               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.7.2017
            COM(2017) 374 final
            2017/0156(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus seoses EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) protokolli nr 2 muutmisega

               SELETUSKIRI

               ELi ja Türgi põllumajandus- ja kalatoodete valdkonna kahepoolseid kaubandussuhteid reguleeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel 12. septembril 1963. aastal sõlmitud assotsieerimislepinguga (edaspidi „leping“), eelkõige EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 25. veebruari 1998. aasta otsusega nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta). Assotsiatsiooninõukogu kõnealuse otsuse alusel on liidule antud teatavad soodustused loomaliha tariifikvootide näol. Praegu kehtib kaks loomalihakvooti: 5 000tonnine kvoot külmutatud loomalihale ja 14 100tonnine kvoot külmutatud loomalihale.

               Alates assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 jõustumisest on ELi loomaliha ja elusloomade eksport kõikunud ning see oli pikka aega Türgi poolt keelatud. Selleks et soodustada kvootide täielikku kasutuselevõttu ja saavutada nende toodete regulaarne kaubandusvoog, tegi Türgi ettepaneku laiendada kõnealust kaht loomalihakvooti ka värskele ja jahutatud loomalihale.

               Kõnealune muudatus on liidu huvides, kuna sellega laieneks kehtivate soodustustega hõlmatud toodete sortiment, vastataks paremini Türgi turu nõudlusele ning tagataks kvootide ja sellega ka tavapäraste kaubavoogude parem kasutamine. Lisaks kipub värske ja jahutatud loomaliha hind olema turul kõrgem. Eespool nimetatud muudatuse laiem pikaajaline eesmärk on selle tagamine, et kaubandus toimuks nende kvootide raames korrapäraselt ja piiranguteta.

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Ettepanekuga laiendatakse nende loomalihatoodete sortimenti, mida on lubatud kahe kvoodi alusel Türki eksportida, et hõlbustada loomaliha eksportimist Türki.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanek on kooskõlas liidu kaubanduspoliitikaga, mille kohaselt soovitakse laiendada kolmandate riikidega kauplemise võimalusi.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ettepanek on kooskõlas liidu poliitikaga edendada liikmes- ja kolmandate riikide vahelist kaubandust ning põhimõttega, et Euroopa Liit peaks toetama kaubanduse arengut, muu hulgas järk-järgult kaotades rahvusvahelise kaubanduse piirangud. Ettepanekuga soovitakse parandada ja hõlbustada veiselihatoodetega kauplemist liidu ja Türgi vahel.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Nõukogu otsuse õiguslikuks aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9, ning Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerumislepingu lisaprotokolli artikkel 35.

               •Subsidiaarsus

                  Ühine kaubanduspoliitika on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 3 loetletud valdkonnana, mis kuulub liidu ainupädevusse. Käesoleva algatusega soovitakse rakendada kehtivat kaubanduslepingut.

               •Proportsionaalsus

                  Kaaluti kõiki mõistlikke poliitikavariante ja käesolevat ettepanekut peetakse taotletava eesmärgi saavutamiseks sobivaimaks.

               •Vahendi valik

               ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsus, millega muudetakse EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) protokolli nr 2.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Komisjon on mitteametlikult konsulteerinud sidusrühmade ja liikmesriikidega, kes on toetanud ettepanekut laiendada toodete sortimenti kehtivate kvootide raames.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Komisjon on olnud ühenduses sidusrühmadega, kes esitasid oma seisukohad turuolukorra kohta Türgis.

               •Mõjuhinnang

                  Mõju ei hinnatud, kuna ettepanek peaks aitama suurendada ja parandada loomalihatoodetega kauplemist Türgiga, kasutades seega ära kehtivaid kahepoolseid kaubandussoodustusi. Ettepanek ei mõjuta liitu suunduvat importi ega anna kolmandatele riikidele uusi kaubandussoodustusi.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ettepanek võiks tootesortimendi laiendamise teel aidata väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel eksportida Türki loomalihatooteid. Kvootide alusel saab kättesaadavaks laiem tootesortiment, mis aitab täielikult ära kasutada kvoote ja suurendada eksporti.

               •Põhiõigused

                  Ettepanek ei mõjuta põhiõigusi.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Komisjon jälgib kaubavooge, et hinnata, kas ettepanekuga on tagatud olemasolevate kvootide parem kasutamine, ning tagada, et loomaliha eksporti Türki ei takistata.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ei kohaldata.

               2017/0156 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus seoses EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) protokolli nr 2 muutmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerimislepingu
                  1
                eesmärk on kaasa aidata kaubandus- ja majandussidemete jätkuvale ja tasakaalustatud tugevdamisele liidu ja Türgi vahel ning sellega loodi assotsiatsiooni rakendamiseks ja järkjärguliseks arendamiseks assotsiatsiooninõukogu.

               (2)EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsusega nr 1/98
                  2
                on kehtestatud põllumajandustoodetega kauplemise kord. Kõnealuse otsuse protokoll nr 2 sisaldab üksikasju sooduskorra kohta, mida Türgi rakendab liidust pärinevate põllumajandustoodete impordi suhtes, sealhulgas külmutatud veiseliha impordi sooduskorda.

               (3)Liit ja Türgi pidasid konsultatsioone ja otsustasid muuta sooduskorda, mida rakendatakse liidust pärineva loomaliha Türki importimise suhtes ning laiendada kehtivat tariifikvooti, mis on sätestatud otsuse nr 1/98 protokolli nr 2 lisas, ka värskele ja jahutatud loomalihale.

               (4)Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerumislepingu lisaprotokolli
                  3
                artikli 35 kohaselt võib liidu ja Türgi poolt teineteise suhtes kohaldatava sooduskohtlemise ulatust muuta assotsiatsiooninõukogu otsusega.

               (5)Seetõttu peaks liidu nimel ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus võetav seisukoht tuginema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõule.

               (6)Kuna assotsiatsiooninõukogu otsusega muudetakse lepingut, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               (7)Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikele 1 esindab assotsiatsiooninõukogus liitu komisjon,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus võetav seisukoht seoses EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) protokolli nr 2 muutmisega tugineb käesolevale otsusele lisatud ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõule.

               Artikkel 2

               Pärast assotsiatsiooninõukogu otsuse vastuvõtmist avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vaheline assotsieerimisleping, sõlmitud 12. septembril 1963 Ankaras (EÜT 217, 29.12.1964, lk 3687).

                     (2)
                  EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 25. veebruari 1998. aasta otsus nr 1/98 põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta (98/223/EÜ) (EÜT L 86, 20.3.1998, lk 1).

                     (3)
                  Lisaprotokoll ja finantsprotokoll, mis allkirjastati 23. novembril 1970 ja on lisatud lepingule assotsiatsiooni loomise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel, ning milles käsitletakse nende jõustumiseks rakendatavaid meetmeid (EÜT L 293, 29.12.1972, lk 3).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.7.2017
            COM(2017) 374 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus seoses EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) protokolli nr 2 muutmisega

               LISA

               Eelnõu:
                  ELi-TÜRGI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr ....,

                  ....,

                  millega muudetakse otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) protokolli nr 2

               ELi-TÜRGI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelist assotsieerumislepingut
                  1
               ,

               võttes arvesse lisaprotokolli ja finantsprotokolli, mis allkirjastati 23. novembril 1970 ja on lisatud lepingule assotsiatsiooni loomise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel, ning milles käsitletakse nende jõustumiseks rakendatavaid meetmeid,
                  2
                eelkõige selle artiklit 35,

               ning arvestades järgmist:

               (1)EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsusega nr 1/98
                  3
                kehtestatakse liidu ja Türgi vaheline põllumajandustoodetega kauplemise sooduskord. Kõnealuse otsuse protokoll nr 2 sisaldab üksikasju sooduskorra kohta, mida Türgi rakendab liidust pärinevate põllumajandustoodete impordi suhtes, sealhulgas külmutatud veiseliha impordi sooduskorda.

               (2)Liit ja Türgi pidasid konsultatsioone ja otsustasid muuta sooduskorda, mida rakendatakse liidust pärineva loomaliha Türki importimise suhtes ning laiendada kehtivat tariifikvooti, mis on sätestatud otsuse nr 1/98 protokolli nr 2 lisas, värskele ja jahutatud loomalihale.

               (3)EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 protokolli nr 2 tuleks seega vastavalt muuta,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Otsuse nr 1/98 protokolli nr 2 lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               ………….,

                  eesistuja

                  ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogu nimel

                  eesistuja

               Lisa

               Otsuse nr 1/98 protokolli nr 2 lisa kanded CN-koodi 0202 20 all asendatakse järgmisega:

                        „CN-kood

                        Kauba kirjeldus

                        Enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamine (%)

                        Tariifikvoot (netokaal tonnides)

                        0201 20,

                        0202 20

                        Muud veiseliha jaotustükid, kondiga, värsked, jahutatud või külmutatud

                        50 %line vähendamine maksimaalse tollimaksumääraga 30 %

                        5 000

                        0201 20,

                        0202 20

                        Muud veiseliha jaotustükid, kondiga, värsked, jahutatud või külmutatud

                        30 %line vähendamine maksimaalse tollimaksumääraga 43 %

                        14 100“

                     (1)
                  EÜT 217, 29.12.1964, lk 3687.

                     (2)
                  EÜT L 293, 29.12.1972, lk 3.

                     (3)
                  EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 25. veebruari 1998. aasta otsus nr 1/98 põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta (98/223/EÜ) (EÜT L 86, 20.3.1998, lk 1).


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0391

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst)  /* KOM/2009/0391 lõplik - COD 2009/0110 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 27.7.2009KOM(2009) 391 lõplik2009/0110 (COD)V osaEttepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSüleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst)ò uus6. JAGULENNUVÄLJAD[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic]SECTION 7RÉSEAU DE TRANSPORT COMBINÉ[pic]7.I-B[pic]


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0849

Ettepanek: Nõukogu otsus milles käsitletakse ühenduse seisukohta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku suhtes  /* KOM/2008/0849 lõplik - ACC 2008/0236 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 19.12.2008KOM(2008) 849 lõplik2008/0236 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSmilles käsitletakse ühenduse seisukohta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku suhtes(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEttepaneku taustEttepaneku põhjused ja eesmärgidTIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsioon (TIR-konventsioon) sõlmiti 14. novembril 1975. aastal ja kiideti Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78. Konventsioon jõustus ühenduses 20. juunil 1983.Kavandatud otsuse eesmärk on muuta selgitavat märkust TIR-konventsiooni artikli 8 lõike 3 kohta. Kõnealune muudatus on seotud garantiiühingult nõutava soovitatava maksimaalse summaga ühe TIR-märkmiku kohta. 2008. aasta oktoobris otsustasid tolliküsimuste töörühm ja TIR-konventsiooni halduskomitee, et garantiiühingult nõutav soovitatav maksimaalne summa ühe TIR-märkmiku kohta peaks olema 50 000 USA dollari asemel 60 000 eurot.Üldine taustTIR-konventsiooni haldab Genfis asuv Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon (UNECE). Konventsiooniga kehtestati maanteesõidukitega teostatavat rahvusvahelist kaubavedu hõlmav tollitransiidiprotseduur, mis võimaldab tolliasutuste minimaalse sekkumisega vedada üle riigipiiride kaupu, mille suhtes kohaldatakse tolli- ja muude maksude peatamist. TIR-süsteem soodustab rahvusvahelise kaubanduse arengut, vähendades tavapäraseid takistusi rahvusvahelisel kaubaveol. Vähendades viivitusi transiitvedudel, võimaldab TIR-süsteem märkimisväärselt kokku hoida veokulusid. Süsteemi suurim eelis on see, et TIR-konventsiooniga võimaldatakse nõutavale tagatisele rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtne juurdepääs. TIR-märkmik ei ole mitte üksnes transiidideklaratsioon, vaid ka tõend garantii olemasolu kohta. 1975. aastal kehtestatud garantiimäära, mille suuruseks on 50 000 USA dollarit ühe TIR-märkmiku kohta, pole praeguseni muudetud.Viimastel kuudel on mitmed konventsiooniosalised väljendanud muret praegu kehtiva 50 000 USA dollari suuruse soovitatava garantiimäära suhtes. Nimetatud konventsiooniosalised olid seisukohal, et 1975. aastal kohaldatud vahetuskursid ja hinnad on praeguseks muutunud ja seetõttu on nad sunnitud rakendama täiendavaid kontrollimeetmeid, näiteks tollieskorti või rahalisi tagatisi. Niisuguste täiendavate meetmete ja probleemide vältimiseks tehti ettepanek muuta selgitavat märkust 0.8.3. Kõnealust ettepanekut arutati tolliküsimuste töörühmas ja TIR-konventsiooni halduskomitees ning ühtki vastuväidet ei esitatud.Kuna ühenduse õigusaktides juba kohaldatakse 60 000 euro suurust soovitatavat garantiimäära, siis nimetatud muudatusettepanek ühendust ei mõjuta.Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidEttepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad.Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaKavandatud otsus on kooskõlas ühise kaubandus- ja transpordipoliitikaga. Maanteetransporti lihtsustav TIR-süsteem lubab vedada kaupu tolliasutuste minimaalse sekkumisega üle 67 konventsiooniosalise riigi piiri ning võimaldab rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtsalt juurdepääsu nõutavatele tagatistele. TIR-konventsiooni abil saavutatud lihtsustamine on kooskõlas uuendatud Lissaboni strateegiaga.Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamineKonsulteerimine huvitatud isikutegaKonsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusKonsultatsioone ettepaneku kohta peeti Rahvusvahelise Maanteetranspordi Liiduga ning kõigi konventsiooniosaliste garantiiühingute ja tolliasutustega. Konsultatsioonid toimusid ka tolliküsimuste töörühma ning TIR-konventsiooni halduskomitee istungitel.Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtminePooldav arvamusEksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutadaMõju hindamineGarantiiühingult ühe TIR-märkmiku kohta nõutavat maksimaalset summat tuleks suurendada, et tõsta TIR-süsteemi turvalisust ja vältida täiendavaid kontrollimeetmeid, näiteks tollieskorti või rahalisi tagatisi.Ühenduse õigusaktides kohaldatakse juba mõnda aega 60 000 euro suurust soovitatavat garantiimäära ning kõnealune muudatusettepanek aitab veelgi kaasa ühenduse õigusaktide ja TIR-konventsiooni ühtlustamisele.Muudatuse sisseviimine aitab täielikult tagada tolliasutuste finantshuvid ja kuluka tollieskordi vajadus peaks tulevikus vähenema.Ettepaneku õiguslik külgMuudatusega muudetakse selgitavat märkust TIR-konventsiooni artikli 8 lõike 3 kohta.Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 133 ja artikli 300 lõige 2.Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Ettepanekuga muudetakse rahvusvahelist kokkulepet, mistõttu see vastab proportsionaalsuse põhimõttele.Ettepanekus käsitletakse selgitavat märkust. Muudatuse eesmärk on muuta garantiiühingult nõutavat soovitatavat maksimaalset summat ühe TIR-märkmiku kohta, nii et see oleks 50 000 USA dollari asemel 60 000 eurot.Õigusakti valikKavandatud õigusakt(id): otsus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el.Rahvusvahelised kokkulepped ja kõnealuste kokkulepete muudatused kehtestatakse ühenduse õiguskorras otsusega.Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.2008/0236 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSmilles käsitletakse ühenduse seisukohta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõikega 2,ning arvestades järgmist:(1) TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsioon (TIR-konventsioon), mis sõlmiti 14. novembril 1975. aastal, kiideti ühenduse nimel heaks 25. juuli 1978. aasta nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78[1] ja see jõustus ühenduses 20. juunil 1983[2].(2) Mitmed konventsiooniosalised on väljendanud muret TIR-vedude praeguse soovitatava garantiimäära suhtes. Nende väitel on 1975. aastal kohaldatud vahetuskursid ja hinnad praeguseks muutunud ja seetõttu on nad sunnitud rakendama täiendavaid kontrollimeetmeid, näiteks tollieskorti või rahalisi tagatisi. Niisuguste täiendavate meetmete ja probleemide vältimiseks tehti ettepanek muuta selgitavat märkust 0.8.3.(3) 2008. aasta oktoobris otsustas TIR-konventsiooni halduskomitee, et TIR-süsteemiga seotud tolliasutuste finantshuvide kaitseks tuleb selgitavas märkuses 0.8.3 asendada viide 50 000 USA dollarile viitega 60 000 eurole.(4) Tuleks võtta ühenduse seisukoht kavandatud muudatuste kohta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Ühenduse seisukoht halduskomitees toetab käesoleva otsuse lisas esitatud muudatuse eelnõud.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISAMuuta selgitavat märkust 0.8.3 järgnevalt:Asendada summa „50 000 USA dollarit” summaga „60 000 eurot.”[1] EÜT L 252, 14.9.1978.[2] EÜT L 31, 2.2.1983, lk 13.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.5.2017
            COM(2017) 199 final
            2017/0088(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lepingu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ, jõustus 21. mail 2014 ja seda hakati kohaldama 1. jaanuarist 2014
                  1
               .

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, jõustus samuti 21. mail 2014 ja seda hakati kohaldama 1. jaanuarist 2014
                  2
               . Määruse (EL) nr 515/2014 artikli 19 alusel kohaldatakse Sisejulgeolekufondi alla kuuluva välispiiride ja viisade rahastamisvahendi (edaspidi „Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahend“) suhtes määruse (EL) nr 514/2014 sätteid.

               Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi eesmärk on luua solidaarsusmehhanism, millega kohustatakse osalevaid riike rakendama üksteise huvides ja üksteise nimel välispiiride kontrollimisel ühesuguseid Euroopa norme. Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahend aitab kaasa Schengeni acquis' ühe olulise eesmärgi saavutamisele, nimelt sellele, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399
                  3
                artikli 15 kohaselt ette nähtud „tõhus, kõrge ja ühtlase tasemega piirikontroll oma välispiiril“ tagatakse ühiselt vastutades. Seega on see Schengeni acquis' edasiarendus.

               Määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikes 7 on sätestatud, et Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riigid osalevad rahastamisvahendis vastavalt kõnealusele määrusele ning et kehtestatakse nende riikide osamaksete tasumise kord ja täiendavad eeskirjad sellise osalemise kohta, sealhulgas sätted, millega tagatakse liidu finantshuvide kaitse ja Euroopa Kontrollikoja auditeerimisalased pädevused, kuna asjaomastes assotsieerimislepingutes ei ole vastavaid eeskirju ette nähtud.

               Islandiga (edaspidi „assotsieerunud riik“) sõlmitava lepingu eelnõu eesmärk on kehtestada määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikes 7 osutatud kord ning võimaldada komisjonil võtta lõplik vastutus kõnealuses assotsieerunud riigis rahastamisvahendi eelarve täitmise eest ja määrata kindlaks riigi poolt rahastamisvahendi jaoks liidu eelarvesse tehtava makse suurus.

               Eelarve- ja finantskontrollide valdkonnas kehtivad liikmesriikide suhtes horisontaalsed kohustused (nt kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) pädevus), mis tulenevad kas otse aluslepingust või teisestest liidu õigusaktidest. Neid kohustusi kohaldatakse liikmesriikide suhtes vahetult, mistõttu neid ole sätestatud määruses (EL) nr 515/2014. Assotsieerunud riikide hõlmamiseks kooskõlas määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikega 7 on need kohustused siiski vaja kehtestada lepingu eelnõuga.

               Liidu finantshuvide kaitsmiseks pettuste ja muude eeskirjade eiramiste eest on määrusega (EL) nr 514/2014 antud komisjoni töötajatele, kontrollikojale ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (edaspidi „OLAF“) kontrollide tegemiseks vajalikud juurdepääsuõigused. Määruse (EL) nr 514/2014 artikli 5 lõikes 9 on lisaks sätestatud, et kolmandate riikidega sõlmitud koostöölepingutega antakse komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus teha selliseid auditeid, kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi. Seega on see ette nähtud ka lepingu eelnõus.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ei kohaldata.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ei kohaldata.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Kuna eesmärk on leppida liidu ja Islandi vahel kokku Islandi osamaksed välispiiride ja viisade rahastamisvahendisse aastatel 2014–2020 ning osalemiseks vajalikud täiendavad eeskirjad, põhineb käesolev lepingu sõlmimise ettepanek Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõikel 2 ja artikli 218 lõike 6 punktil a.

               •Kavandatava otsuse vajalikkus

                  Tuginedes määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikele 7, on vaja sõlmida Islandiga leping, et näha ette kord, mis käsitleb Islandi osamaksed välispiiride ja viisade rahastamisvahendisse aastatel 2014–2020 ning selliseks osalemiseks vajalikke täiendavaid eeskirju.

               •Proportsionaalsus

                  Ei kohaldata.

               •Vahendi valik

                  Ei kohaldata.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõjuhinnang

                  Ei kohaldata, kuna ettepanek seondub programmijuhtimisega ja selle eesmärk on kirjutada alla rahvusvahelisele lepingule, mille üle peetud läbirääkimistel lähtuti nõukogu läbirääkimisjuhistest.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

               Lepingu eelnõu artiklis 10 ja lisas on kirjeldatud sätteid, mis seonduvad assotsieerunud riigi poolt Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi eelarvesse makstavate iga-aastaste osamaksetega ning nende võimaliku oludele kohandamisega, nagu kirjeldatud lisas.

               5.MUU TEAVE

               •Territoriaalne kohaldamisala

                  Määrusega (EL) nr 515/2014 arendatakse edasi Schengeni acquis'd. Sellega seoses tugineb ka kõnealune Islandiga sõlmitav leping Schengeni acquis'le.

                  Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Kooskõlas eelnimetatud protokolli artikliga 4 otsustab Taani kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on võtnud vastu käesoleva ettepaneku, kas ta rakendab seda otsust oma siseriiklikus õiguses.

                  Kuna käesoleva ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis'd, milles Ühendkuningriik ja Iirimaa vastavalt nõukogu otsustele 2000/365/EÜ
                     4
                   ja 2002/192/EÜ
                     5
                   ei osale, ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav.

                •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Lepingu artiklis 17 sätestatakse kohaldatav aruandluse ja järelevalve kord. Island esitab kuni 2022. aastani (k.a) iga aasta 15. veebruariks komisjonile eelmise eelarveaasta kohta iga-aastase rakendusaruande.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ei ole vaja.

               Arvestades eespool nimetatud kaalutlusi, teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu kiidaks pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist heaks Islandiga sõlmitava lepingu täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020.

               2017/0088 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lepingu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõiget 2 ja artikli 218 lõike 6 punkti a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  6

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas nõukogu [...] otsusega 2017/XXX
                  7
                kirjutas komisjon [...] alla Euroopa Liidu ja Islandi vahelisele lepingule täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020 (edaspidi „leping“), eeldusel et leping sõlmitakse.

               (2)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse kohta otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

               (3)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  8
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  9
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (5)Selleks et lepingus sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada ja et riiklike programmide heakskiitmine ja rakendamine ei viibiks, peaks käesolev otsus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               (6)Leping tuleks heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Islandi vaheline leping täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020 kiidetakse liidu nimel heaks.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku(d), kes on volitatud liidu nimel esitama kõnealuse lepingu artikli 19 lõikes 2 sätestatud teate, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 150, 20.5.2014, lk 143.

                     (2)
                  ELT L 150, 20.5.2014, lk 112.

                     (3)
                  ELT L 77, 23.3.2016, lk 1.

                     (4)
                  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (5)
                  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

                     (6)
                  ELT C , , lk .

                     (7)
                  [Täielik viide]

                     (8)
                  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (9)
                  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.5.2017
            COM(2017) 199 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lepingu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIT (edaspidi „liit“)

               ja

               ISLAND,

               edaspidi koos „lepingupooled“,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi ja Norra Kuningriigi vahelist lepingut viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises
                  1
                (edaspidi „Islandi ja Norraga sõlmitud assotsieerimisleping“)

               NING ARVESTADES JÄRGMIST:

               (1)Liit lõi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 515/2014
                  2
                Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahendi.

               (2)Määrus (EL) nr 515/2014 on Schengeni acquis' edasiarendus Islandi ja Norraga sõlmitud assotsieerimislepingu tähenduses.

               (3)Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) nr 514/2014
                  3
                on määruse (EL) nr 515/2014 sätete kohaldamisele otsene mõju, mõjutades seega tolle õigusraamistikku, ning Islandi ja Norraga sõlmitud assotsieerimislepingus sätestatud korda on kohaldatud ka Islandile teatatud määruse (EL) nr 514/2014 vastuvõtmisel, tunnistavad lepingupooled, et niivõrd, kui see on määruse (EL) nr 515/2014 rakendamiseks vajalik, on määrus (EL) nr 514/2014 Schengeni acquis' edasiarendus Islandi ja Norraga sõlmitud assotsieerimislepingu tähenduses.

               (4)Määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikes 7 on sätestatud, et Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riigid (sh Island) osalevad rahastamisvahendis vastavalt kõnealusele määrusele ning et tuleks kehtestada nende riikide osamaksete tasumise kord ja täiendavad eeskirjad sellise osalemise kohta, sealhulgas sätted, millega tagatakse liidu finantshuvide kaitse ja Euroopa Kontrollikoja auditeerimisalane pädevus.

               (5)Sisejulgeolekufondi alla kuuluv välispiiride ja viisade rahastamisvahend (edaspidi „Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahend“) on Schengeni acquis' eriotstarbeline vahend, mille kaudu soovitakse tagada liikmesriikides ja assotsieerunud riikides välispiiride ja viisapoliitika valdkonnas koormuse jagamine ning rahaline tugi.

               (6)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
                  4
                artiklis 60 on sätestatud kaudse eelarve täitmise eeskirjad, mida kohaldada, kui eelarve täitmise ülesanded delegeeritakse kolmandatele riikidele, sh assotsieerunud riikidele.

               (7)
                     Määruse (EL) nr 514/2014 artikli 17 lõikes 4 on sätestatud veel ametlikult määramata vastutava asutuse 2014. aastal kantud kulude rahastamiskõlblikkus, tagades seeläbi Välispiirifondi ja Sisejulgeolekufondi kontekstis sujuva ülemineku. Samamoodi on oluline, et samu kaalutlusi arvestataks ka käesolevas lepingus. Pidades silmas, et käesolev leping ei jõustunud enne 2014. aasta lõppu, on ülioluline tagada kuni vastutava asutuse ametliku määramiseni kantud kulude rahastamiskõlblikkus, eeldusel et enne määramist kohaldatud juhtimis- ja kontrollisüsteemid on üldjoontes samasugused nagu pärast vastutava asutuse ametlikku määramist jõus olevad süsteemid.

               (8)Selleks et lihtsustada Islandi poolt Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendisse makstavate iga-aastaste osamaksete arvutamist ja kasutamist, tasub Island 2014.–2020. aasta osamaksed 2016.–2020. aastal viie iga-aastase osamaksega. 2016.–2018. aasta kohta on iga-aastane osamakse sätestatud kindlaksmääratud summana, kuid 2019. ja 2020. aasta osamaksed määratakse kindlaks 2019. aastal kõigi Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendis osalevate riikide sisemajanduse koguprodukti alusel, võttes arvesse juba tasutud osamakseid,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Kohaldamisala

               Käesoleva lepinguga sätestatakse täiendavad eeskirjad, mis on vajalikud Islandi osalemiseks Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendis kooskõlas määrusega (EL) nr 515/2014.

               Artikkel 2

               Finantsjuhtimine ja -kontroll

               1.
                     Island rakendab kõik vajalikud meetmed, et tagada vastavus finantsjuhtimise ja -kontrolli seisukohast asjakohastele sätetele, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELi toimimise leping“) ja teisestes õigusaktides.

               Esimeses lõigus osutatud ELi toimimise lepingu ja teiseste õigusaktide sätted on järgmised:

               (a)ELi toimimise lepingu artikli 287 lõiked 1, 2 ja 3;

               (b)
                     määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklid 30, 32 ja 57, artikli 58 lõike 1 punkti c alapunkt i, artikkel 60, artikli 79 lõige 2 ja artikli 108 lõige 2;

               (c)
                     komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012
                  5
                artiklid 32, 38, 42, 84, 88, 142 ja 144;

               (d)
                     nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96
                  6
               ;

               (e)
                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013
                  7
               .

               Lepinguosalised võivad seda loetelu omavahelisel kokkuleppel muuta.

               2.
                     Island kohaldab oma territooriumil lõikes 1 osutatud sätteid kooskõlas käesoleva lepinguga.

               Artikkel 3

               Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest kinnipidamine

               Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi raames Islandile eraldatavaid vahendeid kasutatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

               Artikkel 4

               Huvide konflikti vältimise põhimõttest kinnipidamine

               Kõigil Islandi territooriumil tegutsevatel finantsjuhtimises osalejatel ja teistel isikutel, kes on seotud eelarve täitmise ja haldamisega, sh sellise tegevuse ettevalmistamisega, ning eelarve auditeerimise või kontrolliga, on keelatud võtta meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu liidu huvidega.

               Artikkel 5

               Täitmine

               Komisjoni otsused, millega kehtestatakse rahaline kohustus muudele isikutele peale riikide, on Islandi territooriumil täitmisele pööratavad.

               Täitmisel lähtutakse Islandis kehtivatest tsiviilkohtumenetluse normidest. Korralduse otsuse täitmise tagamise kohta ilma muude formaalsusteta peale otsuse autentsuse kontrollimise lisab otsusele riigi ametiasutus, kelle Islandi valitsus selleks otstarbeks määrab ning komisjonile teatavaks teeb.

               Kui need formaalsused on komisjoni avalduse põhjal lõpetatud, võib komisjon taotleda täitmist kooskõlas siseriikliku õigusega, saates küsimuse otse pädevale asutusele.

               Täitmise võib peatada ainult Euroopa Liidu Kohtu otsusega. Otsuse ebaõiget täitmist käsitlevad kaebused kuuluvad aga Islandi kohtute pädevusse.

               Artikkel 6

               Liidu finantshuvide kaitsmine pettuse vastu

               1.Island teeb järgmist:

               (a)
                     võitleb pettuse ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu niisuguste meetmetega, mis toimivad tõkestavalt ja tagavad Islandis tõhusa kaitse,

               (b)
                     võtab liidu finantshuve kahjustava pettuse vastu samu meetmeid, mida ta kasutab omaenda finantshuve kahjustava pettuse vastu, ja

               (c)
                     kooskõlastab oma tegevust liidu finantshuvide kaitsmisel liikmesriikide ja komisjoniga.

               2.Island võtab vastu meetmed, mis on samaväärsed käesoleva lepingu allakirjutamise ajal jõus olevate ja liidu poolt kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 325 lõikega 4 vastu võetud meetmetega.

               Lepinguosalised võivad kooskõlas käesoleva artikliga ja vastastikusel kokkuleppel võtta tulevikus meetmeid, mis on samaväärsed tulevikus liidu võetavate meetmetega.

               Artikkel 7

               Komisjoni (OLAFi) korraldatav kohapealne kontroll ja inspekteerimine

               Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 514/2014 artikli 5 lõike 8 kohaseid õiguseid, on komisjon (Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)) määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud tingimustel volitatud korraldama Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi suhtes Islandi territooriumil kohapealset kontrolli ja inspekteerimist.

               Islandi ametiasutused aitavad kaasa kohapealsele kontrollimisele ja inspekteerimisele, mida võib nende asutuste soovil korraldada ka nendega ühiselt.

               Artikkel 8

               Kontrollikoda

               Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 287 lõikega 3 ja määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 esimese osa X jaotise 1. peatükiga on kontrollikojal võimalik teha auditeid Islandi territooriumil Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi raames liidu nimel tulusid ja kulusid haldava mis tahes asutuse ruumides, sealhulgas iga eelarvest makseid saava füüsilise või juriidilise isiku ruumides.

               Kontrollikoja auditid Islandis korraldatakse koostöös riigi auditeerimisasutustega, või kui neil puuduvad vajalikud volitused, siis koos riigi pädevate talitustega. Kontrollikoda ja Islandi auditeerimisasutused teevad koostööd usalduslikult, säilitades samal ajal oma sõltumatuse. Need asutused või talitused teatavad kontrollikojale, kas nad kavatsevad auditeerimisest osa võtta.

               Kontrollikojal on kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 5 lõikes 7 ning käesoleva lepingu artiklis 7 sätestatuga vähemalt samasugused õigused kui komisjonil.

               Artikkel 9

               Riigihanked

               Island kohaldab oma riigihankeõiguse sätteid kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu
                  8
                XVI lisaga.

               Artikkel 10

               Osamaksed

               1.Islandi iga-aastased osamaksed Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi eelarvesse 2016.–2018. aastal on ette nähtud järgmises tabelis:

               (summad eurodes)

                        2016

                        2017

                        2018

                        Island

                        563 999

                        563 999

                        563 999

               2.Islandi 2019. ja 2020. aasta osamaksed tuletatakse riigi sisemajanduse koguprodukti (SKP) osakaalust kõigi Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendis osalevate riikide SKPs, kasutades lisas esitatud valemit.

               3.Island tasub käesolevas artiklis osutatud osamaksed, olenemata määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 14 osutatud riikliku programmi vastuvõtmise kuupäevast.

               Artikkel 11

               Osamaksete kasutamine

               1.2016. ja 2017. aasta kõik osamaksed eraldatakse järgmiselt:

               (a)75 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 8 osutatud vaheläbivaatuseks;

               (b)15 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 15 osutatud IT-süsteemide väljatöötamiseks, kui asjaomased liidu õigusaktid on 30. juuniks 2017 vastu võetud;

               (c)10 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 13 osutatud liidu meetmete ja määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 14 osutatud erakorralise abi jaoks.

               Kui punktis b osutatud summat ei eraldata või ei kasutata, jaotab komisjon määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 5 punkti b teises lõigus sätestatud menetluse kohaselt selle ümber määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 7 osutatud erimeetmetele.

               Kui käesolev leping ei jõustu hiljemalt 1. juuniks 2017 või seda ei kohaldata sellel kuupäeval ajutiselt, kasutatakse Islandi osamakset täies ulatuses käesoleva artikli lõike 2 kohaselt.

               2.
                     2018., 2019. ja 2020. aasta kõik osamaksed eraldatakse järgmiselt:

               (a)40 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 7 osutatud erimeetmeteks;

               (b)50 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 15 osutatud IT-süsteemide väljatöötamiseks, kui asjaomased liidu õigusaktid on 31. detsembriks 2018 vastu võetud;

               (c)10 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 13 osutatud liidu meetmete ja määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 14 osutatud erakorralise abi jaoks.

               Kui punktis b osutatud summat ei eraldata või ei kasutata, jaotab komisjon määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 5 punkti b teises lõigus sätestatud menetluse kohaselt selle ümber määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 7 osutatud erimeetmetele.

               3.
                     Vaheläbivaatuse, erimeetmete või liidu meetmete jaoks või IT-süsteemide väljatöötamise programmi jaoks eraldatud lisasummasid kasutatakse kooskõlas asjaomase menetlusega, mis on sätestatud kas

               (a)määruse (EL) nr 514/2014 artikli 6 lõikes 2,

               (b)määruse (EL) nr 515/2014 artikli 8 lõikes 7,

               (c)määruse (EL) nr 515/2014 artikli 7 lõikes 3 või

               (d)määruse (EL) nr 515/2014 artikli 15 teises lõigus.

               4.
                     Komisjon võib igal aastal kasutada kuni 4 076 eurot Islandi maksetest laekunud vahendeid, et katta koosseisuliste või mittekoosseisuliste töötajate haldustoekulud, mis on vajalikud määruse (EL) nr 515/2014 ja käesoleva lepingu täitmiseks Islandi poolt.

               Artikkel 12

               Konfidentsiaalsus

               Käesoleva lepingu alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitatakse ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset teavet liidu institutsioonide suhtes kehtivate sätete ja Islandi õigusaktidega. Sellist teavet võib edastada üksnes liidu institutsioonides, liikmesriikides või Islandis asuvatele isikutele, kes oma ülesannete tõttu peavad seda teadma; samuti tohib seda teavet kasutada üksnes selleks, et tagada lepinguosaliste finantshuvide mõjus kaitse.

               Artikkel 13

               Vastutava asutuse määramine

               1.
                     Island teavitab komisjoni niipea kui võimalik pärast riikliku programmi heakskiitmist Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi raames kulude haldamise ja kontrollimise eest vastutatava asutuse ametlikust määramisest ministrite tasandil.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud määramine sõltub sellest, kas asutus vastab määruses (EL) nr 514/2014 või selle alusel sätestatud määramiskriteeriumidele, mis käsitlevad sisekeskkonda, kontrollitegevust, teavet ja teavitamist ning järelevalvet.

               3.
                     Vastutava asutuse määramine põhineb auditeerimisorgani arvamusel; selliseks organiks võib olla auditeerimisasutus, kes hindab, kas vastutav asutus täidab määramiskriteeriume. Nimetatud organ võib olla sõltumatu avalik-õiguslik asutus, kes vastutab haldamise järelevalve, hindamise ja auditeerimise eest. Auditeerimisorgan peab olema sõltumatu vastutavast asutusest ning tegema oma tööd kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandarditega. Island võib asutuse määramise kohta otsuse tegemisel lähtuda sellest, kas juhtimis- ja kontrollisüsteemid on üldjoontes samasugused nagu eelnenud perioodi jooksul kasutatud ja kas need on toiminud tulemuslikult. Kui auditi- ja kontrollitulemustest selgub, et määratud asutus ei täida enam määramiskriteeriume, võtab Island vajalikud meetmed selle asutuse ülesannete täitmisel esinevate puuduste kõrvaldamise tagamiseks, mille hulka kuulub määramise lõpetamine.

               Artikkel 14

               Eelarveaasta määratlus

               Käesolevas lepingus hõlmab määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5 osutatud eelarveaasta kantud kulusid ja saadud tulusid, mis kantakse vastutava asutuse raamatupidamisarvestusse ajavahemikul aasta „N–1“ 16. oktoobrist kuni aasta „N“ 15. oktoobrini.

               Artikkel 15

               Kulude rahastamiskõlblikkus

               Erandina määruse (EL) nr 514/2014 artikli 17 lõike 3 punktist b ja lõikest 4 on kulud rahastamiskõlblikud ka juhul, kui vastutav asutus on need kandnud enne käesoleva lepingu artikli 13 kohast ametlikku määramist, tingimusel et enne ametlikku määramist kohaldatavad juhtimis- ja kontrollisüsteemid on üldjoontes samasugused nagu need, mida kohaldatakse pärast vastutava asutuse ametlikku määramist.

               Artikkel 16

               Aastabilansimakse maksetaotlus

               1.
                     Eelarveaastale järgneva aasta 15. veebruariks esitab Island komisjonile dokumendid ja teabe, mida on nõutud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 esimese lõigu punktides b ja c.

               Erandina määruse (EL) nr 514/2014 artikli 44 lõikest 1 ja kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 kolmanda lõiguga esitab Island komisjonile määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 teises lõigus osutatud arvamuse eelarveaastale järgneva aasta 15. märtsiks.

               Käesolevas lõikes osutatud dokumente kasutatakse aastabilansimakse maksetaotlusena.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud dokumendid koostatakse mudelite alusel, mille komisjon on vastu võtnud vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artikli 44 lõikele 3.

               Artikkel 17

               Rakendamisaruanne

               Erandina määruse (EL) nr 514/2014 artikli 54 lõikest 1 ja kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 kolmanda lõiguga esitab Island komisjonile kuni 2022. aastani (k.a) iga aasta 15. veebruariks aastaaruande eelmisel eelarveaastal riikliku programmi rakendamise kohta ja võib selle teabe sobival tasemel avaldada.

               Riikliku programmi rakendamise esimene aastaaruanne esitatakse 15. veebruariks, mis järgneb käesoleva lepingu jõustumisele või selle ajutise kohaldamise alustamisele.

               Esimene aruanne hõlmab eelarveaastaid alates 2014. aastast kuni teises lõigus esimese aastaaruande jaoks sätestatud tähtpäevale eelneva eelarveaastani. Island esitab riikliku programmi rakendamise lõpparuande 31. detsembriks 2023.

               Artikkel 18

               Elektrooniline andmevahetussüsteem

               Kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 24 lõikega 5 toimub Islandi ja komisjoni vaheline ametlik teabevahetus komisjoni poolt selleks otstarbeks ette nähtud elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu.

               Artikkel 19

               Jõustumine

               1.Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

               2.Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. Nad teatavad teineteisele kõnealuste menetluste lõpuleviimisest.

               3.Käesolev leping jõustub lõikes 2 osutatud viimase teatamise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval.

               4.Lepinguosalised kohaldavad lepingut, v.a selle artiklit 5, ajutiselt alates sellele allakirjutamise päevale järgnevast päevast, ilma et see piiraks põhiseadusest tulenevaid nõudeid.

               Artikkel 20

               Kehtivus ja lõpetamine

               1.Liit või Island võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades oma otsusest teisele lepinguosalisele. Leping kaotab kehtivuse kolme kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast. Lõpetamise otsusest teatamise ajal pooleli olevaid projekte ja meetmeid jätkatakse käesolevas lepingus sätestatud tingimustel. Lepingupooled lahendavad lepingu lõpetamise muud võimalikud tagajärjed ühisel kokkuleppel.

               2.Leping lõpetatakse, kui Islandi ja Norraga sõlmitud assotsieerimisleping lõpetatakse selle assotsieerimislepingu artikli 8 lõike 4, artikli 11 lõike 3 või artikli 16 kohaselt.

               Artikkel 21

               Keeled

               Käesolev leping koostatakse ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja islandi keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

               Sõlmitud ... aasta ... kuu ... päeval Brüsselis.

               Euroopa Liidu nimel
                     Islandi nimel

               LISA

               2019. ja 2020. aasta osamaksete arvutamise valem ja maksetega seotud teave

               Määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 7 teises ja kolmandas lõigus osutatud osamaksed Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendisse arvutatakse Islandi puhul 2019. ja 2020. aastaks järgmise valemiga:

               2013.–2017. aastal iga aasta kohta eraldi: Islandi sisemajanduse koguprodukti (SKP) 2019. aasta 31. märtsi seisuga lõplikud andmed jagatakse kõigi asjaomasel aastal Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendis osalevate riikide SKP andmete summaga. Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi rakendamise kogukestuse jooksul Islandi makstava kogusumma arvutamiseks kohaldatakse 2013.–2017. aasta kohta saadud viie protsendimäära keskmist 2014.–2019. aastal Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendile eraldatavate iga-aastaste tegelike assigneeringute suhtes ning komisjoni vastu võetud Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve projektis Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi jaoks ette nähtud 2020. aasta kulukohustuste assigneeringu suhtes. Sellest summast lahutatakse kooskõlas käesoleva lepingu artikli 10 lõikega 1 osamaksed, mille Island on juba igal aastal tasunud, et saada 2019. ja 2020. aasta osamaksete kogusumma. Sellest summast pool tuleb tasuda 2019. aastal ja ülejäänud pool 2020. aastal.

               Osamaksed tasutakse eurodes.

               Island tasub asjaomase osamakse hiljemalt 45 päeva jooksul pärast sissenõudekorralduse saamist. Osamakse tasumisega viivitamise korral peab Island maksma laekumata summalt viivist maksetähtpäevast alates. Intressimäär vastab Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatavale, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäärale, mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning mida on suurendatud 3,5 protsendipunkti võrra.

                     (1)

                        EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 143).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), viimati muudetud 15. mai 2014. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 547/2014 (ELT L 163, 29.5.2014, lk 18).

                     (5)

                        Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

                     (6)

                        Nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

                     (8)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 461.


				|

		52012PC0697

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS ajutise erandi tegemise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem /* COM/2012/0697 final - 2012/0328 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
Rahvusvahelise Tsiviillennunduse
Organisatsiooni (ICAO) nõukogu astus 9. novembri 2012. aasta
kohtumisel suuri edusamme lennunduse heitkoguste üleilmse reguleerimise poole.
Käesoleva otsuseettepanekuga püütakse seda
hoogu säilitada ning suurendada võimalusi töötada 2013. aastal toimuval
ICAO assambleel välja üleilmne turupõhine meede ja võtta vastu raamistik, mis
aitab riikidel hõlpsamini kohaldada turupõhiseid meetmeid rahvusvahelise
lennunduse suhtes.
Otsusega „pannakse aeg seisma”, st lükatakse
ajutiselt edasi õhusõiduki käitajatele ELi heitkogustega kauplemise süsteemi
raames pandud kohustuste täitmine seoses ELi saabuvate ja EList väljuvate
lendudega. Otsus näitab seega ELi tugevat poliitilist tahet hõlbustada ja
edendada nende ICAO protsesside edukat lõpuleviimist.
Otsusega, millega tehakse ajutine erand ELi
heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivist, soovitakse vältida meetmete
võtmist selliste õhusõiduki käitajate suhtes, kes ei täida seoses ELi saabuvate
ja EList väljuvate lendudega direktiivist tulenevaid nõuete täitmise ja
aruandluskohustusi, mis hakkavad kehtima enne 1. jaanuari 2014. . Seda
tingimusel, et neil on kas saamata või tagastatud 2012. aasta tasuta
saastekvoodid selliste lendude jaoks, mida teostatakse lennuväljadele või
lennuväljadelt, mis asuvad väljaspool ELi ja sellega tihedalt seotud aladel,
kus on võetud ühine kliimamuutuste vastu võitlemise kohustus. Selliste lendude
heite puhul on küll nõuetekohane seire, aruandlus ja tõendamine soovitatav,
kuid kui sellise heite kohta aruannet ei esitata, siis nõuete täitmatajätmisega
seotud karistusi ei kohaldata.
Direktiivi kohaldatakse ka edaspidi täiel
määral selliste lennuväljade vahel toimuvate lendude suhtes, mis asuvad
väljaspool ELi ja sellega tihedalt seotud aladel, kus on võetud ühine
kliimamuutuste vastu võitlemise kohustus. See tähendab, et kõik õhusõiduki
käitajad, kes on 2011. ja 2012. aastal teostanud direktiivi
reguleerimisalasse kuuluvaid lende kõnealuste lennuväljade vahel, peavad täitma
seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuded. Kõik 2012. aastal kõnealuseid lende
teostanud õhusõiduki käitajad peavad 30. aprilliks 2013 tagastama
selliste lendude heitega seotud saastekvoodid või rahvusvahelised
arvestusühikud.
Käesoleva otsusega püütakse tagada, et
septembris 2013 toimuv ICAO assamblee oleks tulemuslik. Kui ICAO
assambleel astutakse selgeid ja piisavaid edusamme, esitab komisjon täiendavate
õiguslike meetmete ettepanekud. Direktiivi artikli 25a kohaselt võib teha
muudatusi sellise lennutegevuse puhul, mille suhtes kohaldatakse nõudeid, mis
hakkavad kehtima pärast 1. jaanuari 2014. Õhusõiduki käitajad, kes
kavatsevad teostada lende ELis asuvatelt lennuväljadelt ja ELis asuvatele
lennuväljadele, peaksid teadma, et kui selliseid muudatusi ei tehta, vastutavad
pärast 2013. aastat nemad sellistelt lennuväljadelt ja sellistele
lennuväljadele teostatud lendude heite eest. Juhul kui artikli 25a
kohaselt võetakse meetmeid, võidakse muudatusi teha ka kuni 2013. aasta
veebruarini 2013. aasta heite jaoks tasuta eraldatud saastekvootide puhul.
Muud selliste lendudega seotud kohustused
jäävad samaks ja enampakkumisel müüdavate saastekvootide osa on endiselt 15%,
nagu on sätestatud direktiivis. Seetõttu müüakse 2012. aastal
enampakkumisel vähem lennunduse saastekvoote, mis peegeldab proportsionaalselt
väiksemat ringluses olevate saastekvootide koguarvu.
Selleks et anda lisaimpulssi rahvusvahelisteks
aruteludeks ja jätkata ELi juhtrolli selles protsessis, on oluline, et Euroopa
Parlament ja nõukogu kiidaksid käesoleva ettepaneku heaks kiiresti, ideaaljuhul
märtsiks 2013. Komisjon kinnitab, et kuni seadusandliku menetluse
lõpuleviimiseni ei nõua ta liikmesriikidelt jõustamismeetmete võtmist selliste
õhusõiduki käitajate suhtes, kes ei ole saanud 2012. aasta eest tasuta
saastekvoote või on need asjakohasele kontole tagastanud seoses väljaspool ELi
ja sellega tihedalt seotud aladel asuvatele lennuväljadele suunduvate või neilt
saabuvate lendude heitega.
2012/0328 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
ajutise erandi tegemise kohta Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses
kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
eriti selle artikli 192 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust,
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Rahvusvahelises
Tsiviillennunduse Organisatsioonis on tehtud suuri edusamme ICAO
2013. aasta assambleel sellise raamistiku vastuvõtmiseks, mis aitab
riikidel hõlpsamini kohaldada turupõhiseid meetmeid rahvusvahelise lennunduse
suhtes, ning üleilmse turupõhise meetme väljatöötamiseks.
(2)       Selle protsessi
hõlbustamiseks ja hoogustamiseks on soovitav lükata edasi selliste nõuete
täitmine, mis kehtivad enne ICAO 2013. aasta assambleed selliste lendude
suhtes, mida teostatakse lennuväljadele või lennuväljadelt, mis asuvad
väljaspool ELi ja sellega tihedalt seotud aladel, kus on võetud ühine
kliimamuutuste vastu võitlemise kohustus[1].
Seepärast ei tuleks õhusõiduki käitajate suhtes võtta meetmeid seoses Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivist
2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega
kauplemise süsteem)[2]
enne 1. jaanuari 2014 kehtima hakkavate nõuetega teatada kõnealustelt
lennuväljadelt saabuvate ja neile suunduvate lendude tõendatud heitkogused ja
tagastada vastavalt saastekvoodid. Õhusõiduki käitajatel, kes soovivad neid
nõudeid edaspidi täita, peaks olema võimalus seda teha.
(3)       Konkurentsimoonutuste
vältimiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada üksnes selliste õhusõiduki
käitajate suhtes, kes ei ole saanud kõnealuse tegevuse jaoks 2012. aastaks
tasuta saastekvoote või on need kõik tagastanud. Samal põhjusel ei tohiks neid
saastekvoote arvesse võtta rahvusvaheliste arvestusühikute kasutamise õiguste
arvutamisel direktiivi 2003/87/EÜ raames.
(4)       Sellistele käitajatele
eraldamata jäetud saastekvoodid tagastatakse või tunnistatakse kehtetuks.
Enampakkumisel müüdavate lennunduse saastekvootide arv on kooskõlas
direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõikega 1,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Erandina direktiivi 2003/87/EÜ
artiklist 16 ei võta liikmesriigid õhusõiduki käitajate suhtes nimetatud
direktiivi artikli 12 lõikes 2a ja artikli 14 lõikes 3
sätestatud ning enne 1. jaanuari 2014 kehtima hakkavate nõuetega
seotud meetmeid seoses lendude teostamisega lennuväljadele ja lennuväljadelt,
mis asuvad Euroopa Liidu välistes riikides ning mis ei ole EFTA liikmed,
Euroopa Majanduspiirkonna riikide sõltkonnad ega territooriumid või ELiga
ühinemislepingu allakirjutanud riigid, juhul, kui sellistele õhusõiduki
käitajatele ei ole 2012. aastal eraldatud kõnealuseks tegevuseks tasuta
saastekvoote või juhul, kui neile on sellised saastekvoodid eraldatud, kuid nad
on tagastanud vastava arvu saastekvoote liikmesriikidele kehtetuks
tunnistamiseks.
Artikkel 2
Liikmesriigid tunnistavad kehtetuks kõik
2012. aasta saastekvoodid, mis on seotud lendudega artiklis 1
osutatud lennuväljadele või lennuväljadelt ning mis on kas eraldamata, või juhul
kui need on eraldatud, liikmesriikidele tagastatud.
Artikkel 3
Artikli 2 kohaselt kehtetuks tunnistatud
saastekvoote ei võeta arvesse rahvusvaheliste arvestusühikute kasutamise
õiguste arvutamisel direktiivi 2003/87/EÜ raames.
Artikkel 4
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               Sh EFTA riigid, ELiga ühinemislepingu allakirjutanud
riigid ning Euroopa Majanduspiirkonna riikide sõltkonnad ja territooriumid.
[2]               ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.


				|

		52013PC0595

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega antakse liikmesriikidele õigus allkirjastada ja/või ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 1995. aasta rahvusvaheline konventsioon, mis käsitleb kalalaevade töötajate väljaõpet, diplomeerimist ja vahiteenistuse aluseid /* COM/2013/0595 final - 2013/0285 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (edaspidi
„IMO”) kalalaevade töötajate väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste
rahvusvaheline konventsioon (edaspidi „STCW-F konventsioon”) võeti vastu 7.
juulil 1995 Londonis 26. juulist kuni 7. juulini 1995 toimunud rahvusvahelisel
konverentsil, kus osalesid 74 riigi, sealhulgas ELi 22 praeguse liikmesriigi
valitsuste esindajad .
Kalalaevade töötajaid käsitleva eraldi
konverentsi korraldamise vajaduse põhjustas asjaolu, et 1978. aastal toimunud
IMO meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste
rahvusvahelise konventsiooni (STCW konventsioon) reguleerimisalast olid
kalalaevade töötajad muu hulgas välja jäetud. STCW konventsioon oli esimene
rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud instrument, mis käsitles meremeeste
pädevuse miinimumnõuded. Konventsiooni on rakendatud direktiiviga 2008/106/EÜ,
mida on muudetud direktiiviga 2012/35/EL.
STCW-F konventsiooni eesmärk on tagada, et
kalalaevadel töötav personal oleks kvalifitseeritud (omaks asjakohast ametlikku
tunnistust) ja töövõimeline (läbinud arstliku läbivaatuse), nii et
potentsiaalsed ohud, mis nende elu ja/või vara või merekeskkonda merelaevade
pardal töötamise ajal võiksid ähvardada, oleksid võimalikult väiksed.
Konventsiooni kohaselt peavad töötajatel olema minimaalsed eriteadmised ja nad
peavad olema läbinud teatava minimaalse kestusega teenistuse laeva pardal.
Lisaks on konventsiooni eesmärk kutseharidust
edendades saavutada kõigi kalandussektoris tegutsejate jaoks võrdsed tingimused
ja neid säilitada. Kalalaevade töötajate kutsepädevusi sertifitseeritakse
konventsiooni kohaselt.
Konventsiooni sätted on kohustuslikud ainult
laevade puhul, mis on 24 meetrised ja pikemad ning peajõuseadme võimsusega
750kw ja üle selle, ning puudutavad kippereid, ohvitsere, laevamehaanikuid ja
raadiooperaatoreid. Valitsustel soovitatakse siiski korraldada koolitusi ka 24
meetriste ja pikemate laevade madrustele, sest ohutusealane põhikoolitus on kohustuslik
kõigile kalalaevade töötajatele.
Vastavalt töötajate vaba liikumise õigusele on
liikmesriikidele direktiiviga 2005/36/EÜ kehtestatud selge vastastikuse
tunnustamise kord nn üldise tunnustamissüsteemi raames.
Direktiivi kohaldatakse ELi kodanike suhtes,
kes soovivad töötada oma kutsealal teises liikmesriigis, kus asjaomane amet on
õiguslikult reguleeritud. Üldise tunnustamissüsteemi kohaselt tuleb tööotsija
kutsekvalifikatsiooni ja seonduvat töökogemust võrrelda vastuvõtvas riigis
nõutava kvalifikatsiooniga. Võrdlemine peab toimuma kindlaksmääratud
ajavahemiku jooksul. Vastuvõttev riik võib kehtestada täiendavad meetmed ainult
juhul, kui võrdlemisel ilmnevad olulised erinevused; meetmed võivad olla
sobivustest või kohanemisperiood.
Direktiivi kohaldatakse kõigi reguleeritud
kutsealade suhtes, v.a juhul, kui asjaomase kutseala suhtes on kooskõlas
põhimõttega lex specialis eraldi õigusaktiga ELi õiguse kohaselt
sätestatud muud spetsiifilised eeskirjad, mis on otseselt seotud
kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega.
STCW-F konventsiooniga hõlmatud kutsealad on
reguleeritud enamikus liikmesriikides.
STCW-F konventsioon ei sisalda direktiiviga
2005/36/EÜ kehtestatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamissüsteemile sarnast
süsteemi. Lisaks ei tunnista STCW-F konventsioon tunnistusi, mille on välja
andnud riigid, kes ei ole konventsiooni osalised. Liikmesriigid on siiski
kohustatud järgima ELi õigust, nimelt direktiivis 2005/36/EÜ sätestatut.
Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale
välispädevuse küsimuses AETRi kohtuasjas, ei saa liikmesriigid oma algatusel
ilma Euroopa Liidu loata STCW-F konventsiooni ratifitseerida, kuna selle sätted
selliste reguleeritud kutsealade tunnustamise kohta, millistel ELi kodanikud
kalalaevade pardal töötavad, mõjutavad Euroopa Liidu ainupädevust kõnealuses
valdkonnas.
Liikmesriigid, kes on konventsiooni juba enne
kavandatava direktiivi jõustumist ratifitseerinud, peavad IMO peasekretärile
hoiule andma avalduse, milles nad tunnistavad, et liikmesriikidevahelise
konflikti korral on ELi õigus ülimuslik.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD
ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Merekalanduse valdkonna sotsiaalse dialoogi
komitee on soovitanud komisjonil teha algatusi, mis aitaks kaasa STCW-F
konventsiooni kiirele rakendamisele.
Muude kalandussektoris elu- ja töötingimusi
käsitlevate rahvusvaheliste standardite, nagu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni
kalandustöö konventsiooni (konventsioon nr 188) ratifitseerimise ja
jõustamise toetamine on kooskõlas merekalanduse valdkonna sotsiaalse dialoogi
komitee ja Euroopa Komisjoni tegevusega. Konventsiooni nr 188 eesmärk on
tagada, et kaluritel oleksid korralikud töötingimused.
Komisjon hindab praegu ELi merekalanduse
sektori sotsiaalpartnerite taotlust rakendada nende 8. mai 2013. aasta
kokkulepet Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kalandustöö konventsiooni
nr 188 sätete ülevõtmise kohta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklile 155.
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja
kasutada.
Mõju hindamine
Ei kohaldata.
Seega ei ole vaja erinevaid võimalusi kaaluda.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Kuna kutsekvalifikatsioonide tunnustamine
kuulub Euroopa Liidu pädevusse, ei saa liikmesriigid konventsiooni komisjoni
heakskiiduta ratifitseerida. Komisjon teeb ettepaneku, et nõukogu annaks
liikmesriikidele õiguse ratifitseerida STCW-F konventsioon Euroopa Liidu
huvides.
Selline õigus antakse liikmesriikidele
tingimusel, et nad konventsiooni ratifitseerimiskirja hoiule andes teevad
reservatsiooni kinnitamaks, et nende vastastikused suhted kuuluvad Euroopa
Liidu õiguse alla.
Liikmesriigid, kes on konventsiooni juba
ratifitseerinud, esitavad IMO peasekretärile deklaratsiooni kinnitamaks, et
kutsekvalifikatsioonide tunnustamise küsimuses kohaldatakse
liikmesriikidevahelistes suhetes liidu õigusakte.
Seega annab kavandatav otsus liikmesriikidele
õiguse ja toetuse teha viivitamata kõik ratifitseerimiseks vajalik.
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikli 43 lõige 2, artikkel 46, artikli 53 lõige 1 ja
artikkel 62 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a
alapunktiga v.
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Ei kohaldata.
Ei kohaldata.
Õigusakti valik
Kavandatud õigusakt: nõukogu otsus.
Muud õigusaktid ei oleks asjakohased.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Ettepaneku üksikasjalik selgitus
Ei kohaldata.
2013/0285 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega antakse liikmesriikidele õigus
allkirjastada ja/või ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise
Mereorganisatsiooni 1995. aasta rahvusvaheline konventsioon, mis käsitleb
kalalaevade töötajate väljaõpet, diplomeerimist ja vahiteenistuse aluseid
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, artiklit 46, artikli 53
lõiget 1 ja artiklit 62 koostoimes artikli 218 lõike 6
punkti a alapunktiga v,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Rahvusvahelise
Mereorganisatsiooni kalalaevade töötajate väljaõppe, diplomeerimise ja
vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon (edaspidi vastavalt „IMO” ja
„konventsioon”) võeti vastu 7. juulil 1995 Londonis toimunud
rahvusvahelisel konverentsil, kus 22 osaleva liikmesriigi esindajad selle vastuvõtmise
poolt hääletasid.
(2)       Konventsioon annab ülisuure
panuse merel töötavate inimeste elu ja/või vara turvalisuse ning merekeskkonna
kaitse edendamiseks ning seepärast on äärmiselt vajalik, et konventsiooni
sätted võimalikult kiiresti rakendatakse.
(3)       Kalastamine merel on üks
ohtlikemaid elukutseid, mistõttu on nõuetekohane koolitus ja kvalifikatsioon
peamised vahendid õnnetusjuhtumite arvu vähendamiseks. Ohutum töökeskkond
muudab kalalaevadel töötamise atraktiivsemaks, mis on Euroopa kalandustööstuse
huvides ja kooskõlas ühise kalanduspoliitikaga. Konventsiooni üks erieesmärke
on merekeskkonna kaitse, mis on ühtlasi üks ühise kalanduspoliitika eesmärke.
(4)       Kolmandate riikidega sõlmitud
kalandusalaste partnerluslepingute seisukohast on oluline, et ELi liikmesriigi
lipu all sõitvate laevade töötajatel oleks nõuetekohane, heakskiidetud
tunnistustega tõendatud kutsekvalifikatsioon, nii et töötajaid oleks lepingutes
sätestatud tingimuste alusel lihtsam värvata.
(5)       Euroopa Parlament, nõukogu ja
komisjon toetavad ohutust merel ja töökohal, samuti kalalaevade töötajate
kutsekvalifikatsiooni täiustamist. EL annab kalandussektoris koolituse
korraldamiseks rahalist toetust kalandusfondist.
(6)       Mõned konventsiooni artiklid
käsitlevad küsimusi, mis on ELi ainupädevuses, nt liidu eeskirjad kalalaevadel
teenivate, teatavatesse kategooriatesse kuuluvate töötajate kvalifikatsiooni
tunnustamise kohta, ning mõjutavad ELi lepingut ja liidu teiseseid õigusakte,
eriti 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide
tunnustamise kohta,[1]
nagu see praegu kehtib.
(7)       Liit ei saa konventsiooni
ratifitseerida, sest ta ei kuulu IMOsse. Konventsioonis ei ole ka klauslit, mis
lubaks piirkondlikul majandusintegratsiooni organisatsioonil, mis koosneb
sõltumatutest riikidest ja omab pädevust teatavates konventsiooniga hõlmatud
küsimustes, konventsiooni allkirjastada, vastu võtta, heaks kiita või sellega
ühineda.
(8)       Mõned liikmesriigid ei ole
konventsiooni veel allkirjastanud, mõned on selle juba ratifitseerinud ja
ratifitseerimiskirja hoiule andnud. Ühise kalanduspoliitika huvides
peaksid liikmesriigid, kes ei veel konventsiooni allkirjastanud või
ratifitseerinud, seda kiiresti tegema.
(9)       Seepärast antakse
liikmesriikidele, kes on seotud liidu eeskirjadega kutsekvalifikatsioonide
tunnustamise kohta, õigus allkirjastada ja/või ratifitseerida konventsioon
liidu huvides käesolevas otsuses sätestatud tingimustel,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Liikmesriikidele antakse õigus allkirjastada
ja/või ratifitseerida 7. juulil 1995. aastal vastuvõetud
Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kalalaevade töötajate väljaõppe,
diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni need osad,
mis kuuluvad Euroopa Liidu pädevusse.
Esimeses lõigus osutatud õigus antakse
tingimusel, et liikmesriik teeb konventsiooni allkirjastamisel ja/või
ratifitseerimiskirja IMO peasekretärile hoiule andmisel reservatsiooni
kinnitamaks, et kutsekvalifikatsioonide tunnustamise küsimuses kohaldatakse
liikmesriikidevahelistes suhetes liidu õigusakte.
Artikkel 2
Liikmesriigid, kes on konventsiooni
ratifitseerinud enne käesoleva otsuse jõustumist ilma reservatsiooni tegemata,
annavad hoiule deklaratsiooni, millega nad kinnitavad, et
kutsekvalifikatsioonide tunnustamise küsimuses kohaldatakse
liikmesriikidevahelistes suhetes liidu õigusakte.
Artikkel 3
Liikmesriigid teevad kõik vajaliku selleks, et
anda konventsiooni ratifitseerimiskirjad Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni
peasekretärile hoiule niipea kui võimalik, soovitavalt enne 31. detsembrit
2013. Nõukogu vaatab ratifitseerimisprotsessi kulgemise läbi jaanuaris 2014.
Artikkel 4
Käesolevat otsust kohaldatakse alates selle Euroopa
Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.


|

52010PC0294

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega lubatakse kooskõlas Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11xGA21 (SYN-BTØ11-1x MON-ØØØ21-9) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (Ainult prantsuskeelne tekst on autentne) (EMPs kohaldatav tekst)  /* KOM/2010/0294 lõplik - NLE 2010/0157 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 4.6.2010KOM(2010)294 lõplik2010/0157 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11xGA21 (SYN-BTØ11-1x MON-ØØØ21-9) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne) (EMPs kohaldatav tekst)SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepanekus käsitletakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11xGA21 sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta, mille turuleviimise kohta esitas äriühing Syngenta Seeds S.A.S. 31. oktoobril 2007. aastal taotluse Ühendkuningriigi pädevale asutusele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.Lisatud ettepanekus käsitletakse ka maisi Bt11xGA21 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete kui toidu ja sööda turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel.Euroopa Toiduohutusamet esitas 22. septembril 2009 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et mais Bt11xGA21 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi Bt11xGA21 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult.Seda arvesse võttes esitati 19. aprillil 2010 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu, millega lubatakse viia liidu turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11xGA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid. Komitee ei esitanud oma arvamust: 11 liikmesriiki (164 häält) hääletasid eelnõu poolt, 10 liikmesriiki (87 häält) selle vastu, 3 liikmesriiki (46 häält) jäid erapooletuks ja 3 liikmesriiki (48 häält) ei olnud esindatud.Seega peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 35 lõikele 2 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ) artikliga 5 esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitama parlamenti ning nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse.2010/0157 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11xGA21 (SYN-BTØ11-1x MON-ØØØ21-9) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne) (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[1] eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,ning arvestades järgmist:1.  Äriühing Syngenta Seeds S.A.S. esitas 31. oktoobril 2007 äriühingu Syngenta Crop Protection AG nimel Ühendkuningriigi pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi Bt11xGA21 sisaldava, sellest koosneva või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”).2.  Taotlus hõlmab ka maisi Bt11xGA21 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete (v.a toidu ja sööda) turule viimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seega hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta)[2] III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamise teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastavat keskkonnamõjude seire kava.3.  Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 22. septembril 2009 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et mais Bt11xGA21 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi Bt11xGA21 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (edaspidi „tooted”) mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult[3]. Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.4.  Toiduohutusamet on oma arvamuses jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusega.5.  Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks.6.  Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks[4].7.  Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole maisi Bt11xGA21 sisaldava, sellest koosneva või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antava loa piires, peab loataotluses käsitletava GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused esitatakse vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule lastavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ[5].8.  Samuti ei peeta toiduohutusameti arvamuses õigustatuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise suhtes ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide, keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.9.  Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.10.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ)[6] artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.11.  Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta)[7] artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.12.  Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud.13.  Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnusGeneetiliselt muundatud maisile ( Zea mays L.) Bt11xGA21, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohane kordumatu tunnus SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9.Artikkel 2LubaVastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:a) maisi SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;b) maisi SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;c) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.Artikkel 3 Märgistamine1. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.2. Artikli 2 punktides b ja c nimetatud maisi SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.Artikkel 4 Keskkonnamõjude seire1. Loa omanik tagab käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seire kava koostamise ja rakendamise.2. Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded vastavalt otsusele 2009/770/EÜ seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.Artikkel 5Ühenduse registerKäesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.Artikkel 6Loa omanikLoa omanik on Syngenta Seeds S.A.S. (Prantsusmaa), kes esindab äriühingut Syngenta Crop Protection AG (Šveits).Artikkel 7KehtivusKäesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.Artikkel 8AdressaatOtsus on adresseeritud äriühingule Syngenta Seeds S.A.S., Chemin de l'Hobit 12, BP 27, F-31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAa) Taotleja ja loa omanik:nimi: Syngenta Seeds S.A.S.aadress: Chemin de l'Hobit 12, BP 27, F-31790 Saint-Sauveur, PrantsusmaaJärgmise äriühingu nimel: Syngenta Crop Protection AG, Schwarzwaldallee 215, CH 4058 Basel, Šveitsb) Toodete nimetus ja kirjeldus:1) maisi SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;2) maisi SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;3) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.Taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud mais SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 on saadud maisiliinide SYN-BTØ11-1 ja MON-ØØØ21-9 ristamisel ning selles sünteesitakse valku Cry1Ab, mis kaitseb seda maisi teatavate taimi kahjustavate liblikaliste eest, EPSPS-valku, mis muudab maisi vastupidavaks umbrohutõrjeaine glüfosaadi suhtes ning PAT-valku, mis muudab maisi vastupidavaks umbrohutõrjeaine glufosinaatammooniumi suhtes.c) Märgistamine:1) määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel on organismi nimetus „mais”;2) Käesoleva otsuse artikli 2 punktides b ja c nimetatud SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toode saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.d) Määramismeetod:-  geneetiliselt muundatud maiside SYN-BTØ11-1 ja MON-ØØØ21-9 puhul kohaldatav polümeraasi ahelreaktsioonil põhinev muundorganismispetsiifiline meetod, kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis, mis on valideeritud maisi SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 jaoks;-  meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  etalonained: ERM®-BF412 (SYN-BTØ11-1 jaoks), mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) kaudu Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudist (IRMM) aadressil https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue ning AOCS 0407 (MON-ØØØ21-9 jaoks), mis on kättesaadav American Oil Chemists Society veebilehe http://www.aocs.org/tech/crm kaudu.e) Kordumatu tunnus:SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9f) Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: vt [ täidetakse pärast teatavakstegemist ].g) Toodete turule viimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:Ei ole nõutud.h) SeirekavaDirektiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seire kava.[Link: internetis avaldatud kavale ]i) Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoidunaEi ole nõutud.Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri ajakohastamisel. [1] ELT L 268, 18.10.2003, lk. 1.[2] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2006-020[4] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.[5] ELT L 275, 21.10.2009, lk 9.[6] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.[7] ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.