Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0676

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning Nõukogu määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord  /* KOM/2005/0676 lõplik - COD 2005/0258 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 21.12.2005KOM(2005) 676 lõplik2005/0258 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning nõukogu määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST 110 Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepaneku eesmärk on ajakohastada ühenduse määrust (EMÜ) nr 1408/71 ning kajastada muudatusi liikmesriikide sotsiaalkindlustust käsitlevates õigusaktides. 120 Üldine taust Ettepanek käsitleb määruse (EMÜ) nr 1408/71 ehk täpsemalt selle lisade korrapärast ajakohastamist, et need oleksid täielikus vastavuses muudatustega riikide õiguslikus olukorras ning tagaksid seega riigisiseste sotsiaalkindlustusskeemide nõuetekohase kooskõlastatuse ühenduse piires. 130 Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Määrus (EMÜ) nr 1408/71, mida ajakohastati määrusega (EÜ) nr 118/97 ja muudeti viimati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 647/2005. Käesoleva ettepanekuga ajakohastatakse ja muudetakse viiteid määruse teatavates lisades, sest nendes viidatavaid riigi õigusakte on muudetud. 141 Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE Konsulteerimine huvitatud isikutega 211 Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Liikmesriikidel paluti esitada taotlused määrusi (EMÜ) nr 1408/71 ja 574/72 ajakohastavate muudatuste tegemiseks, et kajastada riikide õigusaktide muudatusi. Komisjoni ametnikud hindasid taotlusi, arutasid need liikmesriikide esindajatega läbi võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni koosolekul ning vajadusel selgitasid üksikasju asjaomaste liikmesriikide esindajatega. 212 Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Taotlused, mis on kooskõlas ELi õigusaktidega ning millega halduskomisjon nõustus, võeti vastu ja inkorporeeriti. Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine 221 Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad Kooskõlastamine sotsiaalkindlustuse valdkonnas. 222 Kasutatud meetodid Arutelud võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni koosolekutel ning vajadusel täiendav arutelu asjaomaste liikmesriikide esindajatega halduskomisjonis selgituste saamiseks eelkõige riikide õigusaktide üksikasjade kohta. 223 Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon, samuti mõned halduskomisjoni esindajad. 2249 Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte Võimalikke tõsiseid pöördumatute tagajärgedega ohte ei mainitud. 225 Kokkulepe ajakohastada liikmesriikide teatavaid kandeid määruse 1408/71 lisades. 226 Ekspertarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid Puuduvad. 230 Mõju hindamine Liikmesriigid teevad sageli muudatusi oma sotsiaalkindlustusalastes õigusaktides. Selle tulemusel aeguvad sotsiaalkindlustusskeeme käsitlevate ELi õigusaktide viited liikmesriikide õigusaktidele, mis tekitab õiguslikku ebakindlust. See kahjustaks ELi piires liikuvate ELi kodanike huve, sest nad ei oleks nõuetekohaselt teavitatud oma õigustest, ning raskendaks ELi sotsiaalkindlustusalaste õigusaktide sätete nõuetekohast rakendamist riikide sotsiaalkindlustusasutustes. Viited ELi kooskõlastavates õigusaktides, eelkõige määrustes 1408/71 ja 574/72, vajavad seega liikmesriikide õigusaktide korrektseks kajastamiseks ajakohastamist. ELi määrusi on võimalik ajakohastada vaid uue määrusega. Asjaomaste kodanike huvides tuleks ühenduse määrused ajakohastada kiiresti pärast riikide õigusaktide muutmist. Eriti pidades silmas pensionisüsteemi põhjalikku ümberkorraldamist Rootsis ja Soomes ning ravikindlustussüsteemi reformi Madalmaades, tuleks määrus 1408/71 võimnalikult kiiresti ajakohastada, vaatamata seda asendava määruse 883/2004 jõustumisele 20. mail 2004. Kõnealust uut määrust ei kohaldata enne rakendusmääruse jõustumist, mis ilmselt ei toimu enne 2007. aastat. Sotsiaalkindlustusasutuste ja haldusasutuste, töövõtjate ja tööandjate töökoormust ja kulusid kavandatav muutmismäärus praegusega võrreldes oluliselt ei muuda. Kõnealuse ajakohastamise eesmärk on parandada sotsiaalkindlustusskeemide kooskõla ühenduses, pakkudes seega ELi piires liikuvatele ELi kodanikele pigem paremat kaitset. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 305 Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepaneku eesmärk on ajakohastada ühenduse määrust (EMÜ) nr 1408/71 ning kajastada muudatusi liikmesriikide sotsiaalkindlustust käsitlevates õigusaktides. Sellega hõlbustatakse ühenduse sotsiaalkindlustusskeeme kooskõlastavate õigusaktide kohaldamist, tagades riikide kehtivate õigusaktide korrektse kajastamise nendes. 310 Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artiklid 42 ja 308. 320 Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. Liikmesriigid ei saa ettepaneku eesmärke täielikult täita järgmistel põhjustel. 321 Ühenduse tegevus sotsiaalkindlustuse valdkonnas kooskõlastusmeetmete näol on ette nähtud asutamislepingu artikliga 42 ning vajalik selleks, et tagada asutamislepingu kohane töötajate vaba liikumine. Nimetatud kooskõlastuseta ei pruugi liikumisvabadus toimida, sest kui vaba liikumise õigus tooks kaasa ühes liikmesriigis olemasolevate sotsiaalkindlustustagatiste kaotamise, ei kasutataks seda tõenäoliselt eriti. Kehtivate ühenduse õigusaktide eesmärk ei ole erinevate riiklike süsteemide asendamine. Rõhutada tuleks, et kavandatav muutmismäärus ei ole ühtlustamismeede ning piirdub vaid tulemuslikuks kooskõlastamiseks vajalikuga. Ettepaneku eesmärk on peamiselt olemasolevate kooskõlastuseeskirjade ajakohastamine riikide õigusaktides tehtud muudatuste kajastamiseks. Kuigi ettepanek põhineb peamiselt liikmesriikidelt saadud teabel, ei saa viimased võimaliku vastuolu tõttu määrusega neid sätteid riigisiseselt vastu võtta. Seepärast tuleb tagada, et määruse lisad kohandatakse nõuetekohaselt, võimaldades määruse tulemuslikku kohaldamist asjaomastes liikmesriikides. 323 Sotsiaalkindlustusvaldkonna kooskõlastamine on seotud piiriüleste olukordadega, mille puhul ükski liikmesriik ei saa üksi tegutseda. Ühenduse kooskõlastusmäärus asendab arvukad olemasolevad kahepoolsed lepingud. See mitte ainult ei lihtsusta sotsiaalkindlustuse kooskõlastamist liikmesriikide jaoks, vaid tagab ka liikmesriikide sotsiaalkindlustusalaste õigusaktide kohaselt kindlustatud isikute võrdse kohtlemise. Ühenduse tasandi meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel. 324 Sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamisel on mõtet vaid ühenduse tasandil. Eesmärk on tagada sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise tulemuslik toimimine kõigis liikmesriikides. Selle aluseks ja põhjenduseks on isikute vaba liikumine ELi piires. 325 Vastavad kvalitatiivsed näitajad puuduvad, kuid määruse mõju hõlmab kõiki mingil põhjusel ELi piires liikuvaid ELi kodanikke. 327 Ettepanek on üksnes kooskõlastusmeede, mida saab võtta vaid ühenduse tasandil. Vastutus oma sotsiaalkindlustusskeemide korraldamise ja rahastamise eest jääb endiselt liikmesriikidele. Seetõttu on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. 331 Selline meede nähakse ette määrusega (EMÜ) nr 1408/71, sest määrust on võimalik muuta vaid uue määrusega. Kuid vastutus oma sotsiaalkindlustusskeemide korraldamise ja rahastamise eest jääb eranditult liikmesriikidele. 332 Ettepanek hõlbustab liikmesriikidel sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamist ning on seega kasulik nii kodanikele kui sotsiaalkindlustusasutustele. Nende erisätete aluseks on liikmesriikide ettepanekud, mistõttu võimalik finants- ja halduskoormus on minimaalne ning saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. Seevastu määruse 1408/71 ajakohastamiseta oleks finants- ja halduskoormus suurem. Õigusakti valik 341 Kavandatud õigusaktid: määrus. 342 Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Muud võimalust ei ole, sest selliseid määrusi nagu (EMÜ) nr 1408/71 on võimalik muuta vaid uue määrusega. MÕJU EELARVELE 409 Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. TÄIENDAV TEAVE 560 Euroopa Majanduspiirkond Kavandatud õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda laiendada EMPle. 570 Ettepaneku üksikasjalik selgitus A. Artikkel 2 (Jõustumine) Madalmaade uut ravikindlustusseadust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006, seetõttu tuleb Madalmaid hõlmavaid muudatusi I ja VI lisas kohaldada alates 1. jaanuarist 2006. B. Lisa I. I lisa muutmine 1. I osa muutmine I lisa I osas määratletakse mõiste „töötajad“ või „füüsilisest isikust ettevõtjad“, kui seda ei tehta riigi õigusaktides. Jao „X. ROOTSI“ sõnastus tuleb viia vastavusse uue sotsiaalkindlustusseadusega (1999:799) ning füüsilisest isikust ettevõtjate eristamiseks tuleb lisada viide sotsiaalkindlustusmaksete seadusele. 2. II osa muutmine I lisa II osas määratletakse mõiste „pereliige“, kui riigisisesed õigusaktid ei võimalda eristada pereliikmeid ja muid isikuid. Jao „Q. MADALMAAD“ sõnastus tuleb viia kooskõlla uue ravikindlustusseadusega. II. IIa lisa muutmine IIa lisas loetletakse mitteosamakselised erihüvitised, mida võimaldatakse asjaomastele isikutele üksnes selle liikmesriigi territooriumil, kus nad elavad, määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklis 10a esitatud tingimustel. 1. Leedu 1994. aasta sotsiaalpensioniseadust on muudetud ning praegu IIa lisas nimetatud sotsiaalpension on jagatud mitmeks eraldi toetuseks. Nimetatud toetustest on uus sotsiaalabipension ja eritoetus segahüvitised, millel on nii sotsiaalkindlustuse kui sotsiaalabi tunnused ning mis on mitteosamakselised, sest neid maksab valitsus, ning mis seega vastavad mitteosamakselise erihüvitise kriteeriumidele. Viidet jaos „M. LEEDU“ tuleb riigi õigusaktide nimetatud muudatuse kajastamiseks muuta. 2. Kuigi Slovakkia seadusandlik kogu tühistas sotsiaalpensioni 31. detsembril 2003 seadusega 461/2003, jätkatakse seaduse 100/1988 (seadustekogu) alusel toetuse maksmist isikutele, kellel sellele varem õigus oli. Hüvitis on mitteosamakseline, tagab miinimumsissetuleku isikutele, kellel ei ole õigust osamakselisele vanaduspensionile või invaliidsuspensionile, ning selle puhul kontrollitakse taotleja majanduslikku seisundit. Seega vastab nimetatud hüvitis mitteosamakselise erihüvitise kriteeriumidele ning lisatakse jaosse „V. SLOVAKKIA“. III. III lisa A osa muutmine III lisas loetletakse olemasolevate kahepoolsete lepingute sätted, mis kehtisid enne määruse kohaldamist asjaomastes liikmesriikides. A osas loetletakse kahepoolsete lepingute sätted, mille kohaldamist jätkatakse olenemata sellest, et kahepoolsete lepingute sätted asendatakse üldjuhul määrusega (EMÜ) 1408/71. III lisa A osas nimetatud 28. oktoobri 1952. aasta Itaalia ja Madalmaade vahelise üldkonventsiooni sättes käsitletakse hüvitiste eksporti ELi välistesse riikidesse. See tuleb siiski välja jätta, sest pensioni maksmine ELi välises riigis kas kuulub määruse reguleerimisalasse (kui pension jääb määruse mõjualasse ja selle saaja mõjualasse kuuluvate isikute hulka), millisel juhul kehtib võrdse kohtlemise põhimõte, või mitte, millisel juhul III lisas ei ole võimalik seda küsimust enam käsitleda. IV. IV lisa muutmine 1. IV lisa A osa muutmine IV lisa A osas loetletakse „määruse artikli 37 lõikes 1 osutatud õigusaktid, mille kohaselt invaliidsushüvitiste suurus ei sõltu kindlustusperioodi pikkusest“. Slovaki Vabariigis sõltub invaliidsuspensionide suurus kindlustusperioodide pikkusest (B-tüüpi süsteem), välja arvatud selliste isikute invaliidsuspension, kes invaliidistusid, kui nad olid ülalpeetavad lapsed, ning kes ei olnud ettenähtud perioodi ulatuses kindlustatud, kuid kelle puhul siiski loetakse ettenähtud kindlustusperiood täidetuks. Seetõttu tuleb nimetatud hüvitis lisada jaosse „V. SLOVAKKIA“. 2. IV lisa B osa muutmine IV lisa B osas loetletakse füüsilisest isikust ettevõtjate eriskeemid, mille suhtes kohaldatakse muus liikmesriigis täitunud kindlustusperioodide liitmist käsitlevaid erisätteid. Praegu IV lisa B osas nimetatud Hispaania õigusakti on muudetud ning seda arvestades tuleks vastavalt ajakohastada viidet jaos „G. HISPAANIA“. 3. IV lisa C osa muutmine IV lisa C osas loetletakse „määruse artikli 46 lõike 1 punktis b osutatud juhtumid, kui võib loobuda hüvitise arvutamisest määruse artikli 46 lõike 2 alusel“, kuna see ei anna kunagi suuremat tulemust. Kui Slovakkia toitjakaotuspensionit arvutada vanadus- või invaliidsuspensioni alusel, mida surnud isik tegelikult sai, annab nii pro rata arvutus kui siseriiklik arvutus sama tulemuse. Seetõttu tuleb toitjakaotuspension lisada jaosse „V. SLOVAKKIA“. Rootsi ümberkorraldatud pensionisüsteemi kohaselt on sissetulekupension pigem sissemakse- kui hüvitisepõhine ning ei sõltu kindlustusperioodidest. Seetõttu ei ole määruse alusel pro rata arvutus võimalik. Rootsi tagatispension sõltub elamisperioodidest Rootsis; pro rata arvutus annab tulemuseks alati sama summa kui siseriiklik arvutus. Seetõttu tuleks praegust kannet jaos „X. ROOTSI“ vastavalt muuta. 4. IV lisa D osa muutmine IV lisa D osas on loetletud hüvitised (punktid 1 ja 2) ja lepingud (punkt 3), mis vastavad määruse artikli 46b lõikele 2 ning võimaldavad seega siseriiklike õigusaktide kohaldamist seoses hüvitiste vähendamise, peatamise või tühistamisega. Rootsi uuest pensioniseadusest tulenevalt tuleb ajakohastada praegusi kandeid IV lisa D osa punkti 1 alapunktis i ja punkti 2 alapunktis i. Samuti tuleb punkti 1 alapunkti i lisada sissetulekuga seotud haigushüvitised ja tegevustoetused. Punkti 3 on vaja muuta, et kajastada vana Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni asendamist uuega ning kahepoolse sotsiaalkindlustuslepingu jõustumist Soome ja Luksemburgi vahel 1. veebruaril 2002. V. VI lisa muutmine VI lisas sätestatakse teatavate liikmesriikide õigusaktide kohaldamise erikord. Jaosse „E. EESTI“ tuleb lisada eeskirjad vanemahüvitise arvutamiseks, kui võõrtöötajad ei ole Eestis töötanud kogu siseriiklike õigusaktide kohaselt nõutava vaatlusaasta jooksul. Jagu „Q. MADALMAAD“ tuleb muuta, et kajastada uue ravikindlustusseaduse jõustumist 1. jaanuaril 2006. Punkti 1 alapunktis a määratakse kindlaks isikute kategooriad, kes kuuluvad Madalmaade õigusaktide kohaselt ravikindlustuse alla. Punkti 1 alapunktis b nimetatakse asutus, kus kõnealused isikud peavad kindlustuse sõlmima. Punkti 1 alapunkt c võimaldab nimetatud kindlustatud isikute ja nende pereliikmete suhtes kehtivate kindlustuspreemiate või -maksete sissenõudmist. Punkti 1 alapunktis d käsitatakse kindlustamiseks vajaliku registreerimise hilinemisega kaasnevaid tagajärgi. Punkti 1 alapunktis e nimetatakse mitterahalised hüvitised, millele muus liikmesriigis kindlustatud isikul on õigus Madalmaades viibimise ajal või elamisperioodi jooksul seal. Punkti 1 alapunktis f loetletakse Madalmaade hüvitised ja pensionid, mis võimaldavad nende saajaid käsitada pensionäridena käesoleva määruse tähenduses ning seega ka saada kasu määruse 1408/71 haigushüvitisi käsitleva peatüki sätetest. Punkti 1 alapunktis g selgitatakse, et määruse kohaldamiseks loetakse kahjunõueteta tagasimakse sularahas makstavaks haigushüvitiseks. See tähendab, et hüvitist maksavad muu liikmesriigi kindlustatud isikule Madalmaad. Jagu „W. SOOME“ tuleb muuta, et kajastada Soome tööpensioni käsitlevate õigusaktide läbivaatamise tulemusi. Nendes sätestatakse, et kui pensioni saamise õiguse tingimuste täitmiseks arvestatakse muudes liikmesriikides täitunud kindlustusperioode, arvutatakse arvestusliku perioodi summad vaid Soome arvestusperioodi sissetuleku põhjal, jagades sissetuleku kindlustatud kuude arvuga Soomes. Jagu „X. ROOTSI“ tuleb muuta, et kajastada uuendusi Rootsi sotsiaalkindlustusalastes õigusaktides ja ümberkorraldusi Rootsi pensionialastes õigusaktides. 1. jaanuaril 2001 jõustunud uus sotsiaalkindlustusseadus (1999:799) muutis vanemahüvitisi käsitlevaid õigusnorme siseriikliku kindlustusseaduse peatükis 4. Vanemahüvitise arvutamiseks sätestatakse jao „X. ROOTSI“ punkti 1 alapunktis a, kuidas määrata kindlaks sissetulek, kui vanem on arvestusperioodil töötanud Rootsis ja mõnes muus liikmesriigis. Punkti 1 alapunktis b nähakse ette, kuidas määrata kindlaks sissetulek, kui vanem ei ole arvestusperioodil Rootsis üldse töötanud. Jao „X. ROOTSI“ punktis 2 käsitletakse Rootsi pensionidega seotud teatavaid üleminekusätteid. Rootsi õigusaktide kohaselt peab isik tagatispensioni õiguse saamiseks olema Rootsis elanud vähemalt kolm aastat. Täistagatispensioni saamiseks peab isik olema Rootsis elanud 40 aastat. Samas on kõigil 1937. aastal või enne seda sündinud isikutel, kes on Rootsis elanud vähemalt 10 aastat, isegi kui nad pole kunagi töötanud, õigus täistagatispensionile. Kõnealune muudatus sätestab, et kindlustusperioodide liitmise põhimõte ei kehti 1937. aastal või enne seda sündinud isikute tagatispensionide kohta. Punktis 3 käsitletakse Rootsi haigushüvitist ja tegevustoetust. Õigus nimetatud hüvitistele põhineb isiku sissetulekul arvestusperioodi jooksul. Muudatusega a täpsustatakse, kuidas sissetulekut arvutada, kui asjaomane isik on töötanud muus liikmesriigis, ning muudatusega b nähakse ette, kuidas määrata kindlaks arvestusperioodi, kui asjaomane isik on töötanud mõnes muus liikmesriigis. Punktis 4 selgitatakse toitjakaotushüvitise arvutamise eeskirju, kui Rootsi õigusaktides sätestatud tingimusi pole arvestusperioodi jooksul võimalik täita. Punktis a sätestatakse, kuidas töötasust sõltuva toitjakaotuspensioni puhul võtta arvesse surnu pensioniõigusi, mis on arvestusperioodi jooksul omandatud mõnes muus liikmesriigis, ning punktis b sätestatakse, kuidas arvestada nimetatud õigusi lesepensioniga seoses, kui surm saabus 1. jaanuaril 2003 või pärast seda. |-  2005/0258 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning nõukogu määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 42 ja 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[2]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[3]ning arvestades järgmist:(1) Selleks, et võtta arvesse muudatusi teatavate liikmesriikide õigusaktides, tuleb ajakohastada teatavaid määruse (EMÜ) nr 1408/71 lisasid.(2) Seetõttu tuleb määruses (EMÜ) nr 1408/71 teha vastavad muudatused.(3) Selleks, et tagada 1. jaanuaril 2006 jõustuva Madalmaade ravikindlustusskeemi põhjaliku reformi korrektne kajastamine Euroopa kooskõlastussätetes reformi jõustumiskuupäevast ning sellega ka haigushüvitiste kooskõlastamise õiguskindlus, on vaja ette näha, et määruse (EMÜ) nr 1408/71 I ja VI lisa muudatusi, mis on seotud Madalmaade ravikindlustusskeemi reformiga, kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2006.(4) Asutamislepingus ei nähta mittetöötavate isikute sotsiaalkindlustuse valdkonnas asjakohaste meetmete võtmiseks ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1408/71 I, IIa, III, IV ja VI lisa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Lisa punkti 2 ja punkti 6 alapunkti b seoses Madalmaadega kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaLISAMääruse (EMÜ) nr 1408/71 lisasid muudetakse järgmiselt.1. I lisa I osa jagu „X. ROOTSI“ asendatakse järgmisega:„X. ROOTSIIsikud, kellel on tasustatav töökoht ning kes teevad ise sotsiaalkindlustusmaksete seaduse (2000:980) peatüki 3 kohaselt oma sissetulekule vastavaid sissemakseid, loetakse füüsilisest isikust ettevõtjateks.“2. I lisa II osa jagu „Q. MADALMAAD“ asendatakse järgmisega:„Q. MADALMAADMääruse III jaotise 1. ja 4. peatüki sätete kohaste hüvitiste saamise õiguse kindlaksmääramisel tähendab „pereliige“ abikaasat, registreeritud partnerit või alla 18aastast last.“3. IIa lisa muudetakse järgmiselt:a) Jagu „M. LEEDU“ asendatakse järgmisega:„M. LEEDUa) Sotsiaalabipension (2005. aasta seadus riigi sotsiaaltoetuste kohta, artikkel 5).b) Eritoetus (2005. aasta seadus riigi sotsiaaltoetuste kohta, artikkel 15).c) Transporditoetus liikumispuudega inimestele (2000. aasta transporditoetuste seadus, artikkel 7).”b) Jaos „V. SLOVAKKIA“ muudetakse praegune kanne punktiks a ning lisatakse järgmine uus punkt:„b) Enne 1. jaanuari 2004 määratud sotsiaalpension.“4. III lisa A osa muudetakse järgmiselt:Punkt 187 jäetakse välja.5. IV lisa muudetakse järgmiselt:a) A osa jaos „V. SLOVAKKIA“ asendatakse sõna „Puuduvad“ järgmisega:„Sellise isiku invaliidsuspension, kes invaliidistus, kui ta oli ülalpeetav laps, ning kelle puhul on alati loetud nõutav kindlustusperiood täitunuks (sotsiaalkindlustusseaduse nr 461/2003, muudetud, artikli 70 lõike 2, artikli 72 lõike 3 ning artikli 73 lõigete 3 ja 4 alusel).“b) B osa jagu „G. HISPAANIA“ asendatakse järgmisega:„G. HISPAANIASkeem, mille järgi alandatakse meresõiduga tegelevate füüsilisest isikust ettevõtjate pensioniiga vastavalt kuninga 30. detsembri 2004. aasta dekreedile nr 2930/2004.“c) C osa muudetakse järgmiselt:i) Jaos „V. SLOVAKKIA“ asendatakse sõna „Puuduvad“ järgmisega:„Toitjakaotuspension (lese- või orvupension), mille suurus on arvutatud surnule varem makstud vanaduspensioni, eelvanaduspensioni või invaliidsuspensioni alusel.“ii) Jagu „X. ROOTSI“ asendatakse järgmisega:„X. ROOTSI„Töötasust sõltuvad vanaduspensionid (seadus 1998:674) ja tagatispensionid vanaduspensioni kujul (seadus 1998:702)“d) D osa muudetakse järgmiselt:i) punkti 1 alapunkt i asendatakse järgmisega:„i) Rootsi tagatispension ja täiendav toetus, millega asendati kuni 1. jaanuarini 1993 kehtinud riigipensioniseaduse alusel makstud Rootsi täisriigipensionid, samuti nimetatud kuupäevast kohaldatud õigusaktide üleminekueeskirjade alusel määratud täisriigipension, ning sissetulekuga seotud haigushüvitis ja tegevustoetus Rootsis.“ii) punkti 2 alapunkt i asendatakse järgmisega:„i) Haigushüvitis ja tegevustoetus tagatistoetuse kujul (seadus 1962:381, muudetud seadusega 2001:489), kindlustusperioodide alusel arvutatud toitjakaotuspension (seadus 2000:461 ja seadus 2000:462) ning vanaduspension eelnevate arvestusperioodide alusel arvutatud tagatispensioni kujul (seadus 1998:702).“iii) punkti 3 alapunkt a asendatakse järgmisega:„a) Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsioon, 18. august 2003“ning lisatakse järgmine punkt:„c) 10. novembri 2000. aasta sotsiaalkindlustuskokkulepe Soome Vabariigi ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi vahel.“6. VI lisa muudetakse järgmiselt:a) Jaos „E. EESTI“ asendatakse sõna „Puuduvad“ järgmisega:„Vanemahüvitise arvutamiseks võetakse muudes liikmesriikides töötamise perioodide puhul aluseks sama keskmine sotsiaalmaks, mida maksti tööperioodide jooksul Eestis, millega muudes riikides töötamise perioodid liidetakse. Kui vaatlusaasta jooksul on kõnealune isik töötanud vaid väljaspool Eestit muudes liikmesriikides, võetakse hüvitise arvutamisel aluseks Eestis vaatlusaasta ja sünnituspuhkuse vahelisel perioodil makstud keskmine sotsiaalmaks.“b) Jaos „Q. MADALMAAD“ asendatakse punkt 1 järgmisega:"1. Ravikindlustusa) Seoses õigusega mitterahalistele hüvitistele Madalamaade õigusaktide kohaselt käsitatakse käesoleva määruse III jaotise I ja II peatüki rakendamiseks selliste õigustatud isikutenai) isikuid, kes Madalmaade ravikindlustusseaduse ( Zorgverzekeringswet ) artikli 2 kohaselt peavad kindlustuse sõlmima ravikindlustusandjaga,ningii) kui nad ei kuulu punktis i nimetatud isikute hulka, siis isikuid, kes elavad alaliselt mõnes muus liikmesriigis ning kellel käesoleva määruse alusel on oma elukohariigis õigus tervishoiuteenustele, mille kulud kaetakse Madalmaades.b) Punkti a alapunktis i nimetatud isikud peavad vastavalt ravikindlustusseaduse ( Zorgverzekeringswet ) sätetele sõlmima kindlustuse ravikindlustusandjaga ning punkti a alapunktis ii nimetatud isikud peavad end registreerima ravikindlustusametis ( College voor zorgverzekeringen ).c) Ravikindlustusseaduse ( Zorgverzekeringswet ) ja eriravikulude üldkindlustust käsitleva seaduse ( Algemene wet bijzondere ziektekosten ) sissemaksete kohustust puudutavaid sätteid kohaldatakse punktis a nimetatud isikute ja nende pereliikmete suhtes. Pereliikmete puhul kohaldatakse sissemaksed isiku suhtes, kellest tuleneb õigus tervishoiuteenustele.d) Ravikindlustusseaduse ( Zorgverzekeringswet ) hilinenud kindlustusevõtmist käsitlevaid sätteid kohaldatakse mutatis mutandis punkti a alapunktis ii nimetatud isikute suhtes hilinenud registreerumise puhul ravikindlustusametis ( College voor zorgverzekeringen ).e) Isikud, kellel on mõne muu liikmesriigi õigusaktide kohaselt õigus mitterahalistele hüvitistele ning kes elavad või viibivad ajutiselt Madalmaades, on õigustatud saama mitterahalisi hüvitisi vastavalt poliisile, mida kindlustatud isikul on Madalmaades võimalik saada elamiskoha- või viibimiskohajärgsest asutusest vastavalt ravikindlustusseaduse ( Zorgverzekeringswet ) artikli 11 lõigetele 1, 2 ja 3 ning artikli 19 lõikele 1, samuti eriravikulude üldkindlustust käsitlevas seaduses ( Algemene wet bijzondere ziektekosten ) sätestatud mitterahalisi hüvitisi.f) Määruse artiklite 27–34 kohaldamisel käsitatakse Madalmaade õigusaktide alusel makstavate pensionidena järgmisi hüvitisi:– 6. jaanuari 1966. aasta pensioniseaduse alusel avalikele teenistujatele ja nende ülalpidamisel olnud isikutele määratud pensionid (Madalmaade avaliku teenistuse pensioniseadus – Algemene burgerlijke pensioenwet );– 6. oktoobri 1966. aasta pensioniseaduse alusel sõjaväelastele ja nende ülalpidamisel olnud isikutele määratud pensionid (sõjaväepensioniseadus – Algemene militaire pensioenwet );– 7. juuni 1972. aasta töövõimetushüvitiste seaduse alusel sõjaväelastele määratud töövõimetushüvitised (sõjaväelaste töövõimetushüvitiste seadus – Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen )– 15. veebruari 1967. aasta pensioniseaduse alusel Madalmaade raudtee-ettevõtte ( NV Nederlandse Spoorwegen ) töötajatele määratud pensionid (raudteepensioniseadus – Spoorwegpensioenwet );- Madalmaade raudtee-ettevõtte tööhõivetingimusi reguleeriva määruse alusel määratud pensionid ( Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen );– enne pensioniiga (65 aastat) pensionile jäänud isikutele määratud hüvitised endistele töötajatele vanaduses sissetuleku tagava pensioniskeemi alusel või hüvitiste maksmine enneaegse tööturult lahkumise korral riigi pensioniskeemi alusel või kollektiivlepinguga 55aastastele või vanematele isikutele, kusjuures hüvitise määraks kehtestatakse vähemalt 70% viimasest palgast.g) Määruse III jaotise 1. ja 4. peatüki kohaldamiseks loetakse Madalmaade skeemis sätestatud kahjunõueteta tagasimakse tervishoiuteenuste piiratud kasutamise korral sularahas makstavaks haigushüvitiseks.“c) Jaotises „W. SOOME“ jäetakse välja punktid 1 ja 2 ning lisatakse järgmine punkt:"1. Kohaldades artikli 46 lõike 2 punkti a arvestusliku perioodi töötasu arvutamiseks Soome töötasupõhise pensioniseaduse alusel, kui isikul on pensionikindlustusperioode täitunud mõnes muus liikmesriigis töötamise ajal ning need on osa Soome õigusaktide kohasest arvestusperioodist, on arvestusliku perioodi töötasu võrdne Soomes arvestusperioodi jooksul väljateenitud kogutuluga, jagatuna Soome kindlustusperioodide kuude arvuga arvestusperioodi jooksul.Punktidele 3, 4 ja 5 antakse uued numbrid – punkt 2, 3 ja 4 vastavalt.d) Jagu „X. ROOTSI“ muudetakse järgmiselt:i) punkt 1 asendatakse järgmisega:„1. Vanema sissetuleku kindlaksmääramiseks 240 päeva ulatuses enne lapse sündi riigi kindlustusseaduse ( Lag (1962:381) om allmän försäkring ) 4. peatüki 6. jao kohaselt:a) kui vanemal oli nimetatud perioodi jooksul osaliselt sissetulek Rootsis ja osaliselt mõnes muus liikmesriigis, loetakse vanema aastasissetulek muus liikmesriigis võrdseks vanema aastasissetulekuga Rootsis;b) kui nimetatud perioodi jooksul vanemal Rootsis sissetulekut ei olnud, kuid oli mõnes muus liikmesriigis, loetakse see sissetulek üle tagatud miinimumi ( lägsta nivå ) olevaks, tingimusel et vanem on teises liikmesriigis töötanud sel määral, et tal on olnud üle nõutava tagatud miinimumi ( lägsta nivå ) sissetulek Rootsi mõistes.“ii) punkt 2 asendatakse järgmisega:„2. Käesoleva määruse kindlustusperioodide liitmist käsitlevaid sätteid ei kohaldata Rootsi õigusaktide üleminekusätete suhtes, mis käsitlevad õigust tagada pension 1937. aastal või enne seda sündinud isikutele, kes on Rootsis elanud teatava aja enne pensionitaotluse esitamist (seadus 2000:798).“iii) punkt 3 asendatakse järgmisega:„3. Nominaalse sissetuleku arvutamiseks töötasust sõltuva haigushüvitise ja töötasust sõltuva tegevustoetusega seoses riigi kindlustusseaduse ( Lag (1962:381) om allmän försäkrings ) 8. peatüki alusel kohaldatakse järgmist:a) kui kindlustatud isiku suhtes on arvestusperioodi jooksul tulenevalt tegevusest töövõtjana või füüsilisest isikust ettevõtjana kohaldatud ühe või mitme muu liikmesriigi õigusakte, loetakse asjaomas(t)es liikmesriigis/liikmesriikides saadud sissetulek samaväärseks kindlustatud isiku keskmise brutotuluga Rootsis seal viibitud aja jooksul arvestusperioodist, jagades Rootsis saadud sissetuleku selle kogumiseks kulunud kuude arvuga;b) kui hüvitised arvutatakse määruse artikli 40 kohaselt ning isikud ei ole Rootsis kindlustatud, määratakse arvestusperiood vastavalt eespool nimetatud seaduse 8. peatüki lõigetele 2 ja 8 nii nagu oleks asjaomane isik Rootsis kindlustatud. Kui asjaomasel isikul ei ole nimetatud perioodil pensioni kogumiseks vajalikku sissetulekut vastavalt töötasust sõltuva vanaduspensioni seadusele (1998:674), lubatakse arvestusperioodi lugema hakata varasemast ajast, kui kindlustatud isikul oli Rootsis tasustatav töökoht.“iv) punkt 4 asendatakse järgmisega:„4. a) Nominaalse pensionisissetuleku arvutamiseks töötasust sõltuva toitjakaotuspensioni saamiseks (seadus 2000:461), kui ei ole täidetud Rootsi õigusaktide nõue pensioniõiguse olemaolu kohta kindlustatud isiku surmale vahetult eelneva vähemalt kolme aasta jooksul viiest (arvestusperiood), võetakse arvesse ka muudes liikmesriikides täitunud kindlustusperioodid nii nagu need oleksid täitunud Rootsis. Teistes liikmesriikides täitunud kindlustusperioode käsitatakse lähtudes keskmisest Rootsi baaspensionist. Kui asjaomasel isikul on pensioniosakuid Rootsis vaid ühe aasta väärtuses, loetakse iga muu liikmesriigi kindlustusperiood samaväärseks.b) Nominaalsete pensioniosakute arvutamiseks 1. jaanuaril 2003 või hiljem surnud isikutest tuleneva lesepensioni saamiseks, kui ei ole täidetud Rootsi õigusaktide nõue pensioniosakute olemaolu kohta kindlustatud isiku surmale vahetult eelneva vähemalt kahe aasta eest neljast (arvestusperiood) ning kindlustusperioodid täitusid arvestusperioodil mõnes muus liikmesriigis, käsitatakse neid aastaid samadel pensioniosakutel põhinevaina nagu Rootsi aasta puhul.“[1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0083

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega lõpetatakse muuhulgas Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3  /* KOM/2008/0083 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 15.2.2008KOM(2008) 83 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega lõpetatakse muuhulgas Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005), (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi menetluse suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud lähtuvalt algmääruse rakendamisest, ja uurimisest, mis viidi läbi algmäärusele vastavate sisuliste ja menetlusnõuete alusel. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Praegu kehtivad meetmed on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 132/2001, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 442/2007, millega kehtestati Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise käigus olnud võimalus oma huve algmääruses sätestatud korras kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab hindamisele kuuluvate tingimuste täielikku loetelu. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 19. detsembril 2006. aastal algatas komisjon Ukrainast pärit ammooniumnitraadi suhtes kehtivate meetmete vahepealse läbivaatamise Ukraina ühe eksportiva tootja, nimelt Azot Cherkassy esitatud nõudmise järel. Nõue tugines esmapilgul usutavatele tõenditele, et meetmete kehtestamise põhjuseks olevad asjaolud on muutunud ning et seetõttu ei ole meetmete jätkuv kohaldamine samal tasemel dumpingu korvamiseks enam vajalik. Lisatud ettepanek võtta vastu nõukogu määrus põhineb korraldatud uurimise järeldustel, mille ulatust piiratakse nõude esitajat käsitleva dumpingu uurimisega. Uurimisest selgus, et uurimisperioodi ajal esines dumpingut. Avastatud dumpingu tase oli kõrgem kui selle uurimisperioodi aegsel dumpingul, mis viis lõplike tollimaksude kehtestamiseni. Samuti oli see kõrgem kui kahjude kõrvaldamiseks nõutav tase, vastavalt millele kohaldati praegu kehtivad meetmed. Järelikult ei ole asjaolud muutunud viisil, mis lubaks olemasolevaid meetmeid pidada dumpingu korvamisel ebavajalikeks. Samuti leiti, et praegust uurimisperioodi iseloomustavad asjaolud on püsivat laadi. Seetõttu tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, millega lõpetataks läbivaatamine, muutmata seejuures kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid, ning määrus tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 18. märtsil 2008. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |Eespool nimetatud algmääruses on kirjeldatud asjakohaseid meetmeid ning need ei võimalda riiklike otsuseid. |Ei kohaldata nõuet märkida, kuidas vähendatakse ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ja kodanike finants- ja halduskoormust ning tagatakse selle proportsionaalsus ettepaneku eesmärgiga. |Õigusakti valik |Kavandatav õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: eespool nimetatud algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega lõpetatakse muuhulgas Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eelkõige selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni poolt pärast nõuandekomiteega konsulteerimist esitatud ettepanekutning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Kehtivad meetmed1.  22. jaanuaril 2001. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 132/2001[2] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „kehtivad meetmed”) – 33,25 eurot tonni kohta ammooniumnitraadi impordi puhul, mis kuulub CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla ning pärineb muuhulgas Ukrainast. Kõnealuste meetmete kehtestamiseni viinud uurimisele viidatakse edaspidi kui „algsele uurimisele”.2.  17. mail 2004. aastal, pärast osalist vahepealset läbivaatamist, vabastas nõukogu määrusega (EÜ) nr 993/2004[3] nende äriühingute poolt ühendusse imporditava vaatlusaluse toote määrusega (EÜ) nr 132/2001 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest, kelle hinnakohustuse komisjon heaks kiitis. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1001/2004[4] kiideti hinnakohustused heaks 6-kuuliseks ajavahemikuks ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 1996/2004[5] edasiseks perioodiks kuni 20. maini 2005. Kõnealuste hinnakohustuste eesmärk oli võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist 25 liikmesriigini1. mail 2004. aastal.3.  Pärast vaatlusaluse toote mõistega piiratud vahepealset läbivaatamist, otsustas nõukogu määruses (EÜ) nr 945/2005,[6] et vaatlusaluse toote mõistet on vaja selgitada ning et kehtivaid meetmeid tuleb vaatlusaluse toote suhtes kohaldada juhul, kui see sisaldub muudes väetistes vastavalt viimaste ammooniumnitraadisisaldusele koos muude kõrval- ja toitainetega.4.  Jaanuaris 2006 algatatud aegumise läbivaatamise järel pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 442/2007[7] kehtivate meetmete kehtivusaega nende praegusel tasemel veel kaheks aastaks. Meetmed seisnevad koguselistes tollimaksudes.2. Läbivaatamistaotlus5.  Taotluse algatada algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine esitas Ukraina eksportiv tootja Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy (edaspidi „taotleja”). Taotluses piirduti taotlejat käsitleva dumpinguga.6.  Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohases taotluses väitis taotleja, et kehtivate meetmete kohaldamise põhjustanud dumpinguga seotud asjaolud on muutunud ning et need muutused on püsivat laadi. Lisaks väitis taotleja, et tema enda kuludel või omamaistel hindadel põhineva normaalväärtuse võrdlus ekspordihindadega ühendusse viiks dumpingu märgatavalt allapoole praegu kehtivate meetmete taset. Seetõttu ütles ta, et meetmete jätkuv kohaldamine olemasoleval tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.3. Uurimine7.  Pärast seda kui komisjon oli nõuandekomiteega konsulteerimise järel välja selgitanud, et taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, teatas komisjon 19. detsembril 2006. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega osalise vahepealse läbivaatamise alustamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.[8]8.  Uurimise ulatust piirati taotlejat puudutava dumpingu uurimisega. Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2005. aastal kuni 30. septembrini 2006. aastal (edaspidi „uurimisperiood”).9.  Komisjon teavitas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotlejat, eksportiva riigi esindajaid ning ühenduse tootjate liitu. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada algatamisteates sätestatud aja jooksul oma kirjalikud seisukohad ja taotleda ärakuulamist.10.  Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.11.  Uurimisel vajalikuks peetava teabe kogumiseks saatis komisjon taotlejale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul.12.  Komisjon otsis ja kontrollis kõiki dumpingu väljaselgitamisel vajalikuks peetud andmeid. Komisjon korraldas ka kontrollkäike taotleja valdustesse Tšerkassõs.13.  Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti anda soovitus katkestada käsilolev läbivaatamine ning säilitada taotleja vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed, ning anti neile võimalus esitada oma märkusi. Esitatud märkusi kaaluti nõuetekohaselt ning võeti vajaduse korral ka arvesse.B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. Vaatlusalune toode14.  Vaatlusalune toode on sama kui algses uurimises, nagu selgitatud nõukogu määruses (EÜ) nr 945/2005, täpsemalt selle põhjenduses 3, st Ukraina päritoluga tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla (edaspidi „ammooniumnitraat”). Ammooniumnitraat on põllumajanduses sageli kasutatav tahke lämmastikväetis. Seda toodetakse ammoniaagist ja lämmastikhappest ning mikrogranuleerituna või granuleerituna ületab selle lämmastikusisaldus 28 massiprotsenti.2. Samasugune toode15.  Läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas algses uurimises tuvastatu, et ammooniumnitraat on üksnes tooraine ning selle kvaliteet ja põhilised füüsikalised omadused on identsed olenemata päritoluriigist. Taotleja poolt Ukrainas toodetav ja omamaisel turul müüdav ammooniumnitraat ning Euroopa Ühendusse eksporditav ammooniumnitraat on ühesuguste põhiliste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning ka nende kasutusalad on peamiselt ühesugused. Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid algmääruse artikli 1 lõikele 4 vastavalt samasuguste toodetena. Kuna käsilolevas läbivaatamises piirduti taotlejat puudutava dumpingu väljaselgitamisega, ei ole tehtud järeldusi seoses ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdava tootega.C. UURIMISE TULEMUSED1. Normaalväärtus16.  Normaalväärtuse kehtestamiseks kontrolliti kõigepealt, et taotleja omamaise müügi kogumahud oleksid tüüpilised vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st et müügi kogumaht moodustaks vähemalt 5% taotleja eksportmüügi kogumahust ühendusse. Uurimisest nähtus, et taotleja müüs vaid ühte tüüpi ammooniumnitraati ning et seda tüüpi müüdi omamaisel turul tüüpilistes kogustes.17.  Seejärel uuris komisjon, kas ammooniumnitraadi omamaist müüki saab vaadelda kui tavakaubanduse raames toimunud müüki vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, võrreldes omamaist netomüügihinda arvestuslike tootmiskuludega.18.  Taotleja tootmiskulude hindamisel avastati, et taotleja andmetes ei olnud piisavalt kajastatud gaasikulusid. Tuleb märkida, et energiakulud, näiteks gaasikulud, moodustavad olulise osa otsestest tootmiskuludest ning märkimisväärse osa tootmise kogukuludest.19.  Gaasikulude asjus selgus, et Ukraina impordib suurema osa ammooniumnitraadi tootmisel tarbitavast gaasist Venemaalt. Sellega seoses viitavad kõik saadaolevad andmed, et Ukraina impordib Venemaalt gaasi oluliselt madalamate hindadega kui turuhinnad, mida reguleerimata turgudel maagaasi eest makstakse. Uurimisel selgus, et Venemaalt Euroopa Ühendusse eksporditava maagaasi hind oli ligikaudu kaks korda kõrgem kui Ukraina omamaine gaasihind. Seetõttu kohandati muudelt tüüpilistelt turgudelt saadud teabele tuginedes taotleja kantavaid gaasikulusid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5.20.  Teabe avaldamise järel väitis taotleja, et tema omamaisel turul makstud gaasihinna mis tahes kohandamine ei ole põhjendatud, kuna äriühingu raamatupidamisandmed kajastavad täielikult päritoluriigi samasuguse toote tootmistegevuse ja müügiga seotud kulusid.21.  Uurides samasuguse toote tootmiskulusid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5, tuleb siiski välja selgitada, kas äriühingu raamatupidamisse kantud kulud kajastavad piisavalt uurimisaluse toote tootmis- ja müügikulusid. Põhjenduses 19 eespool esitatud põhjustel selgus, et see ei olnud nii.22.  Lisaks nõudis taotleja, et normaalväärtuse aluseks peaks olema vaatlusaluse toote müük omamaisel turul, väites, et ei ole mingit põhjust pidada seda müüki väljaspool tavapärast kaubandustegevust toimunuks. Sellega seoses tuleb märkida, et selgitamaks, kas omamaine müük toimus hinna osas tavapärase kaubandustegevuse käigus, st kas see müük oli tulutoov, tuleb kõigepealt välja selgitada, kas taotleja kulud moodustavad usaldusväärse aluse algmääruse artikli 2 lõike 5 mõistes. Normaalväärtuse kehtestamiseks sobiva meetodi saab kindlaks määrata vaid siis, kui kulud on usaldusväärselt tuvastatud. Nagu allpool põhjenduses 28 ja ka järgmistes kirjeldatud, ei saa taotleja omamaiseid hindu normaalväärtuse kehtestamiseks kasutada, kuna omamaiste netomüügihindade võrdlemine kohandatud tootmiskuludega uurimisperioodi ajal näitas, et omamaine müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus.23.  Veel väitis taotleja, et uurimisel toetuti uurimisperioodi andmetele ning et seetõttu ei võetud järeldustes arvesse sellele perioodile järgnenud arenguid, nagu näiteks gaasihindade pidev tõus ning väetiste omamaise kasutamise suurenemine Ukrainas. Sellega seoses tuleb meenutada, et vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 1 valitakse tüüpilise järelduse saamiseks dumpingu puhul uurimisperioodiks tavaliselt vähemalt kuue kuu pikkune menetluse algatamisele vahetult eelnev ajavahemik. Samuti tuleb meenutada, et kooskõlas ühenduse tavapärase toimimisviisiga kestis dumpingu läbivaatamisega seotud uurimisperiood ühe aasta.24.  Kaaluti sedagi, kas taotleja dumpingumarginaali kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta uurimisperioodile järgnenud gaasihindade arengut Ukrainas. Siin tuleb märkida, et vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 1 ei võeta teavet uurimisperioodile järgneva perioodi kohta üldjuhul arvesse. Kooskõlas ühenduse järjepideva tavaga tõlgendati seda nii, et uurimisperioodile järgnenud sündmusi saab arvesse võtta üksnes juhul, kui need on ilmsed, vaieldamatud ja püsivad. Sellega seoses – kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel võis tõepoolest märgata gaasihinna tõusu – ei olnud võimalik piisava kindlusega väita, et see hinnatõus oli püsivat laadi. Leiti, et saadaolev teave Ukraina gaasihindade tulevase arengu kohta põhines pigem pelkadel ennustustel kui kontrollitaval tegelikke gaasihindu puudutaval teabel. Artikli 6 lõikes 1 nähakse ette ka uurimisperioodivälise (või läbivaatamise puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodi välise) teabe ja uurimisperioodiväliste andmete kasutamine vaid väga erandlikes olukordades. Käesoleva juhtumi olukorda ei peetud selliseks, mille puhul oleks põhjendatud uurimisperioodi välise teabe ja uurimisperioodi väliste andmete kasutamine. Veelgi enam – taotleja ei põhjendanud oma väiteid ega esitanud ühtegi tõendusmaterjali näitamaks, et uurimisperioodile järgnenud perioodi andmed on tüüpilisemad kui uurimisperioodi andmed. Väide lükati seega tagasi.25.  Mis puutub asjaolusse, et väetiste tarbimine Ukrainas on uurimisperioodi järel suurenenud, ei selgitanud ega näidanud taotleja, millisel määral võinuks see asjaolu mõjutada uurimisperioodi teabe põhjal tehtud järeldusi. Seega ei esitanud taotleja piisavat teavet, millele tuginedes oleks saanud teha sisukaid järeldusi, ning samuti ei teinud taotleja kättesaadavaks samateemalisi väiteid toetavat muud teavet. Kuna kõik selle põhjal tehtud järeldused oleksid olnud spekulatiivsed, lükati taotleja väide tagasi.26.  Kohandatud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa–Tšehhi piiril (Waidhaus) ilma veokuludeta. Waidhausi, mis on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on Vene gaasi suurim turg ja mille hindades kulud mõistlikult kajastuvad, võib pidada tüüpiliseks turuks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses.27.  Lisaks väitis taotleja, et Ukraina ostab gaasi sarnastel turutingimustel kui Euroopa Ühendus ning et taotleja poolt aastal 2007 gaasi eest makstud hinnad olid suuremad kui gaasihind Ukraina–Vene piiril samal ajavahemikul. Siiski ei esitanud taotleja ühtegi tõendust oma väidete põhjendamiseks ega suutnud seega näidata, et eespool põhjenduses 24 mainitud tingimused uurimisperioodile järgnenud perioodi sündmuste arvessevõtmiseks olid täidetud. Väide lükati seega tagasi.28.  Omamaiste netomüügihindade ja kohandatud tootmiskulude võrdlemine uurimisperioodil näitas, et omamaine müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses.29.  Seetõttu järeldati, et omamaised hinnad ei ole asjakohane alus normaalväärtuse kehtestamiseks ning et kohaldada tuleb muud meetodit. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 ja lõikele 6 määratleti normaalväärtus, liites vaatlusaluse toote taotlejapoolsetele tootmiskuludele, mida vajaduse korral kohandati eespool põhjenduses 19 esitatud viisil, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal.30.  Müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumimarginaali ei saanud algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu põhjal määrata, kuna vaatlusaluse toote taotlejapoolne tüüpiline müük omamaisel turul ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kohaldada ei saanud ka algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a, kuna uurimise all oli ainult taotleja. Artikli 2 lõike 6 punkti b ei saanud kohaldada seetõttu, et taotleja nende toodete tootmiskulusid, mis kuuluvad samasse kaupade üldkategooriasse, tulnuks gaasikulusid arvestades samuti kohandada eespool põhjenduses 19 esitatud põhjustel. Seetõttu määratleti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c.31.  Põhja-Ameerika turgudel ilmnes märkimisväärne omamaise müügi maht ning arvestatav konkurents nii omamaiste kui välismaiste äriühingute vahel. Sellega seoses vaadeldi ka väetisekaubanduse sektoris tegutsevate suuremate äriühingutega seotud avalikku teavet. Leiti, et Põhja-Ameerika (USA ja Kanada) tootjate vastavad andmed olid uurimise seisukohast kõige asjakohasemad tänu selle maailmajao noteeritud äriühingute usaldusväärse ja täieliku avaliku finantsteabe hõlpsale kättesaadavusele. Seetõttu määratleti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum Põhja-Ameerika nende kolme tootja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kaalutud keskmise põhjal, kes leiti olevat kolm suurimat lämmastikväetiste sektoris tegutsevat äriühingut, arvestades nende samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete (lämmastikväetised) omamaist müüki. Neid kolme tootjat peeti lämmastikväetiste alal tüüpilisteks ning nende müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit peeti samuti tüüpilisteks ehk sellisteks, mis selles ärisegmendis edukalt tegutsevatel äriühingutel tavapärasel juhul tekivad. Tuleb märkida, et miski ei osutanud asjaolule, et sellisel viisil määratletud kasumisumma ületas muude Ukraina tootjate poolt samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete omamaisel turul müümisest teenitud kasumit.32.  Pärast teabe avaldamist väitis taotleja, et Põhja-Ameerika ja Ukraina turuolukord on oluliselt erinevad. Taotleja ei suutnud aga selgitada, milles see väidetav erinevus seisneb, ega põhjendada oma väiteid. Samuti ei suutnud ta arvutuste puhul soovitada ühtki muud asjakohast alust ning selle puudumisel tuli kõnealune väide tagasi lükata.2. Ekspordihind33.  Kuna vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ehk tegelikult makstud või makstava hinna alusel.3. Võrdlus34.  Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohandamiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohasel ja kontrollitud tõenditega toetatud juhul kohandati vastavalt ka veo-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude erinevusi.35.  Pärast teabe avaldamist väitis ühenduse tootjate liit, et muuhulgas olid ka Ukraina raudteetariifid vaatlusaluse toote vedamisel Euroopa Ühendusse eksportimiseks kunstlikult madalad ning et seega tuleks neid kohandada. Uurimisest aga ei selgunud, nagu oleksid Ukraina veokulud jäänud taotleja andmetes piisavalt kajastamata. Kõnealune väide tuli seetõttu tagasi lükata.4. Dumpingumarginaal36.  Dumpingumarginaal määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust ning kaalutud keskmist ekspordihinda.37.  Võrdlus andis dumpingumarginaaliks 38,2 %, väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist.5. Muutunud asjaolude püsiv laad38.  Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 analüüsiti, kas dumpinguga seotud asjaolude muutusi saab põhjendatult pidada püsivat laadi muutusteks.39.  Sellega seoses märgiti, et taotleja suhtes praegu kohaldatav dumpingumarginaal kehtestati algse uurimise käigus, kasutades turumajandusliku kolmanda riigi tootjalt saadud andmete alusel kindlaks määratud normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7. Käesolevas läbivaatamises arvutati normaalväärtus aga taotleja oma andmetega seotud teabe põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1–6 pärast seda, kui Ukrainale oli antud turumajanduslik staatus (nõukogu määrusega 2117/2005 algmäärusesse tehtud muudatus[9]).40.  Miski ei osutanud asjaolule, et käesoleva uurimise käigus taotleja suhtes kehtestatud normaalväärtuse või ekspordihinna taset ei oleks saanud pidada püsivat laadi tasemeks. Oleks saanud väita, et maagaasi kui peamise tooraine hinna areng võinuks normaalväärtust märkimisväärselt mõjutada. Siiski aga arvati, et hinnatõus pidi mõjutama kõiki turuosalisi ning seega ka nii normaalväärtust kui ekspordihinda.41.  Leiti, et taotleja ekspordihind ühendusse eksportimisel oli uurimisperioodi ajal sarnane hinnaga muudesse riikidesse eksportimisel, kuhu uurimisperioodil müüdi märgatavalt suuremaid koguseid.42.  Seega on põhjust arvata, et kuigi uurimisperioodil väljaselgitatud dumpingumarginaal põhineb suhteliselt väikestel taotleja poolt ühendusse eksporditud kogustel, on väljaselgitatud dumpingumarginaali aluseks püsivat laadi muutunud asjaolud.D. LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE43.  Kuna algses uurimises kehtestati tollimaks konkreetse summana tonni kohta, tuleks samamoodi toimida ka käesolevas uurimises. Praeguse dumpingumarginaali alusel arvutatud tollimaks peaks olema 47 eurot tonni kohta.44.  Tuletatakse meelde, et nagu kirjeldatud nõukogu määruse (EÜ) nr 132/2001 põhjenduses 59, kasutati 2001. aastal kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga lõplike meetmete kehtestamisel kohaldatava lõpliku tollimaksu kindlaksmääramiseks kahjumarginaali. Nagu määruse (EÜ) nr 442/2007 artikli 1 lõikes 2 määratletud, sõltub praegu kohaldatav tollimaks konkreetsest tootetüübist ning ulatub 29,26 eurost tonni kohta kuni 33,25 euroni tonni kohta.45.  Kuna praeguse dumpingumarginaali põhjal arvutatud tollimaks on suurem kui praegune tollimaks, tuleks läbivaatamine lõpetada, ilma et muudetakse taotlejale kohaldatava tollimaksu taset, mis peaks jääma algses uurimises kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu tasemele.E. HINNAKOHUSTUSED46.  Taotleja väljendas huvi hinnakohustuse pakkumise vastu, aga ei suutnud algmääruse artikli 2 lõikes 8 sätestatud tähtaja jooksul esitada piisavalt põhjendatud hinnakohustuse pakkumist. Seega ei saanud komisjon ka ühegi hinnakohustusega nõustuda. On arvesse võetud, et paljude probleemide keerukus, nimelt 1) vaatlusaluse toote hinna kõikumine, mis eeldab miinimumhindade mingis vormis indekseerimist, samas kui hinna kõikumist ei saa piisavalt põhjendada peamise kuluartikliga ja 2) vaatlusaluse toote konkreetne turuolukord (mh piiratud import käesoleva läbivaatamise objektiks olevalt eksportijalt), viitavad vajadusele kaaluda, kas hinnakohustus koos indekseeritud miinimumhinna ja kvantitatiivse laega oleks toimiv lahendus.47.  Nagu eespool kirjeldatud, ei suutnud taotleja selle keeruka olukorra tõttu ettenähtud tähtaja jooksul koostada vastuvõetavat hinnakohustuse pakkumist. Eespool nimetatut arvesse võttes arvab komisjon, et taotlejal tuleks erandkorras võimaldada esitada oma hinnakohustuse pakkumine pärast eespool nimetatud tähtaega, aga hiljemalt 10 kalendripäeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest.F. TEABE AVALDAMINE48.  Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti katkestada käsilolev läbivaatamine ning säilitada taotleja valmistatud vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks. Kõigile osalistele anti võimalus esitada oma märkusi. Märkused võeti arvesse, kui need olid põhjendatud ja põhinesid tõenditel,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Ainus artikkelKäesolevaga lõpetatakse CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla kuuluvate Ukraina päritolu tahkete üle 80-massiprotsendilise ammooniumnitraadisisaldusega väetiste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3, muutmata seejuures kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk. 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] EÜT L 23, 25.1.2001, lk 1.[3] ELT L 182, 19.5.2004, lk 28.[4] ELT L 183, 20.5.2004, lk 13.[5] ELT L 344, 20.11.2004, lk 24.[6] ELT L 160, 23.6.2005, lk 1.[7] ELT L 106, 24.4.2007, lk 1.[8] ELT C 311, 19.12.2006, lk 57.[9] ELT L 340, 23.12.2005, lk 17.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0705

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 980/2005 ja komisjoni otsust 2005/924/EÜ  /* KOM/2007/0705 lõplik - ACC 2007/0245 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 14.11.2007KOM(2007) 705 lõplik2007/0245 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 980/2005 ja komisjoni otsust 2005/924/EÜ(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIMoldovaga 2005. aastal kokkulepitud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas kohustus EL kaaluma võimalust anda Moldovale täiendavaid ühepoolseid kaubandussoodustusi tingimusel, et Moldova parandab oluliselt oma kontrollisüsteemi ja kaupade päritolu tõendamise süsteemi.Nimetatud kohustus lisati tegevuskavasse peamiselt põhjusel, et Moldova on Euroopa mandri vaeseim riik ning parem juurdepääs ELi turule toetaks ekspordi kasvu kaudu tema majandusarengut. Lisaks sellele oli selge, et Moldovaga ei saa alustada vabakaubanduslepingu läbirääkimisi, sest Moldoval puudub sellise lepinguga vastastikuste kohustuste võtmiseks vajalik konkurentsivõime.Moldova reformis 2006. aastal oma tollialaseid õigusakte ja saavutas 2007. aasta alguses uute õigusaktide rahuldava rakendamistaseme.Kuni Rumeenia ühinemiseni Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007 oli Moldoval Rumeeniaga vabakaubandusrežiim. 2007. aasta laienemise kogumõju Moldovale oli tühine, kuid Moldova mõnele olulisemale eksporttootele avaldas see negatiivset mõju.Sätete selgitusKäesoleva ettepanekuga nähakse kõikide Moldovast pärit toodete jaoks ette tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs ELi turgudele, välja arvatud teatavate põllumajandustoodete jaoks, mille puhul antakse piiratud soodustused tariifikvootide piires tollimaksust vabastamise kujul või tollimaksu vähendamise kujul.Piiratud soodustused nähakse ette nende põllumajandustoodete jaoks, mille puhul on käimas olulised siseturureformid ja mida käsitatakse ELi turul tundlike toodetena. Tariifikvootide suuruse kindlaksmääramise metoodika põhines Moldova parimatel ekspordinäitajatel ajavahemikus 2004–2006, millele kuni 2012. aastani lisati iga-aastane lineaarne kasv vastavalt Moldova tootmis- ja ekspordivõime potentsiaalsele kasvule.Moldova ei täida praegu liha- ja piimatoodete suhtes kehtivaid sanitaar- ja fütosanitaarnorme, mistõttu neid tooteid ELi ei ekspordita. Seega põhinevad liha- ja piimatoodete tariifikvoodid muudele kolmandatele riikidele antud sarnastel soodustustel ning Moldova hinnangulisel maksimaalsel ekspordivõimel kuni 2012. aastani. Vaatamata nende toodete ekspordi praegusele puudumisele peeti oluliseks kehtestada neile toodetele kvoodid, et ergutada Moldovat jätkama tööd asjaomaste sanitaar- ja fütosanitaarkriteeriumide täitmise suunas.Ettepanek sisaldab ka sätteid, mis käsitlevad soodustuste ajutist peatamist pettuse, eeskirjade eiramise ning toodete päritolu ja sellega seotud menetlusi käsitlevate eeskirjade või muude kavandatavas määruses sätestatud tingimuste täitmata jätmise korral. Ettepanek sisaldab ka kaitseklauslit juhuks, kui Moldovast pärit tooted põhjustavad või ähvardavad põhjustada ühenduse tootjatele tõsiseid raskusi. Lisaks välditakse kaubandussoodustuste kattumist ELi üldise soodustuste süsteemiga.Mõju eelarveleKavandatav määrus ei põhjusta EÜ eelarvele kulusid. Kuna üldine impordimaht Moldovast moodustab ühenduse koguimpordist vaid 0,03%, eeldatakse, et turu täiendav avanemine ei avalda ühendusele negatiivset mõju. Praegu siseneb 86% Moldova impordist ELi tollimaksuvabalt ning Moldovale lisasoodustuste andmisel jääks igal aastal saamata umbes 1,5 miljoni euro ulatuses tollimaksutulu.2007/0245 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 980/2005 ja komisjoni otsust 2005/924/EÜEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Euroopa Liidu (EL) ja Moldova vahelised suhted põhinevad 1. juulil 1998. aastal jõustunud partnerlus- ja koostöölepingul[1]. Selle üks põhieesmärk on edendada lepinguosaliste vahel kaubandust, investeerimist ja üksmeelseid majandussuhteid, et seeläbi soodustada nende majanduse püsivat arengut.2.  Moldovaga 2005. aastal kokkulepitud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas kohustus EL kaaluma võimalust anda Moldovale täiendavaid ühepoolseid kaubandussoodustusi tingimusel, et Moldova parandab oluliselt oma kontrolli- ja kaupade päritolu tõendamise süsteemi. Moldova reformis 2006. aastal oma tollialaseid õigusakte ja 2007. aasta alguses saavutati uute õigusaktide rahuldav rakendamistase.3.  Kuni Rumeenia ühinemiseni ELiga 1. jaanuaril 2007 oli Moldoval Rumeeniaga vabakaubandusrežiim. 2007. aasta laienemise kogumõju Moldovale oli tühine, kuid mõnele Moldova olulisemale eksporttootele avaldas see negatiivset mõju.4.  Vastavalt komisjoni 21. detsembri 2005. aasta otsusele 2005/924/EÜ[2] saab Moldova juba kasu säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleerivast erikorrast (GSP+), mis on ette nähtud nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 980/2005 üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) kohaldamise kohta[3].5.  Üldine impordimaht Moldovast moodustab ühenduse koguimpordist vaid 0,03%. Eeldatakse, et turu edasine avanemine toetab ekspordi kasvu kaudu Moldova majandusarengut, avaldamata seejuures ühendusele negatiivset mõju.6.  Seetõttu on sobiv laiendada Moldovale ühepoolseid kaubandussoodustusi, kõrvaldades tööstustoodetelt kõik allesjäänud tariifilaed ja parandades põllumajandustoodete juurdepääsu ühenduse turule.7.  Vastavalt Euroopa naabruspoliitika tegevuskavale oleneb ELi–Moldova suhete süvenemine sellest, mil määral Moldova pühendub ühistele väärtustele, samuti Moldova suutlikkusest rakendada ühiselt kokkulepitud prioriteete, sealhulgas valmisolekust teostada tulemuslikke majandusreforme. Lisaks on Moldova täitnud GSP+ režiimi täiendavate tariifsete soodustuste saamiseks vajalikud tingimused – ratifitseerinud ja tulemuslikult rakendanud inim- ja tööõigusi, keskkonnakaitset ja head valitsemistava käsitlevad peamised rahvusvahelised konventsioonid. Moldova saavutatud arengutempo säilitamiseks antakse täiendavad ühepoolsed kaubandussoodustused tingimusel, et jätkub Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas ning säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleerivas erikorras GSP+ sätestatud prioriteetide ja tingimuste rakendamine ja täitmine.8.  Lisaks sellele peab Moldova ühepoolsete kaubandussoodustuste saamiseks järgima toodete päritolu ja sellega seotud menetlusi käsitlevaid eeskirju ning tegema ühendusega tõhusat halduskoostööd, et vältida mis tahes pettuse ohtu.9.  Soodustuste ajutise peatamise põhjuste hulka peaks kuuluma sooduskorra aluseks olevate tingimuste tõsised ja süstemaatilised rikkumised, pettus või suutmatus teha kaupade päritolu kontrollimiseks halduskoostööd ning Moldova suutmatus jätkuvalt rakendada Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas sätestatud prioriteete ja II lisas loetletud konventsioone.10.  Vaja on ette näha ühise tollitariifistiku maksumäärade taaskehtestamine toodete suhtes, mis komisjoni uuringu kohaselt põhjustavad või ähvardavad põhjustada tõsiseid raskusi samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjale ühenduses.11.  Päritolustaatusega toodete mõiste määratlemisel, päritolu tõendamisel ja halduskoostöö toimingutes kohaldatakse komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik[4], IV jaotise 2. peatüki 2. jagu.12.  Ratsionaliseerimise ja lihtsustamise eesmärgil on vaja ette näha, et komisjon võib pärast konsulteerimist tolliseadustiku komiteega teha käesolevasse määrusesse mis tahes vajalikke muudatusi ja tehnilisi kohandusi, ilma et see piiraks käesoleva määrusega kehtestatud erimenetluste kohaldamist.13.  Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[5].14.  Moldovast pärit toodete suhtes kavandatud meetmete kehtestamine muudab üleliigseks Moldova kaasamise ühenduse üldiste tariifsete soodustuste kavasse. Seetõttu on asjakohane kõrvaldada Moldova nõukogu 27. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 980/2005 soodustatud riikide nimekirjast ning otsuse 2005/924/EÜ säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise tingimustele vastavate soodustatud riikide nimekirjast.15.  Kõnealust impordikorda tuleks uuendada nõukogu kehtestatud tingimuste alusel ja arvestades käesoleva määruse kohaselt kehtestatud korra kohaldamisest saadud kogemusi. Seetõttu on asjakohane piirata kõnealuse korra kehtivust 31. detsembrini 2012,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Sooduskord16.  Moldovast pärit tooted, välja arvatud I lisa tabelites 1 ja 2 loetletud tooted, imporditakse ühendusse koguselisi piiranguid või samaväärseid meetmeid rakendamata ning tollimaksuvabalt ja muudest samalaadsetest maksudest vabastatult.17.  Moldovast pärit ja I lisas loetletud tooted imporditakse ühendusse vastavalt artiklis 3 sätestatud erisätetele.Artikkel 2Sooduskorra saamise tingimused18.  Artiklis 1 nimetatud sooduskorra saamiseks on vaja täita järgmised tingimused:a) järgitakse määruse (EMÜ) nr 2454/93 IV jaotise 2. peatüki 2. jaos sätestatud toodete päritolu ja sellega seotud menetlusi käsitlevaid eeskirju;b) järgitakse määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 121 ja 122 sätestatud halduskoostöö meetodeid;c) Moldova osaleb tõhusas halduskoostöös ühendusega, et vältida mis tahes pettuseohtu;d) Moldova hoidub uute tollimaksude või muude samaväärsete maksude ja uute koguseliste piirangute või muude samaväärsete meetmete kehtestamisest ühendusest pärineva impordi suhtes, samuti olemasolevate tollimaksumäärade või lõivude suurendamisest või mis tahes muude piirangute kehtestamisest alates käesoleva määruse jõustumise päevast;e) Moldova rakendab jätkuvalt Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas Moldovale 2005. aastal seatud prioriteete, eelkõige seoses tulemusliku majandusreformiga, ningf) Moldova hoolitseb II lisas loetletud konventsioonide ratifitseerimise ja nende tõhusa rakendamise eest ning nõustub rakendamise dokumentide korrapärase järelevalvega ja läbivaatamisega kooskõlas ratifitseeritud konventsioonide rakendussätetega.19.  Komisjon jälgib lõike 1 punktis e osutatud asjaomaste konventsioonide ratifitseerimise ja tõhusa rakendamise seisu.20.  Lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmata jätmise korral võib komisjon vastavalt käesoleva määruse artiklile 10 võtta meetmeid artikliga 1 ettenähtud korra peatamiseks.Artikkel 3Teatavate põllumajandustoodete tariifikvoodid ja künnishinnad21.  I lisa tabelis 1 loetletud tooteid lubatakse ühendusse importida tabelis sätestatud ühenduse tariifikvootide piires tollimaksuvabalt.22.  I lisa tabelis 2 loetletud tooteid lubatakse ühendusse importida imporditollimaksu väärtuselisest komponendist vabastatuna.3. Olenemata käesoleva määruse muudest sätetest, eelkõige artiklist 10, võib komisjon juhul, kui põllumajandustoodete import põhjustab tõsiseid häireid ühenduse turgudel ja nende reguleerimismehhanismides, võtta kõnealuste toodete suhtes asjakohaseid meetmeid kohaldatavas ühenduse õiguses sätestatud korras.Artikkel 4Piimatoodete tariifikvoodi rakendamineKomisjon kehtestab rubriikide 0401 kuni 0406 tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad määruse (EÜ) nr 1255/1999 (piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta)[6] artikliga 42 ettenähtud korras.Artikkel 5Tariifikvootide haldamineArtikli 3 lõikes 1 osutatud ja I lisas loetletud tariifikvoote, välja arvatud artiklis 4 osutatud piimatoodete tariifikvoote, haldab komisjon vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.Artikkel 6Tariifikvootide kasutamise võimalusLiikmesriigid tagavad importijatele võrdse ja jätkuva võimaluse kasutada kvoote seni, kuni asjakohase kvoodi järelejäänud maht seda võimaldab.Artikkel 7Volituste andmineKomisjon võtab artikli 8 lõikes 2 märgitud korras vastu käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud muud kui artiklis 4 nimetatud sätted, eelkõige:a) kombineeritud nomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest tulenevad muudatused ja vajalikud tehnilised kohandused;b) muudest ühenduse ja Moldova vahel sõlmitud lepingutest tulenevad vajalikud kohandused.Artikkel 8Korralduskomitee1. Komisjoni abistab nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92[7] artikli 248a alusel asutatud tolliseadustiku komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtaeg on üks kuu.Artikkel 9KoostööLiikmesriigid ja komisjon teevad tihedat koostööd selle nimel, et tagada käesoleva määruse, eelkõige selle artikli 10 lõike 1 sätete täitmine.Artikkel 10Ajutine peatamine1. Kui komisjon leiab, et on piisavalt tõendeid pettuse kohta, eeskirjade eiramise kohta või toodete päritolu ja sellega seotud menetlusi käsitlevate eeskirjade süstemaatilise täitmata jätmise või täitmise tagamata jätmise kohta Moldova poolt või Moldova suutmatuse kohta teha artikli 2 lõikes 1 osutud halduskoostööd või täita muid artikli 2 lõikes 1 määratletud tingimusi, võib komisjon võtta meetmeid käesoleva määrusega ettenähtud sooduskorra täielikuks või osaliseks peatamiseks kuni kuueks kuuks, tingimusel, et ta on eelnevalt:a) teavitanud komiteed;b) pöördunud liikmesriikide poole, et need võtaksid tarvitusele ettevaatusabinõud, mis on vajalikud ühenduse finantshuvide kaitseks ja/või selleks, et Moldova täidaks artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimusi;c) avaldanud Euroopa Liidu Teatajas teadaande, et esineb põhjendatud kahtlusi selle kohta, kuidas Moldova kohaldab sooduskorda ja/või järgib artikli 2 lõiget 1, ning see võib muuta küsitavaks Moldova õiguse kohaldada käesoleva määrusega kehtestatud sooduskorda;d) teavitanud Moldovat igast käesoleva lõike kohaselt tehtud otsusest enne selle jõustumist.2. Liikmesriik võib komisjoni otsuse 10 päeva jooksul nõukogule saata. Nõukogu võib 30 päeva jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega teha teistsuguse otsuse.3. Peatamisaja lõppedes otsustab komisjon pärast komiteega konsulteerimist ajutise peatamise meetme lõpetada või pikendab seda lõikes 1 sätestatud korra kohaselt.4. Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu asjakohase teabe, mis võib õigustada soodustuste peatamist või peatamisaja pikendamist.Artikkel 11Kaitseklausel1. Kui Moldovast pärit toodet imporditakse tingimustel, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada tõsiseid raskusi samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjale ühenduses, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal igal ajal taaskehtestada kõnealuse toote suhtes ühise tollitariifistiku maksumäärad.2. Komisjon võtab liikmesriigi taotlusel või enda algatusel vastu ametliku otsuse uurimise algatamise kohta mõistliku aja jooksul. Kui komisjon otsustab algatada uurimise, avaldab ta Euroopa Liidu Teatajas selle kohta teadaande. Kõnealuses teadaandes esitatakse saadud teabe kokkuvõte ja märgitakse, et mis tahes asjakohane teave tuleb saata komisjonile. Teadaandes nimetatakse ajavahemik, mis ei ületa nelja kuud alates teadaande avaldamiskuupäevast ja mille jooksul huvitatud pooled võivad kirjalikult esitada oma arvamused.3. Komisjon hangib kogu vajaliku teabe ning võib saadud teavet Moldova ja muu asjakohase allika abiga kontrollida. Teda võivad abistada selle liikmesriigi ametnikud, kelle territooriumil kontrollimine toimub, kui kõnealune liikmesriik seda taotleb.4. Tõsiste raskuste esinemist uurides võtab komisjon muu hulgas arvesse järgmisi ühenduse tootjatega seotud asjaolusid, kui sellekohane teave on kättesaadav:-  turuosa,-  toodang,-  varud,-  tootmisvõimsus,-  tootmisvõimsuse rakendamine,-  tööhõive,-  import,-  hinnad.5. Uurimine lõpetatakse kuue kuu jooksul lõikes 2 osutatud teadaande avaldamisest. Komisjon võib erandjuhtudel ja pärast komiteega konsulteerimist kõnealust tähtaega pikendada artikli 8 lõikes 2 sätestatud korras.6. Komisjon teeb otsuse kolme kuu jooksul artikli 8 lõikes 2 sätestatud korras. Otsus jõustub ühe kuu jooksul selle avaldamisest.7. Kui viivitamatut tegutsemist nõudvad erandlikud asjaolud teevad uurimise võimatuks, võib komisjon pärast komitee teavitamist võtta hädavajalikke ennetusmeetmeid.Artikkel 12Määruse (EÜ) nr 980/2005 ja komisjoni otsuse 2005/924/EÜ muutmine23.  Määruse (EÜ) nr 980/2005 I lisast jäetakse välja kirje „MD Moldova Vabariik“.24.  Otsuse 2005/924/EÜ ainsast artiklist jäetakse välja kirje „MD Moldova Vabariik“.Artikkel 13Üleminekumeetmed1. Määrusega (EÜ) nr 980/2005 kehtestatud üldiseid tariifseid soodustusi kohaldatakse jätkuvalt Moldovast pärit toodete suhtes, mis lastakse ühenduses vabasse ringlusse enne käesoleva määruse jõustumisele järgneva kolmanda kuu esimest päeva, tingimusel, et:a) asjaomaste toodete kohta on sõlmitud ostuleping enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva; ningb) tollile tõendatakse, et need kaubad viidi päritoluriigist välja hiljemalt käesoleva määruse jõustumise kuupäeval.2. Toll võib lugeda lõike 1 punktis b esitatud tingimuse täidetuks, kui esitatakse üks järgmistest dokumentidest:a) mere- või siseveetranspordi kasutamise puhul konossement, millest nähtub, et pealelaadimine toimus enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva;b) raudteetranspordi puhul saatekiri, mille päritoluriigi raudteeasutused võtsid vastu enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva;c) maanteetranspordi puhul rahvusvahelise kaubaveo TIR-märkmik, mille päritoluriigi toll on välja andnud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, või päritoluriigi mis tahes muu asjaomase tolliasutuse sobiv dokument, mis on välja antud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva;d) lennutranspordi puhul lennuveokiri, millest nähtub, et lennuettevõtja võttis tooted vastu enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.Artikkel 14Ühenduse veterinaarõigusaktide kohaldamineKäesoleva määruse sätted ei mõjuta ühenduse veterinaarõigusaktides sisalduvaid piiranguid ega impordieeskirju.Artikkel 15Jõustumine ja kohaldamineKäesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse (selle jõustumisele järgneva teise kuu esimesest päevast) kuni 31. detsembrini 2012.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISATOOTED, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE ARTIKLIS 3 OSUTATUD KVANTITATIIVSEID PIIRANGUID VÕI KÜNNISHINDAKombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui osutatud CN-koodil on eesliide ex, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse põhjal.1. Tooted, mille suhtes kohaldatakse iga-aastaseid tollimaksuvabu tariifikvooteJrk nr | CN-kood | Toote kirjeldus | 2008 (1) | 2009 (1) | 2010 (1) | 2011 (1) | 2012 (1) |09.0504 | 0201 kuni 0204 | Veise-, kodusea-, lamba- ja kitseliha, värske, jahutatud ja külmutatud | 3 000 (2) | 3 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) |09.0505 | ex 0207 | Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud ja külmutatud liha ja söödav rups, välja arvatud alamrubriigi 0207.34 rasvmaks | 400 (2) | 400 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |09.0506 | ex 0210 | Soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud sea- ja veiseliha ja söödav rups; toiduks kasutatav kodusea- ja veiselihast või söödavast rupsist jahu või pulber | 400 (2) | 400 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |09.4210 | 0401 kuni 0406 | Piimatooted | 1 000 (2) | 1 000 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) |09.0507 | 0407.00 | Koorega linnumunad | 90 (3) | 95 (3) | 100 (3) | 110 (3) | 120 (3) |09.0508 | ex 0408 | Kooreta linnumunad ja munakollased, v.a inimtoiduks kõlbmatud | 200 (2) | 200 (2) | 300 (2) | 300 (2) | 300 (2) |09.0509 | 1001.90.91 | Pehme nisu | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 40 000 (2) | 50 000 (2) |09.0510 | 1003.00.90 | Oder | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 45 000 (2) |09.0511 | 1005.90 | Mais | 15 000 (2) | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 40 000 (2) |09.0512 | 1601 00 91 ja 1601 00 99 | Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nendel toodetel põhinevad toiduained | 500 (2) | 500 (2) | 600 (2) | 600 (2) | 600 (2) |ex 1602 | Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid: – kanast, kuumtöötlemata, – koduseast, – veisest, kuumtöötlemata |09.0513 | 1701.99.10 | Valge suhkur | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 45 000 (2) |09.0514 | 2204 21 ja 2204 29 | Värsketest viinamarjadest valmistatud vein tegeliku alkoholisisaldusega kuni 15 % mahust, välja arvatud vahuvein | 60 000 (4) | 70 000 (4) | 80 000 (4) | 100 000 (4) | 120 000 (4) |(1) Alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini, välja arvatud 2008. aastal alates määruse kohaldamise esimesest päevast kuni 31. detsembrini, (2) tonnides (netokaal), (3) miljonites ühikutes, (4) hektoliitrites2. Tooted, mis vabastatakse imporditollimaksu väärtuselisest komponendistCN-kood | Toote kirjeldus |0702 | Tomatid, värsked või jahutatud |0707 | Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud |0709 90 70 | Kabatšokid, värsked või jahutatud |0709 90 80 | Artišokid |0806 | Viinamarjad, värsked või kuivatatud |0808 10 | Õunad, värsked |0808 20 | Pirnid ja küdooniad |0809 10 | Aprikoosid |0809 20 | Kirsid |0809 30 | Virsikud, k.a nektariinid |0809 40 | Ploomid ja laukaploomid |II LISAARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTIS e OSUTATUD KONVENTSIOONID1. Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt2. Majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt3. Rahvusvaheline konventsioon rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta4. Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta5. Piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise konventsioon6. Lapse õiguste konventsioon7. Genotsiidi vältimise ja karistamise konventsioon8. Töölevõetava isiku vanuse alammäära konventsioon (nr 138)9. Lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise konventsioon (nr 182)10. Sunniviisilise töö kaotamise konventsioon (nr 105)11. Sunniviisilise või kohustusliku töö konventsioon (nr 29)12. Konventsioon mees- ja naistöötajate võrdse tasustamise kohta võrdväärse töö eest (nr 100)13. Töö- ja kutsealast diskrimineerimist käsitlev konventsioon (nr 111)14. Ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsioon (nr 87)15. Organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse konventsioon (nr 98)16. Apartheidikuriteo tõkestamise ning selle eest karistamise rahvusvaheline konventsioon17. Osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokoll18. Ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon19. Orgaaniliste püsisaasteainete piiramise Stockholmi konventsioon20. Loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kaubanduse konventsioon21. Bioloogilise mitmekesisuse konventsioon22. Cartagena bioloogilise ohutuse protokoll23. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokoll24. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni narkootiliste ainete ühtne konventsioon (1961)25. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni psühhotroopsete ainete konventsioon (1971)26. Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon (1988)27. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastane konventsioon (Mehhiko)FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA1. ETTEPANEKU NIMETUS:Nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 980/2005 ja komisjoni otsust 2005/924/EÜ2. EELARVEREAD:Peatükk ja artikkel: Artikkel 120Asjaomaseks aastaks eelarves ettenähtud summa: 16 431 900 000 (2008. aasta esialgne eelarveprojekt)3. FINANTSMÕJU( Ettepanekul ei ole finantsmõju( Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, kuid sellel on järgmine mõju tuludele:(miljonites eurodes ühe kümnendkoha täpsusega)Eelarverida | Tulud[8] | 12-kuuline periood alates pp/kk/aaaa | [Aasta n] |Artikkel 120 | 1.125.000,00 eurot | 01/02(01)/2008 | 2008 |Artikkel 120 | 1.125.000,00 eurot | 01/01/2009 | 2009 |Artikkel 120 | 1.125.000,00 eurot | 01/01/2010 | 2010 |Artikkel 120 | 1.125.000,00 eurot | 01/01/2011 | 2011 |Artikkel 120 | 1.125.000,00 eurot | 01/01/2012 | 2012 |Olukord pärast meetme rakendamist |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |Artikkel… |Artikkel… |4. PETTUSEVASTASED MEETMEDMääruse artiklis 10 on ette nähtud soodustuste ajutine peatamine puhuks, kui komisjon leiab, et on piisavalt tõendeid pettuse või eeskirjade eiramise kohta või selle kohta, et Moldova on süstemaatiliselt jätnud täitmata toodete päritolu ja sellega seotud menetlusi käsitlevaid eeskirju või ei ole süstemaatiliselt taganud nende täitmist või ei ole suutnud teha määruse artikli 2 lõikes 1 osutud halduskoostööd. Kui artiklis 10 määratletud korrast ei tulene teisiti, võib komisjon võtta meetmeid, peatamaks määrusega ette nähtud korra tervikuna või osaliselt kõige rohkem kuueks kuuks. Peatamisaja lõppedes otsustab komisjon artikli 10 lõikes 1 osutatud menetlust järgides ajutise peatamismeetme lõpetada või pikendab peatamismeedet.5. MUUD MÄRKUSEDMoldovale täiendavate ühepoolsete kaubandussoodustuse andmise finantsmõju analüüsi kohaselt ulatuks tollimaksude näol saamata jääv brutotulu hinnanguliselt 1 500 000 euroni (netosumma oleks 1 125 000). Moldovast pärit impordi väärtus ulatus 2006. aastal umbkaudu 325 miljoni euroni, mis moodustab 0,03% ELi koguimpordist. Umbes 279 miljoni euro väärtuses ehk 86% Moldovast pärit importi sisenes 2006. aastal ELi tollimaksuvabalt – kas enamsoodustusrežiimi alusel nullmääraga või üldiste soodustuste süsteemi alusel nullmääraga. Järelikult ülejäänud 46 miljoni euro ulatuses ehk 14% imporditi positiivsete tariifimääradega.Ülejäänud impordi osas, mille eest nõutakse veel tollimaksu, tuleneb tollimaksudena saamata jääv tulu ELi imporditavatest köögiviljadest (II jaotis) ning valmistoidukaupadest (IV jaotis), kus on vähem võimalusi soodustust saada. Umbes 90% Moldovast tulevast II jaotisse kuuluvast impordist moodustavad teraviljad (HS10). IV jaotise alla kuuluvad peamiselt joogid, kanged alkohoolsed joogid ja äädikas (HS22), mida imporditakse positiivsete tollimaksumääradega, ning nende seas domineerib veini import. Suurimad muudatused tollimaksutulus tekivad seega tõenäoliselt ELi teravilja- ja veiniimpordis.Enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär on asjaomaste teraviljatoodete (HS 100190 ja HS 100300) puhul vastavalt 95 eurot 1000 kg kohta ja 93 eurot 1000 kg kohta. Ent paralleelselt eksisteerivad nendega seotud enamsoodustusrežiimi kvoodid määras 12 eurot 1000 kg kohta ja 16 eurot 1000 kohta, mille alusel toimub peaaegu kogu Moldova teraviljaeksport. ELi imporditollimaksud veinilt sõltuvad veini tüübist. Umbes 80 protsendilt imporditava veini väärtusest tuleb maksta tollimaksu 13,1 eurot hektoliitri kohta. Ülejäänud import tuleb tollimaksuga 15,4 eurot hektoliitrilt ja 18,6 eurot hektoliitrilt. Oletades, et 2006. aastal ELi imporditud teravilja- ja veinikogused (nisu 26 801 tonni, otra 23 275 tonni, veini 65 370 hektoliitrit) kuuluksid kavandatava määruse alusel tollimaksuvabade kvootide alla, oleks saamata jääv tollimaksutulu hinnanguliselt umbes 1,5 miljonit eurot. See arv moodustab vähem kui 0,5% Moldovast ELi tuleva impordi koguväärtusest ning vähem kui 0,1% ELi kogu tollimaksutulust.Ühepoolsete tollimaksusoodustuste kehtestamine Moldovale võib tuua kaasa ka eksporti tootekategooriates, mis on lisatud ettepanekusse, kuid mida käesolevas hinnangus ei ole nimetatud, sest hüpoteetilist tulu, mida tulevane eksport võiks tuua, ei saa pidada saamata jäävaks tollimaksutuluks.[1] EÜT L 181, 24.6.1998, lk 1.[2] ELT L 337, 22.12.2005, lk 50.[3] ELT L 169, 30.6.2005, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 606/2007 (ELT L 141, 2.6.2007, lk 4).[4] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).[5] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 1).[6] EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48.[7] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 648/2005 (EÜT L 117, 4.5.2005, lk 13.)[8] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25% sissenõudmiskulude mahaarvamist.