Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0508(01)

Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Bulgaaria, Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduks  /* KOM/2007/0508 lõplik - COD 2007/0185 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 11.9.2007KOM(2007) 508 lõplik2007/0185 (COD)2007/0186 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Bulgaaria, Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduksEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse otsust nr 896/2006/EÜ, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubasid oma territooriumist läbisõiduks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. SISSEJUHATUS14. juunil 2006. aastal võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu kaks otsust, millega kehtestati nende kolmandate riikide kodanike Euroopa Liidu välispiiridel kontrollimise lihtsustatud kord, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) 539/2001[1] kohast viisanõuet:-  Otsus nr 895/2006/EÜ,[2] millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Tšehhi, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduks, ja-  Otsus nr 896/2006/EÜ,[3] millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubasid oma territooriumist läbisõiduks.See oli esimene kord, kui ühenduse õigustiku viisasid käsitlevasse osasse viidi sisse viisade ja elamislubade ühepoolse tunnustamise ühised aluseeskirjad.Otsuses nr 895/2006/EÜ võetakse arvesse 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide viisapoliitika valdkonna erivajadusi, eriti nende viisanõudeid üleminekuperioodil kuni nende täieliku integreerumiseni Schengeni alaga. Otsus vähendab olulist täiendavat halduskoormust, mis lasus kõnealuste riikide konsulaaresindustel, kel tuli väljas anda transiitviisasid isikutele, kes ei kujuta liikmesriikidele mingit ohtu.Lisamata mingeid uusi kohustusi nendele, mis on loetletud 2003. aasta ühinemisaktis, kehtestatakse otsuses nr 895/2006/EÜ ühistel eeskirjadel põhinev vabatahtlik kord, mis võimaldab kõnealustel liikmesriikidel lihtsustada oma välispiiridel nende kolmandate riikide kodanike kontrolli, kellel on teatavad Schengeni acquis ’d täielikult rakendavate liikmesriikide väljaantud dokumendid või samalaadsed dokumendid, mille on välja andnud liikmesriigid, kes veel ei rakenda Schengeni acquis ’d täielikult. Ühised eeskirjad kehtivad kuni üleminekuperioodi lõpuni, s.t kõnealuste liikmesriikide täieliku ühinemiseni sisepiirideta alaga ehk päevani, mil nimetatud dokumentide vastastikune tunnustamine muutub kohustuslikuks.Ühepoolse tunnustamise kord piirdub läbisõiduga, mille kestus ei ületa viit päeva. Sellist piirangut peetakse vajalikuks, et vältida segadust või kehtivate Schengeni viisaeeskirjade (milles on määratletud viisataotluse menetlemise eest vastutav riik — s.o riik, kus asub külastuse põhisihtkoht või esmasisenemise riik) väärrakendamist.Sama lähenemisviisi järgitakse otsuses nr 896/2006/EÜ, milles on võetud arvesse liikmesriikide haldusraskusi, kui neil tuleb välja anda viisasid legaalselt Šveitsis või Liechtensteinis elavatele kolmandate riikide kodanikele. Olulise sesoonse liikuvuse tõttu (nt suvepuhkuste perioodil) seisid teatavate liikmesriikide konsulaaresindused Šveitsis ja Liechtensteinis, keda need liikumised nende geograafilise asukoha tõttu eriti puudutasid, vastamisi raske halduskoormusega vajaduse tõttu anda nõutavad viisad nimetatud perioodidel õigeaegselt välja.Otsusega nr 896/2006/EÜ kehtestatakse ühised eeskirjad, mille kohaselt liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Šveitsis ja Liechtensteinis välja antud elamislubasid võrdväärsena oma transiitviisadega. Uued eeskirjad on kohustuslikud ühises, sisepiirideta alas täiel määral osalevatele liikmesriikidele ja vabatahtlikud 2004. aastal ühinenud liikmesriikidele. Sellist eristamist peetakse vajalikuks, et vältida täiendavate kohustuste panemist uutele liikmesriikidele üleminekuajal kuni nende täieliku integreerumiseni Schengeni alasse.Vastavalt otsuse nr 895/2006/EÜ artiklile 5 ja otsuse nr 896/2006/EÜ artiklile 4[4] on Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia teatanud komisjonile oma otsusest rakendada ühist korda mõlema otsuse osas. Nimetatud riigid otsustasid eriti otsuse nr 895/2006/EÜ osas tunnustada ühepoolselt kõiki lisas loetletud dokumente, mille on välja andnud muud liikmesriigid, kes veel ei rakenda Schengeni acquis ’d täielikult.Komisjon avaldas talle edastatud teabe Euroopa Liidu Teatajas .[5] Ühiste eeskirjade rakendamise alguskuupäev erineb liikmesriigiti. Et otsuste tekstis puuduvad erisätted, otsustasid mõned liikmesriigid (Sloveenia ja Küpros) hakata ühiseid eeskirju rakendama kohe, samal ajal kui teised otsustasid hakata neid halduspõhjustel rakendama hiljem. Alates 1. detsembrist 2006 kehtivad ühised eeskirjad Tšehhis, Küprosel, Ungaris, Lätis, Maltal, Sloveenias ja Slovakkias.Ühiste eeskirjade tõhusa rakendamise tagamiseks tõstatasid liikmesriigid (nõukogu asjaomases töörühmas) küsimusi konkreetsetel, otsusega nr 895/2006/EÜ seotud teemadel ja küsisid komisjoni talitustelt nõu ja tõlgendusabi teatavate sätete kohaldamiseks.Neile küsimustele vastates meenutasid komisjoni talitused ühiste eeskirjade kehtestamise otstarvet, rõhutades, et nende kohaldamine piirdub läbisõiduga. Kõnealune ühine kord kehtib üleminekuperioodil kuni asjaomaste liikmesriikide täieliku integreerumiseni Schengeni alasse (esimene otsus) ja kuni Šveits ja Liechtenstein rakendavad täielikult Schengeni acquis .Komisjoni talitused rõhutasid, et ühiste eeskirjade kehtestamise eesmärk oli lihtsustada teatava kategooria isikute läbisõitu ja kõrvaldada konsulaaresinduste põhjendamatu halduskoormus seoses viisataotlejatega, kes ei kujuta liikmesriikidele mingit ohtu.Kõnealuste eeskirjade kehtestamine ei mõjuta ühenduse õigustiku edaspidigi kehtiva viisasid ja välispiire käsitleva osa kõigi muude sätete rakendamist liikmesriikides. Eriti ei mõjuta ühised eeskirjad õigustiku sätteid, mis käsitlevad piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid, lennujaama transiitviisasid või isikute kontrollimist välispiiridel.Seoses viimatinimetatuga rõhutas komisjon, et isikute kontrollimine välispiiridel peab toimuma vastavalt määruse (EÜ) nr 562/2006[6] artiklitele 5–13 ja 18–19. Piirivalve peab jätkama kontrollimist välispiiridel, võttes arvesse ühiste eeskirjadega tehtud lihtsustusi ning vältides otsuse nr 895/2006/EÜ sätete väärkasutamist. Seega peab kontrollimine olema tasakaalus ja proportsionaalne püstitatud eesmärkidega. Piirivalvurid peavad hindama igal üksikjuhtumil, kas kohaldada kolmanda riigi kodaniku suhtes otsuses nr 895/2006/EÜ sätestatud lihtsustatud eeskirju, ja kas ta täidab samas sätestatud sisenemise tingimusi ja läbisõidu ajapiiranguid. Sõltuvalt piirivalvuri hindamise tulemusest võidakse isikut mitte riiki lubada, kui ta on ületanud lubatud läbisõiduaja. Võidakse võtta ka muid, konkreetse olukorraga paremini sobivaid haldusmeetmeid (näiteks rahatrahvid).Toetudes kõnealuse kahe otsuse edukusele, peaks EL laiendama lihtsustatud korda ka Bulgaariale ja Rumeeniale, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007 ja keda praegused ühised eeskirjad veel ei hõlma. Kahe nimetatud otsuse tegemise põhjused on tõesed ka Bulgaaria ja Rumeenia puhul.Nende kahe liikmesriigi, nagu ka 2004. aastal ühinenute puhul, on viisaseadustiku küsimustes järgnenud ühinemisele nn Schengeni kaheetapiline rakendamismenetlus (Akt Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (edaspidi 2005. aasta ühinemisakt), artikkel 4). Sellest tulenevalt peavad Bulgaaria ja Rumeenia kohaldama alates ühinemise kuupäevast (1.1.2007) määruse (EÜ) nr 539/2001 sätteid ja nõudma I lisas loetletud kolmandate riikide kodanikelt viisasid, jätkates oma viisade väljaandmist kuni kuupäevani, alates millest nõukogu kinnitab nende täieliku integreerumise Schengeni alasse. Et Schengeni läbisõidu ja lühiajalise viibimise suhtes kohaldatavad tunnustamise eeskirjad ei kehti Bulgaaria ja Rumeenia suhtes nende ühinemise päevast, on nimetatud liikmesriigid kohustatud alates 1. jaanuarist 2007 andma vastavalt määruses (EÜ) nr 539/2001 sätestatud viisakohustusele kolmandate riikide kodanikele välja viisasid läbisõiduks nende territooriumist ja sisenemiseks ka juhul, kui asjaomastel isikutel on Schengeni viisa või elamisluba või Schengeni alasse kuuluva riigi pikaajaline viisa. Sama kehtib samalaadsete dokumentide kohta, mille on välja andnud liikmesriigid, kes ühinesid Euroopa Liiduga 2004. aastal ja kes ei rakenda Schengeni acquis ’d veel täielikult.Lisaks ei olnud Tšehhil, Küprosel, Ungaril, Lätil, Maltal, Poolal, Sloveenial ja Slovakkial, kes rakendavad otsusega nr 895/2006/EÜ kehtestatud ühist korda alates 1. detsembrist 2006 ja kes ei ole Schengeni alasse veel täielikult integreerunud, võimalust tunnustada ühepoolselt Bulgaaria ja Rumeenia välja antud elamislubasid ja viisasid, mille nad on välja andnud läbisõiduks oma territooriumist.Kehtivad eeskirjad ei võimalda Bulgaarial ja Rumeenial tunnustada Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubasid.2. KAKS ETTEPANEKUTEt puuduvad erisätted, mis tagaksid Bulgaaria ja Rumeenia konsulaatide halduskoormuse leevendamise ja muude liikmesriikide erivajaduste rahuldamise pärast Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, peab komisjon vajalikuks vaadata läbi otsustega nr 895/2006/EÜ ja 896/2006/EÜ kehtestatud ühised eeskirjad.Sel eesmärgil on komisjon arvesse võtnud:-  Bulgaaria ja Rumeenia viisapoliitika valdkonna erivajadusi, liikmesriikidel pärast viimast laienemist ja kuni 2004. ja 2007. aastal ühinenud uute liikmesriikide Schengeni alasse täieliku integreerumiseni tekkinud/vaid uusi probleeme, ja-  ranget kontrolli ja sõelumist, mida liikmesriigid pärast lühiajalise viisa või elamisloa väljaandmist asjaomaste kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldasid, samuti väikest ohtu, mida selle kategooria isikud muudele liikmesriikidele kujutavad.Sellest tulenevalt tehakse ettepanek kahe õigusakti kohta:2.1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Bulgaaria, Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduks.Kavandatav otsus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõikel 2 ja see on adresseeritud Bulgaariale ja Rumeeniale ning liikmesriikidele, kes on otsustanud rakendada otsust nr 895/2006/EÜ.Et otsuse nr 895/2006/EÜ tekstis puuduvad sätted, mis võimaldaksid laiendada teatavasse kategooriasse kuuluvate ja teatavat liiki dokumentidega isikute lihtsustatud kontrolli kohaldamist välispiiridel pärast Euroopa Liidu viimast laienemist, peetakse vajalikuks ühiste eeskirjade läbivaatamist, et reageerida erivajadustele, mis tekkisid Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisel 1. jaanuaril 2007.Ühepoolse tunnustamise korra laiendamine ühenduse õigusaktiga ei kehtesta liikmesriikidele uusi kohustusi võrreldes 2003. ja 2005. aasta ühinemisaktides loetletutega. Seega ei oleks see nende kahe ühinemisakti suhtes erandiks.Kavandatavat korda rakendatakse vabatahtlikkuse alusel: asjaomastel liikmesriikidel on võimalus rakendada uut õigusakti või jätkata viisade väljaandmist, nagu nõuavad ühinemislepingud.Uus ettepanek peaks võimaldama 2007. aastal Euroopa Liiduga ühinenud Bulgaarial ja Rumeenial tunnustada ühepoolselt võrdväärsena oma riigi viisadega Schengeni riikide väljaantud viisasid ja elamislubasid, samuti samalaadseid dokumente, mille on välja andnud kaks nimetatud riiki ja 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriigid, kes ei ole veel Schengeni alasse täielikult integreerunud.Lisaks peaks lubama liikmesriikidel, kes on otsustanud rakendada otsust nr 895/2006/EÜ ja kes ei ole veel täielikult integreerunud sisepiirideta alasse, tunnustada ühepoolselt Bulgaaria ja Rumeenia väljaantud viisasid ja elamislubasid. Liikmesriikidel, kes ei ole otsustanud rakendada otsust nr 895/2006/EÜ, ei tohiks lubada rakendada käesolevat otsust, sest nad usuvad, et nende oma riigi transiitviisadega saab pidada võrdväärseks ainult Schengeni acquis ’d täielikult rakendavate liikmesriikide väljaantud elamislubasid ja viisasid.Lihtsustatud kord põhineb eeldusel, et süsteemist kasu saavad kolmandate riikide kodanikud on juba läbinud liikmesriigi poolse range sõelumise ning neid ei peeta ohuks riiklikule poliitikale ega ohuks illegaalse sisserände seisukohast.Kord kehtib kuni üleminekuperioodi lõpuni ja kõnealuste liikmesriikide täieliku ühinemiseni sisepiirideta alaga ehk päevani, mil nimetatud dokumentide tunnustamine muutub kohustuslikuks.Nagu otsus nr 895/2006/EÜ, piirdub ka tunnustamiskord läbisõiduga asjaomaste liikmesriikide territooriumist. Läbisõidu kestus ei tohi ületada viit päeva. Kõnealuse korra eesmärk ei ole asendada liikmesriikide lühiajaliste viisade väljaandmist. Peale selle on kõnealustel liikmesriikidel võimalus väljas anda vastavalt kehtivatele eeskirjadele mitmekordse sissesõidu õigusega lühiajalisi viisasid, mis võivad kehtida ühe või mitu aastat, et võimaldada mobiilsust Schengeni dokumentidega kolmandate riikide kodanikele, kel on vaja sageli nende territooriumil reisida.Tunnustamiseks on valitud järgmised dokumendid:-  Schengeni riigi poolt ühises konsulaarjuhises sätestatud ühiste eeskirjade kohaselt väljaantud ühtne viisa (transiitviisa, lühiajaline ehk reisiviisa, grupiviisa);-  Schengeni riigi poolt riiklike õigusaktide kohaselt väljaantud oma riigi pikaajaline viisa;-  Schengeni riigi poolt väljaantud elamisluba, mis sisaldub ühise konsulaarjuhise IV lisas, kus on loetletud dokumendid, mille omanik võib siseneda Schengeni alale viisata;-  riigi lühiajalised ja pikaajalised viisad ja elamisload, mille on välja andnud otsuse nr 895/2006/EÜ lisas loetletud 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriigid;-  Bulgaaria ja Rumeenia väljaantud riigi lühiajalised ja pikaajalised viisad ja elamisload.Kui Bulgaaria ja Rumeenia peaksid otsustama rakendada ühist korda, peavad nad tunnustama kõiki dokumente, mille on välja andnud Schengeni acquis ’d täielikult rakendavad riigid, vältides seega igasugust vahetegemist väljaandva ametiasutuse alusel.Asjaomased liikmesriigid peavad teavitama oma otsusest komisjoni. Komisjon avaldab selle teabe Euroopa Liidu Teatajas ja tagab sellega kogu süsteemi läbipaistvuse. Liikmesriigid võivad sellegipoolest keelduda lubamast riiki kolmandate riikide kodanikke, kelle nimi on nende riiklikus sisenemiskeeluregistris.Kõnealune õigusakt võetakse vastu kaasotsustamismenetluse teel.2.2 . Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 896/2006/EÜ, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubasid oma territooriumist läbisõiduks.Kavandatav otsus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punktil a.Kavandavas otsuses võetakse arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga 2007. aasta jaanuaris ja sellega muudetakse otsust nr 896/2006/EÜ, et võimaldada Bulgaarial ja Rumeenial rakendada nende välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud korda, mis põhineb Šveitsi ja Liechtensteini väljaantud (ja otsuse nr 896/2006/EÜ lisas loetletud) teatavate elamislubade ühepoolsel tunnustamisel nende liikmesriikide poolt. Kavandatav otsus põhineb eeldusel, et Šveitsi või Liechtensteini elamisloaga kolmanda riigi kodanik ei ole ohuks liikmesriikide riiklikule poliitikale ega ohuks illegaalse sisserände seisukohast.Tunnustamine piirdub läbisõiduga. Kui Bulgaaria ja Rumeenia otsustavad rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust, mis võimaldab neil ühepoolselt tunnustada Schengeni riikide ja muude liikmesriikide poolt välja antud dokumente võrdväärsena oma transiitviisadega, on käesoleva õigusakti rakendamine üleminekuperioodil vabatahtlik kuni nõukogu otsustab nende täieliku integreerumise Schengeni alasse.Bulgaarial ja Rumeenial on võimalus otsustada, kas nad osalevad tunnustamise korras ning peavad teavitama oma otsusest Euroopa Komisjoni. Komisjon tagab asjaomase teabe avaldamise.Kavandatav süsteem ei mõjuta kuidagi Schengeni acquis’ eeskirju välispiiride ületamisel nõutavate menetluste ja kontrollimise kohta.Et kavandatav süsteem piirdub läbisõiduga, ei mõjuta see Bulgaaria ja Rumeenia võimalust välja anda mitmekordse sisesõidu õigusega lühiajalisi viisasid, mis võivad kehtida ühe või mitu aastat, et hõlbustada Šveitsi või Liechtensteini elamisloaga kolmandate riikide kodanikele mobiilsust.Kõnealune õigusakt võetakse vastu kaasotsustamismenetluse teel.3. SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUSEÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatakse, et „ükski ühenduse meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks”. Ühenduse võetav meede peab olema võimalikult lihtne meede, mis võimaldab saavutada ettepaneku eesmärgi ning rakendada see võimalikult tõhusalt. Sellest lähtudes on otsustega nr 895/2006/EÜ ja 896/2006/EÜ kehtestatud ühepoolse tunnustamise korra ühiste eeskirjade muutmiseks pakutud välja järgmised õigusaktid:-  otsus, mis võimaldab Bulgaarial, Tšehhil, Küprosel, Ungaril, Lätil, Maltal, Poolal, Rumeenial, Sloveenial ja Slovakkial tunnustada ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi transiitviisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduks üleminekuperioodil kuni kõnealuste liikmesriikide täieliku integreerimiseni ilma sisepiirideta alasse. Kõnealuses korras osalemine on vabatahtlik;-  otsuse nr 896/2006/EÜ muudatus, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid elamislubasid, mille Šveits ja Liechtenstein on välja andnud oma territooriumist läbisõiduks. Kavandatava muudatuse eesmärk on laiendada Bulgaariale ja Rumeeniale nende territooriumist läbisõidu lihtsustatud korda, loobudes vajadusest transiitviisa järele isikute puhul, kellel on kahe nimetatud riigi väljaantud elamisload.Tunnustamiskorras osalemine on 2004. ja 2007. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikidele vabatahtlik üleminekuperioodil kuni päevani, mil nad integreeruvad täielikult ühisesse sisepiirideta alasse, s.o päevani, mil vastastikuse tunnustamise kord muutub sisepiirideta alas täielikult osalevate liikmesriikide vahel kohustuslikuks.Eelnimetatud ettepanekute eesmärke, s.o ajutiste eeskirjade kehtestamine teatavate dokumentide ühepoolseks tunnustamiseks Bulgaaria, Rumeenia ja otsust nr 895/2006/EÜ juba rakendavate liikmesriikide poolt, samuti Šveitsi ja Liechtensteini väljaantud teatavate elamislubade ühepoolse tunnustamise ühise korra laiendamine Bulgaariale ja Rumeeniale, on võimalik saavutada ainult ühenduse tasandi meetmetega, sest ükski liikmesriik ei saa võtta puhtalt riiklikke meetmeid soovitud tulemuste saavutamiseks.Ühendus on valinud meetmed, mis võimaldaksid saavutada ettepaneku eesmärgi ning rakendada see võimalikult tõhusalt. Selles vaimus on, kooskõlas kahe 14. juuni 2006. aasta otsusega ja võttes arvesse kavandatud eesmärke, valitud kaks erinevat õigusakti. Esimese ettepaneku puhul on kohaseks õigusaktiks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis võimaldab asjaomastel liikmesriikidel rakendada vabatahtlikus korras ühiseid ühepoolse tunnustamise eeskirju, mis kujutavad endast ajutist erandit kehtivatest kahepoolse tunnustamise eeskirjadest. Teise ettepaneku puhul on kohaseks õigusaktiks valitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu uus otsus, millega muudetakse otsust nr 896/2006/EÜ. Sellega laiendatakse ühiste eeskirjade kasutamist, võimaldades Bulgaarial ja Rumeenial tunnustada ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini väljaantud elamislubasid.4. LEPINGU JUURDE LISATUD PROTOKOLLIDEST TULENEVAD TAGAJÄRJEDEsimene kavandatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus on adresseeritud üksnes Bulgaariale, Tšehhile, Küprosele, Ungarile, Lätile, Maltale, Poolale, Rumeeniale, Sloveeniale ja Slovakkiale ning sellega kehtestatakse üleminekukord, mis lubab neil riikidel tunnustada ühepoolselt teatavaid liikmesriikide poolt välja antud dokumente võrdväärsena oma riigi transiitviisadega. Kavandatava otsuse rakendamine on vabatahtlik. Seda kohaldataks asjaomastes liikmesriikides kuni kuupäevani, mille nõukogu määrab vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikele 2 ja 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõikele 2.Otsusega kehtestatava korra olemuse tõttu ei saa sellega kaasneda muutlik olukord, nagu on sätestatud Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohta käsitlevas protokollis.Kõnealune otsus, mis on adresseeritud üksnes liikmesriikidele, keda seob Schengeni acquis , kuid kes ei ole veel täielikult integreerunud ühisesse sisepiirideta alasse, ei kujuta endast Schengeni acquis edasiarendust 18. mail 1999. aastal nõukogu, Norra ja Islandi vahel sõlmitud lepingu[7] (millega nimetatud riigid ühinesid Schengeni acquis rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses. Schengeni süsteemi ühtsuse ja nõuetekohase toimimise eesmärgil hõlmab see otsus ka viisasid ja elamislubasid, mille on välja andnud Norra ja Island, kes on seotud Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning kes rakendavad Schengeni acquis ’d täielikult.Kõnealune otsus, mis on adresseeritud üksnes liikmesriikidele, keda seob Schengeni acquis , kuid kes ei ole veel täielikult integreerunud ühisesse sisepiirideta alasse, ei kujuta endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendust Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (millega Šveits ühines Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[8] tähenduses, mis kuulub valdkonda, millele on viidatud nõukogu otsuse (mis käsitleb lepingule alla kirjutamist Euroopa Ühenduse nimel ja kõnealuse lepingu ajutist kohaldamist) artikli 4 lõikes 1.Kavandatav Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 896/2006/EÜ, on adresseeritud Bulgaariale ja Rumeeniale, et võimaldada neil kahel liikmesriigil tunnustada ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini väljaantud elamislubasid võrdväärsena oma riigi transiitviisadega. Otsusega kehtestatava korra olemuse tõttu ei saa sellega kaasneda muutlik olukord, nagu on sätestatud Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohta käsitlevas protokollis.Kõnealune otsus ei kujuta endast Schengeni acquis’ edasiarendust 18. mail 1999. aastal nõukogu, Norra ja Islandi vahel sõlmitud lepingu (millega nimetatud riigid ühinesid Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, sest kõnealuse otsusega lisatud uus element viitab otsusega nr 896/2006/EÜ kehtestatud lihtsustatud korra laiendamisele Bulgaariale ja Rumeeniale, muutmata peamisi eeskirju ja põhimõtteid.2007/0185 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Bulgaaria, Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduksEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[9]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korrasning arvestades järgmist:(1) Akti Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (edaspidi 2005. aasta ühinemisakt) artikli 4 lõike 1 kohaselt peavad 1. jaanuaril 2007. aastal Euroopa Liiduga ühinenud Bulgaaria ja Rumeenia kohaldama alates ühinemise kuupäevast nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud)[10] I lisas loetletud kolmandate riikide kodanike suhtes viisanõudeid.(2) 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 kohaselt kohaldatakse Bulgaaria ja Rumeenia suhtes Schengeni acquis’ sätteid lühiajaliste ühtsete viisade väljaandmise tingimuste ja kriteeriumide, viisade vastastikuse tunnustamise ning elamislubade ja viisade võrdväärsuse kohta alles pärast vastavasisulise nõukogu otsuse vastuvõtmist. Siiski on need sätted kõnealuste liikmesriikide jaoks siduvad alates ühinemiskuupäevast.(3) Seetõttu nõutakse Bulgaarialt ja Rumeenialt riigi viisade väljaandmist oma territooriumile sisenemiseks ja sellest läbisõiduks kolmandate riikide kodanikele, kellel on Schengeni acquis’ d täielikult rakendava liikmesriigi välja antud ühtne viisa, pikaajalist viisat või elamisluba või Schengeni acquis ’d veel mitte täielikult rakendavate liikmesriikide välja antud samalaadne dokument.(4) Isikud, kellel on Schengeni acquis’ d täielikult rakendavate liikmesriikide ja Schengeni acquis’ d veel mitte täielikult rakendavate liikmesriikide välja antud samalaadsed dokumendid, ei kujuta endast mingit ohtu Bulgaariale ega Rumeeniale, sest teised liikmesriigid on nende suhtes rakendanud kõiki vajalikke kontrolle. Et Bulgaarial ja Rumeenial ei lasuks täiendavat halduskoormust, tuleb neile laiendada ühiseid eeskirju, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta otsusega nr 895/2006/EÜ, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Tšehhi, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduks.[11](5) Uued ühised eeskirjad peaksid volitama Bulgaariat ja Rumeeniat ühepoolselt tunnustama teatavaid Schengeni acquis' d täielikult rakendavate liikmesriikide välja antud dokumente, nende endi väljaantud samalaadseid dokumente ja 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide välja antud dokumente, mis on loetletud otsuse nr 895/2006/EÜ lisas, võrdväärsena oma riigi viisadega ning kehtestama selle ühepoolse võrdväärsuse alusel oma välispiiridel isikute lihtsustatud kontrolli korra.(6) Võttes arvesse, et Tšehhi, Küpros, Läti, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia on teatanud komisjonile oma otsusest rakendada otsusega nr 895/2006/EÜ kehtestatud lihtsustatud korda, peaksid uued ühised eeskirjad võimaldama neil liikmesriikidel tunnustada ka Bulgaaria ja Rumeenia välja antud viisasid ja elamislubasid võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduks.(7) Uut ühist korda peaks kohaldama üleminekuperioodi jooksul kuni 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 ja 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 esimeses lõigus viidatud nõukogu otsusega määratava kuupäevani.(8) Dokumendi tunnustamine peaks piirduma läbisõiduga Bulgaaria, Tšehhi, Küprose, Ungari, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia territooriumist. Ühises süsteemis osalemine peaks olema vabatahtlik, panemata uutele liikmesriikidele täiendavaid kohustusi 2003. ja 2005. aasta ühinemisaktis määratletu kohaselt.(9) Ühiseid eeskirju peaks kohaldama Schengeni acquis' d täielikult rakendavate liikmesriikide väljaantud ühtsete lühiajaliste viisade, pikaajaliste viisade ja elamislubade ning Schengeni acquis’ d veel mitte täielikult rakendavate liikmesriikide välja antud samalaadsete dokumentide ning Bulgaaria ja Rumeenia välja antud lühiajaliste viisade, pikaajaliste viisade ja elamislubade suhtes.(10) Täita tuleb sisenemise tingimusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)[12] artikli 5 lõikes 1, v.a sama määruse artikli 5 lõike 1 punktis b sätestatud tingimust, kuivõrd käesoleva otsusega, mis laiendab otsuses nr 895/2006/EÜ sätestatud ühiste eeskirjade kohaldamist, kehtestatakse Schengeni acquis’ d täielikult rakendavate liikmesriikide väljaantud dokumentide või Schengeni acquis’ d veel mitte täielikult rakendavate riikide väljaantud samalaadsete dokumentide, ning Bulgaaria ja Rumeenia läbisõiduks välja antud lühiajaliste viisade, pikaajaliste viisade ja elamislubade Bulgaaria ja Rumeenia poolse ühepoolse tunnustamise kord, ning võimaldatakse lisaks otsusega nr 895/2006/EÜ kehtestatud lihtsustatud korda kohaldavatel Tšehhil, Küprosel, Ungaril, Lätil, Maltal, Poolal, Sloveenial ja Slovakkial tunnustada samalaadseid dokumente, mille on välja andnud Bulgaaria ja Rumeenia.(11) Arvestades, et kavandatava otsuse eesmärki, milleks on kehtestada 2004. ja 2007. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide kohaldatav ühepoolse tunnustamise kord, ei saa liikmesriigid piisaval määral saavutada eraldi tegutsedes, mistõttu on eesmärk meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.(12) Käesolev otsus ei ole Schengeni acquis' sätete edasiarendamine Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, sest see on adresseeritud ainult 2004. ja 2007. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikidele, kes veel ei rakenda Schengeni acquis' d täielikult. Schengeni süsteemi ühtsuse ja nõuetekohase toimimise eesmärgil hõlmab see otsus ka viisasid ja elamislubasid, mille on välja andnud kolmandad riigid, kes on seotud Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning kes rakendavad Schengeni acquis' d täielikult, nagu Island ja Norra.(13) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale need liikmesriigid antud otsuse vastuvõtmisel.(14) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Otsusega kehtestatakse välispiiridel isikute lihtsustatud kontrollimise kord, mille kohaselt:-  Bulgaaria ja Rumeenia võivad tunnustada ühepoolselt võrdväärsena oma riigi transiitviisadega dokumente, millele on viidatud artiklites 2 ja 3, samuti dokumente, millele on viidatud artiklis 4 ja mille need kaks riiki on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kelle suhtes kehtib viisakohustus vastavalt määrusele (EÜ) nr 539/2001.-  Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia, kes on teatanud komisjonile oma otsusest kohaldada otsusega nr 895/2006/EÜ kehtestatud lihtsustatud korda, võivad tunnustada ühepoolselt võrdväärsena oma riigi transiitviisadega dokumente, millele on viidatud artiklis 4 ja mille Bulgaaria ja Rumeenia on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kelle suhtes kehtib viisakohustus vastavalt määrusele (EÜ) nr 539/2001.Artikkel 21. Bulgaaria ja Rumeenia võivad lugeda oma riigi transiitviisaga võrdväärseks järgnevaid Schengeni acquis' d täielikult rakendavate liikmesriikide väljaantud dokumente, olenemata nende omanike kodakondsusest:i) Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklis 10 osutatud „ühtne viisa”;ii) Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklis 18 osutatud „pikaajaline viisa”;iii) ühiste konsulaarjuhiste IV lisas nimetatud „elamisluba”.2. Kui Bulgaaria ja Rumeenia otsustavad käesolevat otsust kohaldada, tunnustavad nad kõiki lõikes 1 osutatud dokumente, olenemata sellest, milline riik on dokumendi välja andnud.Artikkel 3Kui Bulgaaria ja Rumeenia otsustavad kohaldada artiklit 2, võivad nad lisaks tunnustada ühe või mitme 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriigi, kes veel ei rakenda Schengeni acquis' d täielikult, väljaantud riigi lühiajalisi viisasid, pikaajalisi viisasid ja elamislubasid võrdväärsena oma riigi transiitviisadega.Dokumendid, mille on välja andnud liikmesriigid, kes veel ei rakenda Schengeni acquis ’d täielikult, on loetletud otsuse nr 895/2006/EÜ lisas.Artikkel 4Peale selle võivad Bulgaaria ja Rumeenia tunnustada ka riikide lühiajalisi viisasid, pikaajalisi viisasid ja elamislubasid võrdväärsena oma riigi transiitviisadega.Bulgaaria ja Rumeenia välja antud dokumendid, mida võib tunnustada käesoleva otsuse kohaselt, on loetletud lisas.Artikkel 5Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia võivad samuti tunnustada transiididokumendina käesoleva otsuse lisas loetletud Bulgaaria ja Rumeenia dokumente.Artikkel 6Bulgaaria, Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia võivad dokumente tunnustada võrdväärsena oma riigi viisadega, kui kolmanda riigi kodaniku läbisõit nende territooriumist ei kesta üle viie päeva.Läbisõidu kestus peab jääma artiklites 2, 3 ja 4 viidatud dokumentide kehtivusaja piiresse.Artikkel 7Bulgaaria, Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia teavitavad 10 tööpäeva jooksul käesoleva otsuse jõustumisest komisjoni sellest, kas nad otsustavad käesolevat otsust kohaldada. Komisjon avaldab nende liikmesriikide saadetud teabe Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 8Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse kuni 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 kohaselt vastuvõetava nõukogu otsusega määratava kuupäevani.Artikkel 9Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaariale, Tšehhile, Küprosele, Lätile, Ungarile, Maltale, Poolale, Rumeeniale, Sloveeniale ja Slovakkiale.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[…]  LISABULGAARIA välja antavate dokumentide nimekiri- Viisad1. Виза за летищен транзит (виза вид "А") – Lennujaama transiitviisa (liik „A”)2. Визи за транзитно преминаване (виза вид "B") - Transiitviisad (liik „B”)-  Еднократна транзитна виза - Ühekordse sisenemisõigusega transiitviisa-  Двукратна транзитна виза - Kahekordse sisenemisõigusega transiitviisa-  Многократна транзитна виза - Mitmekordse sisenemisõigusega transiitviisa3. Визи за краткосрочно пребиваване (виза вид "C") – Lühiajalised viisad (liik „C”)-  Еднократна входна виза - Ühekordse sisenemisõigusega viisa-  Многократна входна виза - Mitmekordse sisenemisõigusega viisa4. Виза за дългосрочно пребиваване (виза вид "D") - Pikaajaline viisa (liik „D”)- Elamisload1. Карта на продължително пребиваващ в Република България чужденец – Pikaajaline elamisluba2. Карта на постоянно пребиваващ в Република България чужденец – Alaline elamisluba3. Карта на бежанец – Pagulase elamisluba4. Удостоверение за пътуване зад граница на чужденец с хуманитарен статут – Sellise kolmanda riigi kodaniku elamisluba, kellele Bulgaaria Vabariik on andnud humanitaarkaitseRUMEENIA välja antavate dokumentide nimekiri- Viisad-  viză de tranzit, identificată prin simbolul B (transiitviisa, märgendiga B)-  viză de scurtă şedere, identificată prin simbolul C (lühiajaline viisa, märgendiga C)-  viză de lungă şedere, identificată prin unul dintre următoarele simboluri, în funcţie de activitatea pe care urmează să o desfăşoare în România străinul căruia i-a fost acordată:(i) desfăşurarea de activităţi economice, identificată prin simbolul D/AE(ii) desfăşurarea de activităţi profesionale, identificată prin simbolul D/AP(iii) desfăşurarea de activităţi comerciale, identificată prin simbolul D/AC(iv) angajare în munca, identificată prin simbolul D/AM(v) studii, identificată prin simbolul D/SD(vi) reîntregirea familiei, identificată prin simbolul D/VF(vii) intrarea în România a străinilor căsătoriţi cu cetăţeni români, identificată prin simbolul D/CR(viii) activităţi religioase sau umanitare, identificată prin simbolul D/RU(ix) viză diplomatică şi viză de serviciu, identificată prin simbolul DS(x) alte scopuri, identificată prin simbolul D/AS(pikaajalised viisad järgmise märgistusega, vastavalt otstarbele, milleks muu riigi kodanik Rumeenia viisa saab:i) majandustegevuseks, märgendiga D/AEii) erialategevuseks, märgendiga D/APiii) äritegevuseks, märgendiga D/ACiv) töötamiseks, märgendiga D/AMv) õpinguteks, märgendiga D/SDvi) perekonna taasühinemiseks, märgendiga D/VFvii) Rumeenia kodanikuga abiellunu sisenemiseks Rumeeniasse, märgendiga D/CRviii) usualaseks või humanitaartegevuseks, märgendiga D/RUix) diplomaadi- või teenistusviisa, märgendiga DSx) muuks otstarbeks, märgendiga D/AS)- Elamisload- Permis de şedere temporară (ajutine elamisluba)- Permis de şedere permanentă (alaline elamisluba)- Carte de rezidenţă - pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (elamisluba – välismaalastele, kes on Rumeenia kodaniku pereliikmed)- Carte de rezidenţă permanentă - pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (alaline elamisluba - välismaalastele, kes on Rumeenia kodaniku pereliikmed)2007/0186 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse otsust nr 896/2006/EÜ, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubasid oma territooriumist läbisõiduksEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[13]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korrasning arvestades järgmist:(1) Otsusega nr 896/2006/EÜ kehtestatakse ühised eeskirjad teatavate Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubade ühepoolseks tunnustamiseks liikmesriikide poolt, võimaldades lihtsustada nimetatud dokumentidega kolmandate riikide kodanike välispiiridel kontrollimise korda.(2) Schengeni acquis' kaheetapilise rakendamismenetluse tulemusena nõuti liikmesriikidelt, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004. aastal, alates ühinemise kuupäevast riigi viisade väljaandmist nendele kolmandate riikide kodanikele, kellel on Šveitsi ja Liechtensteini väljaantud elamisload ja kelle suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 kohast viisanõuet. See kohustus tekitas täiendava halduskoormuse nende liikmesriikide konsulaatidele Šveitsis ja Liechtensteinis.(3) Näis, et liikmesriikidel ei ole vaja nõuda selle kategooria isikutelt viisat, sest nad kujutavad endast liikmesriikidele üksnes vähest ebaseadusliku immigratsiooni ohtu.(4) Võttes arvesse, et sama põhjendus kehtib ka Bulgaaria ja Rumeenia kohta, tuleks otsusega nr 896/2006/EÜ[14] kehtestatud lihtsustatud korda laiendada ka Bulgaariale ja Rumeeniale.(5) Otsuse nr 896/2006/EÜ selline muutmine peaks võimaldama Bulgaarial ja Rumeenial, kui nad peaksid otsustama kohaldada otsust nr …/2007/EÜ ja tunnustada ühepoolselt Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubasid, mis on loetletud otsuse nr 896/2006/EÜ lisas, võrdväärsena oma riigi transiitviisadega.(6) Tunnustamine peaks piirduma vaid Bulgaaria ja Rumeenia territooriumist läbisõidu eesmärgiga, piiramata nende kahe liikmesriigi võimalust anda välja viisasid lühiajaliseks viibimiseks.(7) Võimalus, et Bulgaaria ja Rumeenia käesolevat otsust ei rakenda, peaks piirduma üleminekuperioodiga kuni kuupäevani, mille nõukogu määrab 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 kohaselt.(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006[15] (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 1 sätestatud sisenemistingimusi, välja arvatud artikli 5 lõike 1 punktis b ette nähtud tingimust, tuleb täita selles ulatuses, mil käesoleva otsusega kehtestatakse Bulgaaria ja Rumeenia välja antud transiitviisade ning teatavate Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubade võrdväärsuse kord.(9) Arvestades, et võetava meetme eesmärk mõjutab otseselt ühenduse õigustiku viisasid käsitleva osa kohta ja liikmesriigid ei saa seda piisaval määral saavutada eraldi tegutsedes, mistõttu on eesmärk meetme ulatust ja mõju arvestades paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.(10) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale need liikmesriigid käesoleva otsuse vastuvõtmisel.(11) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Otsuse nr 896/2006/EÜ artiklile 2 lisatakse kolmanda lõiguna järgmine lause:„Kui Bulgaaria ja Rumeenia otsustavad kohaldada otsust nr …/2007/EÜ, võivad nad ühepoolselt tunnustada käesoleva otsuse lisas loetletud elamislubasid võrdväärsena oma riigi transiitviisadega kuni kuupäevani, mille nõukogu määrab vastavalt akti Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta artikli 4 lõikele 2.”Artikkel 2Kui Bulgaaria ja Rumeenia otsustavad käesolevat otsust kohaldada, peavad nad sellest teatama 10 tööpäeva jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon avaldab nende saadetud teabe Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 3Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaariale ja Rumeeniale.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[…] [1] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1932/2006 (ELT L 405, 30.12.2006, lk 23).[2] ELT L 167, 20.6.2006, lk 1.[3] ELT L 167, 20.6.2006, lk 8.[4] 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriigid pidid 1. augustiks 2006 teatama komisjonile oma otsusest rakendada ühiseid eeskirju.[5] ELT C 251, 17.10.2006, lk 20.[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 526/2006, 15. märts 2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), ELT L 105, 13.4.2006, lk 1[7] ELT L 176, 10.7.1999, lk 35.[8] Nõukogu dokument 13054/04.[9] ELT C […], […], lk […].[10] ELT L 81, 21.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1932/2006 (ELT L 405, 30.12.2006, lk 23).[11] ELT L 167, 20.6.2006, lk 1.[12] ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.[13] ELT C […], […], lk […].[14] ELT L 167, 20.6.2006.[15] ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0435

Ettepanek : Nõukogu otsus, mille kohaselt lubatakse Poola Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287  /* KOM/2009/0435 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 26.8.2009KOM(2009) 435 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,mille kohaselt lubatakse Poola Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287SELETUSKIRI1. Ettepaneku taustVastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv”) artiklile 395 võib nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid kõnealuse direktiivi sätetest erandite tegemiseks, et lihtsustada käibemaksu kogumist või ära hoida teatavat laadi maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.Kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 22. juunil 2009, taotles Poola Vabariik (edaspidi „Poola”) luba erimeetme võtmiseks, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 287, et kohaldada alates 1. jaanuarist 2010 maksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 30 000 eurot.Komisjon teavitas 22. juuni 2009. aasta kirjaga käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Poola taotlusest. Komisjon teatas 3. juuli 2009. aasta kirjas Poolale, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.Käibemaksudirektiivi XII jaotise 1. peatükiga on liikmesriikidele ette nähtud võimalus kohaldada erikorda väikeste ettevõtjate suhtes, sealhulgas eelkõige kohaldada vabatahtlikku maksuvabastuskorda maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa teatavat ülempiiri.Kõnealune aastakäibe ülempiir on eri liikmesriikides erinev, vastavalt eelkõige kõnealuste riikide ühinemiskuupäevale.Enne 1. jaanuari 1978 ühendusega ühinenud liikmesriigid, kes on kasutanud nõukogu 11. aprilli 1967 aasta direktiivi 67/288/EMÜ artiklis 14 sätestatud võimalust kohaldada sellist korda, võivad kõnealuse korra säilitada (vt käibemaksudirektiivi artikli 284 lõige 1). Liikmesriigid, kes 17. mail 1977 kohaldasid maksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas oli kõnealusel kuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt alla 5000 euroopa arvestusühiku, võivad kõnealuse maksuvabastuse ülempiiri suurendada kuni 5 000 euroni (vt käibemaksudirektiivi artikli 284 lõige 2), samas kui liikmesriigid, kes kohaldasid maksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive oli 5 000 või rohkem euroopa arvestusühikut, võivad kõnealust maksuvabastuse ülempiiri suurendada, et säilitada selle reaalväärtus (vt käibemaksudirektiivi artikkel 286).Liikmesriigid, kes ei ole kasutanud kõnealust võimalust, võivad kohaldada maksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive on kuni 5 000 eurot või sellega võrdne summa riigi valuutas (vt käibemaksudirektiivi artikkel 285).Pärast 1. jaanuari 1978 ühendusega ühinenud liikmesriigid võivad kohaldada maksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa ühinemise ajal kindlaks määratud ülempiiri. Kõnealune liikmesriigiti erinev ülempiir vastab riigi valuutas ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatud summadele, mis iga liikmesriigi puhul on sätestatud käibemaksudirektiivi artikli 287 punktides 1–16.Vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 287 punktile 14 võib Poola kohaldada maksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 10 000 eurot.Põhjenduseks oma taotlusele tõsta kõnealune ülempiir 30 000 euroni, märgib Poola, et eelkõige võimaldaks see lihtsustada haldusmenetlusi väikeste ettevõtjate puhul ning seeläbi vähendada suurema hulga väikeste ettevõtjate halduskoormust ja aidata kaasa nende arengule. Lisaks märgitakse, et riigi kulud seoses käibemaksu kogumisega sellistelt maksukohustuslastelt on võrreldes laekuvate maksutuludega liiga suured.Samuti täpsustatakse, et kõnealune meede ei mõjutaks oluliselt lõpptarbimise etapis kogutud käibemaksutulude kogusummat. Enam kui 360 000 maksukohustuslasest, kes kõnealuse muudatuse tagajärjel vastaksid esmakordselt kõnealuse korra tingimustele, võivad Poola hinnangul ligikaudu 90 000 maksukohustuslast kõnealuse korra kohase maksuvabastuse valida, mille tagajärjel jääks laekumata ligikaudu 500 miljonit zlotti ehk 0,4 % 2010. aastaks prognoositavatest käibemaksutuludest.Tuleb märkida, et komisjon on lisanud käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamist käsitleva direktiivi 29. oktoobri 2004 ettepanekule (KOM(2004) 728 (lõplik)) sätted, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel kohaldada maksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive on kuni 100 000 eurot või samaväärne summa riigi valuutas, kusjuures kõnealust ülempiiri võidakse igal aastal kohandada.Võttes arvesse käibemaksudirektiivi artiklit 395 ja Poola esitatud argumente, on komisjon seisukohal, et taotletud erand vastab kõnealuses artiklis sätestatud tingimustele ning et see aitab lihtsustada käibemaksu kogumist. Pidades silmas ka eespool esitatud taustteavet, ei ole komisjonil kõnealuse taotluse osas vastuväiteid ja seega on komisjon seisukohal, et nõukogule tuleb esitada vastav ettepanek.Siiski leiab komisjon, et kõnealuse erandi kohaldamisperioodi tuleks piirata, et Poola esitatud asjakohase teabe põhjal saaks korrapäraselt hinnata, kas kõnealuse erandi kohaldamist õigustavad asjaolud veel kehtivad. Lisaks on komisjon seisukohal, et kõnealuse erandi kohaldamine tuleb igal juhul lõpetada, kui jõustuvad komisjoni poolt kõnealuses valdkonnas esitatud ühtlustatud eeskirjad.2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamineOtsuse ettepaneku eesmärk on laiendada käibemaksu kogumist lihtsustava meetme kohaldamisala suuremale hulgale väikestele ettevõtjatele. Sellel oleks seega positiivne mõju eelkõige kõnealustele ettevõtjatele ja asjaomasele liikmesriigile. Ettepaneku koostamisel puudus vajadus kasutada välisekspertide abi, konsulteerida huvitatud isikutega ja hinnata kõnealuse otsuse mõju. Igal juhul ei käesoleva otsuse mõju suur, kuna selle kohaldamisala ja -periood on piiratud.3. Ettepaneku õiguslik külgOtsuse ettepaneku eesmärk on lubada Poolal kohaldada erimeedet, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 287, et kohaldada alates 1. jaanuarist 2010 maksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 30 000 eurot, endise ülempiiri 10 000 euro asemel.Kõnealuse otsuse õiguslik alus on käibemaksudirektiivi artikli 395 sätted, mis võeti vastu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 93 kohaselt. Vastavalt kõnealustele sätetele peab liikmesriik, kes soovib võtta erimeetmeid, millega tehakse erandid kõnealusest direktiivist, saama nõukogult loa nõukogu otsusena. Kuna tegemist on rakendusmeetmega, mis käsitleb käibemaksudega seotud õigusaktide ühtlustamist, on ettepanek subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas.Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ja ei lähe seega kaugmale sellest, mida on vaja lihtsustamise eesmärgi saavutamiseks, kuna ettepaneku kohaselt laiendatakse Poolas kohaldatava maksuvabastuskorra kohaldamisala väga piiratul määral, hõlmates täiendavalt vaid piiratud hulga väikeseid ettevõtjaid, kes võivad kõnealust korda kohaldada omal valikul. Seega tehakse käibemaksudirektiivi põhimõtetest erand piiratud ja asjakohasel määral.4. Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.5. LisateaveEttepanekuga nähakse ette, et otsuse kohaldamisperiood lõppeb automaatselt kuupäeval, mil jõustuvad väikeste ettevõtjate suhtes kohaldatavat maksuvabastuskorda reguleerivad ühtlustatud eeskirjad, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,mille kohaselt lubatakse Poola Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi,[1] eriti selle artikli 395 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:(1) Kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 22. juunil 2009, taotles Poola Vabariik luba erimeetme võtmiseks, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 287, et kohaldada alates 1. jaanuarist 2010 maksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas ei ületa ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult 30 000 eurot.(2) Komisjon teavitas 22. juuni 2009. aasta kirjaga direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Poola Vabariigi taotlusest. Komisjon teatas 3. juuli 2009. aasta kirjas Poola Vabariigile, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.(3) Direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 1. peatükiga on liikmesriikidele ette nähtud võimalus kohaldada erikorda väikeste ettevõtjate suhtes, sealhulgas eelkõige kohaldada vabatahtlikku maksuvabastuskorda maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa teatavat ülempiiri.(4) Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punktile 14 võib Poola Vabariik kohaldada maksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 10 000 eurot.(5) Kõnealuse ülempiiri tõstmine 30 000 euroni võimaldaks Poola Vabariigil lihtsustada haldusmenetlusi suurema hulga väikeste ettevõtjate puhul, piirdudes kõige väiksema käibega ettevõtjatega, ning seeläbi aidata kaasa nende arengule.(6) Komisjon on lisanud käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamist käsitleva direktiivi 29. oktoobri 2004 ettepanekule (KOM(2004) 728 (lõplik))[3] sätted, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel kohaldada maksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive on kuni 100 000 eurot või samaväärne summa riigi valuutas, kusjuures kõnealust ülempiiri võidakse igal aastal kohandada. Poola Vabariigi esitatud taotlus on kooskõlas käesoleva ettepanekuga.(7) Erandi kohaldamine ei mõjuta käibemaksust tulenevaid Euroopa Ühenduse omavahendeid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 287 võib Poola Vabariik kohaldada maksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 30 000 eurot.Artikkel 2Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010 kuni kuupäevani, mil jõustuvad sellise direktiivi sätted, millega muudetakse aastakäibe ülempiire, millest väiksema käibega maksukohustuslaste suhtes võidakse kohaldada maksuvabastust, kusjuures erandi kohaldamine lõpetatakse igal juhul hiljemalt 31. detsembril 2012.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.[2] ELT C […] , […], lk […].[3] ELT C 24, 29.1.2005, lk 10.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.6.2016
            COM(2016) 312 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2017. aasta üldeelarvest

               SELETUSKIRI

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,
                  1
                eriti selle artikkel 10 lubab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmisel ületada asjaomaste rubriikide ülemmäärasid, kui peetakse kinni aastasest ülemmäärast 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  2
                punktis 11 on sätestatud fondi kasutuselevõtu kord.

               Fondist abi saamise õiguse tingimusi on kirjeldatud üksikasjalikult nõukogu 11. novembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2012/2002 (Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta),
                  3
                milles nähakse ette, et eelarvesse lisatakse ettemaksete tegemiseks maksimaalselt 50 000 000 eurot nii maksete kui ka kulukohustuste assigneeringutes.

               Komisjon peab vajalikuks valmistuda selliseks kasutuselevõtmiseks, et tagada eelarvevahendite õigeaegne olemasolu, ja teeb seepärast ettepaneku lisada nimetatud summa 2017. aasta eelarveprojekti.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2017. aasta üldeelarvest

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta,
                  4
                eriti selle artikli 4a lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  5
                eriti selle punkti 11,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele, et näidata üles solidaarsust looduskatastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  6
                artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades).

               (3)Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4a lõikes 4 on sätestatud, et kui see on vajalik selleks, et tagada eelarvevahendite õigeaegne olemasolu, võib võtta kasutusele fondi vahendid summas kuni 50 000 000 eurot ettemaksete tegemiseks ning kanda vastavad assigneeringud liidu üldeelarvesse.

               (4)Selleks et tagada piisavate eelarvevahendite õigeaegne olemasolu liidu 2017. aasta üldeelarves, tuleks võtta kasutusele fondi vahendid summas 50 000 000 eurot ettemaksete tegemiseks.

               (5)Selleks et minimeerida fondi kasutuselevõtuks kuluvat aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2017,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2017. aasta üldeelarves võetakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi raames ettemaksete tegemiseks kasutusele 50 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

               [Koht],

               Euroopa Parlamendi nimel

                     Nõukogu nimel

               president

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (3)
                  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

                     (4)
                  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

                     (5)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (6)
                  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020. ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0259

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära  /* KOM/2009/0259 lõplik - CNS 2009/0075 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 9.6.2009KOM(2009) 259 lõplik2009/0075 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimääraSELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidNõukogu 18. veebruari 2002. aasta otsusega 2002/167/EÜ[1] lubati Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära. Kõnealuse otsuse kohaselt võib Portugal kohaldada nimetatud toodete suhtes aktsiisimäära, mis on madalam direktiivi 92/84/EMÜ[2] artiklis 3 sätestatud täismäärast ja samuti kõnealuses direktiivis kehtestatud alammäärast, kuid mitte üle 75 % madalam tavalisest riiklikust alkoholiaktsiisist. Seda meedet kohaldati 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2008. 16. juunil 2008. aastal ja 20. juunil 2008. aastal saadetud taotlustes väljendas Portugal soovi pikendada asjaomast korda kuni 31. detsembrini 2013.5. novembril 2008 ja 25. veebruaril 2009 esitasid Portugali ametivõimud komisjoni talituste taotlusel lisateavet, mille abil tõendati, et madalama aktsiisimäära kohaldamise jätkamine on vajalik rummi, likööri ja/või kangete alkohoolsete jookide tootmise ja sellega seotud põllumajandustegevuse jätkumise tagamiseks.Praeguse seisuga on Madeiral registreeritud kaheksa rummi ja/või likööri tootmisega tegelevat ettevõtjat; Assooridel toodab üheksa ettevõtjat likööri ja kolmkümmend kaheksa kangeid alkohoolseid jooke. Madeira suurim rummi- ja likööritootja kavandab perioodiks 2009–2013 aastatoodanguks puhtas alkoholis arvestatuna keskmiselt 558,02 hl. 2007. aastal tootsid Madeira autonoomse piirkonna ettevõtjad kokku 1304,99 hl rummi ja 419,95 hl likööri (puhtas alkoholis arvestatuna). Samal aastal tootsid Assooride autonoomse piirkonna ettevõtjad 1680 hl likööri (arvestusliku alkoholisisaldusega 20 %) ja 994 hl kangeid alkohoolseid jooke (arvestusliku alkoholisisaldusega 37,5–42 %). Peaaegu kogu toodang müüakse kohalikul turul ja ainult väike osa eksporditakse (Assooride liköörist eksporditakse ligikaudu 10 %, peamiselt Põhja-Ameerikasse).Madeiral töötab alkoholitööstuses ligikaudu 130 töötajat ja Assooridel ligikaudu 90 töötajat. Lisaks annab Madeiral suhkruroo ja puuviljade kasvatamine ja töötlemine tööd ligikaudu 1 000 põllumajandustootjast pereettevõtjale.2007. aastal oli madalama aktsiisimaksuga toodete turuosa väiksem kui sarnastel imporditud või mujalt ühendusest tarnitud toodetel, mis nendega halastamatult konkureerivad (20,3 % Madeiral ja 38,9 % Assooridel). Lisaks on Madeiral ja Assooridel kohapeal toodetud rummi, likööri ja kangete alkohoolsete jookide keskmine jaemüügihind (koos maksuga) madalamast aktsiisimaksust hoolimata kõrgem kui väljastpoolt piirkonda pärit sarnastel toodetel.Rummi-, likööri- ja/või kangete alkohoolsete jookide tootjate konkurentsivõimet pärsib peamiselt asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 osutatud teguritega (kaugus, isoleeritus, väiksus, keeruline reljeef ja rasked looduslikud olud) seotud lisakulu.Samuti on kasutatav põllumajandustoore (suhkruroog, puuviljad, taimed, mesi, koor, piim, vein) siin kallim kui tavaliste tootmistingimuste puhul. Selle põhjuseks on põllumajandusettevõtete väiksus ja killustatus ning sellest tulenevalt nende vähene mehhaniseeritus. Pealegi ei ole suhkruroo tootmine Madeiral raskete looduslike olude, pinnase iseärasuse ja käsitöö kasutamise tõttu nii tulus kui mujal äärepoolseimates piirkondades.Kohapeal puuduvate toorainete ja pakkematerjali toomine saarele on kulukam kui lihtsalt valmistoote transport. Assooride puhul on isoleeritus eriti suur, sest saared asuvad üksteisest kuni 600 km kaugusel, mis muudab ka saartevahelise transpordi väga kulukaks. Lõpuks on ka töötlemis-, tootmis-, ja pakendamisseadmete transport ja paigaldamine siin kauguse ja isoleerituse tõttu kulukam kui mandril.Lisakulusid toob ka vajadus valmistooteid säilitada, sest kohapealne tarbimine ei ammenda toodangut valmimise hetkel, vaid kestab aasta ringi.Arvesse tuleb võtta ka lisakulu, mida nõuab mandril asuvate tarnijate ja tarbijate külastamine ning laborikatseteks näidiste saatmine (Assooride puhul).Ühikukulu kergitavad veel teisedki kohapealse turu väiksusega seotud tegurid, nagu vajadus hoida suurt toorainevaru ning toodangu kogust arvestades kõrged püsikulud. Seda tingib peamiselt nii rohkete seadmete soetamine kui ka vajadus järgida keskkonnastandardeid. Selles suhtes on eriti ebasoodne Madeira rummitootjate olukord, sest nemad peavad katma ka suhkruroo töötlemisjääkide käitlusega seotud kulud, kuna teistes piirkondades on võimalik sellised kõrvalsaadused ringlusse võtta.Mandril tegutsevate ettevõtjatega võrreldes peavad saartel asuvad ettevõtjad üldiselt kandma veel muidki lisakulusid. Eelkõige tuleb ära märkida kõrgemaid tööjõu- (alampalk on nimetatud piirkondades 5 % kõrgem) ja energiakulusid, aga samuti (Madeira puhul) kõrgemaid ehituskulusid ja maahinda.Tõestamaks, et aktsiisimaksu ei soovita vähendada rohkem, kui on vaja asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 osutatud teguritest (kaugus, isoleeritus, väiksus, keeruline reljeef ja rasked looduslikud olud, majanduslik sõltuvus vähesest arvust toodetest) tuleneva lisakulu korvamiseks, töötasid Portugali ametivõimud välja ebasoodsast konkurentsiolukorrast tekkivate lisakulude arvutamise valemi, millest ilmneb, et lisakulu ühiku kohta ületab vastava aktsiisimaksukärpe ligikaudu 7–19 %.Madalama aktsiisimaksu kohaldamist saab seega pidada vajalikuks meetmeks, mille abil säilitada toodete konkurentsivõime mujalt ühendusest pärit sarnaste toodete suhtes.Võttes arvesse vajadust tagada ühteaegu õiguskindlus kohalikele tootjatele, et nad saaksid oma äritegevust arendada, ning määrata maksueranditele kindel tähtaeg, teeb komisjon ettepaneku lubada erandi pikendamist viieks aastaks. Samuti paneb komisjon ette nõuda Portugalilt 31. detsembriks 2011 vahearuande esitamist, et komisjon saaks hinnata, kas asjaolud, mille põhjal maksusoodustus tehakse, on endiselt samad.-  Üldine taustAlkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksu käsitlev ühenduse raamistik on sätestatud kahes direktiivis. Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivis 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta[3] on sätestatud aktsiisimaksuga maksustatavate toodete ühised määratlused, täpsustatud maksumäära arvutamise viis ning sätestatud kriteeriumid, mille alusel teatavate toodete suhtes võib kohaldada maksuvabastust või madalamat maksumäära. Eespool viidatud nõukogu direktiiviga 92/84/EMÜ kehtestatakse iga tootekategooria jaoks alammäär.Otsusega 2002/167/EÜ lubati Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud kohapeal tarbitavatele rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära. Alandatud maksumäär ei tohi olla tavalisest riiklikust alkoholiaktsiisist üle 75 % madalam. Otsus kaotas kehtivuse 31. detsembril 2008.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidKooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 299 lõikega 2 kohaldatakse kõnealuse lepingu sätteid ka Prantsusmaa ülemeredepartemangude, Assooride, Madeira ja Kanaari saarte (äärepoolseimate piirkondade) suhtes. Võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade ühiskondliku ja majandusliku olukorra struktuurilist halvemust, mida tingib nende kaugus, isoleeritus, väiksus, keeruline reljeef, rasked ilmastikuolud ning majanduslik sõltuvus vähesest arvust toodetest, s.o tegureid, mille püsivus ja koosmõju piiravad nende piirkondade arengut, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga kvalifitseeritud häälteenamuse alusel meetmed, sh ühine poliitika, mille abil määrata muu hulgas kindlaks asutamislepingu sätete kohaldamise tingimused kõnealuste piirkondade jaoks.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEÜ asutamislepingu artikli 299 lõikega 2 ette nähtud meetmetes tuleb võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade eripärasid ja piiranguid, õõnestamata ühenduse õiguskorra terviklikkust ja ühtsust, sealhulgas siseturgu ja ühist poliitikat. Nagu eespool märgitud, piirdub maksukärbe määraga, mis on vajalik kohapeal tarbitava kohaliku toodangu konkurentsihalvemuse korvamiseks. Võttes arvesse kõike eelöeldut ja seda, et tegemist on väga väikeste kogustega ning maksusoodustus puudutab üksnes kohapealset tarbimist, on mõju siseturule väga väike, mis tähendab, et artikli 299 lõikes 2 sätestatud nõue, millele eespool viidati, on täidetud.2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaPortugali valitsuse taotlus esitati asjaomaste ettevõtjate taotluste põhjal.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.-  Mõju hindamineEttepanek avaldab majanduslikku mõju üksnes Madeira rummi- ja likööritootjatele ning Assooride likööri- ja kangete alkohoolsete jookide tootjatele, mistõttu võib mõju pidada minimaalseks.Kui nimetatud tootjatel ei ole enam võimalik kasutada madalamat aktsiisimaksu, võib sellest tulenev jaehinna tõus ohustada kogu asjaomase majandussektori olemasolu ning tuua kaasa sellega otseselt ja kaudselt seotud töökohtade kadumise.3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetme kokkuvõteTehakse ettepanek lubada Portugalil kohaldada alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013 Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära. Alandatud aktsiisimäär võib olla madalam direktiiviga 92/84/EMÜ kindlaks määratud alkoholiaktsiisi alammäärast, kuid mitte üle 75 % madalam tavalisest riiklikust alkoholiaktsiisist. See vastab 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2008 kehtinud soodustusele.-  Õiguslik alusAsutamislepingu artikli 299 lõige 2.-  Lähimuse põhimõteAsutamislepingu sätetest selle artikli 299 lõike 2 alusel erandi tegemine kuulub ühenduse ainupädevusse. Seetõttu lähimuse põhimõtet ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Ettepanek ei lähe kaugemale, kui on vajalik selleks, et korvata Madeira autonoomse piirkonna rummi- ja likööritootjatele ning Assooride autonoomse piirkonna likööri- ja kangete alkohoolsete jookide tootjatele kõrged tootmiskulud (vt. eespool).-  Vahendi valikAsutamislepingu artikli 299 lõikega 2 nähakse ette, et äärepoolseimaid piirkondi käsitlevad meetmed võetakse vastu nõukogu otsusega.4) MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.2009/0075 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimääraEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 299 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta otsusega 2002/167/EÜ[6] lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära. Madalamat maksumäära peeti vajalikuks kõnealuseid tooteid tootva ja turustava kohaliku tööstusharu säilimiseks. Võttes arvesse kõnesolevate toodete suurt kulukust, mis tuleneb peamiselt piirkonna äärepoolseimast asendist (kaugus, isoleeritus, väiksus, keeruline reljeef ja kliima), leiti, et kohapeal toodetavate ja tarbitavate toodete suhtes kohaldatava aktsiisimaksu vähendamine on ainus viis, kuidas tagada aus konkurents kohalike ning imporditud või mujalt ühendusest tarnitud sarnaste toodete vahel ning koos sellega kohaliku tööstuse säilimine. Sellesama otsuse kohaselt võib Portugal kohaldada nimetatud toodete suhtes aktsiisimäära, mis on madalam direktiivi 92/84/EMÜ[7] artiklis 3 sätestatud täismäärast ja kõnealuses direktiivis kehtestatud alammäärast, kuid mitte üle 75 % madalam tavalisest riiklikust alkoholiaktsiisist. Seda meedet kohaldati 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2008.(2) 16. juuni 2008. aasta ja 20. juuni 2008. aasta taotlusega soovis Portugal saada luba kehtestada samasugune maksusoodustus perioodiks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013.(3) Uue loa andmist õigustab vajadus vältida asjaomaste kõnealuste äärepoolseimate piirkondade majandusarengu ohtuseadmist. Madeiral töötab alkoholitööstuses ligikaudu 130 töötajat ja Assooridel ligikaudu 90 töötajat. Lisaks annab Madeiral suhkruroo ja puuviljade kasvatamine ja töötlemine tööd ligikaudu 1 000 põllumajandustootjast pereettevõtjale. Kuna nende toodete eksport on raskendatud, jääb ainsaks võimaluseks müüa neid kohalikul turul.(4) Selleks et korvata Madeira ja Assooride destilleeritud alkohoolsete jookide tootjatele kõrgematest tootmis- ja turustamiskuludest tulenevat ebasoodsat konkurentsiolukorda, tuleks pikendada luba kohaldada asjaomaste toodete suhtes taotluses märgitud ulatuses alandatud aktsiisimäära.(5) Piirkonna põllumajandusettevõtete väiksuse, killustatuse ja vähese mehhaniseerituse tõttu on kasutatav põllumajandustoore siin kallim kui tavaliste tootmistingimuste puhul. Pealegi ei ole suhkruroo tootmine Madeiral keerulise reljeefi, raskete ilmastikuolude, pinnase iseärasuse ja käsitöö kasutamise tõttu nii tulus kui mujal äärepoolseimates piirkondades. Kohapeal puuduvate toorainete ja pakkematerjali toomine saarele on kulukam kui lihtsalt valmistoote transport. Assooride puhul suurendab piirkonna isoleeritust veelgi saarte suur kaugus üksteisest. Samuti on seadmete transport ja paigaldamine nendes kaugetes ja isoleeritud piirkondades kulukam. Sama kehtib ka mandrile reisimise ja sinna lähetatavate kaubasaadetiste kohta. Lisakulusid toob ka vajadus valmistooteid säilitada, sest kohapealne tarbimine ei ammenda toodangut valmimise hetkel, vaid kestab aasta ringi. Kohaliku turu väiksus suurendab samuti tootmiskulusid mitmel viisil, eelkõige muudab see püsikulud toodangu koguse suhtes väga kõrgeks, seda nii seadmete soetamise kui ka keskkonnastandardite järgimise vajaduse tõttu. Lisaks tuleb Madeira rummitootjatel käidelda suhkruroo töötlemisjääke, kuna muudes piirkondades saab need uuesti ringlusse võtta. Lõpuks tuleb kohalikel tootjatel kanda piirkondliku majandusmudeli eripärast tulenevat lisakulu, eelkõige suuremate tööjõu- ja energiakulude näol.(6) Aktsiisimäära 75 % alandamisega ei minda kaugemale sellest, mis on vajalik tootjatele Madeira ja Assooride äärepoolseimast asendist tulenevate lisakulude korvamiseks.(7) Olukorra põhjalik uurimine näitab, et alkoholitööstuse säilitamiseks nimetatud äärepoolseimates piirkondades tuleb Portugali taotlus rahuldada.(8) Arvestades et maksusoodustus piirdub määraga, mis on vajalik lisakulude korvamiseks, ning see puudutab väikeseid koguseid ja üksnes kohapealset tarbimist, ei õõnesta meede ühenduse õiguskorra terviklikkust ega ühtsust.(9) Lähtudes vajadusest kehtestada maksueranditele kindel tähtaeg ja võttes arvesse vajadust tagada kohalikele tootjatele tegevuse arendamiseks piisav õiguskindlus, on asjakohane anda kõnesolev luba viieks aastaks.(10) Portugalil tuleks lubada kohaldada alandatud maksumäära kohe, kui lõppeb otsusega 2002/167/EÜ eelmiseks perioodiks antud samasuguse loa kehtivusaeg. Taotletav luba peaks seega jõustuma 1. jaanuaril 2009.(11) Nõuda tuleks vahearuande koostamist, et komisjon saaks hinnata, kas asjaolud, mille alusel maksuerand tehti, on endiselt samad.(12) Käesolev otsus ei piira asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Erandina asutamislepingu artiklist 90 lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele aktsiisimäära, mis on madalam kui nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/84/EMÜ (alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohta) artiklis 3 sätestatud täismäär.Artikkel 2Artiklis 1 osutatud erand hõlmab:1.  Madeiral:2.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89)[8] II lisa punktis 1 määratletud rummi, millel on kõnealuse määruse III lisa punktis 1 osutatud geograafiline tähis „Rum da Madeira”;3.  määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 32 ja 33 osutatud likööri ja crème 'i, mis on valmistatud kohalikest puuviljadest ja taimedest;4.  Assooridel:5.  määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 32 ja 33 osutatud likööri ja crème 'i, mis on valmistatud kohalikest puuviljadest ja taimedest;6.  kanget alkohoolset jooki, mis on valmistatud veinist või viinamarjade pressimisjääkidest ja millel on määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 4 ja 6 osutatud tunnused ja omadused.Artikkel 3Artiklis 1 osutatud toodete suhtes kohaldatav alandatud aktsiisimäär võib olla madalam direktiivis 92/84/EMÜ sätestatud alkoholiaktsiisi alammäärast, kuid ei tohi olla üle 75 % madalam tavalisest riiklikust alkoholiaktsiisist.Artikkel 4Portugal saadab komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2011 aruande, mille põhjal on komisjonil võimalik hinnata, kas asjaolud, mille alusel maksumäära alandati, on endiselt samad.Artikkel 5Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013.Artikkel 6Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 55, 26.2.2002, lk 36.[2] Nõukogu direktiiv 92/84/EMÜ, 19. oktoober 1992, alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 29).[3] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 21.[4] ELT L […], […], lk […].[5] ELT L […], […], lk […].[6] EÜT L 55, 26.2.2002, lk 36.[7] Nõukogu direktiiv 92/84/EMÜ, 19. oktoober 1992, alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 29).[8] ELT L 39, 13.2.2008, lk 16.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.6.2017
            COM(2017) 333 final
            2017/0137(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Horvaatia Vabariigi ühinemisega laienes ka Euroopa Liidu tolliliit. Sellest tulenevalt oli Euroopa Liit Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade (GATT 1994 artikli XXIV lõige 6) alusel kohustatud alustama läbirääkimisi WTO liikmetega, kellel on läbirääkimisõigused Horvaatia loendite suhtes, et leppida kokku kompenseeriva kohanduse suuruses. Selline kohandamine on vajalik juhul, kui ELi-välise tollitariifirežiimi vastuvõtmise tulemusena ületavad tariifid taseme, millega liituv riik on ennast WTOs sidunud.

               15. juulil 2013 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi GATT 1994 artikli XXIV lõike 6 alusel. Komisjon pidas läbirääkimisi nende WTO liikmesriikidega, kellel on läbirääkimisõigused erikontsessioonide tühistamiseks olukorras, kus Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemisel tuleb asjaomase riigi suhtes kehtiv loend tühistada.

               Uus-Meremaaga peetud läbirääkimiste tulemusena koostati kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „leping“) projekt, mis parafeeriti 18. mail 2017 Genfis. Käesolevas ettepanekus palutakse nõukogul võtta vastu otsus sõlmida Uus-Meremaaga kirjavahetuse vormis leping. Samal ajal esitatakse eraldi ettepanek lepingule alla kirjutamiseks.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanek on kooskõlas ELi tavaga ELi varasemate laienemiste puhul.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ettepanek põhineb ELi taval, mis on kooskõlas ELi välistegevusega ning tööstus- ja põllumajanduspoliitikaga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v rahvusvaheliste lepingute sõlmimise puhul.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek tehakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti e kohaselt liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Horvaatia kontsessioonide tühistamine avaldas Uus-Meremaale mõju. Sellega seotud kompenseerivad kohandused ei lähe kaugemale Uus-Meremaa õigustest. Ettepanek on kooskõlas proportsionaalse kohtlemise põhimõttega.

               •Vahendi valik

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a on ette nähtud nõukogu otsus, millega antakse luba sõlmida leping.

               3.KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Läbirääkimiste sisu ja edenemise küsimustes on nõukoguga (kaubanduspoliitika komiteega) korrapäraselt konsulteeritud. Euroopa Parlamenti (rahvusvahelise kaubanduse komisjoni) on teavitatud.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Vt finantsselgitus.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad

                  Käesolevas ettepanekus palutakse nõukogul võtta vastu otsus sõlmida Uus-Meremaaga kirjavahetuse vormis leping. Koos sellega esitatakse nõukogule eraldi ettepanek lepingule alla kirjutamise kohta.

               Lepingu tulemused on järgmised:

               lisada külmutatud veiseliha, külmutatud toidukõlbliku veiseliharupsi ELi tariifikvoodile 1 875 tonni (tariifiartikli numbrid 0202 ja 0206 29 91), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 20 %. Uus tariifikvoot on 54 875 tonni;

               lisada värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha ELi tariifikvoodi alusel Uus-Meremaale eraldatavale tariifikvoodile 135 tonni (rümba mass) (tariifiartikli number 0204), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %. Uus-Meremaale eraldatud uus tariifikvoot on 228 389 tonni.

               Vastavalt ühise turukorralduse ühtse määruse (määrus (EL) nr 1308/2013) artikli 187 punktile a võtab komisjon vastu rakendusmäärused asjaomaste kvootide laiendamiseks ja haldamiseks.

               Need rakendusmeetmed koostatakse samal ajal käesoleva ettepanekuga.

               2017/0137 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               1.15. juulil 2013 andis nõukogu komisjonile loa alustada Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus läbirääkimisi teatavate Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) teiste liikmetega 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „GATT 1994“) artikli XXIV lõike 6 alusel.

               2.Komisjon pidas läbirääkimisi vastavalt nõukogus vastu võetud läbirääkimisjuhistele.

               3.Kõnealused läbirääkimised on lõpule viidud ning 18. mail 2017 parafeerisid Euroopa Liit ja Uus-Meremaa kirjavahetuse vormis lepingu, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus.

               4.Kooskõlas nõukogu otsusega [...]
                  1
                kirjutati kõnealune leping Euroopa Liidu nimel alla […], eeldusel et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               5.See leping tuleks heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vaheline kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja määrab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama lepinguga ettenähtud teate.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        KUUPÄEV:

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:

                        Peatükk 12 – tollimaksud ja muud maksud

                        2.

                        PEALKIRI:

                        Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) sõlmimise kohta

                        3.

                        ÕIGUSLIK ALUS:

                        Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artiklid 207 ja 218.

                        4.

                        EESMÄRGID:

                        Sõlmida kirjavahetuse vormis leping Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahel.

                        5.

                        FINANTSMÕJU

                        JOOKSEV EELARVEAASTA (2017)
                           (miljonites eurodes)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA (2018)

                        (miljonites eurodes)

                        EELARVEAASTA 2019

                        (miljonites eurodes)

                        5.0

                        KULUD

                        -
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TAGASIMAKSED/SEKKUMISED)

                        -
                              RIIGIASUTUSED

                        -
                              MUUD

                           -

                           -

                           -

                        5.1

                        TULUD

                        -
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        -
                              RIIGISISESED

                        -

                        -

                        -

                        2017

                        2018

                        2019

                        5.0.1

                        KULUDE PROGNOOS

                        -

                        -

                        -

                        5.1.1

                        TULUDE PROGNOOS

                        -

                        -

                        -

                        5.2

                        ARVUTAMISMEETOD: kogused korrutatuna kvoodijärgse tollimaksumääraga

                        6.0

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        EI

                        6.1

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        EI

                        6.2

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                        EI

                        6.3

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        EI

                        MÄRKUSED:

                     (1)
                  ELT L […], […], lk […].

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.6.2017
            COM(2017) 333 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) sõlmimise kohta

               KIRJAVAHETUSE VORMIS LEPING

               Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahel, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus

               A. Liidu kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Pärast läbirääkimisi vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses Horvaatia Vabariigi loendi muutmisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, teen järgmise ettepaneku:

               Euroopa Liit lisab EL 28 tolliterritooriumi loendisse EL 27 loendis sisalduvad kontsessioonid koos järgmiste muudatustega:

               lisada külmutatud veiseliha, külmutatud toidukõlbliku veiseliharupsi ELi tariifikvoodile 1 875 tonni (tariifiartikli numbrid 0202 ja 0206 29 91), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 20 %. Uus tariifikvoot on 54 875 tonni;

               lisada värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha ELi tariifikvoodi alusel Uus-Meremaale eraldatavale tariifikvoodile 135 tonni (rümba mass) (tariifiartikli number 0204), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %. Uus-Meremaale eraldatud uus tariifikvoot on 228 389 tonni.

               Lepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Uus-Meremaa üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14 päeva pärast viimase teate kättesaamise kuupäeva.

               Oleksin tänulik, kui saaksite mulle kinnitada, kas Teie valitsus on eespool nimetatuga nõus. Mul on au teha ettepanek, et kui annate oma kinnituse, moodustavad käesolev kiri ja Teie kinnitus (üheskoos) Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.

               Lugupidamisega

               Euroopa Liidu nimel

               B. Uus-Meremaa kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Mul on au teatada, et sain kätte Teie ________ kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

               „Pärast läbirääkimisi vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses Horvaatia Vabariigi loendi muutmisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, teen järgmise ettepaneku:

               Euroopa Liit lisab EL 28 tolliterritooriumi loendisse EL 27 loendis sisalduvad kontsessioonid koos järgmiste muudatustega:

               lisada külmutatud veiseliha, külmutatud toidukõlbliku veiseliharupsi ELi tariifikvoodile 1 875 tonni (tariifiartikli numbrid 0202 ja 0206 29 91), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 20 %. Uus tariifikvoot on 54 875 tonni;

               lisada värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha ELi tariifikvoodi alusel Uus-Meremaale eraldatavale tariifikvoodile 135 tonni (rümba mass) (tariifiartikli number 0204), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %. Uus-Meremaale eraldatud uus tariifikvoot on 228 389 tonni.

               Lepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Uus-Meremaa üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14 päeva pärast viimase teate kättesaamise kuupäeva.

               Oleksin tänulik, kui saaksite mulle kinnitada, kas Teie valitsus on eespool nimetatuga nõus. Mul on au teha ettepanek, et kui annate oma kinnituse, moodustavad käesolev kiri ja Teie kinnitus (üheskoos) Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.“

               Mul on hea meel Teile kinnitada, et minu valitsus on Teie kirja sisuga nõus.

               Uus-Meremaa nimel