaitsjate õiguste tagamiseks. Õigeaegsed järelmeetmed, lisameetmed, maksed ja
sulgemine.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Kahe eelnimetatud eesmärgi ja nelja erieesmärgi rakendamist mõõdetakse
muu hulgas järgmiste tulemus- ja mõjunäitajate abil:
Käivitatud
kampaaniate arv, sh propagandakampaaniad ja eriti see, kui palju positiivseid
muudatusi on saavutatud kolmandate riikide inimõigusi käsitlevates
õigusnormides;
Ratifitseeritud
rahvusvaheliste konventsioonide arv ja eriti see, mitu konventsiooni mitmes
riigis võiks jõustuda meie toetuse tagajärjel;
Konkreetsete
välioperatsioonide arv ja eriti see, kui paljusid nõrgestatud kodanikuühiskonna
organisatsioone ja/või valimisõiguseta rühmi toetati, keda muidu ei oleks keegi
toetanud;
Koolitatud
kodanike, spetsialistide ja üliõpilaste arv, kelle inimõiguste ja demokraatia
alast teadlikkust ja haritust suurendati;
Toetatud
võtmeisikute arv ja eriti otseselt meie toetusega seotud rahvusvaheliste
organisatsioonide meetmete, aruannete, kohtulahendite ja/või deklaratsioonide
arv;
Läbiviidud
kodanikuühiskonna projektide arv üleilmsel ja kohalikul tasandil ning nende
mõju inimõiguste edendamisel, kaitsel ja seirel;
Inimõiguste
kaitsjate juhtumite arv ja eriti üksikisikute arv, keda on kaitstud
poliitiliselt, õiguslikult ja/või füüsiliselt ning kuritarvituste alt välja
toodud;
Kõige
raskemates riikides ja olukordades läbiviidud projektide arv ja eriti meetmete
ja osalejate arv, kelleni toimetati abi kõige keerulisemates olukordades;
Toetatud,
vaadeldud ja jälgitud valimisprotsesside ja demokraatlike tsüklite arv ja eriti
ELi valimiste vaatlusmissioonide kohapeal rakendatud soovituste arv.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
Seletuskirja
1. jaos kirjeldatakse poliitilisi nõudeid, mida rahastamisvahend püüab
arenevate poliitiliste juhiste raames täita. Võttes arvesse demokraatia ja
inimõiguste kogu maailmas edendamise ja toetamise ning kiireloomulistele
inimõiguste rikkumise juhtumitele reageerimise ja inimõiguste kaitsjate
kaitsmise erilist olemust, on vajadused nii lühi- kui ka pikaajalised.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme lisaväärtus
Oma
saavutuste taustal konfliktide lahendamisel, rahu tagamisel ja heaolu loomisel,
tundub ELil, kelle vastu on riikides, kus ta tegutseb, üldiselt suur usaldus,
olevat suurepärane võimalus välistegevuseks liikmesriikide nimel ja nendega
koostöös. ELil on head võimalused asuda oma
kodanike nimel juhtrolli maailmas, eelkõige demokraatia ja inimõiguste
toetamise ja edendamise valdkonnas. Ometi ei
saa Euroopa lisaväärtust taandada rahale: oma panuse andmine rahu tagamisse
kogu maailmas, maailma kõige vaesemate rahvaste abistamine ning
demokratiseerimise ja inimõiguste austamise toetamine on vaieldamatu tõend
sellest, kuidas EL loob oma tööga iga päev lisaväärtust. ELi järgmiste välistegevuse rahastamisvahendite prioriteedid on
just siin.
Tänu
ühise poliitika ja strateegia raamistikus toimivale 27 liikmesriigile on ELil
kriitiline mass reageerimiseks globaalprobleemidele, näiteks inimõiguste
üldkehtivuse edendamiseks kõigi rahvaste jaoks.
Tänu
oma suurusele saab EL abistada maailma kõige kaugemaid alasid, kus enamikul
liikmesriikidel on vähe strateegilisi huve, piiratud kohalolek ja väike
tegutsemissuutlikkus. Tänu ELi meetmetele
näiteks Fidžil, Vanuatul või Ida-Timoril, kus anti hiljuti uut rahalist abi stabiilse
demokraatia ja jätkusuutliku arengu jaoks, jõuab abi nende inimesteni, kes seda
kõige enam vajavad, kuid kes jääksid muidu sellest ilma.
Eelarvepiirangute
ajal, mil mitu liikmesriiki on olnud sunnitud lahkuma tervetest sektoritest ja
riikidest, suudab EL ikka mängida aktiivset rolli rahu, demokraatia,
solidaarsuse, stabiilsuse, heaolu ja vaesuse vähendamise alal meie vahetus
naabruses ja kogu maailmas. Seda arvestades on
puhtalt majanduslikust perspektiivist mõttekam kui kunagi varem investeerida raha
ELi tasandil, kus see annab tunnetatavat kasu. ELi
kaudu tegutsemine võib liikmesriikide jaoks koguni raha säästa. Hiljutise sõltumatu uuringu (Üleeuroopalise
lähenemisviisi eelised, HTSPE) kohaselt oleks teatavate abi tulemuslikkuse
reformide abil, eriti tööjaotuse vallas, võimalik säästa 3–6 miljardit aastas.
Töötamine
ELiga on ka odavam. Halduskulud – 2009. aasta
andmete hinnanguliselt 5,4 % – on väiksemad kui peamiste kahepoolse abi
andjate keskmised halduskulud. Kehtivate
halduseeskirjade eesmärk on tagada ELi maksumaksjate raha õige kulutamine,
kasutades rangeid kriteeriume, mida saab jälgida.
Peale
selle on Euroopa Komisjon üks kõige läbipaistvamatest abiandjatest kogu
maailmas. Selline läbipaistvus on juba
iseenesest oluline vahend vahendite rentaabluse tagamiseks. Seda on tunnistanud organisatsioon „Publish what
you Fund”, kes asetas Euroopa Komisjoni oma esimeses rahastajate abi
läbipaistvuse hindamises käesoleva aasta veebruaris 4. kohale (30 hulgas). Me jätkame oma töö täiustamist.
Hiljutise
rohelise raamatu raames toimunud konsultatsiooni käigus, mis viidi läbi
selleks, et saada teada sidusrühmade seisukohad meie arengupoliitika kohta,
nõustusid kõik vastanud, et EL on mänginud positiivset rolli hea valitsemistava
(k.a osalemine kodanikuühiskonnas), julgeoleku, inimõiguste ja soolise
võrdõiguslikkuse toetamisel.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Läbivaatamistel ja hindamistel on osutatud
mitmele tugevale küljele
EIDHR pakub meetmete sõltumatust, mis võimaldab
töötada vajaduseta valitsuse nõusoleku järele, mis on väga
oluline eelkõige demokraatia ja inimõiguste tundlikes valdkondades. Nii toetab rahastamisvahend Valgevene noorte
tulevaste liidrite demokraatlikku kõrgharidust välismaal ja püüab leevendada
opositsioonis olemise eest vangistatud demokraatia aktivistide ebaõiglast
kriminaliseerimist. Omakorda tuleb
(inimõiguste kaitsemehhanismi kaudu) kaitsta ohvrite kaitsjaid, näiteks
advokaate, sest nemadki on vangistamisohus demokraatia aktivistide või õiguste
kaitsjate kaitsmise eest.
EIDHR pakub ka suuremat paindlikkust ja
suutlikkust reageerida muutuvale olukorrale, erinevalt geograafiliste
programmide pikaajalise planeerimise põhisest lähenemisviisist. Viivitamatut abi anti Tuneesia reformikomiteele
üleminekukava koostamiseks ja kodanikuühiskonna aitamiseks protsessis osaleda. EIDHR pakub ka demokraatia alast koolitust
poliitiliste parteide aktivistidele, toetab vaba ajakirjandust ja sõltumatuid
pluralistlikke massiteabevahendeid – nii traditsioonilisi kui ka info- ja
kommunikatsioonitehnoloogial põhinevaid – k.a tsensuurivabad ja tõrkevabad
elektroonilised kommunikatsioonitehnoloogiad, valvab demokraatiale ülemineku
järele ja toetab demokraatiaalast kodanikuõpet. EIDHRi
võib kasutada ka massiteabevahendite tootmisvõimsuse tugevdamiseks ja
ajakirjanike koolituseks. Arvestades Tuneesia
lähenevaid valimisi, pakub rahastamisvahend koolitust tuhandetele kohalikele
vaatlejatele ja saadab kohapeale ELi kavandatava valimiste vaatlusmissiooni.
EIDHR tegutseb ka kõige raskemates keskkondades,
kus põhiõigused ja -vabadused on ohus. Selleks
et kaitsta aktivistide ja teiste isikute füüsilist julgeolekut, kelle elud
võivad olla tõsiselt ohus, ei saa selliste projektide üksikasju avalikustada. Euroopa Komisjon annab neist operatsioonidest aru
volitatud isikutele nõukogus, parlamendis ja Euroopa välisteenistuses
teadmisvajaduse alusel ning võib ainult kiita selliste pühendunud aktivistide
vaprust.
Sellised rasked juhtumid moodustavad umbes 20 %
EIDHRi tegevusest. Alates 2007. aastast on
EIDHR toetanud rohkem kui 100 sellist projekti (60 miljoni euro väärtuses). Eelkõige toetas EIDHR oma inimõiguste kaitsjate
võrgustiku toel 19 inimõiguste kaitse projekti (13,5 miljoni euro väärtuses)
rohkem kui 45 riigis.
EIDHR, kelle enamik projekte on keskendunud
nõrgestatud või purustatud kodanikuühiskonnal ja massiteabevahenditel säilida
aitamisele ning dialoogile ja teabevahetusele ukse avamisele, mõjub selles
kontekstis värske tuulepuhanguna. Ta
pakub demokraatliku hariduse võimalust üliõpilastele ning sageli välismaal
asuvatele haavatavatele inimrühmadele. Ta
aitab propageerida kodanikuühiskonda ja välismaiseid diasporaasid. Mõnikord püüab ta lihtsalt kaitsta
antidemokraatlike repressioonide ohvreid või toimetada nad vajaduse korral
riigist välja ohutusse kohta.
Nüüd, pärast „Jasmiinrevolutsiooni”, võib
avalikustada, et 2010. aastal enne üleminekut toetas EIDHR Tuneesias Tuneesia
Inimõiguste Liiga (LTDH), Demokraatlike Naiste Assotsiatsiooni (AFTD),
ametiühingute (UGTT), kohtunike ja advokaatide assotsiatsioonide jt tegevust. Selle toetuse meedias kajastamata jätmist sündmuste
toimumise ajal võib olla tõlgendatud kui hoolimatust või huvipuudust, kuid
tegelikult tegutses EIDHR kohapeal aktiivselt.
Läbivaatamiste ja hindamiste raames on juhitud tähelepanu ka kolmele
küsimusteblokile
Esiteks
on üldsõnaliselt sõnastatud eesmärgid ja strateegiad põhjustanud
rahastamisvahendi lähenemisviiside teatava killustatuse ja raskesti
loetavuse, tekitades dubleerimisohu, põhjustanud raskusi tegevuse mõju
hindamisel ja vastastikuse täiendavuse teatava nõrgenemise.
Teiseks
on projekti ametlik kirjeldus olnud kõige keerulisemates olukordades sageli
hägustatud traditsioonilisemate arengumeetmete puhul, et kaitsta projekti
vaenuliku keskkonna eest, EIDHRi vahendite täiendav olemus ilma riigi
nõusolekuta tekitab ka ohu, et neid kasutatakse rahastamisvahendi rakendamisala
seisukohast mitteprioriteetsete meetmete jaoks. See on põhjustanud kvalitatiivse toetuse
kehtestamise.
Kolmandaks
on pidev vajadus suurendada rahastamisvahendi paindlikkust. Eriti kehtib see rahastamisvahendi selle piiratud
osa kohta, mis tegeleb inimõiguste rikkumise seisukohast kõige raskemate
olukordade ja kiireloomuliste juhtumite lahendamisega, mille jaoks avalike
toetustaotluste esitamise kutsete süsteem ei tundu asjakohane.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
Nende
selgesõnaliste, aluslepinguga antud volituste tulemusena tuleb demokraatia ja
inimõiguste edendamine ja toetamine integreerida ja kaasata ELi
poliitikavaldkondadesse.
EIDHR
on erinevate välistegevuse rahastamisvahendite struktuuri osa, mille kohta
Euroopa Komisjon ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegid
ühise ettepaneku. See täiendab pikaajalisi rahastamisvahendeid, keskendudes
kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevusele demokraatia ja inimõiguste
valdkonnas, lahendades kõige keerulisemaid olukordi, rahastades ELi valimiste
vaatlusmissioone ning toetades kohalikke, piirkondlikke ja ülemaailmseid
kampaaniaid kõige olulisemate inimõiguste küsimuste valdkonnas. See on laiema,
inimõiguste austamise edendamiseks ja kaitseks kasutatavate välistegevuse
vahendite kogumi oluline osa. Peale selle täiendab see koos humanitaarabi, ÜVJP
operatsioonide ja stabiliseerimise rahastamisvahendiga kriisiohje ja kriiside ärahoidmise
vahendite kogumit, pakkudes kiiret toetust kiireloomuliste inimõiguste
rikkumise juhtumite korral. Samuti toimib see sidemena hädaabi, taastamis- ja
arendusmeetmetega, pakkudes füüsilise ja vaimse taastumise, kuritarvituste
ohvri ühiskonda tagasilülitamise või kiiresti abi vajavate inimõiguste
kaitsjate aitamise võimalust.
On
oluline tagada pragmaatiliselt kohapealne koordineerimine ja sobiv tööjaotus
EIDHRi ja muude koostoimivate rahastamisvahendite vahel, eriti juhtumite
vajaduste hindamise etappidel. EIDHR täiendab humanitaarabi ja kodanikukaitse
peadirektoraadi operatsioone, sest põgenikud ja humanitaarabi saajad on sageli
inimõiguste rikkumiste ohvrid, keda on vaja dokumenteerida, registreerida ja
ravida. EIDHRil on tugevad koosmõjud ja vastastikune täiendavus
stabiliseerimise rahastamisvahendiga (näiteks hädaolukordade puhul),
valitsusväliste osalejate programmiga (näiteks toetus kodanikuühiskonna
organisatsioonidele), programmiga „Investeerimine inimestesse” (näiteks sooline
võrdõiguslikkus ja valimisõiguseta rühmad) ja tulevikus Euroopa
naabruspoliitika uue kodanikuühiskonna rahastamisvahendiga.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
x Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
x Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku alates 1.1.2014
–
     Finantsmõju avaldub ajavahemikul 1.1.2014 kuni
31.12.2020
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[13]
x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
x Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
x rakendusametitele
–
x ühenduste asutatud asutustele[14]
–
x riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele
asutustele
–
x isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
x Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
x Detsentraliseeritud eelarve
täitmine koostöös kolmandate riikidega
x Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused:
Rahastamisvahendi
konkreetne eesmärk lahendada tundlikke ja keerukaid juhtumeid inimõiguste ja
demokraatia valdkonnas, eelkõige kõige keerulisemates riikides ja olukordades,
samuti rahuldada kiireloomulisi kaitsevajadusi, nõuab maksimaalse eelarve
täitmise viiside valiku kasutamist.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Euroopa
Komisjoni järelevalve- ja hindamissüsteemid on üha enam suunatud tulemustele.
Need hõlmavad nii oma tööjõu kui ka välisekspertide kasutamist.
Delegatsioonide
ja peakorteri vastutavad isikud teevad projektide ja programmide rakendamise
üle mitmel viisil pidevalt järelevalvet, sealhulgas võimaluse korral
kontrollkäike tehes. Järelevalve annab väärtuslikku teavet edusammude kohta,
võimaldab eelarve täitjatel tuvastada tegelikke ja võimalikke kitsaskohti ning
võtta parandusmeetmeid.
ELi
välistegevuse edukust hindavad kolme erineva süsteemi kaudu sõltumatud
väliseksperdid. Need hindamised lisavad vastutust ja tõhustavad toimuvaid
meetmeid, samuti aitavad need õppida varasematest kogemustest, et tulevane
poliitika ja meetmed oleksid teadlikumad. Kõigis hindamismehhanismides
kasutatakse rahvusvaheliselt tunnustatud OECD arenguabikomitee
hindamiskriteeriume, k.a. (potentsiaalse) mõju kriteeriumit.
Esiteks annab
peakorteri hallatav tulemuspõhine järelevalvesüsteem projekti tasandil
kokkuvõtliku fokusseeritud ülevaate meetmete valimi kvaliteedist. Sõltumatud
tulemuspõhise järelevalvesüsteemi eksperdid annavad struktureeritud standardset
metoodikat kasutades hindeid, mis iseloomustavad projekti tugevaid ja nõrku
külgi, ning annavad soovitusi, kuidas tulemuslikkust parandada.
Projekti eest
vastutavate ELi delegatsioonide poolt läbiviidavad projekti tasandi hindamised
annavad üksikasjalikuma süvaanalüüsi ning aitavad projektijuhtidel parandada
rakendatavaid meetmeid ja valmistuda tulevasteks. Analüüsimiseks ning
tagasiside ja tõendite kogumiseks kõigilt sidusrühmadelt, sh ka lõplikelt
abisaajatelt, palgatakse temaatilise ja geograafilise oskusteabega sõltumatud
väliseksperdid.
Komisjon viib
läbi ka oma poliitikavaldkondade strateegilisi hindamisi alates programmitööst
ja strateegiast kuni meetmete rakendamiseni konkreetses sektoris (näiteks
tervishoid, haridus jne), riigis või piirkonnas või konkreetse rahastamisvahendi
suhtes. Need hindamised on oluline sisend poliitika kujundamisel ning
rahastamisvahendite ja projektide väljatöötamisel. Teave kõigi nende hindamiste
kohta avaldatakse komisjoni veebisaidil ning leidude kokkuvõte kaasatakse
nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatavasse aastaaruandesse.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.     Tuvastatud ohud
Käesoleva
rahastamisvahendi raames läbiviidavate operatsioonide toimumiskeskkonda
iseloomustavad järgmised ohud, mis takistavad rahastamisvahendi eesmärkide
saavutamist:
–
Rasked keskkonnad, millele rahastamisvahendi
tegevus on suunatud, eelkõige kõige keerukamad riigid/olukorrad, võivad
projektide elluviimist füüsiliselt või poliitiliselt takistada.
–
Projektide väiksus ja hajutatus maailmas võivad tekitada
rakendamisel ja järelevalvel vahendite nappuse.
–
Erinevate juhtimis- ja kontrollistruktuuridega ning
sageli piiratud suutlikkusega erinevate abisaajate suur hulk võib põhjustada
raskusi ja viivitusi rakendamises.
–
Demokraatia ja inimõiguste arengut erinevates
kolmandates riikides käsitleva teabe piiratud kvaliteet ja kvantiteet ning
sageli esinev vasturääkivus võib piirata komisjoni suutlikkust tulemustest aru
anda ja nende eest vastutada.
–
Haldusassigneeringute puudumine võib põhjustada
olukorra, kus rahastamisvahendi nõuetekohaseks juhtimiseks ei jätku vahendeid.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)
Komisjoni
sisekontroll on mõeldud andma piisavat kinnitust selle kohta, et saavutatakse
tegevuse tulemuslikkuse ja tõhususe eesmärgid, et komisjoni finantsaruandlus on
usaldusväärne ning et järgitud on asjaomast õigus-, finants- ja
menetlusraamitikku.
Komisjon
kasutab laia strateegilist poliitikakujundamise ja planeerimise protsessi,
sise- ja välisauditit ning muid komisjoni sisekontrolli norme. Komisjon jätkab
oma praeguse raamatupidamissüsteemi (ABAC) ja spetsiifiliste välisabi
vahendite, nagu arenguabiprogrammide teabesüsteem CRIS (Common Relex
Information System), kasutamist. Komisjon järgib raamatupidamis- ja
finantsaruandluse kõrgeimaid nõudeid, et tagada oma välisaudiitorite
(kontrollikoda) jätkuvad märkusteta hinnangud.
Peale selle
kasutab komisjon parima tulemuslikkuse ja tõhususe saavutamiseks olukorrale
kohandatud lähenemisviisi, mis hõlmab:
–
suure osa oma abi haldamise delegeerimist
kohapealsele ELi delegatsioonile;
–
selgeid finantsaruandlusliine kinnitavate asutuste
peakorteris ja delegatsioonides edasidelegeerimise kaudu ;
–
korrapärast aruandlust, k.a delegatsiooni juhi
iga-aastane kinnitav avaldus;
–
ulatuslikku koolitusprogrammi nii peakorteris kui ka
delegatsioonis;
–
märkimisväärset toetust ja juhendamist;
–
korrapäraseid kontrollimisi;
–
projektitsükli haldamise metoodikat ja iga selle
komponendi kvaliteetset tuge;
–
programmi ja projekti juhtimise, järelevalve ja
aruandluse vahendeid tulemusliku rakendamise tagamiseks, k.a projekti üle
kohapeal korrapäraselt teostatav väline järelevalve.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
Võttes arvesse
suurte ohtudega keskkonda, kus arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid /
välispoliitika vahendite talitus tegutsevad, peavad nende süsteemid eeldama
tehinguis märkimisväärset hulka potentsiaalseid vastavusvigu (eeskirjade
eiramised) ja sisaldama tõhusaid hoobasid nende võimalikult varaseks
ennetamiseks, tuvastamiseks ja parandamiseks maksete tegemise protsessis.
Praktikas tähendab see, et arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid /
välispoliitika vahendite talituse vastavuskontrollis pannakse suurim rõhk nii
välisaudiitorite kui ka komisjoni kohapealse personali poolt mitmeaastasel
alusel läbiviidavale märkimisväärsele eelkontrollile enne projekti lõppmaksete
tegemist (viies samal ajal läbi ka mõningaid järelauditeid ja -kontrollimisi),
mis on märksa põhjalikum kui finantsmäärusega nõutav finantskontroll. Arengu ja
koostöö peadirektoraadi EuropeAid / välispoliitika vahendite talituse
vastavuskontrolli raamistik sisaldab muu hulgas järgmisi olulisi komponente:
Ennetusmeetmed
–
Abi halduspersonali ja audiitorite kohustuslik
põhiväljaõpe, mis hõlmab pettuseküsimusi.
–
Suuniste andmine (sh interneti kaudu), k.a
lepingute praktiline juhend, EuropeAidi käsiraamat ja finantsjuhtimise
abivahendid (rakenduspartneritele).
–
Eelhindamine, et tagada asjakohased pettusevastased
meetmed pettuste ennetamiseks ja tuvastamiseks ELi vahendite haldamisel
ametiasutustes, mis haldavad asjaomaseid vahendeid ühiselt rahvusvaheliste
organisatsioonidega ja detsentraliseeritult toimuva eelarve täitmise raames.
–
Partnerriigi pettusevastaste mehhanismide eelnev
sõeluuring osana avaliku sektori vahendite haldamise kõlblikkuse kriteeriumi
täitmise kohta antavast hinnangust, mis peab olema täidetud eelarvetoetuse
saamiseks (s.o aktiivne pühendumine võitlusele pettuste ja korruptsiooni vastu,
piisavad järelevalveasutused, kohtuorganite piisav suutlikkus ning tõhusad
reageerimis- ja karistusmehhanismid) .
–
Komisjon kirjutas 2008. aastal Accras alla
rahvusvahelisele abi läbipaistvuse algatusele (IATI), nõustudes abi
läbipaistvuse standardiga, mis tagab õigeaegsema, üksikasjalikuma ja
korrapärasema teabe abivoogude ja dokumentide kohta.
–
Komisjon rakendab alates 14. oktoobrist 2011 IATI
läbipaistvusstandardi esimest etappi, mille raames tuleb avaldada teave abi
läbipaistvuse kohta enne järgmist, 2011. aasta novembris Busanis toimuvat abi
tulemuslikkust käsitlevat kõrgetasemelist foorumit. Peale selle töötab komisjon
koostöös ELi liikmesriikidega välja ühist veebipõhist IT-rakendust TR-AID, mis
töötleb IATI ja muude allikate kaudu edastatava teabe ELi abi kohta
kasutajasõbralikku vormi.
Tuvastus- ja parandusmeetmed
–
Välisauditid ja kontrollid (nii kohustuslikud kui
ka riskipõhised), k.a. Euroopa Kontrollikoja omad.
–
Järelkontrollid (riskipõhised) ja tagasinõudmised.
–
ELi rahastuse peatamine raskete pettusejuhtumite,
sh ulatusliku korruptsiooni korral, kuni ametivõimud on võtnud asjakohased
meetmed selliste pettuste parandamiseks ja nende vältimiseks tulevikus.
Arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid / välispoliitika vahendite
talitus kavandavad oma pettusevastase strateegia tulevikus kooskõlas komisjoni
24. juunil 2011 vastu võetud uue pettusevastase strateegiaga (CAFS), muu hulgas
selleks, et:
–
Arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid /
välispoliitika vahendite talituse sisemised pettusevastase võitlusega seotud
kontrollimised oleksid täielikult kooskõlas CAFSiga.
–
Arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid /
välispoliitika vahendite talituse lähenemisviis pettuseohu haldamisele oleks
suunatud pettuseohu valdkondade tuvastamisele ja asjakohasele reageerimisele.
–
Süsteemid, mida kasutatakse ELi vahendite
kulutamiseks kolmandates riikides, võimaldaksid saada asjakohast teavet, mida
kasutada pettuseohu haldamiseks (näiteks topeltrahastamine).
–
Saaks vajaduse korral kasutusele võtta välisabi
valdkonnas esinevate pettusejuhtumite analüüsiks võrgustikud ja vajalikud
IT-vahendid.2.4.      Kontrolli kulude ja sellest
saadava kasu hinnang
Kogu
EuropeAidi abiportfelli sisekontrolli-/halduskulud moodustavad 2014.–2020.
aasta eelarvekavade kohaselt kulukohustustena hinnanguliselt keskmiselt 658
miljonit eurot aastas. See summa hõlmab Euroopa Arengufondi haldamist, mille
juhtimine on integreeritud EuropeAidi juhtimisstruktuuri. Need
„mitte-tegevuskulud” moodustavad umbes 6,4 % EuropeAidi
kuluportfelli jaoks planeeritud 10,2 miljardi euro suuruste
hinnanguliste aasta keskmiste kulukohustuste kogusummast (tegevus + haldus),
mida rahastatakse aastatel 2014–2020 ELi üldeelarvest ja Euroopa Arengufondist.

Nendes
halduskuludes on võetud arvesse kogu EuropeAidi personali nii peakorteris kui
ka delegatsioonides, samuti infrastruktuuri-, reisi- ja koolituskulusid,
järelevalvet, hindamist ja auditilepinguid (k.a abisaajate poolt sõlmituid).
EuropeAid
plaanib tänu uute rahastamisvahendite parandatud ja lihtsustatud korrale
halduskulude suhet tegevuskuludesse aja jooksul vähendada, tuginedes
läbivaadatud finantsmääruses tõenäoliselt tehtavatele muudatustele. Kõnealuste
halduskulude peamine kasu seisneb poliitikaeesmärkide saavutamises, vahendite
tulemuslikus ja tõhusas kasutamises ning tugevate ja kulutõhusate
ennetusmeetmete võtmises ja muude kontrollide läbiviimises, et tagada vahendite
seaduslik ja eeskirjadekohane kasutamine.
Samal ajal kui
jätkub haldusmeetmete ja portfelli suhtes tehtavate vastavuskontrollide olemuse
ja suunatuse parandamine, on need kulud üldiselt vajalikud selleks, et
saavutada rahastamisvahendite eesmärgid tulemuslikult ja tõhusalt minimaalse
mittevastavuse ohuga (alla 2 % jääkvigu). Need kulud on märgatavalt
väiksemad kui ohud, mis on seotud sisekontrolli kaotamise või vähendamisega
kõnealuses kõrge riskiga valdkonnas.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele
mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr: || Liigendatud/liigendamata[15] || EFTA[16] riigid || Kandidaat-riigid[17] || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 IV || 19 04: Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) 19 04 01 Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) 19 04 03 Valimiste vaatlemine 19 04 05 Varasema koostöö lõpuleviimine 19 04 06 Katseprojekt – ELi-Venemaa kodanikuühiskonna foorum 19 04 07 Katseprojekt – Piinamisohvrite rehabilitatsiooni rahastamine || Ei kohaldata || EI || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr: 19 04 || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaat-riigid || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 IV || 19 04: Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) 19 04 01 Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR ilma valimiste ELi vaatlusmissioonita) 19 04 02 Valimiste ELi vaatlusmissioonid 19 04 03 Varasema koostöö lõpuleviimine || Ei kohaldata || EI || EI || EI || EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 4 || „EL kui ülemaailmne partner”
 Arengu ja koostöö peadirektoraat / välispoliitika vahendite talitus ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 19 04 || Kulukohustused || (1) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87
 Maksed || (2) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[18] Eelarverida number 19 01 04 03 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || (3) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 Arengu ja koostöö peadirektoraadi / välispoliitika vahendite talituse assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70
   || Maksed || =2 +3 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87
 Maksed || (5) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 4 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70
 Maksed || =5+ 6 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Arengu ja koostöö peadirektoraat / välispoliitika vahendite talitus ||
  Personalikulud || 7,168 || 7,096 || 7,024 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 49,100
  Muud halduskulud || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846
 Arengu ja koostöö peadirektoraat / välispoliitika vahendite talitus KOKKU || Assigneeringud || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 219,963 || 224,143 || 228,365 || 232,693 || 237,194 || 241,794 || 246,494 || 1 630,645
 Maksed || 199,763 || 203,543 || 207,365 || 211,293 || 215,294 || 219,494 || 223,794 || 1 480,545
3.2.2.     Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma
tegevusassigneeringute kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab
tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[19] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[20] Temaatilised kampaaniad (s.o piinamine, surmanuhtlus jne) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 1 kokku || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 546-616 || 20-25 %
 ERIEESMÄRK nr 2: Elujõuliste kodanikuühiskondade arendamine ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 2 kokku || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 2380- 2730 || 35-40 %
 ERIEESMÄRK nr 3: Inimõiguste alaste eriolukordade ja keerukate olukordade lahendamine ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 3 kokku || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 294-371 || 20-25 %
 ERIEESMÄRK nr 4: Demokraatlike tsüklite toetamine ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 4 kokku || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 329-602 || 25-30 %
 Sellest valimiste vaatlusmissioonid || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 77-98 || 20-25 %
 KULUD KOKKU || 506-640 || 198,63 || 506-640 || 202,84 || 506-640 || 207,04 || 506-640 || 211,34 || 506-640 || 213,93 || 506-640 || 220,24 || 506-640 || 224,84 || 3542-4480 || 1 478,87
3.2.3.     Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma
haldusassigneeringute kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab
haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta N [21] 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2107 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 7,17 || 7,10 || 7,02 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 49,10 ||
 Muud halduskulud || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846 ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945 ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[22] välja jäävad kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 61,67 ||
 Muud halduskulud || 4,76 || 4,85 || 4,95 || 5,05 || 6,96 || 5,25 || 5,35 || 37,16 ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83 ||
 KOKKU || 21,333 || 21,306 || 21,324 || 21,349 || 23,264 || 21,551 || 21,654 || 151,780
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 35,1 || 34,8 || 34,4 || 34,1 || 34,1 || 34,1 || 34,1
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || 9,8 || 9,7 || 9,6 || 9,5 || 9,5 || 9,5 || 9,5
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[23]
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 5,2 || 5,2 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [24] || - peakorteris[25] || 34,7 || 34,1 || 33,4 || 32,7 || 32,1 || 31,5 || 30,9
 - delegatsioonides || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 158,3 || 157,1 || 155,9 || 154,8 || 154,1 || 153,5 || 152,9
2014. aastal
rubriigist 5 rahastatavad inimressursid on jagatud arengu ja koostöö
peadirektoraadi ning välispoliitika vahendite talituse vahel järgmiselt:
- Ametikohtade
loetelu: 5,5 täistööajale taandatud töötajat välispoliitika vahendite talitusel
ning 39,4 arengu ja koostöö peadirektoraadil (kokku 44,9 täistööajale taandatud
töötajat)
- Välispersonal:
3,2 täistööajale taandatud töötajat välispoliitika vahendite talitusel ning 2
arengu ja koostöö peadirektoraadil (kokku 5,2 täistööajale taandatud töötajat)
Rubriigist 4
(programmi EIDHR B…A rida) rahastatavaid inimressursse on 2014. aastal arengu
ja koostöö peadirektoraadil kokku 102,1 lepingulist ametikohta (28,7
peakorteris ja 73,4 delegatsioonides) ning välispoliitika vahendite talitusel 6
lepingulist ametikohta peakorteris.
XX osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldava peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Rahalised ja operatiivotsused ja rakendamine.
 Koosseisuvälised töötajad || Tehniline rakendamine
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga.
–
x Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[26].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
xEttepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
–
¨Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
järgmine:
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
¨  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
x Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
x        omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
[1]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta
määrus (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja
inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa
rahastamisvahend) (ELT L 386, 29.12.2006, lk 1) – vt põhjenduste
punkt 8.
[2]               Nõukogu järeldused, mis käsitlevad
demokraatia toetamist ELi välissuhetes – suurema sidususe ja tõhususe suunas,
16081/09.
[3]               Nõukogu järeldused, mis käsitlevad
demokraatia toetamist ELi välissuhetes – 2010. aasta eduaruanne ning võimalike
katseriikide nimekiri, välissuhete nõukogu 3058. istung, Brüssel, 13. detsember
2010.
[4]               Komisjoni 25. jaanuar 2006. aasta
teatis.
[5]               Nõukogu otsus 2010/427/EL, 26.
juuli 2010.
[6]               S.o rahu ja julgeolek, vaesuse
vähendamine, humanitaarabi, investeerimine stabiilsusse ja majanduskasvu,
laienemisprotsessis osalevates ja naabruspoliitikaga hõlmatud riikides,
tegelemine globaalprobleemidega, ELi ja rahvusvaheliste normide ja väärtuste
edendamine ning majanduskasvu ja konkurentsivõime toetamine välismaal.
[7]               ELT C , , lk .
[8]               ELT C , , lk .
[9]               ELT L 386, 29.12.2006, lk 1–11.
[10]             ELT …
[11]             ABM - tegevuspõhine juhtimine; ABB -
tegevuspõhine eelarvestamine.
[12]             Vastavalt finantsmääruse
artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
[13]             Eelarve täitmise viise selgitatakse
koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[14]             Määratletud finantsmääruse
artiklis 185.
[15]             Liigendatud
assigneeringud/liigendamata assigneeringud.
[16]             EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[17]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral
Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
[18]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi
programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud
(endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[19]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid
tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv,
ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
[20]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud
eesmärkidele.
[21]             Aasta, mil alustatakse
ettepaneku/algatuse rakendamist.
[22]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi
programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud
(endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[23]             Lepingulised töötajad, kohalikud
töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid
delegatsioonides.
[24]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate
koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B…A read).
[25]             Peamiselt struktuurifondid, Euroopa
Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[26]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.