               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.9.2016
            COM(2016) 607 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse otsust (EL) 2015/435 ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

                  17. detsembril 2014 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu võtta 2014. aastal kasutusele ettenägemata kulude varu, et reageerida ettenägematule olukorrale, mis oli tekkinud pärast seda, kui 2013. aasta veebruaris kehtestati esimest korda mitmeaastase finantsraamistiku maksete ülemmäär 2014. aastaks, ja et täiendada Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarves ette nähtud maksete assigneeringuid, ületades maksete ülemmäära.

                  Otsuses tasaarvestatakse 2014. aastal kasutusele võetud summa aastate 2018–2020 maksete ülemmäärade varudega. 2017. aasta eelarveprojektis on maksete ülemmäärade piires suur varu, samas kui komisjoni poolt mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise
                     1
                   raames esitatud keskpika perioodi maksete prognoosis aastani 2020 nähakse ette suurenevat survet maksete ülemmääradele aastateks 2018–2020. Seepärast teeb komisjon ettepaneku muuta eespool nimetatud otsust, tasaarvestades 2014. aastal kasutusele võetud summa 2017. aastal maksete ülemmäärade varudega.

                  Kui ettenägemata kulude varu 2014. aastal kasutusele võeti, lisasid institutsioonid kasutuselevõtu otsusesse 350 miljoni euro suuruse summa ilma seda tasaarvestamata, kuni jõutakse kokkuleppele erivahendite maksete osas, ning kutsusid komisjoni üles esitama õigeaegselt ettepaneku. Keskpika perioodi maksete prognoos näitas, et maksete ülemmäärade piisavus sõltub kokkuleppest, mis kinnitab, et erivahenditega seotud maksete assigneeringud kantakse eelarvesse ülemmääradest suurematena samal viisil nagu kohustused, millest nad tulenevad. Seepärast tehakse ettepanek kõnealust summat mitte tasaarvestada.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse otsust (EL) 2015/435 ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  2
                eriti selle punkti 14 teist alalõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  3
                artikliga 13 kehtestatakse ettenägemata kulude varu suuruseks kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust.

               (2)Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artiklile 6 on komisjon arvutanud ettenägemata kulude varu absoluutsumma aastaks 2014
                  4
               .

               (3)Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 2014. aastal otsusega (EL) 2015/435
                  5
                kasutusele ettenägemata kulude varu, mis ületab maksete ülemmäärana ette nähtud 3 168 233 715 euro suurust summat. Ettenägemata kulude varu kasutusele võtmine hõlmas maksete assigneeringutena 350 miljonit eurot, kuni jõutakse kokkuleppele erivahendite maksete käsitlemise osas. Otsusega nähti ette, et aastatel 2018–2020 tasaarvestatakse 2 818 233 715 euro suurune summa ja kutsutakse komisjoni üles esitama õigeaegselt ettepanekut, mis käsitleb ülejäänud 350 miljoni suurust summat.

               (4)Erivahendite kasutamisega seotud maksete assigneeringud kantakse eelarvesse mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud maksete ülemmäärasid ületavate maksete assigneeringutena. Sellest tulenevalt on 2014. aastal kasutusele võetud ettenägemata kulude varust vaja üksnes 2 818 233 715 eurot maksete assigneeringutena ning 350 miljoni euro suurust täiendavat summat ei ole vaja eelarvesse kanda ega tasaarvestada.

               (5)Läbivaatamise raames esitatud keskpika perioodi maksete prognoosi kohaselt on ette näha suurenevat survet maksete ülemmääradele aastatel 2018–2020.

               (6)2017. aasta eelarveprojektis on maksete ülemmäära puhul 9,6 miljardi euro suurune varu, mis võimaldab kogu 2014. aastal kasutusele võetud summa tasaarvestada.

               (7)Otsust (EL) 2015/435 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Otsust (EL) 2015/435 muudetakse järgmiselt:

               1)
                     artikkel 1 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve raames võetakse kasutusele ettenägemata kulude varu, millest eraldatakse 2 818 233 715 eurot mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud maksete ülemmäärasid ületavate maksete assigneeringutena.“;

               2)
                     artikkel 2 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 2

               2 818 233 715 euro suurune summa tasaarvestatakse maksete ülemmäära varuga 2017. aastal.“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  eesistuja
                        eesistuja

                     (1)
                  COM(2016) 603, 14. september 2016.

                     (2)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (3)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (4)
                  Komisjoni 20. detsembri 2013. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2014. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele” (COM(2013) 928).

                     (5)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2014. aasta otsus (EL) 2015/435 ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 4).


title: Ettepanek Nõukogu otsus millega lubatakse geneetiliselt muundatud Roundup Ready-maisiliinist GA21 valmistatud toidu ja toidu koostisosade turuleviimist uuendtoitudena või toidu uuendkoostisosadena vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0346

Ettepanek nõukogu otsus millega lubatakse geneetiliselt muundatud Roundup Ready-maisiliinist GA21 valmistatud toidu ja toidu koostisosade turuleviimist uuendtoitudena või toidu uuendkoostisosadena vastavalt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97  /* KOM/2005/0346 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.7.2005KOM(2005)346 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse geneetiliselt muundatud Roundup Ready-maisiliinist GA21 valmistatud toidu ja toidu koostisosade turuleviimist uuendtoitudena või toidu uuendkoostisosadena vastavalt Euroopa Parlamendi janõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97(komisjoni esitatud)SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse eelnõus käsitletakse geneetiliselt muundatud maisiliinist GA21 valmistatud toitu ja toidu koostisosi, mille turuleviimiseks Monsanto esitas 24. juulil 1998 taotluse Madalmaade pädevatele asutustele vastavalt määrusele (EÜ) nr 258/97.Pärast esialgset hindamisaruannet, milles Madalmaad avaldasid arvamust, et maisiliin GA21 on sama ohutu kui tavaline mais, esitasid mõned liikmesriigid põhjendatud vastuväiteid. Need vastuväited edastati Toidu Teaduskomiteele, kes 27. veebruaril 2002 esitas arvamuse, et maisiliin GA21 on sama ohutu kui tavaline mais. Teadusuuringute Ühiskeskus valideeris ja avaldas avastamismeetodi 17. jaanuaril 2005.Monsanto esmane taotlus käsitles geneetiliselt muundatud organismidest saadud toitu ja toidu koostisosi. 24. aprillil 2002 esitas Monsanto palve taotluse piiramiseks geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toidu ja toidu koostisosadega.Määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta kohaldatakse alates 18. aprillist 2004. Kõnealuse määruse artikli 46 lõikes 1 on sätestatud, et enne 18. aprilli 2004 määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt esitatud taotlusi, mille kohta komisjonile on enne kõnealust tähtaega edastatud täiendav hinnanguaruanne, käsitletakse määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt.Kõnealust olukorda arvesse võttes esitati 27. aprillil 2005 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu geneetiliselt muundatud maisiliinist GA21 valmistatud toidu ja toidu koostisosade ühenduse turule viimise kohta. Üheksa liikmesriiki hääletasid poolt, viis vastu ja kaheksa loobusid hääletamast. Hääletuselt puudusid kolm liikmesriiki.Komitee arvamust ei esitanud. Niisiis peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 13 lõike 4 punktile b ja nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artiklile 5 viivitamata tegema nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta, mille nõukogu võib kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega kinnitada. Euroopa Parlamenti teavitati 28. aprillil 2005.EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse geneetiliselt muundatud Roundup Ready-maisiliinist GA21 valmistatud toidu ja toidu koostisosade turuleviimist uuendtoitudena või toidu uuendkoostisosadena vastavalt Euroopa Parlamendi janõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsedEUROOPA ÜHENDUSE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta,[1] eriti selle artiklit 7,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Monsanto esitas 24. juulil 1998. aastal kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 4 Madalmaade pädevatele asutustele taotluse geneetiliselt muundatud maisiliinist GA21 saadud toidu ja toidu koostisosade turuleviimiseks uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosadena.(2) Madalmaade pädev toiduhindamisasutus jõudis 21. detsembri 1999. aasta esialgses hindamisaruandes järeldusele, et GA21 maisi ning sellest valmistatud toitu ja toidu koostisosi on sama ohutu süüa kui geneetiliselt muundamata maisi ja maisitooteid.(3) Komisjon edastas esialgse hindamisaruande 18. veebruaril 2000. aastal kõigile liikmesriikidele. Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikega 4 ettenähtud 60 päeva jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega põhjendatud vastuväited toote turustamise kohta.(4) Komisjon taotles 18. mail 2000. aastal toidu teaduskomiteelt (SCF) arvamust kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 11. SCF avaldas 27. veebruaril 2002. aastal arvamust, et tarbijate tervise seisukohast on GA21 maisiliin ja sellest saadud tooted sama ohutud kui tavapärastest maisiliinidest saadud terad ja tooted. SCF kaalus arvamuse esitamisel kõiki liikmesriikide tõstatatud konkreetseid küsimusi ja muresid.(5) Monsanto palus 24. aprillil 2002. aastal piirduda taotluses geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toidu ja toidu koostisosadega.(6) Monsanto esitas 12. detsembril 1997. aastal direktiivi 90/220/EMÜ[2] C osa kohase teate toote kasutamise kohta söödana või selle koostises. Taimede teaduskomitee jõudis 22. septembril 2000. aastal vastuvõetud arvamuses järeldusele, et puuduvad tõendid selle kohta, et GA21 maisi turuleviimine kõnealusel otstarbel võib mõjutada kahjulikult inimeste tervist ja keskkonda. Taotlus võeti siiski ärilistel põhjustel tagasi.(7) Määruse (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta[3] artikli 46 lõikes 1 on sätestatud, et enne kõnealuse määruse kohaldamiskuupäeva määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 4 kohaselt esitatud taotlusi käsitletakse määruse (EÜ) nr 258/97 sätete alusel, olenemata määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklist 38 juhtudel, kui kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõigetega 3 või 4 nõutav täiendav hindamisaruanne on edastatud komisjonile enne määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaldamiskuupäeva.(8) Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) on koostöös Euroopa geneetiliselt muudetud organismide laborite võrgustikuga (ENGL) valideerinud meetodi maisiliini GA21 tuvastamiseks. JRC on läbi viinud täieliku valideerimisuuringu, järgides rahvusvaheliselt aktsepteeritavaid suuniseid, et katsetada kvantitatiivse tekkepõhise meetodi tulemuslikkust GA21 transformatsiooni tuvastamiseks ja kvantifitseerimiseks maisis. Monsanto on võimaldanud uuringuks vajalikud materjalid. JRC pidas meetodi tulemuslikkust kavandatud eesmärgi jaoks otstarbekaks, võttes arvesse tulemuslikkuse kriteeriume, mida ENGL oli soovitanud, et hinnata meetodite vastavust õigusnormidele, ning praegust teaduslikku arusaama meetodi rahuldavast tulemuslikkusest. Nii meetod kui valideerimistulemused on JRC poolt avaldatud.(9) Võrdlusmaterjali GA21 maisiliini kohta on koostanud JRC.(10) GA21 maisist saadud toit ja toidu koostisosad tuleks märgistada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 sätetega ning nende suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ)[4] sätestatud jälgitavuse nõudeid.(11) Kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 65/2004[5] on tootele määratud kordumatu tunnus määruse (EÜ) nr 1830/2003 tähenduses.(12) Lisas sisalduvat teavet GA21 maisist valmistatud toidu ja toidu koostisosade identifitseerimise kohta, sealhulgas valideeritud tuvastusmeetodit ja võrdlusmaterjali, peaks olema võimalik kätte saada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 osutatud registrist.(13) Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole arvamust esitanud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Geneetiliselt muundatud maisiliinist GA21 valmistatud toitu ja toidu koostisosi (edaspidi “tooted”), mis on kindlaks määratud lisas, võib viia ühenduse turule uuendtoidu või toidu uuendkoostisosadena.Artikkel 2Tooted varustatakse märgisega “geneetiliselt muundatud mais” või “valmistatud geneetiliselt muundatud maisist” kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 13 sätestatud märgistamisnõuetega.Artikkel 3Tooted ja lisas sisalduv teave kantakse ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse.Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud Belgia äriühingule Monsanto Europe S.A., kes esindab Ameerika Ühendriikide äriühingut Monsanto Company. Käesolev otsus kehtib 10 aastat.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISATEAVE, MIS TULEB KANDA ÜHENDUSE GENEETILISELT MUUNDATUD TOIDU JA SÖÖDA REGISTRISSE1.  Taotleja ja loa omanik:Nimi: Monsanto Europe S.A.Aadress: Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüssel, BelgiaMonsanto Company nimel (800 N. Lindbergh Boulevard St. Louis, Missouri 63167, U.S.A)2.  Toodete nimetus ja spetsifikatsioon:Toit ja toidu koostisosad, mis on valmistatud kõrgendatud herbitsiid glüfosaadi taluvusega geneetiliselt muundatud maisi ( Zea mays L.) liinist GA21 ning kõigist selle hübriididest tavapäraselt aretatud maisiliinidega. GA21 mais sisaldab muundatud 5-enoolpüruvüülsikimaat-3-fosfaadi süntaasi (mEPSPS) kodeerivat järjestust, mida kontrollib riisi aktiini 1 promootor (r-act), ja optimeeritud transiitpeptiidi (OPT) järjestust, mis põhineb Helianthus annuus 'est saadud kloroplasti transiitpeptiidi järjestusel ning Zea mays L.'ist saadud RuBisCo geenil.3.  Märgistus:“Geneetiliselt muundatud mais” või “valmistatud geneetiliselt muundatud maisist”4.  Tuvastusmeetod:5.  Tekkepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod geneetiliselt muundatud maisiliini GA21 puhul.6.  Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) koos Euroopa geneetiliselt muundatud organismide laborite võrgustikuga (ENGL) on valideerinud meetodi, see on avaldatud aadressil http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm.7.  Võrdlusmaterjal: Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) koostatud IRMM-414.8.  Kordumatu tunnus:MON-ØØØ21-99.  Cartagena protokolli II lisa alusel nõutav teave:Ei kohaldata10.  Toote turuleviimise tingimused või kitsendused:Ei kohaldata11.  Turustusjärgse järelevalve nõuded:Ei kohaldata[1] EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.[2] EÜT L 117, 8.5.1990, lk 15–27.[3] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.[4] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.[5] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.12.2015
            COM(2015) 661 final
            2015/0301(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XX lisa (Keskkond) muutmisega(süsinikdioksiidi heited)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Siseturu nõutava õiguskindluse ja ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping”).

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED

               EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu XX lisa (Keskkond), et inkorporeerida EMP lepingusse määrused (EÜ) nr 443/2009, (EL) nr 1014/2010, (EL) nr 63/2011, (EL) nr 725/2011, (EL) nr 429/2012, (EL) nr 396/2013, (EL) nr 397/2013,(EL) nr 333/2014 ja (EL) nr 6/2015.

               EMP EFTA riigid taotlevad kohandusi, mis ei ole ainult tehnilist laadi.

               Peamiste taotletud kohanduste põhjendus ja pakutud lahendus

               Määrusega (EÜ) nr 443/2009 kehtestatakse uute sõiduautode heitenormide süsteem. Ühiskomitee otsuse eelnõuga laiendatakse ELi süsteemi EMP EFTA riikidele nii, et süsteem hõlmaks kõiki EMP riike.

               Ülemääraste heitkoguste maks, määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 9 lõige 1, mis kajastub ühiskomitee otsuse kohanduses i).

               Kohandustekst on lisatud EFTA järelevalveameti jaoks, et kehtestada EMP EFTA riikide tootjatele ülemäärase heite maksud.

               Maksud kehtestatakse vastavalt ELis ja EMP EFTA riikides müüdud uutele sõiduautodele ühiselt. Sellest tulenevalt tuleb maksud jaotada ELi ja EFTA vahel.

               Seetõttu pakuti välja jaotamispõhimõtted, mille kohaselt jaotatakse maksud proportsionaalselt ELis või EFTA riikides registreeritud uute sõiduautode osakaalu alusel, võrrelduna EMPs registreeritud uute sõiduautode koguarvuga.

               Ülemääraste heitkoguste maksu sissenõudmine, määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 9 lõige 3, mis kajastub ühiskomitee otsuse kohanduses j).

               Artikli 9 lõikes 3 on sätestatud õiguslik alus, mille alusel komisjon kehtestab ülemääraste heitkoguste maksu sissenõudmise meetodid. Meetodid kehtestati komisjoni otsusega 2012/100/EL
                  1
               . Kuna EMP lepinguga on ette nähtud eraldi järelevalveamet ja järelevalvesüsteem, on lisatud kohandustekst, mille abil EFTA järelevalveamet määrab kindlaks ülemääraste heitkoguste maksu sissenõudmise viisid. Nende aluseks on komisjoni käsutuses olevad meetodid.

               Ülemääraste heitkoguste maksu jaotamine, määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 9 lõige 4, mis kajastub ühiskomitee otsuse kohanduses k).

               Artikli 9 lõikes 4 on sätestatud, et ülemääraste heitkoguste maksude summad kajastatakse Euroopa Liidu üldeelarves tuludena.

               Sellest tulenevalt on lisatud kohandustekst, mille abil EFTA liikmesriigid määravad kindlaks EFTA poolele vastava ülemääraste heitkoguste maksu jaotamise.

               Määruse (EÜ) nr 443/2009 kohaldatavus Liechtensteini suhtes vastavalt ühiskomitee otsuse kohandusele n)

               Liechtensteini ja Šveitsi vahelised ajalooliselt pikaajalised suhted on väga tihedad ning neid mõjutab oluliselt kahe riigi vahel 1923. aastal sõlmitud tolli- ja valuutaleping (millega loodi tolli- ja rahaliit) (LGBl. 1923 nr 24). Tolli- ja valuutalepingul Šveitsiga on märkimisväärne mõju ka Liechtensteini keskkonna- ja eelarvestrateegiatele. Mitmed Šveitsi keskkonnaalased sätted on tolli- ja valuutalepingu kaudu Liechtensteinis otseselt kohaldatavad või kohaldatakse neid Liechtensteini õiguses kahe riigi vaheliste kahepoolsete lepingute alusel.

               Selle taustal taotleb Liechtenstein erandi tegemist määruse (EÜ) nr 443/2009 kohaldamisest, võttes arvesse, et kohaldades Liechtensteinis Šveitsi heitenorme, saavutatakse samad eesmärgid, mis on sätestatud ELi õigusaktides.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel selliste otsuste suhtes võtta.

               Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu kiidaks selle heaks kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               2015/0301 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XX lisa (Keskkond) muutmisega
                  (süsinikdioksiidi heited)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 ja artikli 218 lõiget 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu
                  2
                rakendamise korra kohta, eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  3
                (edaspidi „EMP leping”) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu XX lisa (Keskkond).

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 443/2009
                  4
               .

               (4)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 1014/2010
                  5
               .

               (5)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 63/2011
                  6
               .

               (6)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 725/2011
                  7
               .

               (7)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 429/2012
                  8
               .

               (8)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 396/2013
                  9
               .

               (9)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 397/2013
                  10
               .

               (10)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 333/2014
                  11
               .

               (11)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 2015/6
                  12
               .

               (12)Määrusega (EÜ) nr 443/2009 tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1753/2000/EÜ,
                  13
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.

               (13)Seetõttu tuleks EMP lepingu XX lisa (Keskkond) vastavalt muuta.

               (14)Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks tuginema lisatud otsuse eelnõule,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu XX lisa (Keskkond) muutmise ettepaneku suhtes põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Komisjoni otsus 2012/100/EL, 17. veebruar 2012, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 443/2009 kohase uute sõiduautode ülemääraste heitkoguste maksu kogumise meetodi kohta (ELT L 47, 18.2.2012, lk 71).

                     (2)
                  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (3)
                  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 443/2009, 23. aprilli 2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1).

                     (5)
                  Komisjoni määrus (EL) nr 1014/2010, 10. november 2010, uute sõiduautode registreerimisandmete seire ja esitamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 293, 11.11.2010, lk 15).

                     (6)
                  Komisjoni määrus (EL) nr 63/2011, 26. jaanuar 2011, millega kehtestatakse üksikasjalikud sätted süsinikdioksiidi eriheite sihttasemest erandi taotlemiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklile 11 (ELT L 23, 27.1.2011, lk 16).

                     (7)
                  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, 25. juuli 2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

                     (8)
                  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 429/2012, 22. mai 2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 1014/2010 eesmärgiga ühtlustada sõiduautotootjate poolt vigade kohta esitatava teate formaat (ELT L 132, 23.5.2012, lk 11).

                     (9)
                  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 396/2013, 30. aprill 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1014/2010 seoses uute sõiduautode CO2-heite seiret käsitlevate teatavate nõuetega (ELT L 120, 1.5.2013, lk 1).

                     (10)
                  Komisjoni määrus (EL) nr 397/2013, 30. aprill 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 443/2009 seoses uute sõiduautode CO2-heite seirega (ELT L 120, 1.5.2013, lk 4).

                     (11)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 333/2014, 11. märts 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 443/2009, et määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks (ELT L 103, 5.4.2014, lk 15).

                     (12)
                  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/6, 31. oktoober 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisa, et võtta arvesse 2011., 2012. ja 2013. aastal registreeritud uute sõiduautode massi suurenemist (ELT L 3, 7.1.2015, lk 1).

                     (13)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1753/2000/EÜ, 22. juuni 2000, millega kehtestatakse uute sõiduautode keskmiste süsinikdioksiidi eriheitmete seire kava (EÜT L 202, 10.8.2000, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.12.2015
            COM(2015) 661 final
            LISA
            EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2015,
            millega muudetakse EMP lepingu XXX lisa (Keskkond)
            järgmise dokumendi juurdeEttepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XX lisa (Keskkond) muutmisega (süsinikdioksiidi heited)

               LISA

                  EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr …/2015,
                  (kuupäev),

                  millega muudetakse EMP lepingu XX lisa (Keskkond)

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames
                  1
               .

               (2)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 10. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1014/2010 uute sõiduautode registreerimisandmete seire ja esitamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009
                  2
               .

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 63/2011, millega kehtestatakse üksikasjalikud sätted süsinikdioksiidi eriheite sihttasemest erandi taotlemiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklile 11
                  3
               .

               (4)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 25. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009
                  4
               .

               (5)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 22. mai 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 429/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 1014/2010 eesmärgiga ühtlustada sõiduautotootjate poolt vigade kohta esitatava teate formaat
                  5
               .

               (6)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 396/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1014/2010 seoses uute sõiduautode CO2-heite seiret käsitlevate teatavate nõuetega
                  6
               .

               (7)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 397/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 443/2009 seoses uute sõiduautode CO2-heite seirega
                  7
               .

               (8)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 333/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 443/2009, et määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks
                  8
               .

               (9)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 31. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/6, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisa, et võtta arvesse 2011., 2012. ja 2013. aastal registreeritud uute sõiduautode massi suurenemist
                  9
               .

               (10)Määrusega (EÜ) nr 443/2009 tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1753/2000/EÜ,
                  10
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.

               (11)EMP lepingu XX lisa tuleks vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu XX lisa muudetakse järgmiselt:

               1.Punkti 21ae (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1753/2000/EÜ) tekst asendatakse järgmisega:

               „32009 R 0443: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 443/2009, 23. aprill 2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

               –32013 R 0397: komisjoni määrus (EL) nr 397/2013, 30. aprill 2013 (ELT L 120, 1.5.2013, lk 4),

               –32014 R 0333: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 333/2014, 11. märts 2014 (ELT L 103, 5.4.2014, lk 15),

               –32015 R 0006: komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 2015/6, 31. oktoober 2014 (ELT L 3, 7.1.2015, lk 1).

               Käesoleva lepingu kohaldamisel kohandatakse nimetatud määruse sätteid järgmiselt:

               a)Artikli 7 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

               „Juhul kui autopark ühendab ainult EFTA riikidest pärit tootjaid, esitavad tootjad teabe EFTA järelevalveametile. Juhul kui autopark ühendab vähemalt ühte ELi liikmesriigist pärit tootjat ning vähemalt ühte EFTA riigist pärit tootjat, esitavad tootjad teabe komisjonile ja EFTA järelevalveametile.”

               b)Artikli 7 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

               „EFTA järelevalveamet teavitab EFTA riikidest pärit tootjaid.”

               c)Artikli 7 lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

               „Juhul kui autopark ühendab ainult EFTA riikidest pärit tootjaid, teavitavad tootjad ühiselt EFTA järelevalveametit. Juhul kui autopark ühendab või seda laiendatakse ühendama vähemalt ühte ELi liikmesriigist pärit tootjat ning vähemalt ühte EFTA riigist pärit tootjat, teavitavad tootjad ühiselt komisjoni ja EFTA järelevalveametit.”

               d)Artikli 7 lõikes 5 asendatakse sõnad „aluslepingu artiklid 81 ja 82” sõnadega „EMP lepingu artiklid 53 ja 54”, ning sõna „ühendus” sõnaga „EMP”.

               e)Artikli 7 lõikes 7 lisatakse sõna „komisjonile” järele sõnad „ja EFTA järelevalveametile” ning artikli 10 lõikes 1 lisatakse sõna „komisjon” järele sõnad „ja EFTA järelevalveamet”.

               f)EFTA riikide poolt esitatud teavet hoitakse samuti artikli 8 lõikes 4 osutatud keskregistris.

               g)Artikli 8 lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

               „EFTA järelevalveamet teostab EFTA riikidest pärit tootjate jaoks esimeses lõigus osutatud arvutused ning teavitab tootjaid vastavalt teisele lõigule.”

               h)Ilma et see piiraks lepingu protokolli nr 1 kohaldamist, lisatakse artikli 8 lõigetes 5 ja 6, artikli 11 lõikes 3, lõike 4 kolmandas ja neljandas lõigus, lõigetes 5 ja 6 ning artikli 12 lõikes 4 sõna „komisjon” järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveasutus”.

               i)Artikli 9 lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:

               „Juhul kui tootja või autopargi haldaja on EFTA riik, kohaldab ülemääraste heitkoguste maksu EFTA järelevalveamet.

               Ülemääraste heitkoguste maksud jaotuvad komisjoni ja EFTA järelevalveameti vahel proportsionaalselt, et jaotada maksud vastavalt ELis või EFTA riikides registreeritud uute sõiduautode osakaalu alusel, võrrelduna EMPs registreeritud uute sõiduautode koguarvuga.”

               j)Artikli 9 lõikele 3 lisatakse järgmised lõigud:

               „Euroopa Komisjon kasutab ülemääraste heitkoguste maksu sissenõudmiseks vastavalt komisjoni otsuse 2012/100/EL lõikele 1 väljakujunenud meetodeid ka ELis asuvate/registreeritud EFTA tootjate registreerimiste suhtes.

               EFTA järelevalveamet määrab kindlaks vastavalt lõikele 1 toimuva ülemääraste heitkoguste maksu sissenõudmise viisi. Selle aluseks on komisjoni käsutuses olevad meetodid.”

               k)Artikli 9 lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

                „EFTA riikide puhul määravad ülemääraste heitkoguste maksu jaotamise tingimused kindlaks EFTA riigid.”

               1)Ilma et see piiraks lepingu protokolli nr 1 kohaldamist, lisatakse artikli 11 lõikes 2 ja lõike 4 teises lõigus sõna „komisjonile” järele sõnad „või EFTA riigist pärit tootja puhul EFTA järelevalveametile”.

               m)Ilma et see piiraks lepingu protokolli nr 1 kohaldamist, lisatakse artikli 12 lõikes 3 sõna „komisjonile” järele sõnad „või EFTA riigist pärit tarnija või tootja puhul EFTA järelevalveametile”.

               n)Määrust ei kohaldata Liechtensteini suhtes.”

               2.Punkti 21 ae (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 1753/2000/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:

               „21aea.32011 R 0063: Komisjoni määrus (EL) nr 63/2011, 26. jaanuar 2011, millega kehtestatakse üksikasjalikud sätted süsinikdioksiidi eriheite sihttasemest erandi taotlemiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklile 11 (ELT L 23, 27.1.2011, lk 16).

               Käesolevas lepingus loetakse seda määrust järgmises kohanduses:

               a)Ilma et see piiraks lepingu protokolli nr 1 kohaldamist, lisatakse artikli 7 lõikes 1 sõna „komisjon” järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet”.

               b)EFTA järelevalveameti suhtes ei kohaldata artikli 7 lõiget 2 ning I lisas nimetatud elektronkirja.

               21aeb.32011 R 0725: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, 25. juuli 2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

               Käesolevas lepingus loetakse seda määrust järgmises kohanduses:

               Ilma et see piiraks lepingu protokolli nr 1 kohaldamist, lisatakse artikli 3 punktis d, ja artiklites 4, 10, 11 ja 12 sõna „komisjon” järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet”.

               21aec.32010 R 1014: Komisjoni määrus (EL) nr 1014/2010, 10. november 2010, uute sõiduautode registreerimisandmete seire ja esitamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 293, 11.11.2010, lk 15), muudetud järgmiste õigusaktidega:

               –32012 R 0429: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 429/2012, 22. mai 2012 (ELT L 132, 23.5.2012, lk 11),

               –32013 R 0396: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 396/2013, 30. aprill 2013 (ELT L 120, 1.5.2013, lk 1).

               Käesoleva lepingu kohaldamisel kohandatakse nimetatud määruse sätteid järgmiselt:

               a) Artiklites 8 ja 9 lisatakse sõna „komisjon” järele sõnad „või EFTA riigist pärit tootja puhul EFTA järelevalveametile”.

               b)Artikli 9 lõiget 5 ei kohaldata EFTA järelevalveameti suhtes.”

               Artikkel 2

               Määruste (EÜ) nr 443/2009, (EL) nr 1014/2010, (EL) nr 63/2011, (EL) nr 397/2013 ja (EL) nr 333/2014, rakendusmääruste (EL) nr 725/2011, (EL) nr 429/2012 ja (EL) nr 396/2013 ning delegeeritud määruse (EL) nr 2015/6 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub […], tingimusel et EMP ühiskomiteele on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated*.

                  11Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja

                     EMP ühiskomitee
                     sekretärid

                     (1)
                  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 293, 11.11.2010, lk 15.

                     (3)
                  ELT L 23, 27.1.2011, lk 16.

                     (4)
                  ELT L 194, 26.7.2011, lk 19.

                     (5)
                  ELT L 132, 23.5.2012, lk 11.

                     (6)
                  ELT L 120, 1.5.2013, lk 1.

                     (7)
                  ELT L 120, 1.5.2013, lk 4.

                     (8)
                  ELT L 103, 5.4.2014, lk 15.

                     (9)
                  ELT L 3, 7.1.2015, lk 1.

                     (10)
                  EÜT L 202, 10.8.2000, lk 1.

                     (11)
                  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]