Avis juridique important

|

52004PC0688

Ettepanek nõukogu määrus millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 964/2003 Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte  /* KOM/2004/0688 lõplik */

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 964/2003 Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIMäärusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestas nõukogu juunis 2003 muu hulgas 58,6% dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärinevate toruliitmike impordi suhtes.Märtsis 2004 algatas komisjon omal algatusel uurimise seoses võimaliku kõrvalehoidmisega HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kohaldatavatest meetmetest Indoneesiast saadetavate toruliitmike impordi kaudu.Uurimine näitas Indoneesiast pärinevate toruliitmike ühendusse impordi olulist kasvu. Kõnealusele tegevusele ei õnnestunud leida muud majanduslikku õigustust või piisavat põhjendust kui HRVst toruliitmike impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu vältimine.Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, millega laiendatakse HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud 58,6% lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast saadetud toruliitmike impordile, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte. Määrus tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 2. detsembril 2004.Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 964/2003 Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitteEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [1] ("algmäärus"), eriti selle artiklit 13,[1]  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Jõusolevad meetmed(1) Nõukogu kehtestas pärast aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 964/2003 (edaspidi "algmäärus") muu hulgas 58,6% lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi "HRV") pärinevate ning CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307 93 11 99), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307 93 19 99), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307 99 30 98) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307 99 90 98) alla kuuluvate põkk-keevitusel või muul otstarbel kasutatavate rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmike (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), välisläbimõõduga kuni 609,6 mm, impordi suhtes. [2][2]  ELT L 139, 6.6.2003, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2212/2003 (ELT L 332, 19.12.2003, lk 3).2. Algatamine(2) Komisjoni käsutuses olid piisavad ja esmapilgul usutavad tõendid teatavate HRVst pärit toruliitmike suhtes kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise kohta Indoneesia kaudu ümberlaadimise ja ebaõige päritolumaa deklareerimise abil. Komisjonil õnnestus piisavaid tõendeid Indoneesiat puudutava menetluse algatamiseks saada üksnes liikmesriigi tolliasutusele esitatud järelepärimise teel, millest selgus, et kaubad ei olnud pärit Indoneesiast. Seepärast otsustas komisjon omal algatusel alustada uurimist vastavalt algmääruse artiklile 13.(3) Vastavalt mõningatele 2003. aasta kestel tehtud uurimistele ühe liikmesriigi tolliasutuste poolt saadi esmapilgul usutavad tõendid, millest ilmnes eelkõige, et seoses impordiga kõnealusesse liikmesriiki oli avastatud praktika, mille kohaselt tegelikult HRVst veetud ja pärinevate partiide päritolumaana deklareeriti Indoneesia. Eurostati andmete kohaselt moodustas Indoneesiast pärinevana deklareeritud import sellesse liikmesriiki kaks kolmandikku Indoneesiast pärinevana deklareeritud impordist ühendusse 2003. aastal. Impordi oluline kasv pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes näis kaubandusstruktuuri muutumisena, millel puudus muu piisav põhjendus või majanduslik õigustus kui HRVst pärinevate toruliitmike suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks.(4) Lõpuks selgus, et HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude mõju kahjustati nii koguste kui hindade suhtes ning HRVst pärinevate toruliitmike eelnevalt kindlaksmääratud normaalväärtuste suhtes leidis aset dumping.(5) Seepärast alustas komisjon omal algatusel määrusega (EÜ) nr 396/2004 [3] (edaspidi "algatamismäärus") uurimise seoses väidetava kõrvalehoidmisega HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Indoneesiast saadetud toruliitmike impordi teel, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte, ja andis tolliasutustele algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 alusel juhised registreerida Indoneesiast saadetud toruliitmikud, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte, CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307 93 11 93), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307 93 19 93), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307 99 30 93) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307 99 90 93) all alates 4. märtsist 2004. Komisjon teavitas HRV ja Indoneesia ametiasutusi uurimise alustamisest.[3]  ELT L 65, 3.3.2004, lk 10.3. Uurimine(6) HRV tootjatele ja eksportijatele saadeti küsimustikud (Indoneesias ei olnud teadaolevalt ühtki tootjat), nagu ka ühenduses asuvatele importijatele, kes olid komisjonile teada seoses uurimisega, mille tagajärjel kehtestati olemasolevad meetmed HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes (edaspidi "eelmine uurimine"). Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul.(7) Ükski HRV tootja ega eksportija ei esitanud vastuseid küsimustikule ja ükski Indoneesia tootja ega eksportija ei andnud endast teada ega esitanud vastuseid küsimustikule. Küsimustikule saatsid vastused kolm omavahel mitteseotud ühenduse importijat. Üks importijatest ei teinud rohkem koostööd.4. Uurimisperiood(8) Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003 (edaspidi "uurimisperiood"). Andmeid alates 2000. aastast kuni uurimisperioodini kasutati kaubandusstruktuuri muutumise uurimiseks.B. UURIMISTULEMUSED1. Üldkaalutlused / koostöö astea) Indoneesia(9) Indoneesiast pärinevate toruliitmike tootjad ja eksportijad ei teinud uurimisel koostööd. Indoneesia ametiasutused ei andnud mingit lisateavet. Indoneesia ametiasutustele selgitati, et koostööst kõrvalehoidmise korral võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18. Küsimustikule saatsid vastused kolm omavahel mitteseotud importijat. Üks importija, kes oli esitanud küsimustikule vastused, milles puudus kõrvalehoidmise kindlakstegemiseks vajalik teave, ei selgitanud puudujääke, mis olid välja toodud komisjoni kirjas puudujääkide kohta vastusena tema algsele küsimustiku vastusele, ning tunnistati seetõttu koostööd mittetegevaks. Kahe teise importija import moodustas 5,5% Indoneesiast pärinevana deklareeritud koguimpordist uurimisperioodi ajal. Seega võib üldiselt järeldada, et tootjad ei teinud koostööd ja importijad tegid väga vähe koostööd.b) HRV(10) Hiina tootjad ja eksportijad ei teinud uurimisel koostööd.(11) Nendele koostööd mittetegevatele äriühingutele selgitati, et koostööst kõrvalehoidmise korral võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18.2. Vaatlusalune toode ja samasugune toode(12) Väidetava kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalused tooted on põkk-keevitusel või muul otstarbel kasutatavad rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, toruäärikud ja keermestatud liitmikud), mille maksimaalne välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307 93 11 93), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307 93 19 93), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307 99 30 93) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307 99 90 93) alla.(13) Arvestades koostöö vähesust, tuleb järeldada, et HRVst ühendusse eksporditud toruliitmikel ning Indoneesiast ühendusse saadetud toruliitmikel on samad füüsikalised ja keemilised põhikarakteristikud ning sama kasutusotstarve. Seepärast loetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.3. Kaubandusstruktuuri muutumine(14) Nagu eespool kirjas, viitasid esmapilgul usutavad tõendid sellele, et kaubandusstruktuuri muutumine tulenes toote ümberlaadimisest ja selle päritolu ebaõigest deklareerimisest, kuna importi deklareeriti Indoneesiast pärinevana, kuigi olid olemas tõendid kauba pärinemise kohta HRVst.(15) Kuna ükski Indoneesia äriühing uurimises koostööd ei teinud, tuli Indoneesiast ühendusse suunduva ekspordi maht tuvastada teadaolevate faktide alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Seetõttu kasutati Indoneesiast ühendusse suunduva ekspordi hindade ja koguste kindlaksmääramiseks Eurostati andmeid, mis on sellises olukorras kõige kohasem kättesaadav teave.(16) Indoneesiast pärinevana deklareeritud toruliitmike import kasvas 0 tonnilt 2000. aastal 866 tonnini uurimisperioodil. Kõnealune import Indoneesiast leidis aset jaanuaris 2002 - ajal, mil kestis eelmine uurimine. HRVst pärinevate toruliitmike import ühendusse kasvas 44 tonnilt 2000. aastal 287 tonnini uurimisperioodil. Kõnealust HRVst lähtuva ekspordi kasvu tuleb tõlgendada koos ekspordi tasemega, mis saavutati algsel uurimisel käsitletud perioodil [4]. Hiina ekspordimaht uurimisperioodil moodustas esialgsel uurimisel käsitletud perioodi ekspordimahust vähem kui 10%. Eespool öeldut silmas pidades ja vastupidiste tõendite puudumisel leiti, et Indoneesiast saadetud import kompenseerib osaliselt varasemat importi HRVst.[4]  Nõukogu määrus (EÜ) nr 584/96 (EÜT L 84, 3.4.1996, lk 1).4. Ebapiisav põhjendus või majanduslik õigustus(17) Indoneesia ja HRV poolte koostöö ja vastupidiste tõendite puudumise tõttu ning arvestades ajalist kokkulangevust eelmise uurimisega, mille tagajärjel kehtestati olemasolevad meetmed, tuleb järeldada, et kaubandusstruktuuri muutumise põhjustas pigem dumpinguvastase tollimaksu kehtimine kui mõni muu piisav põhjendus või majanduslik õigustus algmääruse artikli 13 lõike 1 teise lause tähenduses.(18) Seega võib järeldada, et vaadeldud kaubandusstruktuuri muutumist ei saa põhjendada muuga kui HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vältimisega.5. Tollimaksu parandava mõju kahjustamine samasuguste toodete hindade ja/või  koguste osas(19) Eespool tehtud kaubavoogude analüüsi põhjal leiti, et ühenduse impordistruktuuri muutumine on seotud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisega. Kuni jaanuarini 2002 puudus ühenduse turul Indoneesia päritoluga deklareeritud import. Pärast nimetatud kuupäeva kasvas Indoneesia päritoluga deklareeritud import oluliselt, ulatudes uurimisperioodi ajal 866 tonnini. See maht moodustab 1,7% ühenduse tarbimisest eelmise uurimisperioodi ajal.(20) Indoneesiast saadetud toodete hindade osas ja eksportijate koostöö ning mis tahes tõendite puudumisel vastupidise kohta näitasid Eurostati andmed, et Indoneesia keskmised ekspordihinnad uurimisperioodi ajal olid veelgi madalamad kui eelmises uurimises kindlaksmääratud HRV keskmised ekspordihinnad, olles seega ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. On kindlaks tehtud, et uurimisperioodi ajal olid Indoneesia keskmised ekspordihinnad umbes 34% madalamad kui HRV keskmised ekspordihinnad.(21) Eelnevast järeldub, et kaubavoogude muutumine koos ebaharilikult madalate hindadega Indoneesiast eksportimisel on kahjustanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju samasuguste toodete koguste ja hindade osas.6. Tõendid dumpingu kohta võrreldes eelnevalt samasuguse või samalaadse toote  suhtes kindlaksmääratud normaalväärtustega(22) Et teha kindlaks, kas esineb tõendeid dumpingu kohta vaatlusaluse toote puhul, mida eksporditi uurimisperioodi jooksul Indoneesiast ühendusse, kasutati Eurostati andmete alusel kindlaksmääratud ekspordihindu vastavalt algmääruse artiklile 18.(23) Algmääruse artikli 13 lõikes 1 nõutakse tõendeid dumpingu kohta võrreldes eelnevalt samasuguste või samalaadsete toodete suhtes kindlaksmääratud normaalväärtustega. Eelmise uurimise käigus selgus, et Tai on normaalväärtuse määramisel HRV suhtes sobiva turumajandusega analoogriik.(24) Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hinnavõrdlust mõjutavaid erinevusi. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrigeeriti transpordi ja kindlustusega seonduvat. Muu antud teguritega seotud teabe puudumisel kasutati eelmises uurimises kasutatud andmeid.(25) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 näitas eelmise uurimise käigus kindlaksmääratud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja käesoleva uurimise uurimisperioodi ekspordihindade kaalutud keskmise võrdlus väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse tollipiiril enne tollimaksu tasumist dumpingut seoses Indoneesiast saadetud toruliitmike impordiga. Täheldatud dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hindadest ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist oli 60,5%.C. MEETMED(26) Arvestades eespool toodud kõrvalehoidmist algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses, tuleks HRVst pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid laiendada samasugusele Indoneesiast saadetud tootele, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte.(27) Laiendatud tollimaks peaks olema see, mis on sätestatud algmääruse artikli 1 lõikes 2.(28) Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, mis näeb ette laiendatud meetmete kohaldamise registreeritud impordi suhtes alates registreerimise kuupäevast, tuleks koguda dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast saadetud toruliitmike impordilt, mis on saabunud ühendusse algatamismäärusega kehtestatud registreerimise alusel.(29) Kõrvalehoidmine leiab aset väljaspool ühendust. Algmääruse artikkel 13 püüab kõrvalehoidmisega võidelda, kahjustamata ettevõtjaid, kes suudavad tõestada, et nad pole sellise tegevusega seotud, ent ei sisalda erisätet tootjate kohtlemise kohta, millega saaks kontrollida, kas nad kõrvalehoidmises ei osale. Seetõttu tuleks võimaldada tootjatele, kes pole vaatlusalust toodet uurimisperioodi jooksul ekspordiks müünud ning pole ühegi laiendatud dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalasse kuuluva eksportija või tootjaga seotud, taotleda vabastust sellise impordi suhtes kohaldatavatest meetmetest. Asjaomased tootjad, kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vabastamiseks, peavad täitma küsimustiku, et komisjon saaks kindlaks määrata, kas vabastust on võimalik anda. Kõnealuse vabastuse võib anda pärast hinnangu andmist näiteks vaatlusaluse toote turusituatsioonile, tootmismahule ja tootmisvõimsusele, hanke- ja müügitegevusele ning tegevuste võimalikkusele, mille korral esinevad ebapiisavad põhjendused või majanduslikud õigustused ja tõendid dumpingu kohta. Tavaliselt teeb komisjon ka kohapeal kontrollkäigu. Kõik kõnealust vabastust käsitlevad taotlused tuleb eelnevalt saata komisjonile koos vajalike andmetega, eelkõige võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses ja müügis.(30) Vabastamine impordi registreerimisest või dumpinguvastastest meetmetest võib algmääruse artikli 13 lõiget 4 kohaldades olla kasulik importijatele selles ulatuses, kuivõrd nende poolt imporditavad tooted on pärit eksportijatelt, kellele on antud selline vabastus.(31) Kui vabastus on põhjendatud, esitab komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ettepaneku käesoleva määruse vastavaks muutmiseks. Edaspidi teostatakse mis tahes vabastuste üle järelevalvet, et tagada käesolevaga sätestatud tingimuste täitmine.(32) Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal nõukogu kavatses teha ettepaneku kehtiva lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisala laiendamise kohta, ja neile anti võimalus arvamust avaldada. Märkusi, mis võiksid muuta eespool nimetatud järeldusi, ei laekunud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Määrusega (EÜ) nr 964/2003 Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärinevate ning CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307 93 11 99), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307 93 19 99), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307 99 30 98) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307 99 90 98) alla kuuluvate põkk-keevitusel või muul otstarbel kasutatavate rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmike (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), välisläbimõõduga kuni 609,6 mm, impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse käesolevaga Indoneesiast pärinevate põkk-keevitusel või muul otstarbel kasutatavate rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmike (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), välisläbimõõduga kuni 609,6 mm, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307 93 11 93), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307 93 19 93), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307 99 30 93) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307 99 90 93) alla, impordi suhtes, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte.2. Käesoleva artikli lõikega 1 laiendatud tollimaks nõutakse sisse määruse (EÜ)nr 396/2004 artikli 2 ja määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt registreeritud impordilt.3. Kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 21. Artikliga 1 laiendatud tollimaksuvabastuse taotlus esitatakse kirjalikult ühes ühenduse ametlikest keeltest ja sellele peab olema alla kirjutanud taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BJ-79 5/16B - 1049 BrusselsFaks (32 2) 295 65 05Teleks COMEU B 21877.2. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega võib komisjon lubada oma otsusega vabastada artikliga 1 laiendatud tollimaksust nende äriühingute impordi, kes ei hoia kõrvale määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust, ning teha ettepaneku määruse vastavaks muutmiseks.Artikkel 3Toll peab lõpetama määruse (EÜ) nr 396/2004 artikli 2 kohase impordi registreerimise.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Nõukogu nimelEesistuja


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0121

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega tühistatakse Korea Vabariigist pärinevate dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud teatavate elektrooniliste mikrolülituste impordi suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks ja lõpetatakse menetlus  /* KOM/2008/0121 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 7.3.2008KOM(2008) 121 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega tühistatakse Korea Vabariigist pärinevate dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud teatavate elektrooniliste mikrolülituste impordi suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks ja lõpetatakse menetlus(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97, (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)(edaspidi „algmäärus”), mida on viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004, kohaldamist menetluses, mis käsitleb Korea Vabariigist pärit dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud teatavate elektroonsete integraallülituste importi. |Üldine taust Käesolev ettepanek tehti algmääruse rakendamise kontekstis ning tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Määrusega (EÜ) nr 1480/2003 (ELT L 212, 22.8.2003, lk 1) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava 34,8%-lise tollimaksu Korea Vabariigist pärinevate ja kõigis muudes ettevõtetes kui Samsung Electronics Co., Ltd toodetud DRAM-ide impordi suhtes. Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organi aruande (WT/DS299/R Euroopa Ühendused – Korea Vabariigist pärit dünaamiliste muutmälude elektroonsete integraallülituste suhtes kohaldatavad tasakaalustavad meetmed, vastu võetud 3.8.2005) vastuvõtmise järel võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 584/2006 (ELT L 103, 12.4.2006, lk 1), millega rakendatakse aruandes esitatud soovitusi ning vähendatakse lõplikku tasakaalustavat tollimaksu 32,9%-ni. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Pärast seda kui komisjon oli ühenduse tootmisharult saanud esmapilgul usutavad tõendid lisasubsideerimise kohta ning äriühingult Hynix Semiconductor Inc. läbivaatamistaotluse, milles väideti, et tasakaalustatavad subsiidiumid olid aegunud, algatas komisjon 18. märtsil 2006. aastal ex officio Korea Vabariigist pärinevate DRAM-ide impordi suhtes kehtiva tasakaalustava tollimaksu osalise vahepealse läbivaatamise. Kõnealuse läbivaatamise puhul piirduti ühe Korea eksportiva tootja, nimelt äriühingu Hynix Semiconductor Inc. (edaspidi „Hynix”) subsideerimise uurimisega ning läbivaatamise eesmärk oli hinnata vajadust jätkata olemasolevate meetmete kohaldamist, need lõpetada või neid muuta. Läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas, et Hynix sai lisasubsiidiume. Veel aga leidis kinnitust, et nii tasakaalustatavad subsiidiumid esialgses uurimises kui ka esialgse uurimisperioodi järel saadud subsiidiumid ei toonud enam tulu. Seetõttu tehakse ettepanek menetlus lõpetada ning tühistada nõukogu määrusega (EÜ) nr 1480/2003 kehtestatud meetmed alates 31. detsembrist 2007. |Õiguslik alus Nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |Meedet on kirjeldatud eespool nimetatud määrustes ning see ei võimalda teha riigisiseseid otsuseid. |Ei kohaldata nõuet märkida, kuidas vähendatakse ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ja kodanike rahalist ja halduskoormust ning tagatakse selle proportsionaalsus ettepaneku eesmärgiga. |Õigusakti valik |Kavandatav õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta Euroopa Ühenduse eelarvet. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega tühistatakse Korea Vabariigist pärinevate dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud teatavate elektrooniliste mikrolülituste impordi suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks ja lõpetatakse menetlusEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eelkõige selle artiklit 19,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUSI. Olemasolevad meetmed(1) Määrusega (EÜ) nr 1480/2003[2] (edaspidi „lõpliku tollimaksu määrus”) kehtestas nõukogu 34,8%-lise lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatavate Korea Vabariigist pärit dünaamiliste muutmäludena (edaspidi „DRAM”) tuntud elektrooniliste mikrolülituste impordi suhtes, mis on valmistatud kõigis muudes äriühingutes kui Samsung Electronics Co., Ltd (edaspidi „Samsung”), mille suhtes kehtestati tollimaksumäär 0%. Lõpliku tollimaksu määrusele eelnes komisjoni määrus (EÜ) nr 708/2003, millega kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks Korea Vabariigist pärit DRAM-ide impordi suhtes[3] (edaspidi „ajutise tollimaksu määrus”).(2) Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organi aruande [4] ( „EÜ-Korea DRAM-ide vaekogu aruanne” ) vastuvõtmise järel võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 584/2006[5], millega rakendatakse komisjoni aruandes esitatud soovitusi ning vähendatakse lõplikku tasakaalustavat tollimaksu 32,9%-ni (edaspidi „rakendusmäärus”).II. Osalise vahepealse läbivaatamise ex officio algatamine(3) Ühenduse tootjad Micron Europe Ltd ja Qimonda AG (endine Infineon Technologies AG) esitasid komisjonile esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et Hynix Semiconductor Inc. (edaspidi „Hynix”) sai esiesialgse uurimise uurimisperioodile järgnenud perioodil lisasubsiidiume. Lisaks esitas Hynix taotluse alustada osalist vahepealset läbivaatamist, väites et esialgses uurimises tasakaalustamist nõudnud subsiidiumid olid kaotatud.(4) Eespool esitatut arvesse võttes otsustas komisjon tegutseda ex officio .III. Uurimine(5) Olles kindlaks teinud, et läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning pärast nõuandekomiteega konsulteerimist teatas komisjon 18. märtsil 2006 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteatega[6] osalise vahepealse läbivaatamise ex officio algatamisest vastavalt algmääruse artiklile 19.(6) Läbivaatamine piirdus ühe eksportiva tootja – Hynixi – subsideerimise uurimisega, et hinnata vajadust jätkata, lõpetada või muuta kehtivaid meetmeid. Uurimisperiood kestis 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005.(7) Komisjon teavitas asjaomast eksportivat tootjat (Hynix), Korea Vabariigi valitsust ning ühenduse tootjaid ametlikult osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada algatamisteates sätestatud aja jooksul oma kirjalikud seisukohad ja taotleda ärakuulamist.(8) Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ning sai vastused äriühingult, Korea valitsuselt, mitmelt Korea pangalt ja ka pangalt Deutsche Bank AG.(9) Komisjon soovis saadud teavet kontrollida ning korraldas kontrollkäigud Korea valitsusse (rahandus- ja majandusministeerium ning finantsjärelevalvekomitee) ning järgmiste äriühingute ja asutuste valdustesse Soulis:Hynix Semiconductor Inc.Korea Exchange Bank („KEB”)Korea Development Bank („KDB”)Woori BankShinhan BankDeutsche Bank AGNational Agricultural Cooperative Federation („NACF”)Hyundai Marine & Fire InsuranceB. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE(10) Vaatlusalune toode ja samasugune toode on samad, mida käsitleti esiesialgses uurimises, see tähendab Korea Vabariigist pärit dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud teatavate elektrooniliste mikrolülituste kõik tüübid, tihedused ja variandid, olgu need komplekssed, töödeldud vahvlite või kiipide kujul, mis on toodetud erinevaid metalloksiidpooljuhtide (MOS) tootmistehnoloogiaid kasutades, kaasa arvatud komplementaarse metalloksiidränistruktuuri (CMOS) tüübid, igasuguse tihedusega (kaasa arvatud tihedus tulevikus), sõltumata pöörduskiirusest, konfiguratsioonist, kiibikestast või paneelist jne. Vaatlusalune toode hõlmab ka dünaamilisi muutmälusid (DRAM), mis esinevad (kohandamata) mälumooduleis ning (kohandamata) mäluplaatidel või mõne muu agregaatvormi kujul, tingimusel, et selle peamine eesmärk on kanda mälu.(11) Vaatlusalune toode on praegu klassifitseeritud CN-koodide ex 8473 30 20, ex 8473 50 20, ex 8542 32 10, ex 8542 32 31, ex 8542 32 39 ja ex 8548 90 20 alla.C. SUBSIIDIUMIDI. Sissejuhatus(12) Uurimise algatamisetapil komisjonile kättesaadava teabe ja komisjoni küsimustikele saabunud vastuste põhjal uuriti järgmisi meetmeid:2.  Hynixi kreeditoride finantsasutuste nõukogu ( Hynix Creditors’ Financial Institutions Council , CFIC) 30. detsembril 2002. aastal heakskiidetud päästemeetmestik, mis sisaldab võla konverteerimist aktsiatesse, võla pikendamist ning intresside maksmise tingimuste muutmist;3.  äriühingu Beijing Orient Electronics („BOE”) väidetav eelisrahastamine Korea pankade poolt, et hõlbustada Hydise, Hynixi haru ostmist;4.  CVC väidetav eelisrahastamine Korea pankade poolt, et hõlbustada System IC, Hynixi haru ostmist, sealhulgas ka Hynixi võla soodustingimustel ülekandmine muule üksusele;5.  Hynixi võla diskonteeritud väljaostmine sularahas;6.  Korea valitsuse väidetav maksusoodustus Hynixile;7.  Hynixi võla refinantseerimine 2005. aasta juulis.(13) Kõik eespool nimetatud meetmed olid ajutised meetmed. Kõik uuritud meetmed peale eespool punktis e nimetatud meetme olid Hynixi kreeditorpankade/-asutuste võetud, väidetavalt Korea valitsuse suunamisel. Samamoodi kui esialgses uurimises, on „valitsuse rahalise toetuse” küsimus algmääruse artikli 2 tähenduses ka käesoleva uurimise keskmes ning seetõttu tuletatakse meelde lõpliku tollimaksu määruse põhjendusi 9–15.II. Hynixi finantsseisund esialgse uurimise järel(14) 2001. aasta ulatuslikust päästemeetmestikust hoolimata ei paranenud Hynixi finantsseisund ning aastal 2002 oli selle Standard & Poor’si reiting endiselt „kohustusi osaliselt täitmata jättev” ( Selective Default ). Hynix teatas 2002. aasta esimese üheksa kuu järel 1,03 triljoni Korea voni suurusest kahjumist; oli ilmselge, et tal ei ole võimalik aeguvat laenu tagasi maksta. 2002. aasta finantsaruandel põhinevad suhtarvud näitavad, et ta ei suutnud olemasolevate varadega katta olemasolevaid kohustusi, ei suutnud tuludega katta oma intressikulusid, teda finantseeriti märgatavalt rohkem laenude kui aktsiatuludega ning tal oli tohutu puhaskahjum. Kuigi 2001. oktoobri tagatismeetmete rakendamine oli olukorda veidi parandanud, vaevles ettevõte ikkagi suurtes majandusraskustes. 2002. aasta septembris koostatud aruandes teatas Morgan Stanley Dean Witter, üks Hynixi välisnõustajaid, et Hynix ei suuda tõenäoliselt „hankida kahe järgneva aasta jooksul piisavalt sularaha aeguvate võlakohustuste täitmiseks” ega „suurendada oma võimsust ja rahastada tehnoloogiauuendusi ning teadus- ja arendustegevust, mida oleks vaja, et jääda konkurentsivõimeliseks DRAM-ide tootjaks”. Veel ütles Morgan Stanley Dean Witter, et „Hynix on praktiliselt pankrotis ja seda hoitakse elus ainult võla ümberkorraldamise programmidega” ning et „ettevõtte konkurentsivõime taastamiseks vajalikud finantskohustused tunduvad liiga suured. Ettevõtte elluäratamine ei ole võlausaldajatele jõukohane. Olgu tulemus milline tahes, sõnum investoritele on konkreetne: Hynix ei ole investeerimiseks sobiv ettevõte.”(15) 2002. aasta septembris teatas Merrill Lynch, et: „Me oleme jätkuvalt mures Hynixi masendava kasumiväljavaate pärast. Me näeme oma 2002.–2003. aasta hinnangutes ette puudujääki, kuna kulude vähendamist ja läbimüügi suurenemist takistab puudulik investeerimine uude tehnoloogiasse.” Veel üks Hynixi nõustaja, Deutsche Bank Korea, tunnistas, et kuigi nende väärtpaberiosakond tegeles pooljuhtide tööstusega, ei tegelenud see Hynixiga, kuna „see ei olnud investoritele huvipakkuv”. Äriühing ise ei eita oma tollaste finantsprobleemide tõsidust.III. Uus ümberkorraldamine(16) Oktoobris 2001 võttis CFIC vastu majandustegevuse normaliseerimise kava, millega püüti äriühingut uuesti üles ehitada. CFIC koosnes pankadest ja teistest Hynixi kreeditorasutustest. Kreeditoride finantsasutuste nõukogu otsused võeti vastu 75 %-lise häälteenamusega. Iga asutuse hääleõigus määrati kindlaks vastavalt asutuse kahjuriskile seoses Hynixiga.(17) Hynix kuulus äriühingute ümberkorraldamise soodustamise seaduse alla ning oli tänu sellele kreeditoride tõhusa kontrolli all. CFIC otsustas ettevõtte või osa ettevõttest kolmandale isikule müüa. 2002. aasta detsembris alustas ümberkorralduskomitee, CFIC-i allkomitee läbirääkimisi ettevõttega Micron Technology Inc. Need kestsid viis kuud; pooled allkirjastasid vastastikuse mõistmise memorandumi, kuid Hynixi juhatus lükkas müügitingimused lõpuks ikkagi tagasi.(18) Kuna Hynixi finantsseis muutus üha halvemaks, palkas CFIC 2002. aasta mais järelmeetmena mitu välisnõustajat, sealhulgas Deutsche Bank, Morgan Stanley Dean Witter, Deloitte & Touche ja A. D. Little, et analüüsida Hynixi olukorda ja koostada kava äriühingu päästmiseks. Koos välisnõustajatega korraldas KEB, kes oli CFIC eesotsas kui peamine kreeditor, Hynixis kuni 2002. aasta novembrini kestnud äriühingu tegevuse analüüsi. Selle tulemusel koostasid Deutsche Bank ja KEB aruande („DB aruanne”), mis esitati CFIC-le.(19) 30. detsembril 2002. aastal otsustas CFIC alustada ettevõtte muutmisega ning asus seda müüma, nagu DB aruandes kirjeldatud. Ettevõtte muutmine hõlmas ka selle ümberkorraldamist, nimelt järgmist:-  võla konverteerimine aktsiateks 1861,5 miljardi Korea voni ulatuses;-  kapitali kontolt mahakandmine suhtega 21:1;-  3293 miljardi Korea voni suuruse võla pikendamine;-  pikendatud võla intresside maksmise tingimuste muutmine.IV. Meetmete kirjeldusi. Võla konverteerimine aktsiateks(20) CFIC otsustas konverteerida 1 861,5 miljardi Korea voni suuruse võla Hynixi aktsiateks; see vastas ligikaudu 50% Hynixi tagamata laenudele. Konverteeritava aktsia hinnaks määrati otsuse vastuvõtmise ajal, 2002. aasta detsembris, 435 Korea voni, võttes aluseks ühe kuu keskmise turuhinna. Kuigi äriühingute ümberkorraldamise soodustamise seadusega on CFIC-le pandud kohustus kasutada konverteerimishinna arvutamisel mõistlikku meetodit, ei ole konkreetset meetodit ette nähtud.(21) Ümberkorraldusplaan nägi enne konverteerimist ette kapitali mahakandmise, milleks oli vaja aktsionäride heakskiitu; seetõttu ei saanud konverteerimisega otsekohe algust teha. Kui kapital oli maha kantud suhtega 21:1, sai aktsia konverteerimishinnaks 9 135 Korea voni (21 × 435 Korea voni) ning konverteerimine algas. Kuna konverteeritavaid aktsiaid ei emiteeritud kuni aprillini 2003, pidi see hind olema miinimumhind, aga maksimumhinda ei kehtestatud. Otsuse tegemise ajal oli aktsia tegelik hind hoopis 280 Korea voni; aprillis 2003 langes see 167 vonini.ii. Võla pikendamine(22) Hynixi aktsiatesse konverteerimata jäänud aegunud võlga pikendati detsembrini 2006. Pikendatud võlg küündis kokku 3 293 miljardi Korea vonini.iii. Muudatused intressi maksmise tingimustes(23) Pikendatud võla intressimäära langetati 6,5%-lt 3,5%-ni. Seda 3%-list vahet käsitleti võla lisasummana ning see lisati tasumata võlale, aegumistähtajaga samuti detsembris 2006. Selle võla lisasumma intressiks kehtestati 6% ning seda tuli maksta kord kvartalis.V. Korea valitsuse poliitika seoses Hynixiga(24) Nagu ajutise ja lõpliku tollimaksu määruses kirjeldatud, oli Korea valitsus Hynixi teemast vägagi huvitatud. Korea valitsus tunnistas, et Hynixi olukorra tõttu ei olnud välisinvestorid eriti varmad Koreasse investeerima, kuna Korea pankade laenurisk seoses Hynixiga oli väga suur. Seega oli ebakindluste kõrvaldamiseks vaja lahendada Hynixi probleem; Hynixi „struktuurilist kohandamist” nimetati rahandus- ja majandusministeeriumi 2002. aasta teise poolaasta aruandes peamiseks poliitikaküsimuseks. Aruandes, mille opositsioonis olev Korea Suur Rahvapartei (Korea’s Grand Ntional Party, GNP) esitas Korea Rahvuskogule, kritiseeriti aga Korea valitsuse nõudmist päästa Hyundai Group, mille haru Hynix oli, väites, et Hynixit päästes „loopis Korea valitsus raha põhjatusse auku.” Hynix väidab, et kuna aruanne esitati novembris 2002, ei peaks seda pidama tõendiks Korea valitsuse sekkumise kohta uude ümberkorraldusse. Samas kiitsid kreeditorid uued ümberkorraldused heaks ainult kuu aega pärast GNP aruande esitamist ning arutelud Hynixi parima päästmisviisi üle olid kestnud juba mitu kuud enne seda. Seega küsimuses, kas Korea valitsusel oli olemas Hynixi päästmise poliitika, ei ole GNP aruanne sugugi ebaoluline.(25) Aasta esimesel poolel teatas aserahandusminister, et „kreeditorid peavad Hynixi puhul võimalikult kiiresti lahenduse leidma, et negatiivne mõju majandusele jääks minimaalseks”. Selleks oli kokku kutsutud Korea valitsuse ja Hynixi kreeditoride koosolek, kus Korea valitsus väljendas oma seisukohti Microniga samal ajal peetud läbirääkimiste asjus. Rahandus- ja majandusministeerium ei saanud ei kinnitada ega ümber lükata, kas koosolekuid oli veel toimunud, ning väitis, et kõiki koosolekuid ei protokollitud. Finantsjärelevalvekomitee aga ütles, et muid koosolekuid ei olnud peetud, kuigi toimuval hoiti silma peal mitteametlike telefonikõnedega. Registreeritud tõendusmaterjal lubab aga järeldada, et Korea valitsus, võttes arvesse Euroopa Ühenduste ja USA läbi viidud varasemaid uurimisi tema ja Hynixi seoste kohta, oli andnud juhtnöörid edastada Hynixit puudutavat teavet suuliselt, et see ei oleks hiljem tõestatav.[7] Finantsjärelevalvekomitee teatas, et tal ei ole volitusi sekkuda ettevõtete ümberkorraldustesse, aga et ta oli protsessi osaliselt jälginud, näiteks aspektides, mis oleksid võinud turgu raputada. Finantsjärelevalvekomitee teostab sellist järelevalvet ettevõtte töötajate kaudu, aga neid kontakte ei dokumenteerita. Kuigi finantsjärelevalvekomitee tunnistas, et Hynixit asuti ümber korraldama selle liigse suuruse tõttu, väitis ta, et ümberkorralduste laadi ja viisi määrasid kindlaks ainult kreeditorid. Hynixi kreeditorpangad kinnitasid, et finantsjärelevalvekomitee jälgis ümberkorraldusi valvsalt nii telefonikõnede kui teabenõuete abil.(26) Korea valitsus tegi 22. aprilli 2002. aasta koosolekul Hynixi kreeditoridele teatavaks oma ametliku seisukoha: Hynix tuleb kas müüa või päästa, et leevendada šokki. Kuigi Korea valitsus väitis, et likvideerimise poolt või vastu otsustamine jäi kreeditoridele, räägivad väitele risti vastu valitsuse avaldused seoses Hynixi päästmise tähtsusega (kas siis ümberkorralduse või müümise läbi) Korea turgude usaldusväärsuse taastamisel. Korea valitsuse arvamust, nagu oleks Hynix läbikukkumiseks liiga suur, kinnitab ka ühe kreeditorpanga avaldus, et Hynix on sedavõrd suur ettevõte nii paljude töötajate ja lepingutega, et „võite ise ette kujutada, mis pankroti või maksejõuetuse puhul juhtub”. Pealegi kirjutas üks Hynixi välisnõustaja oma töölevõtukirjas, et see aitaks kaasa „…pingutusele leida realistlik ja teostatav viis Hynixi ümberkorraldamiseks, nii et sotsiaalne kahju oleks minimaalne …” (lisatud rõhutamine kaldkirjas). Oli selge, et Hynixi likvideerimine ei tulnud kõne allagi.VI. Korea valitsuse seotus Hynixi kreeditorpankadega(27) Korea valitsus on paljude Hynixi kreeditorpankade suuraktsionär. Pankadelt, Hynixilt ja Korea valitsuselt saadud registreeritud teabest nähtub, et Korea valitsusel on vähemalt märkimisväärne osalus (> 20%) kreeditorpankades/-finantsasutustes, mis moodustab vähemalt 75% hääleõigusest CFIC-s . Tuleb meeles pidada, et nõutav enamus CFIC-s on 75%; seega ei saa kahelda Korea valitsuse osalemises kreeditoride nõukogu tehtud otsustes.(28) Nagu esialgseski uurimises, on Korea Arengupank ( Korea Development Bank , KDB) ja Riiklik Põllumajandusühistute Liit ( National Agricultural Cooperative Federation , NACF) täisomanduses valitsusüksused ning seega peetakse neid valitsusasutusteks algmääruse artikli 1 lõike 3 tähenduses.(29) Ei ole registreeritud ühtegi tõendit selle kohta, et panga Woori Bank olukord on ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 80–82 kirjeldatuga võrreldes muutunud. Pealegi, nagu ajutise tollimaksu määruses on väidetud, sõlmis Chohung Bank (praeguse nimega Shinhan Bank, kuna 1. aprillil 2006 ühines see pangaga Shinhan Bank) 2002. aasta jaanuaris vastastikuse mõistmise memorandumi Korea Hoiustekindlustuskorporatsiooniga ( Korea Deposit Insurance Corporation , KDIC), andes riigiasutusele KDIC võimaluse mõjutada otsustavalt panga Chohung Bank otsusetegemist.(30) Peaministri dekreet nr 408 on veel üks tõend, et Korea valitsusel on olemas õiguslikud vahendid finantssektorisse poliitilistel põhjustel sekkumiseks. Korea valitsus esitleb dekreeti kui tõendit, et Korea valitsus tegi ametliku avalduse mitte sekkuda pankade ja finantsasutuste tegevusse. Peaministri dekreedi nr 408 artikli 5 lõikes 1 aga sätestatakse, et „juhul kui finantsjärelevalveasutus esitab finantsasutusele taotluse teha koostööd või pakkuda toetust eesmärgiga stabiliseerida finantsturgu,… tehakse seda kirjalikult või koosoleku raames.”. Seega ei välistata dekreediga valitsuse sekkumist finantsasutustesse, vaid hoopis sätestatakse selgesõnaliselt sellise sekkumise korraldamise viis.(31) Hynix väitis, et KEB ei olnud Korea valitsuse kontrolli all, ning esitas Korea valitsusest sõltumatuse tõendiks panga Commerzbank osaluse. Samuti esitas ta dokumendid, milles viidatakse panga Commerzbank vetoõigusele mõnes küsimuses, sealhulgas ka riskijuhtimises. Kuigi Commerzbank oli saatnud ühe oma inimese laenumeeskonda, ei suutnud KEB siiski kinnitada, kas Commerzbank ka tegelikult laenuotsuseid kontrollis; tegelikult väitis Commerzbank koguni, et nad ei olnud sellise vetoõiguse olemasolust teadlikud. Pealegi näitab ka hiljutine uurimine, mis käsitles Korea valitsuse seotust KEB aktsiate ostmisega Lone Stari poolt aastal 2003, et KEB on Korea valitsuse kontrolli all. Seetõttu leitakse, et ei ole põhjust taganeda esialgse uurimise järeldustest Korea valitsuse mõju kohta KEB otsustele.(32) Veel üks näide Korea valitsuse seotuse kohta Hynixi kreeditorpankadega on asjaolu, et Hynixi CFIC ümberkorralduskomitee juhtkomitee määras ümberkorralduskomitee esimeheks endise tööstus- ja kaubandusministri, kusjuures vaid mõni kuu hiljem nimetati too uuesti ministriks.(33) Pangad Kookmin Bank ja Woori Bank on oma 2002. aastal väärtpaberi- ja börsikomiteele esitatud prospektides mõista andnud, et Korea valitsuse sekkumine võib neid viia poliitikast lähtuvate otsuste tegemiseni. Hynix on aga esitanud tõendeid, et kõnealune sõnastus ei viita otseselt Hynixile ning et sellest ei saa välja lugeda, nagu kontrolliks Korea valitsus Korea pangandussektorit. Siiski ei lükka Hynixi esitatud tõendid ümber muid prospektis esitatud hoiatusi, näiteks et Korea valitsuse osalus „võib sundida meid võtma selliseid meetmeid või järgima poliitikaeesmärke, mis ei pruugi olla kreeditoride huvides”.(34) Komisjon palus näha asutusesiseseid dokumente, mis olid seotud kreeditorasutuste otsusega kiita heaks ümberkorraldusplaan. Need konfidentsiaalsed dokumendid näitavad, et kuigi kõik kreeditorid järgisid ümberkorralduses osalemise otsust tehes oma tavapärast sisekorda, ei tegutsenud nad vastavalt krediidireitingule, mille nad Hynixile kõnealusel perioodil olid andnud. Kuigi kõik kreeditorid olid andnud Hynixile Standard & Poor’si reitingule „kohustusi osaliselt täitmata jättev” vastava reitingu, kiitsid nad ümberkorraldusplaani sellest hoolimata heaks. Näiteks osutas ühe panga krediidiriskireiting Hynixi kohta ümberkorralduse heakskiitmise ajal, et äriühingu olukord on väga raske ning et võimalus äritegevust taastada on väga ebatõenäoline. Ühe teise asjaomase panga Hynixile antud reiting viitas, et kohustuste täitmatajätmine oli väga tõenäoline ja et ei ole mõtet loota olukorra paranemist tulevikus. Siiski kiitsid pangad ümberkorraldusettepaneku heaks, kuigi tõenditest võis järeldada, et see ei olnud kooskõlas turukeskse lähenemisviisiga, ning ka DB aruandes ei öelda teisiti.(35) Seda näitas ka kreeditoride suhtumine nii võlasse, mida nad ise pikendasid, kui ka aktsiatesse, mille nad said võla konverteerimisel aktsiatesse: ligikaudu 80–90% Hynixi võlgadest kanti kahjumina maha – ühel juhul koguni 100% – ja aktsiad kirjendati kreeditoride makstud hinnast ligikaudu 20%ga.(36) Äriühing väidab, et järgnenud sündmused näitavad kreeditoride otsuse õigsust; Hynix on alates 2005. aastast kasumit teeninud ning kreeditorid on müünud oma osaluse äriühingus märkimisväärse kasumiga. See on aga tagantjärele analüüs, mis ei põhjenda järeldust, nagu oleks ümberkorraldusplaan olnud kreeditoride heakskiitmise ajal kooskõlas turukeskse lähenemisviisiga. Lisaks sellele jäi Hynix püsima vaid tänu suurtele subsiidiumidele, mis talle maksti. Ei saa ju väita, et kuna Hynix jäi püsima, siis polnud need subsiidiumid tegelikult subsiidiumid, kuigi püsimajäämine oli võimalik vaid tänu nendele. Lõpuks olid kreeditorid 2002. aasta lõpus sattunud sellisesse olukorda seetõttu, et nad olid osalenud 2001. aasta ümberkorralduses, mis kujutas endast subsideerimist. Järelikult ei saa nad väita, et neid tuleks võrrelda erasektori kreeditoridega, kes on teinud kõik sammud, mis on viinud neid teatud ajal teatud olukorda, täielikult omal tahtel. Seega ei mõjuta Hynixi väide järeldust, et kreeditorid ei tegutsenud turukeskset lähenemisviisi silmas pidades.VII. Järeldus rahalise toetuse kohta(37) Pidades silmas registreeritud tõendeid Korea valitsuse Hynixiga seotud poliitika kohta ja selle sekkumise kohta Hynixi kreeditoride otsusetegemisse, aga ka tõendeid Hynixi kohutava olukorra kohta ja turu soovimatuse kohta äriühingusse kapitali mahutada ning samuti tõendite puudumist selle kohta, et olemasolevad kreeditorid tegid otsuseid turuandmetest lähtuvalt, mida subsideerimine ei olnud moonutanud, on jõutud järeldusele, et eespool põhjenduses 19 kirjeldatud ümberkorralduse heakskiitmisega andis Korea valitsus Hynixi kreeditoridele ülesandeid või juhiseid Hynixi päästmiseks. See kujutas endast rahalist toetust algmääruse artikli 2 lõike 1 tähenduses.(38) Hynix väitis, et Korea valitsusel ei olnud uues ümberkorralduses mingit rolli; selle töötasid välja kreeditorid välisnõustajate abiga. Lisaks väitis ta, et registreeritud tõendid üksnes kinnitasid Korea valitsuse muret Hynixi pärast, aga et nendega ei suudetud luua tõendatavat seost Korea valitsuse ja panga tegevuse vahel. Kuigi Korea valitsuse osalus pangas ei ole vaieldamatu kinnitus juhtnööride või ülesannete andmise kohta, on see ometi kindel tõend selle kohta, kui palju võib Korea valitsus pankade otsusetegemist mõjutada. Samamoodi kui esialgses uurimises näitavad registreeritud tõendid ka nüüd, et suuraktsionärina saab Korea valitsus direktoreid ametisse nimetada ning saab seega mõjutada ka juhatuse koosolekute hääletustulemusi. Veelgi enam, paljudest ajakirjandusartiklitest ja registreeritud aruannetest nähtub, et Korea valitsus ei kavatsenud lasta Hynixil pankrotistuda; samuti näitas seda asjaolu, et üks täielikult Korea valitsuse omanduses olev pank ostis Hynixi võla teistelt kreeditoridelt üles, kergendamaks Hynixi päästmise ülesande saanud pankade finantskoormust. Ei vaidlustata, et uue ümberkorraldusplaani töötasid välja Hynixi välisnõustajad koos äriühingu kreeditoridega, samas saab registreeritud tõendite põhjal järeldada, et Korea valitsus andis Hynixi kreeditoridele ülesande ja juhtnöörid Hynix ümber korraldada ning mitte lasta sellel pankrotistuda.(39) Samuti näitab pankade käitumine selgelt, et nad ei tegutsenud vastavalt tavapärastele ärikaalutlustele. Ükski neist pankadest ei andnud Hynixile investeerimiseks sobiliku ettevõtte reitingut; tegelikult näitavad kõik kreeditoride Hynixile antud reitingud, et nad pidasid äriühingut tõsiseks riskiks ega uskunud selle püsimajäämisse. Äriühingu väitel tulnuks kreeditoride käitumist uurida „olemasoleva kreeditori” seisukohast. Aga nagu põhjenduses 36 ja 41–44 üksikasjalikumalt kirjeldatud, on käesoleval juhul, mida on mõjutanud väga suurte ja sarnaste subsiidiumide andmine vaid ligikaudu aasta varem, kreeditoride tegevuse majanduslikku põhjendatust silmas pidades õige kohaldada erainvestori kriteeriumi. Seetõttu ei ole küsimus, kas olemasolev kreeditor oleks käitunud Hynixi kreeditoridega sarnasel viisil, üldse asjakohane.VIII. Kasu(40) Pangad KEB, Woori Bank, Shinhan Bank, KDB ning NACF väitsid kõik, et nad osalesid uues ümberkorraldamises vaid sooviga maksimeerida Hynixile juba antud laenude tagasisaamise taset. Nad arvasid, et Hynixi väärtus töötava ettevõttena kontsernina on kõrgem kui selle vahetu likvideerimismaksumus. Sellest hoolimata ei saa seda võrdlust, mis võib küll olla hea alus saadava kasu analüüsimiseks, ühelgi juhul rakendada käesoleva juhtumi korral põhjendustes 36 ja 41–44 selgitatud põhjustel. Lisaks sellele ei saa väga suure laenuriskiga kreeditoride võimaliku saadava kasu põhjal öelda, nagu ei saaks Hynix üldse kasu.(41) Hynix väidab, et uus ümberkorraldamine oli turupõhine, kuna selle olid välja töötanud välisnõustajad nagu DB ja Deloittes pärast kuudepikkust ettevõtte tegevuse analüüsi, ning et see põhines DB aruandel, milles soovitatud tegevuskava leidis hiljem järgimist DB aruanne oli aga suunatud Hynixi kreeditoridele. Selle eesmärk oli maksimeerida kreeditoride võimalusi saada võlg tagasi, vältides samal ajal äriühingu pankrotti. Hynix väitis, et äriühingule uuest ümberkorraldamisest tuleneva kasu väljaselgitamiseks tuleb kohaldada erakreeditori kriteeriumi, mitte erainvestori kriteeriumi. Kreeditoride olukord võiks küll olla analüüsis arvessevõetav tegur; käesoleva juhtumi puhul ei saa seda aga kasutada, nagu eespool põhjenduses 36 ja allpool selgitatud.(42) Üldjoontes on asjakohane standard see, kas turukeskne investor, kellel on Hynixiga seoses laenurisk või ei ole seda, oleks kavandatavat Hynixisse investeerimist tasuvaks pidanud või mitte. DB aruanne ei anna sellele küsimusele usaldusväärset vastust, sest see on adresseeritud olemasolevatele kreeditoridele ning selle eelduseks on Hynixi üldise olemasoleva võla ja aktsiastruktuuri kasutamine kavandatava investeeringu abivahendina, muutes seega pea olematuks kõik võimalikud välisinvesteeringud samadel tingimustel. DB aruanne ei sisalda ühtegi tõendit selle kohta, et välis-erainvestorid oleks ilmutanud huvi paigutada raha Hynixisse. Tegelikult soovitas DB erainvestoritel Hynixisse mitte investeerida, mida ilmestab ka asjaolu, et DB väärtpaberiosakond ei jälginud Hynixi aktsiat.(43) Igatahes oli Hynixi finantsseisund uue ümberkorralduse ajal väga halb, nagu kirjeldatud põhjenduses 14, ning oli ilmne, et Hynix ei ole suuteline oma kohustusi täitma; seetõttu ei olnud rahastamist loota ka turult, nagu nähtub põhjendustest 14 ja 15 esitatud finantsnõustajate avaldustest. Samal ajal kui DB aruandes osutatakse Hynixi kreeditoride võimalusele minimeerida oma kahjusid, ei viidata selles kordagi, miks pidanuks turg jätkama Hynixile, oma kohustusi osaliselt täitmata jätvale äriühingule, raha laenamist või sellesse investeerimist. Seega kinnitavad ka muud Hynixi seisundit ja turuolukorda käsitlevad kättesaadavad andmed, et DB aruanne ei anna usaldusväärset vastust küsimusele, kas turukeskne investor oleks pidanud Hynixisse investeerimise ettepanekut vastuvõtmise vääriliseks või mitte.(44) Jättes kõrvale küsimuse, milliseks oleks sündmuste käik võinud osalistele kujuneda 2002. aastal tollast olukorda arvestades, jääb kehtima asjaolu, et Hynix oli sellisesse olukorda sattunud 2001. aastal Korea valitsuse poolt või nimel tehtud majanduslikult põhjendamatute investeerimis- ja laenuotsuste tõttu, mille mõjud ulatusid 2002. aastasse ja kaugemalegi. Uue ümberkorralduse selgesõnaline eesmärk oli Hynixi refinantseerimine ning seda ei saa vaadelda 2001. aasta esialgsetest ümberkorraldusmeetmete rakendamisest eraldi. Need kaks on omavahel lahutamatult seotud. Teisisõnu oli olemasolevate kreeditoride laenuriski vaja 2002. aasta meetmega pikendada üksnes seetõttu, et varasem ümberkorraldus oli halvasti läbi mõeldud ja ebaõnnestus. Seetõttu oli DB aruandes soovitatud lahendus võimalik ainult 2001. aasta meetmete toel. Ei ole võimalik käsitleda teatavat soovitatud tegevuskava turupõhisena, kui see tegevuskava on iseenesest jätk valitsuse eelnevalt tehtud põhjendamatule investeerimisotsusele. Ka seetõttu ei anna DB aruanne usaldusväärset vastust küsimusele, kas turukeskne investor oleks pidanud Hynixisse investeerimise ettepanekut vastuvõtmise vääriliseks või mitte.(45) Seetõttu leitakse, et uus ümberkorraldus tõi äriühingule kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses.IX. Sihtotstarbelisus(46) Uue ümberkorralduse moodustavad meetmed võeti üksnes Hynixi puhul; võla pikendamist, intressi muutmist põhisummaks ja võla konverteerimist aktsiateks peetakse konkreetseks meetmeks algmääruse artikli 3 tähenduses.X. Kasu suuruse arvestaminei. Kasu saamise aeg(47) Vastavalt algmääruse artiklile 5 tuleb tasakaalustatavate subsiidiumide summa välja arvutada tulusaaja tulu põhjal, mis leitakse uuritava subsideerimisperioodi jooksul saadud olevat. Aktsiatesse konverteeritava summaga võrdne võlasumma eraldati laenudest ning kirjendati ümberkorraldamisotsuse vastuvõtmisel 30. detsembril 2002. aastal kapitali korrigeerimisena (Hynixi 2002. aasta finantsaruande märkus 14). Samuti vabastati Hynix samal kuupäeval selle laenuga seotud intresside maksmise kohustusest.(48) Ühenduse tootmisharu väitel ei saanud Hynix uuest ümberkorraldusest kasu kuni 13. aprillini 2003, mil aktsiad ka tegelikult kreeditoridele emiteeriti. Teisest küljest väitis äriühing, et kasu hakati tegelikult saama detsembris 2002, kuna sel kuupäeval tegid kreeditorid otsuse kiita ümberkorraldus heaks ning sel kuupäeval vabastati Hynix oma võlaga seotud kohustustest.(49) Kuna DRAM-ide teemat käsitlev vaidluste lahendamise organi vaekogu väitis, et subsiidiumist saadavat kasu tuleb vaadelda saaja seisukohast ning et äriühingul ei olnud seoses kreeditoridele põhjustatud laenuriskiga enam kohustusi alates kuupäevast, mil tehti otsus jätkata uue ümberkorraldusega, peetakse Hynixi kasu saamise alguskuupäevaks 30. detsembrit 2002.ii. Arvutamise alusVõla pikendamine ning intressimäärade ja maksetingimuste muutmine(50) Vastavalt esialgses uurimises kasutatud meetodile peetakse võla pikendamist kasu arvutamisel laenuks. Samal eesmärgil käsitletakse laenuna ka põhisummaks muudetud intressi. Esialgses uurimises käsitleti subsiidiumi laenu põhisumma nominaalväärtusena, mis jaotati varade tavapärasele viieaastasele kulumiperioodile. Kõik sel viisil jaotatud aastased summad suurenesid neile liidetud Korea tavapärase turuintressimäära (7%) võrra. EÜ-Korea DRAM-ide vaekogu kritiseeris seda kui „toetuse arvutamise meetodit”, milles ei peegeldunud asjaolu, et laenud tuleb erinevalt toetustest tagasi maksta ning et „seega on laenu saamine äriühingule ilmselgelt vähem kasulik kui toetuse saamine”.[8] Vaekogu arvas, et EÜ peaks oma arvutuste aluseks võtma tavapärast investeerimispraktikat peegeldavad võrdlusalused.(51) Pärast WTO vaekogu märkusi seoses esialgses uurimises kasutatud toetuse arvutamise meetodiga peeti käesolevas uurimises asjakohaseks leida laenupõhine võrdlusalus, mille suhtes kasu arvutada.(52) Hynixi uue ümberkorralduse aegne finantsseisund oli väga halb, nagu kirjeldatud põhjenduses 14, ning oli ilmne, et Hynix ei ole suuteline oma kohustusi täitma; seetõttu ei olnud rahastamist loota ka turult. Uue ümberkorralduse ajal ei antud Hynixile võrreldavat kommertslaenu ning samuti ei leidunud ühtegi kinnitatud tõendit Hynixile või Hynixiga võrreldavas olukorras olevale firmale sel ajal antud võrreldava kommertslaenu kulude või tingimuste kohta. Asjaolu, et uues ümberkorralduses osalesid ka eraettevõtjad, ei ole piisavalt usaldusväärne võrdlusalus; osalenud ettevõtjad olid väikesed ning Korea valitsuse suunatud ettevõtetega võrreldes olid nende võlanõuded Hynixi suhtes tähtsusetud. Pealegi nagu selgus WTO vaekogu järeldustest Jaapani DRAM-ide juhtumi puhul, milles käsitleti samasuguseid asjaolusid kui käesolevas uurimises, kipub valitsuse samaaegne sekkumine uue ümberkorraldusega seotud otsusetegemisse turgu moonutama ning seega ei saa sõltumatuid eraettevõtteid pidada usaldusväärseks võrdlusaluseks.[9](53) Seetõttu töötas komisjon välja turuintressimääral põhineva sarnase hindamiskriteeriumi, millele liidetakse võrreldava laenuriskiga äriühingute viivisemäärasid peegeldav riskipreemia. Selles hindamiskriteeriumis arvestatakse laenu tähtaega, võrdluskriteeriumi intressimäära, mida maksaks krediidivõimeline ettevõte, krediidivõimetu ettevõtte võimalikku toimetulematust oma kohustustega sama perioodi vältel ja krediidivõimelise ettevõtte võimalikku toimetulematust oma kohustustega samasuguse perioodi vältel.(54) Komisjon kasutas sobiva võrdlusintressimäära arvutamiseks krediidivõimetuse korral järgmist valemit:ib = [(1-qn)(1+if)^n/(1-pn)]^(1/n) -1kus:n = laenu tähtaeg,ib = krediidivõimetu laenuvõtja intressi viitemäär,if = krediidivõimelise äriühingu makstav pikaajaline intressimäär,pn = krediidivõimetu äriühingu maksejõuetuse tõenäosus n aasta jooksul,qn = krediidivõimelise äriühingu maksejõuetuse tõenäosus n aasta jooksul.(55) Selleks arvutuseks on komisjon Korea voni laenude krediidivõimelise tariifina kasutanud Korea Panga keskmist intressimäära investeeringutaseme võlakirjade jaoks aastal 2003, mis oli 10,43%. Viivised nii krediidivõimeliste kui ka krediidivõimetute äriühingute jaoks kõnealuse meetme ajal võeti Moody’s Investor Services’ilt. Krediidivõimetu äriühingu viivise määr aastal 2003 kolmeks aastaks (võla pikendamise tähtaeg) oli 54,86%, kusjuures krediidivõimeliste äriühingute intressimäär kolmeks aastaks aastal 2003 oli 0,33%. Üldine intressimäär on seega 43,8%. Samas oli Hynixi pikendatud võla pealt makstav intressimäär 3,5%, seega oli intressimäärade erinevus 40,3% ning tasakaalustava tollimaksu määr on järelikult 23,7%.Võla konverteerimine aktsiateks(56) Nagu põhjenduses 21 kirjeldatud, arvutas CFIC võla aktsiatesse konverteerimise hinnaks 30. detsembril 2002. aastal 435 Korea voni, võttes aluseks ühe kuu keskmise turuhinna. Äriühingu väitel oli see majanduslikult põhjendatud meetod aktsiahinna kindlaksmääramiseks ning peegeldas tegelikku turuolukorda. Tegelikult oli see hind maksimumhind; kui aktsiahind 30. detsembri 2002. aasta ja aktsiate tegeliku emiteerimise päeva vahelisel perioodil tõusis, oleks pidanud vastavalt muutuma ka konverteerimishind. Tegelik hind päeval, mil tehti otsus jätkata uue ümberkorraldusega, oli 280 Korea voni. Kui võlg lõpuks pärast kapitali vähendamist hinnaga 9513 Korea voni (435 × 21 Korea voni) aktsiateks konverteeriti, oli aktsia hind tegelikult 3500 Korea voni. Kui kapitali mahakandmise mõju tähelepanuta jätta, kaubeldi emiteeritud aktsiatega tublisti alla alghinna, 167 Korea voni juures. Ei vaidlustata tõsiasja, et CFIC-l oli vabadus valida konverteerimishinna kehtestamise meetod. Sellest valikuvabadusest olenemata, kuna konverteerimishind ei olnud fikseeritud hind, vaid garantii, et äriühing saaks oma aktsiate eest teatud miinimumsumma, ei saa seda pidada tegelikule turuolukorrale vastavaks hinnaks, pidades eeskätt silmas konverteerimishinna kehtestamise ajal kehtinud tegelikku hinda ning eelduspärast langussuundumust CFIC koosolekute ja 2003. aasta aprillil toimunud konverteerimise vahelisel ajal.(57) Kasu arvutamiseks, mis Hynix sai võla aktsiateks konverteerimisel, tuleb arvesse võtta Hynixi kulusid aktsiate emiteerimisel. Sellega seoses märkis komisjon, et selleks, et kaaluda vahetuslepingu kulusid saaja seisukohast, kui neid kulusid on, tuleks arvesse võtta äriühingule pandud kohustusi uute aktsiate emiteerimisel. Komisjon märkis, et tavalise aktsiakapitali „süstid” ei pane üldiselt äriühingule erilisi kohustusi, kuna siis ei ole fikseeritud kasuminormi, mille äriühing peab saavutama, ega ole tegelikult vaja ka teha mingeid makseid. Samas aga on äriühingul vähemalt teoreetiline kohustus jagada oma kasum või osa sellest oma aktsionäridele; omakapitali tasuvus ( return on equity ratio , ROE) võiks mingil määral näidata, millist kasumimäära aktsionärid võiksid oodata, ja seda võiks kasutada Hynixi tulu arvutamisel. Hynixi omakapitali tasuvuse protsent aastal 2003 oli negatiivne, arvutatuna äriühingu selle aasta raamatupidamisaruannete andmete alusel. Seepärast ei ole Hynixi võla aktsiateks konverteerimise tehingu aegse finantsseisundi objektiivse hinnangu alusel mõistlik oodata, et Hynix olnuks võimeline jaotama asjaomasel aastal oma aktsionäridele üldse mingit kasumit. Seega tuleks omakapitali tasuvuse kasutamisel võrdleva hindamise kriteeriumina ikkagi järeldada, et võla aktsiateks konverteerimise tehing on tasakaalustatav subsiidium.(58) Samuti on komisjon uurinud, kas Hynixil on olnud kulutusi seoses vajadusega loovutada omandiväärtpabereid konverteerimise tulemusena või kulutusi aktsiahinna alandamise tõttu seoses uute aktsiate emiteerimisega. Dokumenteeritud tõendite läbivaatamise tulemusena leiab komisjon, et Hynixi võla aktsiateks konverteerimise tehingust saadud netotulu ei vähenenud uute aktsiate emiteerimise tulemusena. Sellega seoses leiab komisjon, et on oluline tunnistada võla aktsiateks konverteerimise mõju Hynixi finantsolukorrale.(59) Võrdleva hindamise kriteeriumiga seoses on oluline mõista, et tegemist ei olnud otsese paigutusega omakapitali. Hynixi tulu tulenes suuresti sellest, et oluline osa võlast, nimelt 1861,5 miljardit Korea voni, kustutati konverteerimise kaudu. Sisuliselt vabastas see Hynixi kohustusest maksta tagasi võla põhisumma ning kohustusest maksta intresse. Selle asemel asendati see suur võlasumma kreeditorpankadele emiteeritud aktsiatega. Samas ei tulenenud Hynixile uute aktsiate emiteerimisest reaalset kvantifitseeritavat kulu. Samal ajal, kui olemasolevate aktsiate väärtus emiteerimise tõttu langes, ei olnud sellel Hynixile absoluutselt mingisugust bilansilist mõju. Sellest ei tulenenud mingeid sularahakulusid (välja arvatud uute aktsiate emiteerimisega seotud kulud) ja see ei kohustanud Hynixit tegema sularahamakseid tulevikus, nagu see oleks olnud võlakirjade puhul.(60) Äriühing väitis, et aktsia turuväärtus tuleb mis tahes kasust maha arvutada ning viitas „Suunistele subsiidiumi arvestamiseks tasakaalustavate tollimaksudega seotud uurimises”, mille jaotise E punkti f alapunktis iii sätestatakse, et „kui valitsus ostab äriühingu aktsiaid ning maksab nende aktsiate eest üle turuhinna ( võttes arvesse mis tahes muid tegureid, mis on võinud erainvestorit mõjutada ), on subsiidiumi summaks nende kahe hinna vahe” (lisatud rõhutamine kaldkirjas). Erainvestor ei oleks Hynixi aktsiaid aga sel ajal üldse ostnud. Registreeritud tõendite põhjal kaubeldi Hynixi aktsiatega koguni sedavõrd vähe, et see oleks tulnud peatada, kui Korea noteerimiseeskirjades ei oleks olnud erandit, mis näis tehtud olevat konkreetselt Hynixi jaoks. Asjaolu, et aktsiatega oli seotud turuväärtus, ei mõjuta äriühingut, mis ei pea seda maksma. See oleks olnud asjakohane kaalutlus ainult juhul, kui võla konverteerimise puhul aktsiateks oleks olnud tingimus, mis kohustanuks Hynixit aktsiaid tagasi ostma.(61) Sellest tulenevalt järeldatakse kõikide eespool esitatud kaalutluste valguses ja kuna Hynix ei kirjendanud mingeid aktsiate emiteerimisega seotud kulusid, et võla aktsiateks konverteerimise tehingu tulu on asjakohane mõõta konverteerimise kogusummaga.iii. Kasu lõplik arvutamine(62) Nagu põhjenduses 61 selgitatud, vaadeldakse võla aktsiateks konverteerimise kogusummat kasuna, mis Hynixile kõnealusest meetmest tulenes. Seda subsiidiumi vaadeldakse suure ühekordse tuluna, sest nagu eespool kirjeldatud, peeti sobivaks meetodiks jaotada see viieaastase ajavahemiku peale. Sel viisil jaotatud subsiidiumi summat väljendati protsendina Hynixi 2005. aasta kogumüügist. Koreas läbivaatamise uurimisperioodil kehtinud keskmisi turuintressimäärasid kasutades on tasakaalustatav subsiidium 6,8% koos intressidega. Kuna aga võla konverteerimine aktsiateks on ühekordne kindlale perioodile jaotatud subsiidium ning kui jaotamisperioodi alguseks võetakse tegeliku tulu saamise aeg, peetakse selle aegumiskuupäevaks 31. detsembrit 2007.(63) Nagu põhjenduses 50 nimetatud, käsitleti võla pikendamist ja põhisummaks muudetud intressi laenudena ning neid vaadeldakse korduva subsiidiumina. Äriühingu väitel on ta 2002. aasta detsembri ümberkorralduse käigus saadud subsiidiumi tagasi maksnud, kui refinantseeris oma võlga Korea ja muude kui Korea pankade konsortsiumile (vt põhjendused 75 ja 75 ) juulis 2005. Hynix väidab, et selle refinantseerimisega, mille käigus ta võttis uue laenu oma võla tasumiseks uue ümberkorralduse ajal ning CRPA nõuetele vastamiseks, kustutas ta subsiidiumi. Aastal 2005, kui refinantseerimine aset leidis, oli Hynix taas kasumisse jõudnud ning saanud Korea Investors Service Inc.-lt krediidireitinguks BBB+. Oma võla refinantseerimisega turutingimustel peatas Hynix subsiidiumi kordumise ning seega lõppes ka kasu saamine. Selle tulemusena leiti, et alates 13. juulist 2005 ei toonud võla pikendamine ja intressi muutmine põhisummaks enam Hynixile kasu.XI. Muud väidetavad subsiidiumiskeemidBOE-Hydise müük(64) Jaanuaris 2003 müüs Hynix oma vedelkristallekraanide haru („Hydis”) Hiina äriühingule Beijing Orient Electronics Technology Group Co. Limited („BOE”) ligikaudu 380 miljoni USA dollari eest. Ostuhinda rahastati suures osas Hynixi kreeditorpankade, nimelt pankade KEB, KDB, Woori Bank ja Hyundai Marine and Fire Insurance („HMFI”) antud laenudega; üheskoos andsid pangad varade ostmiseks asutatud uuele äriühingule BOE-Hydisele laenu 188 miljonit USA dollarit.(65) Ühenduse tootmisharu väitel andis Korea valitsus Korea pankadele ülesande ja juhtnöörid anda laenu eelistingimustel, võimaldamaks BOE-l varasid osta ning teha seega Hynixile ülivajalik rahasüst.(66) Kuigi on olemas tõendeid selle kohta, et KEB ja Hynix avaldasid survet mõnele teisele laenuandjale ning et BOE ei suutnud veenda sõltumatuid kreeditore laenu andma, ei ole tõendeid, et antud laene saaks käsitleda tasakaalustatava subsiidiumina. Ei piisa sellest, kui tehakse kindlaks, et Korea valitsus oli Korea pankadele andnud ülesande ja/või juhtnööre; järelduse tegemiseks tasakaalustatava subsiidiumi olemasolu kohta ühenduse tootmisharu kirjeldatud asjaoludes tuleb näidata, et BOE ise sai Korea valitsuselt ülesande või juhtnöörid Hydise ostmiseks. Kuigi Korea pankade rahastamistingimused olid helded, võttis BOE siiski ainult 188 miljoni USA dollari suuruse laenu ning tasus ülejäänud osa ostuhinnast sularahas; ei ole ühtegi tõendit, et Korea valitsus oleks BOE-le andnud ülesande/juhtnöörid. Igal juhul anti laenu BOE-Hydisele ning ei ole esitatud ühtegi tõendit, et kasu oleks Hynixile edasi kantud. Seetõttu leitakse, et Korea pankade antud 188 miljoni USA dollari suurune laen BOE-Hydisele ei ole subsiidium algmääruse artikli 2 tähenduses.System IC müük(67) Nagu uue ümberkorralduse tingimustes kavandatud, müüs Hynix 2004. aasta oktoobris oma haru System IC varad Citigroup Venture Capitali hallatava eraõigusliku aktsiafondi CVC Partners'i juhitud konsortsiumile 954,3 miljardi Korea voni eest. Omandamist rahastati ostuhinnast 481,3 miljardi Korea voni ulatuses ning peamiselt toimus see võla ülekandmisena Hynixilt MagnaChipile, System IC varade ostmiseks asutatud äriühingule. Hynixi kreeditorid kandsid oma tagamata võlad Hynixilt üle MagnaChipile 21% diskontomääraga, aga tagatud laenud võttis uus äriühing üle ilma ühegi soodustuseta.(68) Ühenduse tootmisharu väitel on diskonteeritud ülekantud võlg sama suur kui tasakaalustatav subsiidium. Arvestades aga, et MagnaChip võttis 481,3 miljardi Korea voni suuruse laenu ja maksis 481,3 miljardit sularahas, peaks tehingu käigus antud võimaliku rahalise toetuse väljaselgitamiseks olema esiteks tõendeid MagnaChipile / CVC Partnersile antud ülesannete või juhtnööride kohta, aga tõendeid ei esitatud ega leitud. Kreeditorid osalesid diskonteeritud võla ülekandmises vabatahtlikult. Sarnaselt BOE-Hydise müügiga rahastati kolmandat isikut, mitte Hynixit, ning seetõttu ei ole ühtegi tõendit, et kasu oleks Hynixile edasi kantud. Seetõttu leitakse, et diskonteeritud võla ülekandmine MagnaChipile ei ole subsiidium algmääruse artikli 2 tähenduses.Väljaostmine sularahas(69) Oktoobris 2004 kasutas Hynix oma System IC varade müügist saadud tulu sularahas väljaostmise kava rakendamiseks, mille oli heaks kiitnud CFIC ning vastavalt millele „ostis” Hynix oma võla kreeditoridelt soodustingimustel tagasi. Selleks pakkus Hynix välja, et maksab võla varakult tagasi, aga vähendatud määraga. Teine sularahas väljaostmine toimus detsembris 2004. Need diskonteeritud sularaha-väljaostud olid ühenduse tootmisharu väitel tasakaalustatavad subsiidiumid.(70) Oktoobrikuu sularaha-väljaostus osaleda soovinud kreeditorid nõustusid, et Hynix maksab tagasi 70% neile võlgnetavast tagamata laenust ning 96% mis tahes tagatud laenust. Detsembri sularaha-väljaostu ajaks vähendati tagamata laenu diskontomäära 21,84%-le.(71) Registreeritud tõendite kohaselt oli sularaha-väljaostudes osalemine vabatahtlik. Veelgi enam, ei ole ühtegi tõendit, mis viitaks kreeditoride käitumise majanduslikule põhjendamatusele, kuna tagamata laenu diskonteerimine kompenseeriti varase tagasimaksmisega ehk järelikult raha hetkeväärtusega. Seetõttu leitakse, et sularaha-väljaostud ei ole subsiidium algmääruse artikli 2 tähenduses.Maksusoodustused(72) Ühenduse tootmisharu väitel võimaldas Korea valitsus Hynixile maksusoodustust, kuna ei nõudnud uue ümberkorralduse käigus võla aktsiateks konverteerimisel saadud kasu deklareerimist tuluna. Kuigi Hynixi 2003. aasta kahjumi tõttu ei oleks temalt nõutud ettevõtte tulumaksu, isegi kui ta oleks vahetusest saadud kasu tuluna deklareerinud, väitis ühenduse tootmisharu, et Hynix sai kasu, kuna tulu deklareerimata jätmisega ei vähendanud ta oma edasikantavat kahjumit, mida ta oleks saanud siis tasaarveldada 2005. aasta maksustatavate tuludega, kuna jõudis siis jälle kasumisse.(73) Väidetav maksusoodustus tuleneb sellise seadusemuudatuse edasilükkamisest, millega nõutakse vabatahtlikes ümberkorraldustes olevatelt äriühingutelt, nagu ka Hynix, võla aktsiateks konverteerimisest saadud kasu deklareerimist tuluna. Ühenduse tootmisharu väitel kavandas Korea valitsus seadusemuudatuse esialgselt jõustada märtsis 2003, misjärel oleks Hynixi uue ümberkorralduse ajal võla aktsiateks konverteerimisest saadud kasu muutunud maksustatavaks. Ühenduse tootmisharu väitis, et pärast vähemalt ühe äriühingu kaebust kolmest äriühingust, keda seadusemuudatus otseselt mõjutas ja kellest üks oli Hynix, lükkas Korea valitsus uue sätte jõustamise edasi 1. jaanuarile 2004. Hynixi sõnul aga lükkas Korea valitsus uue sätte jõustumiskuupäeva edasi, kuna mõistis, et otsuse viivitamatu jõustamine olnuks vastuolus tagasiulatuva jõu puudumise põhimõttega ning kindlakskujunenud tavaga, et maksusätted jõustuvad majandusaasta alguses.(74) Ühenduse tootmisharu kordas oma väiteid uurimise oluliste tõsiasjade ja järelduste avaldamise järel esitatud märkustes. Siiski ei ole piisavalt tõendeid ei Korea valitsuse kava kohta tagada Hynixi võla aktsiateks konverteerimisel saadud tulu vabastamine maksustamisest ega selle kohta, kas väidetav sooduskohtlemine oli tegelikult konkreetne algmääruse artikli 3 tähenduses. Pealegi on kaheldav, kas Hynix sai sellest maksuvabastusest üldse kasu, arvestades tema puhaskahjumi suurust ja asjaolu, et seda oleks saanud edasi kanda ainult viis aastat. 2005. aastal jõudis Hynix lõpuks kasumisse, aga äriühingu kahjum oli ikka sedavõrd suur, et isegi kui võla aktsiateks konverteerimisest saadud kasu oleks deklareeritud maksustatava tuluna, oleks ülejäänud edasikantav kahjum olnud enam kui piisav 2005. aastal teenitud kasumi neelamiseks, ning seega ei olnud Hynixil uurimisperioodil (ega enne seda) võimalik kasu saada. Sellele lisandub veel asjaolu, et võla aktsiateks konverteerimisel saadud kasu tasakaalustati brutosummas, st võtmata arvesse võimalikke maksustamismõjusid, mis tähendab, et sellisest maksusoodustusest tulenevat kasu on juba arvesse võetud ning selle uuesti tasakaalustamine oleks topeltarvestus. Seetõttu leitakse, et Hynixi aktsiatesse konverteeritud võla maksualane kohtlemine Korea valitsuse poolt ei ole subsiidium algmääruse artikli 2 tähenduses.2005. aasta juuli refinantseerimine(75) Juulis 2005 refinantseeris Hynix 1,2 triljoni Korea voni ulatuses oma võlgu ning täitis varakult CRPA nõuded. Refinantseerimine hõlmas keskmise tähtajaga laenu summas 500 miljonit USA dollarit, mis saadi väärtpaberiemissioonist New Yorgi börsil, ning 250 miljardi Korea voni ja 550 miljoni USA dollari suurust automaatlaenu lepingut, milles osalesid nii Korea kui ka välispangad („2005. aasta juuli refinantseerimine”). Ühenduse tootmisharu väitis, et 2005. aasta juuli refinantseerimine sisaldab taas subsiidiumi, kuna Hynix oli ikka veel suurtes võlgades äriühing, mida turg ei olnud valmis rahastama.(76) 2005. aasta juuliks oli Hynix tunduvalt tugevam, kuigi endiselt suurtes võlgades. Ta oli uuesti kasumisse jõudnud ning saanud krediidireitinguks BBB+. Registreeritud tõendid näitavad, et Korea pankade pakutud laenutingimused ei olnud selle krediidireitinguga vastuolus. Hynixi väidet, et refinantseerimine toimus turutingimustel, toetab ka välispankade osalus. Pealegi ei ole ühtegi tõendit, et Korea pankadele anti ülesanne või juhtnöörid seoses Hynixile refinantseerimise raames antud pikendatud laenudega. Seetõttu leitakse, et 2005. aasta juuli refinantseerimine ei ole subsiidium algmääruse artikli 2 tähenduses.XII. Järeldused meetmete kohta(77) Esialgses uurimises tasakaalustatavatest subsiidiumidest tulenenud kasu saadi hinnanguliselt alates 1. jaanuarist 2001 ning see jaotati viieaastasele perioodile, mis vastab pooljuhtide tööstuses tavalisele varade kulumiperioodile.(78) Esialgses uurimises kehtestatud meetmed olid seotud ühekordsete kindlale perioodile jaotatud subsiidiumidega ning kuna jaotamisperioodi alguseks võeti tegeliku tulu saamise aeg, arvestatakse lõpliku tollimaksu määrusega kehtestatud meetmete aegumistähtajaks 1. jaanuar 2006. Kuna 2002. aasta detsembri võla pikendamine ja põhisummaks muudetud intress ei toonud Hynixile pärast 13. juulit 2005 enam kasu ning kuna 2002. aasta detsembri võla konverteerimine aktsiateks aegus 31. detsembril 2007, tuleks meetmed 31. detsembri 2007. aasta seisuga tühistada ning menetlus lõpetada.(79) Seega tuleb tagasi maksta või tagasi kanda lõplikud tasakaalustavad tollimaksud, mis on makstud või kirjendatud vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1480/2003 dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud selliste teatavate elektrooniliste mikrolülituste impordi eest, mis on toodetud erinevaid metalloksiidpooljuhtide (MOS) tootmistehnoloogiaid kasutades, kaasa arvatud komplementaarse metalloksiidränistruktuuri (CMOS) tüübid, sõltumata tüübist, tihedusest, variatsioonidest, pöörduskiirusest, konfiguratsioonist, kiibikestast või raamist jne., mis pärinevad Korea Vabariigist ning on lubatud vabasse ringlusesse alates 31. detsembrist 2007.(80) Hynixit, Korea valitsust, ühenduse tootmisharu ja kõiki muid huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete tühistamist ja menetluse lõpetamist, ning neil oli võimalus esitada oma märkused. Asjakohasel juhul tegeleti kõnealuste märkustega käesoleva määruse vastavates jaotistes.(81) Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas ühenduse asjakohaste tollialaste õigusaktidega.(82) Oma märkustes väitis ühenduse tootmisharu veel, et meetmed peaksid kehtima kuni nende aegumistähtajani augustis 2008, viis aastat pärast lõplike meetmete kehtestamist tasakaalustatava subsideerimise korvamiseks, ning viitas oma väite toetuseks algmääruse artiklile 19. Artiklis 19 aga sätestatakse muu hulgas ka võimalus tühistada meetmed, kui need ei ole enam subsideerimise tasakaalustamiseks vajalikud. Veelgi enam, algmääruse artiklis 15, millega nähakse ette meetmete kehtestamise alus, sätestatakse, et meetmeid saab kehtestada ja samamoodi ka säilitada, „välja arvatud juhul, kui subsiidium või subsiidiumid tühistatakse või kui näidatakse, et subsiidiumid ei anna enam asjaomastele eksportijatele kasu.” Kuna uurimise tulemused näitavad, et Hynixile antud subsiidiumid ei too talle enam kasu, ei saa meetmeid enam kohaldada ning ühenduse tootmisharu väide tuleb tagasi lükata,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Artikkel 1Käesolevaga tühistatakse määrusega (EÜ) nr 1480/2003 kehtestatud tasakaalustav tollimaks selliste Korea Vabariigist pärinevate dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud teatavate elektrooniliste mikrolülituste impordi suhtes, mis on toodetud erinevaid metalloksiidpooljuhtide (MOS) tootmistehnoloogiaid kasutades, kaasa arvatud komplementaarse metalloksiidränistruktuuri (CMOS) tüübid, sõltumata tüübist, tihedusest, variatsioonidest, pöörduskiirusest, konfiguratsioonist, kiibikestast või raamist jne, ning lõpetatakse menetlus.Artikkel 2Alates 31. detsembrist 2007 määruse (EÜ) nr 1480/2003 artikli 1 kohaselt tasutud või pangaarvele ülekantud lõplikud tasakaalustavad tollimaksud makstakse tagasi või neid vähendatakse vastavalt nõukogu 12. oktoobri 2002. aasta määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik[10]. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas ühenduse asjakohaste tollialaste õigusaktidega.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 288, 21.10.1997, lk. 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk. 12.).[2] ELT L 212, 22.8.2003, lk 1.Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2116/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 7).[3] ELT L 102, 24.4.2004, lk 7.[4] WT/DS299/R Euroopa Ühendused – Korea Vabariigist pärit dünaamiliste muutmälude elektroonsete integraallülituste suhtes kohaldatavad tasakaalustavad meetmed, vastu võetud 3. augustil 2005.[5] ELT L 103, 12.4.2006, lk 1.[6] ELT C 67, 18.3.2006, lk 16.[7] Kangwon Lee, KEB tegevdirektor: “I will not tell”, Maeil Business Newspaper, 23. august 2002.[8] EÜ-Korea DRAM-ide vaekogu aruanne punkt 7.212.[9] Vaekogu aruanne WT/DS336/R Jaapani–Korea DRAM-ide asjas, punktid 7.283–7.298.[10] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).