				|

		52013PC0502

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse kriteeriumid, mille täitmisel taaskasutusse võetud paber lakkab olemast jäätmed vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ artikli 6 lõikele 1 /* COM/2013/0502 final - 2013/0235 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
Vastavalt jäätmeid käsitleva direktiivi
2008/98/EÜ artikli 6 lõikele 1 lakkavad teatavad täpsemalt määratletud jäätmed
olemast jäätmed, kui nad on läbinud taaskasutamistoimingu ja vastavad
konkreetsetele kriteeriumidele, mis töötatakse välja kooskõlas kõnealuses
sättes kehtestatud õiguslike tingimustega. Jäätmedirektiivi artikli 6 lõike 2
kohaselt peaks komisjon sätestama kõnealused kriteeriumid konkreetsete
materjalide suhtes ning need kriteeriumid tuleks vastu võtta direktiivi artikli
39 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
Komisjon esitas kõnealuse korra kohaselt
määruse eelnõu jäätmedirektiivi artikli 39 alusel loodud komiteele
hääletamiseks. Komitee istungil 9. juulil 2012 ei esitatud määruse eelnõu kohta
pooldavat arvamust. Mõne liikmesriigi jaoks oli peamine probleem see, et
komisjoni määruse reguleerimisalasse lisati mitmekihiline materjal. Kõnealune
materjal võib sisaldada kuni 25 % muud materjali kui paber, mis kujutaks
ohtu keskkonnale, kui seda nõuetekohaselt ei töödelda. Komisjon võttis
seda arvesse, kuid jääb sama õigusakti ettepaneku juurde ning edastab selle
nõukogule, kuna artikli 3 lõike 5 kohaselt tuleb muud materjalid kui paber
taaskasutusse võtta ning I lisa punkti 3 kohaselt kohaldatakse selle suhtes jälgimissüsteemi.

Seepärast esitatakse ettepanek nõukogu määruse
kohta otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 punktis a sätestatud korra kohaselt
nõukogule ja saadetakse Euroopa Parlamendile.
2013/0235 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kehtestatakse kriteeriumid, mille
täitmisel taaskasutusse võetud paber lakkab olemast jäätmed vastavalt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ artikli 6 lõikele 1
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu
19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja
millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid,[1] eriti selle artikli 6 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Mitme jäätmevoo hindamise
tulemusel on selgunud, et paberi ringlussevõtu turgude seisukohalt oleks
kasulik töötada välja teatavad konkreetsed kriteeriumid, mille täitmisel
jäätmetest saadud paber lakkab olemast jäätmed. Need kriteeriumid peaksid
tagama keskkonnakaitse kõrge taseme. Kõnealused kriteeriumid ei tohiks piirata
taaskasutusse võetud paberi liigitamist jäätmeteks kolmandate riikide poolt.
(2)       Euroopa Komisjoni
Teadusuuringute Ühiskeskuse aruannete kohaselt on olemas turg ja nõudlus
taaskasutusse võetud paberi kasutamiseks paberi tootmise lähteainena
paberivabrikutes. Taaskasutusse võetud paber peaks seepärast olema piisavalt
puhas ning vastama paberitootmissektoris nõutavatele asjaomastele standarditele
või spetsifikatsioonidele.
(3)       Kriteeriumid, mille täitmisel
taaskasutusse võetud paber lakkab olemast jäätmed, peaksid tagama, et
taaskasutamistoimingu tulemusel saadud paber vastab paberitootmissektori
tehnilistele nõuetele, on kooskõlas toodete suhtes kohaldatavate olemasolevate
õigusaktide ja standarditega ning ei avalda lõppkokkuvõttes kahjulikku mõju
keskkonnale ja inimeste tervisele. Euroopa Komisjoni Teadusuuringute
Ühiskeskuse aruannete kohaselt peaksid kriteeriumid, mis taaskasutamistoimingu
sisendiks olevate jäätmete, töötlemisprotsesside ja -tehnika ning
taaskasutamistoimingu tulemusel saadud paberi suhtes kavatsetakse kehtestada,
vastama eespool nimetatud nõuetele, kuna kriteeriumide kohaselt toodetud
paberil ei ole ohtlikke omadusi ning see ei sisalda liiga palju muid komponente
kui paber.
(4)       Kõnealuste kriteeriumide
järgimise tagamiseks on asjakohane ette näha teabe levitamine sellise
taaskasutusse võetud paberi kohta, mis on lakanud olemast jäätmed, ning
juhtimissüsteemi rakendamine.
(5)       Selleks et käitajatel oleks
võimalik kohaneda kriteeriumidega, mille täitmisel taaskasutusse võetud paber
lakkab olemast jäätmed, tuleks sätestada, et käesolevat määrust hakatakse
kohaldama alles piisavalt pika ajavahemiku möödudes.
(6)       Selle tagamiseks, et paber
tõesti ringlusse võetakse ning muud materjalid kui paber taaskasutatakse,
tuleks välja töötada konkreetsed kriteeriumid, mille täitmisel mitmest
materjalist koosnev paber, mis sisaldab palju muid materjale kui paber, lakkab
olemast jäätmed.
(7)       Direktiivi 2008/98/EÜ artikli
39 kohaselt loodud komitee ei ole käesolevas määruses sätestatud meetmete kohta
oma arvamust avaldanud ning seepärast esitas komisjon kõnealuseid meetmeid
käsitleva ettepaneku nõukogule ja saatis selle Euroopa Parlamendile,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse
kriteeriumid, mille täitmisel paberitootmisel paberkiuna kasutatav
taaskasutusse võetud paber lakkab olemast jäätmed.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse direktiivis
2008/98/EÜ sätestatud mõisteid.
Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
1.           „taaskasutusse võetud paber”
– jäätmete taaskasutustoimingu tulemusel saadud paber ja papp;
2.           „taaskasutusse võetud mitmest
materjalist koosnev paber” – taaskasutusse võetud paber, näiteks joogipakendid
ning mitmekihilised ja pinnakattega pakendid, mille õhukuiv mass sisaldab
rohkem kui 5 % muid materjale kui paber, mida ei ole võimalik eraldada
kuivsorteerimismeetodite abil;
3.           „valdaja” – füüsiline või
juriidiline isik, kelle valduses on taaskasutusse võetud paber;
4.           „tootja” – valdaja, kes annab
taaskasutusse võetud paberi, mis on lakanud olemast jäätmed, esmakordselt üle
uuele valdajale;
5.           „importija” – Euroopa Liidus
asutatud mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes toob Euroopa Liidu
tolliterritooriumile taaskasutusse võetud paberit, mis on lakanud olemast
jäätmed;
6.           „kvalifitseeritud töötajad” –
töötajad, kellel on kogemuste või koolituse teel omandatud kvalifikatsioon
taaskasutusse võetud paberi omaduste kontrollimiseks ja hindamiseks;
7.           „visuaalne kontrollimine” –
taaskasutusse võetud paberi kõiki osi hõlmav kontroll, mida tehakse
meeleorganite abil või erivarustuseta;
8.           „saadetis” – taaskasutusse
võetud paberi partii, mis on tootja poolt ette nähtud teisele valdajale
üleandmiseks ja mis võib asuda kas ühes või mitmes veoüksuses, näiteks
konteineri(te)s.
Artikkel 3
Taaskasutusse
võetud paberi kriteeriumid
Taaskasutusse võetud paber lakkab olemast
jäätmed, kui selle üleandmisel tootjalt uuele valdajale on täidetud kõik
järgmised tingimused:
1.           taaskasutamistoimingu
tulemusel saadud taaskasutusse võetud paber vastab I lisa punktis 1 sätestatud
kriteeriumidele;
2.           taaskasutamistoimingu
sisendina kasutatavad jäätmed vastavad I lisa punktis 2 sätestatud
kriteeriumidele;
3.           taaskasutamistoimingu
sisendina kasutatavaid jäätmeid on töödeldud kooskõlas I lisa punktis 3
sätestatud kriteeriumidega;
4.           tootja või importija on
täitnud artiklites 4 ja 5 sätestatud nõuded;
5.           taaskasutusse võetud paberit
kasutatakse paberkiuna paberitootmisel. Lisaks tuleb mitmest materjalist
koosneva paberi saadetistes sisalduvad muud materjalid kui paber võtta
taaskasutusse.
Artikkel 4
Nõuetele
vastavuse deklaratsioon
1.           Tootja või importija
väljastab iga taaskasutusse võetud paberi saadetise kohta
vastavusdeklaratsiooni vastavalt II lisas esitatud näidisele.
2.           Tootja või importija edastab
vastavusdeklaratsiooni taaskasutusse võetud paberi uuele valdajale. Tootja või
importija säilitab vastavusdeklaratsiooni koopiat vähemalt üks aasta alates
deklaratsiooni väljaandmise kuupäevast ning teeb selle nõudmise korral
kättesaadavaks pädevatele asutustele.
3.           Vastavusdeklaratsioon võib
olla elektrooniline.
Artikkel 5
Juhtimissüsteem
1.           Tootja rakendab
juhtimissüsteemi, mille abil on võimalik kontrollida artiklis 3 osutatud
kriteeriumide järgimist.
2.           Juhtimissüsteem hõlmab mitut
dokumenteeritud menetlust, mis käsitlevad kõiki järgmiseid aspekte:
(a)
taaskasutamistoimingu tulemusel saadud
taaskasutusse võetud paberi kvaliteedi kontrollimine vastavalt I lisa punkti 1
sätetele (k.a proovide võtmine ja analüüsimine);
(b)
taaskasutamistoimingu sisendina kasutatavate
jäätmete vastuvõtmisel kohaldatav kontroll vastavalt I lisa punkti 2 sätetele;
(c)
I lisa punktis 3 kirjeldatud töötlemisprotsesside
ja -tehnika kontroll;
(d)
mitmest materjalist koosneva muude kui paberist komponentide
taaskasutustoimingu kontrollimine vastavalt I lisa punktile 3 (vajaduse
korral);
(e)
taaskasutusse võetud paberi kvaliteedi
nõuetekohasust käsitlev tagasiside klientidelt;
(f)
punktides a–d nimetatud kontrolli tulemuste
registreerimine;
(g)
juhtimissüsteemi läbivaatamine ja täiustamine;
(h)
töötajate koolitamine.
3.           Juhtimissüsteemis tuleb
kirjeldada ka kõikide I lisas sätestatud kriteeriumide kontrolliks kehtestatud
konkreetseid nõudeid. Eelkõige mitmest materjalist koosneva paberi puhul peab
tootja vähemalt kolm aastat säilitama andmeid uute valdajate kohta kuni mitmest
materjalist koosneva paberi kõikide komponentide taaskasutusse võtmiseni, ja
üleantud koguste kohta, ning tegema need andmed pädevale asutusele nõudmise
korral kättesaadavaks.
4.           Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määruses (EÜ) nr 765/2008[2]
kindlaksmääratud vastavushindamisasutus, mis on kõnealuse määruse kohaselt
akrediteeritud, või mis tahes muu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr
1221/2009[3]
artikli 2 lõike 20 punktis b kindlaksmääratud tõendaja, kes on määruse (EÜ) nr
1221/2009 kohaselt akrediteeritud või litsentsitud, tõendab, et juhtimissüsteem
vastab käesoleva artikli nõuetele. Tõendamine toimub iga kolme aasta järel.
Käesolevas määruses nimetatud tõendamise läbiviimiseks piisavat erikogemust
omava tõendajana käsitatakse üksnes selliseid tõendajaid, kelle
akrediteerimisulatus või litsents hõlmab järgmiste Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruses (EÜ) nr 1893/2006[4]
sätestatud NACE koodide alla kuuluvaid tegevusalasid:
* NACE kood 38 (jäätmekogumine, -töötlus ja
-kõrvaldus; materjalide taaskasutus); or
* NACE kood 17 (paberi ja pabertoodete tootmine).
5.           Importija nõuab oma
tarnijatelt sellise juhtimissüsteemi rakendamist, mis vastab käesoleva artikli
lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud nõuetele ning mis on tõendatud sõltumatu
välistõendaja poolt.
Tarnija juhtimissüsteemi sertifitseerib
vastavushindamisasutus, mille on akrediteerinud akrediteerimisasutus, kes on
edukalt läbinud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 14 kohaselt tunnustatud
asutuse poolt läbi viidud vastastikuse hindamise seoses kõnealuse tegevusalaga,
või tõendaja, kelle on vastavalt määrusele (EÜ) nr 1221/2009 akrediteerinud või
litsentsinud akrediteerimis- või litsentsimisasutus, mille suhtes samuti
kohaldatakse kõnealuse määruse artiklis 31 sätestatud vastastikust hindamist.
Tõendaja, kes soovib tegutseda kolmandas riigis,
peab saama konkreetse akrediteeringu või litsentsi kooskõlas määruse (EÜ) nr
765/2008 või määruse (EÜ) nr 1221/2009 ning komisjoni otsuse 2011/832/EL[5] sätetega.
6.           Tootja tagab nõudmise korral
pädevate asutuste juurdepääsu juhtimissüsteemile.
Artikkel 6
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
I LISA
Taaskasutusse võetud paberi kriteeriumid
 Tõendusmaterjal || Enesekontrollinõuded
 Punkt 1. Taaskasutamistoimingu tulemusel saadud paberi kvaliteet
 1.1         Taaskasutamistoimingu tulemusel saadud paber sorteeritakse vastavalt Euroopa standardile EN 643. || Kvalifitseeritud töötajad sorteerivad iga saadetise.
 1.2         Muude komponentide kui paberi sisaldus ei tohi olla suurem kui 1,5 % õhukuivast massist. Muu komponent kui paber on materjal, mis ei ole taaskasutusse võetud paberis sisalduv paber ja mida on võimalik eraldada kuivsorteerimismeetodite abil. Muud komponendid kui paber on näiteks metallid, plast, klaas, tekstiil, muld, liiv, tuhk, tolm, vaha, bituumen, keraamika, kumm, kangas, puit ja sünteetilised orgaanilised ained. Paberkiudude küljes olevaid mineraalseid täiteaineid, näiteks savi, kaltsiumkarbonaati ja tärklist käsitatakse paberi osana ning neid ei loeta muuks komponendiks kui paber. Mitmest materjalist koosnevat paberit, mille puhul muu materjali kui paberi sisaldus on suurem kui 30 % õhukuivast massist, loetakse täies ulatuses muuks komponendiks kui paber.   || Kvalifitseeritud töötajad kontrollivad kõiki saadetisi visuaalselt. Sobivate ajavahemike järel ning käitamisprotsessi oluliste muudatuste läbivaatamise korral analüüsitakse gravimeetriliselt kõiki taaskasutusse võetud paberisortide representatiivseid proove, et mõõta muude komponentide kui paberi sisaldust. Muude komponentide kui paberi sisaldust analüüsitakse kaalumise abil pärast materjalide eraldamist mehaaniliselt või käsitsi (vastavalt vajadusele), rakendades sealjuures hoolikat visuaalset kontrolli. Proovivõtmisega kontrollimiseks sobivate ajavahemike kehtestamisel võetakse arvesse järgmisi asjaolusid: prognoositav varieeruvus (aluseks võib võtta näiteks varasemad tulemused); taaskasutamistoimingu sisendina või mis tahes hilisemal töötlemisel kasutatavate jäätmete kvaliteedi varieeruvuse oht, näiteks keskmisest suurem plastide või klaasi sisaldus mitme materjali kogumissüsteemidest pärit sorteeritud paberis; kontrollimeetodi täpsus ning kui lähedal on tulemused muude komponentide kui paberi sisalduse maksimaalsele piirmäärale 1,5 % õhukuivast massist. Kontrollimise sageduse kindlaksmääramise menetlus tuleks dokumenteerida juhtimissüsteemi ühe osana ning kõnealune menetlus peaks olema auditeerimiseks kättesaadav.
 1.3         Taaskasutusse võetud paberil, kaasa arvatud selle koostisosadel ja eelkõige tindil ja värvidel ei ole direktiivi 2008/98/EÜ III lisas loetletud ohtlikke omadusi. Taaskasutusse võetud paber peab jääma komisjoni otsuses 2000/532/EÜ[6] sätestatud kontsentratsioonipiiridesse ja ei tohi ületada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004[7] IV lisas sätestatud kontsentratsioonipiire.   || Kvalifitseeritud töötajad kontrollivad kõiki saadetisi visuaalselt. Kui visuaalse kontrolli tulemusel leitakse tõendeid ohtlike omaduste võimaliku esinemise kohta, võetakse täiendavaid asjaomaseid kontrollimeetmeid, näiteks vajaduse korral proovide võtmine ja testimine. Töötajad läbivad koolituse, milles käsitletakse taaskasutusse võetud paberi võimalikke ohtlikke omadusi ning ohtlike omaduste tuvastamist võimaldavaid olulisi komponente või iseärasusi. Ohtlike materjalide tuvastamise menetlus dokumenteeritakse juhtimissüsteemis.
 1.4         Taaskasutusse võetud paber ei või sisaldada absorbeeritud õli, lahusteid, värvi, vesilahuses toiduaineid ja/või rasvaseid toiduaineid, mida on võimalik avastada visuaalsel kontrollil.   || Kvalifitseeritud töötajad kontrollivad kõiki saadetisi visuaalselt. Kui visuaalse kontrolli tulemusel leitakse märke muu vedeliku kui vee imendumise kohta, mis võib põhjustada näiteks hallituse või ebameeldiva lõhna teket, ja neid märke on palju, käsitatakse saadetist endiselt jäätmetena. Töötajad peavad läbima koolituse, milles käsitletakse taaskasutusse võetud paberiga seotud võimalike saasteainete liike ning ohtlike saasteainete tuvastamist võimaldavaid olulisi komponente või iseärasusi. Saasteainete tuvastamise menetlus dokumenteeritakse juhtimissüsteemis.
 Punkt 2. Taaskasutamistoimingu sisendina kasutatavad jäätmed
 2.1         Taaskasutamistoimingu sisendina ei kasutata ohtlikke jäätmeid, biojäätmeid, segaolmejäätmeid, meditsiinijäätmeid ning isiklikuks hügieeniks ette nähtud kasutatud tooteid.   || Kvalifitseeritud töötajad, kes on saanud väljaõppe selliste paberit sisaldavate sisendina kasutatavate jäätmete tuvastamiseks, mis ei vasta käesolevas punktis sätestatud nõuetele, kontrollivad vastuvõtmisel kõiki saabuvaid paberit sisaldavaid jäätmeid (visuaalne kontroll) ja jäätmetele lisatud dokumente.
 Punkt 3. Töötlemisprotsessid ja -tehnika
 3.1       Paberijäätmed on sorteeritud kas nende tekkekohas või selle kogumise ajal ja sisendina kasutatavad jäätmed on läbinud töötluse, mille käigus paber on muudest komponentidest eraldatud. Kirjeldatud toimingute tulemusel saadud paberit hoitakse muudest jäätmetest eraldi. 3.2       Eelnevalt on toimunud kogu mehaaniline töötlemine (näiteks sortimine, eraldamine, puhastamine või sorteerimine, v.a lahtipakkimine), mis on vajalik selleks, et valmistada paber ette selle vahetuks kasutamiseks paberitootmisel. 3.3       Saadetises leiduvad muud materjalid kui paber, mis sisaldavad mitmest materjalist koosnevat paberit rohkem kui 1,5 % õhukuivast massist, läbivad eritöötlemise. Mitmest materjalist koosnevas paberis sisalduvad eri materjalid eraldatakse selgelt üksteisest. Mitmest materjalist koosnevast paberist eraldatud paberkiude kasutatakse paberi tootmiseks. Mitmest materjalist koosnevast paberist eraldatud muu materjal kui paber võetakse taaskasutusse. ||               Mitmest materjalist koosnevat paberit sisaldavate saadetiste puhul teeb tootja/importija kindlaks saadetise uued valdajad ja üleantud kogused, kuni mitmest materjalist paberi kõikide komponentide taaskasutusse võtmiseni. Uute valdajate ja üleantud koguste kindlakstegemiseks võib kasutada jälgimissüsteemi.
II
lisa
Artikli
4 lõikes 1 osutatud vastavusdeklaratsioon jäätmeksoleku lakkamise kriteeriumide
täitmise kohta
 1. || Taaskasutusse võetud paberi tootja/importija: Nimi: Aadress: Kontaktisik: Telefon: Faks: E-post:
 2. || a) Paberijäätmete sort vastavalt standardile EN-643: b) Muude komponentide kui paberi sisaldus protsendipunktidena õhukuivast massist: c) Materjali päritolu (märkige sobiv variant): c.1) Pärineb mitmest materjalist, näiteks segakogumise puhul; c.2) Pärineb ühest materjalist, näiteks eelsorteeritud kogumise puhul.
 3. || Saadetis vastab standardi EN-643 spetsifikatsioonidele.
 4. || Saadetise kogus (kg):
 5. || Saadetis vastab (määruse) artikli 3 lõigetes 1–3 osutatud kriteeriumidele.
 6. || Taaskasutusse võetud paberi tootja kohaldab juhtimissüsteemi, mis on kooskõlas määrusega nr … [lisatakse pärast määruse vastuvõtmist] ja mida on tõendanud akrediteeritud vastavushindamisasutus või tõendaja, või sõltumatu välistõendaja juhul, kui paber, mis on lakanud olemast jäätmed, imporditakse ELi tolliterritooriumile.
 7. || Käesolevas saadetises sisalduv materjal on ette nähtud ainult paberitootmises paberkiuna kasutamiseks ning mitmest materjalist koosnevas paberis sisalduvate muude materjalide kui paberi taaskasutusse võtmiseks, kui see on kohaldatav.
 8.     || Taaskasutusse võetud paberi tootja/importija deklaratsioon: kinnitan, et mulle teadaolevalt on käesolev teave täielik ja tõene. Nimi: Kuupäev: Allkiri:
[1]               ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.
[2]               ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.
[3]               ELT L 342, 22.12.2009, lk 1.
[4]               ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.
[5]               ELT L 330, 14.12.2011, lk 25.
[6]               EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3.
[7]               ELT L 229, 30.4.2004, lk 1.


title: Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 658/2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 132/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, pärast osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt Nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3

text:
               ET

                        EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON

               Brüssel 23.5.2005

               KOM(2005) 205 lõplik

               Ettepanek

               NÕUKOGU MÄÄRUS

               millega muudetakse määrust (EÜ) nr 658/2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 132/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, pärast osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3

               (komisjoni esitatud)

               SELETUSKIRI

                        1)Ettepaneku kontekst

                        ·Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                        Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004 („algmäärus“), kohaldamist Venemaalt ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi importi käsitleva menetluse suhtes.

                        ·Üldkontekst

                        Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ning tuleneb uuringutest, mis viidi läbi kooskõlas algmäärusega kehtestatud sisuliste ja protseduuriliste nõuetega.

                        ·Ettepaneku valdkonnas olemasolevad sätted

                        Ettepaneku valdkonnas olemasolevad sätted puuduvad.

                        ·Vastavus liidu muule poliitikale ning eesmärkidele

                        Ei kohaldata.

                        2)Konsulteerimine huvitatud pooltega ja mõju hindamine

                        ·Konsulteerimine huvitatud pooltega

                        Menetlusega seotud pooltel on olnud võimalus oma huvisid uurimise ajal kaitsta kooskõlas algmääruse sätetega.

                        ·Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine

                        Välisekspertiisiks ei olnud vajadust.

                        ·Mõju hindamine

                        Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus.

                        Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab täielikku loendit tingimustest, mida peab hindama.

                        3)Ettepaneku õiguslik külg

                        ·Kavandatava meetme kokkuvõte

                        2. juulil 2004. aastal algatas Komisjon Venemaalt ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi vahepealse osalise läbivaatamise uuringu. Läbivaatamise eesmärk oli uurida, kas kehtivad meetmed on jätkuvalt piisavad, et avaldada vastutoimet kahju tekitanud dumpingule, sest imporditi uusi tooteliike, millel väidetavalt olid ammooniumnitraadiga samad füüsikalised omadused ja lõppkasutus.

                        Pärast erinevate poolte poolt esitatud andmete ja olemasoleva statistika läbivaatamist leiti, et uued tooteliigid sisaldasid ammooniumnitraati, kuid ka muid aineid, mis ei muutnud toodetes sisalduva ammooniumnitraadi omadusi ja lõppkasutust. Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpinguvastaseid meetmeid tuleb rakendada uute tooteliikide suhtes vastavalt nende ammooniumnitraadi sisaldusele.

                        Läbivaatamise tulemusi arutati liikmeriikidega. Kakskümmend liikmesriiki toetasid ettepanekut ja kolm liikmesriiki olid selle vastu. Kaks liikmesriiki jäid erapooletuks.

                        Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas nii kiiresti kui võimalik.

                        ·Õiguslik alus

                        Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004.

                        ·Subsidiaarsuse põhimõte

                        Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Seetõttu subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata.

                        ·Proportsionaalsuse põhimõte

                        Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

                        Eespool nimetatud algmääruses on kirjeldatud vastavad meetmed ning see ei võimalda siseriiklike otsuseid.

                        Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus on minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata.

                        ·Vahendite valik

                        Soovitatud õigusakt: määrus

                        Teised vahendid ei oleks kohased, sest algmäärus ei näe alternatiivseid võimalusi ette.

                        4)Mõju eelarvele

                        Ettepanekul puudub mõju ühenduse eelarvele.

               Ettepanek

               NÕUKOGU MÄÄRUS

               millega muudetakse määrust (EÜ) nr 658/2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 132/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, pärast osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

               võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed
                  1
                (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

               võttes arvesse ettepanekut, mille esitas komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

               ning arvestades järgmist:

               A.
                     MENETLUS

               1.Jõus olevad meetmed

               (1)Määrusega (EÜ) nr 2022/95
                  2
                kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Vastavalt edasisele uurimisele, milles tehti kindlaks, et tollimakse absorbeeritakse, muudeti meetmeid määrusega (EÜ) nr 663/98
                  3
               . Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise ja vahepealse läbivaatamise taotlust vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 ja artikli 11 lõikele 3 kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 658/2002
                  4
                lõplik dumpinguvastane tollimaks 47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärineva ning CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes.

               (2)Määrusega (EÜ) nr 132/2001
                  5
                kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 33,25 eurot tonni kohta CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ja muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes.

               (3)Määrust (EÜ) 658/2002 ja määrust (EÜ) 132/2001 nimetatakse edaspidi „esialgseks määruseks“ ning nende määrustega kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse nimetatakse edaspidi „olemasolevateks meetmeteks“.

               2.Läbivaatamise taotlus

               (4)15. märtsil 2004. aastal sai komisjon taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 uurida olemasolevate meetmete rakendamist, et lisada uusi tooteliike.

               (5)Taotluse esitas Euroopa Väetisetootjate Assotsiatsioon (EFMA) tootjate nimel, kes esindavad suuremat osa ühenduse ammooniumnitraadi tootmisest.

               (6)Taotluses mainiti uusi tooteliike, mida määratletakse kui ammooniumnitraatväetisi, mille lämmastikusisaldus (N) on 28–33 massiprotsenti ja millele on lisatud või millele on segamisel või töötlemisel lisatud kuni 5% (k.a) P2O5 ekvivalenti (fosfortoiteelement, P) ja/või kuni 5% (k.a) K2O ekvivalenti (kaaliumtoiteelement, K). Neid tooteid kutsutakse edaspidi „taotluses nimetatud uuteks tooteliikideks“.

               (7)Väideti, et taotluses nimetatud uutel tooteliikidel olid olemuslikult samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused kui vaatlusalusel tootel ning neid müüdi samade müügikanalite kaudu ja samadele lõppkasutajatele samadel eesmärkidel. Lisaks märgiti, et uued tooteliigid klassifitseeriti ühendusse importimise puhul järgmiste CN-koodide alla: 3105 10 00, 3105 20 10, 3105 20 90, 3105 51 00, 3105 59 00 ja 3105 90 91.

               3.Algatamine

               (8)2. juulil 2004. aastal algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteatega Venemaalt ja Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes rakendatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Vahepealne läbivaatamine piirdus vaatlusaluse toote määratlusega.

               (9)20. septembril 2004. aastal esitatud avaldusega informeeris EFMA komisjoni, et vaatlusaluse toote üks Venemaa tootja oli just alustanud taotluses mainimata uue tooteliigi tootmist, mis sisaldas üle 28% N, millele oli lisatud 6% P. Selle tõttu taotles EFMA komisjonilt lahenduste kaalumist, mis võimaldaksid sobivalt vaadelda kõiki uusi ammooniumnitraadi tooteliike N sisaldusega üle 28 massiprotsendi. Kuna algatusteade viitas „uutele tooteliikidele“ ilma nende koostist puudutavate edasiste üksikasjadeta, leiti, et algatusteade juba hõlmab nimetatud hilisemat taotlust.

               (10)Mõned huvitatud pooled väitsid, et komisjon peaks muutma osalise läbivaatamise ex-officio täielikuks läbivaatamiseks arvestades asjaolusid, mis meetmete kehtestamisest alates muutunud on, kaasa arvatud turumajandusliku staatuse andmine Venemaale ning ELi laienemine kümnesse uude riiki. Siiski ei esitatud piisavalt täpset ja adekvaatset tõendusmaterjali, mis nõudnuks meetmete taseme muutmist. Seetõttu leiti, et ex-officio täielikuks vahepealseks läbivaatamiseks pole põhjust. Esiteks, Venemaale turumajandusliku staatuse andmine ei tähendanud, et asjaolud dumpingu ja üksiktootjate rikkumiste suhtes oleksid automaatsel muutunud. Ei leitud tõendeid, mis näidanuks, et dumpingumarginaal, mis arvutati Venemaa ja võrdlusriigi kulude ja hindade võrdluse alusel, oleks märkimisväärselt erinev sellest, mida on näidanud eelnevad uuringud. Teiseks, laienemine ei muutnud automaatselt dumpingu ja rikkumiste parameetreid, mis moodustavad kehtivate meetmete aluse ning ei esitatud ka usaldusväärseid tõendeid, mis põhjendanuks muudatusi selles vallas.

               (11)Lisaks nõudsid mõned huvitatud pooled selgitusi, miks puudutab uuringu algatamine ka Ukrainat, arvestades, et läbivaatuse taotluses polnud mingit vihjet uute tooteliikide impordile sellest riigist. Arvestades, et vahepealne läbivaatamine piirdus vaid vaatlusaluse toote täpsustamisega, leiti, et kõik uuringu tulemused selles valdkonnas ei ole seotud ühele riigile iseloomulike asjaoludega, vaid kehtivad kogu meetmetega hõlmatud ammooniumnitraadi impordi suhtes, olenemata päritolust.

               (12)Lisaks sellele leidis asjaomase toote ühenduse tootja uuringu käigus, et üks uutest tooteliikidest oli liigitatud CN-koodi 3105 90 99 alla. Osundades CN-koodidele 3105 20 90 (mida on nimetatud uuringunõudes) ja 3105 90 99, näitas uuring, et need koodid vastavad ainult väetistele, mille lämmastikusisaldus ei ületa 10% kuiva veevaba toote massis. Seetõttu jõuti järeldusele, et neid koode ei saa arvesse võtta, sest need ei hõlma a fortiori väetisi, mille lämmastikusisaldus oleks üle 28 massiprotsendi.

               4.Küsimustikud

               (13)Komisjon teavitas ametlikult eksportivate riikide ametkondi ja kõiki teadaolevaid huvitatud isikuid käesoleva läbivaatamise algatamisest. Küsimustikud saadeti kuueteistkümnele tootjale/eksportijale Venemaal ja ühele Ukrainas, samuti importijatele, kasutajatele, tootjatele ja asjassepuutuvatele assotsiatsioonidele ühenduses, kes olid taotluses nimetatud või muul moel komisjonile teada. Huvitatud isikutele anti võimalus edastada kirjalikult oma arvamused ja taotleda ärakuulamist algatusteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (14)Lõpetatud vastused küsimustikele saadi kahelt eksportivalt tootjalt Venemaalt ja ühelt Ukrainast ning üheteistkümnelt ühenduse tootjalt. Mitmed eksportivad tootjad, tootjad ühenduses, importijad ja asjassepuutuvad ühendused teatasid endast kui huvitatud isikutest ja saatsid oma kommentaarid. Arvestades kogu vajaliku informatsiooni ja andmete kättesaadavust, ei peetud vajalikuks sooritada kontrollkäike nende ettevõtete valdustesse, kes esitasid täielikud vastused.

               5.Uurimisperiood

               (15)Uurimisperiood kestis 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004. Andmeid koguti 2000. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, et uurida vaatlusaluse toote ja uute tooteliikide müügi, impordi ja hangete arengut ühenduse turul.

               B.
                     VAATLUSALUNE TOODE VASTAVALT ESIALGSETELE MÄÄRUSTELE

               (16)Vaatlusalune toode on ammooniumnitraat, mis pärineb Venemaalt ja Ukrainast, mis kuulub CN-koodide 3102 30 90 (ammooniumnitraat, v.a vesilahustes) ja 3102 40 90 alla (ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi). Ammooniumnitraat on tahke lämmastikväetis, mida kasutatakse tavaliselt põllumajanduses. Seda toodetakse ammoniaagist ja lämmastikhappest ja tema lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi mikrogranuleeritud või granuleeritud vormis.

               (17)Tuleb märkida, et vaatlusalune toode sisaldab alati anorgaanilisi aineid, mis ei ole väetised, mille olemasolu on aga vajalik, kuna need toimivad stabilisaatorina. Mõnikord võib ta väga piiratud kogustes sisaldada ka sekundaartoiteelemente ja/või mikroelemente
                  6
               . Anorgaaniliste ainete, mis ei ole väetised, sekundaartoiteelementide ja mikroelementide olemasolu võib pidada marginaalseks ja sel puudub mõju vaatlusaluse toote tolliklassifikatsioonile. Ammooniumnitraati, mis sisaldab neid aineid ja/või toiteelemente (edaspidi „marginaalsed ained ja/või toiteelemendid“), nimetatakse selles määruses „vaatlusaluseks tooteks“.

               C.
                     UURIMISE TULEMUSED

               (18)Selleks et määrata, millised olemasolevad meetmed ei olnud enam piisavad kahju põhjustavate dumpinguhindade korvamiseks, uuriti, kas: 1) taotluses mainitud uued tooteliikidel olid samasugused keemilised ja füüsikalised omadused ja samasugune lõppkasutus kui vaadeldaval tootel; 2) olid olemas muud uued tooteliigid peale taotluses mainitute, millel olid või oleksid võinud olla samasugused keemilised ja füüsikalised omadused ja lõppkasutus kui vaadeldaval tootel; 3) eelmiste punktide all kindlaks tehtud faktide alusel oli vaja selgitada vaadeldava toote määratlust ja kirjeldust uute tingimuste valguses.

               (19)Käesolevas määruses kasutatud keemiliste ja agronoomiliste kontseptsioonide määratlemiseks on kasutatud primaartoiteelementide (N, P, K), sekundaartoiteelementide (kaltsium, magneesium, naatrium ja väävel), mikroelementide (boor, koobalt, vask, raud, magneesium, molübdeen ja tsink), suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetiste (N üle 28%), lihtväetiste (ainult üks primaartoiteelement) ja kompleksväetiste (rohkem kui üks primaartoiteelement) määratlusi, mis on toodud määruses (EÜ) nr 2003/2003
                  7
                (väetiste määrus).

               1.Vaatlusaluse toote ja taotluses nimetatud uute tooteliikide keemilised ja füüsikalised omadused ja lõppkasutus

               (20)Vaadeldavat toodet toodetakse ammoniaagist (NH3) ja lämmastikhappest (HNO3), mille reageerimisel saadakse ammooniumnitraat (NH4NO3, edaspidi „AN“). Vaadeldava toote lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi (jääb tavaliselt vahemikku 33%–34%). Suhe AN-sisalduse ja lämmastikusisalduse vahel, mis sõltub elementide aatommassist, on 2,86. Sellest tulenevalt, kuna vaadeldav toode sisaldab lämmastikku üle 28 massiprotsendi, sisaldab ta automaatselt ANi üle 80 massiprotsendi (tavaliselt 94%−97%)
                  8
               . Nagu on nimetatud põhjenduses 17, sisaldab vaadeldav toode ka marginaalseid aineid ja/või toiteelemente, mille sisaldus kokku ei ületa kunagi 20 massiprotsenti, arvestades, et vähemalt 80% tootest moodustab AN.

               (21)Kaks võtmeomadust iseloomustavad vaadeldava aine keemilist koostist: lämmastikusisalduse väljendamisviis ning lämmastiku ja ANi üldsisaldus. Lämmastikku väljendatakse nitraatlämmastikuna (nitraatioon NO3-) ja ammooniumlämmastikuna (ammooniumioon NH4+) ja suhe nende kahe vahel on 1 : 1. Lämmastikusisaldus on alati üle 28 massiprotsendi ja sellest tulenevalt, nagu eespool on selgitatud, on AN-sisaldus alati üle 80 massiprotsendi.

               (22)Seoses kahe taotluses mainitud uue tooteliigiga leiti, et ka neid toodeti ammoniaagist ja lämmastikhappest, lämmastikusisaldus oli üle 28 massiprotsendi ja sellest tulenevalt ületas AN-sisaldus 80 massiprotsenti. Lisaks AN-ile võivad need uued tooteliigid sisaldada ka marginaalseid aineid ja/või toiteelemente. Ka neis toodetes oli lämmastik väljendatud nitraatlämmastikuna ja ammooniumlämmastikuna ja nendevaheline suhe oli umbes 1 : 1.

               (23)Siiski läbisid need taotluses nimetatud uued tooteliigid lisaprotsessi, mille eesmärgiks oli lisada muid primaartoiteelemente
                  9
                peale N, st P ja/või K, mille olemasolu muutis toote kompleksväetiseks
                  10
               . Sellist kompleksväetist võib saada keemiliselt või segamisel. Leiti, et hoolimata teiste primaartoiteelementide lisamisest ja olenemata muundamise viisist (keemiline muundamine või segu valmistamine) ei mõjutanud see protsess ühtki ANi keemilist võtmeomadust, st lämmastikusisalduse väljendamisviis ning lämmastiku ja ANi üldsisaldus, mis olid vastavalt üle 28 ja 80 massiprotsendi.

               (24)Eriti arvestades üldist lämmastiku- ja AN-sisaldust, tuli eristada kompleksväetisi, mis olid saadud keemilisel ja retseptisegu valmistamise teel. Esimesel juhul leiti, et taotluses viidatud maksimaalne P ja/või K 5%line sisaldus oli keemiliselt kokkusobiv üle 80%lise AN sisaldusega ( erinevus, üle 80%lise AN-sisaldusega kompleksväetiste puhul oli võimalik maksimaalne P- ja/või K-sisaldus 7,4 kuni 12 massiprotsenti olenevalt sellest, millist komponenti kasutati: – 7,4 massiprotsenti ammooniumpolüfosfaadi, 9,2 massiprotsendi diammooniumfosfaadi, 10,4 massiprotsendi monoammooniumfosfaadi ja 12 massiprotsendi kaaliumkloriidi puhul). Segamise teel saadud kompleksväetiste puhul leiti, et tulemuseks olev toode koosnes vaadeldava toote graanulitest või mikrograanulitest, mis olid segatud P ja/või K toiteelementide graanulite või mikrograanulitega nii, et oleks tagatud, et AN moodustaks kompleksväetise kogukaalust vähemalt 80% .

               (25)Seoses füüsikaliste omadustega leiti, et need olid rangelt seotud agronoomiliste omadustega ja seega võis neid uurida seoses viimastega. Üldiselt sõltusid väetise agronoomilised omadused peamiselt neis sisalduvatest primaartoiteelementidest
                  11
               , nende väljendamisviisist ja nende kogusest massi alusel. Nende kolme kriteeriumi alusel leiti, et nii vaadeldaval tootel kui taotluses mainitud uutel tooteliikidel olid samad agronoomilised omadused seoses nende lämmastiku- ja AN-sisaldusega. Lämmastiku väljendamisviis – mis oli sama mõlema tootekategooria puhul – võimaldas vastata taimede lämmastikuvajadusele nii lühikese aja kui ka keskmise/pika aja vältel. Tõepoolest, osa nitraatlämmastikuna väljendatavast lämmastikust on kergelt ja kiiresti taimede poolt omastatav, samas kui osa, mis on väljendatud ammooniumlämmastikuna, peab läbima lisaprotsessi (mullas olevate bakterite poolt fermenteerimise) enne taimede poolt omastamist. Lisaks oli 28%line lävi samuti oluline, et vastata taimede lämmastikuvajadusele, kuna ühenduse tasandil kehtestati väetiste määruse artiklis 25, et kõrge lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetisi tuleb sellistena määratleda ainult siis, kui nad sisaldavad lämmastikku üle 28 massiprotsendi. Sellest tulenes, et taimede spetsiifiline lämmastikuvajadus oli täidetud nii vaadeldava toote kui ka taotluses mainitud uute tooteliikide puhul, sõltumata asjaolust, et viimased sisaldasid ka muid primaartoiteelemente peale lämmastiku, st P ja/või K, mis ei halvendanud lämmastiku agronoomilisi omadusi.

               (26)Lõpuks, seoses lõppkasutusega ei vaidlustanud ükski isik – seni, kuni täideti AN vajadus –, et uurimisperioodi ajal kasutasid nii vaadeldavat toodet kui taotluses mainitud uusi tooteliike samad talupidajad samadel eesmärkidel. Seda järeldust toetasid turu-uuringud, milles leiti, et peaaegu kõik talupidajad, kes nõustusid uurimises osalema, olid hakanud vaadeldavate toodete asemel kasutama uusi tooteliike, kuna need olid odavamad. Seda fakti kinnitas ka importija.

               (27)Lisaks nimetas üks avalik allikas neid uusi tooteliike kas AN või NP/NK/NPK. Need tõendid toetasid järeldust, et tarnija (eksportiv tootja ja importija) turustrateegia ja tarbijapoolne vastuvõtt lähenesid teineteisele, kuna vaatlusalust toodet ja uusi tooteliike peeti samadele vajadustele vastavaks.

               (28)Seetõttu leiti, et keemilisest ja füüsikalisest/agronoomilisest vaatepunktist ei saa taotluses mainitud uusi tooteliike pidada vaadeldavaks tooteks muude primaartoiteelementide kui lämmastiku, nimelt P ja/või K tõttu. Siiski olid vaadeldav toode ja taotluses mainitud uued tooteliigid identsed oma AN-sisalduselt – kuni see ületas 80 massiprotsenti –, marginaalsete ainete ja toiteelementide võimaliku sisalduse poolest ning ka nende põhilise lõppkasutuse poolest. Seetõttu tuleb taotluses mainitud uute tooteliikide AN-sisaldust ja marginaalseid aineid ja toiteelemente samuti pidada vaadeldavaks tooteks.

               2.Vaatlusaluse toote (välja arvatud taotluses nimetatud uued tooteliigid) keemilised ja füüsikalised omadused ja lõppkasutus

               (29)Samuti uuriti, kas on olemas uusi tooteliike, mida pole taotluses mainitud, millel on või võivad olla samad keemilised ja füüsikalised põhiomadused ja lõppkasutus kui vaadeldaval tootel ja mis peaksid seetõttu kuuluma vaadeldava toote hulka.

               (30)Nagu ülalpool mainitud, olid agronoomilisi omadusi mõjutavad keemilised võtmeomadused lämmastikusisalduse väljendamisviis ning lämmastiku ja ANi üldsisaldus. Seega uuriti, kas muud väetised sisaldasid või võisid sisaldada nitraatlämmastikuna ja ammooniumlämmastikuna väljendatud lämmastikku üle 28 massiprotsendi (ja sellest tulenevalt ANi üle 80 massiprotsendi).

               (31)Identifitseeriti järgmised uued tooteliigid: 1) ammooniumsulfaadi ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud (praegu klassifitseeritud CN-koodi 3102 29 00 alla), 2) kaltsiumnitraadi ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud (praegu klassifitseeritud CN-koodi 3102 60 00 alla), 3) magneesiumi komplekssoolade ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud (praegu klassifitseeritud CN-koodi 3102 90 00 alla) ja 4) NPK, NP ja NK väetised, mille P-, K- või PK-sisaldus ületas taotluses toodud taseme (5%), kuid mitte läve, mis oli keemiliselt võimalik lämmastikusisalduse puhul, mis ületas 28% (vt põhjendus 24). Käesolev nimekiri ei ole ammendav.

               (32)Seoses lõppkasutusega leiti, et nende keemiline struktuur ja agronoomilised omadused olid sellised, et muuta nad sobivaks kasutamiseks samadel eesmärkidel kui vaadeldavat toodet, kuni nende AN-sisaldus oli piisav, st sisaldus ületas 28 massiprotsenti (ja vastavalt AN-sisaldus, mis ületas 80 massiprotsenti).

               (33)Seetõttu järeldati, et vaadeldav toode ja taotluses mainimata uued tooteliigid on identsed oma AN-sisalduse poolest – kuni see ületas 80 massiprotsenti –, marginaalsete ainete ja toiteelementide võimaliku sisalduse poolest ning ka põhilise lõppkasutuse poolest. Seetõttu tuleb taotluses mainimata uute tooteliikide AN-sisaldust ning marginaalseid aineid ja toiteelemente samuti pidada vaadeldavaks tooteks.

               (34)Mõned huvitatud pooled väitsid, et osade väetiste kaasamine, mis ei olnud tähistatud kui problemaatilised, ei olnud õigustatud. Selles küsimuses tuleb märkida, et uuringu eesmärk oli kaasta kõik uued tooteliigid, mida võib käsitleda vaatlusaluste toodetena, sest neil on põhiliselt samad füüsikalised ja keemilised omadused ning samad kasutusvaldkonnad. Seetõttu määratleti juba algatusteates „uued tooteliigid“ täpsustamata keemilist koostist, eesmärgiga uurida objektiivsete kriteeriumide põhjal, kas ja millised uued tooteliigid tuleks kaasata. Seetõttu leiti, et kõiki väetiseliike, mis sisaldasid vaatlusalust toodet ja omasid vastavat tariifilist liigitust, tuleb uurida ja määrusesse kaasata. Seepärast tuli see vastuväide tagasi lükata.

               3.Järeldused

               (35)Ülaltoodud järelduste valguses järeldatakse, et kõiki uusi tooteliike tuleb pidada vaadeldavaks tooteks ainult seoses nende AN-sisaldusega – kuni see ületab 80 massiprotsenti –, koos marginaalsete ainete ja toiteelementidega, kuid mitte seoses primaartoiteelementidega P ja K. Selletõttu, et rakendada olemasolevaid meetmeid ainult kõigis uutes tooteliikides sisalduva vaadeldava aine suhtes, tuleb kasutada olemasolevate meetmete proportsionaalset rakendamist.

               (36)Seoses sellega leitakse, et ammooniumnitraati sisaldavate kompleksväetiste
                  12
                impordi puhul, mille ammoniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, tuleb olemasolevaid meetmeid rakendada proportsionaalselt nende AN- ja teiste marginaalsete ainete ja toiteelementide sisaldusega. Tollimenetluse ja vastavate tollimaksude rakendamise lihtsustamiseks vastavalt kompleksväetises sisalduvale vaadeldava toote kogusele on kindlaks määratud 4 tollimaksumäära vastavalt kompleksväetiste rühmale, millest esimeses on P- ja K-sisaldus alla 3%, teises 3%−6%, kolmandas 6%−9% ja neljandas 9%−12%.

               (37)Lõpuks leitakse, et tuleb selgitada vaadeldava toote kirjeldust, mis on toodud esialgsete määruste tööosas: sõna „ammooniumnitraat“ tuleb asendada sõnadega „tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus ületab 80 massiprotsenti“, et tunnistada, et mitmed väetised on valmistatud ANi alusel, st nende AN-sisaldus ületab 80 massiprotsenti ja nende lämmastikusisaldus nitraat- ja ammooniumlämmastiku kujul, ületab 28 massiprotsenti, ning et vältida vaatlusaluse toote ja tema peamise koostisosa (AN) segiajamist.

               (38)Paljud huvitatud osapooled ei nõustunud sellega, mis nende arvates oli kehtivate meetmete laiendamine toodetele, mis ei olnud asjaomased. Siinkohal tuletati meelde, et eespool esitatud järeldused ei näe ette kehtivate meetmete laiendamist uutele tooteliikidele, vaid nende proportsionaalset rakendamist tooteliikidele, mis sisaldavad asjaomast toodet.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               1.Määruse (EÜ) nr 658/2002 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1.
                     Venemaalt pärinevate ja CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla kuuluvate tahkete väetiste, mille ammoniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.“

               2.Määruse (EÜ) nr 132/2001 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1.
                     Ukrainast pärinevate ja CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla kuuluvate tahkete väetiste, mille ammoniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.“

               3.Määruse (EÜ) nr 658/2002 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „2.
                     Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr kujutab endast kindlaksmääratud eurode summat ühe tonni toote kohta vastavalt järgmisele tabelile:

                        Toote kirjeldus

                        CN-kood

                        TARIC

                        Kindlaksmääratud tollimaksu määr (eurodes tonni kohta)

                        −
                              Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes

                        -
                              Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O alla 3 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 9, kuid mitte üle 12 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 9, kuid mitte üle 12 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, alla 3 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 9, kuid mitte üle 10,40 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, alla 3 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 9, kuid mitte üle 10,40 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 9–12 massiprotsenti

                        3102 30 90

                        3102 40 90

                        3102 29 00

                        3102 60 00

                        3102 90 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 20 10

                        3105 20 10

                        3105 20 10

                        3105 20 10

                        3105 51 00

                        3105 51 00

                        3105 51 00

                        3105 51 00

                        3105 59 00

                        3105 59 00

                        3105 59 00

                        3105 59 00

                        3105 90 91

                        3105 90 91

                        3105 90 91

                        3105 90 91

                        --

                        --

                        10

                        10

                        10

                        10

                        20

                        30

                        40

                        50

                        30

                        40

                        50

                        60

                        10

                        20

                        30

                        40

                        10

                        20

                        30

                        40

                        30

                        40

                        50

                        60

                        47,07

                        47,07

                        47,07

                        47,07

                        47,07

                        47,07

                        45,66

                        44,25

                        42,83

                        41,42

                        45,66

                        44,25

                        42,83

                        41,42

                        45,66

                        44,25

                        42,83

                        42,17

                        45,66

                        44,25

                        42,83

                        42,17

                        45,66

                        44,25

                        42,83

                        41,42“

               4.Määruse (EÜ) nr 132/2001 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „2.
                     Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr kujutab endast kindlaksmääratud eurode summat ühe tonni toote kohta vastavalt järgmisele tabelile:

                        Toote kirjeldus

                        CN-kood

                        TARIC

                        Kindlaksmääratud tollimaksu määr (eurodes tonni kohta)

                        -
                              Ammooniumnitraat, v.a. vesilahustes

                        -
                              Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja/või kaaliumisisalduseta

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 3–6 massiprotsenti

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 6–9 massiprotsenti

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 9−12 massiprotsenti

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9%

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 9–12 massiprotsenti

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, alla 3 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, 9–10,40 massiprotsenti

                        -
                              Tahked ammooniumnitraadil põhinevad väetised lämmastikusisaldusega üle 28 massi% ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, alla 3 massi%

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, 9–10,40 massiprotsenti

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

                        -
                              Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 9–12 massiprotsenti

                        3102 30 90

                        3102 40 90

                        3102 29 00

                        3102 60 00

                        3102 90 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 20 10

                        3105 20 10

                        3105 20 10

                        3105 20 10

                        3105 51 00

                        3105 51 00

                        3105 51 00

                        3105 51 00

                        3105 59 00

                        3105 59 00

                        3105 59 00

                        3105 59 00

                        3105 90 91

                        3105 90 91

                        3105 90 91

                        3105 90 91

                        --

                        --

                        10

                        10

                        10

                        10

                        20

                        30

                        40

                        50

                        30

                        40

                        50

                        60

                        10

                        20

                        30

                        40

                        10

                        20

                        30

                        40

                        30

                        40

                        50

                        60

                        33,25

                        33,25

                        33,25

                        33,25

                        33,25

                        33,25

                        32,25

                        31,25

                        30,26

                        29,26

                        32,25

                        31,25

                        30,26

                        29,26

                        32,25

                        31,25

                        30,26

                        29,79

                        32,25

                        31,25

                        30,26

                        29,79

                        32,25

                        31,25

                        30,26

                        29,26“

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub [  ] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, […]

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

                     (2)
                  EÜT L 198, 23.8.1995, lk 1.

                     (3)
                  EÜT L 93, 26.3.1998, lk 1.

                     (4)
                  EÜT L 102, 18.4.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 993/2004 (ELT L 182, 19.5.2004, lk 28).

                     (5)
                  EÜT L 23, 25.1.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 993/2004 (ELT L 182, 19.5.2004, lk 28).

                     (6)
                  Sekundaartoiteelementide ja mikroelementide määratlusi vt määruse (EÜ) nr 2003/2003 põhjendusest 16 ning artikli 2 punktidest c ja d (ELT L 304, 21.11.2003, lk 1).

                     (7)
                  ELT L 304, 21.11.2003, lk 1.

                     (8)
                  Lämmastiku (N) aatommass on 14,0067, vesiniku (H) aatommass on 1,00794 ja hapniku (O) aatommass on 15,9994. ANi kogukaal on seega 80,04, millest lämmastik moodustab 28,01. ANi ja lämmastiku suhe on 2,86.

                     (9)
                  Vt väetiste määruse põhjendust 19 ja määratlust artikli 2 lõikes b.

                     (10)
                  Vt väetiste määruse põhjendust 19 ja määratlust artikli 2 lõikes j.

                     (11)
                  Vt väetiste määruse põhjendust 19 ja määratlust artikli 2 lõikes b.

                     (12)
                  Vastavalt väetiste määruse artikli 2 lõikes j toodud määratlusele.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.9.2015
            COM(2015) 460 final
            2015/0218(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
            erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamise kohta Tuneesia Vabariigile

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi (edaspidi „Tuneesia”) vaheliste kaubandussuhete praegune raamistik on sätestatud 1995. aastal sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingus (edaspidi „leping”). Leping jõustus 1998. aastal ja sellega pandi alus vabakaubanduspiirkonna loomiseks, sealhulgas põllumajanduse järkjärguliseks liberaliseerimiseks. Tuneesia ja EL on alustamas läbirääkimisi põhjaliku ja ulatusliku vabakaubanduslepingu üle, millega nähakse eelkõige ette põllumajandustoodetega kauplemise edasine liberaliseerimine.

               26. juuni 2015. aasta terrorirünnak Sousse’is kinnitas ELile vajadust edaspidigi konkreetselt ja sihipäraselt toetada Tuneesia poliitilist ja majanduslikku üleminekut meetmetega, mis oleksid tõhusad lühiajalises perspektiivis.

               20. juuli 2015. aasta välisasjade nõukogu arutas olukorda Tuneesias ja konkreetseid meetmeid, mida EL saaks võtta riigi toetamiseks. Nõukogu võttis vastu järeldused Tuneesia kohta,
                  1
                milles kirjeldatakse meetmeid, mis tuleb võtta Tuneesia poliitilise ülemineku ja majanduse toetamiseks.

               Selle taustal teeb komisjon ettepaneku pakkuda autonoomse kaubandusmeetmena ajutist ühepoolset tollimaksuvaba tariifikvooti Tuneesia oliiviõli ekspordiks ELi 35 000 tonni aastas. Kõnealune kvoot tehakse kättesaadavaks kaheks aastaks alates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2017. Kõnealune lisamaht avatakse siis, kui lepingus sätestatud olemasolev tollimaksuvaba tariifikvoot 56 700 tonni on ammendatud.

               Oliiviõli on Tuneesia peamine põllumajanduslik ekspordiartikkel ELi ja oliiviõlitööstus on oluline osa riigi majandusest, mis annab otseselt ja kaudselt tööd rohkem kui miljonile inimesele ja moodustab viiendiku riigi kogu põllumajanduse tööhõivest.

               Tuleb märkida, et kontsessioon ei tohiks mõjutada põllumajandusalaseid läbirääkimisi põhjaliku ja ulatusliku vabakaubanduslepingu raames, mille algustähtaeg on 2015. aasta oktoobris.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 2. Algatus kuulub ELi ainupädevusse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 3 punktile e. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               3.MÕJU EELARVELE

               Meetmed võivad netoimporti mõnevõrra suurendada, kuna suurem osa lisakvoodist tõenäoliselt asendab seestöötlemise protseduuri raames praegu toimuva kaubanduse (umbes 50 000 tonni oliiviõli aastas seestöötlemise protseduuri raames), mille tõttu väheneb kõnealuse korra kohane import. Mõju eelarvele (tollimaksu kogumine) ei ole võimalik praegu täpselt kindlaks teha, kuid see on eeldatavalt tühine.

               2015/0218 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

               erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamise kohta Tuneesia Vabariigile

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)ELi ja Tuneesia suhete aluseks on Euroopa – Vahemere piirkonna leping
                  2
               .

               (2)Pärast 26. juuni 2015. aasta terrorirünnakut Tuneesias Sousse’is kinnitas Euroopa Liidu Nõukogu oma 20. juuli 2015. aasta järeldustes, et EL uurib koostöös liikmesriikidega võimalust võtta Tuneesia majanduse toetamiseks erakorralisi meetmeid.

               (3)Oliiviõli on Tuneesia peamine põllumajanduslik eksportkaup ELi ja oliiviõlitööstus on oluline osa riigi majandusest.

               (4)EL saab kõige paremini toetada Tuneesia majandust kooskõlas eesmärkidega, mis on sätestatud Euroopa naabruspoliitikas ja Euroopa – Vahemere piirkonna lepingus, pakkudes ligitõmbavat ja usaldusväärset turgu Tuneesiast eksporditavale oliiviõlile. See nõuab autonoomseid kaubandusmeetmeid, mis võimaldavad kõnealuse toote importi ELi tollimaksuvaba tariifikvoodi alusel.

               (5)Selleks et vältida pettusi, peaks Tuneesia kavandatavate autonoomsete kaubandusmeetmete puhul täitma ELi asjaomaseid eeskirju toodete päritolu kohta ja nendega seotud menetlusi, samuti peaks Tuneesia tegema ELiga tõhusat halduskoostööd.

               (6)ELi oliiviõli turu stabiilsuse säilitamiseks võib autonoomsete kaubandusmeetmetega ette nähtava täiendava mahu teha kättesaadavaks alles pärast oliiviõli aastase tollimaksuvaba tariifikvoodi (mis on sätestatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokolli nr 1 artikli 3 lõikes 1) ammendumist.

               (7)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013
                  3
                artikliga 184 kehtestatakse tariifikvootide haldamise eeskirjad. Kõnealuseid eeskirju tuleks kohaldada ka käesoleva määrusega ette nähtud meetmete suhtes.

               (8)Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses nende tingimuste täitmisega, mida sooduskorra suhtes kohaldatakse. Neid volitusi tuleks teostada põllumajandusturgude ühise korralduse komitee abiga ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011
                  4
               .

               (9)Käesoleva määrusega ette nähtud konkreetsed autonoomsed kaubandusmeetmed on mõeldud raske majandusliku olukorra leevendamiseks, millesse Tuneesia on terrorirünnakute tõttu praegu sattunud. Seetõttu peaksid need meetmed olema ajaliselt piiratud ega tohiks piirata ELi ja Tuneesia läbirääkimisi põhjaliku ja ulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomiseks, mis algavad 2015. aasta oktoobris. Kõnealuse ajavahemiku lõpus võib kaaluda kohaldamisaja pikendamist, kui see on põhjendatud turuolukorraga või edusammudega põhjaliku ja ulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomise läbirääkimistel.

               (10)Arvestades 26. juunil 2015. aastal Sousse’is toimepandud terrorirünnakuga tekitatud tõsist kahju Tuneesia majandusele, eriti turismisektorile, ning vajadust võtta meetmeid, mis lühiajalises perspektiivis leevendaksid riigi majanduslikku olukorda, peeti asjakohaseks näha ette erand kaheksa nädala pikkusest ajavahemikust, millele on osutatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, lisatud Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule) artiklis 4,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Sooduskord

               Tuneesiast pärit töötlemata oliiviõli, mis kuulub CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla, impordiks ELi avatakse tollimaksuvaba tariifikvoot 35 000 tonni aastas.

               Artikkel 2

               Imporditariifikvoodi kohaldamise tingimused

               Käesoleva määruse artiklis 1 osutatud imporditariifikvoodi kasutamiseks peab Tuneesia täitma Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokollis nr 4 sätestatud eeskirju toodete päritolu kohta ja nendega seotud menetlusi.

               Artikkel 3

               Juurdepääs aastasele tariifikvoodile

               Käesoleva määruse artiklis 1 osutatud aastane tariifikvoot tehakse kättesaadavaks alles pärast oliiviõli aastase tollimaksuvaba tariifikvoodi (mis on sätestatud Euroopa — Vahemere piirkonna lepingu protokolli nr 1 artikli 3 lõikes 1) mahu ammendumist.

               Artikkel 4

               Kvoodi haldamine

               Komisjon haldab tariifikvooti vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 184.

               Artikkel 5

               Ajutine peatamine

               Kui komisjon leiab, et on piisavalt tõendeid, et Tuneesia ei täida artiklis 2 sätestatud tingimusi, võib ta vastu võtta rakendusakti, millega peatatakse artikliga 1 ettenähtud sooduskord täielikult või osaliselt. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 6 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               Artikkel 6

               Komiteemenetlus

               1.Komisjoni abistab põllumajandusturgude ühise korralduse komitee, mis on loodud määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 229. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

               2.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

               Artikkel 7

               Jõustumine ja kohaldamine

               Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2017.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu järeldused Tuneesia kohta – dokument 11076/15.

                     (2)
                  Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel (EÜT L 97, 30.3.1998, lk 2).

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).