               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.12.2018
            COM(2018) 837 final
            2018/0425(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingu kohaselt loodud veinide töörühmas seoses Jaapani veinitoodete Euroopa Liitu importimise sertifikaadi vormi ja isesertifitseerimise rakendamise korraga

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel veinide töörühmas seoses Jaapani veinitoodete Euroopa Liitu importimise sertifikaadi vormi ja isesertifitseerimise korra rakendamist käsitleva otsuse kavandatava vastuvõtmisega. Käesoleva ettepaneku eesmärk on tagada, et Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingu jõustumisel 1. veebruaril 2019 saaks eespool nimetatud otsuse veinide töörühmas vastu võtta.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Majanduspartnerlusleping

               Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on liberaliseerida ja hõlbustada kaubavahetust ja investeeringuid ning tihendada majandussuhteid lepinguosaliste vahel. Leping jõustub [jõustumise kuupäev].

               2.2.Veinide töörühm

               Veinide töörühm on asutatud vastavalt lepingu artiklile 22.4. Veinide töörühm vastutab 2-E lisa C jao sätete tulemusliku rakendamise ja toimimise eest.

               2.3.Veinide töörühma kavandatud akt

               Vastavalt lepingu artikli 2.35 lõikele 3 toimub veinide töörühma esimene koosolek lepingu jõustumise päeval. [Jõustumise kuupäev] toimuval esimesel koosolekul tuleb töörühmas võtta vastu otsus selle kohta, millist sertifikaadi vormi kasutatakse Jaapani veinitoodete importimisel Euroopa Liitu ja kuidas rakendatakse isesertifitseerimise korda (edaspidi „kavandatud akt“).

               Kavandatud akti eesmärk on rakendada tulemuslikult lepingu 2-E lisa C jao sätteid ja eriti lepingu artikli 2.28 lõiget 1.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerlusleping, mis on nõukogu otsust COM(2018) 192 (final) käsitleva komisjoni ettepaneku sisu, sisaldab põhjalikku jagu, milles käsitletakse veiniekspordi vastastikust lihtsustamist, nn veinipaketti. Eelkõige on selles sätestatud, et lepingu jõustumisel kaotatakse kõik Euroopa veinide ja vahuveinide Jaapanisse eksportimisega seotud tariifid, tagatakse Jaapani territooriumil ligikaudu 130 ELi veini geograafilise tähise kaitse ja kiidetakse heaks ELi mitu veinivalmistustava, sealhulgas veini valmistamisega seotud esmatähtsate lisaainete kasutamine, ning veinide töörühma otsusega lihtsustatakse ELi imporditavate Jaapani veinide sertifitseerimist.

               Töörühma kavandatud akt, mis on ettepanekule lisatud, võimaldab seda põhjalikku jagu rakendada, kehtestades Jaapani veinitoodete Euroopa Liitu importimise sertifikaadi vormi ja isesesertifitseerimise rakendamise korra.

               Isesertifitseerimise vormid ja kord on kooskõlas Euroopa Liidu tegevuspõhimõtetega, mis käsitlevad kaubanduse edendamist ja koostööd liiduga lepingu sõlminud kolmandate riikidega, et hoida ära pettusi.

               Seepärast peaks nende heaks kiitmist toetama.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Veinide töörühm on lepinguga loodud organ.

               Akt, mis on kavas veinide töörühma kohtumisel vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas lepingu artikliga 1.3.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud õigusakti peamine eesmärk ja sisu on veinitoodetega kauplemise liberaliseerimine ja hõlbustamine.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna veinide töörühma aktis sätestatud nõudeid peavad rakendama tolliasutused ja ELi importijad, on asjakohane avaldada otsus pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2018/0425 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingu kohaselt loodud veinide töörühmas seoses Jaapani veinitoodete Euroopa Liitu importimise sertifikaadi vormi ja isesertifitseerimise rakendamise korraga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega [...]
                  2
                sõlmis liit Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“). Otsus jõustub [1. veebruaril 2019].

               (2)Vastavalt lepingu artikli 2.28 lõikele 2 võtab veinide töörühm vastu otsuse kõnealuse artikli lõike 1 rakendamise korra kohta ning kehtestab sertifikaadid Jaapani veinitoodete liitu importimiseks ja liidus müümiseks, eelkõige määratakse kindlaks sertifikaadi vorm ja seal esitatav teave.

               (3) Lepingu artikli 2.35 lõike 2 punktis a on sätestatud, et veinide töörühma ülesannete hulka kuulub muu hulgas isesertifitseerimise korra vastu võtmine.

               (4)Vastavalt lepingu artikli 2.35 lõikele 3 toimub veinide töörühma esimene koosolek lepingu jõustumise päeval.

               (5)Veinide töörühm peab oma esimesel koosolekul [1. veebruaril 2019 / lepingu jõustumise kuupäev] võtma vastu otsuse Jaapani veinitoodete Euroopa Liitu importimise sertifikaadi vormi ja isesertifitseerimise rakendamise korra kohta, et tagada lepingu rakendamine ja lihtsustada seega Jaapani veinitoodete importi. Isesertifitseerimise kavandatud vormid ja kord on kooskõlas liidu tegevuspõhimõtetega, mis käsitlevad kaubanduse edendamist ja koostööd liiduga lepingu sõlminud kolmandate riikidega, et hoida ära pettusi.

               (6)On asjakohane kehtestada liidu nimel veinide töörühmas võetav seisukoht, kuna kõnealuse töörühma poolt vastu võetud otsus on liidu jaoks siduv,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Veinide töörühma esimesel koosolekul liidu nimel võetav seisukoht põhineb veinide töörühma otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Veinide töörühma otsus avaldatakse pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (2)

                        ELT […], […], lk […].

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.12.2018
            COM(2018) 837 final
            LISA
            järgmise ettepaneku juurde:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingu kohaselt loodud veinide töörühmas seoses Jaapani veinitoodete Euroopa Liitu importimise sertifikaadi vormi ja isesertifitseerimise rakendamise korraga

               LISA

               ELi-JAAPANI VEINIDE TÖÖRÜHMA OTSUS NR 1,

               [kuupäev],

               Jaapani veinitoodete Euroopa Liitu importimise sertifikaadi vormi ja isesertifitseerimise korra kinnitamine

               VEINIDE TÖÖRÜHM,

               võttes arvesse Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artikleid 2.28 ja 2.35,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerlusleping (edaspidi „leping“) jõustub [1. veebruaril 2019].

               (2)Lepingu artikli 22.4 kohaselt tuleb moodustada veinide töörühm, mis muu hulgas vastutab lepingu C jao ja 2-E lisa sätete tulemusliku rakendamise ja toimimise eest.

               (3)Vastavalt lepingu artiklile 2.28 piisab selle kinnituseks, et Jaapani veinitooted vastavad Euroopa Liitu importimise ja seal toimuva müügi suhtes kehtestatud nõuetele, Jaapani õigusnormide kohaselt tõendatud sertifikaadist, mis hõlmab Jaapani pädevalt asutuselt isesertifitseerimisvolitused saanud tootja kinnitust.

               (4)Vastavalt lepingu artikli 2.28 lõike 2 punktile a, peab sertifikaadi vormi ja seal esitatava teabe kindlaks määrama lepingu artikli 22.4 kohaselt loodud veinide töörühma otsusega.

               (5)Vastavalt lepingu artikli 2.35 lõike 2 punktile a peab isesertifitseerimise korra kindlaks määrama lepingu artikli 22.4 kohaselt loodud veinide töörühma otsusega,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Jaapani õigusnormide kohaselt tõendatud sertifikaadi vorm on esitatud käesoleva otsuse I lisas.

               2.Jaapani pädevalt asutuselt isesertifitseerimisvolitused saanud tootja kinnituse vorm on esitatud käesoleva otsuse II lisas.

               3.Jaapani pädevalt asutuselt volitused saanud tootja isesertifitseerimise kord on esitatud käesoleva otsuse III lisas.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub [1. veebruaril 2019 / lepingu jõustumise kuupäev].

                     Veinide töörühma eest

                     […]

               I LISA

               RIIKLIKU JOOGITEHNOLOOGIA INSTITUUDI [NRIB] SERTIFIKAADI VORM JAAPANI VEINITOODETE IMPORTIMISEL EUROOPA LIITU
                  1

                        1. Eksportija (täielik nimi ja aadress)

                        Väljaandev kolmas riik:  JAAPAN

                        Lihtsustatud VI 1 seerianumber
                           2
                        :

                        VEINI VIINAMARJAMAHLA VÕI VIINAMARJAVIRDE EUROOPA LIITU IMPORTIMISE DOKUMENT

                        2. Kaubasaatja (nimi ja aadress)

                        3. Tollitempel (ainult ELis ametlikuks kasutamiseks)

                        4. Transpordivahend ja veo üksikasjad
                           3

                        5. Mahalaadimiskoht (kui erineb lahtrist 2)

                        6. Imporditava toote kirjeldus
                           4

                        7. Kogus l/hl/kg

                        8. Mahutite arv
                           5

                        9.Certificate

                        „Eespool kirjeldatud toode on ette nähtud otseseks inimtarbimiseks ning vastab Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingu 2. peatüki C jaos sätestatud tootemääratlusele ja veinivalmistustavadele.“

                        Tootja nimi ja aadress:

                        Pädeva asutuse täielik nimi ja aadress:                               Koht ja kuupäev:

                        Riiklik joogitehnoloogia instituut,

                        kes tegutseb Jaapani rahandusministeeriumi järelevalve all,

                        3-7-1, Kagamiyama, Higashihiroshima, Hiroshima, Jaapan

                        Pädeva asutuse tempel:

                        Pädeva asutuse esindaja allkiri, nimi ja ametinimetus:

               Arvestuskanded (vabasse ringlusesse lubamine ja väljavõtete tegemine)

                        Kogus

                        10. Vabasse ringlusse lubamise tollidokumendi ja väljavõtte number ja kuupäev

                        11. Kaubasaaja täielik nimi ja aadress (väljavõte)

                        12. Pädeva

                        ameti-

                        asutuse

                        pitser

                        Kättesaadav

                        Eraldatud

                        Kättesaadav

                        Eraldatud

                        Kättesaadav

                        Eraldatud

                        13. Täiendavad märkused

               II LISA

               JAAPANI VEINITOODETE EUROOPA LIITU IMPORTIMISE SERTIFIKAADI VORM
                  6
                ISESERTIFITSEERIMISVOLITUSTEGA TOOTJATE JAOKS

                        1. Eksportija (täielik nimi ja aadress)

                        Väljaandev kolmas riik:  JAAPAN

                        Lihtsustatud VI 1 seerianumber
                           7
                        :

                        VEINI VIINAMARJAMAHLA VÕI VIINAMARJAVIRDE EUROOPA LIITU IMPORTIMISE DOKUMENT

                        2. Kaubasaatja (nimi ja aadress)

                        3. Tollitempel (ainult ELis ametlikuks kasutamiseks)

                        4. Transpordivahend ja veo üksikasjad
                           8

                        5. Mahalaadimiskoht (kui erineb lahtrist 2)

                        6. Imporditava toote kirjeldus
                           9

                        7. Kogus l/hl/kg

                        8. Mahutite arv
                           10

                        9.Certificate

                        „Eespool kirjeldatud toode on ette nähtud otseseks inimtarbimiseks ning vastab Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingu 2. peatüki C jaos sätestatud tootemääratlusele ja veinivalmistustavadele. See on toodetud tootja poolt, kellele Jaapani riiklik maksuamet on andnud eraldi loa veini valmistamiseks, ja kellele riiklik joogitehnoloogia instituut on andnud isesertifitseerimisvolitused. Tootja suhtes kohaldab kontrolli ja järelevalvet riiklik joogitehnoloogia instituut.“

                        Volitatud tootja nimi, aadress ja registreerimisnumber/loa number:

                        Pädeva asutuse täielik nimi ja aadress:                   Koht ja kuupäev:

                        Riiklik joogitehnoloogia instituut,

                        kes tegutseb Jaapani rahandusministeeriumi järelevalve all,

                        3-7-1, Kagamiyama, Higashihiroshima, Hiroshima, Jaapan

                        Volitatud tootja tempel:                                     Volitatud tootja esindaja allkiri:

                        10. ANALÜÜSIARUANNE (milles kirjeldatakse eespool nimetatud toodete analüütilisi omadusi)

                        VIINAMARJAVIRDE JA -MAHLA PUHUL:

                         Teavet ei nõuta.

                        VEINI JA KÄÄRIVA VIINAMARJAVIRDE PUHUL:

                        – Tegelik alkoholisisaldus:

                        KÕIGI TOODETE PUHUL:

                        – Vääveldioksiidi üldsisaldus:

                        – Üldhappesus:

                        Volitatud tootja tempel:                                    Koht ja kuupäev:

                        – Volitatud tootja allkiri, nimi ja ametinimetus:

                        Arvestuskanded (vabasse ringlusesse lubamine ja väljavõtete tegemine)

                        Kogus

                        11. Vabasse ringlusse lubamise tollidokumendi ja väljavõtte number ja kuupäev

                        12. Kaubasaaja täielik nimi ja aadress (väljavõte)

                        13. Pädeva

                        ameti-

                        asutuse

                        pitser

                        Kättesaadav

                        Eraldatud

                        Kättesaadav

                        Eraldatud

                        Kättesaadav

                        Eraldatud

                        14. Täiendavad märkused

               III lisa

               Isesertifitseerimise kord

               1.Riiklik joogitehnoloogia instituut, kes tegutseb Jaapani rahandusministeeriumi järelevalve all,

               i)nimetab eraldi tootjad, kellele on Jaapanis antud isesertifitseerimisvolitused, mis on sätestatud Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingu artiklis 2.28;

               ii)korraldab järelevalvet ja kontrolli volitatud tootjate üle ning

               iii)teatab Euroopa Liidule

               ·kaks korda aastas (jaanuaris ja juulis) volitatud tootjate nimed ja aadressid koos nende ametlike registreerimisnumbritega;

               ·viivitamata igast muudatusest seoses volitatud tootja nime ja aadressiga.

               2.Euroopa Liit avaldab ja ajakohastab viivitamata volitatud tootjate nimed ja aadressid, mis on kantud pädevate asutuste, määratud laborite ja dokumentide VI-1 koostamiseks volitatud veinitootjate loetellu, mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni ametlikul veebisaidil:

               ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/wine/lists/06.

                     (1)

                        Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingu artikli 2.28 kohaselt.

                     (2)

                        NRIB antud number partii jälgitavuse tagamiseks.

                     (3)

                        Märkida järgmine teave: transpordivahend, mida kasutatakse ELi sisenemisel: transpordiliik (laev, lennuk, muu); laeva nimi jne.

                     (4)

                        Märkida järgmine teave:– müüginimetus nii, nagu see on sildile kantud (näiteks tootja ja viinamarjakasvatuspiirkonna nimi, mark jne),– päritoluriigi nimi: [märkida „Jaapan“];– geograafilise tähise nimetus, kui see on asjakohane;– tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides;– toote värv (märkida ainult „punane“, „roosa“ või „valge“);– kombineeritud nomenklatuuri kood (CN-kood).

                     (5)

                        Mahuti on veini sisaldav nõu, mille maht on alla 60 liitri. Mahutite arv võib olla pudelite arv.

                     (6)

                        Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingu artikli 2.28 kohaselt.

                     (7)

                        NRIB antud number partii jälgitavuse tagamiseks.

                     (8)

                        Märkida järgmine teave: transpordivahend, mida kasutatakse ELi sisenemisel: transpordiliik (laev, lennuk, muu); laeva nimi jne.

                     (9)

                        Märkida järgmine teave:– müüginimetus nii, nagu see on sildile kantud (näiteks tootja ja viinamarjakasvatuspiirkonna nimi, mark jne),– päritoluriigi nimi: [märkida „Jaapan“];– geograafilise tähise nimetus, kui see on asjakohane;– tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides;– toote värv (märkida ainult „punane“, „roosa“ või „valge“);– kombineeritud nomenklatuuri kood (CN-kood).

                     (10)

                        Mahuti on veini sisaldav nõu, mille maht on alla 60 liitri. Mahutite arv võib olla pudelite arv.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.2.2019
            COM(2019) 82 final
            2019/0039(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist metoksükloori kandmiseks püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni A lisasse

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon (edaspidi „konventsioon“), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/507/EÜ,
                     1
                   jõustus 17. mail 2004. Konventsiooni eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda püsivate orgaaniliste saasteainete eest. Konventsiooniga nähakse ette ettevaatusprintsiibil põhinev raamistik püsivate orgaaniliste saasteainete tootmise, kasutamise, importimise ja eksportimise lõpetamiseks, nende ohutuks käitlemiseks ja kõrvaldamiseks ning teatavate juhuslike püsivate orgaaniliste saasteainete keskkonda sattumise lõpetamiseks või vähendamiseks.

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 850/2004
                     2
                   on liidu õiguses rakendatud kohustused, mis on sätestatud konventsioonis ning 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni protokollis püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (edaspidi „protokoll“), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 259/2004/EÜ
                     3
                  .

                  Konventsiooni artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et konventsiooniosaline võib esitada sekretariaadile ettepaneku kemikaali kandmiseks konventsiooni A, B ja/või C lisasse; seejärel vaatab ettepaneku artikli 8 lõigete 3 ja 4 kohaselt läbi püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee. Ettepanek peab sisaldama D lisas esitatud teavet. Püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee soovituse alusel otsustatakse konventsiooniosaliste konverentsil, kas kanda aine A (lõpetamine), B (piiramine) ja/või C (juhuslik tootmine) lisasse. Lisade muudatuste vastuvõtmise menetlus on ette nähtud konventsiooni artikliga 22.

                  Metoksükloori kasutamine taimekaitsevahendi või biotsiidi toimeainena on Euroopa Liidus keelatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009
                     4
                   ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012
                     5
                  . Peale selle ei ole metoksükloor registreeritud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006
                     6
                   ning seetõttu ei ole lubatud seda liidus toota ega turule lasta suuremas koguses kui üks tonn aastas tootja või importija kohta.

                  Metoksükloori ja tema olemuslike omaduste kohta kättesaadavast teabest ja andmetest, mida hinnati konventsiooni D lisa kriteeriumide alusel, võib järeldada, et metoksükloor on püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline. Peale selle levib metoksükloor keskkonnas kaugele ja seda on leitud kaugemates piirkondades, näiteks Arktikas. Arvestades teavet metoksükloori püsivuse, bioakumuleeruvuse ja toksilisuse ning keskkonnas kaugele levimise võime kohta, tehakse ettepanek, et kuna metoksükloor vastab konventsiooni D lisas esitatud kriteeriumidele, tuleks seda käsitada püsiva orgaanilise saasteainena. Hindamise üksikasjad on kättesaadavad teaduslikus toimikus, mis lisatakse ettepanekule kanda metoksükloor Stockholmi konventsiooni A lisasse.

                  Kuigi metoksükloori kasutamine taimekaitsevahendite ja biotsiidide toimeainena keelati liidus mõne aasta eest ja muud teadaolevad kasutusviisid puuduvad, ei saa välistada, et metoksükloori muudes riikides ikka veel toodetakse ja kasutatakse või tekib seal asjaomaseid heiteid. Kuna nimetatud kemikaal võib keskkonnas levida kaugele, ei ole riigi ega liidu tasandil võetavad meetmed keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks piisavad ning seetõttu on vaja võtta ulatuslikumad rahvusvahelised meetmed.

                  Pidades silmas püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee järgmist istungit 2019. aasta septembris, peaks komisjon esitama Stockholmi konventsiooni sekretariaadile liidu nimel ettepaneku kanda metoksükloor A lisasse. Enne kui konventsiooniosaliste konverentsis tehakse otsus lisasse kandmise kohta, vaadatakse kõnealune ettepanek konventsiooni kriteeriumide ja menetluste kohaselt läbi.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanek on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 850/2004 ja täiendab seda. Kõnealuse määrusega rakendatakse liidus Stockholmi konventsiooni. See on täielikult kooskõlas eesmärgiga kaitsta inimeste tervist ja keskkonda püsivate orgaaniliste saasteainete eest.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ettepanek on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1107/2009 ja määrusega (EL) nr 528/2012, sest mõlemas määruses on sätestatud püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ainete ning püsivaks orgaaniliseks saasteaineks liigitatud ainete turulelaskmise ja kasutamise keelamise kriteeriumid. Sidususe tagamiseks täpsustatakse ühist seisukohta käsitlevas dokumendis
                     7
                   Stockholmi konventsiooni, määruse (EÜ) nr 850/2004 ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 vahelist seost, võttes arvesse piiranguid ja lubade andmise nõudeid.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Kavandatava nõukogu otsuse menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9, mis on asjakohane alus õigusaktile, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht seoses rahvusvahelise lepinguga, käesoleval juhul Stockholmi konventsiooniga.

                  Materiaalõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1, võttes arvesse, et Stockholmi konventsiooni alusel kokku lepitud meetmetega soovitakse eelkõige saavutada keskkonnaalast eesmärki (st püsivate orgaaniliste saasteainete kõrvaldamine).

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Püsivad orgaanilised saasteained on üleilmne probleem ning liidus rakendatakse Stockholmi konventsiooni määrusega (EÜ) nr 850/2004. Kuna liit on konventsiooni osaline, on asjakohane, et registreerimiseks esitab uue kemikaali liit.

               •Proportsionaalsus

                  Püsivad orgaanilised saasteained on üleilmne probleem ning Stockholmi konventsiooni eesmärk on lõpetada nende kemikaalide tootmine ja kasutamine. Seega on kõnealuse kemikaali konventsiooni lisamise ettepanek proportsionaalne, et tagada asjakohase meetme võtmine üleilmsel tasandil.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ettepanekut arutati liikmesriikide ja muude sidusrühmadega mitmel määruse (EÜ) nr 850/2004 kohaste pädevate asutuste koosolekul ning lisaks Euroopa Kemikaaliameti PBT eksperdirühma koosolekul ja nimetatud eksperdirühmaga peetud kirjalikus menetluses. Saadud märkusi võeti arvesse.

               •Mõju hindamine

                  Mõjuhinnangut ei tehtud. Kemikaali lisamisel konventsioonile ei ole mõju, sest ELis seda kemikaali tõenäoliselt ei kasutata. Kui püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee jõuab järeldusele, et kõnealune kemikaal on püsiv orgaaniline saasteaine, hindab püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee võimalike majandamismeetmete mõju, võttes arvesse sotsiaal-majanduslikku teavet.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ettepanek ei mõjuta äritegevust, sest kemikaali ei kasutata liidus kaubanduslikult, ning seetõttu ei tehta erandit mikroettevõtjatele ega lisata erieeskirju VKEdele. Ettepanek ei mõjuta ELi valdkondlikku konkurentsivõimet ega kaubandust, sest liidu ja kolmandate riikide vahel selle kemikaaliga ei kaubelda.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Rakenduskava, järelevalvet, hindamist ja aruandlust ei peeta vajalikuks.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ettepanek annab komisjonile volitused esitada Euroopa Liidu nimel metoksükloor Stockholmi konventsiooni lisamiseks.

               2019/0039 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist metoksükloori kandmiseks püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni A lisasse

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)14. oktoobril 2004 sõlmis Euroopa Ühendus nõukogu otsusega 2006/507/EÜ
                  8
                püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni.

               (2)Konventsiooniosalisena võib liit esitada ettepanekuid konventsiooni lisade muutmiseks. Konventsiooni A lisasse on kantud püsivad orgaanilised saasteained, mille kasutamine tuleb lõpetada, B lisasse püsivad orgaanilised saasteained, mille kasutamist tuleb piirata ning C lisasse püsivad orgaanilised saasteained, mille puhul tuleb juhuslikust tootmisest tingitud keskkonda sattumist vähendada või see lõpetada.

               (3)Olemasoleva teadusliku teabe ja läbivaatamisaruannete ning konventsiooni D lisas sätestatud läbivaatuskriteeriumide kohaselt on metoksüklooril püsiva orgaanilise saasteaine omadused.

               (4)Metoksükloori kasutamine toimeainena ei ole Euroopa Liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009
                  9
                kohaselt heaks kiidetud ning seepärast ei ole lubatud seda liidus taimekaitsevahendites turule lasta ega kasutada. Samuti ei ole metoksükloori kasutamine toimeainena heaks kiidetud Euroopa Liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012
                  10
                kohaselt ning seepärast ei ole lubatud seda liidus biotsiidides turule lasta ega kasutada. Peale selle ei ole metoksükloor registreeritud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006
                  11
                ning seetõttu ei ole lubatud seda liidus toota ega turule lasta suuremas koguses kui üks tonn aastas tootja või importija kohta.

               (5)Kuigi metoksükloori tootmine on liidus juba mitu aastat tagasi järk-järgult lõpetatud, võidakse seda väljaspool liitu ikka veel pestitsiidina kasutada ja keskkonnas levitada, mis võib olla selle keskkonnas leidmise põhjuseks. Kuna metoksükloor võib keskkonnas levida kaugele, ei ole riigi ega liidu tasandil võetavad meetmed keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks piisavad ning seetõttu on vaja võtta ulatuslikumad rahvusvahelised meetmed.

               (6)Liit peaks seega esitama konventsiooni sekretariaadile ettepaneku kanda metoksükloor konventsiooni A lisasse,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liit esitab ettepaneku kanda metoksükloor (CASi nr 72-43-5, EÜ nr 200-779-9) püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) A lisasse.

               Komisjon saadab ettepaneku koos kogu konventsiooni D lisas nõutava teabega liidu nimel konventsiooni sekretariaadile.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 14. oktoobri 2004. aasta otsus 2006/507/EÜ, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 209, 31.7.2006, lk 1).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 7).

                     (3)

                        Nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsus 2004/259/EÜ, millega sõlmitakse Euroopa Ühenduse nimel piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni protokoll püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (ELT L 81, 19.3.2004, lk 35).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 31.1.2009, lk 1).

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

                     (7)

                  http://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach/special-cases_et

                     (8)

                        Nõukogu 14. oktoobri 2004. aasta otsus 2006/507/EÜ, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 209, 31.7.2006, lk 1).

                     (9)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 31.1.2009, lk 1).

                     (10)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

                     (11)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.3.2019
            COM(2019) 115 final
            2019/0064(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ameerika Troopikatuunide Komisjonis (IATTC) ja rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (AIDCP) osaliste koosolekul võetav seisukoht ning tunnistatakse kehtetuks otsus 10126/14

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Ameerika Troopikatuunide Komisjonis (IATTC) ja rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (AIDCP) osaliste koosolekutel võetav seisukoht ajavahemikuks 2019–2023 seoses meetmete kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Antigua konventsioon ja rahvusvaheline delfiinikaitseprogramm

               Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni (Antigua konventsioon) eesmärk on IATTC loomise teel tagada Antigua konventsiooniga hõlmatud kalavarude pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine. Antigua konventsioon jõustus 10. oktoobril 2008.

               Rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (AIDCP) eesmärk on AIDCP osaliste koosolekul kokkukutsumise teel järk-järgult vähendada delfiinide tahtmatut surmamist Antigua konventsiooni alal, kuni see probleem on täielikult kõrvaldatud. Antigua konventsiooni artikli XIV kohaselt on IATTC-l keskne koht lepingu rakendamise koordineerimisel ja AIDCP raames võetavate meetmete rakendamisel. Leping jõustus 15. veebruaril 1999. aastal.

               Liit on IATTC ja AIDCP osaline, olles heaks kiitnud Antigua konventsiooni ja AIDCP vastavalt nõukogu otsustele 2006/539/EÜ
                  1
                ja 2005/938/EÜ
                  2
               .

               2.2.Ameerika Troopikatuunide Komisjon ja delfiinikaitseprogrammi osaliste koosolek

               IATTC on Antigua konventsiooni alusel asutatud organ Antigua konventsiooni ala kalavarude majandamiseks ja säilitamiseks. IATTC võtab vastu kaitse- ja majandamismeetmeid, et tagada konventsiooniga hõlmatud kalavarude pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine.

               AIDCP osaliste koosolek on AIDCPga loodud organ, et tagada mere elusressursside pikaajaline jätkusuutlikkus, mis on seotud seinnoodaga tuunipüügiga Antigua konventsiooni piirkonnas. IATTC-l on märkimisväärsed kohustused seoses AIDCP osaliste koosolekul vastu võetud meetmete rakendamisega ning ta täidab AIDCP sekretariaadi ülesandeid.

               IATTC ja AIDCP osaliste koosoleku poolt vastu võetud meetmed võivad muutuda liidu jaoks siduvaks.

               IATTC liikmena ja AIDCP osaliste koosolekul osalejana on liidul osalemis- ja hääletamisõigus. IATTC ja AIDCP osaliste koosolek teevad oma otsused konsensuse alusel.

               2.3.IATTC ja AIDCP osaliste koosoleku poolt vastu võetud otsused

               IATTC on volitatud vastu võtma tema pädevusvaldkonda kuuluvate kalavarude kaitse- ja majandamismeetmeid (edaspidi „resolutsioonid“) ning need on lepinguosalistele siduvad.

               Antigua konventsiooni artikli IX lõike 7 kohaselt jõustuvad resolutsioonid 45 päeva pärast kuupäeva, mil IATTC lepinguosalisi neist teavitab.

               AIDCP osaliste koosolekul on õigus võtta vastu otsuseid AIDCP eesmärkide saavutamiseks. Sellised otsused on pärast nende vastuvõtmist lepinguosalistele siduvad.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel piirkondlike kalandusorganisatsioonide aastakoosolekutel võetav seisukoht kujundatakse praegu kaheastmelist lähenemisviisi kasutades. Nõukogu otsuses sätestatakse mitmeks aastaks liidu seisukohaga seotud põhimõtted ja tegevussuunad ning seejärel kohandatakse seda seisukohta igaks aastakoosolekuks komisjoni mitteametlike dokumentidega, mida arutatakse nõukogu vastavas töörühmas.

               IATTC puhul rakendatakse kõnealust lähenemisviisi nõukogu 23. mai 2014. aasta otsusega 10126/14, millega kehtestatakse liidu seisukoht IATTCs ja AIDCP osaliste koosolekul ajavahemikuks 2014–2018. Otsus sisaldab üldpõhimõtteid ja -suuniseid, kuid selles võetakse võimalikult suures ulatuses arvesse ka IATTC ja AIDCP eripärasid. Lisaks on selles sätestatud standardprotsess, mille alusel määratakse liikmesriikide nõudmisel kindlaks liidu seisukoht aastate kaupa.

               Otsusega 10126/14 nähakse ette, et liidu seisukoht vaadatakse läbi enne 2019. aasta aastakoosolekut. Seetõttu esitatakse käesolevas ettepanekus liidu seisukoht IATTCs ajavahemikuks 2019–2023 ja sellega asendatakse otsus 10126/14.

               Otsusega 10126/14 integreeriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  3
                sätestatud uue ühise kalanduspoliitika põhimõtted ja tegevussuunad, võttes arvesse ka eesmärke, mis on sätestatud komisjoni teatises ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  4
               . Lisaks kohandati sellega liidu seisukohta Lissaboni lepingu suhtes.

               Käesoleva läbivaatamise käigus võetakse seoses kalapüügimõjuga arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“,
                  5
                liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatist „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: Ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  6
                ja nõukogu järeldusi kõnealuse ühisteatise kohta
                  7
               .

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega „[…] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               „Õigusliku toimega aktid“ hõlmavad õigusakte, millel on õiguslik toime kõnealust asutust reguleeriva rahvusvahelise õiguse eeskirjade alusel, ja akte, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada ELi seadusandja poolt vastu võetud õigusaktide sisu
                  8
               “.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               IATTC ja AIDCP osaliste koosolek on lepingu, nimelt Antigua konventsiooni ja AIDCP alusel loodud organid.

               Aktidel, mis IATTC ja AIDCP osaliste koosolekul palutakse vastu võtta, on õiguslikud tagajärjed. Vastavalt Antigua konventsiooni artiklile IX ja AIDCP artiklile VII on kavandatud aktid rahvusvahelise õiguse raames siduvad ning neil võib olla otsustav mõju liidu õigusaktide sisule, sh:

               ·nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks
                  9
               ;

               ·nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks
                  10
               ; ning

               ·Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrusele (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist
                  11
               .

               Kavandatud aktidega ei täiendata ega muudeta Antigua konventsiooni ega AIDCP institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kõnealuse aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti põhieesmärk ja sisu on seotud kalandusega. Käesolevas seisukohas kajastatavate põhimõtete kehtestamise õiguslik alus on määrus (EL) nr 1380/2013.

               Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2. Otsusega asendatakse otsus 10126/14, mis hõlmab ajavahemikku 2014–2018.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2019/0064 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ameerika Troopikatuunide Komisjonis (IATTC) ja rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (AIDCP) osaliste koosolekul võetav seisukoht ning tunnistatakse kehtetuks otsus 10126/14

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega 2006/539/EÜ
                  12
                sõlmis Euroopa Liit Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni, millega loodi Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC).

               (2)IATTC on Antigua konventsiooni alusel asutatud organ Antigua konventsiooni ala kalavarude majandamiseks ja säilitamiseks. IATTC võtab vastu kaitse- ja majandamismeetmeid, et tagada kõnealuse konventsiooniga hõlmatud kalavarude pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine. Sellised meetmed võivad muutuda liidule siduvaks.

               (3)Nõukogu otsusega 2005/938/EÜ
                  13
                kiitis Euroopa Liit heaks rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (AIDCP), millega kutsuti kokku rahvusvahelise delfiinikaitseprogrammi osaliste koosolek. Antigua konventsiooni artikli XIV kohaselt on IATTC-l keskne koht AIDCP rakendamise koordineerimisel ja AIDCP raames võetavate meetmete rakendamisel. AIDCP sekretariaadi ülesandeid täidab IATTC.

               (4)AIDCP osaliste koosolek on AIDCPga loodud organ, mille ülesandeks on vähendada delfiinide tahtmatut surmamist tuuni seinnoodapüügil Vaikse ookeani idaosas järk-järgult kuni nullilähedase tasemeni. AIDCP osaliste koosolek võtab vastu otsuseid, millega tagatakse mere elusressursside pikaajaline jätkusuutlikkus, mis on seotud seinnoodaga tuunipüügiga Antigua konventsiooni alal. Sellised meetmed võivad muutuda liidule siduvaks.

               (5)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  14
                on sätestatud, et liit tagab selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega. Samuti on selles sätestatud, et liit kohaldab kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid. Lisaks on selles sätestatud, et liit võtab parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, toetab teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, lõpetab järk-järgult tagasiheite ja edendab püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele. Lisaks on määruses (EL) nr 1380/2013 konkreetselt sätestatud, et liit kohaldab neid eesmärke ja põhimõtteid oma kalandusalastes välissuhetes.

               (6)Vastavalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatisele „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  15
                ja nõukogu järeldustes kõnealuse ühisteatise kohta
                  16
                sätestatule on liidu poolt kõnealustel foorumitel võetud meetmete hulgas kesksel kohal selliste meetmete edendamine, millega toetatakse ja suurendatakse piirkondlike kalandusorganisatsioonide tõhusust ning vajaduse korral parandatakse nende juhtimist.

               (7)Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“
                  17
                viidatakse konkreetsetele meetmetele, mille eesmärk on vähendada plasti- ja merereostust ning samuti püügivahendite merel kaotamist või sinna jätmist.

               (8)On asjakohane kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel IATTC ja AIDCP osaliste koosolekul ajavahemikuks 2019–2023, kuna IATTC kaitse- ja täitemeetmed ning osaliste koosoleku otsused on liidu jaoks siduvad ja võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008,
                  18
                nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009
                  19
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2403
                  20
               .

               (9)Praegu on IATTC kohtumistel liidu nimel võetav seisukoht kehtestatud nõukogu otsusega 10126/14
                  21
               . On asjakohane tunnistada otsus 10126/14 kehtetuks ja asendada see uue otsusega ajavahemikuks 2019–2023.

               (10)Arvestades kalavarude muutuvat iseloomu Antigua konventsiooni alal ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uusi arenguid, sealhulgas uut teaduslikku ja muud asjakohast teavet, mis esitatakse enne IATTC ja AIDCP osaliste koosolekuid või nende käigus, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega kehtestada 2019.–2023. aastaks menetlused liidu seisukoha iga-aastaseks täpsustamiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel Ameerika Troopikatuunide Komisjoni (IATTC) koosolekutel ja rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (AIDCP) osaliste koosolekul võetav seisukoht on esitatud I lisas.

               Artikkel 2

               IATTC ja AIDCP osaliste koosolekul võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustus tehakse vastavalt II lisale.

               Artikkel 3

               Nõukogu annab I lisas esitatud liidu seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt IATTC 2024. aasta koosolekuks.

               Artikkel 4

               23. mai 2014. aasta otsus 10126/14 tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 22. mai 2006. aasta otsus 2006/539/EÜ Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 224, 16.8.2006, lk 22).

                     (2)

                        Nõukogu 8. detsembri 2005. aasta otsus 2005/938/EÜ rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu Euroopa Ühenduse nimel heakskiitmise kohta (ELT L 348, 30.12.2005, lk 26).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (4)

                        KOM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (5)

                        KOM (2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (8)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (9)

                        ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

                     (10)

                        ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

                     (11)

                        ELT L 347, 28.12.2017, lk 81.

                     (12)

                        Nõukogu 22. mai 2006. aasta otsus Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 224, 16.8.2006, lk 22).

                     (13)

                        Nõukogu 8. detsembri 2005. aasta otsus 2005/938/EÜ rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu Euroopa Ühenduse nimel heakskiitmise kohta (ELT L 348, 30.12.2005, lk 26).

                     (14)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (15)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (16)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (17)

                        KOM (2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (18)

                        Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

                     (19)

                        Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

                     (20)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

                     (21)

                        Nõukogu 23. mai 2014. aasta otsus Euroopa Liidu nimel Ameerika Troopikatuunide Komisjonis (IATTC) võetava seisukoha kohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.3.2019
            COM(2019) 115 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ameerika Troopikatuunide Komisjonis (IATTC) ja rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (AIDCP) osaliste koosolekul võetav seisukoht ning tunnistatakse kehtetuks otsus 10126/14

               I LISA

               Euroopa Liidu nimel Ameerika Troopikatuunide Komisjonis (IATTC) ja rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (AIDCP) osaliste koosolekul võetav seisukoht

               1.PÕHIMÕTTED

               Liit teeb IATTC ja AIDCP osaliste koosoleku raames järgmist:

               a) tegutseb vastavalt liidu eesmärkidele ja põhimõtetele ühise kalanduspoliitika (ÜKP) raames, kohaldades eelkõige ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud eesmärke, et edendada ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist kalavarude majandamisel ning vältida ja vähendada võimalikult palju soovimatut saaki ja kaotada järk-järgult saagi tagasiheitmine ning minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele ning võimaldada majanduslikult elujõulise ja konkurentsivõimelise liidu kalanduse edendamise kaudu rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvale elanikkonnale ning võtta arvesse tarbijate huve;

               b) töötab sidusrühmade asjakohase kaasamise nimel IATTC ja AIDCP meetmete ettevalmistusetapis ja tagab, et IATTCs ja AIDCP osaliste koosolekul vastu võetud meetmed on kooskõlas vastavalt Antigua konventsiooni ja AIDCPga;

               c) tagab, et IATTCs ja AIDCP osaliste koosolekul vastu võetud meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooniga (1982), ÜRO piirialade kalavarude ja pika rändega liikide varude kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega (1995) ning kokkuleppega, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (1993) ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni sadamariigi meetmeid käsitleva kokkuleppega (2009);

               d) toetab seisukohti, mis on kooskõlas sama piirkonna piirkondlike kalandusorganisatsioonide parimate tavadega;

               e) taotleb kooskõla ja koostoimet liidu poliitikaga, mis moodustab osa kahepoolsetest kalandussuhetest kolmandate riikidega, ja tagab kooskõla muude valdkondade poliitikaga, eelkõige välissuhete, tööhõive, keskkonna, kaubanduse, arendustegevuse ning teadus- ja uuendustegevuse valdkonnas;

               f)tagab liidu rahvusvaheliste kohustuste järgimise;

               g) järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  1
               ;

               h) seab eesmärgiks luua liidu kalalaevadele IATTC konventsiooni kohaldamisalal võrdsed võimalused, mis põhinevad samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel, ning edendab kõnealuste põhimõtete ja standardite ühetaolist rakendamist;

               i) lähtub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatisest „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: Ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  2
                ja nõukogu järeldustest kõnealuse ühisteatise kohta
                  3
                ning toetab meetmeid IATTC ja AIDCP toetamiseks ja selle tõhususe suurendamiseks ning vajaduse korral parandab selle juhtimist ja toimimist (eelkõige teaduse, eeskirjade järgimise, läbipaistvuse ja otsustamise vallas), aidates kaasa ookeanide säästvale majandamisele kõigis selle mõõtmetes;

               j) edendab vajaduse korral piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja piirkondlike merekonventsioonide vahelist kooskõlastamist ning koostööd üleilmsete organisatsioonidega nende volituste piires;

               k)edendab ühist huvi pakkuvates küsimustes kooskõlastamist ja koostööd teiste tuunivarusid majandavate piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, eelkõige taaselustades tuunikalaga tegelevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide nn Kobe protsessi ja laiendades seda kõigile piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele.

               2.TEGEVUSSUUNAD

               Euroopa Liit püüab vajaduse korral toetada järgmiste meetmete võtmist IATTC ja AIDCP poolt:

               a) Antigua konventsiooni alal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, mis põhinevad parimatel olemasolevatel teaduslikel nõuannetel, sealhulgas lubatud kogupüük ja kvoodid või mere bioloogiliste elusressursside püügikoormuse reguleerimine IATTC poolt, millega saavutataks hiljemalt 2020. aastaks võimalikult kiiresti ja järk-järgult tõusvalt maksimaalne jätkusuutlik saagikus. Vajaduse korral hõlmavad kõnealused kaitse- ja majandamismeetmed erimeetmeid ülepüügi all kannatavate kalavarude kaitseks, et hoida püügikoormus kooskõlas olemasolevate kalapüügivõimalustega;

               b) meetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks konventsioonialas, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja koostamine;

               c) seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed Antigua konventsiooni alal, sealhulgas sadamariigi meetmete vastuvõtmine ja laevaseiresüsteemi (VMS-süsteem) tugevdamine, et tagada IATTC raames vastu võetud meetmete tõhus kontroll ja järgimine;

               d) meetmed püügitegevuse negatiivse mõju vähendamiseks mere bioloogilisele mitmekesisusele ning mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele, sealhulgas meetmed, millega vähendatakse merereostust ja välditakse plasti merreheitmist ning vähendatakse meres oleva plasti mõju mere bioloogilisele mitmekesisusele ja mereökosüsteemidele, UNGA resolutsioonide kohased tundlike mereökosüsteemide kaitsemeetmed Antigua konventsiooni alal, meetmed soovimatu püügi võimalikult suureks vältimiseks ja vähendamiseks, sealhulgas ohualdiste mereliikide puhul, ja tagasiheite järkjärguliseks likvideerimiseks;

               e)meetmed peibutuspüügivahendite kasutamise haldamiseks, eelkõige andmete kogumise parandamiseks, et täpselt mõõta, jälgida ja kontrollida peibutuspüügivahendite kasutamist, et vähendada ohualdistele tuunivarudele avalduvat mõju, leevendada nende võimalikku mõju siht- ja mittesihtliikidele ning ökosüsteemile ja piirata mereprügi suurendamist;

               f)meetmed, et vähendada mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvaleheidetud püügivahendite mõju ookeanile ning lihtsustada selliste vahendite avastamist ja eemaldamist;

               g) meetmed, millega tugevdatakse organisatsiooni vastavushindamise süsteemi ja tagatakse lipuriikide võetud meetmete tõhus järgimine, et tegeleda mittevastavuse probleemidega;

               h) meetmed sellise kalapüügi keelamiseks, mille ainus eesmärk on haiuimede kogumine, ning nõude kehtestamiseks, et kõik haid tuleb lossida ühes tükis koos uimedega;

               i)vajaduse korral ühiste seisukohtade arendamine teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, eelkõige nendega, kes tegelevad kalavarude majandamisega samas piirkonnas;

               j) täiendavad tehnilised meetmed, mis põhinevad IATTC ja AIDCP osaliste koosoleku allorganite ja töörühmade nõuannetel;

               k)delfiinide tahtmatu surmamise järkjärguline vähendamine tuunikala püüdmisel seinnoodaga, kuni see probleem on täielikult kõrvaldatud, ning delfiinide populatsiooni regulaarne hindamine;

               l)vajaduse korral soovitused, et asjaomaste alusdokumentidega ettenähtud võimaluste piires edendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kalandustöö konventsiooni rakendamist;

               m)meetmed, millega tagatakse organisatsiooni tõhusus, sealhulgas hinnatakse regulaarselt organisatsiooni tulemuslikkust.

               II LISA

               Euroopa Liidu nimel Ameerika Troopikatuunide Komisjoni koosolekutel ja rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu osaliste koosolekutel võetava seisukoha iga-aastane täpsustus

               Enne iga IATTC koosolekut ja AIDCP osaliste koosolekut, kui kõnealuseid organeid kutsutakse üles vastu võtma liidule õiguslikke tagajärgi tekitavaid otsuseid, võetakse vajalikud meetmed, et liidu nimel vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele ja suunistele väljendatavas seisukohas võetaks arvesse viimaseid teaduslikke ja muid asjakohaseid andmeid, mis on edastatud komisjonile.

               Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab komisjon nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele piisavalt varakult enne IATTC iga koosolekut ja AIDCP osaliste iga koosolekut kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad.

               Kui IATTC koosoleku või AIDCP osaliste koosoleku käigus (sh kohapeal) ei ole võimalik saavutada kokkulepet, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.3.2019
            COM(2019) 114 final
            2019/0063(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis (CCSBT) võetav seisukoht ja tunnistatakse kehtetuks otsus 10125/14

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjoni koosolekutel võetav seisukoht ajavahemikuks 2019–2023 seoses kaitse- ja majandamismeetmete kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Siniuim-tuuni kaitse konventsioon

               Siniuim-tuuni kaitse konventsiooni (edaspidi „CSBT konventsioon“) eesmärk on siniuim-tuuni kaitse konventsiooni komisjoni (edaspidi „CCSBT“) loomise teel tagada siniuim-tuuni kaitse ja optimaalne kasutamine. Konventsioon jõustus 20. mail 1994.

               Liit on CCSBT laiendatud komisjoni liige, olles CSBST konventsiooni heaks kiitnud vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2015/2437
                  1
               .

               2.2.Siniuim-tuuni kaitse konventsiooni komisjon

               CCSBT on CSBT konventsiooni alusel asutatud organ siniuim-tuuni varu majandamiseks ja säilitamiseks liigi levikualal. Kuna konventsiooniga saavad ühineda riigid, on CCSBT loonud CCSBT laiendatud komisjoni, millesse kuuluvad lisaks CCSBT liikmetele kalastusüksused ja liit. CCSBT laiendatud komisjon valmistab ette otsused, mille CCSBT seejärel ametlikult kinnitab. CCSBT siniuim-tuuni kaitse-, majandamis- ja optimaalse kasutamise meetmed võivad muutuda liidule siduvaks.

               CCSBT laiendatud komisjoni liikmena on liidul osalemis- ja hääletamisõigus. CCSBT võtab oma otsused vastu ühehäälselt.

               2.3.CCSBT otsused

               CCSBT on volitatud vastu võtma tema pädevusvaldkonda kuuluvate kalavarude kaitse- ja täitemeetmeid ning need on lepinguosalistele siduvad.

               CSBT konventsiooni artikli 8 lõike 7 kohaselt jõustuvad meetmed kohe pärast CCSBT poolt vastu võtmist.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel piirkondlike kalandusorganisatsioonide aastakoosolekutel võetav seisukoht kujundatakse praegu kaheastmelist lähenemisviisi kasutades. Nõukogu otsuses sätestatakse mitmeks aastaks liidu seisukohaga seotud põhimõtted ja tegevussuunad ning seejärel kohandatakse seda seisukohta igaks aastakoosolekuks komisjoni mitteametlike dokumentidega, mida arutatakse nõukogu vastavas töörühmas.

               CCSBT puhul rakendatakse kõnealust lähenemisviisi nõukogu 26. mai 2014. aasta otsusega 10125/14, millega kehtestatakse liidu seisukoht CCSBTs ajavahemikuks 2014–2018. Otsus sisaldab üldpõhimõtteid ja -suuniseid, kuid selles võetakse võimalikult suures ulatuses arvesse ka CCSBT eripärasid. Lisaks on selles sätestatud standardprotsess, mille alusel määratakse liikmesriikide nõudmisel kindlaks liidu seisukoht aastate kaupa.

               Otsusega 10125/14 nähakse ette, et liidu seisukoht vaadatakse läbi enne 2019. aasta aastakoosolekut. Seetõttu esitatakse käesolevas ettepanekus liidu seisukoht CCSBTs ajavahemikuks 2019–2023 ja sellega asendatakse otsus 10125/14.

               Otsusega 10125/14 integreeriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  2
                sätestatud uue ühise kalanduspoliitika põhimõtted ja tegevussuunad, võttes arvesse ka eesmärke, mis on sätestatud komisjoni teatises ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  3
               . Lisaks kohandati sellega liidu seisukohta Lissaboni lepingu suhtes.

               Käesoleva läbivaatamise käigus võetakse seoses kalapüügimõjuga arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“,
                  4
                liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatist „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: Ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  5
                ja nõukogu järeldusi kõnealuse ühisteatise kohta
                  6
               .

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega „[…] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               „Õigusliku toimega aktid“ hõlmavad õigusakte, millel on õiguslik toime kõnealust asutust reguleeriva rahvusvahelise õiguse eeskirjade alusel, ja akte, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada ELi seadusandja poolt vastu võetud õigusaktide sisu
                  7
               “.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               CCSBT on lepinguga, st CSBT konventsiooniga ettenähtud organ.

               Aktidel, mis CCSBT-l palutakse vastu võtta, on õiguslikud tagajärjed. Vastavalt CSBT konventsiooni artiklile 20 on need rahvusvahelise õiguse raames siduvad ning neil võib olla otsustav mõju ELi õigusaktide sisule, sh:

               ·nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks
                  8
               ;

               ·nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks
                  9
               ; ning

               ·Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrusele (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist
                  10
               .

               Kavandatud aktidega ei täiendata ega muudeta CSBT konventsiooni institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kõnealuse aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti põhieesmärk ja sisu on seotud kalandusega. Käesolevas seisukohas kajastatavate põhimõtete kehtestamise õiguslik alus on määrus (EL) nr 1380/2013.

               Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2. Otsusega asendatakse otsus 10125/14, mis hõlmab ajavahemikku 2014–2018.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2019/0063 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis (CCSBT) võetav seisukoht ja tunnistatakse kehtetuks otsus 10125/14

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega 2015/2437
                  11
                sõlmis Euroopa Liit siniuim-tuuni kaitse konventsiooni (edaspidi „CSBT konventsioon“), millega loodi siniuim-tuuni kaitse konventsiooni komisjoni (edaspidi „CCSBT“).

               (2)CCSBT on CSBT konventsiooni alusel asutatud organ siniuim-tuuni varu majandamiseks ja säilitamiseks liigi levikualal. Kuna CSBT konventsiooniga saavad ühineda riigid, on CCSBT loonud CCSBT laiendatud komisjoni, millesse kuuluvad lisaks CCSBT liikmetele kalastusüksused ja liit. CCSBT laiendatud komisjon valmistab ette CCSBT otsused, mille CCSBT ametlikult kinnitab. CCSBT võtab vastu siniuim-tuuni kaitse-, majandamis- ja optimaalse kasutamise meetmed. Sellised meetmed võivad muutuda liidule siduvaks.

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  12
                on sätestatud, et liit tagab selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega. Samuti on selles sätestatud, et liit kohaldab kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid. Lisaks on selles sätestatud, et liit võtab parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, toetab teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, lõpetab järk-järgult tagasiheite ja edendab püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele. Lisaks on määruses (EL) nr 1380/2013 konkreetselt sätestatud, et liit kohaldab neid eesmärke ja põhimõtteid oma kalandusalastes välissuhetes.

               (4)Vastavalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatisele „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  13
                ja nõukogu järeldustes kõnealuse ühisteatise kohta
                  14
                sätestatule on liidu poolt kõnealustel foorumitel võetud meetmete hulgas kesksel kohal selliste meetmete edendamine, millega toetatakse ja suurendatakse piirkondlike kalandusorganisatsioonide tõhusust ning vajaduse korral parandatakse nende juhtimist.

               (5)Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“
                  15
                viidatakse konkreetsetele meetmetele, mille eesmärk on vähendada plasti- ja merereostust ning samuti püügivahendite merel kaotamist või sinna jätmist.

               (6)On asjakohane kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel CCSBT koosolekutel ajavahemikuks 2019–2023, kuna CCSBT kaitse- ja täitemeetmed on liidu jaoks siduvad ja võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008,
                  16
                nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009
                  17
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2403
                  18
               .

               (7)Praegu on CCSBT kohtumistel liidu nimel võetav seisukoht kehtestatud nõukogu otsusega 10125/14
                  19
               . On asjakohane tunnistada otsus 10125/14 kehtetuks ja asendada see uue otsusega ajavahemikuks 2019–2023.

               (8)Arvestades kalavarude muutuvat iseloomu siniuim-tuuni levikualal GFCMi lepingualal ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uusi arenguid, sealhulgas uut teaduslikku ja muud asjakohast teavet, mis esitatakse enne CCSBT koosolekuid või nende käigus, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega kehtestada 2019.–2023. aastaks menetlused liidu seisukoha iga-aastaseks täpsustamiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) laiendatud komisjoni koosolekutel võetav seisukoht on esitatud I lisas.

               Artikkel 2

               CCSBT laiendatud komisjoni koosolekutel võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustus tehakse vastavalt II lisale.

               Artikkel 3

               Nõukogu annab I lisas esitatud liidu seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt CCSBT laiendatud komisjoni 2024. aasta koosolekuks.

               Artikkel 4

               26. mai 2014. aasta otsus 10125/14 tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 14. detsembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2437 Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 366, 23.12.2015, lk 27).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (3)

                        KOM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (4)

                        KOM (2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (7)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (8)

                        ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

                     (9)

                        ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

                     (10)

                        ELT L 347, 28.12.2017, lk 81.

                     (11)

                        Nõukogu 14. detsembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2437 Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 366, 23.12.2015, lk 27).

                     (12)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (13)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (14)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (15)

                        KOM (2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (16)

                        Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

                     (17)

                        Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

                     (18)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

                     (19)

                        Nõukogu 26. mai 2014. aasta otsus 10 125/14 Euroopa Liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni komisjonis (CCSBT) võetava seisukoha kohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.3.2019
            COM(2019) 114 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis (CCSBT) võetav seisukoht ja tunnistatakse kehtetuks otsus 10125/14

               I LISA

               Euroopa Liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis (CCSBT) võetav seisukoht

               1.PÕHIMÕTTED

               Euroopa Liit teeb CCSBT raames järgmist:

               a) tegutseb vastavalt liidu eesmärkidele ja põhimõtetele ühise kalanduspoliitika (ÜKP) raames, kohaldades eelkõige ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud eesmärke, et edendada ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist kalavarude majandamisel ning vältida ja vähendada võimalikult palju soovimatut saaki ja kaotada järk-järgult saagi tagasiheitmine ning minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele ning võimaldada majanduslikult elujõulise ja konkurentsivõimelise liidu kalanduse edendamise kaudu rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvale elanikkonnale ning võtta arvesse tarbijate huve;

               b) töötab sidusrühmade asjakohase kaasamise nimel CCSBT meetmete ettevalmistusetapis ja tagab, et CCSBT raames vastu võetud meetmed on kooskõlas CCSBT konventsiooniga;

               c) tagab, et CCSBTs vastu võetud meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooniga (1982), ÜRO piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega (1995), kokkuleppega, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (1993) ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni sadamariigi meetmeid käsitleva kokkuleppega (2009);

               d) toetab seisukohti, mis on kooskõlas sama piirkonna piirkondlike kalandusorganisatsioonide parimate tavade kohaste seisukohtadega;

               e) taotleb kooskõla ja koostoimet liidu poliitikaga, mis moodustab osa kahepoolsetest kalandussuhetest kolmandate riikidega, ja tagab kooskõla muude valdkondade poliitikaga, eelkõige välissuhete, tööhõive, keskkonna, kaubanduse, arendustegevuse ning teadus- ja uuendustegevuse valdkonnas;

               f)tagab liidu rahvusvaheliste kohustuste järgimise;

               g) järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  1
               ;

               h) seab eesmärgiks luua liidu kalalaevadele siniuim-tuuni levikualal võrdsed võimalused, mis põhinevad samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel, ning edendab kõnealuste põhimõtete ja standardite ühetaolist rakendamist;

               i) lähtub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatisest „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: Ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  2
                ja nõukogu järeldustest kõnealuse ühisteatise kohta
                  3
                ning toetab meetmeid CCSBT toetamiseks ja selle tõhususe suurendamiseks ning vajaduse korral parandab selle juhtimist ja toimimist (nt teaduse, eeskirjade järgimise, läbipaistvuse ja otsustamise vallas), aidates kaasa ookeanide säästvale majandamisele kõigis selle mõõtmetes;

               j) edendab vajaduse korral piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja piirkondlike merekonventsioonide vahelist kooskõlastamist ning koostööd üleilmsete organisatsioonidega nende volituste piires;

               k)edendab ühist huvi pakkuvates küsimustes kooskõlastamist ja koostööd teiste tuunivarusid majandavate piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, eelkõige taaselustades tuunikalaga tegelevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide nn Kobe protsessi ja laiendades seda kõigile piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele.

               2.TEGEVUSSUUNAD

               Euroopa Liit püüab vajaduse korral toetada järgmiste meetmete võtmist CCSBT poolt:

               a) sellised kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed siniuim-tuuni levikualal, mis põhinevad parimatel olemasolevatel teaduslikel seisukohtadel, sealhulgas lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid või püügikoormuse reguleerimine CCSBT poolt reguleeritavate mere bioloogiliste elusressursside puhul, millega saavutataks hiljemalt 2020. aastaks võimalikult kiiresti ja järk-järgult tõusvalt maksimaalne jätkusuutlik saagikus. Vajaduse korral hõlmavad kõnealused kaitse- ja majandamismeetmed erimeetmeid ülepüügi all kannatavate kalavarude kaitseks, et hoida püügikoormus kooskõlas olemasolevate kalapüügivõimalustega;

               b) meetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks siniuim-tuuni levikualal, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja koostamine;

               c) seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed siniuim-tuuni levikualal, et tagada CCSBTs vastu võetud meetmete järgimine ja tõhus kontroll;

               d) meetmed püügitegevuse negatiivse mõju vähendamiseks mere bioloogilisele mitmekesisusele ning mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele, sealhulgas meetmed, millega vähendatakse merereostust ja välditakse plasti merreheitmist ning vähendatakse meres oleva plasti mõju mere bioloogilisele mitmekesisusele ja mereökosüsteemidele, UNGA resolutsioonide kohased tundlike mereökosüsteemide kaitsemeetmed siniuim-tuuni levikualal, meetmed soovimatu püügi võimalikult suureks vältimiseks ja vähendamiseks, sealhulgas ohualdiste mereliikide puhul, ja tagasiheite järkjärguliseks likvideerimiseks;

               e)meetmed peibutuspüügivahendite kasutamise haldamiseks, eelkõige andmete kogumise parandamiseks, et täpselt mõõta, jälgida ja kontrollida peibutuspüügivahendite kasutamist, et vähendada ohualdistele tuunivarudele avalduvat mõju, leevendada nende võimalikku mõju siht- ja mittesihtliikidele ning ökosüsteemile ja piirata mereprügi suurendamist;

               f)meetmed, et vähendada mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvaleheidetud püügivahendite mõju ookeanile ning lihtsustada selliste vahendite avastamist ja eemaldamist;

               g) meetmed sellise kalapüügi keelamiseks, mille ainus eesmärk on haiuimede kogumine, ning nõude kehtestamiseks, et kõik haid tuleb lossida ühes tükis koos uimedega;

               h)vajaduse korral soovitused, et asjaomaste alusdokumentidega ettenähtud võimaluste piires edendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kalandustöö konventsiooni rakendamist;

               i) täiendavad tehnilised meetmed, mis põhinevad CCSBT allorganite ja töörühmade nõuannetel.

               II LISA

               Siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjoni koosolekutel võetava

               liidu seisukoha iga-aastane täpsustus

               Enne CCSBT laiendatud komisjoni iga koosolekut, kui kõnealust organit kutsutakse üles vastu võtma liidule õiguslikke tagajärgi tekitavaid otsuseid, võetakse vajalikud meetmed, et liidu nimel vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele ja suunistele väljendatavas seisukohas võetaks arvesse viimaseid teaduslikke ja muid asjakohaseid andmeid, mis on edastatud komisjonile.

               Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab komisjon nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele piisavalt varakult enne CCSBT iga koosolekut kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad.

               Kui CCSBT laiendatud komisjoni koosoleku käigus ei ole võimalik saavutada (sh kohapealset) kokkulepet, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.