               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.2.2022
            COM(2022) 33 final
            2022/0022(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu IV lisa „Energeetika“ muutmise suhtes (hoonete energiatõhususe direktiiv)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitees võetava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu IV lisa „Energeetika“ muutmist

               2.Ettepaneku taust

               2.1.EMP leping

               Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ja kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

               2.2.EMP ühiskomitee

               EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel. EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel vastutab Euroopa Komisjoni peasekretariaat.

               2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

               EMP ühiskomiteel on kavas vastu võtta EMP ühiskomitee otsus (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu IV lisa „Energeetika“.

               Kavandatava õigusakti eesmärk on inkorporeerida EMP lepingusse hoonete energiatõhususe direktiiv
                  1
               .

               Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Vastu võetud seisukoht tuleks esitada EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsus sisaldab muu hulgas järgnevalt esitatud kohandusi.

               Tulenevalt Islandi suhteliselt uue ja ühtse hoonefondi eripäradest tehakse ettepanek teha hoonete energiatõhususe direktiivi 2010/31/EL kohaldamisest ajutine ja tingimuslik erand. Islandil kaetakse 99,9 % elektrienergia ja 98 % ruumide kütmise vajadusest kohalikest taastuvatest energiaallikatest. Islandi puhul on hoonete energiatõhususe parandamise meetmete mõju kasvuhoonegaaside heitkogustele või energiajulgeolekule seega peaaegu olematu.

               Võttes arvesse Liechtensteini hoonefondi väiksust ning ilmastikutingimusi ja hoonetüüpe tehakse ettepanek vabastada Liechtenstein kohustusest võtta hoonete energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalse taseme arvutamisel aluseks hoonete energiatõhususe direktiivi artiklis 5 sätestatud tingimused.

               Lisaks tehakse ettepanek, et Norra ja Liechtenstein võivad kehtestada energiatõhususe miinimumnõudeid käsitlevad normid, kasutades muid süsteemipiire kui hoonete energiatõhususe direktiivis sätestatud primaarenergia kasutamine, kuid seda tingimusel, et käesoleva otsuse artikli 1 punktis c sätestatud tingimused on täidetud.

               Selleks et tagada, et kasutaja poolt juhitav energiamärgise süsteem Norras annaks samaväärseid tulemusi kui sõltumatute ekspertide väljastatud energiamärgised, nagu on nõutud hoonete energiatõhususe direktiivi artiklis 17, tehakse ettepanek teha kohandus artikli 1 punkti d alusel.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel ja koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 2 tehtava otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige EMP lepingusse inkorporeeritava ELi õigusakti materiaalõiguslikust alusest.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud energia siseturu loomise ja toimimisega.

               Seega on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatud otsuse õiguslikuks aluseks peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 194 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna EMP ühiskomitee aktiga muudetakse EMP lepingu IV lisa „Energeetika“, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2022/0022 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu IV lisa „Energeetika“ muutmise suhtes

                  (hoonete energiatõhususe direktiiv)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 194 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  3
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  4
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu IV lisa, mis sisaldab energeetikat käsitlevaid sätteid.

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/31/EL
                  5
                (hoonete energiatõhususe direktiiv).

               (4)Seetõttu tuleks EMP lepingu IV lisa („Energeetika”) vastavalt muuta.

               (5)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seega põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu IV lisa „Energeetika“ muutmise ettepaneku suhtes põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuste eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 153, 18.6.2010, lk 13.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (4)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.2.2022
            COM(2022) 33 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu IV lisa „Energeetika“ muutmise suhtes (hoonete energiatõhususe direktiiv)

               LISA

               EELNÕU: EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr [...],

               [kuupäev],

               millega muudetakse EMP lepingu IV lisa „Energeetika“

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EÜ hoonete energiatõhususe kohta
                  1
               .

               (2)Tulenevalt Islandi suhteliselt uue ja ühtse hoonefondi eripäradest lepitakse hoonete energiatõhususe direktiivi 2010/31/EL kohaldamise suhtes kokku ajutises ja tingimuslikus erandis. Seda erandit kohaldatakse direktiivi 2010/31/EL suhtes, mis kehtis enne selle muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/844, ning see on ajaliselt rangelt piiratud, kuni saavutatakse kokkulepe direktiiviga (EL) 2018/844 muudetud direktiivi 2010/31/EL inkorporeerimise kohta.

               (3)Võttes arvesse Liechtensteini hoonefondi väiksust ning ilmastikutingimusi ja hoonetüüpe, on Liechtenstein vabastatud kohustusest võtta hoonete energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalse taseme arvutamisel aluseks hoonete energiatõhususe direktiivi artiklis 5 sätestatud tingimused.

               (4)Norra ja Liechtenstein võivad kehtestada energiatõhususe miinimumnõudeid käsitlevad normid, kasutades muid süsteemipiire kui hoonete energiatõhususe direktiivis sätestatud primaarenergia kasutamine, kuid seda tingimusel, et käesoleva otsuse artikli 1 punktis c sätestatud tingimused on täidetud.

               (5)Selleks et tagada, et kasutaja poolt juhitav energiamärgise süsteem Norras annaks samaväärseid tulemusi kui sõltumatute ekspertide väljastatud energiamärgised, nagu on nõutud hoonete energiatõhususe direktiivi artiklis 17, tehakse ettepanek teha kohandus artikli 1 punkti d alusel.

               (6)Seetõttu tuleks EMP lepingu IV lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu IV lisa punkti 17 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv (EÜ) nr 2002/91) tekst asendatakse järgmisega:

               „32010 L 0031: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

               Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:

               (a)Direktiivi ei kohaldata Islandi suhtes.

               (b)Artikli 5 lõikesse 2 lisatakse järgmine tekst:

               „Energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalse taseme kindlaksmääramiseks võib Liechtenstein kasutada teise võrreldavate parameetritega lepinguosalise arvutusi.“

               (c)Hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 9 lõike 3 punkti a ja I lisa kohaldamisel võivad Liechtenstein ja Norra võtta oma energiatarbimise nõuete aluseks netoenergia, tingimusel, et on täidetud järgmised tingimused ja kaitsemeetmed:

                     2
                  i) energiatõhususe miinimumnõuded on kehtestatud kooskõlas hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 5 nõuetega, järgides võrdlusmeetodite raamistiku aluspõhimõtteid, mis on kehtestatud energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalse taseme arvutamiseks;

               ii) avaldatakse ehitusseadustikus sätestatud energiatõhususe nõuetele vastav primaarenergia kasutust väljendav arvuline näitaja;

               iii) komisjon jätab endale õiguse see konkreetne kohandus direktiiviga (EL) 2018/844 muudetud hoonete energiatõhususe direktiivi käsitlevate tulevaste läbirääkimiste raames uuesti läbi vaadata.

                d)Artiklisse 17 lisatakse järgmine tekst:

               „EFTA riigid võivad alternatiivina ekspertide kasutamisele kehtestada eluhoonete jaoks kasutaja poolt juhitava energiamärgise väljastamise lihtsustatud süsteemi, kui on täidetud järgmised tingimused:

               i) olemas on põhjalikud teadmised ja kvaliteetsed andmed kogu elamufondi kohta, sealhulgas kõik hoonetüübid ja vanusevahemikud ning hoone välispiirete ja kasutatavate tehnosüsteemide omadused hoonetüüpide kaupa, mis võimaldab suure kindlusega arvutada üksikute hoonete ja hoone osade energiatõhusust kasutajate sisendite põhjal;

               ii) olemas on üksikasjalik teave iga hoonetüübi kuluoptimaalsete või kulutõhusate paranduste kohta;

               iii) kehtestatud on meetmed, millega toetatakse kasutajaid süsteemi käitamisel, et väljastada hoonete energiamärgiseid. Need meetmed võivad hõlmata abitelefoni või nõustamisteenuseid, mis võimaldavad kontakte ühelt poolt kasutajate ning teiselt poolt sõltumatute ekspertide ja süsteemiekspertide vahel;

               iv)tulemuste manipuleerimise ohu vähendamiseks hõlmab kasutaja poolt juhitav energiamärgise väljastamise süsteem kvaliteedikontrolli ja kontrollimehhanisme, et kontrollida kasutajate sisendandmeid ja seda, et kasutajate sisendandmed oleksid läbipaistvad;

               v)kasutatakse sõltumatuid kontrollisüsteeme, millega tagatakse, et kasutaja poolt juhitav energiamärgise väljastamise protsess annab kvaliteedi ja usaldusväärsuse osas samaväärseid tulemusi kui ekspertide väljastatud energiamärgised;

               vi)kasutaja poolt juhitav süsteem annab soovitusi, mis pakuvad kasutajatele nõuandeid nende oma hoonete ja hoonete osade kuluoptimaalsete või kulutõhusate paranduste kohta.““

               Artikkel 2

               Direktiivi 2010/31/EL islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub […], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud
                  3*.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […]

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  EMP ühiskomitee sekretärid

                     (1)

                        ELT L 153, 18.6.2010, lk 13.

                     (2)

                        Komisjoni 16. jaanuari 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 244/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja kehtestatakse võrdlusmeetodite raamistik hoonete ja ehitusdetailide energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalse taseme arvutamiseks.

                     (3)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.2.2022
            COM(2022) 29 final
            2022/0019(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni egiidi all moodustatud tolliväärtuse määramise tehnilises komitees ja päritolureeglite tehnilises komitees seoses nõuandvate arvamuste, kommentaaride, selgitavate märkuste, juhtuuringute, uuringute ning muude sarnaste aktide vastuvõtmisega, mis käsitlevad imporditud kaupade tolliväärtuse määramist 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu alusel, ning nõuandvate arvamuste, teabe ja soovituste ning muude sarnaste aktide vastuvõtmisega kaupade päritolu kindlaksmääramise kohta päritolureeglite lepingu alusel

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni egiidi all moodustatud tolliväärtuse määramise tehnilises komitees ja päritolureeglite tehnilises komitees võetav seisukoht seoses nõuandvate arvamuste, kommentaaride, selgitavate märkuste, juhtuuringute, uuringute ning muude sarnaste aktide vastuvõtmisega, mis käsitlevad imporditud kaupade tolliväärtuse määramist 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu alusel, ning nõuandvate arvamuste, teabe ja soovituste ning muude sarnaste aktide vastuvõtmisega kaupade päritolu kindlaksmääramise kohta päritolureeglite lepingu alusel.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Maailma Kaubandusorganisatsiooni 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise leping ja päritolureeglite leping.

               1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu (edaspidi „tolliväärtuse määramise leping“)
                  1
                eesmärk on luua kõigi Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmete jaoks õiglane, ühtne ja neutraalne süsteem kaupade tolliväärtuse määramiseks.

               Päritolureeglite lepingu eesmärk
                  2
                on tagada, et mittesooduspäritolureeglid ise ei tekitaks tarbetuid kaubandustõkkeid, ning ühtlustada rahvusvahelisel tasandil päritolureeglid, välja arvatud tariifsete soodustuste andmisega seotud päritolureeglid. Kuni ühtlustamisprogrammi lõpuleviimiseni peavad lepinguosalised tagama, et nende päritolureeglid on läbipaistvad, et need ei avalda rahvusvahelisele kaubandusele piiravat, moonutavat ega häirivat mõju ja et neid hallatakse järjepidevalt, ühtselt, erapooletult ning mõistlikult.

               Mõlemad lepingud jõustusid 1. jaanuaril 1995.

               Euroopa Liit on mõlema kokkuleppe osaline
                  3
               .

               2.2.Maailma Tolliorganisatsiooni egiidi all moodustatud tolliväärtuse määramise tehniline komitee ja päritolureeglite tehniline komitee

               Maailma Tolliorganisatsiooni egiidi all moodustatud tolliväärtuse määramise tehniline komitee vastutab muu hulgas kõigis imporditud kauba tolliväärtuse määramisega seotud küsimustes teabe ja soovituste esitamise eest, mida võib nõuda iga liige või komitee. Selline teave ja soovitused võivad olla nõuandvate arvamuste, kommentaaride, selgitavate märkuste, juhtuuringute ja uuringute vormis.

               Tolliväärtuse määramise tehniline komitee tuleb kokku vastavalt vajadusele, kuid vähemalt kaks korda aastas. Tolliväärtuse määramise tehnilise komitee otsus võetakse vastu vähemalt kahe kolmandiku kohalviibivate liikmete häälteenamusega. Tolliväärtuse määramise tehnilise komitee vastu võetud nõuandvad arvamused, kommentaarid, selgitavad märkused, juhtuuringud ja uuringud lisatakse komitee istungite aruannetele ning need tehakse tollile ja kaubandusele kättesaadavaks komitee dokumentide kogumikus. Liit ja selle liikmesriigid osalevad tolliväärtuse määramise tehnilises komitees ühe rühmana, esitades oma seisukohad ELi kooskõlastatud seisukoha alusel, mis on kindlaks määratud enne komitee koosolekuid.

               Maailma Tolliorganisatsiooni egiidi all moodustatud päritolureeglite tehniline komitee vastutab muu hulgas nõuandvate arvamuste, teabe ja soovituste esitamise eest kaupade päritolu kindlakstegemisega seotud küsimustes, et tagada päritolureeglite lepingu ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine.

               Päritolureeglite tehniline komitee tuleb kokku vastavalt vajadusele, kuid mitte vähem kui üks kord aastas. Liit ja selle liikmesriigid osalevad päritolureeglite tehnilise komitee koosolekutel ühe rühmana, esitades oma seisukohad ELi kooskõlastatud seisukoha alusel, mis on kindlaks määratud enne komitee koosolekuid.

               2.3.Kavandatavad aktid

               Tolliväärtuse määramise tehnilise komitee puhul käsitleb kavandatav raamotsus järgmisi akte osas, milles neil võib liidu jaoks olla õiguslik toime:

               – tolliväärtuse määramise lepingu II lisa punkti 2 alapunkti a ja punkti 2 alapunkti d kohaselt vastu võetud nõuandvad arvamused. Nõuandvas arvamuses vastatakse küsimusele, mis on tõstatatud seoses tolliväärtuse määramise lepingu kohaldamisega konkreetsetele tegelikele või teoreetilistele asjaoludele. Seega, kui teatavas olukorras tekkinud asjaolud on identsed nõuandvas arvamuses kirjeldatud asjaoludega, on tolliasutustel olemas selge lahendus; juhul, kui asjaolud ei ole identsed, võib nõuandev arvamus siiski olla juhiseks probleemi lahendamisel;

               – tolliväärtuse määramise lepingu II lisa punkti 2 alapunkti d alusel vastu võetud kommentaarid. Kommentaar on käsitlus, mis koosneb reast märkustest tolliväärtuse määramise lepingu ühe osa kohta ja mille eesmärk on selgitada olukorda, kus teksti enda grammatilisele tõlgendamisele on kasulik lisada täiendavaid juhiseid. Kommentaarid sisaldavad vajaduse korral illustreerivaid näiteid. Seega annaksid kommentaarid tolliametitele üldjuhul juhiseid selle kohta, kuidas kohaldada teatavat tolliväärtuse määramise lepingu osa erinevates olukordades;

               –tolliväärtuse määramise lepingu II lisa punkti 2 alapunkti d kohaselt vastu võetud selgitavad märkused. Selgitav märkus selgitab tehnilise komitee seisukohti tolliväärtuse määramise lepingu ühest või mitmest sättest tuleneva üldist laadi küsimuse kohta. Selgitavates märkustes võib käsitleda ka kaubandustavasid, kui need on seotud kõnealuse küsimusega, ja teha vajalikud järeldused. Viide selgitavale märkusele võimaldab tolliasutustel kohaldada tolliväärtuse määramise lepingu üht sätet mitme erineva kaubandusolukorra suhtes, mida asjaomase lepinguga reguleeritakse;

               – tolliväärtuse määramise lepingu II lisa punkti 2 alapunkti b alusel vastu võetud juhtuuringud. Juhtuuring on näide tegelikul kaubandustehingul põhinevast keerukate faktide kogumist, mida saab kasutada selleks, et tõendada tolliväärtuse määramise lepingu ühe või mitme sätte praktilist kohaldamist;

               – tolliväärtuse määramise lepingu II lisa punkti 2 alapunkti b kohaselt vastu võetud uuringud. Uuringus esitatakse põhjalikuma uurimise tulemus sellist tolliväärtuse määramise lepingu sätet käsitleva küsimuse kohta, mida ükski varasem akt piisavalt ei selgita.

               Nõuandvad arvamused, kommentaarid, selgitavad märkused, juhtuuringud ja uuringud võtab tolliväärtuse määramise tehniline komitee konsensuse alusel vastu ning need lisatakse komitee istungite aruannetele. Lisaks tehakse need tolli- ja kaubandussektorile kättesaadavaks tolliväärtuse määramise tehnilise komitee dokumentide kogumikus.

               Kavandatav raamotsus võib käsitleda ka järgmisi päritolureeglite tehnilise komitee poolt vastu võetud akte osas, milles neil võib liidu jaoks olla õiguslik toime:

               – päritolureeglite lepingu I lisa punkti 1 alapunkti a alusel vastu võetud nõuandvad arvamused. Ühe oma liikme taotlusel võib päritolureeglite tehniline komitee uurida konkreetseid tehnilisi probleeme, mis tekivad päritolureeglite igapäevasel kohaldamisel, ning esitada nõuandvaid arvamusi esitatud faktidel põhinevate asjakohaste lahenduste kohta;

               – päritolureeglite lepingu I lisa punkti 1 alapunkti b kohane teave ja soovitused. Ühe oma liikme taotlusel võib päritolureeglite tehniline komitee anda teavet ja soovitusi kõigis küsimustes, mis on seotud kaupade päritolu kindlaksmääramisega.

               Päritolureeglite tehnilise komitee vastu võetud nõuandvaid arvamusi, teavet ja soovitusi võib kasutada suunistena sarnaste tehniliste probleemide või kaupade päritolu kindlaksmääramisega seotud küsimuste lahendamisel. Päritolureeglite tehniline komitee võtab nõuandvad arvamused, teabe ja soovitused vastu konsensuse alusel.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Mõned liidu seisukohad, mis võetakse vastu tolliväärtuse määramise tehnilise komitee või päritolureeglite tehnilise komitee koosolekutel ja mis määrati kindlaks enne neid koosolekuid, puudutavad nendes komiteedes selliste nõuandvate arvamuste, kommentaaride, selgitavate märkuste, juhtuuringute, uuringute, teabe ja soovituste ning muude sarnaste aktide vastuvõtmist, millel võivad olla õiguslikud tagajärjed ELis, ilma et need oleksid tingimata õiguslikult siduvad aktid.

               Liidu seisukohtade vastuvõtmine selliste aktide kohta nõuab institutsioonide tihedamat ja tõhusat koostööd nendes komiteedes arutatavate küsimuste tehnilise iseloomu ja mahukuse ning käsitletavate küsimuste arutamiseks ette nähtud vähese aja tõttu.

               Seepärast on liidu huvides, et need seisukohad määratakse kiiresti kindlaks selliste põhimõtete, kriteeriumide ja tegevussuuniste alusel, mis reguleerivad imporditud kauba tolliväärtuse ja kauba päritolu kindlaksmääramist, et võimaldada liidul tolliväärtuse määramise tehnilises komitees ja päritolureeglite tehnilise komitees oma õigusi kasutada.

               Selleks teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu võtaks vastu koondotsuse kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
                  4
                (ELi toimimise leping) artikli 218 lõikega 9. Kõnealuse otsusega kehtestatakse raamistik liidu nimel tolliväärtuse määramise tehnilise komitees ja päritolureeglite tehnilise komitees võetavate seisukohtade õigeaegseks kindlaksmääramiseks, kui nimetatud organitel tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte.

               Tagamaks, et nõukogul on võimalus käesolevas otsuses esitatud põhimõtteid korrapäraselt hinnata ja asjakohasel juhul kohandada, ning Euroopa Liidu lepingu
                  5
                artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö vaimus peaks käesoleva koondotsuse kehtivus olema ajaliselt piiratud,

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud võtta vastu otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Selle mõiste alla kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  6
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Maailma Tolliorganisatsiooni egiidi all tegutsev tolliväärtuse määramise tehniline komitee on lepinguga, nimelt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepinguga (tolliväärtuse määramise leping) loodud organ. Maailma Tolliorganisatsiooni egiidi all tegutsev päritolureeglite tehniline komitee on lepinguga, nimelt päritolureeglite lepinguga (ARO) loodud organ.

               Tehnilised nõuandvad arvamused, kommentaarid, selgitavad märkused, juhtuuringud, uuringud, teave ja soovitused ning muud sarnased aktid, mille tolliväärtuse määramise tehniline komitee ja päritolureeglite tehniline komitee peavad vastu võtma seoses imporditud kauba tolliväärtuse ja kauba päritolu kindlaksmääramisega, on õigusliku toimega aktid, kuna need võivad oluliselt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt liidu tolliseadustiku ning selle delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide sätteid, mis käsitlevad imporditud kauba tolliväärtuse ja kauba päritolu kindlaksmääramist.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kuulub ELi õigusakt ühise kaubanduspoliitika valdkonda siis, kui see käsitleb konkreetselt kaubavahetust nii, et see on peamises osas mõeldud edendama, lihtsustama või reguleerima sellist kaubavahetust ning sellel on kaubavahetusele vahetu ja kohene mõju. Kauba tolliväärtus ja päritolu on määratletud ja reguleeritud liidu tolliseadustikuga kui tegurid, mille alusel kohaldatakse impordi- ja eksporditollimaksu ning muid kaubavahetusega seotud meetmeid. Tolliväärtuse määramise leping ja päritolureeglite leping on lepingud, mis on seotud kaubandusega, nagu ka nendega loodud organite vastuvõetud õigusaktid. Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seega seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2022/0019 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni egiidi all moodustatud tolliväärtuse määramise tehnilises komitees ja päritolureeglite tehnilises komitees seoses nõuandvate arvamuste, kommentaaride, selgitavate märkuste, juhtuuringute, uuringute ning muude sarnaste aktide vastuvõtmisega, mis käsitlevad imporditud kaupade tolliväärtuse määramist 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu alusel, ning nõuandvate arvamuste, teabe ja soovituste ning muude sarnaste aktide vastuvõtmisega kaupade päritolu kindlaksmääramise kohta päritolureeglite lepingu alusel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit kiitis nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsusega 94/800/EÜ
                  7
                heaks 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu (edaspidi „tolliväärtuse määramise leping“) ja päritolureeglite lepingu.

               (2)Tolliväärtuse määramise lepingu artikli 18 lõikega 2 moodustatakse Tollikoostöö Nõukogu egiidi all tolliväärtuse määramise tehniline komitee, mille eesmärk on tolliväärtuse määramise lepingu II lisa punkti 1 kohaselt tagada lepingu ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine tehnilisel tasandil.

               (3)Tolliväärtuse määramise lepingu II lisa punkti 2 alapunkti a kohaselt on tolliväärtuse määramise tehnilise komitee ülesanne uurida konkreetseid tehnilisi probleeme, mis tekivad liikmete tolliväärtuse määramise süsteemi igapäevasel kohaldamisel, ning esitada nõuandvaid arvamusi esitatud faktidel põhinevate asjakohaste lahenduste kohta.

               (4)Tolliväärtuse määramise lepingu II lisa punkti 2 alapunkti b kohaselt vastutab tolliväärtuse määramise tehniline komitee taotluse korral lepinguga seotud tolliväärtuse määramise õigusaktide, -normide ja tavade uurimise ning selliste uuringute tulemuste kohta aruannete koostamise eest;

               (5)Tolliväärtuse määramise lepingu II lisa punkti 2 alapunkti d kohaselt vastutab tolliväärtuse määramise tehniline komitee kõigis imporditud kauba tolliväärtuse määramisega seotud küsimustes teabe ja soovituste esitamise eest, mida võib nõuda iga liige või tolliväärtuse määramise lepingu artikli 18 lõike 1 alusel moodustatud tolliväärtuse määramise komitee. Kõnealune teave ja soovitused võivad olla nõuandvad arvamused, kommentaarid või selgitavad märkused.

               (6)Päritolureeglite lepingu artikli 4 lõikega 2 moodustatakse Tollikoostöö Nõukogu egiidi all tehniline päritolureeglite komitee, mis teeb lepingu I lisas ettenähtud tehnilist tööd.

               (7)Päritolureeglite lepingu I lisa punkti 1 alapunkti a kohaselt on päritolureeglite tehnilise komitee ülesanne uurida konkreetseid tehnilisi probleeme, mis tekivad liikmete päritolureeglite igapäevasel kohaldamisel, ning esitada nõuandvaid arvamusi esitatud faktidel põhinevate asjakohaste lahenduste kohta.

               (8)Päritolureeglite lepingu I lisa punkti 1 alapunkti b kohaselt vastutab päritolureeglite tehniline komitee teabe ja soovituste esitamise eest kõigis küsimustes, mis on seotud kauba päritolu kindlaksmääramisega, mida võivad nõuda kõik liikmed või päritolureeglite lepingu artikli 4 lõike 1 kohaselt moodustatud päritolureeglite komitee.

               (9)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel tolliväärtuse määramise tehnilises komitees võetav seisukoht seoses nõuandvate arvamuste, kommentaaride, selgitavate märkuste, juhtuuringute, uuringute või muude sarnaste aktide vastuvõtmisega mis tahes küsimuses, mis käsitleb imporditud kauba tolliväärtuse määramist, et tagada tolliväärtuse määramise lepingu ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine, kuna sellised õigusaktid võivad oluliselt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik)
                  8
               , komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määruse (EL) 2015/2446
                  9
                ja komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447
                  10
                sätteid, mis käsitlevad kauba tolliväärtust ja selle määramist.

               (10)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel päritolureeglite tehnilises komitees võetav seisukoht seoses nõuandvate arvamuste, teabe ja soovituste või sarnaste aktide vastuvõtmisega, mis käsitlevad kauba päritolu kindlaksmääramist, et tagada päritolureeglite lepingu ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine, kuna sellised aktid võivad oluliselt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt määruse (EL) nr 952/2013, määruse (EL) 2015/2446 ja määruse (EL) 2015/2447 sätteid, mis käsitlevad kauba päritolu ja selle kindlaksmääramist.

               (11)Liidu huvides on, et liidu poolt tolliväärtuse määramise tehnilises komitees ja päritolureeglite tehnilises komitees väljendatud seisukohad määratakse kindlaks selliste põhimõtete, kriteeriumide ja tegevussuuniste alusel, mis reguleerivad imporditud kauba tolliväärtuse määramist ja kauba päritolu kindlaksmääramist. Samuti on liidu huvides, et sellised seisukohad määratakse kindlaks kiiresti, et võimaldada liidul tolliväärtuse määramise tehnilise komitees ja päritolureeglite tehnilise komitees oma õigusi kasutada.

               (12)Võttes arvesse imporditud kauba tolliväärtuse määramise ja päritolu kindlakstegemisega seotud küsimuste väga tehnilist laadi, tolliväärtuse määramise tehnilise komitee ja päritolureeglite tehnilise komitee igal aastal korraldatavatel koosolekutel käsitletavate küsimuste suurt arvu, Maailma Tolliorganisatsiooni sekretariaadi ja tolliväärtuse määramise tehnilise komitee ning päritolureeglite tehnilise komitee poolt nende komiteede koosolekute ettevalmistamiseks esitatud dokumentide läbivaatamiseks ettenähtud lühikest aega ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas asjakohaselt arvesse ja operatiivselt käsitleda enne neid koosolekuid või nende käigus esitatud uut teavet, tuleks liidu seisukoha täpsustamiseks vajalikud sammud kindlaks määrata kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega.

               (13)Pidades silmas töödokumentide korduvat liiga hilist kättesaadavust enne tolliväärtuse määramise tehnilise komitee ja päritolureeglite tehnilise komitee koosolekuid ning selleks, et kaitsta nendes komiteedes liidu õigusi ja huve, peaks komisjon püüdma paluda Maailma Tolliorganisatsiooni sekretariaadil tagada kooskõlas nende komiteede kodukorraga töödokumentide kättesaadavus selliselt, et need dokumendid saadetaks vähemalt 30 päeva enne asjaomase koosoleku algust.

               (14)Tagamaks, et nõukogul on võimalus käesolevas otsuses esitatud põhimõtteid korrapäraselt hinnata ja asjakohasel juhul kohandada, ning Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö vaimus peaks käesoleva otsuse kehtivus olema ajaliselt piiratud,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepinguga Maailma Tolliorganisatsiooni egiidi all moodustatud tolliväärtuse määramise tehnilises komitees imporditud kaupade tolliväärtuse kindlaksmääramist käsitlevate nõuandvate arvamuste, kommentaaride, selgitavate märkuste, juhtuuringute, uuringute või muude sarnaste aktide vastuvõtmise ning nende aktide ettevalmistamise kohta võetav seisukoht määratakse kindlaks kooskõlas lisa I jaos sätestatud põhimõtete, kriteeriumide ja tegevussuunistega.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 nimetatud liidu seisukoht määratakse kindlaks vastavalt lisa II jaos sätestatud spetsifikatsioonidele.

               Artikkel 3

               Liidu nimel päritolureeglite lepinguga Maailma Tolliorganisatsiooni egiidi all moodustatud päritolureeglite tehnilises komitees kauba päritolu kindlaksmääramist käsitlevate nõuandvate arvamuste, teabe ja soovituste või muude sarnaste aktide vastuvõtmise ning nende aktide ettevalmistamise kohta võetav seisukoht määratakse kindlaks kooskõlas lisa I jaos sätestatud põhimõtete, kriteeriumide ja tegevussuunistega.

               Artikkel 4

               Artiklis 3 nimetatud liidu seisukoht määratakse kindlaks vastavalt lisa II jaos sätestatud spetsifikatsioonidele.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Otsus kehtib kuni 31. detsembrini 2025.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/20-val_01_e.htm

                     (2)

                        http://www.wcoomd.org/-/media/wco/public/global/pdf/topics/origin/overview/wto-agreement.pdf?db=web

                     (3)

                        Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsus 94/800/EÜ (EÜT L 336/1, 23.12.1994, lk 1–2);

                     (4)

                        Euroopa Liidu toimimise lepingu konsolideeritud versioon (ELT C 326, 26.10.2012, lk 47–390).

                     (5)

                        Euroopa Liidu lepingu konsolideeritud versioon (ELT C 326, 26.10.2012, lk 13–390).

                     (6)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa I. nõukogu: C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (7)

                        Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsus 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1).

                     (8)

                        ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

                     (9)

                        Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

                     (10)

                        Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.2.2022
            COM(2022) 29 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni egiidi all moodustatud tolliväärtuse määramise tehnilises komitees ja päritolureeglite tehnilises komitees seoses nõuandvate arvamuste, kommentaaride, selgitavate märkuste, juhtuuringute, uuringute ning muude sarnaste aktide vastuvõtmisega, mis käsitlevad imporditud kaupade tolliväärtuse määramist 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu alusel, ning nõuandvate arvamuste, teabe ja soovituste ning muude sarnaste aktide vastuvõtmisega kaupade päritolu kindlaksmääramise kohta päritolureeglite lepingu alusel

               LISA

               1.Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni egiidi all moodustatud tolliväärtuse määramise tehnilises komitees ja päritolureeglite tehnilises komitees võetav seisukoht seoses nõuandvate arvamuste, kommentaaride, selgitavate märkuste, juhtuuringute, uuringute ja muude sarnaste aktide vastuvõtmisega, mis käsitlevad imporditud kaupade tolliväärtuse määramist 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu alusel, ning nõuandvate arvamuste, teabe ja soovituste ning muude sarnaste aktide vastuvõtmisega kaupade päritolu kindlaksmääramise kohta päritolureeglite lepingu alusel.

               1.1.PÕHIMÕTTED

               Liit kohustub tegema Maailma Tolliorganisatsiooni egiidi all moodustatud tolliväärtuse määramise tehnilise komitee ja päritolureeglite tehnilise komitee tegevuse raames järgmist:

               a)edendama, toetama ja lihtsustama imporditud kaupade tolliväärtuse määramist ning 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu ühetaolist tõlgendamist ja kohaldamist;

               b)edendama, toetama ja lihtsustama kaupade päritolu kindlaksmääramist ning päritolureeglite lepingu ühetaolist tõlgendamist ja kohaldamist;

               c)töötama selle nimel, et sidusrühmad oleksid tolliväärtuse määramise tehnilise komitee ja päritolureeglite tehnilise komitee nõuandvate arvamuste, kommentaaride, selgitavate märkuste, juhtuuringute, uuringute, teabe, soovituste või sarnaste aktide ettevalmistamise etapis asjakohaselt kaasatud, ning tagama, et kõnealustes tehnilistes komiteedes mis tahes küsimuses vastu võetud nõuandvad arvamused, kommentaarid, selgitavad märkused, juhtuuringud, uuringud, teave või soovitused või muud sarnased aktid on kooskõlas vastavalt tolliväärtuse määramise lepingu ja päritolureeglite lepinguga;

               d)tagama, et tolliväärtuse määramise tehnilise komitees vastu võetud meetmed on kooskõlas tolliväärtuse määramise lepingu sissejuhatava üldkommentaariga ja I lisas osutatud tõlgendavate märkustega;

               e)edendama seisukohti, mis on kooskõlas liidu poliitika ja parimate tavadega, sealhulgas eesmärgiga kaitsta ELi finantshuve, ning liidu muude rahvusvaheliste kohustustega asjaomases valdkonnas.

               1.2.KRITEERIUMID

               Liidu nimel võetav seisukoht

               a)määratakse kindlaks vastavalt tolliväärtuse määramise lepingule, selle lepingu sissejuhatavale üldkommentaarile ja I lisas osutatud tõlgendavatele märkustele, niivõrd, kui see puudutab imporditud kauba tolliväärtuse määramist;

               b)määratakse kindlaks vastavalt päritolureeglite lepingule, niivõrd, kui see puudutab kauba päritolu kindlaksmääramist;

               c)vajaduse korral võetakse arvesse järgmist:

               –Euroopa Liidu Kohtu praktika, mis käsitleb kauba tolliväärtust ja kauba päritolu;

               –tolliväärtuse määramise tehnilise komitee ja päritolureeglite tehnilise komitee poolt varem vastu võetud aktid, mis on endiselt kohaldatavad;

               –liidu õigusnormid, mis käsitlevad kauba tolliväärtust ja kauba päritolu;

               –tolliekspertide rühma tolliväärtuse osakonna tegevuse raames välja töötatud juhenddokumendid, mis käsitlevad kaupade tolliväärtust;

               –tolliekspertide rühma päritoluosakonna tegevuse raames välja töötatud juhenddokumendid, mis käsitlevad kaupade päritolu;

               –muud nõukogu või komisjoni välja töötatud aktid või suunised, mis käsitlevad tolliväärtuse määramist ja kaupade päritolu.

               1.3.TEGEVUSSUUNISED

               a)Vajaduse korral püüab liit toetada tolliväärtuse määramise tehnilises komitees ja päritolureeglite tehnilises komitees vastavalt imporditud kauba tolliväärtuse määramist ja kauba päritolu kindlaksmääramist käsitlevate nõuandvate arvamuste, kommentaaride, selgitavate märkuste, juhtuuringute, uuringute, teabe ning soovituste või sarnaste õigusaktide vastuvõtmist, et tagada tolliväärtuse määramise lepingu ja päritolureeglite lepingu ühetaoline tõlgendamine ning kohaldamine tehnilisel tasandil.

               b)Vajaduse korral teeb liit ettepaneku punktis a osutatud aktide kohta ja valmistab need ette.

               2.Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni egiidi all moodustatud tolliväärtuse määramise tehnilises komitees ja päritolureeglite tehnilises komitees võetava seisukoha (seoses nõuandvate arvamuste, kommentaaride, selgitavate märkuste, juhtuuringute, uuringute ja muude sarnaste aktide vastuvõtmisega, mis käsitlevad imporditud kaupade tolliväärtuse määramist tolliväärtuse määramise lepingu alusel, ning nõuandvate arvamuste, teabe ja soovituste ning muude sarnaste aktide vastuvõtmisega kaupade päritolu kindlaksmääramise kohta päritolureeglite lepingu alusel) täpsustamine.

               1.Enne tolliväärtuse määramise tehnilise komitee ja päritolureeglite tehnilise komitee iga koosolekut, mille käigus kutsutakse tolliväärtuse määramise tehnilist komiteed või päritolureeglite tehnilist komiteed üles võtma vastu nõuandvaid arvamusi, kommentaare, selgitavaid märkusi, juhtuuringuid, uuringuid, teavet ja soovitusi või muid sarnaseid akte, millel on liidule õiguslik mõju, võetakse vajalikud meetmed, et liidu nimel väljendatavas seisukohas võetaks arvesse komisjonile edastatud uusimat tehnilist ja muud asjakohast teavet, kooskõlas I jaos sätestatud põhimõtete, kriteeriumide ja tegevussuunistega. Liidu õiguste ja huvide kaitsmiseks Maailma Tolliorganisatsioonis pöörab komisjon erilist tähelepanu töödokumentide kättesaadavusele kooskõlas tolliväärtuse määramise tehnilise komitee ning päritolureeglite tehnilise komitee töökorraga.

               2.Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab komisjon nõukogule piisavalt varakult enne tolliväärtuse määramise tehnilise komitee ja päritolureeglite tehnilise komitee iga punktis 1 osutatud koosolekut kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad. Nõukogu vaatab komisjoni dokumendid läbi võimalikult kiiresti.
                  Kui nõukogu ei kiida ettepaneku konkreetset osa heaks, ei esita komisjon selle osa kohta tolliväärtuse määramise tehnilises komitees ega päritolureeglite tehnilises komitees liidu seisukohta.

               3.Kui liidu seisukoht erineb sisuliselt tolliväärtuse määramise tehnilise komitee nõuandvatest arvamustest, kommentaaridest, selgitavatest märkustest, juhtuuringutest, uuringutest või muudest samalaadsetest aktidest, või päritolureeglite tehnilise komitee nõuandvatest arvamustest, teabest ja soovitustest või muudest sarnastest aktidest, väljendab komisjon liidu nimel seisukohta, et asjaomase õigusaktiga ei ole saavutatud vajalikku konsensust, milleni tolliväärtuse määramise tehniline komitee ja päritolureeglite tehniline komitee peavad jõudma.

               4. Selleks et kaitsta liidu õigusi ja vältida otsuse tegemist küsimuses, mille suhtes nõukogu ei suuda võtta seisukohta enne, kui tolliväärtuse määramise tehnilise komitee ja päritolureeglite tehnilise komitee liikmetel palutakse väljendada oma lõplikku seisukohta nõuandvate arvamuste, kommentaaride, selgitavate märkuste, juhtuuringute, uuringute, teabe ja soovituste või muude sarnaste aktide vastuvõtmise suhtes, taotleb komisjon liidu nimel, et kavandatavat akti arutataks tolliväärtuse määramise tehnilises komitees ja päritolureeglite tehnilises komitees.

               ***


                            EUROOPA
                            KOMISJON
                                                      Brüssel, 8.2.2022
                                                      COM(2022) 41 final
                                                      2022/0029 (NLE)
                                           Ettepanek:
                                    NÕUKOGU OTSUS
   narkootiliste ainete komisjoni 65. istungjärgul Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha
    kohta seoses ainete lisamisega narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku
          ringluse vastase ÜRO konventsiooni I nimekirjas loetletud ainete hulka
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                SELETUSKIRI
   1.        KAVANDATAV REGULEERIMISESE
   Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis
   võetakse liidu nimel narkootiliste ainete komisjonis seoses rahvusvahelise narkootikumide
   kontrolli komitee (INCB) soovituste alusel kavandatud muudatustega narkootiliste ja
   psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
   1988. aasta konventsiooni nimekirjades.
   2.        ETTEPANEKU TAUST
   2.1.      Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane
             Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1988. aasta konventsioon
   Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase Ühinenud Rahvaste
   Organisatsiooni 1988. aasta konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on edendada
   konventsiooniosaliste vahelist koostööd, et nad saaksid tõhusamalt käsitleda narkootiliste ja
   psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse eri aspekte, millel on rahvusvaheline mõõde.
   Konventsioonist tulenevate kohustuste täitmisel võtavad konventsiooniosalised vajalikke
   meetmeid, sealhulgas seadusandlikke ja haldusmeetmeid, kooskõlas oma vastavate
   siseriiklike õigusaktide põhisätetega.
   Konventsioon jõustus 11. novembril 1990.
   EL1 ja kõik selle liikmesriigid on konventsiooni osalised.
   2.2.      Narkootiliste ainete komisjon
   Narkootiliste ainete komisjon on ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC) komisjon,
   mille ülesanded ja volitused on sätestatud muu hulgas konventsioonis. Sellesse komisjoni
   kuulub 53 ECOSOCi valitud ÜRO liikmesriiki. Praegu on komisjoni hääleõiguslikud liikmed
   12 ELi liikmesriiki2. Liidul on narkootiliste ainete komisjonis vaatleja staatus.
   Narkootiliste ainete komisjon võib oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega
   otsustada lisada konkreetne aine konventsiooni nimekirjadesse, võttes seejuures arvesse
   konventsiooniosaliste esitatud märkusi ja soovitusi INCB-lt, kelle hinnang on
   teadusküsimustes määrav, ning kaaludes ühtlasi nõuetekohaselt kõiki muid asjakohaseid
   tegureid.
   2.3.      Narkootiliste ainete komisjoni kavandatud akt
   Narkootiliste ainete komisjon kavatseb oma 14. märtsist kuni 18. märtsini 2022 toimuval 65.
   istungjärgul võtta vastu loetelu täiendamise otsuse seoses kolme aine – 4-AP, boc-4-AP ja
   norfentanüüli – lisamisega konventsiooni nimekirjadesse (edaspidi „kavandatud aktid“).
   Konventsiooni kohaselt on narkootiliste ainete komisjoni otsused siduvad, välja arvatud juhul,
   kui konventsiooniosaline on ettenähtud tähtaja jooksul esitanud otsuse ECOSOCile
   läbivaatamiseks3. Kõnealuses küsimuses tehtavad ECOSOCi otsused on lõplikud. Kavandatud
   1
           Nõukogu 22. oktoobri 1990. aasta otsus, millega Euroopa Majandusühenduse nimel sõlmitakse
           narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane Ühinenud Rahvaste
           Organisatsiooni konventsioon (EÜT L 326, 24.11.1990, lk 56).
   2
           Austria, Belgia, Hispaania, Itaalia, Leedu, Madalmaad, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa,
           Sloveenia ja Ungari.
   3
           ÜRO 1988. aasta konventsiooni artikli 12 lõige 7.
ET                                                       1                                              ET
 ---pagebreak---    aktid muutuvad konventsiooniosalistele siduvaks vastavalt konventsiooni artiklile 12, mille
   asjakohased osad sisaldavad järgmisi sätteid:
   „Peasekretär teatab igast käesoleva artikli kohaselt tehtud komisjoni otsusest kõikidele
   riikidele ja organisatsioonidele, kes on või kellel on õigus saada käesoleva konventsiooni
   osalisteks, ning komiteele. Selline otsus jõustub iga osalisriigi jaoks pärast saja kaheksakümne
   päeva möödumist selle teate edastamise kuupäevast.
   Käesoleva artikli alusel tehtud komisjoni otsused vaatab nõukogu läbi mõne osalisriigi
   taotlusel, kui niisugune taotlus on esitatud saja kaheksakümne päeva jooksul alates asjakohase
   otsuse teatavakstegemise kuupäevast. Läbivaatamistaotlus saadetakse peasekretärile koos
   selle aluseks oleva asjakohase informatsiooniga.
   Peasekretär saadab läbivaatamistaotluse ärakirjad ja sellele lisatud informatsiooni
   komisjonile, komiteele ja kõikidele osalisriikidele, tehes neile ettepaneku esitada omapoolsed
   märkused üheksakümne päeva jooksul. Kõik laekunud märkused antakse arvessevõtmiseks
   nõukogule.
   Nõukogu võib komisjoni otsuse kinnitada või tühistada. Teade nõukogu otsuse kohta
   saadetakse kõikidele riikidele ja organisatsioonidele, kes on või kellel on õigus saada
   käesoleva konventsiooni osaliseks, komisjonile ja komiteele.“
   3.        LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT
   Komisjoni teavitati 2. veebruaril 2022 sellest, et INCB soovitab lisada konventsiooni I
   nimekirja kolme ainet: 4-AP, boc-4-AP ja norfentanüüli.
   Vastavalt INCB hinnangule kasutatakse 4-AP-d, boc-4-AP-d ja norfentanüüli sageli
   fentanüüli ja fentanüüli analoogide (st sünteetiliste opioidide) ebaseaduslikuks
   valmistamiseks. On tõendeid selle kohta, et kõnealuste narkootiliste ja psühhotroopsete ainete
   ebaseadusliku valmistamise maht ja ulatus kujutavad tõsist ohtu rahvatervisele või
   põhjustavad tõsiseid sotsiaalseid probleeme, ning see annab alust rakendada kõnealuse aine
   suhtes rahvusvahelist kontrolli. Peale selle ei kasutata 4-AP-d, boc-4-AP-d ega norfentanüüli
   teadaolevalt ühelgi seaduslikul eesmärgil, välja arvatud väikeses koguses teadus- ja
   arendustegevuses ning laborianalüüsi jaoks.
   Fentanüüli ja fentanüüli analoogide ebaseaduslik valmistamine on liidus tõsine probleem.
   Need ebaseaduslikult valmistatud narkootilised ja psühhotroopsed ained põhjustavad liidus
   märkimisväärseid rahvatervisega seotud ja sotsiaalseid probleeme.
   Liidu liikmesriigid peaksid seega väljendama narkootiliste ainete komisjonis seisukohta, et
   nad toetavad 4-AP, boc-4-AP ja norfentanüüli lisamist konventsiooni I nimekirja.
   Konventsiooni nimekirjade muutmine mõjutab otseselt liidu õiguse kohaldamisala
   narkootikumide lähteainete kontrolli valdkonnas, kuna konventsiooni nimekirjadesse lisatud
   ained tuleb inkorporeerida liidu õigusesse4. Komisjon on selle tagamiseks volitatud võtma
   vastu delegeeritud õigusakte.
   4
           Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse ühenduse ja
           kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad (ELT L 22,
           26.1.2005, lk 1), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ)
           nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta (ELT L 47, 18.2.2004, lk 1).
ET                                                      2                                                       ET
 ---pagebreak---    4.       ÕIGUSLIK ALUS
   4.1.     Menetlusõiguslik alus
   4.1.1.   Põhimõtted
   Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõike 9
   kohaselt võetakse vastu otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu
   nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte,
   välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist
   raamistikku“.
   ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on
   asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline5.
   Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on asjaomase organi suhtes kehtiva
   rahvusvahelise õiguse normide alusel õiguslikud tagajärjed. See hõlmab ka selliseid
   vahendeid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt
   mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“6.
   4.1.2.   Kohaldamine käesoleval juhul
   Narkootiliste ainete komisjon on loodud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku
   ringluse vastase Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooniga.
   Akt, mille narkootiliste ainete komisjon peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt.
   Kavandatud akt on vastavalt narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse
   vastase Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni artiklile 12 rahvusvahelise õiguse
   alusel siduv ja võib otsustavalt mõjutada järgmise ELi õigusakti sisu: nõukogu 22. detsembri
   2004. aasta määrus (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide
   vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad, ning Euroopa
   Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide
   lähteainete kohta. Põhjus on selles, et konventsiooni nimekirjade muutmine mõjutab otseselt
   liidu õiguse kohaldamisala narkootikumide lähteainete kontrolli valdkonnas, kuna
   konventsiooni nimekirjadesse lisatud ained tuleb inkorporeerida liidu õigusesse.
   Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta kõnealuse lepingu institutsioonilist raamistikku.
   Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
   4.2.     Materiaalõiguslik alus
   4.2.1.   Põhimõtted
   ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige
   selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui
   kavandatud aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte
   neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise
   lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, mis on
   nõutav tulenevalt peamisest või ülekaalukast eesmärgist või valdkonnast.
   5
           Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12,
           ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.
   6
           Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12,
           ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
ET                                                3                                               ET
 ---pagebreak---    4.2.2.    Kohaldamine käesoleval juhul
   Kavandatud akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.
   Seega on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel
   207.
   4.3.      Kokkuvõte
   Kavandatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes
   artikli 218 lõikega 9.
            Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
   Ei kohaldata.
   •        Proportsionaalsus
   Ettepanek on proportsionaalne ega lähe kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärkide
   saavutamiseks, kuna selles käsitletakse liidus probleeme tekitavaid uusi narkootikumide
   lähteaineid.
   •        Vahendi valik
   Rahvusvahelises lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavate seisukohtade
   kehtestamiseks on nõukogu otsuse kasutamist nõutud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli
   218 lõikes 9.
   5.        KAVANDATUD AKTI AVALDAMINE
   Puuduvad
ET                                             4                                              ET
 ---pagebreak---                                                           2022/0029 (NLE)
                                               Ettepanek:
                                          NÕUKOGU OTSUS
     narkootiliste ainete komisjoni 65. istungjärgul Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha
      kohta seoses ainete lisamisega narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku
             ringluse vastase ÜRO konventsiooni I nimekirjas loetletud ainete hulka
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218
   lõikega 9,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Liit sõlmis narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase
           Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1988. aasta konventsiooni („konventsioon“)
           vastavalt nõukogu otsusele 90/611/EMÜ ja ühinemine jõustus 11. novembril 1990.
   (2)     Vastavalt konventsiooni artikli 12 lõigetele 2–7 võidakse lisada aineid konventsiooni
           nimekirjadesse, milles on loetletud narkootikumide lähteained.
   (3)     Narkootiliste ainete komisjonil on kavas teha oma 14.–18. märtsil 2022 Viinis
           toimuval 65. istungjärgul otsus kolme uue aine lisamise kohta konventsioonidele
           lisatud nimekirjadesse.
   (4)     On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel narkootiliste
           ainete komisjonis, kuna kõnealuse komisjoni otsus on liidu jaoks siduv ja võib
           otsustavalt mõjutada liidu õigusnormide sisu, eelkõige järgmisi õigusakte: nõukogu
           22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse liidu ja
           kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve
           eeskirjad7, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus
           (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta8.
   (5)     Vastavalt rahvusvahelise narkootikumide kontrolli komitee hinnangule kasutatakse
           kolme ainet, 4-AP-d, boc-4-AP-d ja norfentanüüli, sageli fentanüüli ebaseaduslikuks
           valmistamiseks ning need on väga sobivad selleks, et valmistada fentanüüli ja tervet
           rida selle analooge, mis on tugevatoimelised sünteetilised opioidid. On tõendeid selle
           kohta, et fentanüüli ja selle analoogide ebaseadusliku ringluse maht ja ulatus kujutavad
           tõsist ohtu rahvatervisele või tekitavad sotsiaalseid probleeme, mis annab alust panna
           need ained rahvusvahelise kontrolli alla.
   (6)     Sellele vastavalt soovitas rahvusvaheline narkootikumide kontrolli komitee
           2. veebruaril 2022 narkootiliste ainete komisjonil lisada konventsiooni I nimekirja 4-
           AP, boc-4-AP ja norfentanüül.
   7
           ELT L 22, 26.1.2005, lk 1.
   8
           ELT L 47, 18.2.2004, lk 1.
ET                                                  5                                               ET
 ---pagebreak---    (7)     Ebaseaduslikult valmistatud fentanüül ja selle analoogid on teatavates liikmesriikides
           põhjustanud olulisi rahvatervise ja sotsiaalseid probleeme.
   (8)     Otsus uute ainete lisamise kohta konventsiooni I nimekirja kuulub liidu
           ainupädevusse. Liidul on narkootiliste ainete komisjonis, kus 12 liikmesriiki on praegu
           hääleõigusega liikmed, vaatleja staatus.
   (9)     Liidu seisukohta väljendavad liidu liikmesriigid, kes on narkootiliste ainete komisjoni
           liikmed, tegutsedes ühiselt liidu huvides.
   (10)    Seepärast peaksid liidu liikmesriigid võtma narkootiliste ainete komisjonis seisukoha,
           et 4-AP, boc-4-AP ja norfentanüül tuleb lisada konventsiooni I nimekirja,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                               Artikkel 1
   Seisukoht, mille liidu nimel võtavad liikmesriigid narkootiliste ainete komisjoni 65.
   istungjärgul 14. kuni 18. märtsini 2022, on järgmine:
   4-AP, boc-4-AP ja norfentanüül tuleb lisada konventsiooni I nimekirja.
                                               Artikkel 2
   Artiklis 1 nimetatud seisukoha esitavad ühiselt liidu huvides ELi liikmesriigid, kes on
   narkootiliste ainete komisjoni liikmed.
                                               Artikkel 3
   Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
   Brüssel,
                                                 Nõukogu nimel
                                                 eesistuja
ET                                                  6                                              ET


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.2.2022
            COM(2022) 38 final
            2022/0025(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskuses (ICSID)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse Euroopa Liidu nimel kindlaks Rahvusvahelise Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskuse (ICSID) haldusnõukogus võetav seisukoht seoses ICSIDi muudetud eeskirjade
                  1
                kavandatava vastuvõtmisega. Vastuvõtmisel on õiguslikud tagajärjed Euroopa Liidu investeerimisvaidluste lahendamise valdkonna lepingupraktikale.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa Liidu erihuvi ICSIDi vastu

               Praegu on ICSIDi osalisriike 155, neist 26 on liidu liikmesriigid. Euroopa Liit ise ei ole ICSIDi liige. Siiski on ta lisanud ICSIDi vahekohtueeskirjad ja lisavõimaluste vahekohtu eeskirjad kõikidesse oma kaubandus- ja investeerimislepingutesse, mis sisaldavad investeeringute kaitse eeskirju
                  2
               . Selliste lepingute kohaselt võib ICSIDi eeskirju kohaldada investeerimisvaidlustes, mille ELi investorid on algatanud kolmandate riikide vastu, kolmandate riikide investorid ELi liikmesriikide vastu või pärast kavandatud muudatuste tegemist vaidlustes, mis on algatatud liidu vastu ICSIDi lisavõimaluste vahekohtueeskirjade alusel. Seega on liidul eriline huvi ICSIDi eeskirjade reformimise vastu.

               2.2.ICSID

               ICSID on Maailmapanga Gruppi kuuluv institutsioon. See on sõltumatu ja depolitiseeritud vaidluste lahendamise institutsioon. ICSIDi eesmärgid on järgmised:

               (a)vaidluste lahendamise mehhanismi loomine investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamiseks lepituse, vahekohtumenetluse või teabekogumise teel,

               (b)nende vaidluste haldamine ja

               (c)rahvusvaheliste investeeringute edendamine, tagades usalduse vaidluste lahendamise protsessi vastu.

               ICSIDi vaidluste lahendamise mehhanismi saab kasutada investori ja riigi vahelistes vaidlustes ning riikidevahelistes vaidlustes investeerimis- ja kaubanduslepingute, siseriiklike investeerimisseaduste ning riikide ja välisinvestorite vahel sõlmitud investeerimislepingute raames. ICSID toimib ka haldusregistrina.

               2.3.ICSIDi kavandatavad akt

               ICSIDi sekretariaat algatas 2018. aastal konsultatsiooniprotsessi keskuse eeskirjade reformi üle. Aastatel 2018–2021 toimusid sekretariaadi ja ICSIDi liikmesriikide vahel intensiivsed arutelud läbivaadatud eeskirjade viie järjestikuse eelnõu üle. Euroopa Liit, keda esindab Euroopa Komisjon, on aktiivselt osalenud konsultatsiooniprotsessis, koordineerinud ELi liikmesriikide seisukohti ning esitanud ELi ja selle liikmesriikide nimel korduvalt kirjalikke märkusi eelnõude kohta. Selle protsessi tulemusena pannakse haldusnõukogus kirjaliku menetluse teel, mis peaks lõppema 21. märtsil 2022, hääletusele järgmised muudatused ja uued tekstid, millel on õiguslik mõju Euroopa Liidu lepingupraktikale:

               2.3.1.
                     Muudatused ICSIDi konventsiooni kohastes menetlustes

               Muudatuste hulka kuuluvad ICSIDi haldus- ja finantseeskirjade, ICSIDi institutsioonide eeskirjade, ICSIDi vahekohtueeskirjade ja ICSIDi lepituseeskirjade muudatused.

               Peamiste sisuliste muudatuste hulgas on uus nõue, et vahekohtu- või lepitustaotluses tuleb kirjeldada investeeringu omandiõigust ja kontrolli, kohustus avalikustada kolmandate isikute poolne rahastamine, vahekohtunike taandamise täiendatud eeskirjad, menetluskulud, põhjendamatute nõuete varajane tagasilükkamine, menetluste kahte ossa jagamine ja muudetud tähtajad. Ühes uues sättes käsitletakse sõnaselgelt kulude tagatise taotlusi. Menetluste läbipaistvust on suurendatud nii palju kui võimalik ilma ICSIDi konventsiooni muutmata. Samuti tehakse ettepanek kehtestada uued eeskirjad kiirendatud vahekohtumenetluse kohta.

               2.3.2. Muudatused lisavõimalustega seotud menetlustes

               Muudatuste hulka kuuluvad ICSIDi lisavõimaluste eeskirjade, ICSIDi lisavõimaluste haldus- ja finantseeskirjade, ICSIDi lisavõimaluste vahekohtueeskirjade ja ICSIDi lisavõimaluste lepituseeskirjade muudatused.

               Lisavõimaluste eeskirjade võimalikku kohaldamisala laiendatakse investeerimisvaidlustele, milles ei kostja ega hageja riik ei ole ICSIDi osalisriigid, samuti vaidlustele, milles osalevad piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid. Lisaks kajastuvad enamik ICSIDi vahekohtu- ja lepituseeskirjades tehtud muudatustest ka ICSIDi lisavõimaluste läbivaadatud eeskirjades, mis sisaldavad veidi ambitsioonikamaid läbipaistvussätteid.

               2.3.3. Muudatused ICSIDi teabekogumismenetlustes

               Muudatused puudutavad ICSIDi teabekogumiseeskirju ning ICSIDi teabekogumise haldus- ja finantseeskirju. Pakutakse välja ajakohastatud eraldiseisvad teabekogumiseeskirjad, mille kaudu saavad vaidluses osalevad pooled ühiselt taotleda teabekogumiskomisjonilt konkreetse teabekogumismenetluse läbiviimist.

               2.3.4. ICSIDi uute vahenduseeskirjade ettepanek

               Vastuseks riikide ja investorite taotlustele suurendada vahendussuutlikkust, pakutakse välja uued ICSIDi vahenduseeskirjad ning asjaomased haldus- ja finantseeskirjad. Vahenduseeskirjade kohaldamisala on lai ja neid saab nõusoleku korral kohaldada mis tahes vahendusmenetluse suhtes, mis on seotud investeeringuga, millega on seotud riik või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Muudatused, mille üle ICSIDi haldusnõukogul palutakse hääletada, on mõeldud praeguse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemis tuvastatud teatavate puuduste kõrvaldamiseks. Tuleb märkida, et paralleelselt ICSIDi reformiprotsessiga püüavad Euroopa Liit ja selle liikmesriigid luua alalise mitmepoolse investeerimiskohtu, mis asendaks praeguse investeerimisvaidluste lahendamise süsteemi alalise mehhanismiga. ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjonis (UNCITRAL) käib praegu töö mitmepoolse investeerimiskohtu loomiseks ja see lõpetatakse eeldatavasti 2026. aastal. Euroopa Liidu arvates suudab ainult alaline investeerimiskohus lahendada piisavalt ja igakülgselt kõik probleemid, mis tulenevad praegusest juhtumipõhisest investeerimisvaidluste lahendamise süsteemist. Kuid kuni mitmepoolse kohtu loomiseni kohaldatakse jätkuvalt praegust investeerimisvaidluste lahendamise süsteemi ning selle eeskirjade mis tahes parandused on teretulnud. Seetõttu peaks nõukogu toetama ICSIDi eeskirjade kavandatud muudatusi.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud: „Nõukogu võtab komisjoni või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega peatatakse lepingu täitmine ja kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Esiteks nõutakse ELTL artikli 218 lõikes 9, et rahvusvahelise lepinguga loodud organ oleks pädev kehtestama selle lepingu raames eeskirju või võtma vastu otsuseid. Sõnastus „lepingus sätestatud organis“ näitab, et „selle sätte kohaldamine puudutab liidu osalemisega seotud liidu nimel võetavaid seisukohti tema institutsioonide kaudu – või vajaduse korral tema solidaarselt liidu huvides tegutsevate liikmesriikide kaudu – niisuguste aktide vastuvõtmisel asjassepuutuvas rahvusvahelises organis“
                  3
               .

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas Euroopa Liit on asjaomase organi liige või asjaomase kokkuleppe osaline
                  4
               . Euroopa Kohus on täpsustanud, et „[k]ui asjassepuutuv valdkond kuulub liidu [...] pädevusse, siis ei takista see, et liit ei ole kõnealuse rahvusvahelise organisatsiooni osaline, teda seda pädevust teostamast nii, et ta kehtestab oma institutsioonidega selle lepinguga loodud organis liidu nimel võetava seisukoha eelkõige nimetatud lepingu osalisteks olevate liikmesriikide vahendusel, kes tegutsevad solidaarselt liidu huvides“
                  5
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatavad õigusaktid, millega muudetakse ICSIDi eeskirju, vastavad neile põhimõtetele.

               Esiteks on ICSIDi haldusnõukogu, mis on muudatuste üle hääletav organ, lepinguga loodud organ kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9. ICSIDi konventsiooni praegune artikkel 7 ning ICSIDi haldus- ja finantseeskirjade eeskiri 7 väljendavad haldusnõukogu rolli muu hulgas ICSIDi eeskirjade muutmisel. Haldusnõukogul on õigus kehtestada eeskirju või võtta vastu otsuseid ICSIDi lepingute raames. Haldusnõukogu ei tegutse lepinguosalistest sõltumatult, vaid oma osalisriikide kaudu (vt ICSIDi konventsiooni artikli 4 lõige 1).

               Teiseks on kavandatavad aktid ELTL artikli 218 lõike 9 kohaselt „õigusliku toimega aktid“. ICSIDi vaidluste lahendamise mehhanismi kohaldatakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide rahvusvahelistes investeeringute kaitse lepingutes
                  6
               . Eelkõige muutuvad ICSIDi lisavõimaluste eeskirjad pärast muudatuste vastuvõtmist potentsiaalselt kohaldatavaks Euroopa Liidu vastu algatatud vaidlustes, kus vaidlus puudutab liidu võetud meetmeid ja milles liit on kostja. Seega on ICSIDi eeskirjade muudatustel õiguslik mõju liidu sõlmitud rahvusvaheliste lepingute toimimisele ja kohaldamisele ning selliste kohtumenetluste läbiviimisele, mille osaline liit oleks.

               Kokkuvõttes palub komisjon nõukogul võtta vastu liidu seisukoht kavandatavate õigusaktide suhtes, et liikmesriigid, kes on ICSIDi konventsiooni osalised, saaksid, tegutsedes ühiselt liidu huvides, väljendada liidu seisukohta ICSIDi haldusnõukogus. Ettepanekus esitatud otsuse menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. „Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab ühenduse õigusakti õigusliku aluse valik põhinema objektiivsetel asjaoludel, mis on kohtulikult kontrollitavad ja mille hulka kuuluvad eriti õigusakti eesmärk ja sisu“
                  7
               .

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatavate õigusaktide peamine eesmärk on ajakohastada ja muuta olemasolevaid ICSIDi eeskirju, st reformida investeerimisvaidluste lahendamise eeskirju, mida Euroopa Liit ja selle liikmesriigid mitmes ELi lepingus kasutavad.

               Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 207 on välismaised otseinvesteeringud Euroopa Liidu ühise kaubanduspoliitika osa. ELi ja ELi liikmesriikide rahvusvahelised lepingud, milles viidatakse ICSIDi eeskirjadele, tagavad välismaiste otseinvesteeringute kaitse ja need on vastu võetud (või ELi liikmesriikide investeerimislepingute puhul lubatud
                  8
               ) ELi toimimise lepingu artikli 207 alusel. Euroopa Liidu Kohtu sõnul kuuluvad välismaised otseinvesteeringud liidu ainupädevusse, samas kui välismaised mitteotseinvesteeringud ja investeerimisvaidluste lahendamine kuuluvad liidu ja selle liikmesriikide jagatud pädevusse
                  9
               .

               Seepärast peaks esildatud otsuse materiaalõiguslik alus olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Järelikult peaks esildatud otsuse õiguslik alus olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Pidades silmas avalikku huvi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise reformi vastu ja kooskõlas liidu võetud kohustusega tagada läbipaistvus, on asjakohane avaldada nõukogu otsus pärast hääletusmenetluse lõpuleviimist ICSIDi haldusnõukogus 21. märtsil 2022.

               2022/0025 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskuses (ICSID)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)ICSIDi haldusnõukogu hääletab ICSIDi eeskirjade muudatuste üle, millel on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohane õigusjõud, kirjaliku menetluse teel, mis on kavas lõpule viia 21. märtsil 2022.

               (2)Euroopa Liit ei ole ICSIDi liige. Liit on ICSIDi eeskirjadele siiski pidevalt viidanud oma kaubandus- ja investeerimislepingutes, millega nähakse ette investeeringute kaitse ja investeerimisvaidluste lahendamine.

               (3)Euroopa Liidu Kohus selgitas oma 16. mai 2017. aasta arvamuses 2/15,
                  10
                et välismaised otseinvesteeringud kuuluvad liidu ainupädevusse, samas kui välismaised mitteotseinvesteeringud ja investeerimisvaidluste lahendamine kuuluvad liidu ja selle liikmesriikide jagatud pädevusse.

               (4)ICSIDi eeskirjade reformimisega võidakse hakata ICSIDi lisavõimaluste eeskirju kohaldama vaidluste suhtes, mis on algatatud selliste piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonide vastu nagu Euroopa Liit. Liit kasutab ICSIDi eeskirju ka aluslepingutes ja liidu investorid võivad neid kasutada kolmandate riikide vastu algatatud kohtuasjades ning liiduvälised investorid liidu liikmesriikide või liidu enda vastu algatatud kohtuasjades, kui on täidetud ICSIDi konventsiooni asjakohased nõuded
                  11
               . Seega on ICSIDi eeskirjade muudatustel õiguslik mõju liidu sõlmitud rahvusvaheliste lepingute toimimisele ja kohaldamisele ning selliste kohtumenetluste läbiviimisele, mille osaline liit võib olla. Seega on liidul ICSIDi eeskirjade reformimise vastu eriline huvi.

               (5)Kakskümmend kuus liidu liikmesriiki on ICSIDi liikmed. Neil liikmesriikidel on võimalus osaleda haldusnõukogus ja hääletada kirjaliku menetluse raames muudetud eeskirjade üle.

               (6)Seepärast peaks nõukogu võtma vastu liidu seisukoha ICSIDi eeskirjade kavandatavate muudatuste suhtes, et võimaldada liikmesriikidel, kes on ICSIDi konventsiooni osalised ja tegutsevad ühiselt liidu huvides, väljendada liidu seisukohta ICSIDi haldusnõukogus.

               (7)Muudatustega ajakohastatakse ja arendatakse ICSIDi konventsiooni kohaste menetluste raames edasi ICSIDi haldus- ja finantseeskirju, ICSIDi institutsioonide eeskirju, ICSIDi vahekohtueeskirju ja ICSIDi lepituseeskirju. Muudatustega suurendatakse muu hulgas menetluste läbipaistvust, selgitatakse põhjendamatute nõuete varajast tagasilükkamist ja kulude tagatist käsitlevaid sätteid ning rakendatakse avalikustamiskohustust kolmandate isikute poolse rahastamise puhul.

               (8)Muudatustega ajakohastatakse ja arendatakse ICSIDi lisavõimalustega seotud menetluste raames edasi ICSIDi lisavõimaluste haldus- ja finantseeskirju, ICSIDi lisavõimaluste vahekohtueeskirju ja ICSIDi lisavõimaluste lepituseeskirju. Enamik ICSIDi konventsiooni menetluste muudatusi kajastub ka ICSIDi lisavõimaluste eeskirjades. Peale selle laiendatakse lisavõimaluste menetluste kohaldamisala nii, et see hõlmaks muu hulgas ka vaidlusi, millesse on kaasatud piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid.

               (9)Muudatustega ajakohastatakse ja arendatakse ICSIDi teabekogumismenetluste raames edasi ICSIDi eraldiseisvaid teabekogumiseeskirju ning ICSIDi teabekogumise haldus- ja finantseeskirju.

               (10)Reformiettepanekuga kehtestatakse ICSIDi vahendamise raames uued ICSIDi vahenduseeskirjad ning ICSIDi vahenduse haldus- ja finantseeskirjad.

               (11)Komisjon on koos ICSIDi konventsiooni osalisteks olevate liikmesriikide valitsustega võtnud juhtrolli läbirääkimistel liidu kokkulepitud seisukohtadel põhinevate ajakohastatud eeskirjade üle. Muudatustega soovitakse lahendada probleeme, mis on tõstatatud seoses praeguse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemiga, ning täiustada oluliselt ICSIDi eeskirju.

               (12)Seisukoht, mis võetakse liidu nimel vastavalt käesolevale otsusele, ei piira liidu ja selle liikmesriikide peamist eesmärki luua alaline mitmepoolne investeerimiskohus, mis asendaks praeguse investeerimisvaidluste lahendamise süsteemi alalise mehhanismiga,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liikmesriigid, kes on ICSIDi konventsiooni osalised, väljendavad ühiselt liidu huvides tegutsedes ICSIDi haldusnõukogu esimehe poolt 20. jaanuaril 2022 algatatud kirjaliku hääletuse käigus oma nõusolekut ICSIDi eeskirjade muudatustega.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas pärast hääletusmenetluse lõpuleviimist ICSIDi haldusnõukogus.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele, kes on ICSIDi konventsiooni osalised.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        St ICSIDi haldus- ja finantseeskirjad, institutsioonide eeskirjad, vahekohtueeskirjad, lepituseeskirjad, lisavõimaluste eeskirjad, lisavõimaluste haldus- ja finantseeskirjad, lisavõimaluste vahekohtueeskirjad, lisavõimaluste lepituseeskirjad, teabekogumise eeskirjad, teabekogumise haldus- ja finantseeskirjad, vahenduseeskirjad, vahenduse haldus- ja finantseeskirjad.

                     (2)

                        Vt ELi-Kanada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) artikli 8.23 lõige 2, ELi-Vietnami investeeringute kaitse lepingu artikli 3.33 lõige 2 ning ELi-Singapuri investeeringute kaitse lepingu artikli 3.6 lõige 1. Energiaharta lepingu artikkel 26, mille osaline liit on, võimaldab samuti kohaldada ICSIDi eeskirju.

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 6. oktoobri 2015. aasta kohtuotsus, Hispaania vs. komisjon, C-73/14, ECLI:EU:C:2015:663, punkt 63.

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (5)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 52.

                     (6)

                        Vt ELi-Kanada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) artikli 8.23 lõige 2, ELi-Vietnami investeeringute kaitse lepingu artikli 3.33 lõige 2 ning ELi-Singapuri investeeringute kaitse lepingu artikli 3.6 lõige 1. Energiaharta lepingu artikkel 26, mille osaline liit on, võimaldab samuti kohaldada ICSIDi eeskirju.

                     (7)

                        Euroopa Kohtu 12. detsembri 2002. aasta kohtuotsus, komisjon vs. nõukogu, C-281/01, ECLI:EU:C:2002:761, punkt 33.

                     (8)

                        Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1219/2012, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete investeerimislepingute jaoks.

                     (9)

                        Euroopa Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamus 2/15, ECLI:EU:C:2017:376, punkt 293.

                     (10)

                        Euroopa Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamus 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.

                     (11)

                        Praegu ei ole see liidu puhul võimalik, kuna piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid ei saa olla ICSIDi liikmed, kui ICSIDi konventsiooni ei muudeta.