               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.3.2022
            COM(2022) 88 final
            2022/0062(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis meresõiduohutuse komitee 105. istungjärgul ja mereliikluse hõlbustamise komitee 46. istungjärgul seoses päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardeid käsitleva resolutsiooni (millega vaadatakse läbi resolutsioon MSC.149(77)) vastuvõtmisega ja rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsiooni (FAL konventsiooni) muudatustega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni meresõiduohutuse komitee 105. istungjärgul (MSC 105), mis toimub 20.–29. aprillil 2022, ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni mereliikluse hõlbustamise komitee 46. istungjärgul (FAL 46), mis toimub 9.–13. mail 2022.

               Meresõiduohutuse komitee 104. istungjärgul (MSC 104) kavandati MSC 105-l vastu võtta komitee resolutsioon päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste ülikõrgsageduslike (VHF) raadiotelefonide toimivusstandardite kohta, millega vaadatakse läbi resolutsioon MSC.149(77).

               Mereliikluse hõlbustamise komitee 45. istungjärgul (FAL 45) kavandati FAL 46-l vastu võtta rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsiooni (FAL konventsiooni) muudatused.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni konventsioon

               Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) konventsiooniga loodi IMO, mille eesmärk on tagada foorum koostööks regulatiivse tegevuse ja tavade valdkonnas kõikides rahvusvahelist merekaubandust mõjutavates tehnilistes küsimustes. Samuti on selle eesmärk toetada rangeimate võimalike nõuete üldist vastuvõtmist meresõiduohutuse, laevasõidu tõhususe ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja kontrolli küsimustes, et edendada võrdseid võimalusi. Selles käsitletakse ka seonduvaid haldus- ja õigusküsimusi.

               Konventsioon jõustus 17. märtsil 1958.

               Kõik liikmesriigid on konventsiooni osalised. Liit ei ole konventsiooni osaline.

               Kõik liikmesriigid on 9. aprillil 1965. aastal vastu võetud ja 5. märtsil 1967 jõustunud FAL konventsiooni osalised. Liit ei ole FAL konventsiooni osaline.

               2.2.Rahvusvaheline Mereorganisatsioon

               Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) on ÜRO spetsialiseeritud asutus, kes vastutab meresõidu ohutuse ja turvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise eest. IMO on rahvusvahelise meresõidu ohutuse, turvalisuse ja keskkonnatoime valdkonnas norme kehtestav üleilmne organisatsioon. Selle põhiülesanne on luua laevanduse jaoks õiglane ja tulemuslik reguleeriv raamistik, mis võetakse üleilmselt vastu ning mida rakendatakse üleilmselt.

               IMO liikmeks võivad olla kõik riigid ning kõik ELi liikmesriigid on IMO liikmed. ELi suhted IMOga põhinevad eelkõige 1974. aastal Valitsustevahelise Nõuandva Merendusorganisatsiooni (IMCO) ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel sõlmitud koostöölepingul.

               IMO meresõiduohutuse komitee koosneb kõikidest IMO liikmetest ja tuleb kokku üks kord aastas. Komitee käsitleb kõiki küsimusi, mis jäävad organisatsiooni tegevusvaldkonda ning puudutavad navigatsiooniabi, laevade ehitamist ja seadistamist, laevade mehitamist ohutuse seisukohast, kokkupõrke vältimise eeskirju, ohtliku lasti käitlemist, meresõiduohutuse menetlusi ja nõudeid, hüdrograafilist teavet, logiraamatuid ja navigatsiooniandmeid, laevaõnnetuste uurimist, merepäästet ning kõiki muid meresõiduohutust otseselt mõjutavaid küsimusi.

               IMO mereliikluse hõlbustamise komitee koosneb kõikidest IMO liikmetest ja tuleb kokku vähemalt üks kord aastas. Komitee tegeleb rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamisega seotud küsimustega, sealhulgas laevade, isikute ja lasti sadamatesse saabumise, neis viibimise ja neist väljumisega. Komitee tegeleb ka e-äri, sealhulgas ühtse liidese kontseptsiooniga, püüdes tagada õige tasakaalu rahvusvahelise merekaubanduse reguleerimise ja hõlbustamise vahel.

               Nii IMO meresõiduohutuse komitee kui ka mereliikluse hõlbustamise komitee tagavad vahendid, et täita neile IMO konventsiooni, IMO assamblee või IMO nõukogu poolt määratud ülesandeid või eespool nimetatud tegevusvaldkonna alla kuuluvaid ülesandeid, mida võidakse neile määrata mis tahes muu rahvusvahelise õigusakti alusel ja mille IMO on heaks kiitnud. Meresõiduohutuse komitee ja mereliikluse hõlbustamise komitee ja nende allorganid teevad oma otsused oma liikmete häälteenamusega.

               2.3.IMO meresõiduohutuse komitee kavandatav akt

               20.–29. aprillil 2022 toimuval MSC 105-l kavatsetakse vastu võtta komitee resolutsiooni eelnõu päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardite kohta, millega vaadatakse läbi resolutsioon MSC.149(77).

               Kavandatava resolutsiooni eesmärk on parandada varem resolutsiooniga MSC.149(77) vastu võetud päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardeid.

               2.4.IMO mereliikluse hõlbustamise komitee kavandatav akt

               9.–13. mail 2022 toimuval FAL 46-l kavatsetakse vastu võtta FAL konventsiooni muudatused. Kavandatavate muudatuste eesmärk on FAL konventsiooni lisa läbi vaadata ja seda ajakohastada, et viia kõnealune lisa suuremasse kooskõlla määruse (EL) 2019/1239 nõuetega ja selle rakendamiseks kokku lepitud tegevuseeskirjadega, näiteks muutes ühtse liidese kaudu elektroonilise edastamise kohustuslikuks, vältides andmeelementide kordamist, takistades teabe edastamiseks paberkandjal vormide kasutamist ning loobudes käsitsi allkirjastamise nõudest.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1.Meresõiduohutuse komitee resolutsioon päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardite kohta, millega vaadatakse läbi resolutsioon MSC.149(77)

               Navigatsiooni, side ning otsingu- ja päästetegevuse allkomitee 8. istungjärgul (NCSR 8), mis toimus virtuaalkujul 19. aprillist kuni 23. aprillini 2021, leppis allkomitee kokku meresõiduohutuse komitee resolutsiooni (päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardite kohta, millega vaadatakse läbi resolutsioon MSC.149(77)) eelnõus, eesmärgiga see 104. istungjärgu poolt heaks kiita ja seejärel 105. istungjärgul vastu võtta.

               MSC 104-l kiideti kavandatavad muudatused heaks ning MSC 104 aruande (MSC 104/18) punkti 12.8.2.9 märgiti, et muudatused kavatsetakse vastu võtta MSC 105-l.

               NSCR 8-l oli liidu seisukohaks toetada ettepanekuid dokumentides NCSR 8/6/2 (CIRM) ja NCSR 8/6/4 (Jaapan) muuta resolutsiooni MSC.149(77) päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardite osas, et arvesse võtta NCSR 7-l kokku lepitud ühtset tõlgendust, ning teha ettepanek, et resolutsiooni muutmise alusena kasutataks dokumenti NCSR 8/6/4 (Jaapan).

               Liit peaks neid muudatusi toetama, kuna nendega parandatakse varem resolutsiooniga MSC.149(77) vastu võetud päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardeid, et võtta arvesse ülemaailmse merehäda ja -ohutuse süsteemi (GMDSS) ajakohastamist ning lisada ühtne tõlgendus päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide akude kehtivuse kuupäevade kohta.

               3.2.Rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsiooni (FAL konventsiooni) muudatused

               FAL kiitis oma 42. istungjärgul heaks uue väljundi „FAL konventsiooni lisa läbivaatamine ja ajakohastamine“, mille eesmärk on tugevdada teabe elektroonilist edastamist käsitlevaid sätteid, et lisada riigiasutustele selge kohustus võtta kasutusele ühtne liides, võtta kasutusele ühekordse teatamise põhimõte, teha kohustuslikuks hõlbustamist ja elektroonilist tegevust käsitleva IMO kokkuvõtte kasutamine, et tagada andmete määratluste ühtlustamine, selgitada FAL vormide funktsioone elektroonilise edastamise kontekstis ning loobuda käsitsi allkirjastamise nõudest. Uus väljund lisati FALi 2018.–2019. aasta tegevuskavasse ja FAL 43 esialgsesse päevakorda, seades täitmise tähtajaks 2021. aasta. Sellega seoses otsustas FAL 42 kokku kutsuda Prantsusmaa koordineerimisel FAL konventsiooni lisa läbivaatamise ja ajakohastamisega tegeleva korrespondentrühma ning tegi kõnealusele liikmesriigile ülesandeks algatada FAL konventsiooni lisa läbivaatamine ja koostada muudatusettepanekute projektid edasiseks arutamiseks FAL 43-l.

               FAL 43 kiitis korrespondentrühma töö heaks ja otsustas muu hulgas, et:

               ·ühtse liidese loomise soovituslik tava tuleks muuta standardiks;

               ·ühtse liidese määratlus peaks olema üldine määratlus;

               ·IMO kokkuvõte ei peaks olema FAL konventsiooni lisa, pigem tuleks sellele üksnes viidata;

               ·meeskonna nimekirja ei tohiks lisada maalemineku loa puhul viisanõuet (kui see on nõutav);

               ·riiklike mereliikluse hõlbustamise komiteede loomine peaks jääma soovituslikuks tavaks;

               ·vaja oli täiendavaid arutelusid selle üle, kas FAL konventsiooni lisas nimetatud andmeelemendid tuleks loetleda formaalsuste kaupa või kas lisada liitesse terviklik loetelu.

               Komitee kiitis heaks Prantsusmaa koordineerimisel FAL konventsiooni lisa läbivaatamise ja ajakohastamisega tegeleva korrespondentrühma uuesti kokku kutsumise.

               FAL 44-l kiideti heaks FAL konventsiooni lisa liites esitatud andmete koondnimekirja kasutamine ja nõustuti ühendama üheks standardiks kõigi FAL konventsiooni lisas esitatud deklaratsioonide autentimisnõuetega seotud olemasolevad standardid. Lisaks kiitis komitee heaks Prantsusmaa koordineerimisel FAL konventsiooni lisa läbivaatamise ja ajakohastamisega tegeleva korrespondentrühma uuesti kokku kutsumise ning nõustus täitmise tähtaega pikendama 2023. aastani.

               FAL 45-l kiideti FAL konventsiooni lisa kavandatavad muudatused heaks ning FAL aruande (FAL 45/22) punkti 4.17 märgiti, et muudatused kavatsetakse vastu võtta FAL 46-l.

               FAL 42-l oli liidu seisukohaks toetada Türgi ettepanekut (FAL 42/14) kehtestada uus väljund „FAL konventsiooni lisa läbivaatamine ja ajakohastamine“. Lisaks olid FAL 43, FAL 44 ja FAL 45 raames vastu võetud otsused kooskõlas liidu seisukohtadega.

               Seetõttu peaks liit kõnealuseid muudatusi toetama, sest nendega viiakse kõnealune lisa suuremasse kooskõlla määruse (EL) 2019/1239 nõuetega ja võetakse vastu selle rakendamiseks kokku lepitud äritegevuse eeskirjad, näiteks et muuta ühtse liidese kaudu elektrooniline edastamine kohustuslikuks, vältida andmeelementide kordamist, takistada teabe edastamiseks paberkandjal vormide kasutamist ning loobuda käsitsi allkirjastamise nõudest.

               3.3.Asjakohased ELi õigusaktid ja ELi pädevus

               3.3.1.Meresõiduohutuse komitee resolutsioon päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardite kohta, millega vaadatakse läbi resolutsioon MSC.149(77)

               Päästepaatide ja -parvede kaasaskantavad kahesuunalised VHF-raadiotelefonid kuuluvad laevavarustust käsitleva direktiivi 2014/90/EL kohaldamisalasse, kuna need on loetletud komisjoni 22. juuni 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/1158 (milles esitatakse laevavarustuse projekteerimis-, ehitus- ja toimivusnõuded ning katsestandardid ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2020/1170)
                  1
                punktis 5.17. Rakendusmääruses (EL) 2021/1158 osutatakse IMO resolutsioonile MSC.149(77) päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide läbivaadatud toimivusstandardite vastuvõtmise kohta.

               Seepärast mõjutavad MSC 105-l vastuvõetavad päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardid direktiivi 2014/90/EL alusel kohaldatavaid nõudeid.

               3.3.2.Rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsiooni (FAL konventsiooni) muudatused

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiivi 2010/65/EL (milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ)
                  2
                (edaspidi „teavitusformaalsuste direktiiv“) eesmärk on lihtsustada ja ühtlustada meretranspordile kohaldatavat haldusmenetlust, muutes elektroonilise teabeedastuse standardiks ja teavitusformaalsused selgemaks. Direktiivi artikli 7 kohaselt peavad liidu liikmesriigid tunnustama teavitusformaalsuste täitmiseks FAL vorme. Direktiivi artikli 2 punktis c on mõiste „FAL vormid“ määratletud kui „FAL konventsiooniga ette nähtud ühtlustatud vormid“. Lisaks on FAL vormide loetelu esitatud direktiivi 2010/65/EL lisa B osas.

               2019. aastal võttis EL vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määruse (EL) 2019/1239, millega luuakse Euroopa merenduse ühtsete kontaktpunktide keskkond ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/65/EL
                  3
               . Kõnealune määrus on jõustunud, kuid seda kohaldatakse alles alates 15. augustist 2025. Selles uues raamistikus astutakse olulisi samme halduskoormuse edasiseks vähendamiseks ning meretranspordi tõhususe ja atraktiivsuse suurendamiseks. Sellega nähakse ette Euroopa merenduse ühtsete kontaktpunktide keskkonna loomine, millel on ühine andmekogum ja ühtlustatud teavitusliidesed ning mille puhul kohaldatakse ühekordse teatamise põhimõtet. „Ühtsete kontaktpunktide keskkonna andmestu“ on määruse artikli 2 punktis 8 määratletud kui „teavituskohustustest tulenevate andmeelementide täielik loetelu“. Teavituskohustused on esitatud määruse lisas ja selle B osas on esitatud kõik FAL vormid. Lisaks on määruse artikli 3 lõike 3 kolmandas lõigus sätestatud: „Selle hindamisel, kas andmeelemendid tuleb ühtsete kontaktpunktide keskkonna andmestusse lisada, võtab komisjon arvesse ohutusalaseid mureküsimusi ning FAL konventsiooni põhimõtteid, mille kohaselt nõutakse üksnes põhilist teavet ja hoitakse teabe üksuste arv minimaalsena.“

               Seetõttu mõjutavad FAL konventsiooni lisa muudatused, mis kavatsetakse FAL 46-l vastu võtta, direktiivi 2010/65/EL eespool nimetatud eeskirjade ja alates selle kohaldamise alguskuupäevast määruse (EL) 2019/1239 kohaldamist.

               3.3.3.ELi pädevus

               Meresõiduohutuse komitee resolutsioon päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardite kohta, millega vaadatakse läbi resolutsioon MSC.149(77), mõjutaks liidu õigust, eelkõige direktiivi 2014/90/EL kohaldamist.

               FAL konventsiooni lisa muudatused mõjutaksid liidu õigust, eelkõige direktiivi 2010/65/EL ja alates selle kohaldamise alguskuupäevast määruse (EL) 2019/1239 kohaldamist.

               Seepärast on liidul ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 viimase osa kohaselt ainupädevus ja seega on vaja esitada liidu seisukoht aktide kohta, millega võetakse vastu eespool nimetatud muudatused.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud: „Nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  4
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  5
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               IMO meresõiduohutuse komitee ja mereliikluse hõlbustamise komitee on lepinguga, s.t Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni konventsiooniga ettenähtud organid.

               Otsused, mille need kaks IMO komiteed peavad vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Kavandatavad aktid võivad otsustavalt mõjutada järgmiste ELi õigusaktide sisu:

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ. Seda põhjusel, et päästepaatide ja -parvede kaasaskantavad kahesuunalised VHF-raadiotelefonid kuuluvad laevavarustust käsitleva direktiivi 2014/90/EL kohaldamisalasse, kuna need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/1158 (milles esitatakse laevavarustuse projekteerimis-, ehitus- ja toimivusnõuded ning katsestandardid ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2020/1170) punktis 5.17.

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ, ning alates selle kohaldamise alguskuupäevast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1239, millega luuakse Euroopa merenduse ühtsete kontaktpunktide keskkond ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/65/EL. Seda põhjusel, et direktiivi artikli 7 kohaselt peavad liidu liikmesriigid tunnustama teavitusformaalsuste täitmiseks FAL vorme; lisaks on määruse (EL) 2019/1239 artiklis 3 sätestatud: „Selle hindamisel, kas andmeelemendid tuleb ühtsete kontaktpunktide keskkonna andmestusse lisada, võtab komisjon arvesse ohutusalaseid mureküsimusi ning FAL konventsiooni põhimõtteid, mille kohaselt nõutakse üksnes põhilist teavet ja hoitakse teabe üksuste arv minimaalsena.“

               Seega mõjutaks järgmise dokumendi vastuvõtmine:

               –meresõiduohutuse komitee resolutsioon päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardite kohta, millega vaadatakse läbi resolutsioon MSC.149(77);

               ning järgmise dokumendi muudatused:

               –rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsiooni (FAL konventsiooni) lisa,

               liidu õigust, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiivi 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ; ning alates selle kohaldamise alguskuupäevast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1239, millega luuakse Euroopa merenduse ühtsete kontaktpunktide keskkond ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/65/EL.

               Kavandatavate aktidega ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seepärast on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatud aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Kavandatud akti peamine eesmärk ja sisu on seotud meretranspordiga. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes sama lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2022/0062 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis meresõiduohutuse komitee 105. istungjärgul ja mereliikluse hõlbustamise komitee 46. istungjärgul seoses päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardeid käsitleva resolutsiooni (millega vaadatakse läbi resolutsioon MSC.149(77)) vastuvõtmisega ja rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsiooni (FAL konventsiooni) muudatustega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (edaspidi „IMO“) konventsioon jõustus 17. märtsil 1958.

               (2)IMO on meresõidu ohutuse ja turvalisuse ning laevade põhjustatud mere- ja atmosfäärireostuse vältimise eest vastutav ÜRO spetsialiseeritud asutus. Kõik liidu liikmesriigid on IMO liikmed. Liit ei ole IMO liige.

               (3)IMO konventsiooni artikli 28 punkti b kohaselt tagab meresõiduohutuse komitee vahendid, et täita talle kõnealuse konventsiooni, IMO assamblee või IMO nõukogu poolt määratud ülesandeid või kõnealuse artikli kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid, mida võidakse meresõiduohutuse komiteele määrata mis tahes muu rahvusvahelise õigusakti alusel ja mille IMO on heaks kiitnud.

               (4)IMO konventsiooni artikli 48 punkti a kohaselt võib mereliikluse hõlbustamise komitee vastu võtta rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsiooni (FAL konventsioon)
                  6
                muudatusi. Kõik liikmesriigid on FAL konventsiooni osalised. Liit ei ole kõnealuse konventsiooni osaline.

               (5)Meresõiduohutuse komitee kavatseb 20.–29. aprillil 2022 toimuval 105. istungjärgul vastu võtta komitee resolutsiooni päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardite kohta, millega vaadatakse läbi resolutsioon MSC.149(77).

               (6)Mereliikluse hõlbustamise komitee kavatseb 9.–13. mail 2022 toimuval 46. istungjärgul vastu võtta FAL konventsiooni lisa.

               (7)Kuna kavandatav meresõiduohutuse komitee resolutsioon päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardite kohta, millega vaadatakse läbi resolutsioon MSC.149(77), võib otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ), on asjakohane kindlaks määrata liidu nimel meresõiduohutuse komitee 105. istungjärgul võetav seisukoht
                  7
               .

               (8)Meresõiduohutuse komitee resolutsiooni (päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardite kohta, millega vaadatakse läbi resolutsioon MSC.149(77)) vastuvõtmine parandaks varem vastu võetud päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardeid. Seetõttu peaks liit resolutsiooni toetama, kuna see on mõeldud ülemaailmse merehäda ja -ohutuse süsteemi (GMDSS) ajakohastamiseks ning hõlmab ühtset tõlgendust päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide akude kehtivuse kuupäevade kohta.

               (9)On asjakohane kindlaks määrata liidu nimel mereliikluse hõlbustamise komitee 46. istungjärgul võetav seisukoht, kuna FAL konventsiooni lisa kavandatavad muudatused võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, täpsemalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiivi 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ,
                  8
                ning alates selle kohaldamise alguskuupäevast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1239, millega luuakse Euroopa merenduse ühtsete kontaktpunktide keskkond ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/65/EL
                  9
               .

               (10)FAL konventsiooni lisa muudatustega viidaks kõnealune lisa suuremasse kooskõlla määruse (EL) 2019/1239 nõuetega ja selle rakendamiseks kokku lepitud tegevuseeskirjadega, näiteks muutes ühtse liidese kaudu elektroonilise edastamise kohustuslikuks, vältides andmeelementide kordamist, takistades teabe edastamiseks paberkandjal vormide kasutamist ning loobudes käsitsi allkirjastamise nõudest.

               (11)Liidu seisukoha esitavad ühiselt ELi liikmesriigid, kes on IMO meresõiduohutuse komitee ja mereliikluse hõlbustamise komitee liikmed,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) meresõiduohutuse komitee 105. istungjärgul võetav seisukoht on järgmine: nõustuda meresõiduohutuse komitee resolutsiooni (päästepaatide ja -parvede kaasaskantavate kahesuunaliste VHF-raadiotelefonide toimivusstandardite kohta, millega vaadatakse läbi resolutsioon MSC.149(77)) vastuvõtmisega.

               Artikkel 2

               Liidu nimel IMO mereliikluse hõlbustamise komitee 46. istungjärgul võetav seisukoht on järgmine: nõustuda rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsiooni (FAL konventsiooni) lisa muudatuste vastuvõtmisega.

               Artikkel 3

               1.Artiklis 1 nimetatud seisukoha esitavad ühiselt liidu liikmesriigid, kes on IMO meresõiduohutuse komitee liikmed.

               2.Artiklis 2 nimetatud seisukoha esitavad ühiselt liidu liikmesriigid, kes on IMO mereliikluse hõlbustamise komitee liikmed.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 254, 16.7.2021, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 283, 29.10.2010, lk 1.

                     (3)

                        ELT L 198, 25.7.2019, lk 64.

                     (4)

                        Kohtuasi C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (5)

                        Kohtuasi C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (6)

                        FAL konventsioon jõustus 5. märtsil 1967.

                     (7)

                        ELT L 257, 28.8.2014, lk 146.

                     (8)

                        ELT L 283, 29.10.2010, lk 1.

                     (9)

                        ELT L 198, 25.7.2019, lk 64.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.6.2022
            COM(2022) 263 final
            2022/0177(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            millega antakse Poola Vabariigile luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni muudatus

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Poola, Hiina, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa ja Ameerika Ühendriigid allkirjastasid 1994. aastal Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni (edaspidi „konventsioon“). Konventsiooni eesmärgid on järgmised: i) kehtestada rahvusvaheline kord konventsioonialal leiduvate süsikavarude kaitseks, majandamiseks ja optimaalseks kasutamiseks; ii) taastada Beringi mere süsikavarud ja hoida need tasemel, mis võimaldab nende maksimaalne jätkusuutlik saagikus; iii) teha koostööd Beringi mere süsikavarude ja muude mere elusressursside kohta faktilise teabe kogumisel ja uurimisel ning iv) luua konventsiooniosaliste kokkuleppel foorum, kus arutada vajalike (või tulevikus vaja minevate) kaitse- ja majandamismeetmete kehtestamist konventsiooniala vetes elavate muude elusressursside kui süsikavarude suhtes.

               Konventsioonialal toimunud tööndusliku kalapüügi maht oli suurim 1989. aastal, mil see ulatus 1 447 600 tonnini aastas, ja selline püük lõpetati 1993. aastal moratooriumiga. Moratooriumi jätkuv kohaldamine on põhjendatud teaduslike tõenditega, mille kohaselt on süsikavarude taastumine olnud kogu aeg erakordselt aeglane. Sellele vaatamata jätkatakse Ameerika Ühendriikide ja Venemaa majandusvööndites tööndusliku kalapüügiga.

               Euroopa Liidu osalemine konventsioonis

               Poola on olnud konventsiooniosaline alates 1994. aastast. Kui Poola 2004. aastal ELiga liitus, lepiti kokku, et Beringi mere keskosa süsikavarude kaitset ja majandamist haldab liitumislepingu artikli 6 lõike 9 lõike 1 alusel Euroopa Liit. Samas on konventsiooni tekstis praegu ette nähtud üksnes riikide liikmelisus. Seetõttu tuleks seda teksti muuta, et EL saaks piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonina konventsiooniga liituda. Nõukogu otsusega volitati Poola Vabariiki pidama Euroopa Liidu huvides läbirääkimisi, et teha konventsioonis muudatus, mis võimaldaks Euroopa Liidul osaleda konventsioonis täieõigusliku osalisena. Seega tegi Poola Vabariik ettepaneku muuta konventsiooni nii, et selles saaksid osaleda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid ja et Euroopa Liidul oleks võimalik saada konventsiooniosaliseks. Poola Vabariik esitas konventsiooni muudatuse ettepaneku konventsiooni hoiulevõtjale 2016. aasta oktoobris. Hoiulevõtja saatis muudatuse konventsiooniosalistele edasi 2017. aastal.

               ELi liikmelisuse mõju

               ELi jaoks on konventsiooniga osalemise mõju väike, sest liikmelisusega ei kaasne rahalist panustamist (organisatsioonil ei ole sekretariaati) ja moratoorium peaks lähitulevikus jätkuma. Kui aga ala uuesti kalapüügile avatakse, oleks ELi roll edendada selles rahvusvahelises organisatsioonis ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja standardeid, eelkõige parimatel teaduslikel andmetel põhinevate majandamismeetmete vastuvõtmist.

                  ELi huvi konventsioonis osalemise vastu tuleneb peamiselt vastutusest tagada mere elusressursside kaitse ja majandamine ELis ja kaugemal.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Piirkondlikud kalandusorganisatsioonid (RFMOd) on rahvusvahelised riikide (millest osad on rannikuriigid) organisatsioonid, piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid, nagu EL, ja kalandusüksused, kellel on konkreetses piirkonnas kalapüügihuvid. Mõni piirkondlik kalandusorganisatsioon majandab kõiki konkreetse piirkonna kalavarusid, mõni aga keskendub konkreetsetele pika rändega liikidele (eelkõige tuunile) suurel geograafilisel alal. Mõnel kalandusorganisatsioonil on ainult nõuandev roll, kuid enamikul on majandamispädevus, mis võimaldab määrata kindlaks püügi piirnorme ja püügikoormuse piiranguid, tehnilisi meetmeid ja kontrollikohustusi.

                  Kooskõlas komisjoni teatisega piirkondlikes kalandusorganisatsioonides osalemise kohta,
                     1
                   määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta)
                     2
                   artiklitega 28 ja 29 ning nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta,
                     3
                   osaleb Euroopa Liit, keda esindab komisjon, aktiivselt kuues piirkondlikus tuunipüügiga tegelevas kalandusorganisatsioonis ja 11 muude liikide kui tuuniga tegelevas piirkondlikus kalandusorganisatsioonis.

                  Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisteatise „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                     4
                   ja nõukogu 3. aprilli 2017 aasta järeldustega selle ühisteatise kohta edendatakse piirkondlike kalandusorganisatsioonide toetamise ja nende tegevuse tõhustamise meetmeid ning vajaduse korral nende juhtimise parandamist. See on ELi keskne roll neil foorumitel

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Liidu liikmelisus konventsioonis on täielikult kooskõlas nõukogu 23. oktoobri 2020. aasta järeldustega komisjoni teatise kohta, milles käsitletakse ELi elurikkuse strateegiat aastani 2030
                     5
                  .

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesolev nõukogu otsuse ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingul, eriti selle artikli 43 lõikel 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

                  Ei kohaldata.

               •Vahendi valik

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a kohaselt peab komisjon pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist tegema nõukogule ettepaneku võtta vastu käesolev otsus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõju hindamine

                  Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Mõju eelarvele puudub.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ei kohaldata.

               2022/0177 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               millega antakse Poola Vabariigile luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni muudatus

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  6

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liit on 10. detsembril 1982. aastal loodud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni osaline
                  7
                ning kõnealuse konventsiooniga kohustatakse rahvusvahelise üldsuse kõiki liikmeid tegema koostööd mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise valdkonnas.

               (2)Liit on ka osaline 10. detsembril 1982. aastal sõlmitud lepingus, millega rakendatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevaid sätteid
                  8
               .

               (3)Ühise kalanduspoliitika raames läbiviidav mere bioloogiliste ressursside kaitse kuulub vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktile d ja artikli 3 lõikele 2 liidu ainupädevusse. Liidule liidusiseselt antud volitused hõlmavad ka liidu õigust teha koostööd rahvusvahelistes organisatsioonides, sealhulgas piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide raames.

               (4)Poola Vabariik on Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) osaline. Liit ei ole konventsiooni osaline. Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva akti
                  9
                artikli 6 lõike 9 kohaselt haldab liit alates kuupäevast, mil ühinemine toimub, kõiki uute liikmesriikide poolt kolmandate riikidega sõlmitud kalanduskokkuleppeid. Kõnealuse konventsiooni alusel kehtestatud otsuseid tuleks rakendada liidu õiguse kohaselt.

               (5)Liidu huvides on tõhusalt osaleda konventsiooni rakendamisel. Selline tegevussuund edendab ka ühtset lähenemisviisi liidu kalavarude kaitse alases tegevuses kõigis ookeanides ning kinnitab pühendumist kalavarude pikaajalisele kaitsele ja kestlikule kasutamisele kogu maailmas.

               (6)Nõukogu otsusega
                  10
                volitati Poola Vabariiki pidama Euroopa Liidu huvides läbirääkimisi, et teha konventsioonis muudatus, mis võimaldaks Euroopa Liidul osaleda konventsioonis täieõigusliku osalisena. Selleks pidi Poola Vabariik esitama ettepaneku muuta konventsiooni nii, et selles saaksid osaleda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid ja et Euroopa Liidul oleks võimalik saada konventsiooniosaliseks.

               (7)Poola Vabariik esitas konventsiooni muudatusettepaneku konventsiooni hoiulevõtjale 2016. aasta oktoobris.

               (8) Seega tuleks anda Poola Vabariigile luba konventsiooni muudatus ratifitseerida,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga antakse Poola Vabariigile luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni artikli XVI.4 muudatus, mille kohaselt võivad piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid saada selle konventsiooni liikmeks.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        COM(1999) 613 (lõplik), 8. detsember 1999.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (3)

                        COM(2011) 424 (lõplik), 13. juuli 2011.

                     (4)

                        JOIN(2016) 49 (final), 10. november 2016.

                     (5)

                        COM(2020) 380 (final), 20. mai 2020.

                     (6)

                        ELT C ..., lk....

                     (7)

                        Nõukogu 23. märtsi 1998. aasta otsus 98/392/EÜ, mis käsitleb 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja selle XI osa rakendamist käsitleva 28. juuli 1994. aasta lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1).

                     (8)

                        Nõukogu 8. juuni 1998. aasta otsus 1998/414/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkulepe (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 14).

                     (9)

                        Leping Belgia Kuningriigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Portugali Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (Euroopa Liidu liikmesriikide) ning Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi vahel Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga (ELT L 236, 23.9.2003, lk 17–930).

                     (10)

                        Nõukogu 11. aprilli 2016 aasta otsus AGRIFISH nr 7277/16 (ei ole avaldatud).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.6.2022
            COM(2022) 255 final
            2022/0173(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepinguga (edaspidi „leping“) asutatud geograafiliste tähiste allkomitees seoses geograafiliste tähiste allkomitee kodukorra vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ELi ja Armeenia vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu alusel moodustatud geograafiliste tähiste allkomitees seoses geograafiliste tähiste allkomitee kodukorra kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.ELi ja Armeenia vaheline ulatuslik ja laiendatud partnerlusleping

               ELi ja Armeenia vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on edendada ELi ja Armeenia vahel ulatuslikku poliitilist ja majanduslikku partnerlust ja koostööd ühiste väärtuste ning tihedate sidemete alusel, muu hulgas suurendades Armeenia Vabariigi osalemist Euroopa Liidu poliitikameetmetes, programmides ja ametite tegevuses. Lepinguga luuakse kõikide vastastikust huvi pakkuvate valdkondade jaoks tõhustatud poliitilise dialoogi raamistik, mis võimaldab arendada tihedaid poliitilisi suhteid.

               Lepingus on sätestatud ELi ja Armeenia suhete üldpõhimõtted ja eesmärgid ning ette nähtud lepingu rakendamiseks institutsioonilise struktuuri moodustamine.

               Lepingut kohaldati ajutiselt alates 1. juunist 2018 ja see jõustus 1. märtsil 2021.

               2.2.Geograafiliste tähiste allkomitee

               Lepingu artikli 240 alusel moodustatakse geograafiliste tähiste allkomitee. See jälgib EList ja Armeenia Vabariigist pärit geograafiliste tähiste kaitse rakendamist ning tõhustab koostööd ja dialoogi geograafiliste tähiste valdkonnas.

               Geograafiliste tähiste allkomitee koosneb Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi esindajatest. See tuleb kokku emma-kumma lepinguosalise taotlusel vaheldumisi Euroopa Liidus ja Armeenia Vabariigis. Geograafiliste tähiste allkomitee võtab otsused vastu konsensuse alusel ja määrab kindlaks oma kodukorra.

               Geograafiliste tähiste allkomitee vastutab lepingu IX lisa (A ja B osa) ja X lisa muutmise eest seoses viidetega kummagi lepinguosalise kohaldatavale õigusele, registreerimise ja kontrolli elementidega ning geograafiliste tähiste loeteluga. Samuti vastutab ta teabe vahetamise eest vastastikust huvi pakkuvates küsimustes geograafiliste tähiste valdkonnas.

               2.3.Geograafiliste tähiste allkomitee kavandatav akt

               Geograafiliste tähiste allkomitee võtab vastu otsuse oma kodukorra kohta.

               Kavandatava akti eesmärk on võtta kooskõlas lepingu artikli 240 lõikega 2 vastu geograafiliste tähiste allkomitee tegevust reguleeriv kodukord.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel võetava seisukoha eesmärk peaks olema võtta vastu geograafiliste tähiste allkomitee kodukord.

               4.ÕIGUSLIK ALUS

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega „[…] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Geograafiliste tähiste allkomitee on lepinguga loodud organ.

               Käesoleva otsuse lisas esitatud õigusakt on õigusliku toimega akt. Kavandataval aktil on õiguslikud tagajärjed, sest lepingu artikli 240 lõikega 2 antakse geograafiliste tähiste allkomiteele õigus võtta vastu otsuseid, mis on lepinguosalistele siduvad.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seepärast on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatud aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2022/0173 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepinguga (edaspidi „leping“) asutatud geograafiliste tähiste allkomitees seoses geograafiliste tähiste allkomitee kodukorra vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu (edaspidi „leping“) nõukogu otsusega (EL) 2018/104,
                  2
                mida kohaldati ajutiselt alates 1. juunist 2018 ja mis jõustus 1. märtsil 2021.

               (2)Lepingu artikli 240 lõike 2 kohaselt võtab geograafiliste tähiste allkomitee vastu oma kodukorra.

               (3)On asjakohane kehtestada liidu nimel geograafiliste tähiste allkomitees selle kodukorra kohta võetav seisukoht, kuna kõnealune kodukord on liidu jaoks siduv.

               (4)Lepingu tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks geograafiliste tähiste allkomitee kodukord vastu võtta.

               (5)Liidu seisukoht geograafiliste tähiste allkomitees peaks põhinema käesolevale otsusele lisatud kodukorra eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel geograafiliste tähiste allkomitees seoses allkomitee kodukorra vastuvõtmisega, põhineb geograafiliste tähiste allkomitee õigusakti eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (2)

                        ELT L 23, 26.1.2018, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.6.2022
            COM(2022) 255 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepinguga (edaspidi „leping“) asutatud geograafiliste tähiste allkomitees seoses geograafiliste tähiste allkomitee kodukorra vastuvõtmisega

               LISA

               ELi JA ARMEENIA GEOGRAAFILISTE TÄHISTE ALLKOMITEE OTSUS nr ...

               kodukorra vastuvõtmise kohta

               ELi ja ARMEENIA GEOGRAAFILISTE TÄHISTE ALLKOMITEE,

               võttes arvesse ulatuslikku ja laiendatud partnerluslepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahel
                  1
                (edaspidi „leping“), eelkõige selle artiklit 240,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Lepingu artikli 240 kohaselt jälgib geograafiliste tähiste allkomitee lepingu rakendamist ning tõhustab lepinguosaliste vahelist koostööd ja dialoogi geograafiliste tähiste valdkonnas.

               (2)Lepingu artikli 240 lõike 2 kohaselt võib geograafiliste tähiste allkomitee võtta vastu otsuseid.

               (3)Lepingu artikli 240 lõike 2 kohaselt võtab geograafiliste tähiste allkomitee vastu oma kodukorra,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Võetakse vastu geograafiliste tähiste allkomitee kodukord, mis on esitatud lisas.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Geograafiliste tähiste allkomitee nimel

                     eesistuja

               LISA

               ELi ja Armeenia geograafiliste tähiste allkomitee kodukord

               Artikkel 1
                  Üldsätted

               1.Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu (edaspidi „leping“) artikli 240 alusel asutatud geograafiliste tähiste allkomitee (edaspidi „allkomitee“) abistab lepingu artikli 363 lõikes 7 sätestatud kaubanduskoosseisus kokkutulnud partnerluskomiteed tema ülesannete täitmisel.

               2.Allkomitee täidab ülesandeid, mis on sätestatud lepingu artiklis 240.

               3.Geograafiliste tähiste allkomiteesse kuuluvad Euroopa Komisjoni ja Armeenia Vabariigi esindajad, kes vastutavad geograafiliste tähistega seotud küsimuste eest.

               4.Kumbki lepinguosaline määrab delegatsiooni juhi, kes on kontaktisik kõikides allkomiteega seotud küsimustes.

               5.Delegatsioonijuhid tegutsevad allkomitee eesistujana kooskõlas artikliga 2.

               6.Mõlema delegatsiooni juhid võivad delegeerida kõik delegatsiooni juhi ülesanded või osa ülesannetest määratud asetäitjale ja sellisel juhul kehtivad kõik järgnevad viited delegatsiooni juhile samaväärselt ka määratud asetäitja kohta. Delegatsiooni juht teavitab määramisest allkomitee sekretariaati.

               7.Kodukorras nimetatud lepinguosalised määratletakse vastavalt lepingu artiklile 382.

               Artikkel 2
                  Eesistumine

               Geograafiliste tähiste allkomitee eesistujaks on 12 kuu kaupa vaheldumisi lepinguosalised. Esimene ametiaeg algab partnerlusnõukogu esimese koosoleku toimumise kuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

               Artikkel 3
                  Koosolekud

               1.Kui eesistujad ei otsusta teisiti, tuleb allkomitee kokku kord aastas emma-kumma lepinguosalise taotlusel vaheldumisi Euroopa Liidus ja Armeenia Vabariigis lepinguosaliste kokkulepitud ajal, kohas ja viisil (sealhulgas videokonverentsi vahendusel), kuid mitte hiljem kui 90 päeva jooksul alates taotluse esitamisest.

               2.Allkomitee koosoleku kutsub kokku eesistuja. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, saadab allkomitee sekretariaat allkomitee liikmetele koosolekukutse hiljemalt 28 kalendripäeva enne istungi algust.

               3.Võimaluse korral kutsutakse allkomitee korraline koosolek kokku aegsasti enne kaubanduskoosseisus kokkutulnud partnerluskomitee korralist koosolekut.

               Artikkel 4
               Delegatsioonid

               Enne iga koosolekut teavitatakse lepinguosalisi allkomitee sekretariaadi kaudu mõlema koosolekul osaleva delegatsiooni kavandatavast koosseisust.

               Artikkel 5
                  Sekretariaat

               1.Geograafiliste tähiste allkomitee sekretäridena tegutsevad ühiselt Euroopa Komisjoni ametnik ja Armeenia Vabariigi ametnik, kelle määravad delegatsioonijuhid ja kes täidavad sekretäri ülesandeid ühiselt vastastikuse usalduse ja koostöö vaimus.

               2.Kaubanduskoosseisus kokkutulnud partnerluskomitee sekretariaati teavitatakse allkomitee otsustest, aruannetest ja kogu muust kokkulepitud tegevusest.

               Artikkel 6
                  Kirjavahetus

               1.Allkomiteele adresseeritud kirjavahetus suunatakse emmale-kummale sekretärile, kes omakorda teavitab teist sekretäri.

               2.Allkomitee sekretariaat tagab, et allkomiteele adresseeritud kirjad edastatakse allkomitee eesistujale ja saadetakse asjakohasel juhul edasi, nagu artiklis 7 osutatud dokumendid.

               3.Eesistuja kirjad saadab lepinguosalistele eesistuja nimel sekretariaat. Asjakohasel juhul saadetakse kõnealune kirjavahetus edasi vastavalt artiklile 7.

               Artikkel 7
                  Dokumendid

               1.Dokumente edastatakse allkomitee sekretäride kaudu.

               2.Lepinguosaline edastab oma dokumendid oma sekretärile. Sekretär edastab kõnealused dokumendid teise lepinguosalise sekretärile.

               3.Liidu sekretär saadab dokumendid edasi liidu asjaomastele esindajatele ning edastab koopia sellisest kirjavahetusest süstemaatiliselt Armeenia Vabariigi sekretärile ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud partnerluskomitee sekretäridele.

               4.Armeenia Vabariigi sekretär saadab dokumendid edasi Armeenia Vabariigi asjaomastele esindajatele ning edastab koopia sellisest kirjavahetusest süstemaatiliselt liidu sekretärile ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud partnerluskomitee sekretäridele.

               Artikkel 8
                  Konfidentsiaalsus

               Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, ei ole allkomitee koosolekud avalikud. Kui lepinguosaline esitab allkomiteele konfidentsiaalsena tähistatud teavet, käsitleb teine lepinguosaline seda teavet konfidentsiaalsena.

               Artikkel 9
                  Päevakord

               1.Allkomitee sekretariaat koostab lepinguosaliste ettepanekute põhjal iga koosoleku jaoks vastavalt artiklile 10 esialgse päevakorra ning operatiivjärelduste kavandi. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse koos asjakohaste dokumentidega on sekretariaat ühelt lepinguosaliselt saanud hiljemalt 21 kalendripäeva enne koosoleku kuupäeva.

               2.Esialgne päevakord koos asjaomaste dokumentidega saadetakse artikli 7 kohaselt edasi hiljemalt 15 kalendripäeva enne koosoleku algust.

               3.Kui käesoleva kodukorra artiklist 8 ei tulene teisiti, avalikustatakse koosolekute esialgne päevakord võimaluse korral kümme kalendripäeva enne koosoleku toimumist.

               4.Eesistuja ja teise delegatsiooni juht kinnitavad päevakorra iga koosoleku alguses. Esialgses päevakorras kajastamata punkti võib päevakorda lisada lepinguosaliste nõusolekul.

               5.Allkomitee eesistuja võib teise lepinguosalise nõusolekul kutsuda koosolekutele lepinguosaliste teiste organite esindajaid ja konkreetse valdkonna sõltumatuid eksperte esitama teavet konkreetse teema kohta. Lepinguosalised tagavad, et kõnealused vaatlejad või eksperdid järgivad konfidentsiaalsusnõudeid.

               6.Allkomitee eesistuja võib pärast lepinguosalistega konsulteerimist lühendada lõigetes 1 ja 2 esitatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

               Artikkel 10
                  Protokollid ja operatiivjäreldused

               1.Allkomitee sekretärid koostavad ühiselt iga koosoleku protokolli kavandi.

               2.Tavaliselt lisatakse protokolli vastavatesse päevakorrapunktidesse

               (a)koosolekul osalejate, neid saatvate ametnike ja kõigi koosolekul osalevate vaatlejate ja ekspertide nimed;

               (b)allkomiteele esitatud dokumendid;

               (c)seisukohad, mille geograafiliste tähiste allkomitee liige on palunud protokolli kanda, ning

               (d)vajaduse korral koosolekul tehtud operatiivjäreldused vastavalt lõikele 4.

               3.Protokolli kavand esitatakse allkomiteele heakskiitmiseks. Protokolli kavand kiidetakse heaks 28 kalendripäeva jooksul pärast allkomitee iga koosolekut. Kõigile artiklis 7 osutatud adressaatidele edastatakse protokolli koopia. Ilma et see piiraks käesoleva kodukorra artikli 8 kohaldamist, avaldavad lepinguosalised heakskiidetud protokolli, mis üldjuhul sisaldab lõplikku päevakorda ja iga päevakorrapunkti arutelu kokkuvõtet, võimalikult kiiresti pärast heakskiitmist.

               4.Allkomitee eesistujaks oleva lepinguosalise allkomitee sekretär koostab iga koosoleku operatiivjärelduste kavandi, mis saadetakse lepinguosalistele edasi koos päevakorraga hiljemalt 15 kalendripäeva enne järgmist koosolekut. Kui lepinguosalised ei ole teisiti kokku leppinud, ajakohastatakse kõnealust kavandit koosoleku edenedes, ja koosoleku lõppedes võtab allkomitee vastu operatiivjäreldused, milles kajastuvad lepinguosaliste poolt kokku lepitud järelmeetmed. Pärast heakskiitmist lisatakse operatiivjäreldused protokollile ning nende rakendamine vaadatakse läbi allkomitee järgmistel koosolekutel. Selleks võtab allkomitee vastu vormi, mis võimaldab siduda iga tegevuse konkreetse tähtajaga.

               Artikkel 11
                  Otsused

               1.Allkomiteel on õigus võtta vastu otsuseid lepingu artikli 240 lõikes 3 sätestatud juhtudel. Allkomitee võtab konsensuse alusel vastu otsuseid lepingu artikli 240 lõikes 2 sätestatud juhtudel. Otsused on siduvad lepinguosalistele, kes võtavad asjakohaseid meetmeid nende rakendamiseks.

               2.Iga otsuse kinnitab allkomitee eesistuja.

               3.Allkomitee võib vastu võtta otsuseid ja heaks kiita aruandeid kirjaliku menetluse teel pärast asjaomaste sisemenetluste lõpuleviimist, kui lepinguosalised nii kokku lepivad. Kirjalik menetlus koosneb ametlikust teadete vahetamisest sekretäride vahel, kes tegutsevad kokkuleppel lepinguosalistega. Sel eesmärgil edastatakse ettepaneku tekst artikli 7 kohaselt ning antakse tähtajaks vähemalt 21 kalendripäeva, mille jooksul tuleb teatavaks teha kõik reservatsioonid või muudatusettepanekud. Eesistuja võib lepinguosalistega konsulteerides seda tähtaega lühendada eriliste asjaolude arvessevõtmiseks. Otsuste eelnõud loetakse vastuvõetuks, kui teine lepinguosaline on väljendanud oma nõusolekut, ning need kantakse allkomitee koosoleku protokolli.

               4.Allkomitee aktidele pannakse pealkirjaks vastavalt kas „otsus“ või „aruanne“. Kõik otsused jõustuvad vastuvõtmise kuupäeval, kui otsuses ei ole sätestatud teisiti.

               5.Otsused saadetakse edasi lepinguosalistele.

               6.Iga lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada tähiste allkomitee otsuseid oma ametlikus väljaandes.

               Artikkel 12
                  Aruanded

               Allkomitee esitab kaubanduskoosseisus kokkutulnud partnerluskomiteele aruande selle igal korralisel koosolekul.

               Artikkel 13
                  Keeled

               1.Geograafiliste tähiste allkomitee töökeeled on inglise ja armeenia keel. Lepinguosalised võivad siiski otsustada korraldada koosolekuid ainult inglise keeles.

               2.Kui ei ole otsustatud teisiti, võtab allkomitee oma arutelude aluseks nimetatud keeltes koostatud dokumendid.

               3.Allkomitee võtab lepingu muutmist või tõlgendamist käsitlevad otsused vastu lepingu autentse teksti keeltes. Kõik muud allkomitee otsused võetakse vastu lõikes 1 osutatud töökeeltes.

               Artikkel 14
                  Kulud

               1.Lepinguosalised kannavad ise kõik allkomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.

               2.Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

               3.Kulud, mis on seotud koosolekute suulise ning dokumentide kirjaliku tõlkega inglise ja armeenia keelde või keelest, nagu on osutatud artikli 13 lõikes 1, kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

               Artikkel 15
                  Kodukorra muutmine

               Käesolevat kodukorda võib muuta geograafiliste tähiste allkomitee otsusega vastavalt lepingu artikli 240 lõikele 2.

                     (1)

                        ELT L 23, 26.1.2018, lk 4.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.6.2022
            COM(2022) 265 final
            2022/0180(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Arengufondi liikmete osamakse, sealhulgas 2022. aasta osamaksu teist osa

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Käesoleva ettepanekuga esitatakse nõukogu otsuse eelnõu 11. Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF“) osamaksu teise osa kohta, mille EAFi liikmed peavad 2022. aastal tasuma.

               11. EAFi ja teiste seni avatud EAFide (st 9. ja 10. EAFi) vahendite haldamisel kehtivad järgmised õigusnormid:

               (a)praegu kehtiv koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel („AKV-ELi koostööleping“) viimati muudetud kujul
                  1
               ,

               (b)AKV-ELi suursaadikute komitee 4. detsembri 2020. aasta otsus nr 2/2020,
                  2
                millega muudetakse AKV-ELi suursaadikute komitee otsust nr 3/2019
                  3
                võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed, et täiendavalt pikendada AKV-ELi koostöölepingu sätete kohaldamist kuni 30. novembrini 2021 või kuni liidu ja AKV riikide vahelise uue AKV-ELi lepingu (edaspidi „uus leping“) jõustumiseni või kuni uue lepingu ajutise kohaldamiseni, olenevalt sellest, mis toimub varem,

               (c)nõukogu otsus (EL) 2020/2233, mis käsitleb AKV riikide investeerimisrahastu raames 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi rahastamistoimingutest tagasisaadavate vahendite sidumist kulukohustustega
                  4
               ,

               (d)sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa
                  5
                (edaspidi „11. EAFi sisekokkulepe“),

               (e)nõukogu määrus (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust
                  6
                (edaspidi „11. EAFi finantsmäärus“).

               Punktides a–e osutatud dokumendid sisaldavad EAFi liikmete mitmeaastaseid kohustusi EAFi sularahahalduse finantsiliseks toetamiseks. 11. EAFi finantsmääruse kohaselt tasuvad EAFi liikmed korrapäraselt osamaksusid EAFi sularahahaldusele vastavalt eelnevalt kindlaks määratud finantskohustustele. Korrapärased osamaksud tasutakse vastavalt nõukogu tehnilistele otsustele, mis kajastavad eelnevalt kindlaks määratud finantskohustuste täitmist.

               Seepärast ei ole käesoleva ega muude korrapäraste osamaksunõuete puhul mõned seletuskirja rubriigid vajalikud.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 19 lõike 3 kohaselt peab nõukogu tegema käesoleva ettepaneku kohta otsuse 21 kalendripäeva jooksul pärast seda, kui Euroopa Komisjon, kes tegutseb Euroopa Liidu nimel, on käesoleva ettepaneku esitanud.

               2022/0180 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Arengufondi liikmete osamakse, sealhulgas 2022. aasta osamaksu teist osa

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa,
                  7
                eriti selle artikli 7 lõiget 2 koostoimes artikli 14 lõikega 3,

               võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1877,
                  8
                mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2015/323,
                  9
                eriti selle artikli 19 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon peab esitama nõukogu määruse (EL) 2018/1877 artiklites 19–22 sätestatud korras 15. juuniks 2022 ettepaneku, milles märgitakse 2022. aasta osamaksu teise osa suurus ning – juhul kui aastane osamaks erineb tegelikest vajadustest – 2022. aasta osamaksu muudetud summa.

               (2)Euroopa Investeerimispank (EIP) edastab komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt määruse (EL) 2018/1877 artiklile 46.

               (3)Määruse (EL) 2018/1877 artikli 20 lõike 1 kohaselt tuleb osamaksunõuetega kustutada kõigepealt varasemate Euroopa Arengufondide (EAFide) raames ette nähtud summad. Seepärast tuleks vastavalt määrusele (EL) 2018/1877 esitada nõue tasuda osamaks EIP-le ja komisjonile.

               (4)Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) artikli 152 kohaselt jääb Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) EAFi liikmeks kuni 11. EAFi ja kõigi varasemate lõpetamata EAFide sulgemiseni. Vastavalt väljaastumislepingu artiklile 153 aga ei või Ühendkuningriigi osa 11. EAFi kohaste projektide vahenditest, mis on kohustustest vabastatud pärast 31. detsembrit 2020, ega varasemate EAFide projektide vahenditest uuesti kasutada.

               (5)Nõukogu otsusega (EL) 2021/1941
                  10
                on liikmete 2022. aasta EAFi osamaksu summaks määratud Euroopa Komisjoni puhul 2 500 000 000 eurot
                  11
                ja Euroopa Investeerimispanga puhul 300 000 000 eurot.

               (6)Selleks et käesolevas otsuses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks see jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Arengufondi liikmed maksavad Euroopa Arengufondi osamaksude summad Euroopa Komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale 2022. aasta osamaksu teise osana vastavalt lisale.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

                     (2)

                        ELT L 420, 14.12.2020, lk 32.

                     (3)

                        ELT L 1, 3.1.2020, lk 3.

                     (4)

                        ELT L 437, 28.12.2020, lk 188–191.

                     (5)

                        ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (6)

                        ELT L 307, 3.12.2018, lk 1–21.

                     (7)

                        ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (8)

                        Nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2015/323 (ELT L 307, 3.12.2018, lk 1).

                     (9)

                        ELT L 58, 3.3.2015, lk 17–38.

                     (10)

                        Nõukogu 9. novembri 2021. aasta otsus (EL) 2021/1941, mis käsitleb Euroopa Arengufondi liikmete osamaksusid, sealhulgas 2023. aasta osamaksu ülemmäära, 2022. aasta osamaksu, 2022. aasta osamaksu esimese osa suurust ning hinnangulist ja mittesiduvat prognoosi 2024. ja 2025. aasta eeldatava aastase osamaksu kohta (ELT L 396, 10.11.2021, lk 61).

                     (11)

                        Nõukogu 26. novembri 2018. aasta määruse (EL) 2018/1877 (mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2015/323) (ELT L 307, 3.12.2018, lk 1) artikli 20 lõikes 5 on sätestatud: „Kui käesoleva artikli lõikes 3 osutatud konto suhtes kohaldatakse negatiivset intressimäära, krediteerib asjaomane liikmesriik kontole hiljemalt artiklis 19 osutatud iga osamaksu tasumise kuupäevaks summa, mis vastab sellele negatiivse intressi summale, mis on kohaldatav kuni osamaksu tasumisele eelneva kuu esimese päevani“.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.6.2022
            COM(2022) 265 final

            Ettepanek:
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Arengufondi liikmete osamakse, sealhulgas 2022. aasta osamaksu teist osa

               LISA

                        LIIKMESRIIGID JA ÜHENDKUNINGRIIK

                        Osatähtsus 11. EAFis (%)

                        2022. aasta osamaksu 2. osa (eurodes)

                        Kokku

                        Komisjon

                        EIP

                        11. EAF

                        11. EAF

                        BELGIA

                        3,24927

                        25 994 160,00

                        3 249 270,00

                        29 243 430,00

                        BULGAARIA

                        0,21853

                        1 748 240,00

                        218 530,00

                        1 966 770,00

                        TŠEHHI

                        0,79745

                        6 379 600,00

                        797 450,00

                        7 177 050,00

                        TAANI

                        1,98045

                        15 843 600,00

                        1 980 450,00

                        17 824 050,00

                        SAKSAMAA

                        20,57980

                        164 638 400,00

                        20 579 800,00

                        185 218 200,00

                        EESTI

                        0,08635

                        690 800,00

                        86 350,00

                        777 150,00

                        IIRIMAA

                        0,94006

                        7 520 480,00

                        940 060,00

                        8 460 540,00

                        KREEKA

                        1,50735

                        12 058 800,00

                        1 507 350,00

                        13 566 150,00

                        HISPAANIA

                        7,93248

                        63 459 840,00

                        7 932 480,00

                        71 392 320,00

                        PRANTSUSMAA

                        17,81269

                        142 501 520,00

                        17 812 690,00

                        160 314 210,00

                        HORVAATIA

                        0,22518

                        1 801 440,00

                        225 180,00

                        2 026 620,00

                        ITAALIA

                        12,53009

                        100 240 720,00

                        12 530 090,00

                        112 770 810,00

                        KÜPROS

                        0,11162

                        892 960,00

                        111 620,00

                        1 004 580,00

                        LÄTI

                        0,11612

                        928 960,00

                        116 120,00

                        1 045 080,00

                        LEEDU

                        0,18077

                        1 446 160,00

                        180 770,00

                        1 626 930,00

                        LUKSEMBURG

                        0,25509

                        2 040 720,00

                        255 090,00

                        2 295 810,00

                        UNGARI

                        0,61456

                        4 916 480,00

                        614 560,00

                        5 531 040,00

                        MALTA

                        0,03801

                        304 080,00

                        38 010,00

                        342 090,00

                        MADALMAAD

                        4,77678

                        38 214 240,00

                        4 776 780,00

                        42 991 020,00

                        AUSTRIA

                        2,39757

                        19 180 560,00

                        2 397 570,00

                        21 578 130,00

                        POOLA

                        2,00734

                        16 058 720,00

                        2 007 340,00

                        18 066 060,00

                        PORTUGAL

                        1,19679

                        9 574 320,00

                        1 196 790,00

                        10 771 110,00

                        RUMEENIA

                        0,71815

                        5 745 200,00

                        718 150,00

                        6 463 350,00

                        SLOVEENIA

                        0,22452

                        1 796 160,00

                        224 520,00

                        2 020 680,00

                        SLOVAKKIA

                        0,37616

                        3 009 280,00

                        376 160,00

                        3 385 440,00

                        SOOME

                        1,50909

                        12 072 720,00

                        1 509 090,00

                        13 581 810,00

                        ROOTSI

                        2,93911

                        23 512 880,00

                        2 939 110,00

                        26 451 990,00

                        ÜHENDKUNINGRIIK

                        14,67862

                        117 428 960,00

                        14 678 620,00

                        132 107 580,00

                        KOKKU EL 27 JA ÜHENDKUNINGRIIK

                        100,00

                        800 000 000,00

                        100 000 000,00

                        900 000 000,00