				|

		52014PC0667

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (kodifitseeritud tekst) /* COM/2014/0667 final - 2014/0309 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon
oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks
kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse
talle antud õigusi kasutada.
Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni
arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali,
osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva
õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.
Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega
oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.
2.           1. aprillil 1987. aastal
otsustas[1]
komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt
kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et
õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende
vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.
3.           Seda kinnitati Edinburghi Euroopa
Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise
tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele
kuuluva õiguse osas.
Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt
Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.
Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse
ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja
komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises
kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib
kasutada kiirendatud menetlust.
4.           Käesoleva ettepaneku eesmärk on
kodifitseerida nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009
kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa
Ühenduse liikmed[3].
Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus
on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on
tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
5.           Kodifitseerimise ettepanek on
koostatud määruse (EÜ) nr 1225/2009 ja selle muutmisaktide eelneva
konsolideerimise alusel 22 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa
Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui
artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel
on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse II lisas.
ê 1225/2009
(kohandatud)
2014/0309 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest
riikidest, mis ei ole Euroopa Ö Liidu Õ liikmed (kodifitseeritud
tekst)
EUROOPA Ö PARLAMENT JA
EUROOPA Õ LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise
lepingut Õ, eriti selle artikli Ö 207
lõiget 2 Õ,
võttes arvesse Ö Euroopa
Komisjoni Õ ettepanekut,
Ö olles edastanud
seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[5],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt Õ
ning arvestades järgmist:
ê 1225/2009
põhjendus 1 (kohandatud)
(1)       Nõukogu määrust (EÜ) nr Ö 1225/2009 Õ[6] on korduvalt oluliselt
muudetud[7].
Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks Ö nimetatud Õ määrus
kodifitseerida.
ê 1225/2009
põhjendus 3 (kohandatud)
(2)       1994. aasta üldise tolli-
ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise leping („1994. aasta
dumpinguvastane leping”) sisaldab üksikasjalikke eeskirju, mis on seotud
eelkõige dumpingu arvutamise, uurimise algatamise ja läbiviimise korra, sh
faktide tuvastamise ja käsitlemise, ajutiste meetmete kehtestamise, Ö dumpinguvastaste
tollimaksude Õ kehtestamise ja
sissenõudmise, dumpinguvastaste meetmete kestuse ja nende läbivaatamise ning
dumpinguvastaste uurimistega seotud teabe avalikustamisega.
(3)       Tagamaks Ö 1994. aasta
dumpinguvastase lepingu Õ eeskirjade
nõuetekohast ja läbipaistvat kohaldamist tuleks kõnesoleva lepingu Ö sätteid
kajastada liidu õigusaktides nii palju kui võimalik Õ.
ê 1225/2009
põhjendus 4 (kohandatud)
è1 Parandus, ELT L 7,
12.1.2010, lk 22
(4)       è1 Säilitamaks
Ö õiguste ja
kohustuste Õ tasakaalu, Ö mida Õ GATTiga Ö on saavutatud, Õ ç on Ö 1994. aasta
dumpinguvastase lepingu eeskirjade kohaldamisel Õ oluline, et Ö liit Õ võtaks Ö arvesse nende Õ eeskirjade Ö tõlgendamist
liidu tähtsamate kaubanduspartnerite poolt Õ.
ê 1225/2009
põhjendus 5 (kohandatud)
(5)       Ö Soovitav on Õ kehtestada selged ja
üksikasjalikud eeskirjad normaalväärtuse arvutamiseks. Eelkõige peaks väärtus
kõigil juhtudel põhinema ekspordiriigis tavapärase kaubandustegevuse käigus
toimunud tüüpilisel müügil. On otstarbekas anda suuniseid selle kohta, millal
võib dumpingu kindlakstegemisel lugeda osapooli üksteisega seotuks. Otstarbekas
on määratleda, millistel asjaoludel saab omamaise müügi lugeda kahjumiga
toimunuks ja arvestamata jätta ning müügi aluseks võtta ülejäänud müügi,
arvestusliku normaalväärtuse või müügi kolmandasse riiki. Ühtlasi on kohane
ette näha kulude nõuetekohane paigutus, k.a käivitamisjärgus, ja sätestada
suunised käivitamise määratlemise ning jaotamise ulatuse ja jaotusmeetodi
kohta. Normaalväärtuse arvutamiseks on vaja esitada ka meetodid, mille abil
määratakse kindlaks müügikogused, üld-ja halduskulud ning kasumimarginaal, mis
peaks kõnealuses väärtuses sisalduma.
ê 1225/2009
põhjendus 6
(6)       Normaalväärtuse määramiseks
mitteturumajanduslike riikide puhul oleks mõistlik kindlaks määrata eeskirjad,
mille alusel valitakse turumajanduslike riikide hulgast kõnealusel eesmärgil
kasutamiseks sobiv asjakohane kolmas riik, ning juhul, kui sobivat kolmandat
riiki ei ole võimalik leida, siis ette näha normaalväärtuse kindlaksmääramine
mis tahes muul põhjendatud alusel.
ê 1225/2009
põhjendus 7 (kohandatud)
(7)       On otstarbekas määratleda
ekspordihind ning loetleda, millised kohandused Ö tuleks Õ teha juhtudel, kui
kõnealust hinda on vaja arvutada esimese avatud turuhinna alusel.
ê 1225/2009
põhjendus 8
(8)       Ekspordihinna ja
normaalväärtuse vahelise õiglase võrdluse tagamiseks on soovitatav loetleda
hindu ja hinna võrreldavust mõjutada võivad tegurid ning sätestada erieeskirjad
selle kohta, millal ja kuidas kohandusi tuleks teha, sh võttes arvesse asjaolu,
et kohanduste dubleerimist tuleks vältida. Samuti on vaja ette näha, et
võrdlemisel võib kasutada keskmisi hindu, kuigi üksikekspordihindu võib
võrrelda keskmise normaalväärtusega, kui ekspordihinnad on eri klientide,
piirkondade või ajavahemike puhul erinevad.
ê 1225/2009
põhjendus 9 (kohandatud)
(9)       Ö Soovitav on Õ sätestada selged ja
üksikasjalikud juhised tegurite kohta, mille alusel võib kindlaks teha, kas
dumpinguhinnaga import on põhjustanud või ähvardab põhjustada olulist kahju.
Näidates, et asjaomase impordi maht ja hinnatase on mõnele Ö liidu Õ tootmisharule kahju
põhjustanud, tuleks pöörata tähelepanu teiste tegurite mõjule, eelkõige Ö liidu Õ turul valitsevale
olukorrale.
ê 1225/2009
põhjendus 10 (kohandatud)
(10)     Soovitav on määratleda mõiste
„Ö liidu Õ tootmisharu” ja
sätestada, et eksportijatega seotud isikud võib sellisest tootmisharust välja
jätta, ning määratleda mõiste „seotud”. Samuti on vaja ette näha
dumpinguvastane meede, mida ühes Ö liidu Õ piirkonnas asuvate
tootjate nimel võib võtta, ning kehtestada suunised sellise piirkonna
määratlemiseks.
ê 1225/2009
põhjendus 11 (kohandatud)
(11)     On vaja Ö täpsustada Õ, kes võib
dumpinguvastast kaebust esitada, millises ulatuses peaks Ö liidu Õ tootmisharu seda
toetama ning millist teavet dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta peaks see
kaebus sisaldama. Samuti on otstarbekas määratleda menetlus kaebuste Ö tagasilükkamiseks Õ või menetluse
algatamiseks.
ê 1225/2009
põhjendus 12 (kohandatud)
(12)     On vaja Ö täpsustada Õ, kuidas huvitatud
isikutele teatada, millist teavet ametiasutused nõuavad. Ö Huvitatud
isikutele peaks Õ andma piisava
võimaluse esitada kõik asjakohased tõendid ja kaitsta oma huve. Samuti on
soovitav sätestada selgelt eeskirjad ja kord, mida tuleb järgida uurimise
käigus, eelkõige eeskirjad, mille kohaselt huvitatud isikud peavad andma endast
teada, esitama oma seisukohad ja esitama teabe kindlaksmääratud tähtajaks,
selleks et neid seisukohti ja seda teavet arvesse võetaks. Samuti on kohane
ette näha tingimused, mille alusel huvitatud isik võib omada juurdepääsu teiste
huvitatud isikute esitatud teabele ja selle kohta arvamused esitada. Samuti
peaksid liikmesriigid ja komisjon teabe kogumiseks koostööd tegema.
ê 1225/2009
põhjendus 13 (kohandatud)
(13)     On vaja sätestada tingimused,
mille kohaselt võib kehtestada Ö ajutised
tollimaksud Õ, sealhulgas Ö tingimused,
mille kohaselt võib ajutisi tollimakse Õ kehtestada kõige
varem 60 päeva pärast menetluse algatamist ning mitte hiljem kui üheksa
kuud pärast seda. Halduslikel põhjustel on vaja ka ette näha, et kõigil
juhtudel võib komisjon Ö kõnealuseid
tollimakse Õ kehtestada kas kohe
üheksaks kuuks või kahes etapis kuueks ja kolmeks kuuks.
ê 1225/2009 põhjendus
14 (kohandatud)
(14)     On vaja määratleda dumpingut
ja kahju kõrvaldavate kohustuste heakskiitmise kord Ö ajutiste või
lõplike tollimaksude Õ kehtestamise asemel.
Samuti on kohane Ö täpsustada Õ kohustuste rikkumise
või kohustustest taganemise tagajärjed ning et rikkumise kahtluse või vajaliku
täiendava uurimise korral võib kehtestada Ö ajutised
tollimaksud Õ. Kohustuste
heakskiitmisel tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, et kavandatavad
kohustused ja nende täitmise tagamine ei tooks kaasa konkurentsireeglite
eiramist.
ê 1225/2009
põhjendus 15 (kohandatud)
(15)     On vaja ette näha, et
olenemata sellest, kas lõplikud meetmed võetakse vastu või mitte, tuleks menetlus
lõpetada üldjuhul 12 kuu jooksul ning mitte mingil juhul hiljem kui 15 kuu
jooksul alates uurimise alustamisest.
(16)     Uurimised või menetlused
tuleks lõpetada, kui dumping on minimaalne või kahju tähtsusetu, ning on
asjakohane määratleda kõnealused Ö olukorrad Õ. Kui tuleb
kehtestada meetmed, on vaja sätestada uurimise lõpetamine ja Ö täpsustada Õ, et meetmed oleksid
väiksemad kui dumpingumarginaal, kui selline väiksem summa kõrvaldab kahju,
samuti on vaja määratleda meetod meetmete taseme arvutamiseks väljavõttelise
uuringu puhul.
ê 1225/2009
põhjendus 16 (kohandatud)
(17)     On vaja ette näha Ö ajutiste
tollimaksude Õ tagasiulatuv
sissenõudmine, kui seda peetakse kohaseks, ning määratleda asjaolud, mis võivad
kaasa tuua Ö tollimaksude Õ tagasiulatuva
kohaldamise, et kohaldatavaid lõplikke meetmeid mitte ohtu seada. Samuti on
vaja ette näha, et Ö tollimakse Õ võib kohaldada
tagasiulatuvalt kohustuste rikkumise või neist taganemise korral.
ê 1225/2009
põhjendus 17 (kohandatud)
(18)     On vaja ette näha, et meetmed
kaotavad kehtivuse viie aasta möödudes, välja arvatud juhul, kui nende
läbivaatamine näitab, et need peaksid edasi kehtima. Samuti on vaja ette näha
vahepealsed läbivaatamised või uurimised juhtudeks, mil on esitatud piisavalt
tõendeid muutunud asjaolude kohta, et teha kindlaks, kas Ö dumpinguvastaste
tollimaksude Õ hüvitamine on õigustatud.
Samuti on asjakohane Ö ette näha Õ, et dumpingu uuesti
arvutamisel, mille puhul on vaja uuesti arvutada ekspordihinnad, ei tohi Ö tollimakse Õ käsitleda
importimise ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kuluna, kui Ö kõnealused
tollimaksud kajastuvad Õ nende toodete
hinnas, mille suhtes Ö liidu Õ meetmeid
kohaldatakse.
ê 1225/2009 põhjendus
18 (kohandatud)
(19)     Konkreetselt on vaja ette
näha, et ekspordihinnad ja dumpingumarginaalid hinnatakse uuesti, kui
eksportija tasub tollimaksu kompensatsioonilepinguna ning tollimaks ei kajastu
nende toodete hindades, mille suhtes kohaldatakse Ö liidu Õ meetmeid.
ê 1225/2009
põhjendus 19 (kohandatud)
è1
Parandus, ELT
L 7, 12.1.2010, lk 22
(20)     1994. aasta
dumpinguvastane leping ei sisalda sätteid dumpinguvastastest meetmetest
kõrvalehoidmise kohta, kuigi GATTi ministrite Ö otsusega
tunnistati Õ kõrvalehoidmine
probleemiks ja Ö see anti Õ GATTi
dumpinguvastasele komiteele lahendamiseks. Arvestades mitmepoolsete
läbirääkimiste senist ebaõnnestumist è1 ja
kuni Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) dumpinguvastase komitee ç otsuseni peaksid Ö liidu Õ õigusaktid sisaldama
sätteid, mis käsitleksid selliseid praktikat, sh Ö liidus Õ või kolmandas riigis
üksnes kaupade kokkupanekut, mille põhieesmärgiks on dumpinguvastastest
meetmetest kõrvale hoida.
ê 1225/2009
põhjendus 20 (kohandatud)
è1
Parandus, ELT
L 7, 12.1.2010, lk 22
(21)     On soovitav täpsustada ka
juhtumid, mis kujutavad endast kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmist.
Kõrvalehoidmisega seotud juhtumid võivad esineda Ö liidus Õ või sellest
väljaspool. Seetõttu tuleb ette näha, et erandeid laiendatud è1 Ö tollimaksudest Õ, mida võib
importijatele anda, võib anda ka ç eksportijatele, kui Ö tollimakse kohaldatakse,
et sekkuda Õ väljaspool Ö liitu Õ toimuvasse
kõvalehoidmisse.
ê 1225/2009
põhjendus 21
(22)     Kui turutingimustes on
toimunud ajutine muudatus, mis muudab selliste meetmete jätkuva kohaldamise
ajutiselt ebakohaseks, on otstarbekas lubada dumpinguvastaste meetmete
kohaldamine peatada.
ê 1225/2009
põhjendus 22
(23)     On vaja ette näha, et
uuritavad importkaubad tuleb importimisel registreerida, et oleks võimalik
sellise impordi vastu hiljem meetmeid kohaldada.
ê 1225/2009
põhjendus 23 (kohandatud)
(24)     Tagamaks, et meetmeid
jõustatakse nõuetekohaselt, on vaja, et liikmesriigid jälgiksid uuritavate
kaupade importi ja selliste kaupade importi, mille kohta kehtivad meetmed,
samuti käesoleva määruse alusel kogutud Ö tollimaksude Õ summat, ja esitaksid
komisjonile selle kohta aruande.
ê 1225/2009
põhjendus 26
(25)     Otstarbekohane on ette näha
dumpingu ja kahju kohta esitatud andmete kontrollimiseks mõeldud
kontrollkäigud, kusjuures kõnealused kontrollkäigud seatakse sõltuvusse saadud
küsimustike nõuetekohasest täitmisest.
ê 1225/2009
põhjendus 27 (kohandatud)
(26)     Oluline on ette näha
väljavõtteline uuring juhtudeks, kui asjaosalisi või tehinguid on liiga palju,
et oleks võimalik uurimine lõpule viia ettenähtud tähtaja jooksul.
ê 1225/2009
põhjendus 28
(27)     On vaja ette näha, et kui
asjaosalised ei tee rahuldavat koostööd, võib järelduste tegemiseks kasutada
muud teavet, ning et see teave võib olla asjaosalistele ebasoodsam kui koostöö
korral.
ê 1225/2009
põhjendus 29
(28)     Selleks, et ära hoida
ärisaladuste leket, tuleks ette näha konfidentsiaalse teabe kasutamise kord.
ê 1225/2009
põhjendus 30 (kohandatud)
(29)     On oluline, et nähtaks ette
peamiste faktide ja kaalutluste nõuetekohane avalikustamine isikutele, kellel
on õigus neid teada saada, ning et avalikustamine toimuks Ö liidu Õ otsuste tegemise
korda nõuetekohaselt arvesse võttes aja jooksul, mis võimaldab asjaosalistel
oma huve kaitsta.
ê 1225/2009
põhjendus 31 (kohandatud)
(30)     On mõistlik ette näha
haldussüsteem, mille raames saab esitada argumente selle kohta, kas meetmed on Ö liidu Õ huvides, sealhulgas
tarbijate huvides, ning Ö täpsustada Õ selle teabe
esitamise tähtajad koos asjaomaste isikute õigusega saada teavet.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22 (kohandatud)
(31)     Ö Selle määruse Õ rakendamine Ö eeldab Õ ühetaolisi tingimusi
ajutiste ja lõplike meetmete vastuvõtmiseks ning uurimise lõpetamiseks ilma
meetmeid võtmata. Komisjon peaks need meetmed vastu võtma Ö Euroopa
Parlamendi ja nõukogu Õ määruse (EL) nr 182/2011[8] kohaselt.
(32)     Ajutiste meetmete
vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nimetatud meetmete
toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega.
Seda tuleks kasutada ka kohustuste võtmiseks, aegumise läbivaatamise
algatamiseks või mittealgatamiseks, meetmete peatamiseks, meetmete peatamise
pikendamiseks ja meetmete taastamiseks, arvestades nimetatud meetmete toimet
võrreldes lõplike meetmetega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks
kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta
viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid,
ê 1225/2009
(kohandatud)
è1
Parandus, ELT
L 7, 12.1.2010, lk 22
è2
1168/2012
artikkel 1, punkt 1, alapunkt a
è3
37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.1
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Põhimõtted
1. Dumpinguvastast tollimaksu võib Ö kehtestada Õ dumpingtoote suhtes,
mille vabasse ringlusse lubamine Ö liidus Õ tekitab kahju.
2. Toodet käsitletakse dumpingtootena, kui
selle hind Ö liitu Õ eksportimisel on
väiksem kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ekspordiriigi kindlaksmääratud
samasuguse toote võrreldav hind.
3. Tavaliselt on ekspordiriik päritoluriik.
Kuid see võib olla transiidiriik, välja arvatud näiteks juhul, kui tooteid
lihtsalt veetakse kõnealuse riigi kaudu, kui vaatlusaluseid tooteid selles
riigis ei toodeta või kui nimetatud riigis puudub kõnesolevate toodete
võrreldav hind.
4. Käesolevas määruses tähendab mõiste
„samasugune toode” toodet, mis on vaatlusaluse tootega identne, see tähendab
täiesti sarnane, või sellise toote puudumisel muud toodet, mis ei ole
vaatlusaluse tootega küll täiesti sarnane, kuid on omadustelt väga sarnane.
Artikkel 2
Dumpingu
kindlaksmääramine
A. NORMAALVÄÄRTUS
1. Normaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt
ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses
makstud või makstavad hinnad.
Kui ekspordiriigi eksportija ei tooda ega müü
vaatlusalust toodet, võib normaalväärtuse kehtestada teiste müüjate või
tootjate hindade alusel.
Hindu asjaosaliste vahel, kes teevad ilmset
koostööd või on tõenäoliselt sõlminud kompensatsioonilepingu, ei või lugeda tavakaubanduslikeks
ning neid võib normaalväärtuse määramisel kasutada ainult juhul, kui on
vastatud nende sõltumatus.
Selleks et teha kindlaks, kas kaks osapoolt on
üksteisega seotud, võib arvesse võtta komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93[9] artiklis 143
sätestatud üksteisega seotud osapoolte määratlust.
2. Sisetarbimiseks ettenähtud samasuguse toote
müüki kasutatakse normaalväärtuse määramisel tavaliselt siis, kui kõnealuse
müügi maht moodustab vähemalt 5 % Ö liitu Õ suunatud vaatlusaluse
toote müügi mahust. Väiksemat müügimahtu võib kasutada juhul, kui näiteks
nõutavaid hindu käsitletakse asjaomase turu suhtes tüüpilisena.
3. Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus
toimuv samasuguse toote müük puudub või on ebapiisav või kui erilise turuolukorra
tõttu ei ole võimalik seda nõuetekohaselt võrrelda, arvutatakse samasuguse
toote normaalväärtus päritoluriigi tootmiskulude alusel, millele lisatakse
põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, või tavapärase
kaubandustegevuse käigus asjakohase kolmanda riigi suhtes kohaldatavate
ekspordihindade alusel, tingimusel et kõnealused hinnad on tüüpilised.
Asjaomase toote puhul võib esimeses lõigus
nimetatud eriliseks turuolukorraks lugeda muu hulgas olukorda, kus hinnad on
kunstlikult madalad, eksisteerib märkimisväärne vahetuskaubandus või
mittekaubanduslik töötlemiskord.
4. Samasuguse toote müüki ekspordiriigi
siseturul või eksportmüüki kolmandasse riiki hinnaga, mis on madalam kui
(püsivad ja muutuvad) tootmiskulud ühiku kohta, millele on liidetud müügi-,
üld- ja halduskulud, võib hinna tõttu lugeda tavapärase kaubandustegevuse
väliseks ning selle võib normaalväärtuse määramisel arvestamata jätta üksnes
siis, kui on kindlaks tehtud, et selline müük on toimunud pikema aja jooksul
märkimisväärsetes kogustes ja hindadega, mis ei võimalda kõikide kulude katmist
põhjendatud aja jooksul.
Kui müügi hetkel kuludest madalamad hinnad on
uurimisperioodi kaalutud keskmistest kuludest kõrgemad, arvestatakse, et
kõnealused hinnad võimaldavad katta kulusid põhjendatud aja jooksul.
Pikemaks ajaks on tavaliselt üks aasta, kuid
igal juhul vähemalt kuus kuud, ning sel ajal on müüdud ühikuhinnast odavamalt
märkimisväärsetes kogustes, kui on kindlaks tehtud, et kaalutud keskmine
müügihind on väiksem kui kaalutud keskmine ühikuhind või et ühikuhinnast on
müüdud odavamalt vähemalt 20 % normaalväärtuse kindlaksmääramiseks
kasutatud müügi mahust.
5. Kulud arvutatakse tavaliselt uuritava isiku
dokumentide alusel, kui kõnealused dokumendid on kooskõlas asjaomase riigi üldtunnustatud
majandusarvestuspõhimõtetega ning nendes esitatakse asjakohasel viisil
vaatlusaluse toote tootmis- ja müügikulud.
Kui uurimisaluse toote valmistamise ja müügiga
seotud kulud ei kajastu mõistlikult asjaomase osapoole dokumentides, tuleb
dokumentide korrigeerimiseks või koostamiseks võtta aluseks teiste sama riigi
tootjate või eksportijate kulud või, kui selline teave ei ole kättesaadav või
seda ei ole võimalik kasutada, mõni muu mõistlik alus, sealhulgas teave teiste
tüüpiliste turgude kohta.
Tähelepanu pööratakse tõenditele, mis on
esitatud nõuetekohase kulujaotuse kohta, kui näidatakse, et selliseid jaotusi
on tavapäraselt kasutatud. Sobivamate meetodite puudumise korral eelistatakse
käibepõhist kulujaotust. Kui kulud käesoleva lõigu kulujaotuses juba ei
kajastu, kohandatakse neid vastavalt neile ühekordsetele kuluartiklitele, mis
toovad kasu tulevasele ja/või jooksvale tootmisele.
Kui kulude katmiseks kuluva teatava
ajavahemiku kulusid mõjutavad märkimisväärseid lisainvesteeringuid vajavate uute
tootmisrajatiste kasutamine ja madalad tootmisvõimsuse rakendusastmed, mille
põhjuseks on kogu uurimisperioodi või selle mingi osa jooksul toimunud
käivitamised, on käivitamisetapi keskmised kulud kõnealuse etapi lõpul eespool
nimetatud jaotamiseeskirjade kohaselt kohaldatavad kulud ning vaatlusperioodi
puhul sisalduvad need lõike 4 teises lõigus osutatud kaalutud keskmistes
kuludes. Käivitamisetapi pikkus määratakse kindlaks asjaomasele tootjale või
eksportijale iseloomulike asjaolude alusel, kuid see ei ületa esialgset kulude
katmiseks asjakohast ajavahemikku. Uurimisperioodi jooksul kohaldatavate kulude
kohandamisel võetakse kõnealusest ajavahemikust pikemat käivitusetappi
käsitlevat teavet arvesse sel juhul, kui see esitatakse enne kontrollkäike ja kolme
kuu jooksul pärast uurimise algatamist.
6. Müügi-, üld- ja halduskulud ning
kasumisummad põhinevad tegelikel andmetel, mis uurimisalune eksportija või
tootja esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse
käigus toimunud müügi kohta. Kui nimetatud summasid ei saa kindlaks määrata
nimetatud alusel, siis määratakse need kindlaks, võttes aluseks:
a)           teiste uurimisaluste eksportijate
või tootjate puhul kindlaksmääratud tegelikud kaalutud keskmised summad seoses
samasuguse toote valmistamise ja müügiga päritoluriigi siseturul;
b)           tegelikud summad, mida kohaldatakse
kõnealuse eksportija või tootja suhtes sama üldkategooria toodete valmistamisel
ja müügil päritoluriigi siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus;
c)           iga muu põhjendatud meetod,
tingimusel et selliselt määratud kasumi summa ei ületa kasumit, mida teised
eksportijad või tootjad saavad tavaliselt sama üldkategooria toodete müümisel
päritoluriigi siseturul.
7. a)       Mitteturumajanduslikest riikidest[10] pärineva impordi puhul
määratakse normaalväärtus kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või
arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellisest
kolmandast turumajanduslikust riigist teistesse riikidesse, k.a Ö liitu Õ, või kui see ei ole
võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote
eest Ö liidus Õ tegelikult makstud
või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud,
et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.
Sobiv kolmas turumajanduslik riik valitakse
põhjendatud viisil, võttes nõuetekohaselt arvesse valimise ajal kättesaadavaid
usaldusväärseid andmeid. Arvesse võetakse ka tähtaegu. Vajaduse korral
kasutatakse sama uurimise aluseks olevat kolmandat turumajanduslikku riiki.
Uurimise asjaosalistele antakse varsti pärast
uurimise alustamist teada valitud kolmas turumajanduslik riik ning
10 päeva märkuste tegemiseks.
b)           è1 Hiina
Rahvavabariigist, Vietnamist ja Kasahstanist ning muudest
mitteturumajanduslikest riikidest ç, mis on uurimise
algatamise kuupäeval WTO liikmed, pärinevat importi käsitlevate
dumpinguvastaste uurimiste osas määratakse normaalväärtus kooskõlas
lõigetega 1–6, kui ühe või mitme uurimisega hõlmatud tootja nõuetekohaselt
põhjendatud nõuete alusel ning vastavalt punktis c sätestatud
kriteeriumidele ja menetlustele on näidatud, et selle tootja või nende tootjate
osas toimub vaatlusaluse samasuguse toote valmistamine ja müük turumajanduse tingimustes.
Muudel juhtudel kohaldatakse punktis a sätestatud eeskirju.
c)           Punkti b kohane nõue peab olema kirjalik
ja sisaldama piisavat tõendusmaterjali selle kohta, et tootja tegutseb
turumajanduse tingimustes, mis tähendab, et:
–
äriühingud teevad otsused hindade, kulude ja
sisendite, sh näiteks toorainete, tehnoloogia- ja tööjõukulude, toodangu, müügi
ja investeeringute kohta vastusena turul pakkumise ja nõudmise osas toimuvale
ilma riigi märkimisväärse sellekohase sekkumiseta ning et kulutused
tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi,
–
äriühingutel on üks selge peamiste
raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas
rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel
eesmärkidel,
–
äriühingute tootmiskulusid ja finantsseisundit ei
moonuta oluliselt endine mitteturumajanduslik süsteem eelkõige varade
amortisatsiooni, muude mahakandmiste, vahetuskaubanduse ja võlgade hüvitamiseks
tehtavate maksete näol,
–
asjaomaste äriühingute suhtes kohaldatakse
pankroti- ja asjaõigusakte, mis tagavad äriühingute tegevuse õiguskindluse ja
stabiilsuse, ning
–
kursside ümberarvestust teostatakse turukursside
alusel.
Otsus selle kohta, kas tootja vastab eespool
nimetatud kriteeriumidele, tehakse è2 tavaliselt
seitsme kuu, kuid hiljemalt kaheksa kuu jooksul pärast uurimise
algatamist, ç è3 pärast
nõuandekomiteega konkreetset konsulteerimist ja pärast seda, kui liidu
tootmisharule ç on antud võimalus
esitada oma arvamus. Kõnealune otsus kehtib kogu uurimise ajal. è3 Komisjon
annab liikmesriikidele teavet punkti b kohaselt tehtud nõuete analüüsi
kohta tavaliselt 28 nädala jooksul pärast uurimise algatamist. ç
ê 1168/2012
artikkel 1, punkt 1, punkt b
d)           Kui komisjon on vastavalt
artiklile 17 uurimist piiranud, tehakse käesoleva lõike punktide b ja
c kohane otsus üksnes isikute puhul, kes on uurimisse kaasatud, ning kõigi
nende tootjate puhul, kellele võimaldatakse individuaalset kohtlemist kooskõlas
artikli 17 lõikega 3.
ê 1225/2009
(kohandatud)
B. EKSPORDIHIND
8. Ekspordihind on ekspordiriigist Ö liitu Õ ekspordiks müüdud
toote eest tegelikult makstud või makstav hind.
9. Kui ekspordihind puudub või kui
ekspordihind ei tundu eksportija ja importija või kolmanda isiku vahelise
koostöö- või kompensatsioonilepingu põhjal usaldusväärne, siis võib
ekspordihinna arvutamisel tugineda hinnale, millega importtooteid esimest korda
sõltumatule ostjale edasi müüakse, või mis tahes põhjendatud alusele juhul, kui
tooteid ei müüda sõltumatule ostjale või kui need ei ole müügi ajal samasuguses
korras nagu importimise ajal.
Kõnealustel juhtudel kohandatakse kõiki
importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, kaasa arvatud tolli- ja
muud maksud ning kasum, et kindlaks määrata usaldusväärne CIF-ekspordihind Ö liidu Õ piiril.
Kohandatavate summade hulka kuuluvad need, mis
on tavaliselt importija kanda, kuid mille maksja on kas Ö liidus Õ või väljaspool Ö liitu Õ asuv isik, kes
tõenäoliselt on liitunud või kellel on kompensatsioonileping importija või
eksportijaga, ning need hõlmavad tavapäraseid transpordi-, kindlustus-,
käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid; tollimakse, dumpinguvastaseid tollimakse
ja muid impordiriigis kaupade importimise või müügiga seoses makstavaid makse;
samuti müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjendatud marginaali.
C. VÕRDLUS
10. Ekspordihinna ja normaalväärtuse vahel
tehakse õiglane võrdlus. Võrreldakse samal kaubandustasandil enam-vähem samal
ajal toimunud müüki ning nõuetekohaselt võetakse arvesse hinna võrreldavust
mõjutavaid erinevusi. Kui kindlaksmääratud normaalväärtus ja ekspordihinnad ei
ole võrreldavatel alustel, võetakse igal juhul eraldi kohanduste näol
nõuetekohaselt arvesse neid tegurite väidetavaid ja ilmnenud erinevusi, mis
mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Kohandamisel välditakse dubleerimist,
eelkõige seoses allahindluste, hinnavähendite, koguste ja kaubandustasandiga.
Kui kindlaksmääratud tingimused on täidetud, võib kohandada järgmisi tegureid.
a)           Füüsilised omadused
Kohandatakse vaatlusaluse toote füüsiliste
omaduste erinevusi. Kohanduse ulatus vastab erinevuste turuväärtuse põhjendatud
hinnangule.
b)           Impordimaksud ja kaudsed maksud
Kui toode on ette nähtud ekspordiriigis
tarbimiseks, kohandatakse normaalväärtust samasuguse toote või selles
füüsiliselt sisalduvate materjalide eest tasutavate impordimaksude või kaudsete
maksude ulatuses, ning kui toode eksporditakse Ö liitu Õ, kõnealuseid makse
sisse ei nõuta või need tagastatakse.
c)           Allahindlused, hinnavähendid ja kogused
Kohandatakse allahindluste ja hinnavähendite
erinevusi, sh erinevate koguste eest antavate allahindluste ja hinnavähendite
erinevusi, kui kogused on nõuetekohaselt kindlaks määratud ja kui need on
otseselt seotud vaatlusaluse müügiga. Kohandada võib ka edasilükatud
hinnaalandusi ja hinnavähendeid, kui taotlus põhineb varasemate perioodide järjekindlal
taval, kaasa arvatud allahindluste ja hinnavähendite saamiseks vajalike
tingimuste täitmine.
d)           Kaubandustasand
i)       Kaubandustasandi erinevusi, sh seoses
algseadmete valmistajaga seotud müügiga tekkida võivaid erinevusi kohandatakse
juhul, kui mõlema turu turustamisahela puhul selgub, et ekspordihinda, kaasa
arvatud arvestuslikku ekspordihinda, kasutati normaalväärtusest erineval
kaubandustasandil ning et kõnealune erinevus on mõjutanud hinna võrreldavust,
millele osutavad müüja kasutusvaldkondade ja hindade järjepidevad ja
selgepiirilised erinevused eri kaubandustasanditel ekspordiriigi siseturul.
Kohanduse ulatus põhineb kõnealuse erinevuse turuväärtusel.
ii)      punktis i määratlemata juhtudel,
kui olemasolevaid kaubandustasandi kvantitatiivseid erinevusi ei ole võimalik
kindlaks määrata, kuna ekspordiriikide siseturul puuduvad asjakohased tasandid,
või kui on ilmnenud, et teatavad toimingud on selgelt seotud võrdlusel
kasutatavast kaubandustasandist erineva tasandiga, võidakse teha erikohandus.
e)           Transpordi-, kindlustus-, käitlemis-,
laadimis- ja lisakulud
Kohandatakse erinevusi, mis on otseselt seotud
vaatlusaluse toote eksportija valdustest sõltumatule ostjale toimetamisel
tekkinud kuludega, kui kõnesolevad kulud sisalduvad nõutavates hindades. Nimetatud
kulud hõlmavad transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid.
f)            Pakkimine
Kohandatakse vaatlusaluse toote pakkimisega
otseselt seotud kulude erinevusi.
g)           Krediit
Kohandatakse vaatlusaluse müügi jaoks antud
krediidi kulude erinevusi, tingimusel et kõnealust tegurit on võetud arvesse
nõutavate hindade kindlaksmääramisel.
h)           Müügijärgsed kulud
Kohandatakse nende kulude erinevusi, mis on
otseselt seotud seadustega ja/või müügilepinguga ettenähtud garantiide,
tagatiste ja tehnilise abi andmise ning teenuste osutamisega.
i)            Komisjonitasu
Kohandatakse vaatlusaluse müügiga seotud
komisjonitasude erinevusi.
Mõiste „komisjonitasu” hõlmab toote või samasuguse
toote müüja saadud hinnalisandit, kui sellise müüja funktsioonid on sarnased
komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega.
j)            Valuuta konverteerimine
Kui hinnavõrdlus nõuab valuuta konverteerimist,
siis kasutatakse konverteerimisel müügi kuupäeva konverteerimiskurssi, v.a kui
välisvaluuta müük ennakturgudel on vahetult seotud asjaomase eksportmüügiga,
kasutatakse tähtpäevamüügi kurssi. Tavaliselt on müügi kuupäevaks arve kuupäev,
kuid selleks võib kasutada lepingu, ostu tellimuse või tellimuse kinnitamise
kuupäeva, kui need kajastavad asjakohasemalt olulisi müügitingimusi.
Valuutakursside kõikumisi arvesse ei võeta ja eksportijatele antakse
60 päeva uurimisperioodi jooksul valuutakurssides toimunud püsimuutuste
kajastamiseks.
k)           Muud tegurid
Kohandada võib ka punktides a–j nimetamata
tegurite erinevusi, kui on ilmnenud, et need mõjutavad käesoleva lõikega
nõutavat hinna võrreldavust, ning eelkõige juhul, kui kliendid maksavad
selliste tegurite erinevuse tõttu siseturul erinevaid hindu.
D. DUMPINGUMARGINAAL
11. Vastavalt asjakohastele õiglast võrdlust
reguleerivatele sätetele määratakse dumpingumarginaalide olemasolu
uurimisperioodi jooksul harilikult kindlaks kõigi Ö liitu Õ suunatud ekspordi
tehingute kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel nende tehingute
kaalutud keskmiste hindadega või normaalväärtuste ja Ö liitu Õ suunatud ekspordi
üksikute hindade tehingupõhisel võrdlemisel. Kaalutud keskmise põhjal määratud
normaalväärtust võib siiski võrrelda kõigi Ö liitu Õ suunatud ekspordi
üksiktehingute hindadega, kui ekspordihindade struktuuris esinevad olulised
erinevused seoses eri ostjate, piirkondade või ajavahemikega ning kui käesoleva
lõike esimeses lauses märgitud meetodid ei kajasta täiel määral kasutatava
dumpingu tegelikku ulatust. Käesolev lõige ei välista artikli 17 kohase
väljavõttelise uuringu kasutamist.
12. Dumpingumarginaal on summa, mille võrra
normaalväärtus ületab ekspordihinna. Varieeruvate dumpingumarginaalide puhul
võib kindlaks määrata kaalutud keskmise dumpingumarginaali.
Artikkel 3
Kahju
tuvastamine
1. Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, siis
tähendab mõiste „kahju” käesoleva määruse kohaselt Ö liidu Õ tootmisharule
tekitatud olulist kahju, Ö liidu Õ tootmisharule
olulise kahju tekitamise ohtu või Ö liidu Õ tootmisharu rajamise
olulist pidurdamist ning seda tõlgendatakse käesolevas artiklis ettenähtud
korras.
2. Kahju
tuvastamine põhineb otsesel tõendusmaterjalil ja selle raames uuritakse
objektiivselt:
a)           dumpinguhinnaga impordi mahtu ja
mõju samasuguste toodete hindadele Ö liidu Õ turul, Ö ja Õ
b)           kõnealuse impordi edaspidist mõju Ö liidu Õ tootmisharule.
3. Dumpinguhinnaga impordi mahu asjus
pööratakse tähelepanu sellele, kas dumpinguhinnaga import on absoluutnäitajate
poolest või Ö liidu Õ tootmis- või
tarbimisnäitajate suhtes oluliselt suurenenud. Dumpinguhinnaga impordi mõju
suhtes hindadele pööratakse tähelepanu sellele, kas dumpinguhinnaga impordi
mõjul on toimunud oluline hinna allalöömine võrreldes Ö liidu Õ tootmisharu
samasuguse toote hinnaga või kas sellise impordi mõjul hinnad muidu oluliselt
langevad või takistatakse olulisel määral hinnatõuse, mis muidu aset leiaksid.
Otsustamisel ei tarvitse saada määravaks üks või mitu loetletud tegureist.
4. Kui
dumpinguvastast uurimist kohaldatakse samaaegselt toote impordi suhtes, mis
pärineb rohkem kui ühest riigist, hinnatakse sellise impordi mõju
kumulatiivselt ainult sel juhul, kui on kindlaks tehtud, et:
a)           igast riigist pärineva impordi puhul
kindlaksmääratud dumpingumarginaal on suurem artikli 9 lõikes 3
määratletud miinimumtasemest ning igast kõnesolevast riigist pärit impordi maht
ei ole tähtsusetu, ning
b)           impordi mõju kumulatiivne hindamine
on importtoodete vahelise konkurentsi tingimusi ning importtoodete ja
samasuguste Ö liidu Õ toodete vahelise
konkurentsi tingimusi arvesse võttes asjakohane.
5. Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju
asjaomasele Ö liidu Õ tootmisharule,
hinnatakse kõiki asjakohaseid tootmisharu seisundit mõjutavaid majandustegureid
ja ‑näitajaid, sh asjaolu, et tootmisharu on veel toibumas varasema
dumpingu või subsideerimise mõjudest, tegeliku dumpingumarginaali suurusjärku,
müügi, kasumi, toodangu, turuosa, tootlikkuse, investeeringutasuvuse ja
tootmisvõimsuse rakendusastme tegelikku ja võimalikku vähenemist, Ö liidu Õ hindu mõjutavaid
tegureid ning tegelikku ja võimalikku negatiivset mõju rahakäibele,
laovarudele, tööhõivele, töötasudele, kasvule, kapitali kaasamise võimele ja
investeeringutele. See loend ei ole ammendav, samuti ei saa otsustamisel tingimata
määravaks üks või mitu loetletud tegureist.
6. Lõike 2 alusel esitatud asjakohase
tõendusmaterjaliga tuleb tõendada, et dumpinguhinnaga import põhjustab kahju
käesoleva määruse tähenduses. Eelkõige tuleb tõendada, et lõike 3 alusel
näidatud mahu- ja/või hinnatasemed on lõike 5 kohaselt mõjutanud Ö liidu Õ tootmisharu, ning et
mõju ulatus võimaldab selle oluliseks liigitada.
7. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuritakse
ka muid teadaolevaid tegureid, millega Ö liidu Õ tootmisharu samal
ajal kahjustatakse, ning nende teguritega tekitatud kahju ei tohi lõike 6
alusel omistada dumpinguhinnaga impordile. Tegurid, mida võib selles suhtes
arvesse võtta, hõlmavad dumpinguhinnata impordi mahtu ja hinda, nõudluse
vähenemist või tarbimisharjumuste muutusi, kaubanduspiiranguid ning konkurentsi
kolmandate riikide ja Ö liidu Õ tootjate vahel,
tehnoloogia arengut ning Ö liidu Õ tootmisharu
eksporditegevust ja tootlikkust.
8. Dumpinguhinnaga impordi mõju hinnatakse Ö liidu Õ tootmisharu
samasuguse toote toodangu suhtes, kui kättesaadavate andmete abil on võimalik
sellist toodangut eraldi kindlaks teha selliste kriteeriumide põhjal nagu
tootmisprotsess, tootjatepoolne müük ja kasum. Kui seda toodangut ei ole
võimalik selliselt eraldi kindlaks teha, hinnatakse dumpinguhinnaga impordi
mõju, kontrollides samasugust toodet sisaldava kitsaima tooterühma või -valiku
toodangut, mille kohta on saadaval vajalik teave.
9. Olulise kahju tekitamise ohu
kindlaksmääramisel tuginetakse faktidele, mitte vihjetele, oletustele ega
kaudsetele võimalustele. Muudatus asjaoludes, mis tekitaksid olukorra, mille
puhul dumping põhjustaks kahju, peab olema selgelt prognoositav ja peatselt
toimuv.
Tehes otsust
olulise kahju ohu olemasolu kohta, tuleks arvesse võtta niisuguseid tegureid
nagu:
a)           Ö liidu Õ turule suunatud
dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab importimise
olulise suurenemise tõenäosusele;
b)           eksportija piisavad ja vabalt
kasutatavad tootmisvõimsused või nende peatne ja oluline suurenemine, mis
viitab tõenäosusele, et dumpinguhinnaga eksport Ö liitu Õ võib oluliselt
kasvada, võttes arvesse teiste mis tahes lisaeksporti vastu võtta võivate
eksporditurgude olemasolu;
c)           kas import toimub hindadega, mis
oluliselt langetavad hindu või takistavad olulisel määral hinnatõuse, mis muidu
aset leiaksid ja mis tõenäoliselt suurendaksid edasise impordi nõudlust;
d)           uuritava toote laovarud.
Ükski neist tegureist ei või iseenesest olla
otsustamisel tingimata määrav, kuid kõigi vaadeldavate tegurite arvessevõtmine
peab viima järeldusele, et peatselt on oodata edasist dumpinguhinnaga eksporti
ja et kui ei rakendata kaitsemeetmeid, on tagajärjeks oluline kahju.
Artikkel 4
Ö Liidu Õ tootmisharu
mõiste
1. Käesolevas
määruses tuleb mõistet „Ö liidu Õ tootmisharu”
tõlgendada viitena Ö liidu Õ samasuguste toodete
tootjaile tervikuna või neile tootjaile, kelle toodang moodustab ühtekokku
artikli 5 lõikes 4 määratletud põhiosa Ö liidu Õ nende toodete
kogutoodangust, välja arvatud järgmistel juhtudel:
a)           kui tootjad on seotud eksportijate
või importijatega või on ise eeldatavalt dumpingtoote importijad, siis võib
mõistet „Ö liidu Õ tootmisharu”
tõlgendada kui ülejäänud tootjaid;
b)           erandlikel asjaoludel võib Ö liidu Õ territooriumi jagada
kõnealuse toodangu suhtes kaheks või enamaks konkureerivaks turuks ning
vaadelda tootjaid igal turul eraldi tootmisharuna, kui:
i)       sellisel turul Ö tegutsevad Õ tootjad müüvad Ö kõik või
peaaegu kõik kõnealused oma valmistatud tooted selsamal turul ja Õ
ii)      mujal Ö liidus Õ asuvad kõnealuse
toote valmistajad ei rahulda olulisel määral kõnealuse turu nõudlust.
Sellistel asjaoludel võidakse kahju tuvastada ka
juhul, kui valdavat osa kogu Ö liidu Õ tootmisharust ei ole
kahjustatud, tingimusel et dumpinguhinnaga import on koondunud sellisele
isoleeritud turule ja tingimusel et see kahjustab kogu või peaaegu kogu
toodangu valmistajaid sel turul.
2. Lõike 1
Ö kohaldamisel
peetakse Õ tootjaid
eksportijate või importijatega Ö seotuks üksnes
siis, kui Õ:
a)           üks teist otseselt või kaudselt
kontrollib;
b)           kolmas isik kontrollib otse või
kaudselt mõlemaid; või
c)           nad koos kontrollivad Ö otseselt Õ või kaudselt
kolmandat isikut Ö , juhul kui Õ on alust Ö arvata Õ või kahtlustada, et Ö sellise suhte
mõjul käitub asjaomane tootja mitteseotud tootjatest erinevalt Õ.
Käesoleva lõike tähenduses loetakse teist
isikut kontrollivaks isikuks see isik, kellel on seaduse alusel või tegelikult
õigus kontrollitavale isikule piiranguid seada või käske anda.
3. Kui Ö liidu Õ tootmisharu
tõlgendatakse kui teatava piirkonna tootjaid, antakse eksportijatele võimalus
teha ettevõtetele artikli 8 alusel ettepanek võtta asjaomase piirkonna suhtes
kohustusi. Sellistel juhtudel võetakse Ö liidu Õ huvide hindamisel
eraldi arvesse piirkonna huve. Kui ettepanekut võtta piisav kohustus ei tehta
viivitamata, samuti artikli 8 lõigetes 9 ja 10 sätestatud olukorras,
võib kehtestada ajutise või lõpliku tollimaksu Ö liidu Õ suhtes tervikuna.
Sellistel juhtudel võivad tollimaksud võimaluse korral piirduda konkreetsete
tootjate või eksportijatega.
4. Käesoleva artikli suhtes kohaldatakse
artikli 3 lõike 8 sätteid.
Artikkel 5
Menetluse
algatamine
1. Välja arvatud lõikes 6 sätestatud
juhud, algatatakse uurimine, tuvastamaks mis tahes väidetava dumpingu
olemasolu, määra ja mõju, füüsilise või juriidilise isiku või Ö liidu Õ tootmisharu nimel
tegutseva iseseisva õigusvõimeta ühingu esitatud kirjaliku kaebuse põhjal.
Kaebuse võib esitada komisjonile või
liikmesriigile, kes selle komisjonile edastab. Komisjon saadab liikmesriikidele
koopia kõikidest talle saabunud kaebustest. Kaebus loetakse esitatuks esimesel
tööpäeval pärast selle üleandmist komisjonile tähtkirjana või pärast
kättesaamistõendi väljaandmist komisjoni poolt.
Kui kaebust pole esitatud, kuid liikmesriigi
käsutuses on piisavalt tõendusmaterjali dumpingu ja sellest Ö liidu Õ tootmisharule
tuleneva kahju kohta, edastab liikmesriik sellise tõendusmaterjali viivitamata
komisjonile.
2. Lõike 1
kohane kaebus sisaldab tõendusmaterjali dumpingu, kahju ning väidetava
dumpinguhinnaga impordi ja väidetava kahju vahelise põhjusliku seose kohta.
Kaebus sisaldab selle esitajale hõlpsasti kättesaadavat teavet järgmistes
küsimustes:
a)           kaebuse esitaja isikuandmed ning
kaebuse esitaja kirjeldus Ö liidu Õ samasuguste toodete
toodangu mahu ja väärtuse kohta. Kui kirjalik kaebus esitatakse Ö liidu Õ tootmisharu nimel,
määratletakse kaebuses tootmisharu, mille nimel kaebus esitatakse, koostades
loetelu kõigist teadaolevaist samasuguse toote tootjatest Ö liidus Õ (või Ö liidu Õ samasuguse toote
tootjate ühendustest), kirjeldades võimalikult suures ulatuses selliste
tootjate arvele langevat samasuguse toote Ö liidu Õ toodangu mahtu ja
väärtust;
b)           väidetava dumpingtoote täielik
kirjeldus, kõnesoleva(te) päritolu- või ekspordiriigi või -riikide nimi/nimed,
iga teadaoleva eksportija või välistootja isik ning kõnealust toodet
teadaolevalt importivate isikute loetelu;
c)           Ö hinnad Õ, millega kõnealust
toodet päritolu- või ekspordiriigi või -riikide siseturul tarbimiseks määratuna
müüakse (või vajaduse korral Ö hinnad Õ, millega päritolu-
või ekspordiriik või -riigid seda toodet kolmandale riigile või kolmandatele
riikidele müüvad, või toote Ö arvestuslik
väärtus Õ), ning Ö ekspordihinnad Õ või vajaduse korral Ö hinnad Õ, millega seda toodet
esimesele sõltumatule ostjale Ö liidus Õ edasi müüakse;
d)           väidetavalt dumpinguhinnaga impordi
mahu Ö muutused Õ, sellise impordi
mõju samasuguse toote hinnale Ö liidu Õ turul ning sellest
tulenev mõju , mida import avaldab Ö liidu Õ tootmisharule, nagu
seda kajastavad Ö liidu Õ tootmisharu
seisundit puudutavad asjakohased tegurid ja näitajad, näiteks need, mis on
loetletud artikli 3 lõigetes 3 ja 5.
3. Komisjon uurib võimalikult põhjalikult
kaebuses esitatud tõendite täpsust ja adekvaatsust, et kindlaks määrata, kas
uurimise algatamiseks on piisavalt tõendeid.
4. Uurimine algatatakse vastavalt
lõikele 1 ainult siis, kui samasuguse toote Ö liidu Õ tootjate poolt
kaebuse suhtes väljendatud toetuse või vastuseisu ulatuse kontrollimise põhjal
on tuvastatud, et kaebus on esitatud Ö liidu Õ tootmisharu poolt
või selle nimel. Kaebust peetakse Ö liidu Õ tootmisharu poolt
või selle nimel esitatuks, kui seda toetavad need Ö liidu Õ tootjad, kelle
toodang moodustab ühtekokku enam kui 50 % samasuguse toote kogutoodangust,
mida toodab kaebusele kas toetust või vastuseisu väljendav osa omamaisest
tootmisharust. Uurimist ei algatata, kui kaebust selgesõnaliselt toetavate Ö liidu Õ tootjate arvele
langeb vähem kui 25 % Ö liidu Õ tootmisharu
samasuguse toote kogutoodangust.
5. Ametiasutused hoiduvad uurimise algatamist
taotleva kaebuse avaldamisest, kui otsust uurimise algatamise kohta ei ole
tehtud. Pärast nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse saamist ja enne
uurimismenetluse algatamist teavitatakse asjaomase ekspordiriigi valitsust.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.2 (kohandatud)
6. Kui Ö komisjon
otsustab Õ erilistel asjaoludel
algatada uurimine, ilma et liidu tootmisharult või selle nimel oleks saadud
kirjalikku kaebust sellise uurimise algatamiseks, toimub see üksnes juhul, kui
asja uurimise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali dumpingu, kahju ja
põhjusliku seose kohta, nagu seda on kirjeldatud lõikes 2. Komisjon annab
liikmesriikidele teavet, kui ta on nimetatud uurimise algatamise vajaduse
kindlaks teinud.
ê 1225/2009
(kohandatud)
7. Otsuses uurimise algatamise või algatamata
jätmise kohta käsitletakse samaaegselt tõendeid dumpingu ja kahju kohta. Kaebus
lükatakse tagasi, kui ei ole piisavalt tõendeid dumpingu ega kahju kohta, mis
kõnealusel juhul õigustaksid juhtumi menetlemist. Menetlust ei algatata riikide
vastu, mille impordi turuosa moodustab alla 1 %, välja arvatud juhul, kui
nende riikide arvele ühtekokku langeb vähemalt 3 % Ö liidu Õ tarbimisest.
8. Kaebuse võib enne uurimise algatamist
tagasi võtta; sel juhul loetakse, et kaebust pole esitatud.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.2
9. Kui ilmneb, et menetluse algatamiseks on
piisav hulk tõendusmaterjali, teeb komisjon seda 45 päeva jooksul pärast
kaebuse esitamise kuupäeva ning avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas.
Kui tõendeid ei ole piisavalt, teatatakse sellest kaebuse esitajale 45 päeva
jooksul alates kuupäevast, kui kaebus komisjonile esitati. Komisjon annab
liikmesriikidele teavet kaebuse analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul
kaebuse esitamisest komisjonile.
ê 1225/2009
(kohandatud)
è1 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.3
10. Menetluse algatamise teates teatatakse
uurimise algatamisest, nimetatakse vaatlusalune toode ja asjaomased riigid,
tehakse kokkuvõte saadud teabest ning juhitakse tähelepanu vajadusele edastada
komisjonile kogu asjakohane teave.
Ö Teates Õ teatatakse tähtajad,
mille jooksul huvitatud isikud saavad endast teatada, oma seisukohad
kirjalikult teatavaks teha ja teabe esitada, kui kõnealuseid seisukohti ja
teavet peetakse uurimise seisukohalt vajalikuks; samuti teatatakse aeg, mille
jooksul huvitatud isikud võivad taotleda komisjonilt Ö ärakuulamist Õ vastavalt
artikli 6 lõikele 5.
11. Komisjon teatab talle teadaolevatele
asjaomastele eksportijatele, importijatele ning eksportijaid või importijaid
esindavatele ühendustele, samuti ekspordiriigi esindajatele ja kaebuse
esitajatele menetluse algatamisest ning, võttes kohaselt arvesse
konfidentsiaalse teabe kaitset, esitab teadaolevatele eksportijatele ning
ekspordiriigi ametiasutustele lõike 1 kohaselt saadud kirjaliku kaebuse
täieliku teksti ning teeb selle teistele asjaomastele huvitatud isikutele nende
taotlusel kättesaadavaks. Kui asjaomaste eksportijate arv on eriti suur, võib
kirjaliku kaebuse täieliku teksti esitada üksnes ekspordiriigi ametiasutustele
või asjaomasele kaubandusettevõtete ühendusele.
12. Dumpinguvastase uurimisega ei tohi
takistada tolliprotseduuride täitmist.
Artikkel 6
Uurimine
1. Pärast menetluse algatamist alustab
komisjon koostöös liikmesriikidega uurimist Ö liidu Õ tasandil. Dumpingut
ja kahju uuritakse ühel ajal.
Ö Et uurimistulemused
oleksid representatiivsed, Õ valitakse dumpingu
puhul uurimisperioodiks tavaliselt vähemalt kuue kuu pikkune menetluse
algatamisele vahetult eelnev ajavahemik.
Teavet uurimisperioodile järgneva perioodi
kohta ei võeta üldjuhul arvesse.
2. Asjaosalistele, kes said dumpinguvastase
uurimisega seotud küsimustikud, antakse vastamiseks aega vähemalt
30 päeva. Eksportijatele mõeldud aega hakatakse arvestama küsimustiku
kättesaamise kuupäevast, mis kõnealusel juhul peaks olema üks nädal alates
küsimustiku eksportijale väljasaatmise või ekspordiriigi asjaomasele
diplomaatilisele esindajale üleandmise päevast. 30 päevast tähtaega võib
pikendada, võttes kohaselt arvesse uurimistähtaegu, tingimusel et asjaosaline
näitab ära pikendamist põhjendavad erilised asjaolud.
3. Komisjon võib nõuda liikmesriikidelt teabe
esitamist ja liikmesriigid teevad kõik vajaliku, et neid nõudmisi täita.
Nad saadavad komisjonile nõutud teabe koos
kõigi tehtud inspekteerimiste, kontrollimiste ja uurimiste tulemustega.
Kui kõnealune teave pakub üldist huvi või kui
liikmesriik selle edastamist nõuab, saadab komisjon selle liikmesriikidele,
juhul kui teave ei ole konfidentsiaalne. Konfidentsiaalse teabe puhul
edastatakse selle mittekonfidentsiaalne kokkuvõte.
4. Komisjon võib nõuda, et liikmesriik teeks
kõik vajalikud kontrollimised ja inspekteerimised, eriti importijate,
kaubandusringkondade ja Ö liidu Õ tootjate seas, ning
teostaks uurimisi kolmandates riikides, kui asjaomased äriühingud annavad oma
nõusoleku ja kui kõnealuse riigi valitsust on ametlikult teavitatud ning ta ei
esita vastuväidet.
Liikmesriigid teevad kõik vajaliku, et täita
komisjoni nõudmisi.
Komisjoni ametnikud võivad komisjoni või
liikmesriigi taotlusel liikmesriikide ametnikke nende ülesannete täitmisel
abistada.
5. Huvitatud isikud, kes on endast teatanud
artikli 5 lõike 10 kohaselt, kuulatakse ära, kui nad on esitanud Euroopa
Liidu Teatajas avaldatud teadaandes ettenähtud tähtaja jooksul kirjaliku
ärakuulamistaotluse, milles kinnitatakse, et nad on asjast huvitatud isikud,
kellele menetluse tulemus tõenäoliselt mõju avaldab, ning esitatakse
konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata.
6. Taotluse korral võimaldatakse importijatel,
eksportijatel, ekspordiriigi valitsuse esindajatel ja kaebuse esitajatel, kes
on endast teatanud artikli 5 lõike 10 kohaselt, kohtuda vastandlikke
huve esindavate isikutega, et anda neile võimalus esitada oma seisukohti ja
vastuväiteid.
Kõnealuse võimaluse andmisel tuleb arvestada
konfidentsiaalsuse säilitamise vajadust ning sobivust asjaosalistele.
Ükski isik ei ole kohustatud kohtumisel
osalema ning kõrvalejäämine ei mõju kõnealust isikut kahjustavalt.
Käesoleva lõike kohaselt esitatud suulist
teavet võetakse arvesse niivõrd, kuivõrd seda hiljem kirjalikult kinnitatakse.
7. Kaebuse esitajad, importijad, eksportijad
ja neid esindavad ühendused ning kasutajad ja tarbijaorganisatsioonid, kes on
andnud endast teada artikli 5 lõike 10 kohaselt, samuti ekspordiriigi
esindajad võivad kirjaliku taotluse korral tutvuda kogu teabega, mis ükskõik
milline uurimisega seotud isik on kättesaadavaks teinud, välja arvatud Ö liidu Õ või liikmesriikide
asutusesisesed dokumendid, kui see teave on nende huvide esitamiseks oluline,
ei ole artikli 19 tähenduses konfidentsiaalne ning seda kasutatakse
uurimise käigus.
Kõnealused isikud võivad nimetatud teabe kohta
esitada oma tähelepanekuid, mis võetakse arvesse niivõrd, kuivõrd need on
piisavalt põhjendatud.
8. Ö Välja arvatud
artiklis 18 sätestatud asjaolude puhul, tuleb uurimise käigus võimaluse piires
veenduda, et huvitatud poolte esitatud informatsioon, mille põhjal tehakse
järeldused, on täpne. Õ
9. Artikli 5 lõike 9 alusel
algatatud menetluse puhul viiakse uurimine võimaluse korral lõpule ühe aasta
jooksul. Igal juhul tuleb uurimine lõpetada 15 kuu jooksul pärast selle
algatamist kas artikli 8 kohaselt tehtud järelduste põhjal, mis on saadud
kohustuste võtmisel, või artikli 9 kohaselt tehtud järelduste põhjal, mis
on saadud lõplike meetmete võtmisel.
Artikkel 7
Ajutised
meetmed
1. Ö Ajutisi
tollimakse Õ võib kehtestada, kui:
a)           menetlus on algatatud kooskõlas
artikliga 5;
b)           kui sellest on teada antud ja kui
huvitatud isikutele on antud è1 piisav
võimalus ç esitada vastavalt
artikli 5 lõikele 10 teavet ja märkusi;
c)           kui on tehtud esialgne kinnitav
otsus dumpingu ja sellest tulenevalt Ö liidu Õ tootmisharule
tekitatud kahju kohta, ning
d)           kui Ö liidu Õ huvid nõuavad
sellise kahju ärahoidmiseks vajalikku sekkumist.
Ö Ajutised
tollimaksud Õ kehtestatakse kõige
varem 60 päeva pärast menetluse algatamist, ent hiljemalt üheksa kuud
pärast menetluse algatamist.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu summa ei
ületa ajutiselt kindlaksmääratud dumpingumarginaali, kuid see peaks olema
nimetatud marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab Ö liidu Õ tootmisharule
tekitatava kahju kõrvaldamiseks.
3. Ö Ajutised
tollimaksud Õ tagatakse tagatisega
ning vaatlusalused tooted lubatakse Ö liidus Õ vabasse ringlusse
tagatise andmise korral.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.3
4. Komisjon võtab ajutised meetmed
artikli 15 lõikes 4 ettenähtud korras.
ê 1225/2009
(kohandatud)
5. Kui liikmesriik taotleb komisjoni
viivitamatut sekkumist ja kui lõike 1 tingimused on täidetud, teeb
komisjon otsuse ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta
maksimaalselt viie tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates.
6. Ö Ajutised
tollimaksud Õ võib kehtestada
kuueks kuuks ja pikendada nende kehtivusaega veel kolme kuu võrra või need
võidakse kehtestada üheksaks kuuks. Nende kehtivusaega võib pikendada või need
võib kehtestada üheksaks kuuks ainult juhul, kui asjaomases kaubanduses
märkimisväärse osa moodustavad eksportijad seda taotlevad ega esita
vastuväiteid komisjoni esitatud teadaandele.
Artikkel 8
Kohustused
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.4 (kohandatud)
1. Kui on tehtud esialgne kinnitav otsus
dumpingu ja kahju olemasolu kohta, võib komisjon kooskõlas artikli 15
lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega heaks kiita eksportija Ö heastavad Õ vabatahtlikud
kohustused revideerida hindu või lõpetada dumpinguhindadega eksport, kui
komisjon on veendunud, et sellega on dumpingu kahjulik mõju kõrvaldatud.
Sellisel juhul ei kohalda komisjon nende kohustuste
kehtimise ajal artikli 7 lõike 1 kohaselt kehtestatud ajutisi
tollimakse või vastavalt olukorrale artikli 9 lõike 4 kohaselt
kehtestatud lõplikke tollimakse nende äriühingute toodetud asjaomase toote
impordi suhtes, mida nimetatakse komisjoni otsuses kohustuste heakskiitmise
kohta ja selle hilisemates muudatustes.
Selliste kohustuste alusel toimuv hinnatõus ei
tohi olla suurem, kui dumpingumarginaali kõrvaldamiseks vaja, ning see peaks
olema dumpingumarginaalist väiksem, kui sellest piisab liidu tootmisharule
tekitatava kahju kõrvaldamiseks.
ê 1225/2009
(kohandatud)
2. Komisjon võib kohustusi soovitada, kuid
ükski eksportija ei ole kohustatud endale sellist kohustust võtma. Tõsiasi, et
eksportijad ei tee ettepanekut võtta selliseid kohustusi või ei nõustu
ettepanekuga seda teha, ei tohi ühelgi juhul mõjutada asja arutamist.
Võib siiski kindlaks teha, et dumpinguhinnaga
impordi jätkumisel on kahju oht tõenäolisem. Kohustuste võtmist nõutakse
eksportijatelt üksnes siis, ja seda aktsepteeritakse, kui esialgu on kindlaks
tehtud dumpingu ja sellega tekitatud kahju olemasolu.
Välja arvatud erakordsed asjaolud, ei või
kohustusi pakkuda pärast seda, kui vastavalt artikli 20 lõikele 5
lõpeb vastuväidete esitamise tähtaeg.
3. Kohustusi, mille võtmiseks on tehtud
ettepanek, ei ole vaja aktsepteerida, kui seda peetakse ebaotstarbekaks,
näiteks kui tegelike või potentsiaalsete eksportijate arv on liiga suur, või
muudel, sealhulgas üldpoliitilistel põhjustel. Asjaomasele eksportijale võib
põhjendada, miks soovitatakse nende kohustuse võtmise ettepanek tagasi lükata,
ning neile võib anda võimaluse selle kohta arvamus esitada. Tagasilükkamise
põhjused esitatakse lõplikus otsuses.
4. Isikutelt, kes lubavad kohustuse võtta,
nõutakse kohustuse mittekonfidentsiaalse versiooni esitamist, nõnda et see
oleks uurimisega hõlmatud huvitatud isikutele kättesaadav.
ê 37/2014 artikkel
1 ja lisa punkt 22.4
5. Kui kohustused aktsepteeritakse, siis
uurimine lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 15
lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
ê 1225/2009
6. Kui kohustused aktsepteeritakse, siis
dumpingu ja kahju uurimine üldjuhul lõpetatakse. Kui tehakse kindlaks, et
dumpingut või kahju ei esine, muutub kohustus automaatselt kehtetuks, välja
arvatud juhul, kui see otsus on suuresti tingitud kohustuse olemasolust.
Sellistel juhtudel võib nõuda, et kohustust
säilitataks põhjendatud aja jooksul. Kui tehakse kindlaks, et dumping ja kahju
esinevad, jätkub asjakohane kohustus kooskõlas selle tingimuste ja käesoleva
määruse sätetega.
7. Komisjon võib nõuda igalt eksportijalt,
kelle kohustus on aktsepteeritud, kohustuste täitmise kohta korrapärast teabe
esitamist ning luba asjakohaseid andmeid kontrollida. Nende nõuete
täitmatajätmist peetakse kohustuse rikkumiseks.
8. Kui uurimise jooksul aktsepteeritakse
teatavate eksportijate kohustused, loetakse, et need hakkavad artikli 11
kohaldamisel kehtima alates kuupäevast, mil uurimine ekspordiriigi suhtes
lõpetatakse.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.4 (kohandatud)
9. Kui kohustuse võtnud osapool rikub
kohustust või taganeb sellest või komisjon tühistab kohustuse heakskiitmise,
tühistatakse kohustusele antud heakskiit komisjoni otsusega või vajaduse korral
komisjoni määrusega ning hakatakse automaatselt kohaldama artikli 7
kohaselt komisjoni kehtestatud Ö ajutist
tollimaksu Õ või artikli 9
lõike 4 kohaselt kehtestatud Ö lõplikku
tollimaksu Õ, kui asjaomasele
eksportijale on antud võimalus anda selgitusi, välja arvatud juhul, kui Ö kõnealune
eksportija Õ on kohustusest taganenud.
Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta otsustab tühistada kohustusele
antud heakskiidu.
ê 1225/2009
Huvitatud isik või liikmesriik võib esitada
teavet, mis sisaldab prima facie tõendeid kohustuse rikkumise
kohta. Järgnev hindamine selle kohta, kas kohustuse rikkumine on esinenud,
viiakse lõpule tavaliselt kuue kuu jooksul, kuid igal juhul hiljemalt üheksa
kuu jooksul alates nõuetekohaselt põhjendatud taotluse esitamisest.
Komisjon võib kohustuste jälgimisel taotleda
abi liikmesriikide pädevatelt asutustelt.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.4
10. Ajutise tollimaksu võib kehtestada
artikli 7 kohaselt parima kättesaadava teabe põhjal, kui on põhjust
uskuda, et kohustust rikutakse, või kohustuse rikkumise või sellest taganemise
korral, kui uurimine, mis sai kohustuse võtmise aluseks, ei ole lõpetatud.
ê 1225/2009
(kohandatud)
Artikkel 9
Lõpetamine
ilma meetmeid võtmata; Ö lõplike
tollimaksude Õ kehtestamine
1. Kui kaebus võetakse tagasi, võib menetluse
lõpetada, kui see ei ole vastuolus Ö liidu Õ huvidega.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.5
2. Kui kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, siis
uurimine või menetlus lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas
artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
ê 1225/2009
3. Artikli 5 lõike 9 kohaselt
algatatud menetluse puhul loetakse kahju tavaliselt tühiseks, kui asjaomane
import on väiksem artikli 5 lõikes 7 sätestatud mahtudest. Kõnealune
menetlus lõpetatakse kohe, kui on kindlaks tehtud, et dumpingumarginaal,
väljendatuna protsendina ekspordihinnast, on väiksem kui 2 %, tingimusel
et uurimine lõpetatakse ainult sel juhul, kui üksikeksportijate marginaal on alla
2 % ja et nende suhtes jätkub menetluse kohaldamine ning neid võidakse
uuesti uurida asjaomase riigi suhtes artikli 11 kohaselt läbiviidava
läbivaatamise käigus.
ê 37/2014 artikkel
1 ja lisa punkt 22.5
4. Kui faktide põhjal tuvastatakse lõplikult
dumpingu ja sellest tuleneva kahju esinemine ning kui liidu huvid nõuavad
sekkumist vastavalt artiklile 21, kehtestab komisjon lõpliku
dumpinguvastase tollimaksu, toimides kooskõlas artikli 15 lõikes 3
osutatud kontrollimenetlusega. Kui on kehtestatud ajutised tollimaksud,
algatab komisjon kõnealuse menetluse hiljemalt üks kuu enne ajutiste
tollimaksude aegumist.
Dumpinguvastase tollimaksu summa ei ületa
kindlaksmääratud dumpingumarginaali, kuid see peaks olema nimetatud
marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab liidu tootmisharule
tekitatava kahju kõrvaldamiseks.
ê 765/2012
artikkel 1
5. Dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse
igal üksikjuhul asjakohases ulatuses diskrimineerimisvabal alusel sellise toote
impordi suhtes kõigist allikatest, mille puhul on tuvastatud dumping, mis
põhjustab kahju, välja arvatud import neist allikatest, millel on käesoleva
määruse tingimuste kohaselt aktsepteeritud kohustused.
Dumpinguvastaseid meetmeid kehtestavas
määruses täpsustatakse tollimaks iga asjaomase tarnija jaoks või, kui see on
raskendatud, siis iga asjaomase tarniva riigi jaoks. Teistest eksportivatest
tootjatest või riigist õiguslikult eraldiseisvaid eksportivaid tootjaid võib
tollimaksu täpsustamise eesmärgil käsitada siiski ühe üksusena. Käesoleva lõigu
kohaldamisel võib arvesse võtta niisuguseid tegureid nagu tarnijate ja riigi
vaheliste või tarnijatevaheliste struktuuriliste või ärisidemete olemasolu,
riigipoolne hindade ja tootmismahtude kontroll või nende olulisel määral
mõjutamine või tarniva riigi majanduslik struktuur.
ê 1225/2009
(kohandatud)
è1 1168/2012
artikkel 1 punkt 2
è2 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.6
è3
37/2014 artikkel 1 ja lisa punkt 22.7
6. è1 Kui
komisjon on vastavalt artiklile 17 oma uurimist piiranud, ei ületa nende
eksportijate või tootjate impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks,
kes on endast artikli 17 kohaselt teada andnud, kuid keda uurimine ei
hõlmanud, valimisse kaasatud isikute suhtes kindlaks määratud kaalutud keskmist
dumpingumarginaali olenemata sellest, kas normaalväärtus määratakse nende
isikute puhul kindlaks artikli 2 lõigete 1–6 või artikli 2
lõike 7 punkti a alusel. ç
Käesoleva lõike kohaldamisel jätab komisjon
tähelepanuta null- ja miinimummarginaalid ning artiklis 18 osutatud
asjaoludel kindlaksmääratud marginaalid.
Eraldi tollimakse kohaldatakse selliselt
eksportijalt või tootjalt pärineva impordi suhtes, kellele võimaldatakse
artikliga 17 ettenähtud individuaalset kohtlemist.
Artikkel 10
Tagasiulatuvus
1. Ajutisi meetmeid võetakse ja
dumpinguvastaseid tollimakse kohaldatakse üksnes nende toodete suhtes, mis
lastakse vabasse ringlusse pärast artikli 7 lõike 1 alusel või, olenevalt
olukorrast, artikli 9 lõike 4 alusel Ö võetud meetme Õ jõustumist, kui
käesolevas määruses sätestatud eranditest ei tulene teisiti.
è2 2.
Kui on kohaldatud ajutist tollimaksu ja lõplikult on kindlaks tehtud dumpingu
ja kahju olemasolu, otsustab komisjon, milline osa ajutisest tollimaksust
kuulub lõplikult sissenõudmisele, olenemata sellest, kas tuleb kehtestada
lõplik dumpinguvastane tollimaks. ç Sel puhul ei hõlma
mõiste „kahju” Ö liidu Õ tootmisharu rajamise
olulist pidurdamist ega olulise kahju ohtu, välja arvatud siis, kui leitakse,
et see oleks ajutiste meetmete puudumisel kujunenud oluliseks kahjuks. Kõikidel
muudel juhtudel, mis hõlmavad sellist ohtu või pidurdumist, tagastatakse kõik
ajutised summad ning lõplikke tollimakse võib kehtestada üksnes alates
kuupäevast, mil oht või oluline pidurdumine lõplikult kindlaks tehakse.
3. Kui lõplik dumpinguvastane tollimaks on
suurem kui ajutine tollimaks, ei nõuta tekkinud vahe maksmist. Kui lõplik
tollimaks on väiksem kui ajutine tollimaks, arvutatakse tollimaks ümber. Kui
lõplik otsus on eitav, ei kinnitata ajutist tollimaksu.
4. Lõplikku
dumpinguvastast tollimaksu võib nõuda toodetelt, mis imporditi tarbimiseks
kõige rohkem 90 päeva enne ajutiste meetmete kohaldamise kuupäeva, ent mitte
enne uurimise algatamist, tingimusel et:
a)           import on artikli 14
lõike 5 kohaselt registreeritud;
b)           komisjon on andnud asjaomastele
importijatele võimaluse esitada oma arvamus;
c)           kõnealuse toote puhul on dumping
esinenud pikema aja jooksul või et importija on või oleks pidanud olema teadlik
dumpingust, selle ulatusest ning väidetavast või tuvastatud kahjust, ja
d)           lisaks uurimisperioodil kahju
tekitanud impordi tasemele on import veelgi märgatavalt suurenenud, nii et
arvestades ajastamist, mahtu ja muid asjaolusid, võib see oluliselt kahjustada
kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju.
5. Kohustuste rikkumise või neist taganemise
korral võib nõuda lõplikke tollimakse kaupadelt, mis on lubatud vabasse
ringlusse kõige rohkem 90 päeva enne ajutiste meetmete rakendamist,
tingimusel et import on vastavalt artikli 14 lõikele 5
registreeritud, ja mis tahes sellist tagasiulatuvat maksu ei tohi rakendada
toodete suhtes, mis on imporditud enne kõnealuse kohustuse rikkumist või
sellest taganemist.
Artikkel 11
Kehtivusaeg,
läbivaatamine ja tagasimaksed
1. Dumpinguvastane meede peab jääma jõusse
üksnes nii kaua ja üksnes selles ulatuses, mis on vajalik, et avaldada
vastutoimet kahju tekitavale dumpingule.
2. Lõplik dumpinguvastane meede aegub viie
aasta möödudes selle kehtestamisest või viie aasta möödudes viimase
läbivaatamise lõpetamise kuupäevast, mis hõlmas nii dumpingut kui ka kahju, kui
läbivaatamisel ei otsustata, et selle kehtivuse lõppemisega võib tõenäoliselt
kaasneda dumpingu või kahju jätkumine või kordumine. Aegumise läbivaatamine
algatatakse komisjoni või Ö liidu Õ tootjate poolt või
nende nimel tehtud taotluse põhjal ning meede jääb jõusse läbivaatamise
tulemuste selgumiseni.
Aegumise läbivaatamine algatatakse, kui
taotlus sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete kehtivuse
lõppemisega võib tõenäoliselt kaasneda dumpingu ja kahju jätkumine või
kordumine. Sellisele tõenäosusele võivad viidata näiteks tõendid dumpingu ja
kahju jätkumise kohta või selle kohta, et kahju kõrvaldamine tuleneb osaliselt
või tervikuna meetmete olemasolust, või selle kohta, et eksportijate olukord
või turutingimused on sellised, et need osutavad edasise kahjustava dumpingu
tõenäosusele.
Käesoleva lõike alusel uurimist läbi viies
antakse eksportijatele, importijatele, ekspordiriigi esindajatele ning Ö liidu Õ tootjatele võimalus
läbivaatamistaotluses sätestatud küsimusi avardada, tagasi lükata või nende
kohta arvamust avaldada, ning järeldusi tehes võetakse kohaselt arvesse kõiki
asjakohaseid ja nõuetekohaselt dokumenteeritud tõendeid, mis on esitatud seoses
küsimusega, kas meetmete kehtivuse lõppemine võib tõenäoliselt kaasa tuua dumpingu
ja kahju jätkumise või kordumise, või on see ebatõenäoline.
Teade meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise
kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas kohasel ajal käesolevas lõikes
määratletud meetmete kohaldamisaja viimasel aastal. Seejärel on Ö liidu Õ tootjatel hiljemalt
kolm kuud enne viieaastase tähtaja möödumist õigus esitada taotlus meetmete
läbivaatamiseks vastavalt teisele lõigule. Samuti avaldatakse teade meetmete
tegeliku lõppemise kohta käesoleva lõike alusel.
3. Kui see on põhjendatud, võib meetmete
jätkuva rakendamise vajaduse samuti läbi vaadata kas komisjoni algatusel või
liikmesriigi taotlusel või, kui lõpliku meetme kehtestamisest on möödunud
kohane aeg, milleks on vähemalt üks aasta, siis eksportija, importija või Ö liidu Õ tootjate taotluse
põhjal, mis sisaldab piisavalt teavet, tõendamaks vahepealse läbivaatamise
vajadust.
Vahepealne läbivaatamine algatatakse, kui
taotlus sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv rakendamine
ei ole enam vajalik, et korvata dumpingut, ja/või selle kohta, et meetme
kõrvaldamisel või muutmisel kahju tõenäoliselt ei jätku või ei kordu või et
olemasolevast meetmest ei piisa või enam ei piisa kahju tekitava dumpingu
korvamiseks.
Käesoleva lõike alusel uurimist läbi viies
võib komisjon muu hulgas kaaluda, kas dumpingu ja kahju asjaolud on oluliselt
muutunud või kas olemasolevad meetmed toovad soovitud tulemusi artikli 3
alusel varem kindlaks tehtud kahju kõrvaldamisel. Selles suhtes võetakse
lõpliku otsuse tegemisel arvesse kõiki asjakohaseid ja nõuetekohaselt
dokumenteeritud tõendeid.
4. Läbivaatamine viiakse läbi ka selleks, et
määrata kindlaks nende kõnealuse ekspordiriigi uute eksportijate individuaalsed
dumpingumarginaalid, kes ei ole toodet eksportinud meetmete aluseks oleva
uurimisperioodi jooksul.
Läbivaatamine algatatakse, kui uus eksportija
või tootja suudab tõendada, et ta ei ole seotud ekspordiriigi eksportijate ega
tootjatega, kelle toodete suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, ning
et ta on tegelikult eksportinud Ö liitu Õ pärast
uurimisperioodi, või kui ta suudab tõendada, et tal on tühistamatu lepinguga
võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks Ö liitu Õ.
è3 Uut
eksportijat käsitlev kiirläbivaatamine algatatakse pärast seda, kui liidu
tootjatele on antud võimalus esitada oma märkused. ç Komisjoni määrusega
läbivaatamise algatamise kohta tunnistatakse kehtetuks kehtiv tollimaks
asjaomase uue eksportija puhul, muutes määrust, millega kõnealune tollimaks
kehtestati, ning nähes ette impordi registreerimise vastavalt artikli 14
lõikele 5, tagamaks et kui läbivaatamise tulemusel tuvastatakse nimetatud
eksportija puhul dumping, võib Ö dumpinguvastased
tollimaksud Õ nõuda sisse
tagasiulatuvalt alates läbivaatamise algatamise kuupäevast.
Käesoleva lõike sätteid ei kohaldata, kui Ö tollimaksud Õ on kehtestatud
artikli 9 lõike 6 alusel.
5. Käesoleva määruse asjakohaseid sätteid, mis
käsitlevad uurimismenetlusi ja uurimiste läbiviimist, v.a tähtaegadega
seotud sätted, kohaldatakse kõigi lõigete 2, 3 ja 4 kohaste läbivaatamiste
suhtes.
Lõigete 2 ja 3 kohaselt tehtud
läbivaatamine peab toimuma kiiresti ja tuleb tavaliselt lõpule viia 12 kuu
jooksul alates läbivaatamise algatamise kuupäevast. Igal juhul tuleb kõik
niisugused läbivaatamised lõpule viia 15 kuu jooksul alates algatamisest.
Kõik lõike 4 kohaselt tehtud
läbivaatamised tuleb igal juhul lõpule viia üheksa kuu jooksul alates
algatamisest.
Kui lõike 2 kohaselt tehtav läbivaatus
algatatakse samal ajal, kui sama menetluse raames tehakse lõike 3 kohast
läbivaatust, viiakse lõike 3 kohane läbivaatus lõpule samaks tähtajaks,
nagu lõike 2 kohane läbivaatus.
Kui uurimine ei
ole Ö teises,
kolmandas ja neljandas lõigus Õ nimetatud
tähtaegadeks lõpetatud:
–
meetmete kehtivus lõpeb, kui tegu on lõike 2
kohase uurimisega,
–
meetmete kehtivus lõpeb, kui lõigete 2 ja 3
kohased uurimised on tehtud paralleelselt, kui lõike 2 kohane uurimine
algatati samal ajal kui lõike 3 kohane läbivaatus toimus sama menetluse
raames või kui niisugused läbivaatused algatati samal ajal või
–
meetmed jäävad muutmata, kui tegu on lõigete 3
ja 4 kohaste uurimistega.
Teatis meetmete tegeliku kehtivuse lõppemise
või edasise kohaldamise kohta käesoleva lõike kohaselt avaldatakse seejärel Euroopa
Liidu Teatajas.
ê 37/2014 artikkel
1 ja lisa punkt 22.7 (kohandatud)
6. Käesoleva artikli kohased läbivaatamised
algatab komisjon. Komisjon otsustab kooskõlas artikli 15 lõikes 2
osutatud nõuandemenetlusega, kas algatada käesoleva artikli lõike 2
kohased läbivaatamised või mitte. Komisjoni annab liikmesriikidele teavet, kui
ettevõtja või liikmesriik on esitanud taotluse, milles põhjendatakse käesoleva
artikli lõigete 3 ja 4 kohase läbivaatamise algatamist ja komisjon on
lõpetanud oma sellekohase analüüsi või kui komisjon on ise määranud kindlaks,
et meetmete jätkuv kohaldamine tuleks läbi vaadata.
Kui läbivaatamised seda õigustavad, siis
kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega
tunnistatakse meetmed kehtetuks või jäetakse need kehtima vastavalt käesoleva
artikli lõikele 2, või tunnistatakse need kehtetuks, jäetakse kehtima või
tehakse neisse muudatused vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3 ja 4.
Kui meetmed tunnistatakse kehtetuks
üksikeksportijate suhtes, ent mitte riigi suhtes tervikuna, jääb menetlus
selliste eksportijate suhtes edasi kehtima ja nende puhul võib uurimise automaatselt
uuesti algatada asjaomase riigi suhtes käesoleva artikli alusel teostatud
läbivaatamise käigus.
ê 1225/2009
(kohandatud)
7. Kui lõike 3 kohane meetmete
läbivaatamine on meetmete kohaldamisaja lõpul, nagu see on määratletud lõikes 2,
veel pooleli, hõlmab läbivaatamine ka lõikes 2 sätestatud asjaolusid.
8. Olenemata lõikest 2 võib importija
taotleda tasutud Ö tollimaksude Õ tagasimaksmist, kui
on näidatud, et dumpingumarginaal, mille alusel tollimakse maksti, on kaotatud
või seda on vähendatud tasemeni, mis on alla kehtiva tollimaksu taseme.
Ö Dumpinguvastaste
tollimaksude Õ tagasimaksmist
taotledes esitab importija komisjonile taotluse. Taotlus esitatakse selle
liikmesriigi kaudu, kelle territooriumil tooted vabasse ringlusse lubati, kuue
kuu jooksul alates kuupäevast, mil pädevad ametiasutused lõplike maksmisele
kuuluvate Ö tollimaksude Õ summa nõuetekohaselt
kindlaks määrasid, või kuupäevast, mil tehti otsus ajutise tollimaksuna
tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda. Liikmesriigid edastavad taotluse
viivitamata komisjonile.
Tagasimaksetaotlus loetakse tõendusmaterjaliga
nõuetekohaselt varustatuks siis, kui see sisaldab täpset teavet nõutud Ö dumpinguvastaste
tollimaksude tagasimakstavate summade Õ kohta ja kogu
tollidokumentatsiooni, mis on seotud selle summa arvutamise ja maksmisega.
Samuti peab see sisaldama tõendeid normaalväärtuste ja Ö liitu Õ suunatud ekspordi
hindade kohta vaatlusperioodil selle eksportija või tootja puhul, kelle suhtes
tollimaks kehtib. Juhul kui importija ei ole asjaomase eksportija ega tootjaga
seotud ja selline teave ei ole kohe kättesaadav või kui eksportija või tootja
ei soovi seda importijale anda, peab taotlus sisaldama eksportija või tootja
avaldust selle kohta, et dumpingumarginaali on vähendatud või see on kaotatud,
nagu käesolevas artiklis näidatud, ning et vastav tõendusmaterjal esitatakse
komisjonile. Kui sellist tõendusmaterjali eksportijalt või tootjalt mõistliku
aja jooksul ei saada, lükatakse taotlus tagasi.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.7
Komisjon otsustab, kas ja millises ulatuses
tuleks taotlus rahuldada, või ta võib igal ajal otsustada algatada vahepealse
läbivaatamise, misjärel eeskirjadekohaste läbivaatamiste käigus saadud teavet
ja järeldusi kasutatakse selle kindlakstegemiseks, kas ja millises ulatuses
tagasimaksmine on põhjendatud. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on
lõpetanud taotluse analüüsi.
ê 1225/2009
(kohandatud)
è1
Parandus, ELT
L 7, 12.1.2010, lk 22
Ö Tollimaksud Õ tuleb harilikult
tagasi maksta 12 kuu jooksul ja mitte ühelgi juhul hiljem kui 18 kuu
jooksul alates kuupäevast, mil dumpinguvastase tollimaksuga maksustatud toote
importija esitas nõuetekohase tõendusmaterjaliga varustatud
tagasimaksetaotluse.
Lubatud tagasimakse tuleks liikmesriigil
harilikult teha 90 päeva jooksul alates komisjoni otsuse tegemisest.
9. Kui asjaolud ei ole muutunud, rakendab
komisjon kõikides käesoleva artikli kohaselt läbiviidavates läbivaatamise või
tagasimaksmise uurimistes sama metoodikat nagu tollimaksu kehtestamise
põhjustanud uurimises, võttes nõuetekohaselt arvesse artiklit 2, eriti
selle lõikeid 11 ja 12, ning artiklit 17.
10. Komisjon kontrollib kõigis käesoleva
artikli kohaselt läbiviidavates uurimistes ekspordihindade usaldusväärsust
kooskõlas artikliga 2. Kui ekspordihind otsustatakse arvestada kooskõlas artikli 2
lõikega 9, ei arvestata selle arvutamisel maha makstud Ö dumpinguvastaste
tollimaksude Õ summat, kui
esitatakse vaieldamatud tõendid, et kõnealune tollimaks kajastub nõuetekohaselt
edasimüügihindades ja järgnevates Ö liidu Õ müügihindades.
Artikkel 12
è1 Muudatuste arvessevõtmine ç
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.8
1. Kui tavaliselt kahe aasta jooksul alates
meetmete jõustumisest esitab liidu tootmisharu või muu huvitatud isik piisava
teabe, millest selgub, et pärast esialgset uurimisperioodi ja enne või pärast
meetmete kehtestamist on ekspordihinnad langenud või liitu imporditud toote
edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad ei ole muutunud või on muutunud
ebapiisavalt, võib komisjon uurimise uuesti alustada, et kontrollida, kas meede
on mõjutanud eespool nimetatud hindu. Komisjon annab liikmesriikidele teavet,
kui huvitatud isik on esitanud piisavalt teavet uurimise uuesti alustamise
põhjendamiseks ning komisjon on lõpetanud oma sellekohase analüüsi.
ê 1225/2009
(kohandatud)
è1 Parandus, ELT L 7,
12.1.2010, lk 22
Uurimise võib Ö esimeses lõigus Õ sätestatud
tingimustel uuesti alustada komisjoni algatusel või liikmesriigi taotlusel.
2. è1 Käesoleva
artikli kohase kordusuurimise käigus antakse eksportijatele, importijatele ja Ö liidu Õ tootjatele võimalus
selgitada edasimüügihindadega ja järgnevate müügihindadega seotud olukorda. Kui
jõutakse järeldusele, et meetme tulemusena oleks kõnealused hinnad pidanud
muutuma, hinnatakse ekspordihinnad uuesti vastavalt artiklile 2, et
kõrvaldada varem artikli 3 kohaselt kindlaksmääratud kahju, ning
arvutatakse uuesti dumpingumarginaalid, võttes arvesse ümberhinnatud
ekspordihindu. Kui leitakse, et artikli 12 lõike 1 tingimused on
täidetud ekspordihindade langemise tõttu, mis on toimunud pärast esialgset
uurimisperioodi ning enne või pärast meetmete kehtestamist, võib
dumpingumarginaalid uuesti arvutada, võttes arvesse niisuguseid madalamaid
ekspordihindu. ç
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.8
3. Kui käesoleva artikli kohane kordusuurimine
näitab dumpingu suurenemist, võib komisjon, toimides kooskõlas artikli 15
lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kehtivaid meetmeid muuta vastavalt
uutele ekspordihindu käsitlevatele järeldustele. Käesoleva artikli kohaselt
kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu suurus võib olla kuni kahekordne esialgselt
kehtestatud tollimaksu suurus.
ê 1225/2009
(kohandatud)
4. Artiklite 5 ja 6 asjakohaseid sätteid
kohaldatakse kõigi käesoleva artikli kohaste kordusuurimiste suhtes, arvestades
siiski, et kordusuurimine viiakse läbi kiiresti ja see tuleb lõpule viia
tavaliselt kuue kuu jooksul alates kordusuurimise algatamise kuupäevast. Igal
juhul tuleb kõik niisugused kordusuurimised lõpule viia üheksa kuu jooksul
alates kordusuurimise algatamisest.
Kui kordusuurimine ei ole esimeses lõigus
nimetatud tähtaegadeks lõpetatud, jäetakse meetmed muutmata. Teatis meetmete
edasise kehtivuse kohta käesoleva lõike kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu
Teatajas.
5. Normaalväärtuse väidetavaid muutusi
võetakse käesoleva artikli alusel arvesse ainult siis, kui nõuetekohase
tõendusmaterjaliga põhjendatud täielik teave kohandatud normaalväärtuste kohta
esitatakse komisjonile uurimise algatamise teadaandes sätestatud tähtaja
jooksul. Kui uurimine hõlmab normaalväärtuste uuesti läbivaatamist, võidakse
ette näha, et import tuleb registreerida kooskõlas artikli 14
lõikega 5 kuni kordusuurimise tulemuste selgumiseni.
Artikkel 13
Kõrvalehoidmine
1. Käesoleva määruse alusel kehtestatud
dumpinguvastaseid tollimakse võib laiendada kolmandatest riikidest pärineva
samasuguse toote või sellega võrreldes väheseid muudatusi sisaldava toote
impordile või vähesel määral muudetud samasuguse toote impordile riigist, kus
meetmeid kohaldatakse, või selle toote osade impordile, kui esineb kehtivatest
meetmetest kõrvalehoidmine.
Kui toimub kehtivatest meetmetest
kõrvalehoidmine, võib dumpinguvastaseid tollimakse, mis ei ületa artikli 9
lõike 5 kohaselt kehtestatud tasakaalustavat jääktollimaksu, laiendada
neid meetmeid kohaldava riigi äriühingutest pärinevale impordile, mille toodete
suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
Kõrvalehoidmiseks loetakse kolmandate riikide
ja Ö liidu Õ või riigi, kus
meetmeid kohaldatakse, üksikute äriühingute ja Ö liidu Õ vahelise kaubandusstruktuuri
muutust, mis tuleneb tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat
nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu
kehtestamise, ja kui on tõendeid kahju kohta või selle kohta, et tollimaksu
parandav mõju on samasuguse toote hindade ja/või koguste tõttu ohustatud ning
et dumping esineb seoses samasuguste või sarnaste toodete puhul varem
kindlaksmääratud normaalväärtustega, vajadusel artikli 2 sätete kohaselt.
Esimese lõigus
nimetatud tava, protsess või toiming sisaldab muu hulgas:
a)           asjaomase toote mõningast muutmist,
et seda saaks liigitada tollikoodide alla, mille suhtes tavaliselt meetmeid ei
kohaldata, kui muudatused ei muuda toote põhiomadusi;
b)           toote lähetamist läbi kolmandate
riikide, kus meetmeid kohaldatakse;
c)           eksportijate või tootjate
müügistruktuuri ja -kanalite ümberkorraldamist riigis, kus meetmeid
kohaldatakse, et lõpuks ekspordiksid nende tooteid Ö liitu Õ tootjad, Ö kes saavad
soodustust individuaalse tollimaksumäära abil, Õ mis on väiksem kui
tollimaks, mida tootjate toodete suhtes kohaldatakse;
d)           lõikes 2 märgitud asjaoludel
toimuvat osade kokkupanemist Ö liidus Õ või kolmandas
riigis.
2. Ö Liidus Õ või kolmandas riigis
toimuvat kokkupanekut käsitletakse kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmisena,
kui:
a)           tegevus algas või laienes oluliselt
alates dumpinguvastase uurimise algatamisest või vahetult enne seda ning
vaatlusalused tooteosad pärinevad riigist, mille suhtes meetmeid kohaldatakse,
ja
b)           osad moodustavad vähemalt 60 %
kokkupandava toote osade koguväärtusest, kusjuures meetmetest kõrvalehoidmisena
ei käsitleta juhtumeid, kui kokkupanemise või valmistamise ajal sissetoodud
osadele lisandunud väärtus moodustab rohkem kui 25 % tootmiskuludest,
ja
c)           tollimaksu parandav mõju on
ohustatud kokkupandava samasuguse toote hindade ja/või koguste osas ning kui on
tõendeid dumpingu esinemise kohta seoses samasuguse või sarnase toote puhul
varem kindlaksmääratud normaalväärtustega.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.9
3. Uurimised algatatakse käesoleva artikli
kohaselt komisjoni algatusel või liikmesriigi või huvitatud isikute taotlusel,
kui on olemas piisavalt tõendeid lõikes 1 sätestatud asjaolude kohta.
Uurimised algatatakse komisjoni määrusega, millega võib anda tolliasutustele ka
korralduse nõuda impordi registreerimist artikli 14 lõike 5 kohaselt
või nõuda tagatisi. Komisjoni annab liikmesriikidele teavet, kui huvitatud isik
või liikmesriik on esitanud taotluse, milles põhjendatakse uurimise algatamist
ja komisjon on lõpetanud oma sellekohase analüüsi või kui komisjon on ise
määranud kindlaks, et tuleb algatada uurimine.
Uurimist toimetab komisjon. Komisjoni võivad
abistada tolliasutused ning uurimine viiakse lõpule üheksa kuu jooksul.
Kui lõplikult tuvastatud faktid õigustavad
meetmete kohaldamisala laiendamist, teeb seda komisjon, toimides kooskõlas
artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Laiendamine jõustub
kuupäevast, mil artikli 14 lõike 5 kohaselt kehtestati
registreerimise nõue või hakati nõudma tagatisi. Käesoleva määruse asjakohaseid
menetlussätteid, mis käsitlevad uurimiste algatamist ja läbiviimist,
kohaldatakse käesoleva artikli alusel.
ê 1225/2009
(kohandatud)
4. Importi ei pea artikli 14 lõike 5
kohaselt registreerima ja nende suhtes ei kohaldata meetmeid, kui nendega
kauplevad äriühingud, mis on tollimaksust vabastatud.
Tollimaksust vabastamise taotlusi, millele on
lisatud tõendid, esitatakse uurimise algatamist käsitleva komisjoni määrusega
kehtestatud tähtaja jooksul.
Kui meetmetest kõrvalehoidmise tava, protsess
või toiming toimub väljaspool Ö liitu Õ, võib vabastuse anda
asjaomase toote tootjatele, kes tõestavad, et nad ei ole seotud ühegi tootjaga,
kelle suhtes kohaldatakse meetmeid, ja kelle osas on leitud, et nad ei ole
seotud käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 määratletud meetmetest
kõrvalehoidmisega.
Kui meetmetest kõrvalehoidmise tava, protsess
või toiming toimub Ö liidus Õ, võib vabastuse anda
importijatele, kes tõestavad, et nad ei ole seotud tootjatega, kelle suhtes
neid meetmeid kohaldatakse.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.9
Neid vabastusi antakse komisjoni otsustega
ning need jäävad kehtima nendes sätestatud ajavahemikuks ja nendes sätestatud
tingimustel. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on lõpetanud oma
analüüsi.
ê 1225/2009
(kohandatud)
Kui artikli 11 lõikes 4 sätestatud
tingimused on täidetud, võib vabastusi anda pärast uurimise lõpetamist, mille
tulemusena meetmete kohaldamisala laiendatakse.
Kui meetmete kohaldamisala laiendamisest on
möödunud vähemalt üks aasta ja vabastust taotlevate või võimalike taotlevate
osapoolte arv on märkimisväärne, võib komisjon otsustada, et algatab meetmete
kohaldamisala laiendamise läbivaatuse. Iga niisugune läbivaatus tehakse
artikli 11 lõike 5 sätete kohaselt, nagu neid kohaldatakse
artikli 11 lõike 3 kohaste läbivaatuse suhtes.
5. Käesoleva artikli sätted ei takista
kehtivate tollimaksualaste sätete tavapärast kohaldamist.
Artikkel 14
Üldsätted
1. Ö Ajutised või
lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Õ kehtestatakse
määrusega ja neid nõuavad sisse liikmesriigid sellises vormis ja ulatuses ning
nende kriteeriumide alusel, nagu seal sätestatud on. Selliseid tollimakse
nõutakse sisse muudest impordi suhtes kehtivatest tollimaksudest, maksudest ja
tasudest sõltumatult.
Ühegi toote kohta ei või korraga kehtida dumpinguvastane
ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi
subsideerimisest tulenevat olukorda.
2. Määrused, millega kehtestatakse Ö ajutised või
lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Õ, ning määrused või
otsused, millega aktsepteeritakse kohustusi või lõpetatakse uurimisi või
menetlusi, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Sellised määrused ja otsused sisaldavad
eelkõige – ning kohaselt konfidentsiaalse teabe kaitset arvestades –
eksportijate nimesid, kui see on võimalik, või asjaomaste riikide nimesid,
toote kirjeldust ning dumpingu ja kahju kindlakstegemisega seotud oluliste
faktide ja kaalutluste kokkuvõtet. Igal juhul saadetakse üks määruse või otsuse
eksemplar teadaolevatele huvitatud isikutele. Käesoleva lõike sätteid
kohaldatakse läbivaatamise suhtes mutatis mutandis.
3. Käesoleva määruse alusel võib vastu võtta
erisätteid, eelkõige päritolureeglite ühismääratluse kohta, nagu see sisaldub nõukogu
määruses (EMÜ) nr 2913/92[11].
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.10
4. Liidu huvides võib käesoleva määruse alusel
kehtestatud meetmed komisjoni otsusega kooskõlas artikli 15 lõikes 2
osutatud kontrollimenetlusega üheksaks kuuks peatada. Komisjon võib kooskõlas
artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega peatamist pikendada
veel kõige rohkem ühe aasta võrra.
Meetmed võib peatada üksnes siis, kui
turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju
sellise peatamise tulemusena jätkuks, ning tingimusel, et liidu tootmisharule
on antud võimalus esitada oma arvamus ja et seda arvamust on arvesse võetud.
Meetmed võib igal ajal ennistada kooskõlas artikli 15 lõikes 2
osutatud nõuandemenetlusega, kui peatamise põhjus on lakanud olemast.
ê 1225/2009 (kohandatud)
è1 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.10
è1 5.
Komisjon võib pärast liikmesriikide õigeaegset teavitamist anda tolliasutustele
korralduse võtta impordi registreerimiseks kohaseid meetmeid, et selle impordi
suhtes saaks edaspidi alates registreerimise kuupäevast meetmeid
kohaldada. ç Impordi
registreerimisnõude võib kehtestada pärast Ö liidu Õ tootmisharu vastavat
taotlust, mis sisaldab piisavat tõendusmaterjali, õigustamaks sellist sammu.
Registreerimine algatatakse määrusega, milles näidatakse selle meetme eesmärk
ning vajaduse korral ka võimaliku tulevase kohustuse prognoositav summa.
Impordi registreerimise nõue kehtestatakse kõige rohkem üheksaks kuuks.
6. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kuu
aruande uuritavate toodete ja selliste toodete impordi kohta, mille suhtes
kohaldatakse meetmeid, ning käesoleva määruse alusel sisse nõutud
tollimaksusummade kohta.
7. Ilma et see piiraks lõike 6
kohaldamist, võib komisjon taotleda igal üksikjuhtumil eraldi liikmesriikidelt
teabe esitamist, et tõhusalt jälgida meetmete kohaldamist. Sellisel juhul kohaldatakse
artikli 6 lõigete 3 ja 4 sätteid. Kõikide andmete suhtes, mida
liikmesriigid käesoleva artikli kohaselt esitavad, kohaldatakse artikli 19
lõike 6 sätteid.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.11 (kohandatud)
Artikkel 15
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab komitee. Nimetatud
komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.
5. Kui määruse (EL) nr 182/2011
artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust lõplike
meetmete vastuvõtmiseks käesoleva artikli lõike 3 alusel või aegumise
läbivaatamise algatamise või mittealgatamise otsustamiseks käesoleva määruse
artikli 11 lõike 6 alusel, siis lõpetatakse nimetatud menetlus ilma
tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii
otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt
määratud komiteeliikmete enamus seda taotleb. Kui kasutatakse kirjalikku
menetlust muudel juhtudel, kus kavandatava meetme kohta on toimunud arutelu
komitees, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui
eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või komitee liikmete
lihthäälteenamusega seda taotletakse. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust
muudel juhtudel, kus kavandatava meetme kohta ei ole toimunud arutelu komitees,
lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja
ettenähtud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või kui vähemalt veerand
komitee liikmetest seda taotleb.
6. Komitee võib arutada kõiki käesoleva
määruse kohaldamisega seotud küsimusi, mille komisjon on tõstatanud või mida
liikmesriik on taotlenud. Liikmesriigid võivad paluda teavet ja vahetada
arvamusi kas komitees või otse komisjoniga.
ê 1225/2009
(kohandatud)
Artikkel 16
Kontrollkäigud
1. Komisjon korraldab kontrollkäike, kui ta
peab seda vajalikuks, et uurida importijate, eksportijate, hulgimüüjate,
vahendajate, tootjate, kaubandusettevõtete ühenduste ja organisatsioonide
dokumente ning kontrollida dumpingu ja kahju kohta esitatud teabe õigsust.
Nõuetekohase ja õigeaegse vastuse puudumise korral võib kontrollkäigu ära
jätta.
2. Komisjon võib vajaduse korral teha uurimisi
kolmandates riikides, kui asjaomased äriühingud annavad selleks nõusoleku, kui
komisjon teatab uurimisest kõnealuse riigi valitsuse esindajatele ning need ei
esita uurimise suhtes vastuväiteid. Niipea kui asjaomased äriühingud on
nõusoleku andnud, Ö teatab Õ komisjon
ekspordiriigi ametiasutustele kontrollitavate ettevõtjate nimed ja aadressid
ning kontrollkäiguks kokkulepitud kuupäevad.
3. Asjaomastele äriühingutele tehakse
teatavaks, mis laadi teavet kontrollkäikude ajal kontrollida kavatsetakse ning
mis laadi teavet kontrollkäikude ajal edaspidi vajatakse, kuid see ei tohiks
siiski välistada saadud teabega seotud üksikasjade taotlemist uurimise ajal.
4. Lõigete 1, 2 ja 3 alusel toimuvate
uurimiste ajal abistavad komisjoni ametnikud nendest liikmesriikidest, kes seda
nõuavad.
Artikkel 17
Väljavõtteline
uuring
1. Juhul kui kaebuste esitajaid, eksportijaid,
importijaid, tooteliike või tehinguid on palju, võib uurimine piirduda
mõistliku hulga isikute, toodete või tehingutega, kasutades valiku ajal kättesaadava
teabe põhjal statistiliselt õigeid valimeid, või suurima tüüpilise toodangu-,
müügi- või ekspordimahuga, mida on nende käsutuses oleva aja jooksul võimalik
uurida.
2. Isikute, tooteliikide või tehingute lõplik
valik kõnesolevate väljavõttelist uuringut käsitlevate sätete alusel jääb
komisjoni ülesandeks, kuigi eelistatav on, kui valimid võetakse asjaomaste
isikutega konsulteerides ja nende nõusolekul, tingimusel et sellised isikud
annavad endast teada ja teevad piisava teabe kättesaadavaks kolme nädala
jooksul alates uurimise algatamisest, võimaldamaks valida tüüpilist valimit.
3. Kui Ö uurimist Õ on vastavalt
käesolevale artiklile piiratud, arvutatakse sellest hoolimata individuaalne
dumpingumarginaal mis tahes eksportija või tootja puhul, keda ei ole algselt
välja valitud, kuid kes esitab käesolevas määruses sätestatud tähtaja jooksul
vajaliku teabe, välja arvatud juhul, kui eksportijate või tootjate arv on nii
suur, et individuaalne kontrollimine oleks põhjendamatult koormav ning
takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.
4. Kui on otsustatud väljavõttelise uuringu
kasuks ja kui mõned või kõik valitud isikud ilmutavad koostöösoovimatust, mis
võib tõenäoliselt uurimise tulemustele olulist mõju avaldada, võib valida uue
valimi. Kui aga endiselt esineb olulisel määral koostöösoovimatust või kui uue
valimi valimiseks ei ole aega, kohaldatakse artikli 18 vastavaid sätteid.
Artikkel 18
Ö Koostööst
keeldumine Õ
1. Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu
vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet käesolevas määruses ettenähtud
tähtaegade jooksul või märkimisväärselt takistab uurimist, siis võib nii
negatiivsed kui ka positiivsed esialgsed ja lõplikud järeldused teha
kättesaadavate faktide põhjal.
Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud
ebaõiget või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ning
võidakse toetuda kasutamiseks kättesaadavatele faktidele.
Huvitatud isikutele tuleks koostööst
keeldumise tagajärjed teatavaks teha.
2. Elektroonilises vormis vastamata jätmist ei
loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik näitab, et nõutav koostöövorm
tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud.
3. Huvitatud isiku esitatud teave tuleks
siiski arvesse võtta ka siis, kui see ei ole igati täiuslik, kuid sellega
seotud puudused ei tekita ülemääraseid raskusi põhjendatud ja täpsete
järelduste tegemisel, kui teave esitatakse nõuetekohaselt õigel ajal ning on
kontrollitav ning kui isik on tegutsenud oma parimate võimaluste kohaselt.
4. Tõendite või teabe vastuvõtmata jätmise
korral teatatakse selle põhjused viivitamata neid esitavale isikule ning
antakse võimalus lisada kindlaksmääratud tähtaja jooksul täiendavad selgitused.
Kui selgitusi peetakse ebapiisavaks, siis selliste tõendite või teabe
tagasilükkamise põhjused avalikustatakse ning avaldatakse trükitud järeldustes.
5. Kui otsused, k.a normaalväärtuse
määramisega seotud otsused, tuginevad lõike 1 sätetele, eelkõige kaebuses
sisalduvale teabele, siis tuleb seda teavet asjakohaselt ning uurimise tähtaega
arvesse võttes kontrollida muude, võimaluse korral kättesaadavate sõltumatute
allikate alusel, nagu näiteks trükitud hinnaloendid, ametlik impordi ja
tollitulu statistika, või muudelt huvitatud isikutelt uurimise ajal saadud
teabe alusel.
Selline teave võib vajaduse korral sisaldada
asjaomaseid andmeid maailmaturu või muude tüüpiliste turgude kohta.
6. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb
koostööd osaliselt ning kõnealust asjakohast teavet seetõttu ei anta, võib
tulemus olla kõnealusele isikule vähem soodne kui koostöö puhul.
Artikkel 19
Konfidentsiaalsus
1. Ametiasutused käsitlevad asjakohase
põhjendatuse korral konfidentsiaalsena igasugust teavet, mis on laadilt
konfidentsiaalne (näiteks teave, mille avalikustamine annaks konkurendile
märkimisväärse eelise või millel oleks oluliselt kahjustav mõju teabe andjale
või isikule, kellelt ta kõnealuse teabe sai) või mille uurimise osalised on
konfidentsiaalsena saanud.
2. Konfidentsiaalset teavet edastavad
huvitatud isikud on kohustatud esitama sellise teabe mittekonfidentsiaalse
kokkuvõtte. Nimetatud kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud ning
võimaldama vajalikul määral aru saada konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust.
Erandlike asjaolude korral võivad kõnesolevad isikud asuda seisukohale, et
nimetatud teabe kohta ei saa kokkuvõtet koostada. Selliste erandlike asjaolude
puhul tuleb esitada põhjendused, miks kokkuvõtet ei ole võimalik teha.
3. Kui otsustatakse, et
konfidentsiaalsusetaotlus ei ole õigustatud, ning kui teabe andja kas ei soovi
teavet avalikustada või ei luba seda üldises või kokkuvõtlikus vormis avaldada,
võib kõnealuse teabe jätta arvesse võtmata, kui asjakohaste allikate abil ei
ole selle õigsust võimalik nõuetekohaselt tõendada. Konfidentsiaalsusetaotlusi
ei tohi suvaliselt tagasi lükata.
4. Käesolev artikkel ei takista Ö liidu Õ asutusi
avalikustamast üldist teavet ja eriti põhjendusi, millele tuginevad käesoleva
määruse alusel vastuvõetud otsused, või tõendusmaterjali, millele Ö liidu Õ asutused toetuvad,
kui seda on vaja kõnealuste põhjenduste selgitamisel menetluste käigus. Sellise
avalikustamise puhul tuleb arvesse võtta asjaomaste isikute õigustatud huve, et
nende ärisaladusi välja ei räägitaks.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.12
5. Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud
ei tohi ilma teabe andja eriloata avaldada mingisugust käesoleva määruse
kohaselt saadud teavet, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on
nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet ning liidu või
liikmesriikide asutuste sisedokumente ei tohi avalikustada, kui see ei ole
käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.
ê 1225/2009
(kohandatud)
6. Käesoleva määruse kohaselt saadud teavet
kasutatakse ainult sel eesmärgil, milleks seda nõuti.
Käesolev säte ei välista ühe uurimise käigus
saadud teabe kasutamist sama tootega seotud menetluse raames teiste uurimiste
algatamiseks.
Artikkel 20
Avalikustamine
1. Kaebuse esitajad, importijad, eksportijad
ja neid esindavad ühendused ning ekspordiriigi esindajad võivad taotleda
selliste oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjade avalikustamist,
mille alusel ajutised meetmed kehtestati. Avalikustamise taotlus esitatakse
kirjalikult kohe pärast ajutiste meetmete kehtestamist ning avalikustamine
toimub kirjalikult nii kiiresti kui võimalik.
2. Lõikes 1 nimetatud isikud võivad
taotleda selliste oluliste faktide ja kaalutluste lõplikku avalikustamist,
mille alusel kavatsetakse soovitada lõplike meetmete kehtestamist või uurimise
või menetluse lõpetamist ilma meetmeid kehtestamata, kusjuures erilist
tähelepanu pööratakse selliste faktide ja kaalutluste avalikustamisele, mis
erinevad ajutiste meetmete puhul kasutatutest.
3. Lõikes 2 sätestatud lõpliku
avalikustamise taotlused adresseeritakse komisjonile kirjalikult ja ajutise
tollimaksu Ö kehtestamise Õ puhul peavad need
laekuma hiljemalt üks kuu pärast kõnealuse tollimaksu kehtestamise avaldamist.
Kui ajutist tollimaksu ei ole kohaldatud, antakse isikutele võimalus taotleda
lõplikku avalikustamist komisjoni sätestatud tähtaja jooksul.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.13
4. Lõplik avalikustamine toimub kirjalikult.
Avalikustamine toimub konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust nõuetekohaselt
arvesse võttes nii kiiresti kui võimalik ning tavaliselt hiljemalt üks kuu enne
artiklis 9 sätestatud menetluste algatamist. Kui komisjonil ei ole
võimalik teatavaid asjaolusid ega seisukohti kõnealusel ajal avalikustada, siis
avalikustatakse need esimesel võimalusel.
Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku
hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele
faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui
võimalik.
5. Märkusi, mis esitatakse pärast lõplikku
avalikustamist, võib arvesse võtta ainult juhul, kui need esitatakse komisjoni
poolt iga juhtumi kohta eraldi seatava aja jooksul, mille pikkus on vähemalt 10 päeva,
kusjuures arvesse võetakse küsimuse kiireloomulisust. Kui peab toimuma täiendav
lõplik avalikustamine, võib kehtestada lühema tähtaja.
ê 1225/2009
(kohandatud)
Artikkel 21
Ö Liidu Õ huvid
1. Otsus selle kohta, kas Ö liidu Õ huvid nõuavad
sekkumist, peab põhinema kõigi huvide, sealhulgas kodumaise tootmisharu,
kasutajate ja tarbijate huvide hindamisel tervikuna. Käesoleva artikli alusel
tehakse otsus üksnes siis, kui kõigile isikutele on lõike 2 alusel antud
võimalus teha oma seisukohad teatavaks. Sellisel uurimisel pööratakse erilist
tähelepanu vajadusele kaotada kahjustava dumpingu kaubandust moonutav mõju ja
taastada tõhus konkurents. Tuvastatud dumpingu ja kahju põhjal kindlaksmääratud
meetmeid ei või kohaldada, kui ametiasutused võivad kogu esitatud teabe põhjal
selgesti järeldada, et selliste meetmete kohaldamine ei ole Ö liidu Õ huvides.
2. Et ametiasutustel oleks kindel alus kõikide
vaadete ja kogu teabe arvessevõtmiseks selle üle otsustamisel, kas meetmete
kehtestamine on Ö liidu Õ huvides või mitte,
võivad kaebuse esitajad, importijad ja neid esindavad ühendused, kasutajate
esindajad ja tarbijaid esindavad organisatsioonid dumpinguvastast tollimaksu
käsitleva uurimise algatamise teates näidatud tähtaja jooksul endast teatada ja
komisjonile teavet anda. Teave või selle kokkuvõte tehakse kättesaadavaks
teistele käesolevas artiklis nimetatud isikutele ja neil on õigus sellele
vastata.
3. Isikud, kes on toiminud kooskõlas
lõikega 2, võivad taotleda, et nad ära kuulataks. Taotlused rahuldatakse,
kui need on esitatud lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul ja kui neis on
näidatud põhjused, miks kõnealused isikud tuleks Ö liidu Õ huvides ära kuulata.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.14
4. Pooled, kes on toiminud lõike 2
kohaselt, võivad esitada arvamusi mis tahes ajutiste tollimaksude kohaldamise
kohta. Arvamused peavad laekuma 25 päeva jooksul alates selliste meetmete
kohaldamise kuupäevast, et neid arvesse võetaks, ning arvamused või nende
kokkuvõtted tehakse kättesaadavaks teistele isikutele, kellel on õigus
arvamustele vastata.
5. Komisjon tutvub põhjalikult nõuetekohaselt
esitatud teabega ja uurib, mil määral see on representatiivne, ning edastab
analüüsi tulemused koos oma arvamusega komiteele artikli 9 kohaselt
esitatud meetme eelnõu osana. Komisjon peaks komitee esitatud seisukohti
määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud tingimuste kohaselt arvesse
võtma.
6. Isikud, kes on toiminud kooskõlas
lõikega 2, võivad taotleda, et faktid ja kaalutlused, mille põhjal lõplik
otsus tõenäoliselt tehakse, tehakse neile kättesaadavaks. Selline teave tehakse
kättesaadavaks niipalju kui võimalik ning see ei piira komisjoni hilisema
võimaliku otsuse kohaldamist.
ê 1225/2009
(kohandatud)
7. Teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui
seda toetab tegelik tõendusmaterjal, mis kinnitab selle tõesust.
Artikkel 22
Lõppsätted
Käesoleva
määruse sätted ei välista kohaldamast:
a)           Ö liidu Õ ja kolmandate Ö riikide Õ vahel sõlmitud
kokkulepetes kehtestatud erieeskirju;
b)           põllumajandussektorit käsitlevaid Ö liidu Õ määrusi ning nõukogu
määrusi (EÜ) nr 1667/2006[12],
(EÜ) nr 614/2009[13]
ja EÜ nr 1216/2009[14].
Käesolev määrus täiendab nimetatud määrusi ning näeb ette erandeid sätetest,
mis välistavad Ö dumpinguvastaste
tollimaksude Õ kohaldamise;
c)           erimeetmeid juhul, kui need ei ole
vastuolus Ö 1994. aasta
üldisest tolli- ja kaubanduskokkuleppest Õ tulenevate
kohustustega.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 22.15
Artikkel 23
Aruanne
1. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja
nõukogule igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise
kohta, pöörates nõuetekohast tähelepanu konfidentsiaalse teabe kaitsele artikli 19
tähenduses. Aruanne hõlmab teavet ajutiste ja lõplike meetmete kohaldamise ja
uurimise lõpetamise kohta ilma meetmeid võtmata, kordusuurimiste, läbivaatamise
ja kontrollkäikude ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad
järelevalve teostamise eest käesoleva määruse rakendamise ja määrusest
tulenevate kohustuste täitmise üle.
2. Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul
alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava
parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja
selgitaks käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimusi.
3. Hiljemalt kuus kuud pärast aruande
esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalikustab komisjon aruande.
ê 1225/2009
(kohandatud)
Artikkel 24
Kehtetuks
tunnistamine
Määrus (EÜ) nr Ö 1225/2009 Õ tunnistatakse
kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt II lisas
esitatud vastavustabelile.
Artikkel 25
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Ö Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja Õ
[1]               KOM(87) 868 PV.
[2]               Vt järelduste 3 lisa A osa.
[3]               2014. a õigusloomeprogrammi lülitatud.
[4]               Vt käesoleva ettepaneku I lisa.
[5]               ELT C […], […], lk […].
[6]               Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ)
nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei
ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).
[7]               Vt I lisa.
[8]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruar
2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad
ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes
(ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
[9]               Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ)
nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ)
nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik
(EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).
[10]             è1 Sealhulgas
Albaania, Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Kõrgõzstan, Moldova, Mongoolia,
Põhja‑Korea, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan ja Valgevene. ç
[11]             Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrus (EMÜ)
nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik
(EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).
[12]             Nõukogu 7. novembri
2006. aasta määrus (EÜ) nr 1667/2006 glükoosi ja laktoosi kohta
(ELT L 312, 11.11.2006, lk 1).
[13]             Nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrus (EÜ)
nr 614/2009 ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta
(ELT L 181, 14.7.2009, lk 8).
[14]             Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ)
nr 1216/2009, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel
saadud teatavate kaupadega kauplemise kord (ELT L 328, 15.12.2009, lk 10).
é
I LISA
Kehtetuks tunnistatud määrus koos
muudatuste loeteluga
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) ||
 || Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 765/2012 (ELT L 237, 3.9.2012, lk 1) ||
 || Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1168/2012 (ELT L 344, 14.12.2012, lk 1) ||
 || Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 37/2014 (ELT L 18, 21.1.2014, lk 1) || Ainult lisa punkt 22
_____________
II LISA
VASTAVUSTABEL
 Määrus (EÜ) nr 1225/2009 || Käesolev määrus
 Artiklid 1 – 4 || Artiklid 1 – 4
 Artikli 5 lõiked 1 – 9 || Artikli 5 lõiked 1 – 9
 Artikli 5 lõike 10 esimene lause || Artikli 5 lõike 10 esimene lõik
 Artikli 5 lõike 10 teine ja kolmas lause || Artikli 5 lõike 10 teine lõik
 Artikli 5 lõiked 11 ja 12 || Artikli 5 lõiked 11 ja 12
 Artikli 6 lõike 1 esimene ja teine lause || Artikli 6 lõike 1 esimene lõik
 Artikli 6 lõike 1 kolmas lause || Artikli 6 lõike 1 teine lõik
 Artikli 6 lõike 1 neljas lause || Artikli 6 lõike 1 kolmas lõik
 Artikli 6 lõige 2 || Artikli 6 lõige 2
 Artikli 6 lõike 3 esimene lause || Artikli 6 lõike 3 esimene lõik
 Artikli 6 lõike 3 teine lause || Artikli 6 lõike 3 teine lõik
 Artikli 6 lõike 3 kolmas lause || Artikli 6 lõike 3 kolmas lõik
 Artikli 6 lõike 4 esimene lause || Artikli 6 lõike 4 esimene lõik
 Artikli 6 lõike 4 teine lause || Artikli 6 lõike 4 teine lõik
 Artikli 6 lõike 4 kolmas lause || Artikli 6 lõike 4 kolmas lõik
 Artikli 6 lõige 5 || Artikli 6 lõige 5
 Artikli 6 lõike 6 esimene lause || Artikli 6 lõike 6 esimene lõik
 Artikli 6 lõike 6 teine lause || Artikli 6 lõike 6 teine lõik
 Artikli 6 lõike 6 kolmas lause || Artikli 6 lõike 6 kolmas lõik
 Artikli 6 lõike 6 neljas lause || Artikli 6 lõike 6 neljas lõik
 Artikli 6 lõike 7 esimene lause || Artikli 6 lõike 7 esimene lõik
 Artikli 6 lõike 7 teine lause || Artikli 6 lõike 7 teine lõik
 Artikli 6 lõiked 8 ja 9 || Artikli 6 lõiked 8 ja 9
 Artikli 7 lõike 1 esimene lause || Artikli 7 lõike 1 esimene lõik
 Artikli 6 lõike 6 teine lause || Artikli 7 lõike 1 teine lõik
 Artikli 7 lõiked 2 – 5 || Artikli 7 lõiked 2 – 5
 Artikli 7 lõige 7 || Artikli 7 lõige 6
 Artikli 8 lõike 1 esimene lause || Artikli 8 lõike 1 esimene lõik
 Artikli 8 lõike 1 teine lause || Artikli 8 lõike 1 teine lõik
 Artikli 8 lõike 1 kolmas lause || Artikli 8 lõike 1 kolmas lõik
 Artikli 8 lõike 2 esimene ja teine lause || Artikli 8 lõike 2 esimene lõik
 Artikli 8 lõike 2 kolmas ja neljas lause || Artikli 8 lõike 2 teine lõik
 Artikli 8 lõike 2 viies lause || Artikli 8 lõike 2 kolmas lõik
 Artikli 8 lõiked 3, 4 ja 5 || Artikli 8 lõiked 3, 4 ja 5
 Artikli 8 lõike 6 esimene ja teine lause || Artikli 8 lõike 6 esimene lõik
 Artikli 8 lõike 6 kolmas lause || Artikli 8 lõike 6 teine lõik
 Artikli 8 lõiked 7 ja 8 || Artikli 8 lõiked 7 ja 8
 Artikli 8 lõike 9 esimene lõik || Artikli 8 lõike 9 esimene lõik
 Artikli 8 lõike 9 teise lõigu esimene ja teine lause || Artikli 8 lõike 9 teine lõik
 Artikli 8 lõike 9 teise lõigu kolmas lause || Artikli 8 lõike 9 kolmas lõik
 Artikli 8 lõige 10 || Artikli 8 lõige 10
 Artikli 9 lõiked 1, 2 ja 3 || Artikli 9 lõiked 1, 2 ja 3
 Artikli 9 lõike 4 esimene lause || Artikli 9 lõike 4 esimene lõik
 Artikli 9 lõike 4 teine lause || Artikli 9 lõike 4 teine lõik
 Artikli 9 lõige 5 || Artikli 9 lõige 5
 Artikli 9 lõike 6 esimene lause || Artikli 9 lõike 6 esimene lõik
 Artikli 9 lõike 6 teine lause || Artikli 9 lõike 6 teine lõik
 Artikli 9 lõike 6 kolmas lause || Artikli 9 lõike 6 kolmas lõik
 Artikli 10 lõige 1 || Artikli 10 lõige 1
 Artikli 10 lõike 2 esimene lause || Artikli 10 lõike 2 esimene lõik
 Artikli 10 lõike 2 teine ja kolmas lause || Artikli 10 lõike 2 teine lõik
 Artikli 10 lõige 3 || Artikli 10 lõige 3
 Artikli 10 lõike 4 sissejuhatav lause || Artikli 10 lõike 4 sissejuhatav lause ja punktid a ja b
 Artikli 10 lõike 4 punkt a || Artikli 10 lõike 4 punkt c
 Artikli 10 lõike 4 punkt b || Artikli 10 lõike 4 punkt d
 Artikli 10 lõige 5 || Artikli 10 lõige 5
 Artikli 11 lõiked 1 – 4 || Artikli 11 lõiked 1 – 4
 Artikli 11 lõike 5 esimese lõigu esimene lause || Artikli 11 lõike 5 esimene lõik
 Artikli 11 lõike 5 esimese lõigu teine lause || Artikli 11 lõike 5 teine lõik
 Artikli 11 lõike 5 esimese lõigu kolmas lause || Artikli 11 lõike 5 kolmas lõik
 Artikli 11 lõike 5 esimese lõigu neljas lause || Artikli 11 lõike 5 neljas lõik
 Artikli 11 lõike 5 teine lõik || Artikli 11 lõike 5 viies lõik
 Artikli 11 lõike 5 kolmas lõik || Artikli 11 lõike 5 kuues lõik
 Artikli 11 lõike 6 esimene, teine ja kolmas lause || Artikli 11 lõike 6 esimene lõik
 Artikli 11 lõike 6 neljas lause || Artikli 11 lõike 6 teine lõik
 Artikli 11 lõike 6 viies lause || Artikli 11 lõike 6 kolmas lõik
 Artikli 11 lõige 7 || Artikli 11 lõige 7
 Artikli 11 lõike 8 esimene, teine ja kolmas lõik || Artikli 11 lõike 8 esimene, teine ja kolmas lõik
 Artikli 11 lõike 8 neljanda lõigu esimene ja teine lause || Artikli 11 lõike 8 neljas lõik
 Artikli 11 lõike 8 neljanda lõigu kolmas lause || Artikli 11 lõike 8 viies lõik
 Artikli 11 lõike 8 neljanda lõigu neljas lause || Artikli 11 lõike 8 kuues lõik
 Artikli 11 lõiked 9 ja 10 || Artikli 11 lõiked 9 ja 10
 Artikkel 12 || Artikkel 12
 Artikli 13 lõike 1 esimese lõigu esimene lause || Artikli 13 lõike 1 esimene lõik
 Artikli 13 lõike 1 esimese lõigu teine lause || Artikli 13 lõike 1 teine lõik
 Artikli 13 lõike 1 esimese lõigu kolmas lause || Artikli 13 lõike 1 kolmas lõik
 Artikli 13 lõike 1 teine lõik || Artikli 13 lõike 1 neljas lõik
 Artikli 13 lõiked 2 ja 3 || Artikli 13 lõiked 2 ja 3
 Artikli 13 lõike 4 esimese lõigu esimene lause || Artikli 13 lõike 4 esimene lõik
 Artikli 13 lõike 4 esimese lõigu teine lause || Artikli 13 lõike 4 teine lõik
 Artikli 13 lõike 4 esimese lõigu kolmas lause || Artikli 13 lõike 4 kolmas lõik
 Artikli 13 lõike 4 esimese lõigu neljas lause || Artikli 13 lõike 4 neljas lõik
 Artikli 13 lõike 4 teine lõik || Artikli 13 lõike 4 viies lõik
 Artikli 13 lõike 4 kolmas lõik || Artikli 13 lõike 4 kuues lõik
 Artikli 13 lõike 4 neljas lõik || Artikli 13 lõike 4 seitsmes lõik
 Artikli 13 lõige 5 || Artikli 13 lõige 5
 Artikli 14 lõike 1 esimene ja teine lause || Artikli 14 lõike 1 esimene lõik
 Artikli 14 lõike 1 kolmas lause || Artikli 14 lõike 1 teine lõik
 Artikli 14 lõike 2 esimene lause || Artikli 14 lõike 2 esimene lõik
 Artikli 14 lõike 2 teine, kolmas ja neljas lause || Artikli 14 lõike 2 teine lõik
 Artikli 14 lõige 3 || Artikli 14 lõige 3
 Artikli 14 lõike 4 esimene ja teine lause || Artikli 14 lõike 4 esimene lõik
 Artikli 14 lõike 4 kolmas ja neljas lause || Artikli 14 lõike 4 teine lõik
 Artikli 14 lõiked 5, 6 ja 7 || Artikli 14 lõiked 5, 6 ja 7
 Artiklid 15 ja 16 || Artiklid 15 ja 16
 Artikli 17 lõiked 1, 2 ja 3 || Artikli 17 lõiked 1, 2 ja 3
 Artikli 17 lõike 4 esimene lause || Artikli 17 lõike 4 esimene lõik
 Artikli 17 lõike 4 teine lause || Artikli 17 lõike 4 teine lõik
 Artikli 18 lõike 1 esimene lause || Artikli 18 lõike 1 esimene lõik
 Artikli 18 lõike 1 teine lause || Artikli 18 lõike 1 teine lõik
 Artikli 18 lõike 1 kolmas lause || Artikli 18 lõike 1 kolmas lõik
 Artikli 18 lõiked 2 – 6 || Artikli 18 lõiked 2 – 6
 Artikli 19 lõiked 1 – 5 || Artikli 19 lõiked 1 – 5
 Artikli 19 lõike 6 esimene lause || Artikli 19 lõike 6 esimene lõik
 Artikli 19 lõike 6 teine lause || Artikli 19 lõike 6 teine lõik
 Artikli 20 lõiked 1, 2 ja 3 || Artikli 20 lõiked 1, 2 ja 3
 Artikli 20 lõike 4 esimene, teine ja kolmas lause || Artikli 20 lõike 4 esimene lõik
 Artikli 20 lõike 4 neljas lause || Artikli 20 lõike 4 teine lõik
 Artikli 20 lõige 5 || Artikli 20 lõige 5
 Artiklid 21 ja 22 || Artiklid 21 ja 22
 Artikkel 22a || Artikkel 23
 Artikkel 23 || Artikkel 24
 Artikkel 24 || Artikkel 25
 I lisa || –
 II lisa || –
 – || I lisa
 – || II lisa
_____________