				|

		52011PC0608

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kohta (2014 – 2020) /* KOM/2011/0608 lõplik - 2011/0269 (COD) */

			   	{SEC(2011)1130
final}
{SEC(2011)1131
final}
SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
·
Üldine taust
Komisjoni teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia
aluseks olev eelarve”[1]
rõhutati vajadust lahendada mitmed probleemid, mis on takistuseks sotsiaalsele
sidususele ja konkurentsivõimele. Need kiireloomulised probleemid on oskuste
nappus, aktiivsete tööturumeetmete ja haridussüsteemi kesised tulemused,
marginaliseeritud ühiskonnarühmade sotsiaalne tõrjutus ja tööjõu vähene
liikuvus.
Seda silmas pidades on vaja mitmeaastase
finantsraamistiku 2014 – 2020 jooksul anda spetsiifilist ühekordset abi
töötajatele, kes on kaotanud töö tootmise ja kaubanduse järjest ulatuslikumast
üleilmastumisest tulenevate suurte struktuurimuutuste tõttu. Nagu
programmiperioodil 2007 – 2013, tuleks sellist abi anda Globaliseerumisega
Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi EGF või „fond”) kaudu, mis on üks
spetsiifilistest vahenditest, mille kasutamine ei mõjuta mitmeaastase
finantsraamistiku kulude ülemmäära.
Kõnealuses teatises märkis komisjon, et EGFi kaudu
peab Euroopa Liit olema võimeline andma abi ka ulatuslike koondamiste puhul,
mis on põhjustatud ootamatu kriisi poolt vallandatud kohaliku, piirkondliku või
liikmesriigi majanduse tõsisest häirest. EGFi reguleerimisala laiendatakse
veelgi, et anda üleminekuperioodil abi põllumeestele, lihtsustamaks nende
kohanemist uue turuolukorraga, mis tuleneb põllumajandustooteid mõjutavate
kaubanduslepingute sõlmimisest Euroopa Liidu poolt.
·
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi
algselt määrusega (EÜ) nr 1927/2006[2]
programmiperioodiks 2007 – 2013, et ELil oleks võimalik näidata üles oma
solidaarsust ja abistada töötajaid, kes on kaotanud töö maailma kaubanduses
toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, kui nimetatud koondamistel on
märgatav kahjulik mõju piirkonna või kohalikule majandusele. EGFi eesmärk oli
aktiivse tööturupoliitika meetmeid kaasrahastades hõlbustada töötajate
tööturule naasmist valdkondades, sektorites, piirkondades või tööturgudel, mis
kannatavad ulatuslike majandushäirete tõttu.
Võttes arvesse finants- ja majanduskriisi ulatust
ja kiiret levikut 2008. aastal, nägi komisjon Euroopa majanduse taastamise
kavaga[3]
ette määruse (EÜ) nr 1927/2006 läbivaatamise. Lisaks mõnedele alalistele
muudatustele, mis tehti EGFi rakendamise esimestel aastastel, oli kõnealuse
läbivaatamise[4]
peamine eesmärk pikendada EGFi kohaldamist 2009. aasta 1. maist kuni 2011.
aasta 30. detsembrini, et näidata ELi solidaarsust ja toetada töötajaid, kes on
töö kaotanud finants- ja majanduskriisi otsese mõju tõttu, ning suurendada
kaasrahastamise määra 50%-lt 65%-ni, vähendades sellega liikmesriikide
koormust. Võttes arvesse praegust majanduslikku olukorda ning vajadust eelarvet
konsolideerida, on komisjon teinud ettepaneku,[5]
et ajutise kriisi erandit pikendataks kuni 31. detsembrini 2013, s.t kuni
määruse (EÜ) nr 1927/2006 rakendusperioodi lõpuni.
Selle ettepaneku peamine eesmärk on tagada, et EGF
jätkab järgmisel programmiperioodil tegutsemist kooskõlas mitmeaastase
finantsraamistiku 2014 ‑ 2020 üldpõhimõtetega, millega ühtlasi
laiendati EGFi reguleerimisala, et kaasata põllumajandustootjad.
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 peamise
eesmärgiga soovitakse ettepanekuga näidata üles solidaarsust koondatud
töötajatega, keda mõjutas erakorraline olukord, ning toetada nende kiiret
naasmist tööturule, pidades silmas Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke.
Konkreetsemalt antakse EGFist toetust juhtudel,
kui töötaja on kaotanud töö maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste
tõttu, kooskõlas EGFi esialgse reguleerimisalaga, nagu on sätestatud määruse
(EÜ) nr 1927/2006 artiklis 1. EGFist saab abi anda ka ootamatu kriisi poolt
vallandatud kohaliku, piirkondliku või liikmesriigi majanduse tõsise häire
korral. Selliseks ootamatuks kriisiks loetakse näiteks oluliste
kaubanduspartnerite suurt majanduslangust, 2008. aastaga võrreldavat
finantssüsteemi krahhi, ulatuslikku probleemi energia või esmaste toorainetega
varustamisel, loodusõnnetust jne. EGFi saab kasutada ka selleks, et aidata
põllumajandustootjatel kohaneda uue turuolukorraga, mis tuleneb
kaubanduslepingust, näiteks põllumajandustooteid käsitleva lepingu sõlmimisest
ELi poolt. Selliste võimalike tulevaste kaubanduslepingute näideteks on
lepingud, mille üle peetakse läbirääkimisi Mercosuri riikidega või Maailma
Kaubandusorganisatsioonis Doha arengukava raames.
Et EGF oleks jätkuvalt üleeuroopaline vahend,
tuleks toetustaotlus esitada juhul, kui koondatute arv jõuab teatava
miinimummäärani. Määruse (EÜ) nr 1927/2006 rakendamise käigus saadud kogemused
on näidanud, et miinimummäär 500 koondamist võrdlusperioodil on aktsepteeritav,
pidades eelkõige silmas seda, et väiksema tööturu või eriolukorra puhul võib
taotluse esitada ka väiksema koondatute arvu korral.
Põllumajandussektori puhul saab EGFile taotluse
esitada erineval alusel. Eelteavet sektorite ja/või toodete kohta, mida
tõenäoliselt mõjutab kaubanduslepingute otsese mõjuna suurenenud eksport,
antakse analüüsides, mille valmistavad kaubandusläbirääkimisteks ette komisjoni
talitused. Kui kaubanduslepingud parafeeritakse, kontrollivad komisjoni
talitused täiendavalt sektoreid ja tooteid, mille import ELi eeldatavalt
märkimisväärselt suureneb ja hind märkimisväärselt väheneb, ning hindavad
tõenäolist mõju sektori tuludele. Selle alusel määrab komisjon kindlaks
põllumajandussektorid või -tooted ning vajaduse korral piirkonnad, millele võib
EGFi toetust anda. Liikmesriigid võivad esitada taotluse EGFi toetuseks,
eeldusel et nad tõestavad, et toetuskõlblik sektor kannab märkimisväärset
kaubandusest tulenevat kahju, et selles sektoris tegutsevate
põllumajandustootjad on mõjutatud ning et nad on mõjutatud põllumajandustootjad
kindlaks teinud ja sihikule võtnud.
Et tagada koondatud töötajatele võrdne juurdepääs
EGFile sõltumata nende töölepingu või töösuhte liigist, on mõistet „töötaja”
laiendatud, et hõlmata lisaks tähtajatu töölepinguga töötajatele, nagu on
sätestatud määruses (EÜ) nr 1927/2006, ka tähtajalise lepinguga töötajad,
renditöötajad ja mikroettevõtete ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtete
juhtidena tegutsevad omanikud ja füüsilisest isikust ettevõtjad (k.a
põllumajandustootjad).
Kuna EGFi toetus sõltub tõigast, et töötaja peab
olema koondatud, või põllumajandustootjate puhul, kohandanud oma asjaomasest
kaubanduslepingust mõjutatud tegevust, sisaldab ettepanek erisätteid, kuidas
koondamist arvestada iga töötaja puhul.
EGF on kavandatud aitama kaasa Euroopa 2020. aasta
strateegia kasvu- ja tööhõive-eesmärkide saavutamisele Seetõttu keskendub fond
aktiivsetele tööturu meetmetele, mille eesmärk on aidata koondatud töötajatel
kiiresti stabiilsesse töösuhtesse naasta. Nagu määruse (EÜ) nr 1927/2006 puhul
nähakse ka käesoleva ettepanekuga ette EGFi toetus aktiivsete tööturu meetmete
paketile. Fondist ei saa toetada passiivseid meetmeid, sest need ei ole
kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia kasvu- ja tööhõive-eesmärkidega.
Rahalised toetused võivad paketis sisalduda üksnes juhul, kui need on mõeldud
stiimulitena, et hõlbustada koondatud töötajate osalemist aktiivsetes tööturu
meetmetes. Selleks et tagada mõistlik tasakaal aktiivsete tööturu meetmete ja
„aktiveerivate” rahaliste toetuste vahel, on rahaliste toetuse määr aktiivsete
tööturu meetmete kooskõlatatud paketis piiratud.
Põllumajandustootjate puhul, kelle hulka kuuluvad
kõik põllumajandusettevõttes tegevad leibkonna liikmed, keskenduvad meetmed
vajaliku koolituse ja oskuste omandamisele ning nõustamisteenustele, mis
võimaldavad neil oma tegevusi kohandada, sealhulgas alustada uute tegevustega
põllumajanduses ja/või sellest sektorist väljaspool. Samuti on
põllumajandustootjatel võimalik saada oma toimetuleku tagamiseks piiratud
määral toetust alginvesteeringuks tegevusvaldkonna muutmise või kohandamise
puhul, et olla struktuurselt konkurentsivõimelisem. Toetust võib anda ka
koostöötegevustele, mille eesmärk on uute turuvõimaluste loomine eelkõige
väiketootjatele.
EGF asetatakse mitmeaastasest finantsraamistikust
väljapoole, sest selle kasutamine on seotud ettenägematute ja kiireloomuliste
asjaoludega. Siiski on fondi kasutamist pärssinud otsustusprotsessi pikkus ja
menetluslikud nõuded. Kõigi EGFi toetuste protsessis osalevate osapoolte ühine
huvi on vähendada nii palju kui võimalik ajalist viivitust EGFi taotluse
esitamise ja makse sooritamise kuupäeva vahel. Liikmesriigid peaksid püüdlema
selle poole, et korrektselt täidetud taotlused esitatakse nii kiiresti kui
võimalik, kui vajalikud kriteeriumid on täidetud. Komisjon peaks hindama ja
otsustama toetuskõlblikkuse üle peatselt pärast korrektselt täidetud taotluse esitamist
ning eelarvepädev asutus peaks kiiresti võtma vastu otsuse EGFi vahendite
kasutuselevõtuks. Selleks et katta aasta alguses tekkivad vajadused, teeb
komisjon jätkuvalt iga-aastase eelarvemenetluse käigus ettepaneku minimaalse
summa makseassigneeringuks asjaomase eelarverea jaoks.
Kuna fondi toetuse saamise vajadus sõltub
ettenägematutest asjaoludest, on vaja reserveerida osa maksimaalsest aastasest
summast taotluste jaoks, mis saavad toetust pärast iga aasta 1. septembrit.
Juhul kui fondist toetuse saamise vajadus ületab järelejäänud summat, võetakse
komisjoni ettepanekutes arvesse põllumajandussektori toetamise proportsiooni
mitmeaastase finantsraamistiku jooksul.
Fondi meetmed täiendavad meetmeid, mida
liikmesriik on võtnud riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Usaldusväärse
finantsjuhtimise huvides ei saa EGF asendada meetmeid, mida juba toetatakse ELi
fondidest ja programmidest, mis sisalduvad mitmeaastases finantsraamistikus.
Samuti ei saa EGFi rahaline toetus asendada meetmeid, mis on koondavatele
ettevõtetele liikmesriigi õigusaktidest või kollektiivlepingutest tulenevalt
kohustuslikud.
Ettepanekus sätestatud eelarvemenetlus on
täielikus kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu[6] punktiga 13. Kui on võimalik, siis menetlust
lühendatakse ja muudetaks sujuvamaks.
Pidades silmas asjaolu, et EGFi kaasrahastatavaid
meetmeid rakendatakse koostöös liikmesriikidega, jäävad rahalise toetuse
maksemehhanismid kooskõlla nendega, mida kohaldatakse ELi eelarve sellise
juhtimisviisi puhul. Samas peaks rahastamiskord peegeldama selliste meetmete
ulatust, mida liikmesriik peaks oma esitatud taotluse kohaselt võtma.
Kaasrahastamise määra tuleks diferentseerida nii,
et 50 % paketi maksumusest oleks tavaline norm, kuid seda saaks suurendada kuni
65 %-ni nende liikmesriikide taotluste puhul, kelle territooriumist vähemalt
üks NUTS II tasandi piirkond on abikõlblik struktuurifondide lähenemiseesmärgi
raames. Selle diferentseerimise eesmärk on tagada, et ELi solidaarsust nende
liikmesriikide ja piirkondade töötajatega ei kahjustaks liikmesriikide vähesed
kaasrahastamisvõimalused. Sarnast lähenemist võib näha ka struktuurifondide
suuremate kaasrahastamismäärade puhul. Liikmesriikide taotlustes välja toodud
eriolukordade hindamise järel otsustab komisjon, kas kõrgem kaasrahastamise
määr on põhjendatud.
Üks peamisi sõnumeid ajavahemikuks 2014 – 2020 on
see, et ELi tasandi kulutused peaksid olema tulemustele orienteeritud, tagades
sellega, et kulutuste väljund ja mõju aitavad kaasa Euroopa 2020. aasta
strateegia rakendamisele ning selle eesmärkide saavutamisele. EGFiga seotud
kulutuste puhul on mitmeaastases finantsraamistikus seatud eesmärgiks, et
vähemalt 50 % EGFist toetust saanud töötajatest peaksid leidma uue ja
stabiilse töökoha 12 kuu jooksul. Selleks et komisjon saaks hinnata
liikmesriikide püüdlusi selle eesmärgi saavutamiseks, peavad liikmesriigid
esitama 15 kuu pärast vahearuande EGFi toetuste rakendamise kohta. Tulemustele
orienteeritust silmas pidades on ettepanekus sätestatud, et liikmesriigid võivad
komisjoni nõusolekul muuta aktiivseid tööturu meetmeid, kui 24kuulise
rakendusperioodi jooksul muutuvad muud meetmed asjakohasemaks ning nendega on
võimalik saavutada suuremat tööturule naasmise määra.
·
Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Nagu on sätestatud mitmeaastast finantsraamistikku
käsitlevas teatises,[7]
rahastatakse struktuurifondide – Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja Euroopa
Regionaalarengu Fondi (ERF) – kaudu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse
ühtekuuluvuse struktuurimeetmeid. Rahastamine keskendub Euroopa 2020. aasta
strateegia põhiprioriteetidele, nagu tööhõive suurendamine, investeeringud
oskustesse, haridus ja elukestev õpe, sotsiaalne kaasamine ja võitlus vaesuse
vastu, samuti pannakse rõhku haldussuutlikkuse suurendamisele ja tõhusale
avalikule haldusele. Nii ESF kui ka ERF koosnevad mitmeaastastest
programmidest, mis toetavad pikaajalisi strateegilisi eesmärke, eelkõige
muutuste ja ümberstruktureerimise prognoosimist ja juhtimist. EGF seevastu on
loodud toetuse andmiseks eriolukorras ning väljaspool mitmeaastast
programmirutiini.
Kõnealuses teatises on sätestatud, et ühine
põllumajanduspoliitika säilitab oma praeguse kahesambalise struktuuri ning
sellega antakse jätkuvalt otsetoetusi põllumajandustootjatele ja
turumeetmetele, mida rahastatakse täielikult ELi eelarvest. Ühise
põllumajanduspoliitika teise samba raames jätkatakse keskkonnalaste avalike
hüvede pakkumist, suurendatakse põllumajandus- ja metsandussektori
konkurentsivõimet ning edendatakse maapiirkondade majanduslikku mitmekesistamist
ning elukvaliteedi parandamist, eelkõige toetuste abil, mida saadakse Maaelu
Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD). Nagu struktuurifondid, koosneb ka
EAFRD mitmeaastastest programmidest, millega toetatakse pikaajalisi
strateegilisi eesmärke.
EGF jällegi on loodud selleks, et näidata üles
Euroopa Liidu solidaarsust, toetades piiratud ajavahemiku jooksul, eriolukorras
ja väljaspool mitmeaastast programmirutiini koondatud töötajaid ja
põllumajandustootjaid, kes peavad oma eelnevat põllumajanduslikku tegevust
muutma või kohandama.
ELi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse
ühtekuuluvuse vahendite tõhusaks kasutamiseks sõltub vahendi valik hinnangust,
kas koondamisi põhjustasid struktuursed tegurid või ajutine tööhõive olukorra
halvenemine, mida põhjustasid määruses sätestatud tegurid.
·
Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete
ja eesmärkidega
EGF aitab kaasa Euroopa 2020. aasta
strateegia eesmärkide saavutamisele, mis peaksid võimaldama liidul kriisist
tugevamana välja tulla ning suunata oma majandus aruka, jätkusuutliku ja
kaasava majanduskasvu teele, millega kaasneks tööhõive, tootlikkuse ja
sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase. Teatises „Euroopa 2020. aastal – Aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”[8] osutab komisjon EGFi olulisele tähtsusele
juhtalgatuse „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” raames, eelkõige
oskuste kiirel ümberpaigutamisel uutesse kõrge kasvumääraga sektoritesse ja
turgudele.
·
Mõju põhiõigustele
Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste teostamist.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
·
Konsulteerimine huvitatud isikutega
25.–26. jaanuaril 2011[9] ja 8 märtsil 2011[10] toimus sidusrühmade osalusel kaks
konverentsi, kus arutati EGFi tuleviku üle.
EGFi aktsepteeritavuse kohta koguti tõendeid[11] kahe EGFi tulevikku käsitlenud
küsimustikuga, mis saadeti liikmesriikide ekspertidele 26. augustil 2010 ja 12. oktoobril
2010 ning küsimustikuga, mis saadeti Euroopa sotsiaalpartnerite
organisatsioonidele 2. veebruaril 2011. Küsimustikele vastas 25 liikmesriiki.
Küsimustikule vastas üsna vähe sotsiaalpartnereid, kuid nad osalesid aktiivselt
konverentsidel. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti täiendavalt
ekspertide kohtumistel Portos 29.-30. septembril 2010[12] ja Brüsselis 9. märtsil 2011[13]. Konsultatsioonide tulemuseks oli
ülekaalukas toetus kiirele sekkumisvahendile laiaulatuslike koondamiste puhul.
Kõik kritiseerisid tugevalt praeguse otsustusprotsessi menetluse keerukust ja
aeglust.
·
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
·
Mõju hindamine
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse
kaasatuse peadirektoraadi vastutusalas olevate rahastamisvahendite, sealhulgas
Euroopa Sotsiaalfondi, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, programmi
„Progress”, EURESe ja mikrokrediidirahastu „Progress”, kohta tehti koondmõju
hindamine.[14]
Mõju hindamisel kaaluti EGFi jaoks kolme varianti:
–
1. variant – poliitika ei muutu, s.t EGF jätkab ilma oma eelarveta. Iga taotluse korral peab
eelarvepädev asutus otsustama, kas konkreetne olukord väärib toetust. Peamine
probleem on pikk viivitus, mis on tingitud otsustusprotsessiga kaasnevast
haldusmenetlusest. Peamiseks eeliseks on vahendi paindlikkus, pidades eelkõige
silmas kulude ettenägematust, teadlikkuse suurendamist Euroopa Parlamendis
massiliste koondamiste kohta, fondi iga taotluse laialdast nähtavust ja ka EGFi
enda nähtavust.
–
2. variant – EGFi meetmete hõlmamine ESFi
alla. Peamine probleem on vajadus selgete
eelarveeraldiste järele programmiperioodil, kuigi massilised koondamised on
ettenägematud, võimalik konflikt üldiste ühtekuuluvuspoliitika puhul
kasutatavate raha eraldamise kriteeriumidega ning ELi toetuse nähtavuse
vähenemine, kuna eelarvepädev asutus ei ole protsessiga seotud. Selle variandi
peamine eeliseks on suurem kooskõla ja vastastikune täiendavus ESFiga,
otsustusprotsessi lühenemine ja EGFi rakendamise lihtsustamine ja
ratsionaliseerimine, sest EGF saaks kasutada ESFi struktuuri, menetlusi,
juhtimis- ja kontrollisüsteeme, samuti ESFi lihtsamaid kriteeriume näiteks
toetuskõlblike kulude osas.
–
3. variant – EGF kui eraldiseisev fond oma
eelarvega Peamiseks probleemiks on eelarvelise
paindlikkuse vähenemine, sest erinevateks kulutusteks kirjendataks kindel
summa, toetuse andmise mehhanismid (negatiivne mõju toetuse andmise
mehhanismidele võrreldes 2. variandiga, sest EGF ei saaks kasutada ESFi
struktuure, menetlusi ja lihtustust) ning oht mõningaseks kattuvuseks ESFiga.
Peamine eelis oleks Euroopa solidaarsuse parem nähtavus.
Hindamine on näidanud, et EGFi toetuse andmise
kiiruse seisukohast oleks eelistatud variandid 2 ja 3. Siiski kaasneb nende
variantidega risk tõhususe vähenemiseks eraldatud vahendite kasutamata jäämise
tõttu. Poliitikakujundajate seotus 1. variandi puhul kindlustab, et EL võtab
avaliku kohustuse koondatud töötajate heaolu tagamiseks. Seetõttu on
eelistatuim 1. variant, sest see võimaldab vajalikku paindlikkust ressursside
tõhusal kasutamisel, ilma et see mõjutaks mitmeaastast finantsraamistikku. See
sisaldab võimalusi toetuste eraldamise mehhanismi edasiseks lihtsustamiseks
ning sellega seoses koondatud töötajatele ja üleilmastumisest mõjutatud
põllumajandustootjatele antava abi tõhustamiseks.
Rahastamise
seisukohast põhineb käesolev ettepanek 1. variandil, s.t spetsiaalsel vahendil
väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku. Käesolevale ettepanekule lisatud
eelhindamise käigus uuriti täiendavalt sätete spetsiifilist sisu ning eelkõige
EGFi eeskirjade kohandamist põllumajandustootjate jaoks.
Eelhindamise[15]
käigus kaaluti kolme varianti:
–
1. variant – poliitika ei muutu, s.t EGF jätkab praeguste eeskirjade kohaselt, mida on täiendatud nn
kriisierandi ja toetuskõlblike meetmete loeteluga;
–
2. variant – toetatavate töötajarühmade
laiendamine s.t EGF jätkab praeguste
eeskirjade kohaselt, mida on täiendatud nn kriisierandi ja toetuskõlblike
meetmete loeteluga, nagu ka 1. variandi puhul, kuid sekkumiskriteeriumeid
laiendatakse, kaasates ka renditöötajad ja tähtajalise lepinguga töötajad.
–
3. variant – toetatavate töötajarühmade ja
toetuskõlblike meetmete täiendav laiendamine s.t 2.
varianti laiendatakse, kaasates ka mikroettevõtete ning väikese ja keskmise
suurusega ettevõtete juhtidena tegutsevad omanikud ja füüsilisest isikust
ettevõtjad (k.a põllumajandustootjad), ning toetuskõlblikke meetmeid
laiendatakse, et võtta arvesse juhtidena tegutsevate omanike vajadusi.
Kolme kirjeldatud variandi eeliste ja puuduste
hinnangu põhjal laiendatakse käesoleva ettepanekuga toetusi nendele
töötajatele, keda on negatiivselt mõjutanud majanduse üleilmastumine, ootamatud
kriisiolukorrad ja kaubanduslepingud, kas alalise või ajutise töötajana või
juhist omaniku või füüsilisest isikust ettevõtjana töötades.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Ettepaneku eesmärk on tagada, et EGF jätkab
järgmisel programmiperioodil tegutsemist kooskõlas mitmeaastases
finantsraamistikus 2014 – 2020 sätestatud üldpõhimõtetega EGF peab võimaldama
ELil näidata üles oma solidaarsust töötajatega, kes on kaotanud töö maailma
kaubanduse globaliseerumise tagajärjel, ootamatu kriisi tõttu või
põllumajandussektorit mõjutavate kaubanduslepingute tõttu.
·
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle
artikli 175 kolmas lõik ning artiklid 42 ja 43.
Artikli 175 kolmandas lõigus on sätestatud, et kui
osutuvad vajalikuks struktuurifondide ja ühise põllumajanduspoliitika välised
erimeetmed ja ilma et see piiraks liidu muu poliitika raames otsustatud
abinõude kohaldamist, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu sellised meetmed
vastu võtta, tehes otsuse seadusandliku tavamenetluse kohaselt pärast
konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega.
Seoses käesoleva määruse sätetega, mis käsitlevad
toetusi aktiivsetele põllumajandustootjatele, võib EGFi toetusi käsitada abina
põllumajandustegevusele ja meetmena, mis on võetud ELi põllumajanduspoliitika
eesmärgi täitmiseks. Seetõttu on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 42 ja
43 sobivaks õiguslikuks aluseks põllumajandustootjatele suunatud meetmete
puhul.
·
Subsidiaarsuse põhimõte
Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku
selles osas, mis ei kuulu ELi ainupädevusse.
Eesmärki näidata ELi tasandil üles solidaarsust
tööjõu selle osaga, keda on negatiivselt mõjutanud üleilmastumine, ootamatu
kriis või kaubanduslepingud, ei saa liikmesriigid üksikult täielikult täita.
Eesmärki saab paremini täita ELi tasandil, võttes arvesse asjaolu, et EGF on
solidaarsuse väljendus kõigi liikmesriikide vahel. EGFi rahalise toetuse
andmiseks peavad kaks eelarvepädevat institutsiooni selle heaks kiitma ehk see
väljendab ELi ja liikmesriikide solidaarsust. Sellega aitab ettepanek muuta
eesmärki ELi solidaarsuseks eriolukordades käegakatsutavamaks nii mõjutatud
töötajate kui ka liidu kodanike jaoks üldiselt.
·
Proportsionaalsuse põhimõte
Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe
käesolev ettepanek nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
Liikmesriikidele pandud kohustused peegeldavad vajadust aidata mõjutatud
töötajatel kohaneda muutuvate oludega ning naasta kiiresti tööturule. ELi ja
liikmesriigi ametiasutuste halduskoormust on piiratud sellega, mis on vajalik
komisjonil oma volituste täitmiseks liidu eelarve täitmisel. Kuna rahalisi
toetusi antakse koostöös liikmesriikidega, peavad liikmesriigid andma aru
rahalise toetuse kasutamise kohta.
·
Õigusakti valik
Kavandatud õigusakt: määrus.
Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel
põhjustel: ELi tasandi solidaarsuse eesmärki saab täita üksnes vahetult
kohaldatava õigusaktiga.
4.           MÕJU EELARVELE
EGF on spetsiifiline vahend, mis ei kuulu
mitmeaastasesse finantsraamistikku. Selle maksimumsumma ajavahemikuks 1.
jaanuar 2014 – 31. detsember 2020 on 3 miljardit eurot. Põllumajandussektorile
antav toetus ei tohi ületada 2,5 miljardit eurot (2011. aasta hindades).
EGFi toimimine on sätestatud Euroopa Parlamendi,
nõukogu ja komisjoni vahel eelarvealase koostöö ning usaldusväärse
finantsjuhtimise kohta sõlmitava institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu[16] punktis 13.
Aastane maksimumsumma ei tohi ületada 429 miljonit
eurot.
5.           VALIKULISED ÜKSIKASJAD
2011/0269 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi
kohta (2014 – 2020)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 175 kolmandat lõiku ning artikleid 42 ja 43,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[17]
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[18]
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
26. märtsil 2010 nõustus Euroopa Ülemkogu komisjoni
ettepanekuga algatada uus strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia. Euroopa 2020.
aasta strateegia üks kolmest prioriteedist on kaasav majanduskasv, mis tähendab
inimeste kõrget tööhõive taset, investeeringuid oskustesse, vaesuse vastu
võitlemist ning tööturgude, koolitus- ja sotsiaalkaitsesüsteemide
moderniseerimist, et aidata inimestel muutusteks ette valmistuda ja nendega
toime tulla ning üles ehitada sidusam ühiskond.
(2)
Euroopa parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006.
aasta määrusega (EÜ) nr 1927/2006 (Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi
loomise kohta)[19] loodi Globaliseerumisega
Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi EGF või „fond”) 1. jaanuarist 2007 kuni 31.
detsembrini 2013 kestva finantsraamistiku jaoks, et liit saaks näidata üles oma
solidaarsust töötajatega, kes on kaotanud töö maailma kaubanduses
globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ning
abistada neid kiirel tööturule tagasipöördumisel. EGFi esialgne eesmärk on
jäänud samaks.
(3)
Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule,
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa 2020.
aasta strateegia aluseks olev eelarve”[20] märgiti
tunnustavalt, et EGF on paindlik fond, mis võimaldab toetada töötajaid, kes on
kaotanud töö, ja aidata neil leida uus töökoht nii kiiresti kui võimalik. 1.
jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 kestva mitmeaastase finantsraamistiku
jooksul peaks Euroopa Liit jätkama ühekordse abi andmist, et hõlbustada
koondatud töötajate tööturule naasmist valdkondades, sektorites, piirkondades
või tööturgudel, mis kannatavad ulatuslike majandushäirete tõttu. Arvestades
fondi eesmärki, mis on pakkuda abi eriolukordades ja ootamatutel asjaoludel,
peaks EGF jääma mitmeaastasest finantsraamistikust väljapoole.
(4)
Määruse (EÜ) nr 1927/2006 reguleerimisala laiendati
2009. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 546/2009[21]
Euroopa majanduse elavdamise kava osana, et hõlmata ka töötajaid, kes on kaotanud
töö üleilmse finants- ja majanduskriisi tulemusena. Et võimaldada EGFil sekkuda
tulevaste kriisiolukordade puhul, peab selle reguleerimisala hõlmama
koondamisi, mis tulenevad ulatuslikest majandushäiretest, mille on vallandanud
ootamatu kriis, mis on võrreldav 2008. aastal maailmamajandust tabanud finants-
ja majanduskriisiga.
(5)
Teatise „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks
olev eelarve” kohaselt tuleks EGFi reguleerimisala laiendada, et lihtsustada
põllumajandustootjate kohanemist uue turuolukorraga, mis tuleneb
rahvusvahelistest kaubanduslepingutest põllumajandussektoris ning mille
tagajärjel põllumajandustootjad peavad oma tegevust muutma või märkimisväärselt
kohandama, et olla struktuurselt konkurentsivõimelisem või lihtsustada
nendeüleminekut mittepõllumajanduslikule tegevusele.
(6)
Säilitamaks EGFi üleeuroopalist mõõdet, tuleks
toetustaotlus esitada juhul, kui koondatute arv jõuab teatava miinimummäärani.
Väikeste tööturgude puhul, nagu väiksed liikmesriigid või äärepoolsemad
piirkonnad, ning erandlikel asjaoludel võib taotluse esitada väiksema
koondamiste arvu puhul. Põllumajandustootjate puhul peaks komisjon kehtestama
vajalikud kriteeriumid seoses iga kaubanduslepingu tagajärgedega.
(7)
Koondatud töötajatel peab olema võrdne juurdepääs
EGFile sõltumata nende töölepingu või töösuhte liigist. Seetõttu tuleks
käesoleva määruse kohaldamisel lugeda koondatud töötajateks nii tähtajalise
töölepinguga töötajaid, ajutisi töötajaid kui ka mikroettevõtete ning väikese
ja keskmise suurusega ettevõtete juhtidena tegutsevaid omanikke, samuti
füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes oma tegevuse lõpetavad, ning
põllumajandustootjaid, kes muudavad või kohandavad oma tegevusala
kaubanduslepingute tõttu muutunud turuolukorras. See hõlmab
põllumajandustootjad, kes on muutnud või märkimisväärselt kohandanud oma
eelnevat põllumajanduslikku tegevust seoses kaubanduslepingu parafeerimisega
ning lõpeb kolm aastat pärast nende täielikku rakendamist.
(8)
Põllumajandustootjate puhul tuleks EGFi
reguleerimisalasse kaasata toetusesaajad, keda on mõjutanud Euroopa Liidu poolt
GATTi lepingute artikli XXIV alusel sõlmitud kahepoolsed lepingud või
mitmepoolsed lepingud, mis on sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames.
(9)
EGFi rahaline toetus tuleks peamiselt suunata
aktiivsetele tööturumeetmetele, mille eesmärk on aidata koondatud töötajatel
kiiresti tööturule naasta, kas siis oma tegevusalal või väljaspool seda, kaasa
arvatud põllumajandussektor. Seetõttu tuleks piirata rahaliste toetuste
hõlmamist individuaalsesse kooskõlastatud teenustepaketti.
(10)
Aktiivsete tööturupoliitika meetmete kooskõlastatud
paketi koostamisel peaksid liikmesriigid eelistama meetmeid, mis aitavad
märkimisväärselt kaasa koondatud töötajate tööhõive edendamisele. Liikmesriigid
peaksid püüdlema eesmärgi poole, et vähemalt 50% töötajatest, kellele meetmed
on suunatud, leiaksid tööd või uue tegevuse 12 kuu jooksul alates taotluse
esitamisest.
(11)
Selleks, et koondatud töötajaid tõhusalt ja
kiiresti aidata, peaksid liikmesriigid tegema kõik endast oleneva, et esitada
korrektselt täidetud taotlused. Täiendava teabe esitamine peaks olema erandlik
ja ajaliselt piiratud.
(12)
Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise
põhimõttega ei tohiks EGFi rahalised toetused asendada toetusmeetmeid, mis on
koondatud töötajatele kättesaadavad liidu struktuurifondide või muude liidu
poliitikavaldkondade või programmide kaudu.
(13)
Tuleb lisada erisätted EGFi kasutamise juhtumite ja
tulemuste teabe- ja kommunikatsioonitegevuste kohta. Et tagada suurem tõhusus
laiema avalikkusega suhtlemisel ning komisjoni algatatud
kommunikatsioonimeetmete tugevam sünergia, peaksid käesoleva määruse alusel
kommunikatsioonimeetmetele eraldatud ressursid aitama kaasa ka Euroopa Liidu
poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, eeldusel et need on seotud käesoleva
määruse üldeesmärkidega.
(14)
Selleks et tagada, et ELi solidaarsust töötajatega
ei kahjustaks liikmesriikide vähesed kaasrahastamisvõimalused, tuleks
kaasrahastamise määra diferentseerida nii, et 50 % paketi maksumusest oleks
tavaline norm, kuid seda saaks suurendada kuni 65 %-ni liikmesriikide puhul,
kelle territooriumist vähemalt üks NUTS II tasandi piirkond on abikõlblik
struktuurifondide lähenemiseesmärgi raames.
(15)
Käesoleva määruse rakendamise lihtsustamiseks peaks
kulude katteks saama toetust alates kuupäevast, mil liikmesriigil tekivad EGFi
rakendamise halduskulud või alates kuupäevast, mil liikmesriik alustab
individuaalsete teenuste osutamist, või, põllumajandustootjate puhul, alates
kuupäevast, mis on sätestatud artikli 4 lõike 3 kohases komisjoni õigusaktis.
(16)
Selleks et katta vajadusi, mis tekivad iga aasta
viimastel kuudel, on vaja tagada, et vähemalt neljandik EGFi aastasest
maksimumsummast oleks 1. septembriks järel. Ülejäänud aasta jooksul tuleb
rahalisi toetusi maksta nii, et võetakse arvesse ülemmäära, mis on põllumajandustootjatele
antavate toetuste jaoks kehtestatud mitmeaastases finantsraamistikus
(17)
EGFi eelarveraamistik on sätestatud Euroopa
Parlamendi, nõukogu ja komisjoni […………..] institutsioonidevahelises kokkuleppes
eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[22]
(edaspidi „institutsioonidevaheline kokkulepe”).
(18)
Koondatud töötajate huvides peaksid liikmesriigid
ja EGFi otsustusprotsessi kaasatud ELi institutsioonid tegema kõik endast
oleneva, et vähendada menetlusaega ja lihtsustada menetlusi.
(19)
Et komisjon saaks pidevalt jälgida EGFi toetustega
saavutatavaid tulemusi, peaksid liikmesriigid esitama EGFi rakendamise kohta
vahe- ja lõpparuande.
(20)
Toetust saavad liikmesriigid peaksid jääma
vastutavaks rahalise toetuse rakendamise ja Euroopa Liidu rahastatavate meetmete
juhtimise ja kontrollimise eest vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta
määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve
suhtes kohaldatavat finantsmäärust[23] (edaspidi
„finantsmäärus”). Liikmesriigid peaksid fondist saadud rahalise toetuse
kasutamist põhjendama.
(21)
Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda
liikmesriigid täielikult saavutada ning meetmete ulatuse ja mõju tõttu on neid
parem saavutada ELi tasandil, võib EL võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu
artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis
sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus
nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Eesmärgid
Käesoleva määrusega luuakse Globaliseerumisega
Kohanemise Euroopa fond (edaspidi EGF või „fond”) mitmeaastaseks
finantsraamistikuks ajavahemikus 1. jaanuar 2014 ‑ 31. detsember
2020.
EGFi eesmärk on aidata kaasa ELi
majanduskasvule ja tööhõivele, et liit saaks näidata üles oma solidaarsust
töötajatega, kes on kaotanud töö maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu
toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, põllumajandust mõjutavate
kaubanduslepingute tagajärjel või ootamatu kriisi tõttu, ning anda rahalist
toetust nende kiireks tööturule tagasipöördumiseks või põllumajandustegevuse
muutmiseks või märkimisväärseks kohandamiseks.
Artikli 2 punktide a ja b alusel fondist
rahalist toetust saavate meetmete puhul on eesmärgiks tagada, et vähemalt 50 %
meetmetes osalevatest töötajatest leiaks stabiilse töökoha aasta jooksul.
Artikkel 2
Reguleerimisala
Käesolevat määrust kohaldatakse liikmesriikide
taotluste suhtes, et anda toetust:
(a)
töötajatele, kes on kaotanud töö maailma
kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste
tagajärjel, mida eelkõige näitab märkimisväärne impordi tõus ELi, liidu turuosa
kiire kahanemine vastavas sektoris või tegevuse üleviimine kolmandatesse
riikidesse, ning juhul kui nimetatud koondamistel on märgatav kahjulik mõju
kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele;
(b)
töötajatele, kes on kaotanud töö ootamatu kriisi
poolt vallandatud kohaliku, piirkondliku või liikmesriigi majanduse ulatusliku
häire tõttu, eeldusel et kriisi ja koondamiste vahel on otsene ja tõestatav
seos;
(c)
töötajatele, kes on muutnud või kohandanud oma
eelnevat põllumajanduslikku tegevust ajavahemiku jooksul, mis algab sellistele
ELi poolt sõlmitud kaubanduslepingute parafeerimisest, mis sisaldavad
asjaomases põllumajandussektoris kaubanduse liberaliseerimise meetmeid, ning
lõpeb kolm aasta pärast meetmete täielikku rakendamist, eeldusel et need
kaubandusmeetmed põhjustasid põllumajandustoote või -toodete impordi
suurenemise ELi, mis käivitas kõnealuste toodete märkimisväärse hinnalanguse
ELi tasandil või vajaduse korral ka riiklikul või piirkondlikul tasandil.
Artikkel 3
Mõiste
Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse
töötaja kohta järgmisi määratlusi:
(a)
„töötaja” – tähtajatu lepinguga töötaja, kelle
tööleping või töösuhe on vastavuses artikliga 4; või
(b)
„töötaja” – tähtajalise lepinguga töötaja, nagu on
määratletud nõukogu direktiivis 1999/70/EÜ,[24]
kelle tööleping või töösuhe on vastavuses artikli 4 lõike 1 punktiga a või b,
ning see lõpeb ning seda ei uuendata artikli 4 vastavas punktis sätestatud
tähtaja jooksul; või
(c)
„töötaja” – renditöötaja, nagu on määratletud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/104/EÜ[25] artiklis 3, kelle kasutajaettevõtja on
ettevõte vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile a või b, ning lähetus
kasutajaettevõttesse lõpeb ning seda ei uuendata artikli 4 vastavas punktis
sätestatud tähtaja jooksul; või
(d)
„töötaja” – mikroettevõtete ning väikese ja
keskmise suurusega ettevõtete juhtidena tegutsevad omanikud ning füüsilisest
isikust ettevõtjaid (k.a põllumajandustootjad) ja kõik ettevõtlusega seotud
leibkonna liikmed, eeldusel et põllumajandustootjate puhul nad juba tootsid
toodangut, mida asjaomane kaubandusleping mõjutas, enne kui asjaomast sektorit
puudutavaid meetmeid rakendati.
Artikkel 4
Sekkumiskriteeriumid
1.
EGFist antakse rahalist toetust, kui artikli 2
punktides a, b või c sätestatud tingimused on täidetud ja need põhjustavad
järgmist:
(a)
nelja kuu jooksul kaotab mõne liikmesriigi
ettevõttes töö vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes
koondatakse nimetatud ettevõtte tarnijate või tootmisahela järgmise etapi
tootjate juures;
(b)
üheksa kuu jooksul kaotab töö vähemalt 500
töötajat, kes töötavad eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes,
mis tegutsevad NACE Rev. 2 jaos määratletud ühes majandussektoris ja asuvad
NUTS II tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas või rohkem kui kahes
NUTS II tasandi külgnevas piirkonnas, eeldusel et nende piirkondade hulgas
kahes kaotab kokku töö vähemalt 500 töötajat.
2.
Väikestel tööturgudel või eriolukorras võib
liikmesriigi poolt fondi toetuse saamiseks esitatud nõuetekohaselt põhjendatud
taotlust käsitada vastuvõetavana isegi juhul, kui käesoleva artikli punktides a
või b sätestatud sekkumiskriteeriumid ei ole täielikult täidetud, tingimusel et
koondamistel on tööhõivele ja kohalikule majandusele ulatuslik negatiivne mõju.
Liikmesriik peab täpsustama, milline lõike 1 punktides a ja b sätestatud
sekkumiskriteerium ei ole täielikult täidetud.
3.
Mis puutub põllumajandustootjatesse, siis juhul,
kui komisjon leiab pärast kaubanduslepingu parafeerimist olemasoleva teabe,
andmete ja analüüside põhjal, et artikli 2 punktis c sätestatud toetuse saamise
kriteeriumid on tõenäoliselt täidetud märkimisväärse arvu põllumajandustootjate
puhul, võtab ta kooskõlas artikliga 24 vastu delegeeritud õigusaktid, millega
määratakse kindlaks toetuskõlblikud sektorid ja tooted, vajaduse korral ka
mõjutatud geograafilised piirkonnad, ning sätestatakse ELi tasandi
potentsiaalse toetuse maksimummäär, kehtestatakse põllumajandustootjate jaoks
võrdlusperiood ja toetuskõlblikkuse kriteeriumid ning kulutuste
toetuskõlblikkuse kuupäevad, samuti määratakse kindlaks kuupäev, mis ajaks
tuleb taotlus esitada, ning vajaduse korral taotluste sisu vastavalt artikli 8
lõikele 2.
4.
Kui mikroettevõtete ning väikese ja keskmise
suurusega ettevõtete juhtidena tegutsevad omanikud ja füüsilisest isikust
ettevõtjad muudavad või põllumajandustootjad märkimisväärselt kohandavad oma
tegevusala, siis käesoleva määruse tähenduses loetakse sellist olukorda
koondamiseks.
Artikkel 5
Koondamiste arvutamine
Artikli 4 lõikes 1 sätestatud koondamiste arvu
arvutamiseks arvestatakse koondamist järgmiselt:
(a)
tähtajatu töölepinguga töötajate või tähtajalise
töölepinguga töötajate puhul, kelle tööleping lõpetatakse enne lepingu
ettenähtud lõppu
(1)
 kuupäevast, millal ettevõtja esitas töötajale
teatise tema koondamise või töölepingu lõpetamise kohta; või
(2)
 töölepingu tegeliku lõpetamise kuupäevast enne
lepingu ettenähtud lõppu või
(3)
 kuupäevast, mil ettevõtja teavitas vastavalt
nõukogu direktiivi 98/59/EÜ[26]
artikli 3 lõikele 1 pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivsest
koondamisest. Sel juhul annab taotluse esitanud liikmesriik komisjonile
täiendavat teavet artikli 4 lõike 1 kohaselt toimunud koondamiste tegeliku arvu
kohta, enne kui komisjon oma hindamise lõpetab.
(b)
tähtajalise lepinguga töötajate ja renditöötajate
puhul, kas
(1)
töölepingu tegeliku lõpetamise kuupäevast või
(2)
 kasutajaettevõttesse lähetuse lõppemise
kuupäevast, või
(3)
 alates kuupäevast, mil nad jäid töötuks.
(c)
Mikroettevõtete ning väikese ja keskmise suurusega
ettevõtete juhtidena tegutsevate omanike ja füüsilisest isikust ettevõtjate
(k.a põllumajandustootjad) puhul arvestatakse koondamist alates kuupäevast, mil
tegevus lõpetati artiklis 2 sätestatud mis tahes põhjusel ning kooskõlas
riiklike õigusaktide või haldusnormidega, või alates kuupäevast, mis on
sätestatud artikli 4 lõike 3 alusel vastu võetud komisjoni delegeeritud
õigusaktis.
Kõigi taotlusega hõlmatud ettevõtete või
füüsilisest isikust ettevõtjate puhul peab liikmesriik täpsustama, kuidas koondamisi
on arvutatud.
Artikkel 6
Toetuskõlblikud töötajad
Taotluse esitanud liikmesriigid võivad osutada
fondist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid koondatud töötajatele, kes
võivad olla:
(a)
kõik töötajad, kes on kaotanud töö vastavalt
artiklile 5 ajavahemikus, mis on sätestatud artikli 4 lõigetes 1, 2 või 3.
(b)
töötajad, kes on kaotanud töö enne või pärast
ajavahemikku, mis on sätestatud artikli 4 lõike 1 punktis a või lõikes 2, juhul
kui artikli 4 lõike 2 kohane taotlus ei vasta artikli 4 lõike 1 punktis a
sätestatud kriteeriumidele.
(c)
põllumajandustootjad, kes on muutnud või kohandanud
oma eelnevat põllumajanduslikku tegevust seoses sellega, et EL on sõlminud
kaubanduslepingu, millele on osutatud artikli 4 lõike 3 kohaselt vastu võetud
delegeeritud õigusaktis.
Punktis b osutatud töötajaid käsitatakse
toetuskõlblikena eeldusel, et kõnealused koondamised on aset leidnud pärast
kavandatavate koondamiste üldist väljakuulutamist ja võimalik on kindlaks teha
selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis koondamised
põhjustas.
Artikkel 7
Toetuskõlblikud meetmed
1.
Rahalist toetust võib anda aktiivsetele tööturu
meetmetele, mis võivad moodustada individuaalse kooskõlastatud teenustepaketi
osa, mis on suunatud koondatavate töötajate tööturule naasmise või füüsilisest
isikust ettevõtjaks hakkamise hõlbustamiseks või põllumajandustootjate puhul
eelneva tegevuse muutmiseks või kohandamiseks. Individuaalne kooskõlastatud
teenustepakett võib sisaldada eelkõige järgmist:
(a)
tööotsingute toetamine, kutsenõustamine,
nõustamisteenused, juhendamine, töövahendus, ettevõtluse edendamine,
füüsilisest isikust ettevõtjana tegevuse alustamise ning ettevõtte asutamise
või tegevusala vahetamise või kohandamise toetamine (k.a investeeringud
füüsilisse varasse), koostöömeetmed, täpseid vajadusi arvessevõttev koolitus ja
ümberõpe, kaasa arvatud info- ja sidetehnoloogiaalased oskused ning omandatud
kogemuste sertifitseerimine;
(b)
erimeetmed, mida võetakse piiratud ajavahemiku
vältel, nagu tööotsingu toetus, töölevõtmise stiimulid tööandjatele,
liikuvustoetused, elamiskulud või koolitustoetused (k.a toetused hooldajatele
või põllumajandusettevõtte töötaja asendusteenustele), mis kõik peavad toimuma
dokumenteeritud aktiivse tööotsingu või elukestva õppe või koolitusmeetmete
perioodil;
(c)
meetmed ergutamaks eelkõige ebasoodsas olukorras
olevaid või vanemaid töötajaid tööturule jääma või sinna naasma.
Kulutused punktis b nimetatud meetmetele ei tohi
ületada 50 % käesolevas lõikes sätestatud individuaalse kooskõlastatud
teenustepaketi teenuste kogumaksumusest.
Füüsilisest isikust ettevõtjate või selliste
isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on vahetanud
tegevusala või seda kohandanud, ei tohi investeeringud füüsilisse varasse
ületada 35 000 eurot.
2.
Järgmised kulud ei ole kõlblikud EGFist toetuse
saamiseks:
(a)
punkti 1 lõikes b sätestatud piiratud ajavahemiku
jooksul võetavad erimeetmed, mille puhul ei eeldata koondatud töötaja aktiivset
osalemist tööotsingul või koolitustegevuses;
(b)
meetmed, mida peab võtma ettevõtja riiklike õigusaktide
või kollektiivlepingute kohaselt.
3.
Taotluse esitanud liikmesriigi algatusel võib
toetust anda ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli-
ja aruandlusmeetmetele.
Artikkel 8
Taotlused
1.
Liikmesriik esitab komisjonile korrektselt täidetud
taotluse 12 nädala jooksul alates artikli 4 lõigetes 1 ja 2 sätestatud
tingimuste täitmise kuupäevast või vajaduse korral enne kuupäeva, mille on
sätestanud komisjon vastavalt artikli 4 lõikele 3. Nõuetekohaselt põhjendatud
erandjuhtudel võib taotluse esitanud liikmesriik taotlusele lisada täiendavat
teavet kuue kuu jooksul alates taotluse esitamisest, mille järel komisjon
hindab taotlust olemasoleva teabe alusel. Komisjon viib taotluse hindamise
lõpule 12 nädala jooksul alates korrektselt täidetud taotluse saamisest või
(mittetäieliku taotluse puhul) kuue kuu jooksul alates esialgse taotluse
saamisest, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.
2.
Taotlus hõlmab järgmist teavet:
(a)
põhjendatud analüüs koondamiste ja maailma
kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste või ootamatu kriisi poolt
vallandatud kohaliku, piirkondliku või liikmesriigi majanduse ulatusliku häire
või uue turuolukorra kohta liikmesriigi põllumajandussektoris, mis tuleneb
Euroopa Liidu poolt GATTi lepingute artikli XXIV alusel sõlmitud kahepoolsetest
lepingutest või mitmepoolsetest lepingutest, mis on sõlmitud Maailma
Kaubandusorganisatsiooni raames, vastavalt artikli 2 punktile c. Kõnealune
analüüs peab põhinema kõige asjakohasemal statistilise ja muu teabe tasandil,
et tõestada artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmist.
(b)
hinnanguline koondamiste arv vastavalt artiklile 5
ja koondamisi põhjustanud sündmuste selgitus;
(c)
vajaduse korral koondamisi teostavate ettevõtete,
tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate, sektorite ning asjaomaste
töötajate kategooriate kindlaksmääramine;
(d)
koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule
või riigi majandusele ja tööhõivele,
(e)
koondatud töötajatele suunatud individuaalse
kooskõlastatud teenustepaketi iga osa hinnanguline maksumus;
(f)
kuupäevad, mil hakati või kavatsetakse hakata
individuaalseid teenuseid osutama või EGFi meetmeid rakendama, nagu on
sätestatud vastavalt artikli 7 lõikes 1 ja 3;
(g)
vajaduse korral menetlused, mida järgitakse
sotsiaalpartneritega või muude asjaomaste organisatsioonidega
konsulteerimiseks;
(h)
kinnitus, et EGFi toetus vastab Euroopa Liidu
riigiabi menetluslikele ja sisulistele eeskirjadele, ning kinnitus, et
individuaalsed teenused ei asenda meetmeid, mida ettevõtted peavad võtma
siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt;
(i)
riikliku kaasrahastamise allikad;
(j)
vajaduse korral kõik muud nõuded, mis võivad olla
kehtestatud artikli 4 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktis.
3.
Lõikes 2 sätestatud teabe ja taotluse esitanud
liikmesriigi poolt lõikes 1 sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud võimaliku
täiendava teabe alusel hindab komisjon, konsulteerides liikmesriigiga, kas
käesoleva määruse kohased tingimused rahalise toetuse andmiseks on täidetud.
Artikkel 9
Vastastikune täiendavus,
vastavus ja kooskõlastamine
1.
Toetused koondatud töötajatele täiendavad
liikmesriigi meetmeid, mis on võetud riigi, piirkondlikul ja kohalikul
tasandil.
2.
Rahaline toetus peab piirduma sellega, mis on
vajalik üksikutele koondatud töötajatele solidaarsuse ja toe pakkumiseks. EGFi
toetatavad meetmed peavad olema vastavuses ELi ja siseriiklike õigusaktidega,
kaasa arvatud riigiabi eeskirjadega.
3.
Komisjon ja taotluse esitanud liikmesriik tagavad
oma vastutusala piires liidu fondist saadava toetuse kooskõlastamise.
4.
Taotluse esitanud liikmesriik tagab, et toetatavad
konkreetsed meetmed ei saa toetust liidu muudest rahastamisvahenditest.
Artikkel 10
Meeste ja naiste
võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine
Komisjon ja liikmesriigid tagavad meeste ja
naiste võrdõiguslikkuse edendamise ning soolise aspekti kaasamise rahalise
toetuse rakendamise eri etappide jooksul. Komisjon ja liikmesriigid võtavad
vajalikke meetmeid, et vältida rahalise toetuse rakendamise eri etappide
jooksul ja sellele juurdepääsu osas diskrimineerimist soo, rassi, etnilise
päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse
sättumuse, töölepingu või töösuhte liigi alusel.
Artikkel 11
Tehniline abi komisjoni
algatusel
1.
Komisjoni algatusel võib fondi rakendamiseks
vajalike ettevalmistus-, järelevalve- ja andmekogumismeetmete ning
teadmistebaasi loomise rahastamiseks kasutada kuni 0,5 % fondi
iga-aastasest maksimumsummast. Seda võib ka kasutada käesoleva määruse
rakendamiseks vajalike haldus- ja tehnilise toe, teabe- ja
kommunikatsioonimeetmete ning auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete
rahastamiseks.
2.
Vastavalt lõikes 1 sätestatud ülemmäärale
eraldab eelarvepädev institutsioon komisjoni ettepaneku alusel iga aasta
alguses konkreetse summa tehniliseks abiks.
3.
Lõikes 1 sätestatud ülesandeid täidetakse vastavalt
finantsmäärusele ning selle rakenduseeskirjadele, mida kohaldatakse kõnealuse
eelarve täitmise suhtes.
4.
Komisjoni tehniline abi hõlmab liikmesriikidele
teabe ja suuniste andmist fondi kasutamiseks, järelevalveks ja fondi töö
hindamiseks. Komisjon võib samuti anda teavet fondi kasutamise kohta Euroopa ja
siseriiklikele sotsiaalpartneritele.
Artikkel 12
Teave, teabevahetus ja
reklaam
1.
Taotluse esitanud liikmesriik annab rahastatavate
meetmete kohta teavet ja avalikustab need. Teave suunatakse asjaomastele
töötajatele, kohalikele ja piirkondlikele asutustele, sotsiaalpartneritele,
meediale ja üldsusele. Selles rõhutatakse liidu rolli ja tagatakse fondi panuse
nähtavus.
2.
Komisjon loob veebilehe, mis on kättesaadav
kõikides liidu keeltes ja millel antakse teavet fondi kohta, juhiseid taotluste
esitamiseks ning ajakohastatud teavet vastuvõetud ja tagasilükatud taotluste
kohta, rõhutades eelarvepädevate institutsioonide rolli.
3.
EGFi kasutamise juhtumite ja tulemustega seotud
teabe- ja kommunikatsioonitoimingud teeb komisjon.
4.
Kõnealustele toimingutele käesoleva määruse alusel
eraldatud vahendid peaksid aitama kaasa ka Euroopa Liidu poliitiliste
prioriteetide tutvustamisele, eeldusel et need on seotud käesoleva määruse
üldeesmärkidega.
Artikkel 13
Rahalise toetuse
kindlaksmääramine
1.           Artikli 8 lõike 3 kohaselt
tehtud hindamise alusel hindab komisjon ja teeb võimalikult kiiresti ettepaneku
rahalise toetuse suuruse kohta, mis võidakse eraldada kättesaadavate vahendite
piires, võttes eelkõige arvesse toetatavate töötajate arvu, kavandatud meetmeid
ja nende eeldatavat maksumust. Summa ei tohi ületada 50 % artikli 8 lõike 2
punktis e osutatud hinnangulistest kogukuludest või 65 % nendest kuludest,
juhul kui liikmesriik on esitanud taotluse territooriumi kohta, milles vähemalt
üks NUTS II tasandi piirkond on abikõlblik struktuurifondide lähenemiseesmärgi
raames. Selliste olukordade hindamisel otsustab komisjon, kas 65 %
kaasrahastamise määr on põhjendatud.
2.           Kui komisjon on artikli 8
lõike 3 kohaselt tehtud hindamise alusel jõudnud järeldusele, et käesoleva
määruse kohased tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud, algatab
komisjon viivitamata artiklis 15 sätestatud menetluse.
3.           Kui komisjon on artikli 8
lõike 3 kohaselt tehtud hindamise alusel jõudnud järeldusele, et tingimused
rahalise toetuse saamiseks ei ole täidetud, teavitab komisjon sellest taotluse
esitanud liikmesriiki nii kiiresti kui võimalik.
Artikkel 14
Kulude toetuskõlblikkus
Kulude katteks võib saada fondist toetust
alates artikli 8 lõike 2 punktis h sätestatud kuupäevadest, mil liikmesriik
alustab töötajatele individuaalsete teenuste osutamist või mil talle tekivad
halduskulud seoses EGFi rakendamisega kooskõlas artikli 7 lõigetega 1 ja 3. Põllumajandustootjate
puhul on kulud toetuskõlblikud alates artikli 4 lõike 3 kohases delegeeritud
õigusaktis sätestatud kuupäevast.
Artikkel 15
Eelarvemenetlus
1.           EGFiga seotud sätted on
kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 13.
2.           Fondi puudutavad
assigneeringud lisatakse Euroopa Liidu üldeelarvesse sättena.
3.           Kui komisjon on jõudnud
järeldusele, et EGFi kasutamise tingimused on täidetud, teeb ta ettepaneku
fondi kasutamiseks. Otsuse fondi kasutuselevõtu kohta teevad mõlemad
eelarvepädevad institutsioonid koos. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud
häälteenamusega ning Euroopa Parlament oma liikmete häälteenamusega ja kolme
viiendikuga antud häältest.
Fondi kasutuselevõtmise ettepaneku tegemisega
samal ajal esitab komisjon mõlemale eelarvepädevale institutsioonile ettepaneku
vahendite ümberpaigutamiseks asjakohastele eelarveridadele. Arvamuste
lahknemise korral algatatakse kolmepoolne menetlus.
EGFiga seotud ümberpaigutused tehakse kooskõlas
finantsmäärusega.
4.           Koos EGFi kasutuselevõtu
otsusega võtab komisjon rakendusaktina vastu otsuse rahalise toetuse kohta, mis
jõustub päeval, mil eelarvepädev institutsioon võtab vastu otsuse EGFi
kasutamiseks.
5.           Lõike 3 kohane ettepanek
sisaldab järgmist teavet:
(a)
artikli 8 lõike 3 kohaselt tehtud hindamine koos
kokkuvõttega hindamise aluseks olevast teabest;
(b)
tõend artiklites 4 ja 9 esitatud tingimuste
täitmise kohta; ning
(c)
põhjendused, mis õigustavad kavandatud summasid.
6.           Iga aasta 1. septembriks
jäetakse alles vähemalt üks neljandik fondi aastasest maksimaalsest summast, et
katta aasta lõpuni tekkivad vajadused.
Artikkel 16
Rahalise toetuse maksmine ja
kasutamine
1.
Pärast artikli 15 lõike 4 kohase rahalise toetuse
otsuse jõustumist maksab komisjon liikmesriigile eelmaksena välja vähemalt 50 %
liidu rahalisest toetusest, üldjuhul 15 päeva jooksul, millele järgnevad
vajaduse korral vahe- ja lõppmaksed. Eelmakse tasaarveldatakse, kui rahaline
toetus lõpetatakse vastavalt artikli 18 lõikele 3.
2.
Rahaline toetus rakendatakse liikmesriikide ja
komisjoni vahelises koostöös vastavalt finantsmäärusele.
3.
Rahastamise täpsed tingimused, eelkõige eelmakse
määra ning vahe- ja lõppmakse korra määrab kindlaks komisjon artikli 15 lõikes 4
osutatud rahalise toetuse otsusega.
Vahemakseid teostatakse selleks, et katta
liikmesriigi kulutused toetuskõlblike meetmete rakendamisel; vahemaksete
saamiseks tuleb komisjonile esitada kuludeklaratsioon, millele on alla
kirjutanud akrediteeritud riigiasutuse esindaja vastavalt artiklile 21.
4.
Liikmesriik võtab kõik artiklis 6 sätestatud toetuskõlblikud
meetmed nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 24 kuud pärast artikli
8 lõike 1 kohaselt esitatud taotluse kuupäeva.
5.
Individuaalses kooskõlastatud teenustepaketis
sisalduvate meetmete rakendamise käigus võib liikmesriik saata komisjonile
ettepaneku meetmete muutmiseks, lisades muu toetuskõlbliku meetme, mis on
loetletud artikli 7 lõike 1 punktides a ja c, eeldusel et need täiendused on
nõuetekohaselt põhjendatud ning kogusumma ei ületa lõikes 1 sätestatud rahalist
toetust. Komisjon hindab kavandatavaid muudatusi ning nõustumise korral teavitab
sellest liikmesriiki.
6.
Artikli 7 lõikele 3 vastavad kulutused on
toetuskõlblikud kuni aruande esitamise kuupäevani.
Artikkel 17
Euro kasutamine
Käesoleva määruse kohastes taotlustes, toetuse
määramise otsustes ja aruannetes, samuti mis tahes muudes dokumentides
väljendatakse kõiki summasid eurodes.
Artikkel 18
Vahe- ja lõpparuanne ning
lõpetamine
1.
Hiljemalt 15 kuud pärast artikli 8 lõike 1 kohase
taotluse esitamist või kuupäevaks, mis on sätestatud artikli 4 lõike 3 kohaselt
vastu võetud delegeeritud õigusaktis, esitab liikmesriik komisjonile
vahearuande rahalise toetuse kasutamise kohta, mis sisaldab teavet juba
toimunud meetmete rahastamise, aja ja liigi kohta ning taotlusele järgnenud 12
kuu jooksul tööturule naasnute või uue tegevusala leidnute määra.
Lisaks peab vahearuanne sisaldama järgmist teavet:
(a)
individuaalse kooskõlastatud teenustepaketi ja
sellega seotud kulutuste kirjeldust, samuti seda, kuidas see täiendab teisi
liikmesriigi või ELi rahastatavaid meetmeid, ning teavet meetmete kohta, mis on
asjaomasele ettevõttele liikmesriigi õigusaktidest või kollektiivlepingutest
tulenevalt kohustuslikud;
(b)
riiklike, piirkondlike või kohalike ametiasutuste,
ELi fondide, sotsiaalpartnerite ja ettevõtete võetud ja kavandatud meetmete
kirjeldust, kaasa arvatud hinnangut selle kohta, kuidas need aitavad kaasa
töötajate tööturule naasmisele või uue tegevusala leidmisele.
2.
Liikmesriik esitab hiljemalt kuus kuud pärast
artikli 16 lõikes 4 sätestatud ajavahemiku lõppu komisjonile rahalise toetuse
kasutamise aruande, mis sisaldab teavet meetmete laadi ja peamiste saavutatud
tulemuste kohta, taotlusega hõlmatud töötajate ja nende tööhõiveolukorra
kirjeldust ning selgitust, milles põhjendatakse kulutusi ning võimaluse korral
osutatakse, mil viisil kõnealused meetmed täiendavad Euroopa Sotsiaalfondist
rahastatavaid meetmeid.
3.
Hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui komisjon on
saanud kogu lõikes 2 nõutava teabe, lõpetab ta rahalise toetuse, määrates
kindlaks rahalise toetuse lõpliku summa, ning vajaduse korral liikmesriigi
poolt tagastatava summa vastavalt artiklile 22.
Artikkel 19
Iga kahe aasta tagant
koostatav aruanne
1.
Alates aastast 2015 esitab komisjon iga teise aasta
1. augustiks Euroopa Parlamendile ja nõukogule kvantitatiivse ja kvalitatiivse
aruande eelmisel kahel aastal käesoleva määruse ja määruse 1927/2006 alusel
võetud meetmete kohta. Kõnealune aruanne keskendub peamiselt EGFi saavutatud
tulemustele ning sisaldab eelkõige teavet esitatud taotluste, vastu võetud
otsuste ja rahastatud meetmete kohta, sealhulgas nende täiendavuse kohta
teistest liidu fondidest, eriti Euroopa Sotsiaalfondist ja Maaelu Arengu
Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatud meetmetega, ja rahalise toetuse
eraldamise lõpetamise kohta. Aruandes dokumenteeritakse ka need taotlused, mis
on piisavate assigneeringute puudumise või toetuskõlbmatuse tõttu tagasi
lükatud või mille toetussummasid on vähendatud.
2.
Aruanne edastatakse teadmiseks Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning sotsiaalpartneritele.
Artikkel 20
Hindamine
1.
Omal algatusel ja tihedas koostöös liikmesriikidega
teeb komisjon:
(a)
30. juuniks 2018 vahehindamise saavutatud tulemuste
tõhususe ja kestlikkuse kohta;
(b)
31. detsembriks 2022 järelhindamise välisekspertide
abil, et hinnata fondi mõju ja lisaväärtust.
2.
Hindamise tulemused edastatakse teadmiseks Euroopa
Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide
Komiteele ja sotsiaalpartneritele.
Artikkel 21
Juhtimine ja finantskontroll
1.
Ilma et see piiraks komisjoni vastutust Euroopa
Liidu üldeelarve täitmisel, vastutavad fondist toetatavate meetmete juhtimise
ja meetmete finantskontrolli eest esmajärjekorras liikmesriigid. Sel eesmärgil
võtavad liikmesriigid muu hulgas järgmisi meetmeid:
(a)
kontrollivad, kas juhtimise ja kontrollimise kord
on kehtestatud ja kas neid rakendatakse selliselt, et tagada liidu rahaliste
vahendite tõhus ja korrektne kasutamine kooskõlas usaldusväärse
finantsjuhtimise põhimõtetega,
(b)
kontrollivad, kas rahastatud meetmed on rakendatud
nõuetekohaselt;
(c)
kontrollivad, kas kantud kulud on tehtud
kontrollitavate dokumentide alusel ning kas kulud on korrektsed ja seaduslikud;
(d)
väldivad, avastavad ja kõrvaldavad eeskirjade
eiramisi, nagu on sätestatud struktuurifonde käsitlevas [Euroopa Parlamendi ja
nõukogu ... määruses (EL) nr …/…, millega nähakse ette üldsätted Euroopa
Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning
millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006], ning nõutakse
vajaduse korral koos viivistega tagasi põhjendamatult makstud summad. Riigid
teavitavad eeskirjade eiramisest komisjoni ning hoiavad komisjoni kursis
haldus- ja kohtumenetluste käiguga.
2.
Liikmesriik akrediteerib EGFi toetatavate meetmete
korrektse haldamise ja kontrollimise eest vastutavad asutused kooskõlas
finantsmääruse artikliga 56 ning struktuurifondide üldmääruses sätestatud
kriteeriumide ja menetlustega. Järgmise eelarveaasta 1. veebruariks esitavad
akrediteeritud asutused komisjonile finantsmääruse artikli 56 lõikes 5
sätestatud teabe.
3.
Eeskirjade eiramise tuvastamise korral teeb
liikmesriik nõutavad finantskorrektsioonid. Liikmesriigi tehtavad
korrektsioonid seisnevad rahalise toetuse täielikus või osalises tühistamises.
Liikmesriik nõuab tagasi iga eeskirjade eiramise tõttu kaotatud summa ja maksab
selle komisjonile tagasi. Kui asjaomane liikmesriik ei maksa summat tagasi
ettenähtud aja jooksul, hakatakse summalt arvestama viivist.
4.
Olles vastutav Euroopa Liidu üldeelarve täitmise
eest, võtab komisjon kõik vajalikud meetmed kontrollimaks, et rahastatud
meetmeid viiakse ellu vastavalt usaldusväärse ja tõhusa finantsjuhtimise
põhimõtetele. Iga taotluse esitanud liikmesriigi ülesanne on tagada, et tal on
tõrgeteta toimivad juhtimis- ja kontrollisüsteemid; Komisjon veendub nende
süsteemide olemasolus.
Sel eesmärgil võivad komisjoni ametnikud või
teenistujad teha EGFi rahastatavate meetmete ning juhtimis- ja
kontrollisüsteemide kontrolle kohapeal, sealhulgas pistelisi kontrolle,
vähemalt kolme tööpäevase etteteatamisajaga, ilma et see piiraks kontrollikoja
volitusi või liikmesriigi poolt siseriiklike õigus- ja haldusnormidega
kooskõlas teostatavat kontrolli. Komisjon teatab sellest taotluse esitanud
liikmesriigile, et saada vajalikku abi. Sellises kontrollis võivad osaleda
asjaomase liikmesriigi ametnikud ja teenistujad.
5.
Liikmesriik tagab, et komisjoni ja kontrollikoja
kasutusse antakse kõik kulutustega seotud tõendavad dokumendid, mis hõlmavad
EGFist saadud rahalise toetuse lõpetamisele järgnevat kolme aastat.
Artikkel 22
Rahalise toetuse tagastamine
1.
Juhtudel, kui meetme tegelik kulu on artiklis 15
nimetatud hinnangulisest summast väiksem, võtab komisjon vastu otsuse
rakendusakti kujul, millega nõutakse liikmesriigilt saadud rahaline toetus
vastava summa ulatuses tagasi.
2.
Kui liikmesriik ei ole täitnud rahalise toetuse
andmise otsuses kehtestatud kohustusi, võtab komisjon vajalikud meetmed, võttes
vastu otsuse rakendusakti kujul, et nõuda liikmesriigilt saadud rahaline toetus
tervikuna või osaliselt tagasi.
3.
Enne lõike 1 või 2 kohase otsuse vastuvõtmist
vaatab komisjon juhtumi asjakohasel viisil läbi. Eelkõige võimaldab ta
liikmesriigil kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul esitada oma märkused.
4.
Kui komisjon jõuab pärast vajalike kontrollimiste
tegemist järeldusele, et liikmesriik ei täida artikli 21 lõikes 1 võetud
kohustusi, otsustab ta – kui komisjoni määratud tähtaja lõpuks ei ole
kokkuleppele jõutud ega liikmesriik ei ole korrektsioone teinud ning võttes
arvesse liikmesriigi seletusi – kolme kuu jooksul pärast lõikes 3 osutatud
ajavahemikku teha nõutavad finantskorrektsioonid, tühistades kõnealusele
meetmele antava EGFi toetuse täielikult või osaliselt. Kõik eeskirjade eiramise
tõttu kaotatud summad nõutakse tagasi ja juhul, kui taotluse esitanud
liikmesriik ei maksa summat tagasi ettenähtud aja jooksul, hakatakse summalt
arvestama viivist.
Artikkel 23
Põllumajandustootjatele
makstavate toetuste finantsjuhtimine
Erandina artiklitest 21 ja 22, hallatakse ja
kontrollitakse põllumajandustootjatele makstavaid toetusi vastavalt määrusele
(EÜ) nr ……….. ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja
järelevalve kohta.
Artikkel 24
Delegeeritud volituste
rakendamine
1.
Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitused
antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.
Käesoleva määrusega antav õigus antakse määramata
ajaks alates käesoleva määruse jõustumise päevast.
3.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 4
osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal
kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5.
Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud
kooskõlas artikli 4 lõikega 3, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega
nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest
õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa
Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist
komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust
ajavahemikku pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel [kahe kuu]
võrra.
Artikkel 25
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 1927/2006 tunnistatakse
kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.
Seda kohaldatakse jätkuvalt taotluste suhtes,
mis on esitatud kuni 31. detsembrini 2013.
Artikkel 26
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse kõikide taotluste suhtes,
mis on esitatud ajavahemikus 1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2020.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS
1.           Ettepaneku/algatuse raamistik
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteem
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS

1.
Ettepaneku/algatuse raamistik
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Ettepanek
vastu võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Globaliseerumisega Kohanemise
Euroopa Fondi kohta (2014 – 2020)

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile[27]

Tegevuspõhine
eelarvestamine: Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond vastavalt DG EMPL 2010. aasta
majandamiskavale

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik

¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast
tegevusest[28]

X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme
pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Ettepanek
on seotud teatisega „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”, mis
sisaldab mitmeaastast finantsraamistikku ajavahemikuks 2014–2020.

1.4.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusvaldkonnad
vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärk nr 1: Tagada nende töötajate
osalemine tööturul, kes on kaotanud töö maailma kaubanduses toimunud
struktuurimuutuste ning ootamatu kriisi tagajärjel.
Erieesmärk nr 2: Kaasata EGFi
reguleerimisalasse tähtajalise lepinguga töötajad ja renditöötajad.
Erieesmärk nr 3: Kaasata mikroettevõtete ning
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juhtidena tegutsevad omanikud ja
füüsilisest isikust ettevõtjad (k.a põllumajandustootjad)
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile Globaliseerumisega
Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

1.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Ettepanek
võimaldab Euroopa Liidul toetada ka edaspidi EGFi kaudu (kaasrahastamise
määraga 50 %) aktiivseid tööturupoliitika meetmeid, mis on suunatud kaubanduse
globaliseerumise ja ootamatu kriisi tagajärjel töö kaotanud töötajate abistamisele.
Seda määra saab suurendada kuni 65 %-ni liikmesriikide puhul, kelle
territooriumist vähemalt üks NUTS II tasandi piirkond on abikõlblik
struktuurifondide lähenemiseesmärgi raames. Toetuskõlblike töötajate ringi
suurendatakse, kaasates tähtajalise lepinguga töötajad, renditöötajad,
mikroettevõtete ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtete juhtidena
tegutsevad omanikud ja füüsilisest isikust ettevõtjad (k.a
põllumajandustootjad).

1.4.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Määratleda
ettepaneku/algatuse rakendamise seires kasutatavad näitajad.
-
EGFile esitatud toetusetaotluste arv
-
koondatud töötajate arv, kellele EGFi toetust taotleti
-
EGFi toetatud meetmete tulemusena tööturule naasnud töötajate arv

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Määrus
(EÜ) nr 1927/2006 (Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta)
tuleb läbi vaadata 2013. aasta lõpuks. Läbivaatamine, mis toimub määruse
ettepanekuna, võimaldab fondil jätkata oma tegevust mitmeaastase finantsraamistiku
2014–2020 jooksul, laiendada reguleerimisala, kaasates teatavad toetuskõlblikud
isikud, ning muuta mõningaid tehnilisi üksikasju, et tõhustada fondi toimimist.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

ELi
osalus EGFi kaudu võimaldab täiendada olemasolevaid riiklikke vahendeid, mis on
suunatud kaubanduse globaliseerumise või ootamatu kriisi tagajärjel koondatud
töötajate tööturule naasmisele. EGFi praeguseks saadud kogemused näitavad, et
ELi osalus võimaldab osutada vajadusi täpsemalt arvesse võtvat abi pikema
perioodi jooksul. Sageli hõlmab see meetmeid, mida ei oleks olnud võimalik
võtta ilma EGFi osaluseta.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Määruse
(EÜ) nr 1927/2006 rakendamise käigus saadud kogemused on esitatud
seletuskirjas.

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

EGFi
tegevus on kooskõlas ja moodustab sünergia Euroopa Sotsiaalfondi tegevusega.

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

–
X Piiratud kestusega ettepanek/algatus
–
X  Ettepanek/algatus
hõlmab ajavahemikku 1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2020
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul YYYY –YYYY
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[29]

¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  täitevasutustele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[30]

–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
X Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused:

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Määruse
ettepaneku artiklis 19 on sätestatud, et komisjon esitab iga kahe aasta tagant
Euroopa Parlamendile ja nõukogule kvantitatiivse ja kvalitatiivse aruande
eelmisel aastal kõnealuse määruse alusel võetud meetmete kohta. Aruanne
sisaldab muu hulgas ka komisjoni tähelepanekuid järelevalve kohta asjaomastel
aastatel.
Vastavalt
määruse ettepaneku artiklile 20 koostab komisjon tihedas koostöös
liikmesriikidega enne 2018. aasta juuni lõppu vahehindamise EGFi
saavutatud tulemuste tõhususe ja kestlikkuse kohta. 31. detsembriks 2022 peab
komisjon koostama välisekspertide abil järelhindamise, et hinnata EGFi mõju ja
lisaväärtust.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteem
2.2.1.
Tuvastatud ohud

Samad,
mis ühenduse muude fondide puhul, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega.

2.2.2.
Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Haldust
ja finantskontrolli käsitlevad nõuded on sätestatud määruse eelnõu artiklis 20.

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Meetmed
eeskirjade eiramise vältimiseks, tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks on sätestatud
määruse eelnõu artikli 20 lõike 1 punktis d ja artikli 20
lõikes 2.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number  [Nimetus…..] || Liigendatud/liigendamata ([31]) || EFTA[32] riigid || Kandidaat-riigid[33] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 puudub || 04.0501 Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fond 04.010414 Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fond – Halduskorralduskulud 40.0243 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reserv || liigendatud || EI || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Rubriik …..] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaat-riigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 puudub || Uut eelarverida taotletakse EGFi osa kasutamiseks DG AGRI poolt || [liigendatud] || /EI || /EI || /EI || /EI

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Number ||
 DG: EMPL ||   ||   || Aasta 2014[34] || Aasta 2015 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud (p. m) ||   ||   ||
 Eelarverea nr || Kulukohustused || (1) ||   ||   ||
 Maksed || (2) ||   ||   ||
 Eelarverea nr || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad  haldusassigneeringud[35] ||   ||   ||
 Eelarverea nr ||   || (3) ||   ||   ||
 Assigneeringud kokku DG EMPLile || Kulukohustused || =1+1a +3 ||   ||   ||
 Maksed || =2+2a +3 ||   ||   ||
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI EMPL assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||
Juhul, kui
ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017-2020 || KOKKU
 DG: EMPL + AGRI ||
  Personalikulud || 1.271 || 1.271 || 1.271 || 1.271 aastas || 8.897 ||
  Muud halduskulud || 0.140 || 0.140 || 0.140 || 0.140 aastas || 0.98 ||
 DG AGRI ||   || 1.411 || 1.411 || 1.411 || 1.411 aastas || 9.877 ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) ||   ||   ||
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N[36] || Aasta N+1 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused ||   ||   ||
 Maksed ||   ||   ||

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
X  Ettepanek/algatus ei
hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015-2020 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU ||
 ||
 Väljundi liik[37] || Väljundi keskmine kulu || Number Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ||
 ERIEESMÄRK nr 1[38]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERIEESMÄRK nr 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärgi nr 2 väljundid kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

–
     Ettepanek/algatus ei hõlma
haldusassigneeringute kasutamist
–
Ö            Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist
järgmiselt:
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 [39] || Aasta 2015 || Aasta 2016-2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 1,271 || 1,271 || 1,271 aastas || 8,897
 Muud halduskulud || 0,14 || 0,14 || 0,14 aastas || 0,98
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 1,411 || 1,411 || 1,411 aastas || 9,877
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[40] ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||
 Muud kulud halduskulud ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||
 KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.2.
 Hinnanguline
personalivajadus

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe
kohaga pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Sama aastate 2016–2020 kohta
 04 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 9 || 9 || Sama
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||
 04 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 2 || 2
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||
 XX 01 04 yy[41] || peakorteris[42] ||   ||
 delegatsioonides ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||
 KOKKU || 11 || 11 ||   || 11 ||
XX osutab asjaomasele
poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personali- ja haldusvajadus kaetakse käesolevale
meetmele haldamiskuludeks juba antud ja/või peadirektoraadis ümber paigutatud
vahendite raames, mida täiendatakse vajaduse korral lisavahenditega, mida võib
anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase eelarvejaotuse menetlemise raames,
võttes arvesse eelarvepiiranguid.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad ||
 Koosseisuväline personal ||

3.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

–
X  Ettepanek/algatus on
kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
Ei
kohaldata
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine.[43]
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
Ei
kohaldata

3.2.5.
Kolmandate isikute rahaline toetus

–
X Ettepanek/algatus ei
hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Hinnanguline mõju tuludele

–
X  Ettepanekul/algatusel
puudub finantsmõju tuludele
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
¨         mitmesugustele tuludele
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || ||
 Aasta 2012 || Aasta 2013 || Lisada vajalik arv aastaid, et kajastada finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) ||
 Artikkel …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste tulude puhul
täpsustage, milliseid eelarveridasid ettepanek mõjutab.
Ei
kohaldata
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
Ei
kohaldata
[1]               KOM (2011) 500 lõplik, 29.6.2011.
[2]               ELT L 406, 30.12.2006,
lk 1.
[3]               KOM (2008) 800 lõplik, 26.11.2008.
[4]               Määrus (EÜ) nr 546/2009, ELT L 167, 29.6.2009, lk 26.
[5]               KOM (2011) 336 lõplik, 10.6.2011.
[6]               KOM (2011) 403 lõplik, 29.6.2011.
[7]               KOM (2011) 500 lõplik, 29.6.2011.
[8]               KOM (2010) 2020 lõplik, 3.3.2010.
[9]               http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=320&furtherEvents=yes
[10]             http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=323&furtherEvents=yes
[11]             http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6578&langId=en
[12]             http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=285&furtherEvents=yes
[13]             http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=330&furtherEvents=yes
[14]             SEK(2011) xxx.
[15]             SEK(2011)yyy
[16]             KOM (2011) 403 lõplik, 29.6.2011.
[17]             ELT C , , lk .
[18]             ELT C , , lk .
[19]             ELT L 48, 22.2.2008,
lk 82.
[20]             KOM (2011) 500 lõplik, 29.6.2011.
[21]             ELT L 167, 29.6.2009,
lk 27.
[22]             KOM (2011) 403 lõplik, 29.6.2011.
[23]             ELT L
[24]             EÜT L 175, 10.7.1999, lk 43.
[25]             ELT L 327, 5.12.2008, lk 9.
[26]             EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16.
[27]             ABM: Activity-Based Management (tegevuspõhine juhtimine) –
ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.
[28]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
punktile a või b.
[29]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[30]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[31]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[32]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[33]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[34]             Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[35]             Tehniline ja/või teadusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[36]             Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[37]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jne).
[38]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele.
„Erieesmärk/eesmärgid ...”
[39]             Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[40]             Tehniline ja/või teadusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[41]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).
[42]             Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa
Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EFF).
[43]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
ja 24.