				|

		52013PC0747

			Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta /* COM/2013/0747 final - 2013/0362 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
Portugali taotluse
alusel andis nõukogu 17. mail 2011 Portugalile finantsabi (nõukogu
rakendusotsus 2011/344/EL), et toetada jõulist majandus- ja reformikava, mille
eesmärk on taastada usaldus, võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku
kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja ELi finantsstabiilsus.
Kooskõlas otsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega
10 on komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga ja konsulteerides Euroopa
Keskpangaga vaadanud kaheksandat ja üheksandat korda läbi edusammud, mida
kokkulepitud meetmete rakendamisel on saavutatud, samuti kõnealuste meetmete
tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju.
Võttes arvesse hiljutisi majandus-, eelarve-
ja finantssuundumusi ning poliitilisi meetmeid, on komisjon seisukohal, et abi
andmise aluseks olevaid majanduspoliitilisi tingimusi on vaja mõningal määral
muuta, et tagada kava eesmärkide saavutamine, nagu on selgitatud nõukogu
rakendusotsuse suhtes väljapakutud muudatuste põhjendustes.
2013/0362 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,
millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL
Portugalile liidu finantsabi andmise kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta
määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism,[1] eriti selle artikli 3 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Kooskõlas nõukogu
rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 10 vaatas komisjon 16. septembrist
kuni 3. oktoobrini 2013 koos Rahvusvahelise Valuutafondiga ja Euroopa
Keskpangaga konsulteerides kaheksandat ja üheksandat korda läbi edusammud, mida
ametiasutused on kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutanud.
(2)       SKP kvartaalne reaalkasv
muutus käesoleva aasta teises kvartalis taas positiivseks ja lühikest perioodi
käsitlevad näitajad osutavad sellele, et majandus on langusest tasapisi
väljumas. Käesoleval aastal peaks reaalne SKP vähema 1,8 %, kuid 2014. aastal
peaks see suurenema 0,8 % ja 2015. aastal 1,5 %. Pinged tööturul peaksid
mõnevõrra leevenema, kuid prognoosi kohaselt saavutab töötuse määr tuleval
aastal 17,7 % taseme ja hakkab alles seejärel järk-järgult vähenema.
Makromajanduslikud väljavaated on väga ebakindlad, kuna 2014. ja 2015. aastal
oodatav majanduse elavnemise pöördumatus sõltub kaubanduse ja finantsturgude
positiivsest arengust, mis on jätkuval habras.
(3)       2013. aasta augustiks vähenes
valitsemissektori eelarve puudujääk 0,6 protsendipunkti SKPst (ilma
erakorralisi tegureid arvesse võtmata) võrreldes sama ajavahemikuga eelmisel
aastal. Eelarve täitmist toetab maksutulu hea laekumine ja enamiku kulukirjete
range kasutamine. Siiski on märgata ka teatavat kõrvalekaldumist seitsmenda
läbivaatamise aruandes esitatud eelarveprognoosist. Need hõlmavad puudujääke
seoses ELi rahaliste vahendite kasutusotstarbe läbivaatamisega ja sadamate
käsitamise kontsessioonide müügi edasilükkamist. Lisaks avaldavad mõju sellised
tegurid nagu prognoositust suuremad maksed ELi eelarvesse, teatavate
maksuväliste tulude alalaekumine, Portugali riigipanga investeeringuportfelli
Kreeka võlakirjadelt saadud dividendide ülekandmine Kreekale, oodatust
madalamad sotsiaalmaksed avalike teenistujate pensioniskeemi ning prognoositust
suuremad palga- ja vahetarbimise kulud. Kui esialgsed eelarveassigneeringud
(0,3 % SKPst) on ära kasutatud, prognoositakse kõrvalekallete netomõju
tulemusena 2013. aasta eelarvepuudujäägi suurenemist 0,5 % SKPst.
Eelarvepuudujääki suurendas ka BANIF-panka tehtud kapitalisüst mahus 0,4 %
SKPst, kuid seda ei võeta käesoleva programmi raames arvesse.
(4)       Valitsus on võtnud
parandusmeetmeid puudujäägi vähendamiseks 5,5 %ni SKPst vastavalt
programmi eesmärgile, eelkõige vähendades investeeringuteks ettenähtud summasid
ja tõhustades kontrolli valdkondlike ministeeriumide vahetarbimise üle
(0,1 % SKPst). Valitsus käivitas ka ühekordse maksuvõlgade ja tasumata
sotsiaalkindlustusmaksete sissenõudmise kava, mille abil kavatsetakse sisse
nõuda võlgu ligikaudu 0,4 % ulatuses SKPst. Lisaks karmistati karistusi maksueeskirjade
kuritegeliku rikkumise eest.
(5)       2013. aasta ajakohastatud
eelarveprognooside kohaselt ulatub eelarve konsolideerimine (mõõdetuna
struktuurse eelarvepositsiooni paranemisena) 0,5 %ni SKPst, mis on veidi
madalam kui seitsmenda läbivaatamise aruandega ette nähtud 0,6 % SKPst.
Prognoositud mahajäämus on tingitud eelkõige konsolideerimispakme aeglasest
rakendamisest võrreldes esialgse kavaga ja selle osalisest asendamisest
ühekordsete meetmetega. Lisaks on eelarvereservi mõjutanud muud ootamatud tegurid.
Rakendamine viibis mitmesuguste takistuste tõttu, mille hulka kuulusid juulis
tekkinud poliitiline kriis ja sellele järgnenud uue valitsuse moodustamine,
vajadus reageerida konstitutsioonikohtu 29. augusti arvamusele, millega mõned
ümberõppesüsteemi käsitleva seaduseelnõu sätted tunnistati põhiseadusvastaseks,
ning tehnilised raskused teatavate meetmete rakendamisel, eelkõige vajadus
ümber korraldada miinimummäära ületavate töötus- ja haigushüvitiste
maksustamine sotsiaalkindlustusmaksuga vastavalt põhiseaduskohtu 5. aprilli
otsusele.
(6)       Valitsus kinnitas veelkord,
et kavatseb 2014. aastal viia eelarvepuudujäägi tasemele 4 % SKPst. Sel
eesmärgil võttis valitsus vastu konsolideerimismeetmed, mille maht moodustab
ligikaudu 2,3 % SKPst. Need hõlmavad ka mõningaid kõrvalekaldeid 2013.
aasta kavade täitmisest, mis kavatsetakse kõrvaldada 2014. aastal. Enamik
konsolideerimismeetmeid on ette nähtud eelarveseaduse eelnõuga, kuid mõned
meetmed rakendatakse eriõigusaktidega. Enamik meetmeid on pikaajalised ning
põhinevad peamiselt kulude kokkuhoiul. Eelarve kohandamise eesmärkide
täitmiseks peab alaliste konsolideerimismeetmete kumuleeritud summa ulatuma
ligikaudu 4,7 miljardi euroni 2013.−2014. aastal (2,8 % SKPst). See
näitaja ei ole muutunud võrreldes seitsmenda läbivaatamise aruandega. Meetmete
rakendamisel 2013. aastal tekkinud viivituste tõttu rakendatakse osa neist 2014
aastal.
(7)       Enamik 2014. aasta
konsolideerimisest (ligikaudu 1,8 % SKPst) peaks tulenema viimase aasta
jooksul toimunud avaliku sektori kulude läbivaatamisest ning selle eesmärk on
suurendada võrdsust ja tõhusust sotsiaalsete siirete ja avalike teenuste
valdkonnas. Avaliku sektori kulude läbivaatamise meetmete põhimõju avaldub
kolmel suunal: 1) avaliku sektori palgakulude vähendamine, vähendades avaliku
sektori töötajate arvu ja suurendades kõrgema kvalifikatsiooniga töötajate
osakaalu, viies avaliku sektori tööeeskirjad kooskõlla erasektori eeskirjadega
ning muutes tasustamispoliitika läbipaistvamaks ja tulemuspõhisemaks; 2)
pensionireformi rakendamine ning 3) valdkondlikud kulude kärped eri
haruministeeriumide ja programmide lõikes.
(8)       Selleks et kompenseerida
2013. aasta eelarve täitmise negatiivse mõju kandumist järgmise aasta
eelarvele, ja viia eelarvepuudujääk ettenähtud tasemele 4 % SKPst,
võetakse lisaks avaliku sektori kulude läbivaatamise pakmele ka muid
pikaajalisi meetmeid mahus 0,4 % SKPst eesmärgiga veelgi parandada maksude
ja sotsiaalhüvitiste struktuuri tõhusust ja võrdsust. Lisaks võetakse
ühekordseid meetmeid mahus 0,2 % SKPst, mis on enam kui piisav
vabatahtlikel kokkulepetel põhineva avaliku sektori koondamiskava kulude
katmiseks.
(9)       Prognoosi kohaselt saavutab
valitsemissektori võla suhe SKPsse haripunkti (127,8 %) 2013. aastal ning
hakkab seejärel vähenema. Valitsemissektori võla näitaja on veidi suurem kui
seitsmenda läbivaatamise aruandes, kuna sellekohaseid 2012. aasta võlaandmeid
korrigeeriti ülespoole ning teatavad lühiajalised võlgade vähendamise meetmed
jäid teostamata. Eelkõige on oodata, et sotsiaalkindlustuse stabiliseerimisfond
ostab järk-järgult Portugali valitsuse võlakirju juurde ja suurem osa
erastamisest laekuvaid vahendeid jääb eriülesandega äriühingu Parpublica
valdusesse kuni Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi ESA 2010
jõustumiseni ja ettevõtte staatuse kindlaksmääramiseni. Lisaks on riigikassa
saldo eelarveaasta lõpu seisuga hinnanguliselt ligikaudu 2 miljardit euro võrra
prognoositust suurem.
(10)     Eelarve kohandamist toetavad
mitmed fiskaalsed struktuurimeetmed, millega parandatakse tulude laekumist ja
kontrolli valitsemissektori kulutuste üle. Eelkõige viiakse keskvalitsuse ning
piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse tasandi eelarveraamistik põhjaliku
reformiga vastavusse eelarvemenetluste ja -juhtimise hea tavaga. Uus kohustuste
kontrollimise süsteem annab tulemusi, kuid selle rakendamist tuleb hoolega
jälgida, et rahastamine vastaks kohustustele. Jätkatakse avaliku halduse
reforme eesmärgiga ajakohastada ja ratsionaliseerida avaliku sektori tööhõivet
ja asutusi. Tulude haldamise reformiga parandatakse järelevalvet ja
maksukuulekust. Avaliku ja erasektori partnerluste üle peetavad läbirääkimised
on olnud edukad ning alates 2013. aastast prognoositakse märkimisväärset
kokkuhoidu. Riigi osalusega ettevõtete tegevus jõudis keskmiselt tasakaalu 2012.
aasta lõpuks ning tulemuste taashalvenemise vältimiseks kavandatakse uusi
reforme. Tervishoiusektori reformid annavad märkimisväärset kokkuhoidu ja nende
rakendamine jätkub üldiselt kooskõlas eesmärkidega.
(11)     Möödunud aastal suurenes
märkimisväärselt pankade kapitali osakaal, mis võimaldas pankadel täita EBA
kehtestatud kapitalipuhvri nõuet ning samuti saavutada programmieesmärk
suurendada esimese taseme põhiomavahendeid 10 %ni. Ka siis, kui hinnata
pankade omavahendeid uue kapitalinõuete direktiivi (CRD IV) alusel, on
kapitalipuhvrid veel täiesti piisavad. Uusi kapitalinõudeid hakatakse kohaldama
1. jaanuarist 2014. Portugali riigipank töötab praegu välja lähenemisviisi
kapitalinõuete direktiivi IV paketi rakendamiseks. Tõenäoliselt täidetakse eesmärk
viia 2014. aastaks soovituslik laenude ja hoiuste suhe 120 %ni, kusjuures
juba praegu on mõnel pangal see näitaja alla künnisväärtuse. Tugevdatakse ka
jõupingutusi ettevõttesektoris rahastamisallikate mitmekesistamiseks.
Valitsemissektori rahastatavate krediidiliinide hiljutise hindamise tulemuste
alusel ja vastavalt poliitiliste soovituste pakmele esitasid ametiasutused
meetmekavakava, mille eesmärk on parandada nende vahendite toimimist ja
juhtimist. Lõpule
on jõudmas kriisiohjevahendite – pangakriiside lahendamise fondi, varase
sekkumise volituste ja rekapitaliseerimist käsitleva seaduse –
ettevalmistamine.
(12)     Edusamme on tehtud
majanduskasvu ja konkurentsivõimet edendavate struktuurireformide rakendamisel.
Alates 1. oktoobrist on vähendatud töölepingute lõpetamisel makstavate
lahkumistasusid ja loodud on kaks kompenseerimise fondi, millest osaliselt
rahastatakse töölepingute lõpetamisel makstavaid lahkumistasusid. Aktiivse
tööturupoliitika arendamiseks on astutud täiendavaid samme. Vastu on võetud täiendavaid
meetmeid hariduse valdkonnas, kus on üldiselt saavutatud märkimisväärset edu.
(13)     Heas tempos rakendatakse
teenuste direktiivi, mille eesmärk on vähendada tõkkeid turule sisenemisel ja
elavdada konkurentsi ja majandustegevust, muutes eri riikide turule esmase
sisenemise lihtsamaks. Direktiivi ülevõtmine on nüüd lõppjärgus. Vastu on
võetud raamseadus, millega parandatakse reguleeritud kutsealade toimimist ja
nähakse ette kutseorganisatsioonide moodustamine. Nüüd on kavas reformid lõpule
viia, kehtestades 18 kutsealale uue põhikirja. Raamseadus, milles sätestatakse
kõige olulisemate riiklike reguleerivate asutuste toimimise põhimõtted,
sealhulgas nende suur sõltumatus ja autonoomia, on jõustunud, ning peatselt
võetakse vastu ka sektoreid reguleerivaid asutusi käsitlevad määrused.
Elektritariifi võla likvideerimise meetmete rakendamine on takerdunud, kuigi
valitsus kehtestas hiljuti uue maksu selle probleemi osaliseks lahendamiseks.
Vastu on võetud mõned uued õigusaktid, millega lihtsustati litsentsimismenetlusi
ja vähendati muud halduskoormust, näiteks uus pinna-, ruumi- ja
linnaplaneerimise alusseadus.
(14)     Nüüd aga tuleb tööd teha
transpordisektori jätkusuutlikkuse tagamiseks ja selle avamiseks konkurentsile.
Teatavaid edusamme on tehtud raudteeinfrastruktuuriettevõtja finantsseisundi
parandamiseks, kuid selleks, et selle tegevus jõuaks 2015. aastaks tasakaalu,
tuleb veel palju pingutada. Kiirendada tuleb reforme sadamate valdkonnas.
(15)     Võetud on mõningaid
täiendavaid meetmeid ettevõtlusvaldkonna, eelkõige väikeste ja keskmise
suurusega ettevõtjate likviidsustingimuste parandamiseks.
Kohtusüsteemi reformid on lõpusirgel. Kuhjunud kohtuasjade vähendamisel ja
ülioluliste reformide osas on tehtud edusamme. Nii näiteks on lõpule viidud või
jõuavad peagi lõpule geograafiliste kohtupiirkondade reorganiseerimine ja
tsiviilkohtumenetluse seadustiku reform. Parandatakse kohtusüsteemi toimimist,
mis on väga oluline majanduse ladusa ja õiglase toimimise seisukohalt. Selleks
tuleb i) tagada tõhus ja õigeaegne lepingute täitmine ja konkurentsieeskirjade
rakendamine; ii) suurendada tõhusust, korraldades ümber kohtusüsteemi ja muutes
kohtute haldamise süsteemi; iii) muuta kohtuasjade (sealhulgas makse
käsitlevate asjade) läbivaatamise süsteem veelgi kiiremaks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõiked
7–9 asendatakse järgmistega:
„7. Portugal võtab 2013. aastal kooskõlas
vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised
meetmed:
(a)
valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 2013.
aastal 5,5 % SKPst. Eelarvepuudujäägi arvutamisel ei
võeta arvesse selliste meetmete võimalikku mõju eelarvele, millega Portugali
valitsus toetab panku finantssektoristrateegia raames. 2013. aasta
eelarves ja lisaeelarves sisalduvaid konsolideerimismeetmeid rakendatakse
kõrvalekaldumatult kogu aasta jooksul. Kui eelarve täitmisel tekib
kõrvalekaldeid, võtab valitsus täiendavaid parandusmeetmeid;
(b)
Portugal jätkab erastamiskava rakendamist;
(c)
Portugal viib lõpule jagatud teenuste rakendamise
avalikus halduses;
(d)
Portugal jätkab haiglate võrgu reorganiseerimist ja
ratsionaliseerimist ning spetsialiseerib, koondab ja vähendab haiglateenuseid
ning läheb üle haiglate ühisele juhtimisele ja haldamisele. Ta tagab haiglate
reorganiseerimise mitmeaastase tegevuskava rakendamise;
(e)
Pärast uue linnaalade üüriseaduse 6/2006 muudatuste
ja renoveerimise haldusmenetlust lihtsustava dekreetseaduse vastuvõtmist hindab
Portugal põhjalikult eluasemeturu toimimist;
(f)
Portugal loob üleriigilise maa registreerimise
süsteemi, et võimaldada linnaplaneerimisel jaotada kasu ja kulusid võrdsemalt;
(g)
Portugal töötab välja ja rakendab alternatiivsed
tööturureformi kavad, mille mõju on sarnane nendele reformikavadele, mille
konstitutsioonikohus kuulutas 26. septembril 2013 põhiseadusevastaseks;
(h)
Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on
kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtete
konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust.
Programmiperioodil suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud
majanduslike ja tööturu suundumustega;
(i)
Portugal jätkab oma aktiivse tööturupoliitika
tõhustamist vastavalt hindamisaruande tulemustele ja tegevuskavale, et
parandada riiklike tööturuasutuste toimimist;
(j)
Portugal jätkab oma tegevuskavades kirjeldatud
meetmete rakendamist, et parandada kesk- ja kutsehariduse ja -koolituse
kvaliteeti. Eelkõige esitab valitsus kava koolide rahastamisraamistiku tõhususe
parandamiseks ning määrab kindlaks võrdlusaluseks olevad kutsekoolid;
(k)
Portugal võtab vastu seni tegemata sektoripõhised
muudatused, mida on vaja teenuste direktiivi täielikuks rakendamiseks;
(l)
Portugal esitab parlamendile kutseorganisatsioonide
põhikirja muutmise õigusakti eelnõu;
(m)
sellega seoses kiidab Portugal heaks ka ettepanekud
muuta reguleerivaid asutusi käsitlevaid määrusi;
(n)
Portugal avaldab igas kvartalis aruande majanduse
elavnemise määra, ettevõtete maksevõimetust käsitlevate kohtuasjade
läbivaatamise kiiruse ja kulude, maksuasju käsitlevate kohtuasjade
läbivaatamise kiiruse ja kulude ning kohtuasjade jõustamismenetluste lõpetamise
määra kohta;
(o)
Portugal parandab ärikeskkonda ja lõpetab selleks
pooleliolevad halduskoormuse vähendamise reformid [täielikult toimiv ühtne
kontaktpunkt ja eelnevat heakskiitu mittevajavad projektid] ja lihtsustab
veelgi kehtivaid litsentsimismenetlusi ja eeskirju ning vähendab majanduses
halduskoormust, mis on majandustegevuse arengu peamiseks takistuseks;
(p)
Portugal viib lõpule sadamate juhtimissüsteemide
reformi, sealhulgas vaatab läbi sadamate käitamise kontsessioonid;
(q)
Portugal rakendab meetmeid posti- ja
telekommunikatsioonisektori toimimise parandamiseks;
(r)
Portugal rakendab meetmeid transpordisüsteemi
toimimise parandamiseks;
(s)
Portugal rakendab meetmeid energiatariifi võla
likvideerimiseks;
(t)
Portugal tagab, et kohaldatakse uut avaliku ja
erasektori partnerluse õiguslikku ja institutsionaalset raamistikku ning
avaliku ja erasektori partnerluse maanteelepingute läbirääkimised jätkuvad
vastavalt valitsuse esitatud strateegilisele kavale ja õigusraamistiku
läbivaatamisele, et saavutada märkimisväärne kokkuhoid eelarves, eelkõige 2013.
aastal;
(u)
Portugal jätkab keskendumist meetmetele, millega
võideldakse maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu ning tugevdatakse
maksumaksjate seaduskuulekust.
8. Portugal võtab 2014. aastal kooskõlas
vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised
meetmed:
(a)
valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 2014.
aastal 4 % SKPst. Eelarvepuudujäägi arvutamisel ei
võeta arvesse selliste meetmete võimalikku mõju eelarvele, millega Portugali
valitsus toetab panku finantssektoristrateegia raames. Selle eesmärgi
täitmiseks rakendab Portugal täielikult 2014. aasta eelarveseaduse kohased
eelarve konsolideerimise meetmed mahus 2,3 % SKPst. Enamik meetmeid on alalised
ning põhinevad peamiselt kulude kokkuhoiul;
(b)
konsolideerimispake põhineb kulude vähendamise
meetmeil, mis töötati välja avaliku sektori kulude läbivaatamise raames. Nende
meetmete kogumaht on 2014. aastal 1,8 % SKPst. Meetmed hõlmavad 1) eelkõige
vabatahtlikel kokkulepetel põhineva koondamiskava rakendamise teel palgakulude
vähendamiseks avaliku sektori töötajate arvu vähendamist, samuti kõrgema
kvalifikatsiooniga töötajate osakaalu suurendamist; avaliku ja erasektori
tööeeskirjade täiendavat lähendamist, sealhulgas töötundide arvu suurendamist
ja puhkuseõiguste kärpimist, ning ühtse palgaskaala kehtestamist ja lisatasude
süsteemi ratsionaliseerimist. Suurendatakse töötajate sissemakseid
tervisekindlustuse erikavadesse, et süvendada avalike kulutuste võrdsust ja
tõhusust; 2) pensionisüsteemi ümberkorraldamist, tõstes ametlikku pensioniiga
jätkusuutlikkuse teguri muutmise teel; avalike teenistujate pensionikorra ja
üldise pensionisüsteemi raames pensioniõiguste arvutamise reeglite ühtlustamist,
säilitades nende isikute õigused, kelle pension jääb alla miinimummäära, ning
avalike teenistujate pensionikorra ja üldise pensionikorra toitjakaotuspensioni
eeskirjade ühtlustamist, pidades eelkõige silmas juhtumeid, kus selline pension
lisandub muudele pensioniliikidele; 3) vahetarbimise ja kulutuste programmidega
seotud kokkuhoidu kõigis haruministeeriumides. Mõne meetme võib osaliselt või
täielikult asendada muude meetmetega, pidades silmas poliitilisi ja õiguslikke
riske;
(c)
avaliku sektori kulude läbivaatamise pake sisaldab
ka muid pikaajalisi meetmeid mahus 0,4 % SKPst, mille eesmärk on veelgi
parandada maksude ja sotsiaalhüvitiste struktuuri tõhusust ja võrdsust.
Eelkõige suurendatakse ametiautodega seotud kulude suhtes kohaldatavat
maksumäära ning parandatakse keskkonna- ja rahvatervisemaksude struktuuri,
tehes muudatusi diiselmootoriga sõiduautode ning tubaka ja alkohoolsete jookide
maksustamises. Kõrvaldatakse pensioni- ja kinnisvarafondidele tehtud erandid
kinnisvara maksustamisel. Kaotatakse avalik-õiguslike asutuste ja organite
liikmete suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustusmaksete ülemmäärad. Kehtestatakse
eriaktsiis energeetikasektorile, et kärpida selle ülemääraseid hinnalisandeid.
Osa laekuvast aktsiisist kasutatakse tariifivõla vähendamiseks. Internetipõhiste
hasartmängude litsentside müümisel peetakse silmas turu korrastamist. Sellised
hasartmängud maksustatakse. Meediaspektri suhtes kehtestatakse erimaks ja
finantseerimisasutuste suhtes kehtestatud maksu tõstetakse. Lisaks sellele
rakendatakse ühekordseid meetmeid, mis katavad ja ületavad vabatahtlikel
kokkulepetel põhineva avaliku sektori koondamiskava kulude katmiseks. Muu hulga
antakse ettevõtja CTT tervisekindlustusfond üle valitsemissektorile, müüakse
sadamate ja silode käitamise kontsessioone ning müüakse avalik-õigusliku
äriühingu ülemäärane naftavaru, millest laekub eridividende;
(d)
Portugal esitab aruande eesmärgiga i) teha kindlaks
riigi poolt ja kohalikul tasandil pakutavate teenuste ja nende tasandite
õiguspädevuse kattumised ja muud madala tõhususe põhjused; ii) korraldada ümber
ministeeriumide poolt osutatavate detsentraliseeritud teenuste võrk ümber
kodanike teeninduspunktide võrgu ja muude põhimõtete alusel, mis võimaldavad
parandada teenuste osutamise geograafilist jaotust, edendada ühiste teenuste
osutamist ja arendada digitaalset valitsust.
(e)
Portugal jätkab haiglate võrgu reorganiseerimist ja
ratsionaliseerimist, spetsialiseerib, koondab ja vähendab haiglateenuseid ning
läheb üle haiglate ühisele juhtimisele ja haldamisele. Ta tagab haiglate
reorganiseerimise mitmeaastase tegevuskava rakendamise;
(f)
Portugal rakendab sõltumatu gaasi ja elektrienergia
logistikateenuste ettevõtte loomise kava;
(g)
Portugal rakendab meetmeid transpordisüsteemi
toimimise parandamiseks;
(h)
Portugal hindab käibemaksu kassapõhise arvestamise
vabatahtliku korra kasutamise mõju;
(i)
Portugal koostab ülevaate ja analüüsi selliste
määruste rakendamisega kaasnevate kulude kohta, mis võivad oluliselt mõjutada
majandustegevust.
9. Finantssektori vastu usalduse taastamiseks
püüab Portugal säilitada adekvaatse kapitalitaseme oma pangandussektoris ning
teostab nõuetekohase finantsvõimenduse vähendamise vastavalt vastastikuse
mõistmise memorandumis sätestatud tähtaegadele. Seoses sellega rakendab
Portugal finantsstabiilsuse tagamiseks pangandussektori toimimise strateegiat,
mis on kokku lepitud komisjoni, EKP ja IMFiga. Eelkõige teeb Portugal järgmist:
(a)
jälgib kapitalinõuete direktiivi IV paketiga
ettenähtud kapitalinõuete rakendamist pankades ning tagab, et kapitalipuhvrid
on piisavad keerulises ärikeskkonnas;
(b)
soovitab pankadel tugevdada jätkusuutlikult oma
tagatispuhvreid;
(c)
tagab pangandussektori finantsvõimenduse
tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et
alaliselt kõrvaldada rahastamise tasakaalustamatus ja vähendada sõltumist
eurosüsteemi rahastamisest keskpikas perspektiivis. Pankade rahastamis- ja
kapitalikavad vaadatakse läbi kord kvartalis;
(d)
toetab erasektoris ja eelkõige VKEde hulgas
rahastamisvõimaluste mitmekesistamist rea meetmetega, mille eesmärk on
parandada nende juurdepääsu kapitaliturgudele;
(e)
jätkab riigile kuuluva grupi Caixa Geral de
Depósitos tõhustamist;
(f)
korraldab praegu eriotstarbelise äriühingu
Parvalorem valduses olevate BPN-panga laenude haldaja leidmiseks
pakkumismenetluse, mille võitja ülesandeks jääb varad järk-järgult tagasi
nõuda. Portugali valitsus tagab tütarettevõtjate ja varade õigeaegse
võõrandamise kahes ülejäänud riigile kuuluvas eriotstarbelises äriühingus;
(g)
tuginedes esitatud ettepanekutele, millega
ergutatakse ettevõtlussektori rahastamisvõimaluste mitmekesistamist, töötab
välja ja rakendab lahendused, mis pakuvad ettevõtlussektorile traditsioonilise
pangakrediidi kõrval alternatiivseid rahastamisvõimalusi. Portugali valitsus
hindab võimalusi parandada valitsemissektori rahastatavate krediidiliinide
tulemuslikkust ja nende haldamise parandamise võimalusi, võttes aluseks
hiljutise välisauditi aruande ja esitatud tegevuskava;
(h)
analüüsib pankade maksevõime taastamise kavu ning
annab süsteemile suuniseid maksevõime taastamiskavade kohta ja koostab pankade
esitatud aruannete alusel kriisilahenduskavad ning esitab parlamendile
ettepaneku muuta rekapitaliseerimist käsitlevat seadust vastavalt Eurooa
Komisjoni uuele teatisele „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes,
mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi
olukorras”;
(i)
rakendab finantseerimisasutuste raamistiku
kodumajapidamiste võla kohtuväliseks restruktureerimiseks, muudab ettevõtete
võla restruktureerimise sujuvamaks ja rakendab tegevuskava üldsuse teadlikkuse
tõstmiseks seoses restruktureerimisvahenditega;
(j)
koostab igas kvartalis aruanded uute
restruktureerimisvahendite rakendamise kohta; hiljuti läbiviidud uuringute
põhjal analüüsib erinevaid võimalusi muuta maksevõimeliseks rohkem selliseid äriühinguid,
kes järgivad PER (elavdamise erimenetlus rängas finantsolukorras olevatele
äriühingutele) ja SIREVE (äriühingute maksevõime taastamise süsteem
kohtuväliste kokkulepete kaudu äriühingute puhul, kes on majanduslikult raskes
olukorras või kes juba on või varsti muutuvad maksejõuetuks) menetlusi.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Portugalile.
Artikkel 3
Käesolev otsus
avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.9.2015
            COM(2015) 464 final
            2015/0215(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks WTO peanõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Ameerika Ühendriikide taotluse kohta teha WTO eeskirjadest erand, et pikendada AGOA programmi (AGOA) kehtivust

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogus Euroopa Liidu poolt võetav seisukoht Ameerika Ühendriikide taotluse kohta pikendada talle võimaldatud WTO eeskirjade erandit ja seega lubada ELil toetada erandi taotlust.

               Kui USA taotlus pikendada WTO eeskirjade erandit heaks kiidetakse, võimaldaks see USA-l jätkata Sahara-taguse Aafrika soodustatud riikidest pärit toodete suhtes tollimaksuvaba režiimi kohaldamist, mis on ette nähtud Aafrika kasvu ja võimaluste aktiga (AGOA) kuni 30. septembrini 2025.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               Euroopa Liidu (ELi) toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud, et kui rahvusvahelise lepingu alusel loodud organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega otsus, võtab nõukogu komisjoni või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega määratakse kindlaks asjaomases organis liidu nimel võetavad seisukohad. Erandi tegemine, millega lubatakse Ameerika Ühendriikidel rakendada AGOA-ga ette nähtud Sahara-taguse Aafrika soodustatud riikidest pärit toetuskõlblike toodete suhtes tariifset sooduskohtlemist, kuulub selle sätte alla, sest otsuse teeb organ, mis on moodustatud rahvusvahelise lepingu alusel (WTO peanõukogu või ministrite konverents), ja see mõjutab Euroopa Liidu õigusi ja kohustusi.

               3.JÄRELHINDAMISTE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ei kohaldata.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               Komisjoni volitatakse võtma Euroopa Liidu nimel seisukoht toetada Ameerika Ühendriikide taotlust lubada talle erandit WTO eeskirjadest vajalikus ulatuses, et Ameerika Ühendriigid saaksid võimaldada toetuskõlblikele toodetele, mis pärinevad Sahara-taguse Aafrika soodustatud riikidest, kuni 30. septembrini 2025 tollimaksuvaba režiimi.

               AGOA eesmärk on leevendada Sahara-taguses Aafrikas vaesust ja edendada stabiilsust ning jätkusuutlikku majandusarengut, soodustades USA ja soodustatud riikide vahel ulatuslikumat kaubandust ja investeeringuid. Samuti on AGOA mõeldud elavdama piirkondlikku integratsiooni ja aitama soodustatud riikidel osaleda ulatuslikumalt maailmamajanduses.

               Ameerika Ühendriikide väitel on AGOA alusel alates aastast 2000 võimaldatud tollimaksuvaba režiim täienduseks teiste WTO liikmete jõupingutustele selle piirkonna majanduskasvu ja arengu edendamisel.

               Selle eranditaotlusega pikendataks tariifset sooduskohtlemist teist korda. 27. mail 2009 tehti Ameerika Ühendriikidele kuni 30. septembrini 2015 erand tema kohustustest, mis tulenevad I artikli lõikest 1 ja XIII artikli lõigetest 1 ja 2.

               Euroopa Liidu jaoks ei kujuta eranditaotlus endast majanduslikku probleemi, kuna tollimaksuvabastusel puudub mõju ELi kaubandusele soodustatud riikidega.

               Neid kaalutlusi arvestades peaks Euroopa Liit ühinema WTO peanõukogus eranditaotluse pooldajate konsensusega.

               2015/0215 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks WTO peanõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Ameerika Ühendriikide taotluse kohta teha WTO eeskirjadest erand, et pikendada AGOA programmi (AGOA) kehtivust

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (Marrakechi leping; edaspidi „WTO leping”) IX artikli lõigetes 3 ja 4 on sätestatud kord erandite tegemiseks WTO lepingu lisades 1A, 1B ja 1C sisalduvatest mitmepoolsetest kaubanduslepingutest ja nende lisadest.

               (2)Ameerika Ühendriikidele tehti erand 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) I artikli lõike 1 ja XIII artikli lõigete 1 ja 2 kohastest kohustustest 27. mail 2009 kehtivusega kuni 30. septembrini 2015.

               (3)WTO lepingu IX artikli lõike 3 alusel esitasid Ameerika Ühendriigid taotluse teha kuni 30. septembrini 2025 erand tema kohustustest, mis tulenevad GATT 1994 I artikli lõikest 1 ja XIII artikli lõigetest 1 ja 2, ulatuses, mis on vajalik, et Ameerika Ühendriigid saaksid jätkuvalt võimaldada Aafrika toetuskõlblikele toodetele, mis pärinevad Aafrika kasvu ja võimaluste akti (AGOA) alusel kindlaks määratud Sahara-taguse Aafrika soodustatud riikidest, tollimaksuvaba režiimi.

               (4)Kui Ameerika Ühendriikide taotlus, mille sisuks on teha erand WTO eeskirjadest, rahuldataks, ei mõjutaks see negatiivselt ei Euroopa Liidu majandust ega kaubandussuhteid erandi saajatega. Peale selle toetab Euroopa Liit üldiselt meetmeid, millega leevendatakse vaesust ja edendatakse soodustatavates riikides stabiilsust ning jätkusuutlikku majandusarengut.

               (5)Seepärast on asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel WTO peanõukogus Ameerika Ühendriikide eranditaotluse toetamiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus on, et toetatakse Ameerika Ühendriikide esitatud taotlust teha erand 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe I artikli lõike 1 ja XIII artikli lõigete 1 ja 2 kohastest kohustustest kuni 30. septembrini 2025 vastavalt Ameerika Ühendriikide eranditaotluses sätestatud tingimustele.

               Kõnealuse seisukoha esitab komisjon.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja


|

52011PC0040

Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003  /* KOM/2011/0040 lõplik - NLE 2011/0019 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 7.2.2011KOM(2011) 40 lõplik2011/0019 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(ainut saksakeelne tekst on autentne) (EMPs kohaldatav tekst)SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepanek käsitleb geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta, mille turuleviimise kohta esitas Bayer CropScience AG 18. jaanuaril 2008 taotluse Madalmaade pädevale asutusele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.Lisatud ettepanek käsitleb ka puuvilla GHB614 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete kui toidu ja sööda turuleviimist muu puuvillaga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel.Euroopa Toiduohutusamet esitas 10. märtsil 2009 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et puuvill GHB614 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui muud tavapärased puuvillasordid. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud puuvilla GHB614 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult.Oma arvamuses soovitas Euroopa Toiduohutusamet kehtestada üldise järelevalve raames erimeetmed metsiku puuvilla esinemise aktiivseks seireks piirkondades, kus seemned tõenäoliselt levivad ja taimed kasvavad.Seda arvesse võttes esitati 24. septembril 2010 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu, millega lubatakse viia liidu turule geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid. Komitee ei esitanud oma arvamust: 13 liikmesriiki (157 häält) hääletas eelnõu poolt, 9 liikmesriiki (106 häält) selle vastu, 4 liikmesriiki (75 häält) loobus hääletamisest ja 1 liikmesriik (7 häält) ei olnud esindatud.Seega peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 35 lõikele 2 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ) artikliga 5 esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitama parlamenti ning nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse.2011/0019 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(ainut saksakeelne tekst on autentne) (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[1] eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,ning arvestades järgmist:1.  Bayer CropScience AG esitas 18. jaanuaril 2008 Madalmaade pädevale asutusele kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 5 ja 17 taotluse puuvilla GHB614 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”).2.  Taotlus hõlmab ka puuvilla GHB614 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete (v.a toidu ja sööda) turuleviimist muu puuvillaga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seega hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta)[2] III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamise teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastavat keskkonnamõjude seire kava.3.  Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 10. märtsil 2009 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et puuvill GHB614 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata puuvill. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud puuvilla GHB614 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (edaspidi „tooted”) mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult[3]. Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.4.  Toiduohutusamet leidis eelkõige, et välja arvatud lisatud tunnuse osas, on puuvill GHB614 koostiselt ja põllumajanduslikult samaväärne geneetiliselt muundamata puuvillaga ja muude tavapäraste puuvillasortidega, selle molekulaarne iseloomustus ei sisaldanud teavet geneetilise muundamise ettekavatsemata mõju kohta ning seega ei ole vaja viia läbi loomade ohutust käsitlevaid edasisi uuringuid kogu toidu/sööda puhul (nt 90-päevane mürgisuse uuring rottidel).5.  Toiduohutusamet on oma arvamuses jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusega. Toiduohutusamet soovitas seoses puuvillaseemnete füüsikaliste omaduste ja transpordiviisidega siiski, et üldise järelevalve all kehtestataks erimeetmed metsiku puuvilla esinemise aktiivseks seireks piirkondades, kus seemned tõenäoliselt levivad ja taimed kasvavad.6.  Et kirjeldada jälgimisnõudeid üksikasjalikumalt ja võtta arvesse toiduohutusameti soovitusi, muudeti taotleja esitatud seirekava. Lisati erimeetmed, et piirata seemnete kadu ja levikut ning vältida puuvilla juhuslike levialade teket.7.  Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks.8.  Igale geneetiliselt muundatud organismile (GMO) tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks[4].9.  Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole puuvilla GHB614 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antava loa piires, peab loataotluses käsitletavat GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.10.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003, (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ)[5] artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOd sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOst toodetud toidu ja sööda puhul.11.  Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused tuleks esitada vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule lastavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ[6]. Toiduohutusameti arvamuses ei õigustata määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turulelaskmise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise üle, ega eritingimuste rakendamist konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.12.  Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määrusega (EÜ) nr 1829/2003.13.  Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta)[7] artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.14.  Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud.15.  Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnusGeneetiliselt muundatud puuvillale ( Gossypium hirsutum ) GHB614, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohane kordumatu tunnus BCS-GHØØ2-5.Artikkel 2 Loa andmineVastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:a) puuvilla BCS-GHØØ2-5 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;b) puuvilla BCS-GHØØ2-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;c) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad puuvilla BCS-GHØØ2-5 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud puuvilla, kuid ei viljeleta.Artikkel 3 Märgistamine1. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „puuvill”.2. Artikli 2 punktides b ja c nimetatud puuvilla BCS-GHØØ2-5 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.Artikkel 4 Keskkonnamõjude seire1. Loa omanik tagab käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seire kava koostamise ja rakendamise.2. Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded vastavalt komisjoni otsusele 2009/770/EÜ seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.Artikkel 5 Ühenduse registerKäesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.Artikkel 6 Loa omanikLoa omanik on Bayer CropScience AG.Artikkel 7 KehtivusKäesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.Artikkel 8 AdressaatKäesolev otsus on adresseeritud Bayer CropScience AGle, Alfred-Nobel-Str. 50, D - 40789 Monheim am Rhein, Saksamaa.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAa) Taotleja ja loaomanik:nimi: Bayer CropScience AGaadress: Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein - Germanyb) Toodete nimetus ja kirjeldus:(1) puuvilla BCS-GHØØ2-5 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;(2) puuvilla BCS-GHØØ2-5 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;(3) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad puuvilla BCS-GHØØ2-5 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud puuvilla, kuid ei viljeleta.Geneetiliselt muundatud puuvill BCS-GHØØ2-5 ( Gossypium hirsutum ), mida on taotluses kirjeldatud, väljendub 2mEPSPS-valgus, mis tagab tolerantsuse herbitsiidi glufosinaatammoonium suhtes.c) Märgistamine:(1) Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „puuvill”.(2) Käesoleva otsuse artikli 2 punktides b ja c nimetatud puuvilla BCS-GHØØ2-5 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.d) Määramismeetod:-  Puuvilla BCS-GHØØ2-5 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil, kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis.-  Meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm.-  Etalonained: AOCS 1108-A ja 0306-A, kättesaadavad American Oil Chemists Society veebisaidil http://www.aocs.org/tech/crm/.e) Kordumatu tunnus:BCS-GHØØ2-5f) Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: vt [ täidetakse pärast teatavakstegemist ].g) Toodete turule viimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:Ei ole nõutud.h) SeirekavaDirektiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seirekava[Link: Internetis avaldatud kava ]i) Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoidunaEi ole nõutud.Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri ajakohastamisel. [1] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.[2] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2006-020[4] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.[5] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.[6] ELT L 275, 21.10.2009, lk 9.[7] ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.


				|

		52012PC0677

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega volitatakse liikmesriike ratifitseerima Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1990. aasta kemikaalide tööl kasutamise turvalisust käsitleva konventsiooni (konventsioon nr 170) /* COM/2012/0677 final - 2012/0320 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Käesolev ettepanek võimaldab liikmesriikidel
seaduslikult ratifitseerida Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1990. aasta
konventsiooni nr 170, mis käsitleb kemikaalide tööl kasutamise turvalisust,
edaspidi kas „kemikaalide konventsioon nr 170” või „konventsioon”.
Kemikaalide
konventsioon nr 170 võeti vastu 25. juunil 1990 rahvusvahelise töökonverentsi 77.
istungil ja see jõustus 4. novembril 1993. Konventsiooni eesmärk on
kemikaalidest põhjustatud ja tööga seotud haiguste ja vigastuste ennetamine ja
vähendamine. Konventsiooniga tahetakse samuti tõhustada inimeste ja keskkonna
kaitset.
2012. aasta juunist alates on kemikaalide
konventsiooni nr 170 ratifitseerinud 17 Rahvusvahelise
Tööorganisatsiooniga (ILO) liitunud riiki. See on üks nendest
konventsioonidest, mille ILO on klassifitseerinud ajakohastatuks ja mida
seetõttu aktiivselt toetatakse.
Euroopa Liit on võtnud endale kohustuse
toetada inimväärset tööd nii rahvusvahelisel tasandil kui ka oma
välissuhtluses. Töönormid on inimväärse töö mõiste põhielement. Seega on ILO
konventsioonide ratifitseerimine liikmesriikide poolt oluline märk sellest, et
Euroopa Liidus on vastu võetud asjakohased poliitilised meetmed töönormide
parandamiseks kogu maailmas. Seetõttu on vaja Euroopa Liidu tasandil kõrvaldada
kõik õiguslikud takistused seoses liikmesriikide ratifitseerimistoimingutega
nende konventsioonide osas, mille sisu ei ole vastuolus ELi kehtivate
õigusaktidega.
Kemikaalide konventsiooni nr 170 sätted
käsitlevad järgmisi teemasid: kemikaalide hindamismenetlus, tarnijate poolt
tööandjatele edastatav teave, teabe edastamine töötajatele, vajadus asjakohaste
ennetusabinõude järele ja kaitseprogrammide loomine töötajatele. Konventsiooni
I osa sisaldab reguleerimisala ja mõisteid käsitlevaid sätteid, II osas on
esitatud üldised põhimõtted, III osa on käsitletud klassifitseerimissüsteeme ja
seotud meetmeid, IV osas viidatakse tööandjate ja V osas töötajate kohustustele
ja VI osas on sätestatud töötajate õigused, sealhulgas töötajate õigus
eemalduda ohtlikust olukorrast selliselt, et nad on nimetatud õiguseid
kasutades kaitstud põhjendamatute tagajärgede vastu VII osas käsitletakse
teavitamiskohustusi, kui tegemist on kemikaalide ekspordiga importivatesse ILO
liikmesriikidesse.
Euroopa Liidus on kemikaaliohutus oluline
teema seoses sotsiaal-, keskkonna- ja siseturu poliitikaga ning seda
reguleerivad mitmed liidu õigusaktid, sealhulgas:
- Määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb
ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega
muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks
ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006[1].
- Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist,
hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa
Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks
nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning
samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ,
93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ[2].
- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004.
aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja
mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu
direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses)[3].
- Nõukogu direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise
ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl
(neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16
lõike 1 tähenduses)[4].
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ei kohaldata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu poolt välja
töötatud välispädevuse eeskirju[5]
ja konkreetsemalt seda, mis on sätestatud kemikaalide konventsiooni nr 170[6] sõlmimise ja ratifitseerimise
kohta, ei või liikmesriigid iseseisvalt otsustada konventsiooni
ratifitseerimist ilma nõukogu eelneva nõusolekuta, kuna mõned konventsiooni
osad kuuluvad liidu pädevusalasse.
Euroopa Liit ei saa ise ratifitseerida ühtki
ILO konventsiooni, kuna nende konventsioonide osalised võivad olla üksnes
riigid.
Kui kokkuleppe või lepingu sisu langeb
osaliselt liidu ja osaliselt liikmesriigi pädevusalasse, peavad liidu
institutsioonid ja liikmesriigid rakendama kõiki vajalikke meetmeid, et tagada
parimal viisil konventsiooni ratifitseerimise alane koostöö ja sellest
konventsioonist tulenevate kohustuste täitmine[7].
Nõukogu on nende viimasel kümnendil vastu
võetud ILO konventsioonide puhul, milles on liidu pädevusalasse kuuluvaid osi,
andnud liikmesriikidele loa ratifitseerida liidu huvides liidu pädevusalasse
langevad osad[8].
Euroopa Kohus väitis juba 1993. aastal seoses
kemikaalide konventsiooniga nr 170, et ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimise,
pakendamise ja märgistamise reguleerimine on jõudnud nii kaugele, et
liikmesriigid ei saa selle teemaga seotud välispoliitikas enam iseseisvalt
tegutseda[9].
Sellest ajast alates on liidu vastavaid õigusakte täiendatud ja
konsolideeritud. Kõnealust valdkonda reguleerib peamiselt määrus (EÜ) nr 1272/2008,
mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist
(edaspidi „määrus”). Selle määrusega rakendatakse liidu tasandil ÜRO poolt
välja töötatud kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise globaalselt
harmoneeritud süsteemi (edaspidi „GHS”). Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklil 114 põhinevad Euroopa Liidu õigusaktid on palju üksikasjalikumad kui
kemikaalide konventsioonis nr 170 kehtestatud üldised põhimõtted. Eespool
nimetatud konventsioonis ja määruses kehtestatud üldised põhimõtted ei ole
omavahel vastuolus.
ILO konventsiooni artikli 19 lõikest 8
tulenevalt sisaldab konventsioon miinimumstandardeid, mis tähendab seda, et
konventsiooni riiklikul tasandil rakendamine võimaldab kehtestada
konventsioonis sätestatud standarditest rangemad standardid.
Töötajate ohutust ja tervist käsitlevate
eeskirjade suhtes rakendatav lähenemisviis ei ole vastuolus konventsioonis ja
liidu õigusaktides kõnealuse valdkonna kohta kehtestatud miinimumnõuetega.
Sellest järeldub, et liidu meetmed võivad olla karmimad kui ILO standardid ja
vastupidi[10].
Seetõttu on käesoleva ettepaneku eesmärk
volitada liikmesriike ratifitseerima liidu huvides kemikaalide konventsiooni nr
170 need osad, mis kuuluvad liidu pädevusalasse.
Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikli 218 lõikele 6, mida kohaldatakse analoogia alusel koostoimes
nimetatud lepingu artikliga 114, milles on sätestatud õiguslik alus liidu
õigusaktide ühtlustamiseks ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja
pakendamise valdkonnas.
2012/0320 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega volitatakse liikmesriike
ratifitseerima Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1990.
aasta kemikaalide tööl kasutamise turvalisust käsitleva konventsiooni
(konventsioon nr 170)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a
alapunktiga v ning artikli 218 lõike 8 esimese lõiguga,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,[11]
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Parlament, nõukogu ja
komisjon kiidavad heaks selliste rahvusvaheliste töökonventsioonide
ratifitseerimise, mille Rahvusvaheline Tööorganisatsioon on klassifitseerinud
ajakohasteks, kuna nii toetatakse Euroopa Liidu jõupingutusi edendada nii
liidus kui ka liidust väljapool inimväärset tööd, mille oluliseks aspektiks on
töötajate tervise ja ohutuse parandamine ja kaitse.
(2)       Rahvusvahelise
Tööorganisatsiooni 1990. aasta kemikaalide tööl kasutamise turvalisust
käsitleva konventsiooni nr 170 (edaspidi „konventsioon”) III osas esitatud
eeskirjad on suures osas hõlmatud kemikaalide klassifitseerimist, pakendamist
ja märgistamist käsitlevate seaduste, määruste ja haldustavade ühtlustamist
käsitlevate liidu õigusaktidega, mida on arendatud 1967. aastast alates ja
täiendavalt konsolideeritud[12].
(3)       Sellest tulenevalt kuuluvad
konventsiooni teatavad osad liidu pädevusalasse ja liikmesriigid ei tohi võtta
endale nende osadega seotud kohustusi väljaspool liidu institutsioonide
raamistikku[13].
(4)       Euroopa Liit ei saa
konventsiooni ratifitseerida, kuna selle osalised saavad olla üksnes riigid.
(5)       Selles olukorras peavad
liikmesriigid ja liidu institutsioonid tegema koostööd kõnealuse konventsiooni
ratifitseerimise nimel.
(6)       Seega volitab nõukogu neid
liikmesriike, kes on seotud klassifitseerimise, pakendamise ja märgistamise
valdkonna seaduste, määruste ja haldustavade ühtlustamist käsitlevate liidu
õigusaktidega, ratifitseerima Euroopa Liidu huvides kõnealuse konventsiooni,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Käesolevaga volitatakse liikmesriike
ratifitseerima Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1990. aasta kemikaalide tööl
kasutamise turvalisust käsitleva konventsiooni (konventsioon nr 170).
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L351, 31.1.2008, lk 1.
[2]               ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.
[3]               ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.
[4]               EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.
[5]               31. märtsi 1971. aasta otsus kohtuasjas 22/70: komisjon
vs. nõukogu, nn AETR kohtuotsus (EKL 1971, lk 263); Vt ka Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 3 lõige 2, kus nimetatud põhimõtted on
kodifitseeritud.
[6]               Euroopa Kohtu 19. märtsi 1993. aasta arvamus 2/91, EKL 1993-I,
lk 1061.
[7]               Euroopa Kohtu arvamus 2/91 (ibid), punktid 36, 37 ja 38.

[8]               Viimasel kümnendil on võetud vastu järgmised kolm
nõukogu otsust, millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida
konventsioonid: Nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsus, millega volitatakse
liikmesriike ratifitseerima Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise
Tööorganisatsiooni 2006. aasta konsolideeritud meretöönormide konventsiooni
(ELT L 161/63, 22.6.2007); Nõukogu 14. aprilli 2005. aasta otsus, millega volitatakse
liikmesriike ratifitseerima Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise
Tööorganisatsiooni konventsiooni meremeeste isikut tõendavate dokumentide kohta
(konventsioon nr 185), ELT L 136/1, 30.5.2005, ja nõukogu 7. juuni 2010.
aasta otsus, millega volitatakse liikmesriike ratifitseerima Euroopa Liidu
huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni
(konventsioon nr 188), ELT L 145/12, 11.6.2010.
[9]               Euroopa Kohtu arvamus 2/91, punktid 25 ja 26.
[10]             Euroopa Kohtu arvamus 2/91, punkt 18.
[11]             ELT C., lk..
[12]             Määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude
klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse
direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning
muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006, ELT L 353/1, 31.1.2008.
[13]             Euroopa Kohtu 19. märtsi 1993. aasta arvamus 2/91, EKL 1993-I,
lk 1061, punkt 26.


Tähtis õiguslik teade

|

52010PC0057

2010/0038 (NLE)  Ettepanek Nõukogu otsus mis käsitleb ELi seisukohta EÜ ja Lõuna-Aafrika koostöönõukogus seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu (TDCA) asjaomaste sätete ja lisade muutmisega nimetatud lepingus, et ühtlustada teatavad tollitariifid nende tariifidega, mida kohaldavad Botswana, Lesotho ja Svaasimaa EL-SADC majanduspartnerluse vahelepingu 3. lisas nimetatud ELi toodete suhtes  /* KOM/2010/0057 lõplik - NLE 2010/0038 */

		ETBrüssel 23.2.2010KOM(2010)57 lõplik2010/0038 (NLE)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmis käsitleb ELi seisukohta EÜ ja Lõuna-Aafrika koostöönõukogus seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu (TDCA) asjaomaste sätete ja lisade muutmisega nimetatud lepingus, et ühtlustada teatavad tollitariifid nende tariifidega, mida kohaldavad Botswana, Lesotho ja Svaasimaa EL-SADC majanduspartnerluse vahelepingu 3. lisas nimetatud ELi toodete suhtesSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTEttepaneku põhjused ja eesmärgidÜhelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel sõlmitud kaubandus-, arendus- ja koostöölepingu („KAKL”) artikli 106 lõike 1 alusel on sama lepinguga asutatud koostöönõukogule antud volitused otsustada iga lepinguosalise esitatud muudatuste üle. KAKLi artikli 97 lõike 3 kohaselt on koostöönõukogu volitatud tegema otsuseid kõigis kaubandus-, arengu- ja koostöölepinguga reguleeritud küsimustes.Küsimuse lühikirjeldusLõuna-Aafrika on koos Botswana, Lesotho, Namiibia ja Svaasimaaga Lõuna-Aafrika tolliliidu (SACU) (nn BLNS-riigid) liige. EL ja Lõuna-Aafrika on sõlminud kahepoolse lepingu – KAKL (kaubandus-, arendus- ja koostööleping), mis jõustus 2000. aastal. Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) majanduspartnerluslepinguga tegeleva rühmaga, sealhulgas Lõuna-Aafrikaga peetud läbirääkimiste käigus väljendasid BLNS-riigid selget soovi, et nende suhtes kohaldataks Lõuna-Aafrikaga kokkulepitud kehtivaid KAKLi sätteid tingimusel, et EL teeb kohandusi teatavate tundlike kaupade osas. Kõnealused tundlikud kaubad identifitseeriti 53 tariifireal, kusjuures enamikul juhtudel taotlesid BLNS-riigid tollimaksude aeglasemat kõrvaldamist, kui KAKLi lepingus ette nähtud. Inglise keeles kasutatakse selleks tavaliselt sõna „retrofitting” (tagantjärele kohandamine).Tuleb märkida, et eelmine SACU-leping, mis oli jõus KAKLi sõlmimise ajal, ei kohustanud Lõuna-Aafrikat ametlikult konsulteerima kõikide teiste SACU liikmetega ega nendega ühinema. Seda tõika muudeti 2002. aastal, kui uude SACU lepingusse lisati uus siduv konsulteerimist käsitlev klausel (artikkel 31).Komisjon kiitis kõnealuse taotluse heaks ning see lisati SADC majanduspartnerluslepinguga tegeleva rühmaga läbiräägitud majanduspartnerluse vahelepingu tollimaksude kõrvaldamise kavasse (3. lisa). KAKLis sisalduva tollimaksude kõrvaldamise kava suhtes lepiti kokku, et kõnealuse 53 tariifirea puhul KAKLi tollimaksude kõrvaldamise kava külmutatakse peamises osas kuni 2011. aastani ja tooted vabastatakse täielikult tollimaksust 2015. aastaks. 53 tariifireast nelja puhul külmutatakse tollimaksud 2007. aasta KAKLi tariifimäärade tasemel ning esialgu ei ole edasisi vabastusi ette nähtud.Majanduspartnerluse vahelepingu parafeerisid BLNS-riigid 2007. aasta detsembris. Kahjuks Lõuna-Aafrika ei parafeerinud majanduspartnerluslepingut, kuigi oli läbirääkimistel osalenud. Seepärast säilivad endiselt tariifierinevused majanduspartnerluse vahelepingu ja KAKLi vahel kõnealuse 53 tariifirea osas.Pärast seda, kui Botswana, Lesotho ja Svaasimaa olid 2009. aasta juunis KAKLi majanduspartnerluse vahelepingu allkirjastanud, kaebas Lõuna-Aafrika, et kõnealuse lepingu rakendamine häirib SACU ühise tollitariifistiku kohaldamist, sest kõnealuse 53 tariifirea ELi impordi suhtes kohaldatav tariifimenetlus erineks kohustustest, mis on kokku lepitud ajutise majanduspartnerluslepingu ja KAKLi raames. Lõuna-Aafrika arvamusel tõkestab majanduspartnerluse vahelepingu rakendamine seepärast SACU piires nende ELi toodete vaba liikumist, mille suhtes kehtib tolliliidu eri riikides erinev tollitariifistik.Nende probleemide käsitlemiseks ja piirkondliku integratsiooni toetamiseks soovitasid Euroopa Komisjoni esindajad 2008. aasta detsembris tariifide ühtlustamist, kusjuures EL nõustuks kohaldama Lõuna-Aafrika suhtes (KAKLi kaudu) 53 tariifirea suhtes kohaldatavat tariifimenetlust, mille suhtes lepiti BLNSi riikidega kõnealuste tariifiridade osas kokku majanduspartnerluse vahelepingu raames, nii et kõikide SACU liikmete suhtes saaks kohaldada tollimaksude kõrvaldamisel sama ajakava. Kõnealune ühtlustamine aitaks tagada, et KAKL ja majanduspartnerluse vaheleping ühilduksid täielikult kõikide SACU liikmete puhul kehtiva ühise tollitariifistiku põhimõttega ning toetaksid nende piirkondlikku integratsiooni.Tollitariifide ühtlustamise kiitsid poolte esindajad heaks 2009. aasta märtsis Swakopmundis (Namiibia) toimunud vanemametnike kohtumisel. Leiti, et kõnealune ühtlustamine on vajalik, et tugevdada SACU tollitariifistiku sidusust ja aidata majanduspartnerluse vahelepingu allakirjutanuid täita oma kohustusi, sealhulgas ajutise majanduspartnerluslepingu 3. lisa.On oluline rõhutada, et tollitariifistiku kõnealuse ühtlustamisega ei soovitata uut strateegiat ning et see on täielikult kooskõlas SADC majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste raames võetud eelmiste meetmetega. Kuna Lõuna-Aafrika ei ole SADC majanduspartnerluse vahelepingut allkirjastanud, annab kõnealune ühtlustamine tehnilise võimaluse rakendada korda, mis nähti ette 2007. aastal kõigi SACU liikmete (sealhulgas Lõuna-Aafrika ja Angola, kes lepingut ei parafeerinud) jaoks kahe eri lepinguga: majanduspartnerluse vaheleping ja KAKL. Selleks, et säilitada SACU ühine tollitariifistik, on SADC majanduspartnerluslepinguga tegelev rühm arutanud ELi toodetele KAKLiga võimaldatud turulepääsu ühtlustamist ühe SADC majanduspartnerluse vahelepinguga.See aitab kaasa SACU liikmete integratsioonile ja näitab seega selgelt, et EL peab kinni oma kohustusest seoses SACU integratsiooniga. See ei välista võimalikke tulevasi läbirääkimisi Lõuna-Aafrikaga kõikehõlmava SADC majanduspartnerluslepinguga seotud käimasolevate läbirääkimiste raames.Loetelu 53 tariifirea kohta, mille suhtes kõnealused muudatused kehtivad, ning uue tariifse kohtlemise kirjeldus on esitatud lisatud Exceli tabelis, mis sisaldab tariifiridasid, mis lisatakse ELi ja Lõuna-Aafrika koostöönõukogu otsuse esimesse ja teise lisasse.Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidÜhelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vaheline kaubandus-, arengu- ja koostööleping („KAKL”) [1]. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaKui käesolev ettepanek vastu võetakse, aitab see EÜ ja SADC majanduspartnerluslepingu läbirääkimised lõpule viia kogu SADC majanduspartnerluslepinguga tegeleva rühmaga. See on Euroopa Liidu huvides. |2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSEDKonsulteerimine huvitatud isikutega |2008. aastal toimus SADC majanduspartnerluslepinguga tegeleva rühma (sealhulgas Lõuna-Aafrika) ja ELi vahel vanemametnike tasandil mitu majanduspartnerluslepinguga seotud kõneluste vooru, et leida mõlemat poolt rahuldav lahendus, mis võimaldaks Lõuna-Aafrikal lõpuks ühineda kõikehõlmava SADC majanduspartnerluslepinguga.Kuna Lõuna-Aafrika ei ole SADC majanduspartnerluse vahelepingu osaline, peeti SACU tollitariifistiku säilitamise eesmärgil vajalikuks 53 tariifirea nende tollimaksude ühtlustamist, mis ei olnud SADC majanduspartnerluse vahelepingus ning ELi ja Lõuna-Aafrika kaubandus-, arendus- ja koostöölepingus identsed.Seda küsimust arutati 2008. aastal SADC majanduspartnerluslepinguga tegeleva rühmaga mitmel korral, samuti ministrite tasandil 2009. aasta veebruaris ja seejärel vanemametnike tasandil 2009. aasta märtsis, et töö saaks jätkuda pärast SADC majanduspartnerluse vahelepingu allkirjastamist. Käesolev ettepanek sillutab teed turulepääsuga seotud arutelude jätkamiseks SADC majanduspartnerluslepingu täielikumas kontekstis, hõlmates ka Lõuna-Aafrika. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamineEi kohaldata. |3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGKavandatud meetmete kokkuvõteNõukogu otsuse ettepaneku ülesehitus on järgmine:1. Nõukogu käesoleva otsuse eesmärk on ühtlustada KAKLi kohaseid tollitariifistikke, mida Lõuna-Aafrika kohaldab 53 tariifirea alla kuuluva ELi impordi suhtes, nende tollitariifistikega, mida Botswana, Lesotho ja Svaasimaa kohaldavad samade ELI toodete suhtes majanduspartnerluse vahelepingu 3. lisa kohaselt, et säilitada EList pärit impordi tollitariifistiku ühtsus Lõuna-Aafrika tolliliidus, kuhu kõnealused kolm riiki kuuluvad.2. Käesolev ettepanek põhineb otsustel, mille esindajad 2009. aasta märtsis Namiibias Swakopmundis heaks kiitsid. |Õiguslik alusEuroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene alapunkt ja artikli 218 lõige 9 ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel sõlmitud kaubandus-, arendus- ja koostööleping [2] (edaspidi „KAKL”), millele kirjutati alla Pretorias 11. oktoobril 1999 ja mis jõustus 1. mail 2004. |Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Meetme kavandatud vorm (nõukogu otsus) on KAKLi raames lihtsaim võimalus. Kõigi muude võimaluste puhul oleks vaja uusi läbirääkimisi kogu lepingu üle. ||Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: nõukogu otsus. |Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el:KAKLi muutmine on kõige parem viis säilitada SACU tollitariifistiku sidusus ja see on kiireim viis jätkata ELi ja SADC riikide vahel kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu kõnelusi kogu SADC majanduspartnerluslepingu piirkonnaga. |4. MÕJU EELARVELEEttepanekul puudub finantsmõju. See tuleneb sellest, et tariifide ühtlustamine toimub KAKLis sisalduvas Lõuna-Aafrika tollitariifistikus ning see ei too kaasa muudatusi ELI tollitariifistikus. Seega ei ole käesoleva otsusega soovitatud tollitariifistiku ühtlustamisel mõju ELi eelarvele.2010/0038 (NLE)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmis käsitleb ELi seisukohta EÜ ja Lõuna-Aafrika koostöönõukogus seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu (TDCA) asjaomaste sätete ja lisade muutmisega nimetatud lepingus, et ühtlustada teatavad tollitariifid nende tariifidega, mida kohaldavad Botswana, Lesotho ja Svaasimaa EL-SADC majanduspartnerluse vahelepingu 3. lisas nimetatud ELi toodete suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest alapunkti koostoimes artikli 218 lõikega 9,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel sõlmitud kaubandus-, arendus- ja koostööleping (edaspidi „leping”) [3]on Euroopa Ühenduse nimel heaks kiidetud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta otsusega 2004/441/EÜ [4].(2) Kõnealuse lepingu artikli 97 lõike 3 kohaselt on koostöönõukogu volitatud tegema otsuseid kõigis kaubandus-, arengu- ja koostöölepinguga reguleeritud küsimustes. Kõnealuse lepingu artikli 106 lõike 1 kohaselt on koostöönõukogule antud volitused otsustada iga lepinguosalise esitatud muudatusettepanekute üle.(3) Otsuse 2004/441/EÜ artiklis 3 on sätestatud, et ühenduse seisukoha koostöönõukogus määrab kindlaks nõukogu komisjoni ettepanekul Euroopa Liidu lepingu asjakohaste sätete kohaselt. Lisaks on koostöönõukogu otsuse 1/2001 (2001/631/EÜ [5]) (millega võetakse vastu koostöökomitee töökord) artiklis 10 sätestatud, et koostöönõukogu annab koostöökomiteele volitused võtta otsused vastu kirjaliku menetluse teel.(4) Botswana, Lesotho ja Svaasimaa on koos Lõuna-Aafrika ja Namiibiaga Lõuna-Aafrika tolliliidu (SACU) liikmed.(5) Majanduspartnerluse vaheleping kirjutati Botswana, Lesotho ja Svaasimaaga alla 4. juunil. Kõik pooled peavad hakkama esialgu lepingut kohaldama niipea, kui sellisest esialgsest kohaldamisest on majanduspartnerluse vahelepingu artikli 105 kohaselt teatatud lepingu hoiulevõtjale.(6) Euroopa Liidust Botswanasse, Lesothosse ja Svaasimaale majanduspartnerluse vahelepingu raames imporditud toodete suhtes kohaldatakse samu tollimakse kui liidust ELi ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu raames Lõuna-Aafrikasse imporditud toodete suhtes, välja arvatud nende toodete suhtes, mis kuuluvad 53 tariifirea alla.(7) Selleks et tagada ettevõtjatele selgus, pikaajaline majanduslik prognoositavus ja õiguskindlus ning et lihtsustada SACU piires kaupade sujuvat vaba liikumist ja säilitada SACU tollitariifistiku sidusus, peetakse asjakohaseks konsolideerida Lõuna-Aafrika Vabariigiga sõlmitud kaubandus-, arengu- ja koostöölepingusse (KAKL) [6] 53 tariifirea kohta samad tollitariifid, mille suhtes EL on Botswana, Lesotho, Namiibia ja Svaasimaaga kokku leppinud majanduspartnerluse vahelepingu 3. lisa raames.(8) KAKLi kohast Lõuna-Aafrika suhtes kohaldatavat tollimaksude kõrvaldamise kava, mis on sätestatud artiklis 12 ja III lisas loetelus 3, 4 ja 5 (tööstustooted) ning artiklis 15 ja VI lisas loetelus 1, 2 ja 3 (põllumajandustooted ja töödeldud põllumajandustooted), tuleks muuta seoses 23 põllumajandustoodete, 11 töödeldud põllumajandustoodete ja 22 tööstustoodete tariifireaga, mille suhtes hakkab kehtima uus tollimaksude kõrvaldamise kava, mida on kirjeldatud EÜ ja Lõuna-Aafrika koostöönõukogu otsuse eelnõus, mis on lisatud käesolevale otsusele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 11. Euroopa Liidu seisukoht, mis võetakse vastu EÜ ja Lõuna-Aafrika koostöönõukogus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel sõlmitud kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu asjaomaste sätete ja lisade muudatuste kohta, põhineb koostöönõukogu otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 22. Euroopa Liidu esindaja koostöönõukogus on volitatud allkirjastama koostöönõukogu otsuse Euroopa Liidu nimel.Artikkel 33. Koostöönõukogu otsus avaldatakse kohe pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAEUROOPA ÜHENDUSE JA LÕUNA-AAFRIKA KOOSTÖÖNÕUKOGUOTSUSE EELNÕU nr …/2009,mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu (KAKL) asjaomaste sätete ja lisade muutmist nimetatud lepingus, et ühtlustada teatavad tollitariifid nende tariifidega, mida kohaldavad Botswana, Lesotho ja Svaasimaa EL-SADC majanduspartnerluse vahelepingu 3. lisas nimetatud ELi toodete suhtesELi JA LÕUNA-AAFRIKA KOOSTÖÖNÕUKOGU,võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel sõlmitud kaubandus-, arendus- ja koostöölepingut [7] (edaspidi „KAKL”), millele kirjutati alla Pretorias 11. oktoobril 1999. aastal ja mis jõustus 1. mail 2004. aastal, ning eelkõige selle artikli 97 lõiget 3 ja artikli 106 lõiget 1,võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise koostöönõukogu 26. juuni 2001. aasta otsust nr 1/2001, millega võetakse vastu koostöönõukogu töökord [8], ning eriti selle artiklit 10,ning arvestades järgmist:(1) Selleks et tagada ettevõtjatele selgus, pikaajaline majanduslik prognoositavus ja õiguskindlus ning säilitada SACU tollitariifistiku sidusus, on pooled nõustunud konsolideerima KAKLi 53 tariifirea tariifsed soodustused, mille suhtes EL ning Botswana, Lesotho ja Svaasimaa on kokku leppinud majanduspartnerluse vahelepingu 3. lisas, millele mõlemad pooled kirjutasid alla 2009. aasta juunis.(2) KAKLi tollimaksude kõrvaldamise kava puhul, mis on sätestatud artiklites 12 ja 15 ning III ja IV lisas, tuleks muuta 53 tariifirida ning Lõuna-Aafrika tollimaksud tuleks kaotada käesoleva otsuse artikli 2 ja lisade kohaselt,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1KAKLi III lisa loetelud nr 3, 4, ja 5 asendatakse käesoleva otsuse I lisa loeteludega nr 3, 4 ja 5.KAKLi VI lisa loetelud nr 1, 2, ja 3 asendatakse käesoleva otsuse II lisa loeteludega nr 1, 2 ja 3.Artikkel 2KAKLi artikli 12 lõigetes 4, 5 ja 6 ning artikli 15 lõigetes 2, 3 ja 4 kõnealuse 53 tariifirea alla kuuluvate Lõuna-Aafrikasse imporditavate toodete tollimaksude kõrvaldamiseks sätestatud tingimused asendatakse käesoleva otsuse I ja II lisas sätestatud tingimustega.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub … 2010.[Koht]Koostöönõukogu nimelesimeesI LISALÕUNA-AAFRIKA TOLLIMAKSUDE KÕRVALDAMISE KAVAKAKLi III lisa loetelud nr 3, 4 ja 5(Tollimaksud, millele viidatakse KAKLi artikli 12 lõigetes 4, 5 ja 6)| Majanduspartnerluse vaheleping – HS-kood 30.09.07 | HS96 | HS07 | Kauba kirjeldus | Valdkond | Vahekategooria majanduspartnerluse vahelepingus | Selgitavad märkused [majanduspartnerluse vaheleping] | Praeguse KAKLi loetelu – VI lisa | Tollikäitlus majanduspartnerluse vahelepingu kohaselt – uus tolli käitlus KAKLi kohaselt |1 | 3401.20 | | | SEEP HELVESTE, GRAANULITE VÕI PULBRILISEL KUJUL | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 12,6% | Lisa 3, loetelu nr 4 | KAKLi külmutamine (12,6%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |2 | 3406.00 | | | KÜÜNLAD, LIHTSAD, AROMATISEERIMATA | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 12,6% | Lisa 3, loetelu nr 4 | KAKLi külmutamine (12,6%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |3 | 4818.10 | | | TUALETTPABER RULLIDES LAIUSEGA <= 36CM, IGA KIHI MASSIGA <=25 G/M2 | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 10,0% | Lisa 3, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (10%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |4 | 4818.20 | | | PABERIMASSIST, PABERIST, TSELLULOOSVATIST VÕI TSELLULOOSKIUDKANGAST PABERTASKURÄTIKUD, KOSMEETILISED SALVRÄTIKUD JA KÄTERÄTIKUD | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 10,0% | Lisa 3, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (10%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |5 | 4818.30 | | | PABERIMASSIST, PABERIST, TSELLULOOSVATIST VÕI TSELLULOOSKIUDKANGAST LAUALINAD JA SALVRÄTIKUD | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 10,0% | Lisa 3, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (10%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |6 | 4818.40 | | | PABERIMASSIST, PABERIST, TSELLULOOSVATIST VÕI TSELLULOOSKIUDKANGAST HÜGIEENISIDEMED | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 10,0% | Lisa 3, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (10%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |7 | 4818.90 | | | PABER, TSELLULOOSVATT VÕI TSELLULOOSKIUDKANGAS KASUTAMISEKS MAJAPIDAMISES VÕI HÜGIEENITARBENA, RULLIDES LAIUSEGA <= 36 CM VÕI MÕÕTU VÕI VORMI LÕIGATUD; PABERIMASSIST, PABERIST, TSELLULOOSVATIST VÕI TSELLULOOSKIUDKANGAST MAJAPIDAMISTARBED | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 10,0% | Lisa 3, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (10%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |11 | 6115.99 | | | SUKAD VÕI PÕLVIKUD, SOKID JA MUUD SUKKTOOTED, SEALHULGAS VEENILAIENDITE RAVISUKKTOOTED JA JALAVARJUD ÜLAOSA KÜLGE KINNITATUD TALDADETA, SILMKOELISED VÕI HEEGELDATUD (VÄLJA ARVATUD VILLAST, LOOMAVILLAST, PUUVILLAST VÕI SÜNTEESKIUDUDEST, SUKKPÜKSID) | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 20% | Lisa 3, loetelu nr 5 tekstiilrõivad | KAKLi külmutamine (20%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |12 | 6204.22.00 | | | NAISTE JA TÜDRUKUTE KOSTÜÜMID, PUUVILLASED, TÖÖ- JA AMETIRÕIVAD (VÄLJA ARVATUD SILMKOELISED VÕI HEEGELDATUD) | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 10% | Lisa 3, loetelu nr 5 tekstiilrõivad | KAKLi külmutamine (10%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |13 | 6601.10 | | | AIAVARJUD JA SARNASED TOOTED (VÄLJA ARVATUD RANNATELGID) | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 18,9% | Lisa 3, loetelu nr 4 | KAKLi külmutamine (18,9%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |14 | 6601.91 | | | TELESKOOPVARREGA VIHMAVARJUD (VÄLJA ARVATUD MÄNGUVIHMAVARJUD) | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 18,9% | Lisa 3, loetelu nr 4 | KAKLi külmutamine (18,9%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |15 | 6601.99 | | | VIHMAVARJUD JA PÄEVAVARJUD, SEALHULGAS JALUTUSKEPP-VIHMAVARJUD (VÄLJA ARVATUD KOOTUD TEKSTIILMATERJALIST KATTEGA VIHMAVARJUD JA TELESKOOPVARREGA VIHMAVARJUD, AIAVARJUD JA SARNASED TOOTED NING MÄNGUVIHMAVARJUD) | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 18,9% | Lisa 3, loetelu nr 4 | KAKLi külmutamine (18,9%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |16 | 8528.4910 | | | VIDEOMONITORID, VÄRVIPILDIGA, ELEKTRONKIIRETORUGA, EKRAANI LAIUSE/KÕRGUSE SUHTEGA >= 1,5 CM LAOTUSEGA >625 RIDA | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 15,75% | Lisa 3, loetelu nr 4 | KAKLi külmutamine (15,75%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |17 | 8528.7210 | | | VIDEOTUUNERID, ELEKTRONLÜLITUSED ARVUTITESSE PAIGALDAMISEKS | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 15,75% | Lisa 3, loetelu nr 4 | KAKLi külmutamine (15,75%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |18 | 8528.7310 | | | TELEVISIOONI VASTUVÕTUSEADMED, MUSTVALGE VÕI MUU MONOKROMAATILISE PILDIGA, MIS VÕIVAD SISALDADA KA RINGHÄÄLINGU RAADIOVASTUVÕTJAT, HELI- VÕI VIDEOSALVESTUSSEADMEID VÕI HELI- VÕI VIDEOTAASESITUSSEADMEID | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 15,75% | Lisa 3, loetelu nr 4 | KAKLi külmutamine (15,75%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |19 | 9607.11 | | | TÕMBLUKUD MITTEVÄÄRISMETALLIST HAMMASTIKUGA | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 12,6% | Lisa 3, loetelu nr 4 | KAKLi külmutamine (12,6%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |20 | 9607.19 | | | TÕMBLUKUD (VÄLJA ARVATUD MITTEVÄÄRISMETALLIST HAMMASTIKUGA) | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 12,6% | Lisa 3, loetelu nr 4 | KAKLi külmutamine (12,6%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |21 | 9607.2050 | | | MITTEVÄÄRISMETALLIST TÕMBLUKKUDE OSAD | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 12,6% | Lisa 3, loetelu nr 4 | KAKLi külmutamine (12,6%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |22 | 9607.2090 | | | TÕMBLUKKUDE OSAD (MUUD KUI MITTEVÄÄRISMETALLIST) | TÖÖSTUS | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 9,45% | Lisa 3, loetelu nr 4 | KAKLi külmutamine (9,45%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |II LISALÕUNA-AAFRIKA TOLLIMAKSUDE KÕRVALDAMISE KAVAKAKLi VI lisa loetelud nr 1, 2 ja 3(Tollimaksud, millele viidatakse KAKLi artikli 15 lõigetes 2, 3 ja 4 )| Majanduspartnerluse vaheleping – HS-kood 30.09.07 | HS96 | HS07 | Kauba kirjeldus | Valdkond | Vahekategooria majanduspartnerluse vahelepingus | Selgitavad märkused [majanduspartnerluse vaheleping] | Praeguse KAKLi loetelu – VI lisa | Tollikäitlus majanduspartnerluse vahelepingu kohaselt – uus tolli käitlus KAKLi kohaselt |1 | 0207.12 | 02071200 | 02071210 | KÜLMUTATUD KODULINNUD LIIGIST GALLUS DOMESTICUS, KITKUTUD JA ROOGITUD, ILMA PEA JA JALGADETA, KUID KAELA, SÜDAME, MAKSA JA PUGUGA, NN 70% KANAD | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 1 (põhitariif: 17,01%) | VI lisa, loetelu nr 3 | Tollimaksu külmutamine KAKLi 2007. aasta tasemel (17.01%). Selles etapis ei toimu edasist vabastamist |2 | 0207.14.20 | 02071420 | 02071420 | LIIGI GALLUS DOMESTICUS KODULINDUDE KÜLMUTATUD POOL- VÕI VEERANDRÜMBAD | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: (põhitariifid: 21,6%) | VI lisa, loetelu nr 3 | Enamsoodustusrežiimi (27%) ja KAKLi (0%) tollimaksumäära keskmine. Vabastamine 2011–2015 DFQF 2015. |3 | 0207.14.90 | 02071490 | 02071499 | LIIGIST GALLUS DOMESTICUS KODUKANA KÜLMUTATUD SÖÖDAV RUPS (VÄLJA ARVATUD MAKS) – MUU | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 1: (põhitariif: 138,6c/kg) (N.B. vale tollimaksumäär majanduspartnerluse vahelepingus) | VI lisa, loetelu nr 2 | Tollimaksu külmutamine KAKLi 2007. aasta tasemel (138.6c/kg). Selles etapis ei toimu edasist vabastamist. |4 | 0408.11 | 04081100 | 04081180 | KUIVATATUD MUNAKOLLASED, INIMTOIDUKS KÕLBLIKUD, SUHKRU- VÕI MUU MAGUSAINE LISANDIGA VÕI ILMA | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 11,97% | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (11,97%), vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |5 | 0408.19 | 04081900 | 04081989 | MUNAKOLLASED (MITTE VEDELAL KUJUL), KÜLMUTATUD VÕI MUUL VIISIL TÖÖDELDUD, INIMTOIDUKS KÕLBLIKUD, SUHKRU- VÕI MUU MAGUSAINE LISANDIGA VÕI ILMA (V.A KUIVATATUD) | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 11,97% | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (11,97%). Vabastamine 2011–2015. DFQF 2015 |6 | 0408.91 | 04089100 | 04089180 | KUIVATATUD LINNUMUNAD, KOORETA, SUHKRU- VÕI MUU MAGUSAINELISANDIGA VÕI ILMA, INIMTOIDUKS KÕLBLIKUD (V.A MUNAKOLLASED) | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 11,97% | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (11,97%). Vabastamine 2011–2015. DFQF 2015 |7 | 0408.99 | 04089900 | 04089980 | VÄRSKED LINNUMUNAD, KOORETA, VEES VÕI AURUS KEEDETUD, VORMITUD, KÜLMUTATUD VÕI MUUL VIISIL TÖÖDELDUD, SUHKRU- VÕI MUU MAGUSAINELISANDIGA VÕI ILMA, INIMTOIDUKS KÕLBLIKUD (V.A KUIVATATUD JA MUNAKOLLASED) | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 11,97% | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (11,97%). Vabastamine 2011–2015. DFQF 2015 |8 | 0409.00 | 04090000 | 04090000 | NATURAALNE MESI | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 13,86% | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (13,86%). Vabastamine 2011–2015. DFQF 2015 |9 | 1102.90.90 | 11029090 | 11029090 | PÜÜLIJAHU MUUST TERAVILJAST (V.A NISU, MESLIN, RUKIS, MAIS, RIIS JA KAER) | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 1: põhitariif: 0,409 c/kg | VI lisa, loetelu nr 3 | Tollimaksu külmutamine KAKL 2007. aasta tasemel (0.409c/kg). Selles etapis ei toimu edasist vabastamist |10 | 1602.32.10 | 16023210 | 16023211 | LIIGI GALLUS DOMESTICUS (KANA JA KUKK) LIHAST VÕI RUPSIST VALMISTATUD KUUMTÖÖTLEMATA TOOTED VÕI KONSERVID, MIS SISALDAVAD KODULINNU LIHA VÕI RUPSI VÄHEMALT 57 % MASSIST (V.A VORSTID JMS TOOTED JA MAKSATOOTED) | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 1: põhitariif: 12,6% | VI lisa, loetelu nr 3 | Tollimaksu külmutamine KAKLi 2007. aasta tasemel (12.6%). Selles etapis ei toimu edasist vabastamist. |11 | 2003.10.10 | 20031010 | 20031020 | SEENED PEREKONNAST AGARICUS, LÜHIAJALISEKS SÄILITAMISEKS ILMA ÄÄDIKA VÕI ÄÄDIKHAPPETA KONSERVEERITUD, TÄIELIKULT KUUMTÖÖDELDUD | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 12,6% | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (12,6%). Vabastamine 2011–2015. DFQF 2015. |12 | 2003.10.90 | 20031090 | 20031030 | SEENED PEREKONNAST AGARICUS, TOIDUKS VALMISTATUD VÕI ILMA ÄÄDIKA VÕI ÄÄDIKHAPPETA KONSERVEERITUD (V.A TÄIELIKULT KUUMTÖÖDELDUD SEENED JA LÜHIAJALISEKS SÄILITAMISEKS KONSERVEERITUD SEENED) | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 12,6% | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (12,6%). Vabastamine 2011–2015. DFQF 2015. |13 | 2003.90.10 | 20039010 | 20039000 | SEENED, TOIDUKS VALMISTATUD VÕI ILMA ÄÄDIKA VÕI ÄÄDIKHAPPETA KONSERVEERITUD (V.A SEENED PEREKONNAST AGARICUS) | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 12,6% | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (12,6%). Vabastamine 2011–2015. DFQF 2015. |14 | 2003.90.90 | 20039090 | 20039000 | SEENED, TOIDUKS VALMISTATUD VÕI ILMA ÄÄDIKA VÕI ÄÄDIKHAPPETA KONSERVEERITUD (V.A SEENED PEREKONNAST AGARICUS) | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 12,6% | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (12,6%). Vabastamine 2011–2015. DFQF 2015. |15 | 2005.51 | 20055100 | 20055100 | POETATUD OAD (VIGNA SPP., PHASEOLUS SPP.) TOIDUKS VALMISTATUD VÕI ILMA ÄÄDIKA VÕI ÄÄDIKHAPPETA KONSERVEERITUD (V.A KÜLMUTATUD) | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 2,614c/kg | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (2.614C/kg). Vabastamine 2011–2015. DFQF 2015 |16 | 2005.59 | 20055900 | 20055900 | POETAMATA OAD (VIGNA SPP., PHASEOLUS SPP.) TOIDUKS VALMISTATUD VÕI ILMA ÄÄDIKA VÕI ÄÄDIKHAPPETA KONSERVEERITUD (V.A KÜLMUTATUD) | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 2,614c/kg | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (2.614C/kg). Vabastamine 2011–2015. DFQF 2015 |17 | 2007.10 | 20071000 | 20071010 | DŽEMMID, PUUVILJAŽELEED MARMELAADID, PUUVILJA- VÕI PÄHKLIPÜREED JA -PASTAD, HOMOGEENITUD VALMISTISTENA, SAADUD KUUMUTAMISEL, ETTE NÄHTUD KASUTAMISEKS IMIKU- JA DIEETTOITUDENA NING PAKENDATUD JAEMÜÜGIKS TAARASSE, MIS MAHUTAB <= 250 G TOODET, SUHKRUSISALDUSEGA > 13 % MASSIST | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 24% | VI lisa, loetelu nr 2 | Enamsoodustusrežiimi (30% või 4.5c/kg) ja KAKLi (0%) tollimaksumäära keskmine Vabastamine 2011–2015 DFQF 2015. |18 | 2007.91 | 20079100 | 20079190 | TSITRUSVILJADE DŽEMMID, ŽELEED, MARMELAADID, PÜREED VÕI PASTAD, SAADUD KUUMTÖÖTLEMISEL, SUHKRU- VÕI MUU MAGUSAINELISANDIGA VÕI ILMA (V.A ALAMRUBRIIGI 2007.10 SUHKRUSISALDUSEGA > 13% MASSIST JA HOMOGEENITUD VALMISTISED) | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 24% | VI lisa, loetelu nr 2 | Enamsoodustusrežiimi (30% või 4.5c/kg) ja KAKLi (0%) tollimaksumäära keskmine Vabastamine 2011–2015 DFQF 2015. |19 | 2009.69 | 20096100 | 20096911 | VIINAMARJAMAHL, SH VIINAMARJAVIRRE, FERMENTEERIMATA, BRIXI ARVUGA ÜLE 67 TEMPERATUURIL 20 ºC, 100 KG VÄÄRTUSEGA <= 22 €, SUHKRU- VÕI MUU MAGUSAINELISANDIGA VÕI ILMA (V.A PIIRITUSELISANDIGA) | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 3,15% | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (3,15%). Vabastamine 2011–2015. DFQF 2015. |20 | 2009.80.10 | 20098010 | 20098011 | PIRNIMAHL, FERMENTEERIMATA, BRIXI ARVUGA ÜLE 67 TEMPERATUURIL 20 ºC, 100 KG VÄÄRTUSEGA <= 22 €, SUHKRU- VÕI MUU MAGUSAINELISANDIGA VÕI ILMA (PIIRITUSELISANDITA) | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 12,6% | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (12,6%). Vabastamine 2011–2015. DFQF 2015. |21 | 5201.00.20 | 52010020 | 52010010 | PUUVILL, KRAASIMATA JA KAMMIMATA, HÜGROSKOOPNE VÕI PLEEGITATUD | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 148c/kg | VI lisa, loetelu nr 3 | Enamsoodustusrežiimi (27%) ja KAKLi (0%) tollimaksumäära keskmine Vabastamine 2011–2015 DFQF 2015. |22 | 5201.00.90 | 52010090 | 52010090 | PUUVILL, KRAASIMATA JA KAMMIMATA (V.A HÜGROSKOOPNE VÕI PLEEGITATUD) | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 9,45% | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (9,45%). Vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |23 | 5203.00 | 52030000 | 52030000 | PUUVILL, KRAASITUD VÕI KAMMITUD | Põllumajandus | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 9,45% | VI lisa, loetelu nr 3 | KAKLi külmutamine (9,45%). Vabastamine 2011–2015. DFQF 2015, |24 | 1806.10 | 18061000 | 18061000 | KAKAOPULBER SUHKRUGA VÕI MUU MAGUSAINELISANDIGA | Põllumajandus – töödeldud põllumajandustooted | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 10,71% | VI lisa, loetelu nr 3 | Külmutatakse KAKLi 2007. aasta tollimaksumäär ja vabastamine toimub 2011–2015 |25 | 1806.20.10 | 18062010 | 18062010 | ŠOKOLAAD JA MUUD TOIDUAINED (MUU), PLOKKIDE, TAHVLITE VÕI PULKADENA, MASSIGA > 2 KG VÕI VEDELAL KUJUL, PASTANA, PULBRINA, GRAANULITENA VÕI MUUL KUJUL, NÕUDES VÕI KONTAKTPAKENDITES MASSIGA 2 KG (V.A KAKAOPULBER): ŠOKOLAAD JA SUHKRUKONDIITRITOOTED, MIS SISALDAVAD KAKAOD | Põllumajandus – töödeldud põllumajandustooted | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 13,23% | VI lisa, loetelu nr 3 | Külmutatakse KAKLi 2007. aasta tollimaksumäär ja vabastamine toimub 2011–2015 |26 | 1806.20.90 | 18062090 | 18062090 | ŠOKOLAAD JA MUUD TOIDUAINED, PLOKKIDE, TAHVLITE VÕI PULKADENA, MASSIGA > 2 KG VÕI VEDELAL KUJUL, PASTANA, PULBRINA, GRAANULITENA VÕI MUUL KUJUL, NÕUDES VÕI KONTAKTPAKENDITES MASSIGA 2 KG (V.A KAKAOPULBER): MUU | Põllumajandus – töödeldud põllumajandustooted | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 10,71% | VI lisa, loetelu nr 3 | Külmutatakse KAKLi 2007. aasta tollimaksumäär ja vabastamine toimub 2011–2015 |27 | 1806.31 | 18063100 | 18063100 | ŠOKOLAAD JA KAKAOD SISALDAVAD MUUD TOIDUVALMISTISED, PLOKKIDE, TAHVLITE VÕI PULKADENA, MASSIGA <= 2 KG, TÄIDETUD | Põllumajandus – töödeldud põllumajandustooted | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 12,6% | VI lisa, loetelu nr 3 | Külmutatakse KAKLi 2007. aasta tollimaksumäär ja vabastamine toimub 2011–2015 |28 | 1806.32 | 180632 | 180632 | ŠOKOLAAD JA KAKAOD SISALDAVAD MUUD TOIDUVALMISTISED, PLOKKIDE, TAHVLITE VÕI PULKADENA, MASSIGA <= 2 KG, TERAVILJA-, PUUVILJA- VÕI PÄHKLILISANDIGA (V.A TÄIDETUD) | Põllumajandus – töödeldud põllumajandustooted | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 12,6% | VI lisa, loetelu nr 3 | Külmutatakse KAKLi 2007. aasta tollimaksumäär ja vabastamine toimub 2011–2015 |29 | 1902.11 | 19021100 | 19021100 | KEETMATA PASTATOOTED, TÄIDISETA VÕI MUUL VIISIL TOIDUKS VALMISTAMATA, MUNA SISALDAVAD | Põllumajandus – töödeldud põllumajandustooted | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 18,9% | VI lisa, loetelu nr 3 | Külmutatakse KAKLi 2007. aasta tollimaksumäär ja vabastamine toimub 2011–2015 |30 | 1902.19 | 19021900 | 19021900 | KEETMATA PASTATOOTED, TÄIDISETA VÕI MUUL VIISIL TOIDUKS VALMISTAMATA, EI SISALDA MUNA | Põllumajandus – töödeldud põllumajandustooted | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 18,9% | VI lisa, loetelu nr 3 | Külmutatakse KAKLi 2007. aasta tollimaksumäär ja vabastamine toimub 2011–2015 |31 | 1905.20 | 19052000 | 19052000 | PIPARKOOGID JMS, KAKAOGA VÕI KAKAOTA | Põllumajandus – töödeldud põllumajandustooted | Loetelu nr 5 | Režiim nr 3: põhitariif: 13,23% | VI lisa, loetelu nr 3 | Külmutatakse KAKLi 2007. aasta tollimaksumäär ja vabastamine toimub 2011–2015 |32 | 1905.32 | 19053000 | 19053200 | VAHVLID | Põllumajandus – töödeldud põllumajandustooted | Loetelu nr 5 | Režiim nr 3: põhitariif: 13,23% | VI lisa, loetelu nr 3 | Külmutatakse KAKLi 2007. aasta tollimaksumäär ja vabastamine toimub 2011–2015 |33 | 1905.40 | 19054000 | 19054000 | KUIVIKUD, RÖSTITUD LEIVA- JA SAIATOOTED, JMS RÖSTITUD TOOTED | Põllumajandus – töödeldud põllumajandustooted | Loetelu nr 5 | Režiim nr 3: põhitariif: 13,23% | VI lisa, loetelu nr 3 | Külmutatakse KAKLi 2007. aasta tollimaksumäär ja vabastamine toimub 2011–2015 |34 | 2203.00.90 | 22030090 | 22030090 | LINNASEÕLU | Põllumajandus – töödeldud põllumajandustooted | Loetelu nr 5 | Režiim nr 2: põhitariif: 5% | VI lisa, loetelu nr 1 | Võetakse uuesti kasutusele enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär (s.o 5% FOB-väärtusest) ning vabastamine toimub 2011–2015 |[1] EÜT L 311, 4.12.1999, lk 3.[2] EÜT L 311, 4.12.1999, lk 3.[3] EÜT L 311, 4.12.1999, lk 3.[4] ELT L 127, 29.4.2004, lk 109.[5] EÜT L 221, 17.8.2001, lk 37.[6] EÜT L 311, 4.12.1999, lk 2.[7] EÜT L 311, 4.12.1999, lk 3.[8] EÜT L 221, 17.8.2001, lk 37.--------------------------------------------------