Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0406

Ettepanek Nõukogu määrus millega avatakse ühepoolsed ajutised ühenduse tariifikvoodid teatavate Šveitsist pärit põllumajandustoodete importimiseks  /* KOM/2007/0406 lõplik - ACC 2007/0013 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 11.7.2007KOM(2007)406 lõplik2007/0139(ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega avatakse ühepoolsed ajutised ühenduse tariifikvoodid teatavate Šveitsist pärit põllumajandustoodete importimiseks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEuroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet[1] kohaldatakse laienenud Euroopa Liidu suhtes vahetult. Šveitsi ja vastavalt Bulgaaria või Rumeenia vahel sõlmitud varasemate kahepoolsete lepingute alusel antud soodustustest tulenevad kaubavood peaksid siiski säilima. Kõnealuse kokkuleppe 1. ja 2. lisas sätestatud kahepoolseid kaubandussoodustusi tuleb seetõttu kohandada. Kuni kõnealuse kokkuleppe muutmiseks vajalike kahepoolsete menetluste lõpuleviimiseni on vaja võtta ühepoolsed üleminekumeetmed, et tagada tariifkvoodi kohaldamine.Euroopa Ühenduse ja Šveitsi esindajate 2. mail 2007 parafeeritud kooskõlastatud protokolliga nähakse ette eelkõige ühenduse soodustused maasikale, lehtpeedile ja hispaania artišokile, mistõttu tuleb kvoodihaldusmenetlusi kohandada kooskõlas 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[2] artiklite 308a, 308b ja 308c sätetega.Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks viivitamata vastu lisatud ühepoolsed üleminekumeetmed uute ühenduse tariifikvootide avamiseks Šveitsist pärit maasikate, lehtpeedi ja hispaania artišoki importimiseks.2007/0139(ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega avatakse ühepoolsed ajutised ühenduse tariifikvoodid teatavate Šveitsist pärit põllumajandustoodete importimiseksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3]ning arvestades järgmist:1.  Pärast Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga tuleks säilitada Šveitsi ja kahe kõnealuse liikmesriigi vaheliste varasemate kahepoolsete lepingute alusel antud soodustustest tulenevad kaubavood. Ühendus ja Šveits on kokku leppinud jätkata tariifsete soodustuste kohandamist Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“),[4] raames, mis jõustus 1. juunil 2002. Kõnealuste soodustuste kohandamine hõlmab uute ühenduse tariifikvootide avamist Šveitsist pärit maasikate (CN kood 0810 10 00), lehtpeedi (ehk mangoldi) ja hispaania artišoki (CN kood 0709 90 20) importimiseks.2.  Kõnealuse kokkuleppe 1. ja 2. lisas sätestatud soodustuste kohandamiseks vajalikud kahepoolsed menetlused võtavad aega. Selleks et tagada kvoodisoodustuse kättesaadavus kuni nimetatud kohanduse jõustumiseni, on asjakohane avada need tariifikvoodid autonoomse üleminekumeetmena. Selleks et anda kokkuleppeosalistele piisavalt aega kahepoolsete menetluste lõpuleviimiseks ja meetmete rakendamiseks, tehakse ettepanek avada kõnealused tariifikvoodid kuni 31. detsembrini 2009.3.  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[5] on sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjad. Käesoleva määrusega avatud tariifikvoote peaksid haldama ühenduse asutused ja liikmesriigid vastavalt kõnealusele süsteemile.4.  Tuleks kohaldada toote päritolu reegleid, mis on sätestatud kõnealuse kokkuleppe artiklis 4,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Ühenduse tollimaksuvaba tariifikvoot Šveitsist pärit toodetele CN-koodiga 0810 10 00 avatakse autonoomse üleminekumeetmena igal aastal ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.Kvoodi järjekorranumber on 09.0948. Iga-aastane maht on 200 tonni netomassina.2. Ühenduse tollimaksuvaba tariifikvoot Šveitsist pärit toodetele CN-koodiga 0709 90 20 avatakse autonoomse üleminekumeetmena igal aastal ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.Kvoodi järjekorranumber on 09.0950. Iga-aastane maht on 300 tonni netomassina.3. 2007. aastal avatakse lõigetega 1 ja 2 ettenähtud kvoodid ajavahemikuks, mis kestab käesoleva määruse jõustumise päevast kuni 31. detsembrini, lõigetega 1 ja 2 ettenähtud aastase kvoodi mahu täies ulatuses.4. Lõigetega 1 ja 2 ettenähtud tariifikvoodid kehtivad kuni 31. detsembrini 2009.5. Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe artiklis 4 sätestatud päritolureegleid kohaldatakse käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud toodete suhtes.Artikkel 2Artikliga 1 ettenähtud tariifikvoote haldab komisjon vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. septembrist 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGAETTEPANEKU NIMETUSEttepanek. Nõukogu määrus, millega avatakse ühepoolsed ajutised ühenduse tariifikvoodid teatavate Šveitsist pärit põllumajandustoodete importimiseksEELARVEREAD10 peatüki artikkel 100: Põllumajandussaaduste tollimaksudAastaks 2007 eelarvestatud summa: 1 486,7 miljonit eurotFINANTSMÕJUEttepanekul ei ole finantsmõjuEttepanekul ei ole finantsmõju kulude poolele, kuid sellel on finantsmõju tulude poolele. Mõju on järgmine:miljonit eurotEelarverida | Tulu[6] | 2007. aasta |Artikkel 100 | Mõju omavahenditele | –0,004 |Artikkel … | Mõju omavahenditele |Olukord pärast meetme rakendamist |2008 | 2009 | 2010 | 2011 |Artikkel 100 | –0,004 | –0,004 |Artikkel … |PETTUSEVASTASED MEETMED––MUUD MÄRKUSEDKahe kõnealuse Šveitsist pärit toote impordi praegune tase on madal ning seetõttu ei ole meetme finantsmõju märkimisväärne.[pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] EÜT L 144, 30.4.2002, lk 132, viimati muudetud põllumajanduse ühiskomitee otsusega nr 3/2005 (ELT L 346, 29.12.2005, lk 33).[2] ELT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6.)[3] ELT C …, …, lk ….[4] EÜT L 144, 30.4.2002, lk 132, viimati muudetud põllumajanduse ühiskomitee otsusega nr 3/2005 (ELT L 346, 29.12.2005, lk 33).[5] ELT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6.)[6] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25% sissenõudmiskulude mahaarvamist.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0327

Ettepanek: Nõukogu määrus millega muudetakse 29. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 817/2006, millega uuendatakse Birma/Myanmari vastu suunatud piiravaid meetmeid ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 798/2004  /* KOM/2007/0327 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 14.6.2007KOM(2007) 327 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse 29. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 817/2006, millega uuendatakse Birma/Myanmari vastu suunatud piiravaid meetmeid ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 798/2004(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1.  29. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 817/2006 käsitleb Birma/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete rakendamist.2.  Liikmesriikide vahel hiljuti toimunud arutelude põhjal lepiti kokku, et asjaomastele tekstidele lisatakse varasema riikide pädevate asutuste nimekirja asemel nimekiri riikide veebisaitidest, kus on loetletud pädevad asutused. Sellist lähenemisviisi on juba järginud nõukogu oma määruses (EÜ) nr 329/2007 ja määruses (EÜ) nr 423/2007.3.  Komisjon leiab, et selleks on otstarbekas teha ettepanek nõukogu määruse (EÜ) nr 817/2006 muutmiseks.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse 29. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 817/2006, millega uuendatakse Birma/Myanmari vastu suunatud piiravaid meetmeid ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 798/2004EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,võttes arvesse nõukogu 27. aprilli 2006. aasta ühist seisukohta 2001/318/ÜVJP Birma/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta,[1]võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:4.  Tuleks muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 817/2006, et näha ette samasugused liikmesriikide vahel teabevahetust käsitlevad sätted kui nõukogu määruses (EÜ) nr 329/2007[2] ja nõukogu määruses (EÜ) nr 423/2007[3], ning kehtestada lisa nimekirjaga, mis koosneb pädevate asutuste asemel liikmesriikide veebisaitidest, kus on loetletud pädevad asutused,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 817/2006 muudetakse järgmiselt:a) Artikli 4 lõike 1 sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:„1. Erandina artiklitest 2 ja 3 võivad II lisas loetletud veebisaitidel osutatud pädevad asutused lubada neile sobivatel tingimustel:”b) Artikli 7 lõike 1 sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:„1. II lisas loetletud veebisaitidel osutatud pädevad asutused võivad lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist või teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside kättesaadavaks tegemist neile sobivatel tingimustel, olles enne kindlaks teinud, et kõnealused rahalised vahendid või majandusressursid on:”c) Artikli 8 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:„1. Ilma et see piiraks kehtivate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate eeskirjade kohaldamist, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning organisatsioonid:a) esitama viivitamata nende elu- või asukoha liikmesriigis asuvatele II lisas loetletud veebisaitidel osutatud pädevatele asutustele käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks vastavalt artiklile 6 külmutatud kontod ja rahasummad, ning edastama sellise teabe kas otse või kõnealuste pädevate asutuste kaudu komisjonile;b) tegema koostööd II lisas loetletud veebisaitidel nimetatud pädevate asutustega kõnealuse teabe kontrollimisel.2. Komisjonile otse esitatud lisateabe edastab komisjon asjaomasele liikmesriigile.”d) Artikli 9 lõige 5 asendatakse järgmisega:„5. Lõike 1 punktis b toodud keeld ei takista osaluse laiendamist IV lisas loetletud Birma riigile kuuluvates ettevõtetes, kui selline laiendamine on kohustuslik lepingu alusel, mis on sõlmitud Birma riigile kuuluva ettevõttega enne 25. oktoobrit 2004. II lisas loetletud veebisaidil nimetatud asjaomast pädevat asutust ja komisjoni tuleb teavitada enne iga sellist tehingut. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.”e) Lisatakse uus artikkel 13a:„Artikkel 13a1. Liikmesriik määrab kindlaks käesolevas määruses osutatud pädevad asutused ja esitab need II lisas loetletud veebisaitidel või nende kaudu.2. Liikmesriigid teatavad oma pädevatest asutustest komisjonile kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ning annavad teada nende edaspidistest muudatustest.”f) II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA„II LISAVeebisaidid teabega artiklites 4, 7, 8, 9, 12 ja 13a osutatud pädevate asutuste kohta ning aadress teatiste saatmiseks Euroopa Komisjonile(täidavad liikmesriigid)BELGIABULGAARIATŠEHHI VABARIIKTAANISAKSAMAAEESTIKREEKAHISPAANIAPRANTSUSMAAIIRIMAAITAALIAKÜPROSLÄTILEEDULUKSEMBURGUNGARIMALTAMADALMAADAUSTRIAPOOLAPORTUGALRUMEENIASLOVEENIASLOVAKKIASOOMEROOTSIÜHENDKUNINGRIIKAadress teatiste saatmiseks Euroopa Komisjonile:Commission of the European CommunitiesDirectorate-General for External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSPUnit A.2. Crisis management and conflict preventionCHAR 12/108B-1049 BrusselsTel: (32-2) 299 1176/295 5585Faks: (32-2) 299 0873”[1] ELT L 116, 29.4.2006, lk 77. Ühist seisukohta on viimati muudetud nõukogu ühise seisukohaga 2007/248/ÜVJP (ELT L 107, 25.4.2007, lk 8).[2] Nõukogu määrus (EÜ) nr 329/2007, 27. märts 2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 88, 29.3.2007, lk 1).[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 423/2007, 19. aprill 2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 103, 20.4.2007, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.7.2016
            COM(2016) 461 final
            2016/0221(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta ja määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta
            (EMPs kohaldatav tekst)
            {SWD(2016) 228 final}{SWD(2016) 229 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta
                  1
                (edaspidi „määrus (EL) nr 345/2013“) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (edaspidi „määrus (EL) nr 346/2013“)
                  2
               .

               Selleks et avada investeeringud majanduskasvu ja ettevõtjatesse, tuleks ettepanekut vaadelda laiemas töökontekstis. Euroopa investeerimiskavaga
                  3
                on ette nähtud töökohtade, majanduskasvu ja investeeringute edendamise terviklik strateegia. Investeerimiskava peamine element on kapitaliturgude liidu tegevuskava,
                  4
                mille eesmärk on vähendada kapitaliturgude killustatust, kõrvaldada majanduse rahastamise regulatiivsed tõkked ja suurendada kapitali pakkumist ettevõtjatele, luues tõelise ühtse kapitalituru. Euroopa investeerimiskava eesmärk on täiendavalt kaasata erasektori investeeringuid, kasutades avaliku sektori vahendeid Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (edaspidi „EFSI“)
                  5
                kaudu. Et hoogustada erasektori investeeringuid Euroopa riskikapitaliturgudesse, luuakse selles raamistikus ka üleeuroopaline fondifond, mis investeerib Euroopa riskikapitali. See ühendab erasektori kapitali ELilt saadava toetusega, et meelitada suuri institutsioonilisi investoreid Euroopa riskikapitali varaklassi ja suurendada ELi toetuse mõju Euroopa riskikapitalisektorile.

               Euroopa riskikapitalifondide (edaspidi „EuVECA“) ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide (edaspidi „EuSEF“) fondistruktuurid loodi turuosalistele uute võimaluste pakkumiseks eesmärgiga koguda ja investeerida kapitali väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse (edaspidi „VKEd“) ning sotsiaalettevõtetesse kogu Euroopas. VKEd on ELi majanduse jaoks väga tähtsad kui sektor, mis võib luua tõelist majanduskasvu ja tulu. EuVECAd toetavad noori ja uuenduslikke ettevõtteid, samas kui EuSEFid keskenduvad ettevõtetele, kelle eesmärk on saavutada positiivne sotsiaalne mõju.

               Rahastamisvahendite allikas ja kättesaadavus VKEde jaoks on nende arengu, kasvu ja edu oluline tegur. Majanduskasvu uute valdkondade edendamiseks ja innovatsioonil põhineva majanduse poole liikumiseks on vaja tugevdada uusi rahastamisvõimalusi, et toetada idufirmasid, innovaatilisi VKEsid ja sotsiaalettevõtteid. Kuna pankadel on sellist liiki rahastamise pakkumiseks tavaliselt väiksemad võimalused, on juurdepääs riskikapitalile ja sotsiaalettevõtluskapitalile ELi majanduse selle sektori kasvu rahastamiseks esmatähtis. Sellise rahastamise ebapiisavust on nimetatud korduvalt takistuseks, millega tuleb tegeleda, et edendada ELi majanduskasvu. Selle asemel, et järele jõuda, on EL veelgi maha jäämas USAst riskikapitaliturgude valdkonnas. Hoolimata sarnasest majanduse mahust liigub Ameerika Ühendriikides rohkem riskikapitali ettevõtetesse, sealhulgas VKEdesse. Kapitaliturgude liidu tegevuskavas märgiti, et juhul, kui ELi riskikapitaliturud oleksid sama suured kui USAs, oleks aastatel 2009–2014 ettevõtete rahastamiseks olnud kättesaadavad 90 miljardit eurot. 2014. aastal tehti 90 % ELi riskikapitaliinvesteeringutest kaheksas liikmesriigis: Ühendkuningriik, Saksamaa, Rootsi, Taani, Soome, Madalmaad, Prantsusmaa ja Hispaania. Kuid isegi nendel rohkem arenenud turgudel on riskikapitali osa alla 0,1 % SKPst.

               Selleks et veelgi toetada kõnealuste turgude arengut, soovib komisjon tagada, et EuVECA ja EuSEFi raamistikud töötavad riskikapitali ja sotsiaalsete investeeringute toetamisel võimalikult hästi. Seepärast otsustas komisjon kavandada mõlema määrusega nõutud läbivaatamised 2017. aastasse, alustades õigusliku läbivaatamisega osana 2016. aasta õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (edaspidi „REFIT“)
                  6
                algatusest. Läbivaatamise eesmärk oli hinnata, kuidas kaks raamistikku on seni toiminud, eelkõige seda, kas need on olnud tulemuslikud, tõhusad, sidusad, asjakohased ja kas need on andnud ELile lisandväärtust. Läbivaatamise käigus tehti kindlaks mitu tegurit, mis pidurdavad nende fondide arengut, eelkõige eeskirjad, mis reguleerivad, kuidas fondidest investeeritakse varadesse, kuidas valitsejad fonde valitsevad, kuidas mõlemad määrused seostuvad teiste olemasolevate investeerimisfonde käsitlevate õigusaktidega ja nõuetega, mida fondid piiriülese tegevusloa saamiseks täidavad.

               Käesolevas ettepanekus tunnistatakse, et väljaspool selle kohaldamisala on teisigi tegureid, mis takistavad riskikapitalisektori arengut ELis, nt pangandusväline rahastamine või maksusoodustused, mida liikmesriigid peaksid käsitlema muude sihipäraste algatuste kaudu. Lisaks käsitletakse neid tegureid ka kapitaliturgude liidu tegevuskava terviklikus meetmepaketis, et toetada riskikapitalipõhist rahastamist ELis.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               käesolev ettepanek on osa kapitaliturgude liidu tegevuskavast. Kapitaliturgude liidu tegevuskava on komisjoni jaoks esmatähtis ja see sisaldab mitmeid meetmeid kapitalituru tõkete kõrvaldamiseks ja VKEde rahastamist hõlbustamiseks. Need hõlmavad eelkõige meetmeid, mille eesmärk on tugevdada tagasisidet, mida annavad pangad, kes lükkavad tagasi VKE krediiditaotlused, tugevdada krediiditeavet VKEde kohta, vaadata läbi rahalised stiimulid ja maksusoodustused, mida liikmesriigid pakuvad VKEdele ja VKEde investoritele.

               Käesolev ettepanek on kapitaliturgude liidu tegevuskava esmatähtis osa, mis aitab mitmekesistada rahastamisallikaid ja kaasata kapitali, muutes EuVECA ja EuSEFi vahendite kasutamise investorite, fondijuhtide ja portfelliettevõtjate jaoks lihtsamaks. Kapitaliturud pakuvad juurdepääsu suurele hulgale rahastamise pakkujatele ning annavad väljumisvõimaluse riskikapitalile ja sotsiaalmõjusse panustavatele investoritele, erakapitalile või nn äriinglitele, kes investeerivad ettevõtetesse nende varasemas arenguetapis.

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

               Käesolev ettepanek täiendab Euroopa investeerimiskava kahte teist sammast.

               –Täiendavate erasektori investeeringute kaasamine, kasutades riiklikke vahendeid. EFSI loodi eesmärgiga kaasata 2018. aastaks vähemalt 315 miljardit eurot täiendavaid investeeringuid. EFSI investeerib mitmesse eri sektorisse ja annab otsest rahalist toetust VKEdele, enamasti Euroopa Investeerimisfondi kaudu.

               –Raha reaalmajandusse jõudmise tagamine. Euroopa investeerimisprojektide portaal ja Euroopa investeerimisnõustamise keskus loodi selleks, et aidata investeerimisrahal reaalmajandusse jõuda.

               Ettepanek täiendab ka teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“,
                  7
                mis täidab olulist osa VKEde rahastamise edendamisel rahastamisalgatuse InnovFin (innovaatorite suunatud ELi rahastamisalgatus) kaudu, mis kujutab endast mitut integreeritud ja vastastikku täiendavat rahastamisvahendit ja nõustamisteenust, mida pakub Euroopa Investeerimispanga grupp ja mis hõlmavad tervet teadusuuringute ja innovatsiooni väärtusahelat. Samuti haldab komisjon ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME),
                  8
                mis pakub VKEdele paremat juurdepääsu rahastamisele, osutab ettevõtluse tugiteenuseid ja edendab ettevõtlust.

               Ühtse turu strateegia
                  9
                raames üritab komisjon vähendada halduskoormust ja muuta Euroopa nii ELi-siseste kui ka -väliste innovaatorite jaoks huvipakkuvamaks sihtkohaks. Eelkõige käivitab komisjon ka idufirmade algatuse eesmärgiga algatada idufirmadele esitatavate nõuete ja selliste nõuete vähendamise viiside ja kui see ei ole võimalik, siis nõuete täitmise lihtsustamise viiside laiapõhjaline hindamine.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114, mis oli määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 õiguslik alus. Mõju hindamise aruande osana läbi viidud analüüsis tuuakse esile, et määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 elemente tuleb muuta, et parandada ja täiustada EuVECA ja EuSEFi vahendite kasutamist. Vajalike muudatuste tegemise pädevus on ainult ELi kaasseadusandjatel.

               •
                     Subsidiaarsus

               Meetmeid tuleks võtta ELi tasandil ainult siis, kui liikmesriigid ei saa kavandatud meetme eesmärke oma riiklike konstitutsiooniliste süsteemide raamistikus piisavalt saavutada.

               Riskikapitali- ja sotsiaalettevõtlusfondide siseturg, nagu on määratletud määruses (EL) nr 345/2013 ja määruses (EL) nr 346/2013, on endiselt killustatud ja seetõttu tuleb võtta täiendavaid meetmeid selliste fondide vahendite piiriülese kaasamise Euroopa raamistiku tugevdamiseks. Käesolev ettepanek aitab veelgi kaasa lähenemisele ning tugevamale riskikapitali ja sotsiaalettevõtlusfondide siseturule. Seepärast saab käesoleva määruse eesmärke saavutada üksnes liidu tasandi meetmetega.

               Tuvastatud probleemid on seotud piirangute ja lahknevustega määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 kohaldamisel liikmesriikides. Selliste piirangute ja lahknevuste tähelepanuta jätmine võib suurendada killustatust ja jätab kasutamata olemasolevad võimalused. Neid probleeme on võimalik lahendada ainult ELi koordineeritud sekkumise abil käesoleva ettepaneku kaudu. Seetõttu on ELi tasand ainus asjakohane tasand, kus nende probleemidega tegeleda, tagamaks, et kõigis liikmesriikides kohaldatakse järjepidevalt ühtseid eeskirju.

               •Proportsionaalsus

               Käesoleva ettepanekuga tugevdatakse EuVECA ja EuSEFi märgiseid. Ei määrus (EL) nr 345/2013, määrus (EL) nr 346/2013 ega käesolev ettepanek anna riskikapitali- ja sotsiaalettevõtlusfondide sektoris ainuõigust EuVECA ja EuSEFi vahenditele. Käesoleva määrusega säilitatakse EuVECA ja EuSEFi märgiste kasutamise ainuõigus vastavalt EuVECA ja EuSEFide puhul. Direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta)
                  10
                kohaselt on liikmesriikidel endiselt vabadus määrata kindlaks riskikapitali- ja sotsiaalettevõtlusfondide riiklik kord.

               Käesoleva ettepanekuga tasakaalustatakse avalikku huvi, investorite kaitset, turvalisuse ja usalduse kaalutlusi ning seonduvaid kulusid. Välditakse tarbetut koormust: tehakse ettepanek, et määrusega (EL) nr 345/2013 ja määrusega (EL) nr 346/2013 hõlmatud fondide juhtimine ja turustamine avatakse uuele valitsejate rühmale, kelle suhtes kohaldatakse alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitlevat direktiivi ning üksneid selliseid määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 nõudeid, mis on sektoripõhised ja mida ei ole ette nähtud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiiviga, fondide registreerimist ühtlustatakse ning selgitatakse, et vastuvõtvate liikmesriikide pädevad asutused ei tohi kehtestada lõive ja muid sarnaseid tasusid.

               •Vahendi valik

               Kavandatud vahend on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.

               3.JÄRELLÄBIVAATAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINDAMISE TULEMUSED

               •Kehtivate õigusaktide läbivaatamine

               Euroopa Komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) kuulusid määrus (EL) nr 345/2013 ja määrus (EL) nr 346/2013. Lähemat teavet selle läbivaatamine kohta leiab allpool punktist „Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine“.

               •Järelhindamine/kvaliteedi kontroll

               Komisjon otsustas kiirendada määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 2017. aastale kavandatud läbivaatamist ja alustada õigusliku läbivaatamisega osana 2016. aasta REFITi tööprogrammist
                  11
               .

               Arvestades, et määrus (EL) nr 345/2013 ja määrus (EL) nr 346/2013 on olnud kohaldatavad alles 2013. aasta keskpaigast, ei oleks täielik hindamine võimalik, sest praegu on liiga vara pikaajalise mõju kohta järeldusi teha. Selle asemel esitatakse hindamises määruste esialgse mõju hinnang, keskendudes võimalikele teguritele, mis on võrreldes esialgsete ootustega fondide laiemat kasutuselevõttu võib-olla takistanud. Läbivaatamine on lisatud komisjoni mõju hindamise aruandele ja selle järeldused on järgmised.

               Mis puutub määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 tulemuslikkusesse, siis kuigi määrusega (EL) nr 345/2013 pakutavaid võimalusi võiks veelgi paremini rakendada, on määruse (EL) nr 346/2013 kohaste võimaluste piiratud rakendamine selgelt ebapiisav. Nii määrust (EL) nr 345/2013 kui ka määrust (EL) nr 346/2013 piiravad mitmed tõkked, eelkõige piirangud seoses suurte valitsejatega, kelle portfellid on suuremad kui 500 miljonit eurot ja kes ei tohi „EuVECA“ ja „EuSEF“ märgiseid kasutada, 100 000 euro suurune sisenemiskünnis mittekutselistele investoritele ja aktsepteeritavate investeeringute eripiirangud (st kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate määratlus). Väiksemate fondide puhul on nimetatud 100 000 euro suurust miinimuminvesteeringut võimalikuks tõkkeks, kuid mittekutseliste investorite väiksemad investeeringud on juba VKEde varades mitme alternatiivse vahendi kaudu (nt ühisrahastamine, esmased avalikud pakkumised jne) kättesaadavad. EuSEFid ja EuVECAd on teistsugused, pikemaajalised instrumendid (nt nende fondide puhul on minimaalne kapitali külmutamise periood viis aastat), mis nõuab kõrgemaid künniseid ja suuremat investorite kaitset.

               2016. aasta aprilli algusest on ESMA andmebaasis registreeritud 70 EuVECAd. Mis puutub EuSEFidesse, siis on registreeritud neli fondi vaid kahes liikmesriigis: üks EuSEF on registreeritud Prantsusmaal ja kolm EuSEFi Saksamaal, valitsetavaid varasid on kokku 32 miljonit eurot.

               Tõhususe kohta tehakse läbivaatamises kindlaks lahknevad nõuded eri jurisdiktsioonides, eelkõige vastuvõtvate liikmesriikide kehtestatud alustamistasud, täiendavad kulud ning piisavate omavahendite kohustuslikud tasemed. Mõnel juhul küünivad sellised tavad ülemääraste nõueteni, mis lähevad kaugemale määruste nõuetest, mis omakorda kujutab endast takistust nii EuVECAde kui ka EuSEFide loomisel ja piiriülesel turustamisel. Asjakohasuse poolest tunnustatakse määrust (EL) nr 345/2013 ja määrust (EL) nr 346/2013 kapitaliturgude liiduga seotud töö lahutamatu osana. Määrus (EL) nr 345/2013 ja määrus (EL) nr 346/2013 moodustavad osa komisjoni algatusest, mille eesmärk on suurendada majanduse pangandusvälist rahastamist, ja on kooskõlas Euroopa investeerimiskava eesmärkidega suurendada konkurentsivõimet ja stimuleerida investeeringuid töökohtade loomiseks.

               Ühtsus saavutatakse seetõttu, et määrus (EL) nr 345/2013 ja määrus (EL) nr 346/2013 täiendavad alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi, sest need hõlmavad väikesi fondivalitsejaid, kelle portfellid on väiksemad kui 500 miljonit eurot, eesmärgiga anda neile võimalus turustada nii EuVECAsid kui ka EuSEFisid piiriüleselt.

               ELi lisandväärtuse seisukohast tegelevad määrus (EL) nr 345/2013 ja määrus (EL) nr 346/2013 lõhega, mis oli õigusaktides enne nende vastuvõtmist, mille eesmärgiks oli luua väikestele fondivalitsejatele võimalus turustada fonde piiriüleselt ja suurendada pangandusvälise kapitali kättesaadavust investeeringuteks idufirmadesse ja sotsiaalettevõtetesse. Määrustest tuleneb veelgi ELi lisandväärtust, sest need on n-ö ühtne eeskirjade kogumik, millega tagada, et investoritel on parim võimalik ja kõige võrreldavam teave investeerimiseks nii EuVECAdesse kui ka EuSEFidesse üle Euroopa.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Käesolev ettepanek tugineb mitmele avalikule konsultatsioonile, nimelt kapitaliturgude ülesehitamist käsitleva rohelise raamatu raames algatatud avalikule konsultatsioonile (18. veebruarist 2015 kuni 13. maini 2015), määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 läbivaatamist käsitlevale avalikule konsultatsioonile (30. septembrist 2015 kuni 6. jaanuarini 2016), tõendite kogumise üleskutse „Finantsteenuste ELi õigusraamistik“ raames algatatud avalikule konsultatsioonile (30. septembrist 2015 kuni 31. jaanuarini 2016) ning tehnilisele eriseminarile (27. jaanuar 2016).

               Konsultatsioonide tulemused osutavad, et EuVECA ja EuSEFi märgisega fondide valitsemise ja turustamise loaga valitsejate ringi mitmekesistamisele direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud valitsejate kaasamisega on olemas laialdane toetus. Käesoleva ettepanekuga avatakse EuVECAde ja EuSEFide turg alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva määruse kohaselt tegevusloa saanud valitsejatele, nii et nad saavad pakkuda oma koduriigist ja teistest liikmesriikidest pärit klientidele kõiki tooteid, mis omakorda suurendaks selliste fondide üldist levikut. Need valitsejad peavad jätkuvalt täitma alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva määruse nõudeid ja täitma ka vastavalt määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 valitud nõudeid.

               Sidusrühmade arvamused lahknesid küsimuses, kas vähendada 100 000 euro suurust miinimuminvesteeringut, mida mittekutselised investorid peavad tegema EuVECA ja EuSEFi. Mõned vastajad pooldasid selle minimaalse sisenemiskünnise alandamist. Nad soovitasid laiendada võimalike investorite ringi, et suurendada mittekutseliste investorite valikut. Teised vastajad leidsid, et riskiprofiil, lepingulised kohustused ning riskikapitali ja sotsiaalettevõtetesse investeerimise mittelikviidne laad ei pruugi olla sobiv väiksema kapitaliga jaeinvestorite jaoks. Teised märkisid, et selle investorite rühma kaitseks oleks vaja täiendavaid kohandatud investorikaitse eeskirju, mille kulud ei kaalu üles investoribaasi võimalikku suurenemist. Näitena kaitsetasemest, mida võib vaja olla, nimetati üksikinvestorite portfellimeetodit, mis sarnaneb määruses (EL) 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta
                  12
                sätestatud lähenemisviisiga. Arvestades eespool nimetatud argumente, säilitatakse käesolevas ettepanekus 100 000 euro suurune sisenemiskünnis järgmistel põhjustel: väiksem miinimuminvesteering tekitaks olulisi investorikaitse riske ja võib omakorda kahjustada investorite usaldust EuVECAde ja EuSEFide vastu. Investeeringukünnise alandamisega peaksid vältimatult kaasnema täiendavad jaeinvestorite kaitsemeetmed, mis tekitaksid nii kulusid kui ka kahjustaksid EuVECA ja EuSEFi paindlikumast fondikorrast saadavat lõplikku kasu.

               Fondivalitsejate EuVECA ja EuSEFi registreerimise kaudsed kulud hõlmavad omavahendite nõudeid. Vastajad rõhutasid, et pädevad asutused tõlgendavad mõistet „piisavad omavahendid“ erinevalt, kusjuures mõned pädevad asutused kohaldavad alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi kohaselt tegevusloa saanud valitsejate suhtes kõiki nõudeid. Samuti seadsid vastajad kahtluse alla mõnes vastuvõtvas liikmesriigis nõutavate tasude vastavuse määrusele (EL) nr 345/2013 ja määrusele (EL) nr 346/2013. Käesolevas ettepanekus käsitletakse liiga rangete nõuete kohaldamise probleemi, nähes ette, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „ESMA“) töötab välja regulatiivsed tehnilised standardid piisavate omavahendite summa kindlaksmääramise metoodikate kohta. Samuti täpsustatakse, et vastuvõtvad liikmesriigid ei tohi kehtestada tasusid seoses piiriüleste EuVECAde ja EuSEFidega.

               Määrusega (EL) nr 345/2013 ja määrusega (EL) nr 346/2013 on keelatud kehtestada mis tahes nõudeid või haldusmenetlusi seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide turustamisega vastuvõtvates liikmesriikides. Tagamaks, et kõigis liikmesriikides peetakse sellest keelust järjepidevalt kinni, nähakse käesoleva määrusega sõnaselgelt ette, et vastuvõtvad liikmesriigid ei tohi kehtestada lõive ega muid tasusid.

               Enamik vastajaid toetas selliste varade ringi laiendamist, mis on aktsepteeritavad investeeringute saamiseks EuVECAdest, väites, et määruse (EL) nr 345/2013 kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate määratlus on liiga piirav. Selle põhjuseks oli asjaolu, et valitsejatel on keeruline kindlaks teha määratlusele vastavaid piisavaid investeeringuid, ja edasiste investeeringute atraktiivsus. Samuti soovitati vastustes suurendada töötajate arvu piirangut ning kaotada käibe- ja bilansipiirangud. Käesoleva ettepanekuga lubatakse investeeringuid kuni 499 töötajaga ettevõtjatesse (väikese või keskmise kapitalisatsiooniga äriühingud). See muudatus viib määruse (EL) nr 345/2013 kohaste aktsepteeritavate investeeringute ulatuse kooskõlla Euroopa Investeerimisfondi hallatavate ja ELi finantsprogrammidest, nagu rahastu InnoFin, toetust saavate riskikapitaliprogrammidega. Peale selle lubatakse käesoleva ettepanekuga ka investeerimist VKEde kasvuturul noteeritud väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse, nagu on määratletud direktiivis 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta,
                  13
                et võimaldada kasvuetapis ettevõtjatel, kellel on juba juurdepääs teistele rahastamisallikatele, saada kapitali ka EuVECAdest. Käesoleva ettepanekuga lubatakse ka edasisi investeeringuid ettevõtjatesse, kes ei vasta esimese investeeringu järel enam kvalifitseeruva portfelliettevõtja määratlusele.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Komisjon tugines ESMA esitatud teabele. Komisjon korraldas 27. jaanuaril 2016 ka tehnilise eriseminari, kahepoolseid kohtumisi, telekonverentse sidusrühmadega, ja kasutas tööstusharu liitude esitatud statistilisi andmeid.

               •Mõju hindamine

               Käesolevale ettepanekule on lisatud mõju hindamise aruanne, milles käsitletakse mitmeid poliitikavalikuid, nimelt seda, kas lubada alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi kohaselt tegevusloa saanud valitsejatel kasutada „EuVECA“ ja „EuSEF“ märgiseid, kas laiendada määruses (EL) nr 345/2013 sätestatud kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate määratlust, kas säilitada minimaalne sisenemiskünnis ja kas täpsustada vastuvõtvate liikmesriikide kehtestatud haldusprotsesse ja täiendavaid meetmeid.

               Õiguskontrollikomitee esitas 13. mail 2016 positiivse arvamuse soovitustega parandada veelgi mõju hindamise aruande kavandit. Pärast seda muudeti aruande kavandit, et komitee märkusi arvesse võtta
                  14
               . Peamised muudatused olid seotud õigusliku läbivaatamise konteksti ja ajastamisega, eelistatud valikute esitamisega ning lihtsustamiselementide ja halduskulude kokkuhoiuga. Mõju hindamise läbivaadatud aruanne ja mõju hindamise kommenteeritud kokkuvõte avaldatakse koos käesoleva ettepanekuga
                  15
               .

               Allolevas tabelis esitatakse kokkuvõte valitud eri meetmetest koos nende asjaomastele sidusrühmadele avalduva mõju, kasulikkuse ja proportsionaalsuse hindamisega.

                        Eelistatud poliitikavariandid

                        Mõju kuludele

                        Kasu EuVECAd ja EuSEFi valitsevate fondivalitsejate, investorite ja portfelliettevõtjate jaoks

                        Proportsionaalsus

                        Lubada alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi kohase tegevusloaga valitsejatel kasutada „EuVECA“ ja „EuSEF“ märgiseid.

                        Laiendada määruses (EL) nr 345/2013 sätestatud kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate mõistet.

                        Säilitada 100 000 euro suurune minimaalne sisenemiskünnis.

                        Täpsustada määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 sätteid, et vältida koormavaid haldusprotsesse ja täiendavaid meetmeid (sealhulgas vastuvõtvate liikmesriikide kehtestatud tasud) ja päritoluliikmesriikide kehtestatud ebaproportsionaalseid nõudeid.

                        Et korra peamised jooned säilivad, ei teki varahalduritel täiendavaid kulusid.

                        Kulud on tõenäoliselt väiksemad kui praegu, sest vastuvõetud eeskirjades selgitatakse üksikasjalikult, kuidas saavutatakse nõuete proportsionaalsus.

                        Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi kohase tegevusloaga valitsejatele „EuVECA“ ja „EuSEF“ märgiste kasutamise loa andmine avaldab tõenäoliselt positiivset mõju tasudele, mida investorid maksavad fondivalitsejatele, sest alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi kohase tegevusloaga valitsejad toetuvad rohkem mastaabisäästule.

                        100 000 euro suuruse künnise säilitamine tagab ka, et uusi tarbijakaitsenõudeid, nagu depositooriumi või hajutamise eeskirjad, ei ole vaja. Vastasel juhul suurendaksid need varahaldurite kulusid ja suurendaksid kaudselt tasusid, mida investorid maksavad.

                        Mõju ELi eelarvele puudub.

                        Korra peamised jooned säilivad väikeste varahaldurite jaoks ja neid tugevdatakse veelgi.

                        Tasakaalustatud lähenemisviis investorite kaitse ja väiksemate kulude vahel ning säilib korra paindlikkus.

                        Investorite jaoks täiendavaid riske ei ole.

                        Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi kohaselt tegevusloa saanud valitsejad hakkavad kasu saama EuVECA ja EuSEFi raamistikest ja saavad turustada EuVECAsid ja EuSEFisid muudele kui jaeinvestoritele ja teistele investoritele, kes suudavad panustada 100 000 eurot. Nad võivad keskenduda ka institutsioonilistele investoritele, nagu kindlustusandjad, kellel on juba stiimul investeerida sellesse fondiraamistikku Solventsus II delegeeritud aktide kohaselt.

                        Kuna suurem hulk varahaldureid saab kasutada EuVECA ja EuSEFi märgiseid, on sel omakorda positiivne mõju VKEdesse, väikese või keskmise kapitalisatsiooniga äriühingutesse ja sotsiaalettevõtetesse tehtavatele investeeringutele.

                        Kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate määratluse laiendamine suuremate ettevõtjate hõlmamiseks lubab mitmekesistada EuVECAde portfelle ning võimaldab väikese või keskmise kapitalisatsiooniga äriühingutel pääseda juurde EuVECA rahastamisvahenditele.

                        Määruses (EL) nr 345/2013 sätestatud kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate määratluse laiendamine, millega lubatakse investeeringuid VKEde kasvuturgudesse, soodustab nende turgude arengut.

                        Investoritel on mitmekesisem ja võimalik, et väiksema riskiga juurdepääs EuVECA portfellidele.

                        EuVECA ja EuSEFi valitsejate halduskoormust vähendatakse.

                        Eelistatud valikud on kooskõlas muude õigusaktide ja algatustega, eelkõige alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiiviga, direktiivi 2014/65/EL kohaste VKEde kasvuturgudega, kapitaliturgude liiduga, ning tugevdavad ELi rahastamisprogramme, sealhulgas ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME), Horisont 2020 ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond.

                        Eelistatud valikus arvestatakse proportsionaalsuse põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 4, soovitades vaid meetmeid, mis on eesmärkide saavutamiseks asjakohased ning minemata selleks vajalikust kaugemale.

                        Valitud poliitikavalikute eesmärk on leida õige tasakaal avaliku huvi, investorite kaitse, turvalisuse ja usalduse kaalutluste ning seonduvate kulude vahel. Välditakse tarbetut koormust.

                        Kavandatud eeskirjad ei lähe kaugemale EuVECAde ja EuSEFide ühise õigusliku raamistikuni jõudmiseks vajalikust. Neid on hoolikalt kaalutud ja kohandatud, et toetada EuVECA ja EuSEFi sektorite konkreetseid jooni, kasvupotentsiaali ja uuenduslikkust.

               •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

               Määrus (EL) nr 345/2013 või määrus (EL) nr 346/2013 on vabatahtlikud fondiraamistikud ja nende rakendamine sõltub sidusrühmade huvist selliseid fonde luua. Käesoleva ettepanekuga vähendatakse tarbetut koormust ja kulusid valitsejate jaoks, kes soovivad EuVECAsid ja EuSEFisid luua.

               EuVECAde ja EuSEFide valitsejate suhtes kohaldatakse praegu registreerimisprotsesse vastavalt määrusele (EL) nr 345/2013 või määrusele (EL) nr 346/2013 ja direktiivile 2011/61/EL. Käesoleva ettepanekuga välditakse selliseid dubleerivaid nõudeid. Määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 läbivaatamise käigus ilmnes, et sama suure fondi puhul võivad piisavad omavahendid olla liikmesriikides 6 500 eurost 125 000 euroni, kusjuures ülemine künnis on kooskõlas alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi kohase tegevusloaga valitsejate täielike kapitalinõuetega. Selleks et vältida selliste liiga rangete nõuete kohaldamist, nähakse käesoleva ettepanekuga ette, et piisavate omavahendite summa kindlaksmääramise metoodikad peaks regulatiivsete tehniliste standarditena välja töötama ESMA. Samuti ilmnes läbivaatamise käigus, et mõned pädevad asutused nõuavad tasu piiriüleste EuVECAde ja EuSEFide turustamise eest nende territooriumil. Aastatasud ulatuvad 300 eurost 3 000 euroni, mis on samasugused tasemed nagu piiriüleste alternatiivsete investeerimisfondide puhul, mida turustavad alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi kohaselt tegevusloa saanud valitsejad. Peale selle võtavad mõned vastuvõtvad liikmesriigid piiriülese kauplemise alustamisel 300 kuni 3 000 euro suuruseid ühekordseid tasusid. Käesoleva ettepanekuga selline tegevus keelatakse.

               Sellega seoses leitakse mõju hindamise aruandes, et on võimalik saavutada ligikaudu 40 500 eurot kulude kokkuhoidu aastas 27 liikmesriigis turustatud EuVECA ja EuSEFi kohta ja 32 miljoni eurot kulude kokkuhoidu viie aasta jooksul kõigi uute EuVECAde puhul.

               •
                     Põhiõigused

               Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. See on kooskõlas ettevõtlusvabadust käsitleva artikliga 16, sest see avab EuVECA ja EuSEFi märgist kandvate vahendite turustamise teistele reguleeritud valitsejatele. Samuti edendatakse sellega artiklit 47, mis käsitleb õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, sest sellega tagatakse õigus esitada kohtule kaebus, sealhulgas olukordades, kus pädevad asutused ei ole otsust teinud.

               Käesolevat määrust tuleb kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Muudetud määrust (EL) nr 345/2013 ja muudetud määrust (EL) nr 346/2013 hinnatakse neli aastat pärast nende jõustumist.

               Järelevalves ja hindamises keskendutakse neljale küsimusele: i) kas muudetud raamistikud on alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi kohaselt tegevusloa saanud valitsejatele EuVECA ja EuSEFi turustamiseks huvipakkuvad, ii) kas raamistikud on aidanud kaasa EuVECAs ja EuSEFis valitsevate varade suurenemisele ning laiemalt riskikapitali ja sotsiaalettevõtetesse investeeritud varadele, iii) kas muudetud kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate kriteeriumid on suurendanud EuVECAdega kaasatud kapitali ja tehtud investeeringuid, ning iv) kas sõnaselged sätted, millega keelatakse vastuvõtvatel liikmesriikidel kehtestada tasusid ja piisavaid omavahendeid, on vähendanud EuVECAde ja EuSEFide valitsemis- ja turustamiskulusid.

               Selle järelevalve näitajad hõlmavad i) üldandmeid ELi riski- ja sotsiaalkapitali sektorite kohta, sealhulgas riski- ja sotsiaalkapitali fondid, mis ei ole ei EuVECAd ega EuSEFid, ii) EuVECAde ja EuSEFide arv ja alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi kohaselt tegevusloa saanud valitsejate arv, kes valitsevad ja turustavad EuVECAsid ja EuSEFisi, samuti määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 kohaselt registreeritud EuVECA ja EuSEFi valitsejate arv, iii) EuVECAs ja EuSEFis valitsetavate varade väärtus ja selliste fondide keskmine suurus, iv) piiriüleste EuVECAde ja EuSEFide turustamiskulud, v) EuVECA ja EuSEFi valitsejate omavahendite taseme ühtsus ning vi) fondide loomise kulud. Järelevalvet tehakse koostöös ESMAga, kelle ülesanne on pidada EuVECA ja EuSEFi valitsejate ning EuVECAde ja EuSEFide registrit, alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi kohase aruandluse põhjal, kui see on kättesaadav. EuVECAsid ja EuSEFisid ning ELi riskikapitali- ja sotsiaalettevõtteid käsitlev äriteave ja aruanded vaadatakse samuti läbi, et teha kindlaks EuVECAde ja EuSEFide laiem mõju.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Artikli 1 punktiga 1 ja artikli 2 punktiga 1 lubatakse nende direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejatel, kes valitsevad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide ja kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide portfelle, kasutada vastavalt märgiseid „EuVECA“ ja „EuSEF“ seoses nende fondide turustamisega liidus. Need valitsejad peavad registreerima oma EuVECAd ja EuSEFid ning täitma vastavalt määruse (EL) nr 345/2013 või määruse (EL) nr 346/2013 konkreetseid sätteid, eelkõige seoses mittekvalifitseeruvate investeeringute 30 % künnise, aktsepteeritavaid investoreid käsitlevate eeskirjade, spetsiifilise teabe avaldamisega investoritele ja teadetega. Sellised EuSEFisid valitsevad valitsejad peavad täitma sätteid, milles kehtestatakse menetlused, mille abil mõõdetakse, millises ulatuses saavutavad kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad, millesse need fondid investeerivad, mõõdetavat positiivset sotsiaalmõju.

               Artikli 1 punktis 1 määratletakse uuesti määruses (EL9 nr 345/2013 sätestatud kvalifitseeruva portfelliettevõtja määratlus ja see sisaldab kas noteerimata ettevõtteid, kus töötab kuni 499 inimest või VKEde kasvuturul noteeritud väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid, mis on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktides 12 ja 13. Sellega lubatakse ka edasisi investeeringuid kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse, nimelt ettevõtjatesse, mis ei täida määratluse kriteeriumeid, kuid täitsid neid kvalifitseeruva riskikapitalifondi poolt neisse ettevõtjatesse tehtud esimese investeeringu ajal. Artikli 1 punktiga 2 ja artikli 2 punktiga 1 muudetakse pädeva asutuse määratlust ja päritoluliikmesriigi määratlust.

               Artikli 1 punktiga 3 ja artikli 2 punktiga 3 pannakse ESMA-le ülesanne töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles kirjeldatakse piisavate omavahendite kindlaksmääramise metoodikaid. Need metoodikad peavad tegema vahet sisemiselt ja väliselt valitsetavatel EuVECAdel ja EuSEFidel, võtma arvesse määruse (EL) nr 345/2013 või määruse (EL) nr 346/2013 kohaselt registreeritud valitsejate ning direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud valitsejate suurust ja sisemist korraldust ning tagama, et piisavate omavahendite summad ei ületa direktiivi 2011/61/EL artiklis 9 sätestatud summasid.

               Artikli 1 punkti 4 ja artikli 2 punkti 4 eesmärk on muuta registreerimisprotsess sujuvamaks. Esiteks kehtestatakse sätetega, et päritoluliikmesriigi pädev asutus teatab fondivalitsejatele hiljemalt neli kuud pärast seda, kui nad on esitanud kogu vajaliku teabe, kas nad on registreeritud. Teiseks on sätete eesmärgiks vältida dubleerivaid registreerimisprotsesse vastavalt määrusele (EL) nr 345/2013 või määrusele (EL) nr 346/2013 ja direktiivile 2011/61/EL.

               Artikli 1 punktis 5 ja artikli 2 punktis 5 sätestatakse tingimused, mille kohaselt direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud valitsejad registreerivad EuVECAd ja EuSEFid. Käesoleva määrusega lubatakse EuVECAsid ja EuSEFisid registreerida valitsejatel, kes asuvad liikmesriikides, mis ei ole need liikmesriigid, kus nendele valitsejatele anti tegevusluba. Punktiga 5 tagatakse, et mis tahes keeldumine EuVECAde ja EuSEFide registreerimisest või tegevusetus selles valdkonnas peab olema põhjendatud, teatatud ja selle suhtes peab kehtima õigus esitada kohtule kaebus.

               Artikli 1 punktis 6 ja artikli 2 punktis 6 sätestatakse sõnaselgelt, et vastuvõtvate liikmesriikide pädevad asutused ei tohi kehtestada tasusid ja muid kulusid seoses EuVECAde ja EuSEFide piiriülese turustamisega. Samuti laiendatakse nendega riiklike järelevalveasutuste vahelisi piiriüleseid teateid seoses EuVECAde ja EuSEFidega, mille on registreerinud ja mida turustavad kooskõlas direktiivi 2011/61/EL artikliga 6 tegevusloa saanud valitsejad.

               Artikli 1 punktiga 7 ja artikli 2 punktiga 7 tagatakse, et ESMA andmebaas sisaldab teavet kõigi EuVECAde ja EuSEFide valitsejate ja fondide kohta, mida nad turustavad.

               Artikli 1 punktiga 8 ja artikli 2 punktiga 8 muudetakse kuupäeva, mil liikmesriigid peavad hiljemalt teatama eeskirjadest, mida kohaldatakse määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 rikkumiste suhtes, sealhulgas selliste valitsejate rikkumised, kes on saanud tegevusloa direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt ja kes kasutavad nimetusi „EuVECA“ ja „EuSEF“ seoses EuVECAde ja EuSEFide turustamisega liidus.

               Artikli 1 punktiga 9 ja artikli 2 punktiga 9 tagatakse määruse (EL) nr 345/2013 või määruse (EL) nr 346/2013 täitmine direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud valitsejate suhtes, kes valitsevad kvalifitseeruvaid riskikapitalifonde ja kvalifitseeruvaid sotsiaalettevõtlusfonde ning kasutavad vastavalt nimetusi „EuVECA“ ja „EuSEF“ seoses nende fondide turustamisega.

               Artikli 1 punktis 10 ja artikli 2 punktis 10 sätestatakse, et määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 läbivaatamine toimub neli aastat pärast määruste kohaldamise algust.

               2016/0221 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta ja määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust
                  16
               ,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  17
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
                  18
               ,

               ning arvestades järgmist:

               1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 345/2013
                  19
                ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 346/2013
                  20
                sätestatakse ühtsed nõuded ja tingimused nende ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejatele, kes soovivad kasutada liidus märgistusi „EuVECA“ või „EuSEF“ kvalifitseeruvate riskikapitalifondide ja kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide turustamisel. Määrus (EL) nr 345/2013 ja määrus (EL) nr 346/2013 sisaldavad eeskirju, mis hõlmavad eelkõige kvalifitseeruvaid investeeringuid, kvalifitseeruvaid portfelliettevõtjaid ja aktsepteeritavaid investoreid. Vastavalt määrusele (EL) nr 345/2013 ja määrusele (EL) nr 346/2013 kvalifitseeruvad vastavalt märgiste „EuVECA“ ja „EuSEF“ märgiste kasutamiseks ainult valitsejad, kelle valitsetavad varad ei ületa kokku Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL
                  21
                artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnist.

               2)16. novembri 2014. aasta teatises Euroopa investeerimiskava kohta
                  22
                on sätestatud terviklik strateegia, kuidas kaotada rahastamise puudujääk, mis pidurdab Euroopa potentsiaali kasvada ja luua oma kodanikele töökohti. Selle eesmärgiks on avada erasektori investeeringud, kasutades rahastamist riiklikest vahenditest ja parandades investeerimiskeskkonna õigusraamistikku.

               3)30. septembri 2015. aasta teatis kapitaliturgude liidu kohta
                  23
                on investeerimiskava oluline osa. Selle eesmärk on vähendada finantsturgude killustatust ja suurendada kapitali pakkumist ettevõtjatele tõelise ühtse kapitalituru loomise kaudu. Teatises märgitakse, et määrust (EL) nr 345/2013 ja määrust (EL) nr 346/2013 tuleb muuta, tagamaks, et raamistikud saavad kõige paremini toetada investeeringuid VKEdesse.

               4)Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide ja kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide turg tuleks avada, et suurendada mastaabisäästu, vähendada tegevuskulusid, suurendada konkurentsi ja laiendada investorite valikut. Võimalike valitsejate baasi laiendamine aitab kaasa selle turu avamisele. See peaks olema kasulik ettevõtjatele, kes otsivad investoreid, tehes nende jaoks kättesaadavaks rahastamise suuremast ja mitmekesisemast investeeringuallikate valikust. Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 kohaldamisala laiendada, avades märgiste „EuVECA“ ja „EuSEF kasutamise direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejatele.

               5)Kõrgetasemelise investorite kaitse säilitamiseks tuleks kõnealuste valitsejate suhtes jätkuvalt kohaldada direktiivi 2011/61/EL nõudeid, järgides samas määruse (EL) nr 345/2013 või määruse (EL) nr 346/2013 teatavaid sätteid, nimelt aktsepteeritavaid investeeringuid, sihtinvestoreid ja teabenõudeid käsitlevaid sätteid.

               6)Selleks et pädevad asutused oleksid teadlikud igast „EuVECA“ ja „EuSEF“ märgiste uuest kasutamisest, peaksid direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejad registreerima iga kvalifitseeruva riskikapitalifondi või kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi, mida nad kavatsevad valitseda ja turustada. See peaks tagama, et kõnealused valitsejad võivad säilitada oma ärimudelid, kui nad valitsevad teistes liikmesriikides asutatud ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid, ja veelgi laiendada oma pakutavat tootevalikut.

               7)Selleks et veelgi suurendada kapitali pakkumist ettevõtjatele, tuleks laiendada nende aktsepteeritavate ettevõtjate ringi, millesse kvalifitseeruvad riskikapitalifondid saavad investeerida. Seetõttu peaks kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate määratlus hõlmama kuni 499 töötajaga ettevõtjaid (väikese või keskmise kapitalisatsiooniga äriühingud) ja VKEde kasvuturgudel noteeritud väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Samuti peaksid uued investeerimisvõimalused lubama kasvuetapis ettevõtjatel, kellel on juba juurdepääs teistele rahastamisallikatele, nagu VKEde kasvuturud, saada kapitali kvalifitseeruvatest riskikapitalifondidest, mis omakorda peaks kaasa aitama VKEde kasvuturgude arengule.

               8)Kvalifitseeruvatel riskikapitalifondidel peaks olema lubatud pikemaajaliselt osaleda noteerimata VKEde, noteerimata väikese või keskmise kapitalisatsiooniga äriühingute ja VKEde kasvuturul noteeritud VKEde rahastamisredelil, et veelgi suurendada nende potentsiaali teenida tulu kiire kasvuga ettevõtjatest. Seetõttu tuleks lubada esimesele investeeringule järgnevad edasised investeeringud.

               9)Registreerimismenetlused peaksid olema kulutõhusad. Seetõttu peaks määruse (EL) nr 345/2013 ja määruse (EL) nr 346/2013 kohane valitseja registreerimine täitma ka direktiivis 2011/61/EL osutatud registreerimise eesmärki. Määruse (EL) nr 345/2013 või määruse (EL) nr 346/2013 kohased registreerimise otsused ja registreerimata jätmine tuleks vajaduse korral allutada kohtulikule kontrollile.

               10)Vaja on selgitada, et vastuvõtvale liikmesriigile pandud keeld kehtestada nõudeid või haldusmenetlusi seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide ja kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide turustamisega tema territooriumil hõlmab keeldu kehtestada tasusid ja muid kulusid nende fondide valitsejatele.

               11)Praegu nõutakse määrusega (EL) nr 345/2013 ja määrusega (EL) nr 346/2013, et kvalifitseeruvate riskikapitalifondide ja kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatel oleksid alati olemas piisavad omavahendid. Selleks et tagada kogu liidus ühtne arusaam sellest, millised on selliste valitsejate puhul piisavad omavahendid, tuleks ette näha, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles kirjeldatakse piisavate omavahendite kindlaksmääramise metoodikat.

               12)Kuna käesoleva määrusega avatakse „EuVECA“ ja „EUSEF“ märgiste kasutamine direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejatele, peaks keskandmebaas, mida haldab ESMA kooskõlas määrusega (EL) nr 345/2013 ja määrusega (EL) nr 346/2013, sisaldama ka teavet nende kvalifitseeruvate riskikapitalifondide ja kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide kohta, mida valitsevad ja turustavad kõnealused valitsejad.

               13)Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva määruse eesmärki, nimelt kvalifitseeruvate riskikapitalifondide ja kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide siseturu edasist tugevdamist „EuVECA“ ja „EuSEF“ märgiste kasutamise edendamise teel piisavalt saavutada ning eesmärgi ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõike 4 kohaselt.

               14)Määrusi (EL) nr 345/2013 ja (EL) nr 346/2013 tuleks vastavalt muuta.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määrust (EL) nr 345/2013 muudetakse järgmiselt.

               (1)Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „2.
                     Käesoleva määruse artikleid 5 ja 6, artikli 13 lõike 1 punkte c ja i ning artiklit 14a kohaldatakse direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kes haldavad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide portfelle ja kavatsevad kasutada nimetust „EuVECA“ seoses nende fondide turustamisega liidus.“

               (2)Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

               a)
                     punkt k asendatakse järgmisega:

               „k)
                     „päritoluliikmesriik“ – liikmesriik, kus on kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja registrijärgne asukoht;“

               b)
                     punkti d alapunkt i asendatakse järgmisega:

               „i)
                     täidab kvalifitseeruva riskikapitalifondi poolt sellesse ettevõtjasse esimese investeeringu tegemise ajal ühe järgmistest tingimustest:

               –
                     ettevõtjal ei ole lubatud kaubelda reguleeritud turul ega mitmepoolses kauplemissüsteemis, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL* artikli 4 lõike 1 punktides 21 ja 22, ning annab tööd kuni 499 inimesele;

               –
                     ettevõtja on väike või keskmise suurusega ettevõtja, nagu on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 12, mis on noteeritud VKEde kasvuturul, nagu on määratletud kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 1 punktis 13.“

               c)
                     punkt m asendatakse järgmisega:

               „m)
                     „pädev asutus“ –

               i)
                     käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud valitsejate puhul direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 3 punktis a osutatud pädev asutus;

               ii)
                     käesoleva määruse artikli 2 lõikes 2 osutatud valitsejate puhul direktiivi 2011/61/EL artikli 7 lõikes 1 osutatud pädev asutus;

               iii)
                     kvalifitseeruvate riskikapitalifondide puhul selle liikmesriigi pädev asutus, kus on kvalifitseeruva riskikapitalifondi registrijärgne asukoht või peakontor;“

               _______________________________________________________________

               *
                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

               (3)Artiklile 10 lisatakse lõige 3:

               „3.
                     ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles kirjeldatakse piisavate omavahendite kindlaksmääramise metoodikaid. Nendes metoodikates:

               a)
                     tehakse vahet, mis on piisavad omavahendid sisemiselt valitsetavate kvalifitseeruvate riskikapitalifondide puhul ja mis on piisavad omavahendid kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejate puhul, kes on välised valitsejad;

               b)
                     võetakse arvesse artikli 2 lõikes 1 osutatud valitsejate suurust ja sisemist korraldust, et tagada nende valitsejate ja kõnealuse artikli lõikes 2 osutatud valitsejate vahel neutraalsed konkurentsitingimused;

               c)
                     tagatakse, et kõnealuste metoodikate kohaldamisest tulenevad summad ei ületa direktiivi 2011/61/EL artiklis 9 sätestatud summasid.

               ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [18 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise algust].

               Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“;

               (4)artiklisse 14 lisatakse lõiked 3a ja 3b:

               „3 a.
                     Päritoluliikmesriigi pädev asutus teatab lõikes 1 osutatud valitsejatele, kas nad on registreeritud kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsejana, hiljemalt kaks kuud pärast seda, kui nad on esitanud kõik lõikes 1 nimetatud andmed.

               3 b.
                     Käesoleva artikli kohane registreerimine on registreerimine direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 3 tähenduses.“;

               (5)lisatakse järgmised artiklid 14a ja 14b:

               „Artikkel 14a

               1.
                     Direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad esitavad taotluse nende kvalifitseeruvate riskikapitalifondide registreerimiseks, mille puhul nad kavatsevad kasutada nimetust „EuVECA“.

               2.
                     Lõikes 1 nimetatud registreerimistaotlus esitatakse kvalifitseeruva riskikapitalifondi pädevale asutusele ja see sisaldab järgmist:

               a)
                     kvalifitseeruva riskikapitalifondi tingimused või põhikiri;

               b)
                     depositooriumi andmed;

               c)
                     artikli 14 lõikes 1 osutatud teave.

               Esimese lõigu punkti c kohaldamisel osutab teave käesoleva määruse II peatüki nõuete täitmiseks kehtestatud korra kohta korrale, mis on kehtestatud artiklite 5 ja 6 ning artikli 13 lõike 1 punktide c ja i järgimiseks.

               3.
                     Kvalifitseeruva riskikapitalifondi pädev asutus registreerib iga fondi kvalifitseeruva riskikapitalifondina, kui fondi valitseja täidab artikli 14 lõikes 2 sätestatud tingimusi.

               4.
                     Kvalifitseeruva riskikapitalifondi pädev asutus teatab lõikes 1 osutatud valitsejatele, kas asjaomane fond on registreeritud kvalifitseeruva riskikapitalifondina, hiljemalt kaks kuud pärast seda, kui nad on esitanud kogu lõikes 2 osutatud teabe.

               5.
                     Lõigete 1, 2 ja 3 kohane kvalifitseeruvate riskikapitalifondide registreerimine kehtib kogu liidu territooriumil ja võimaldab turustada neid fonde nimetuse „EuVECA“ all kogu liidus.

               Artikkel 14b

               Iga artiklis 14 osutatud valitsejate ja artiklis 14a osutatud fondide registreerimisest keeldumine peab olema põhjendatud, nendes artiklites osutatud valitsejatele teatatud ja selle suhtes kehtib kohtule kaebuse esitamise õigus. Kaebuse esitamise õigus on olemas ka siis, kui kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamist ei ole registreerimise kohta otsust tehtud.“;

               (6)artikli 16 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

               „1.
                     Päritoluliikmesriikide pädevad asutused teavitavad viivitamata vastuvõtvate liikmesriikide pädevaid asutusi ja ESMAt igast kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja registreerimisest, uue kvalifitseeruva riskikapitalifondi lisamisest, uue asukoha lisamisest kvalifitseeruva riskikapitalifondi moodustamiseks või asutamiseks või sellise uue liikmesriigi lisamisest, kus kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja kavatseb kõnealuseid fonde turustada.

               Esimese lõigu kohaldamisel teavitab artikli 14a kohaselt registreeritud kvalifitseeruva riskikapitalifondi pädev asutus viivitamata sellest registreerimisest kõnealuse kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja päritoluliikmesriigi pädevat asutust.

               2.
                     Vastuvõtvate liikmesriikide pädevad asutused ei kehtesta kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejatele mingeid nõudeid ega nõua haldusmenetluste järgimist seoses nende kvalifitseeruvate riskikapitalifondide turustamisega, samuti ei nõua nad enne turustamise alustamist selle heakskiitmist.

               Esimeses lõigus osutatud nõuded või haldusmenetlused hõlmavad tasusid ja teisi kulusid.“;

               (7)artikkel 17 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 17

               ESMA haldab keskandmebaasi, mis on interneti kaudu avalikult kättesaadav ning milles on loetletud kõik kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad, kes kasutavad nimetust „EuVECA“, ning kvalifitseeruvad riskikapitalifondid, mille puhul nad seda nimetust kasutavad, samuti riigid, kus neid fonde turustatakse.“;

               (8)artikli 20 lõikes 2 asendatakse kuupäev „16. maiks 2015“ tekstiga „[24 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise algust].“;

               (9)artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

               a)
                     lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

               „c)
                     kasutab nimetust „EuVECA”, kuid ei ole registreeritud vastavalt artiklile 14, või kvalifitseeruv riskikapitalifond ei ole registreeritud vastavalt artiklile 14a;“

               b)
                     lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:

               „e)
                     on saanud registreerimise valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal teel, rikkudes artiklit 14 või artiklit 14a;“

               c)
                     lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

               „a)
                     võtab meetmeid tagamaks, et asjaomase kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja järgib artikleid 5 ja 6, artikli 7 punkte a ja b ning artikleid 12–14a;“

               (10)artikli 26 lõike 2 punktis a asendatakse kuupäev „22. juuliks 2017“ tekstiga „[48 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise algust].“

               Artikkel 2

               Määrust (EL) nr 346/2013 muudetakse järgmiselt.

               (1)Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „2.
                     Käesoleva määruse artikleid 5, 6 ja 10, artikli 13 lõiget 2, artikli 14 lõike 1 punkte d, e ja f ning artiklit 15a kohaldatakse direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kes valitsevad kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide portfelle ja kavatsevad kasutada nimetust „EuSEF“ seoses nende fondide turustamisega liidus.“

               (2)Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

               a)
                     punkt k asendatakse järgmisega:

               „päritoluliikmesriik“ – liikmesriik, kus on kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registrijärgne asukoht;“

               b)
                     punkt m asendatakse järgmisega:

               „m)
                     „pädev asutus“ –

               i)
                     käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud valitsejate puhul direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 3 punktis a osutatud pädev asutus;

               ii)
                     käesoleva määruse artikli 2 lõikes 2 osutatud valitsejate puhul direktiivi 2011/61/EL artikli 7 lõikes 1 osutatud pädev asutus;

               iii)
                     kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide puhul selle liikmesriigi pädev asutus, kus on kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi registrijärgne asukoht või peakontor;“

               (3)Artiklile 11 lisatakse lõige 3:

               „3.
                     ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles kirjeldatakse piisavate omavahendite kindlaksmääramise metoodikaid. Nendes metoodikates:

               a)
                     tehakse vahet, mis on piisavad omavahendid sisemiselt valitsetavate kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide puhul ja mis on piisavad omavahendid kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate puhul, kes on välised valitsejad;

               b)
                     võetakse arvesse artikli 2 lõikes 1 osutatud valitsejate suurust ja sisemist korraldust, et tagada nende valitsejate ja kõnealuse artikli lõikes 2 osutatud valitsejate vahel neutraalsed konkurentsitingimused;

               c)
                     tagatakse, et kõnealuste metoodikate kohaldamisest tulenevad summad ei ületa direktiivi 2011/61/EL artiklis 9 sätestatud summasid.

               ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [18 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise algust].

               Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“;

               (4)artiklisse 15 lisatakse lõiked 3a ja 3b:

               „3 a.
                     Päritoluliikmesriigi pädev asutus teatab lõikes 1 osutatud valitsejatele, kas nad on registreeritud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejana, hiljemalt kaks kuud pärast seda, kui nad on esitanud kõik lõikes 1 nimetatud andmed.

               3 b.
                     Käesoleva artikli kohane registreerimine on registreerimine direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 3 tähenduses.“;

               (5)lisatakse artiklid 15a ja 15b:

               „Artikkel 15a

               1.
                     Direktiivi 2011/61/EL artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad esitavad taotluse nende kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide registreerimiseks, mille jaoks nad kavatsevad kasutada nimetust „EuSEF“.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud registreerimistaotlus esitatakse kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi pädevale asutusele ja see sisaldab järgmist:

               a)
                     kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi tingimused või põhikiri;

               b)
                     depositooriumi andmed;

               c)
                     artikli 15 lõikes 1 osutatud teave.

               Esimese lõigu punkti c kohaldamisel osutab teave käesoleva määruse II peatüki nõuete täitmiseks kehtestatud korra kohta korrale, mis on kehtestatud artiklite 5, 6 ja 10, artikli 13 lõike 2 ning artikli 14 lõike 1 punktide d, e ja f järgimiseks.

               3.
                     Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi pädev asutus registreerib iga fondi kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondina, kui fondi valitseja täidab artikli 15 lõikes 2 sätestatud tingimusi.

               4.
                     Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi pädev asutus teatab lõikes 1 osutatud valitsejatele, kas see fond on registreeritud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondina, hiljemalt kaks kuud pärast seda, kui nad on esitanud kogu lõikes 2 osutatud teabe.

               5.
                     Lõigete 1, 2 ja 3 kohane kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide registreerimine kehtib kogu liidu territooriumil ja võimaldab turustada neid fonde nimetuse „EuSEF“ all kogu liidus.

               Artikkel 15 b

               Iga artiklis 15 osutatud valitsejate ja artiklis 15a osutatud fondide registreerimisest keeldumine peab olema põhjendatud, nendes artiklites osutatud valitsejatele teatatud ja selle suhtes kehtib kohtule kaebuse esitamise õigus. Kaebuse esitamise õigus on olemas ka siis, kui kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamist ei ole registreerimise kohta otsust tehtud.“;

               (6)artikli 17 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

               „1.
                     Päritoluliikmesriikide pädevad asutused teavitavad viivitamata vastuvõtvate liikmesriikide pädevaid asutusi ja ESMAt igast kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registreerimisest, uue kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi lisamisest, uue asukoha lisamisest kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi moodustamiseks või asutamiseks või sellise uue liikmesriigi lisamisest, kus kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja kavatseb kõnealuseid fonde turustada.

               Esimese lõigu kohaldamisel teavitab artikli 15 a kohaselt registreeritud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi pädev asutus viivitamata sellest registreerimisest kõnealuse kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja päritoluliikmesriigi pädevat asutust.

               2.
                     Vastuvõtvate liikmesriikide pädevad asutused ei kehtesta kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatele mingeid nõudeid ega nõua haldusmenetluste järgimist seoses nende kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide turustamisega, samuti ei nõua nad enne turustamise alustamist selle heakskiitmist.

               Esimeses lõigus osutatud nõuded või haldusmenetlused hõlmavad tasusid ja teisi kulusid.“;

               (7)artikkel 18 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 18

               ESMA haldab keskandmebaasi, mis on interneti kaudu avalikult kättesaadav ning milles on loetletud kõik kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad, kes kasutavad nimetust „EuSEF“, ning kvalifitseeruvad sotsiaalettevõtlusfondid, mille puhul nad seda nimetust kasutavad, samuti riigid, kus neid fonde turustatakse.“;

               (8) artikli 21 lõikes 2 asendatakse kuupäev „16. maiks 2015“ tekstiga „[24 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise algust].“;

               (9)artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

               a)
                     lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

               „c)
                     kasutab nimetust „EuSEF”, kuid ei ole registreeritud vastavalt artiklile 15, või kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond ei ole registreeritud vastavalt artiklile 15a;“

               b)
                     lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:

               „e)
                     on saanud registreerimise valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal teel, rikkudes artiklit 15 või artiklit 15a;“

               c)
                     lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

               „a)
                     võtab meetmeid tagamaks, et asjaomase kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja järgib artikleid 5 ja 6, artikli 7 punkte a ja b ning artikleid 13–15a;“

               (10)artikli 27 lõike 2 punktis a asendatakse kuupäev „22. juuliks 2017“ tekstiga „[48 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise algust].“

               Artikkel 3

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  eesistuja
                        eesistuja

                     (1)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta (ELT L 115, 25.4.2013, lk 1).

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (ELT L 115, 25.4.2013, lk 18).

                     (3)
                  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale: „Euroopa investeerimiskava“ (COM(2014)0903 final).

                     (4)
                  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Kapitaliturgude liidu loomise tegevuskava“ (COM(2015) 468 final).

                     (5)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).

                     (6)
                  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm (REFIT): hetkeseis ja tulevikuväljavaated“ COM(2014) 368 (final).

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

                     (8)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1287/2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347/33, 20.12.2013).

                     (9)
                  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele (COM(2015) 0550 final).

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL, alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

                     (11)
                  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Komisjoni 2016. aasta tööprogramm. Vanamoodi edasi minna ei saa“ (COM(2015) 610 final).

                     (12)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2013. aasta määrus (EL) 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 98).

                     (13)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

                     (14)
                  Õiguskontrollikomitee arvamus on kättesaadav aadressil: […]

                     (15)
                  Mõju hindamise aruanne ja kommenteeritud kokkuvõte asuvad veebiaadressil: […]

                     (16)
                  ELT C […], […], lk […].

                     (17)
                  ELT C , , lk.

                     (18)
                  Euroopa Parlamendi ... seisukoht. (............) ja nõukogu ................. otsus

                     (19)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta (ELT L 115, 25.4.2013, lk 1).

                     (20)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (ELT L 115, 25.4.2013, lk 18).

                     (21)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL, alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

                     (22)
                  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale: „Euroopa investeerimiskava“ (COM(2014)903 final).

                     (23)
                  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kapitaliturgude liidu loomise tegevuskava“ (COM(2015) 468 final).


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0242

Ettepanek: Nõukogu määrus millega muudetakse IV lisa Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruses (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ  /* KOM/2006/0242 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 31.5.2006KOM(2006) 242 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse IV lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIMääruse (EÜ) 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) artikli 7 lõike 4 punktiga a nähakse ette, et IV lisas loetletud ainete sisaldus peab olema väiksem IV lisas kindlaksmääratud kontsentratsioonipiiridest, mis määratakse 31. detsembriks 2005 artikli 17 lõikes 2 sätestatud korras. Artikli 17 lõike 1 kohaselt abistab komisjoni nende küsimuste lahendamisel, mis on seotud kõnesolevas määruses nimetatud jäätmetega, direktiivi 75/442/EMÜ artikli 18 alusel loodud komitee.Kõnealuse korra kohaselt esitas komisjon 25. jaanuaril 2006 määruse eelnõu jäätmeid käsitleva direktiivi 75/442/EMÜ artikli 18 alusel loodud komiteele hääletamiseks. Määruse eelnõu ei saanud kvalifitseeritud häälteenamust.Seetõttu esitatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 sätestatud korra kohaselt nõukogule ettepanek nõukogu otsuse kohta. Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates ettepaneku esitamisest, võtab komisjon kavandatud meetmed vastu.Vastavalt määruse (EÜ) 2004/850 artikli 7 lõikele 6 ja artikli 14 lõikele 3 kavatses komisjon teha ka ettepaneku võtta vastu meede selliste jäätmete tahkestamise kohta, mis tuleks võtta taaskasutusse muul viisil, kuna polüklooritud dibensodioksiinide ja dibensofuraanide (PCDD/PCDF) sisaldus neis on üle 1 μg/kg, kuid jääb allapoole PCDD/PCDFi madalat kontsentratsioonipiiri 15 μg/kg. See täiendav meede sõltub PCDD/PCDF madala kontsentratsioonipiiri kinnitamisest. Kuna määruse eelnõu PCDD/PCDFi madala kontsentratsioonipiiri 15 μg/kg kohta ei saanud kvalifitseeritud häälteenamust, oleks täiendav meede eraldi mõttetu ja see võeti hääletamiselt tagasi.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse IV lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ),[1] eriti selle artikli 7 lõike 4 punkti a ja artikli 14 lõiget 3,ning arvestades järgmist:(1) Komisjon on viinud läbi uuringu määruses nr 850/2004 sisalduvate jäätmeid käsitlevate sätete rakendamise kohta.(2) Püsivate orgaaniliste saasteainete lagunemist või pöördumatut muundumist arvestades peetakse IV lisas esitatud kontsentratsioonipiire tõhusa kaitse pakkumiseks kõige sobivamaks.(3) Toksafeeni puhul, mis kujutab endast enam kui 670 aine segu, ei ole üldkontsentratsiooni määramiseks sobivat üldtunnustatud analüütilist meetodit. Ent eespool nimetatud uuringuga ei leitud Euroopa Liidus mingeid toksafeeni varusid ega ka selliseid varusid, mis sisaldaksid toksafeeni või oleksid sellega saastatud. Lisaks sellele näitab kõnealune uuring, et kui jäätmetes oli püsivaid orgaanilisi pestitsiidseid saasteaineid, oli nende kontsentratsioon soovitatavast kontsentratsioonipiirist tavaliselt kõrgem. Esialgu võib teha järelduse, et toksafeeni määramise praegused analüütilised meetodid on käesoleva määruse seisukohast piisavalt head.(4) Polüklooritud dibensodioksiinide ja dibensofuraanide (PCDD/PCDFid) kontsentratsioonipiir väljendatakse toksilisuse ekvivalentkontsentratsioonina (TEQ), kasutades Maailma Terviseorganisatsiooni toksilisuse ekvivalentfaktoreid (TEFid), mis avaldati 1998. aastal. Polüklooritud bifenüülide arvessevõtmiseks TEQs on andmeid liiga vähe.(5) Heksaklorotsükloheksaan (HCH) on eri isomeeride segu tehniline nimetus. Nende täielik analüüs nõuaks liiga suuri jõupingutusi. Toksikoloogiliselt olulised on üksnes α-HCH, β-HCH ja γ-HCH. Seetõttu kehtib kontsentratsioonipiir üksnes nende kohta. Enamik müügilolevaid standardsegusid kõnealuse ühendiklassi analüütiliseks määramiseks on ette nähtud üksnes nende isomeeride määramiseks.(6) Määrust (EÜ) nr 850/2004 tuleks seepärast vastavalt muuta.(7) Määruse (EÜ) nr 850/2004 artikli 17 lõike 1 kohaselt loodud komitee, kellega konsulteeriti 25. jaanuaril 2006. aastal, ei ole pärast seda oma arvamust komisjoni otsuse eelnõus sätestatud meetmete kohta kõnealuse määruse artikli 17 lõikes 2 sätestatud korras esitanud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 850/2004/EMÜ IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAMääruse (EÜ) nr 850/2004 IV lisa asendatakse järgmisega:IV LISA„ARTIKLIS 7 ESITATUD JÄÄTMEKÄITLUSSÄTETE ALLA KUULUVATE AINETE LOENDAINE | CASi nr | EÜ nr | ARTIKLI 7 LÕIKE 4 PUNKTIS a VIIDATUD KONTSENTRATSIOONIPIIR |Aldriin | 309-00-2 | 206-215-8 | 50 mg/kg |Klordaan | 57-74-9 | 200-349-0 | 50 mg/kg |Dieldriin | 60-57-1 | 200-484-5 | 50 mg/kg |Endriin | 72-20-8 | 200-775-7 | 50 mg/kg |Heptakloor | 76-44-8 | 200-962-3 | 50 mg/kg |Heksaklorobenseen | 118-74-1 | 200-273-9 | 50 mg/kg |Mireks | 2385-85-5 | 219-196-6 | 50 mg/kg |Toksafeen | 8001-35-2 | 232-283-3 | 50 mg/kg |Polüklorobifenüülid (PCBd) | 1336-36-3 ja muud | 215-648-1 | 50 mg/kg* |DDT (1,1,1-trikloro-2,2-bis(4-klorofenüül)etaan) | 50-29-3 | 200-024-3 | 50 mg/kg |Klordekoon | 143-50-0 | 205-601-3 | 50 mg/kg |Polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDD/PCDF) | 15 μg/kg** |α-, β- ja γ-HCH summa | 58-89-9, 319-84-6, 319-85-7 | 206-270-8, 206-271-3 ja 200-401-2 | 50 mg/kg |Heksabromobifenüül | 36355-01-8 | 252-994-2 | 50 mg/kg |* Vajaduse korral rakendatakse arvutusmeetodit, mis on esitatud Euroopa standardites EN 12766-1 ja EN 12766-2.** PCDD ja PCDFi kontsentratsioonipiiride arvutamisel kasutatakse järgmisi toksilisuse ekvivalentfaktoreid (TEFe):PCDD | TEF |2,3,7,8-TeCDD | 1 |1,2,3,7,8-PeCDD | 1 |1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 |1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 |1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 |1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 |OCDD | 0,0001 |PCDF |2,3,7,8-TeCDF | 0,1 |1,2,3,7,8-PeCDF | 0,05 |2,3,4,7,8-PeCDF | 0,5 |1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 |1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 |1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 |1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 |1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 |OCDF | 0,0001 |“[1] ELT L 158, 30.4.2004, lk 7. Parandatud versioon ELT L 229, 29.6.2004, lk 5.