               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.10.2016
            COM(2016) 629 final
            2016/0306(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) Euroopa Liidu nimel alla kirjutamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Horvaatia Vabariigi ühinemisega laienes ka Euroopa Liidu tolliliit. Sellest tulenevalt oli Euroopa Liit Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade (GATT 1994 artikli XXIV lõige 6) alusel kohustatud alustama läbirääkimisi WTO liikmetega, kellel on läbirääkimisõigused Horvaatia loendite suhtes, et leppida kokku kompenseeriva kohanduse suuruses. Selline kohandamine on vajalik juhul, kui ELi-välise tollitariifirežiimi vastuvõtmise tulemusena ületavad tariifid taseme, millega liituv riik on ennast WTOs sidunud.

               15. juulil 2013 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi GATT 1994 artikli XXIV lõike 6 alusel. Komisjon pidas läbirääkimisi nende WTO liikmesriikidega, kellel on läbirääkimisõigused erikontsessioonide tühistamiseks olukorras, kus Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemisel tuleb asjaomase riigi suhtes kehtiv loend tühistada.

               Brasiilia Liitvabariigiga peetud läbirääkimiste tulemusena koostati kirjavahetuse vormis lepingu projekt (edaspidi „leping“), mis parafeeriti 12. juulil 2016 Genfis. Seega teeb Euroopa Komisjon nõukogule ettepaneku anda luba lepingu alla kirjutamiseks.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanek on kooskõlas ELi tavaga ELi varasemate laienemiste puhul.

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtetega

                  Ettepanek põhineb ELi taval, mis on kooskõlas ELi välistegevusega ning tööstus- ja põllumajanduspoliitikaga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes sama lepingu artikli 218 lõikega 5 rahvusvahelistele lepingutele alla kirjutamise puhul.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek tehakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti e kohaselt liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Horvaatia kontsessioonide tühistamine avaldab mõju Brasiilia Liitvabariigile. Kompenseerivad kohandused ei lähe kaugemale Brasiilia sellekohastest õigustest. Ettepanek on kooskõlas proportsionaalse kohtlemise põhimõttega.

               •Vahendi valik

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5 ettenähtud nõukogu otsus, millega antakse luba lepingule alla kirjutada.

               3.KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Läbirääkimiste sisu ja edenemise küsimustes on nõukoguga (kaubanduspoliitika komiteega) korrapäraselt konsulteeritud. Euroopa Parlamenti (rahvusvahelise kaubanduse komisjoni) on teavitatud.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Vt finantsselgitus.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad

               Komisjon teeb nõukogule ettepaneku kirjutada Euroopa Liidu nimel alla kirjavahetuse vormis leping Brasiilia Liitvabariigiga. Koos sellega esitatakse nõukogule eraldi ettepanek lepingu sõlmimise kohta.

               Lepingu tulemused on järgmised.

               Lisada 4 766 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Liiki Gallus domesticus kuuluvate kodulindude rümba tükid, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207.14.10, 0207.14.50 ja 0207.14.70), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %.

               Lisada 610 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Kalkuni tükid, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207.27.10, 0207.27.20 ja 0207.27.80), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %.

               Lisada 36 000 tonni erga omnes ELi tariifikvoodile „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 98 eurot/tonn.

               Lisada 78 000 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 98 eurot/tonn.

               Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodi „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10) 78 000 tonnise koguse suhtes kohaldab EL hoolimata seotud kvoodijärgsest tariifist (98 eurot/tonn) järgmist:

               –esimese kuue aasta jooksul, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 11 eurot/tonn, ning

               –seitsmendal aastal, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 54 eurot/tonn.

               Vastavalt ühise turukorralduse ühtse määruse (määrus (EL) nr 1308/2013) artikli 187 punktile a võtab komisjon vastu rakendusmäärused asjaomaste kvootide laiendamiseks ja haldamiseks.

               Need rakendusmeetmed koostatakse samal ajal käesoleva ettepanekuga.

               2016/0306 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) Euroopa Liidu nimel alla kirjutamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)15. juulil 2013 andis nõukogu komisjonile loa alustada Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus läbirääkimisi teatavate Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) teiste liikmetega 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „GATT 1994“) artikli XXIV lõike 6 alusel.

               (2)Komisjon pidas läbirääkimisi vastavalt nõukogus vastu võetud läbirääkimissuunistele.

               (3)Kõnealused läbirääkimised on lõpule viidud ja 12. juulil 2016 parafeerisid Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariik kirjavahetuse vormis lepingu, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus.

               (4)Lepingule tuleks alla kirjutada,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Antakse luba Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse vastavalt GATT 1994 XXIV artikli lõikele 6 ja XXVIII artiklile kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) liidu nimel alla kirjutamiseks, eeldusel et kõnealune leping sõlmitakse
                  1
               .

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isikud, kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        KUUPÄEV:

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:

                        Peatükk 12 – tollimaksud ja muud maksud

                        2.

                        PEALKIRI:

                        ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) Euroopa Liidu nimel alla kirjutamise kohta

                        3.

                        ÕIGUSLIK ALUS:

                        Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artiklid 207 ja 218.

                        4.

                        EESMÄRGID:

                        Sõlmida kirjavahetuse vormis leping Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahel.

                        5.

                        FINANTSMÕJU

                        JOOKSEV EELARVEAASTA (2016. aasta)
                           (miljonites eurodes)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA (2017. aasta)

                        (miljonites eurodes)

                         EELARVEAASTA 2018

                        (miljonites eurodes)

                        5.0.

                        KULUD

                        —
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TOETUSED/SEKKUMISED)

                        —
                              RIIGIASUTUSED

                        —
                              MUUD

                           —

                           —

                           —

                        5.1.

                        TULUD

                        —
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        —
                              RIIGISISESED

                           4,4

                           4,4

                           4,4

                        2016

                        2017

                        2018

                        5.0.1.

                        KAVANDATUD KULUD

                        5.1.1.

                        KAVANDATUD TULUD

                        4,4

                        4,4

                        4,4

                        5.2.

                        ARVUTAMISMEETOD: kogused korrutatuna kvoodijärgse tollimaksumääraga

                        6.0

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        EI

                        6.1.

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        EI

                        6.2.

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                        EI

                        6.3.

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        EI

                        MÄRKUSED:

                     (1)
                  Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.10.2016
            COM(2016) 629 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) Euroopa Liidu nimel alla kirjutamise kohta

               KIRJAVAHETUSE VORMIS LEPING

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahel, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus

               A. Euroopa Liidu kiri

               Lugupeetud hr / pr

               Pärast läbirääkimisi vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses Horvaatia Vabariigi loendi muutmisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, teen järgmise ettepaneku:

               Euroopa Liit lisab oma EL 28 tolliterritooriumi loendisse EL 27 loendis sisalduvad kontsessioonid koos järgmiste muudatustega.

               Lisada 4 766 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Liiki Gallus domesticus kuuluvate kodulindude rümba tükid, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207.14.10, 0207.14.50 ja 0207.14.70), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %.

               Lisada 610 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Kalkuni tükid, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207.27.10, 0207.27.20 ja 0207.27.80), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %.

               Lisada 36 000 tonni erga omnes ELi tariifikvoodile „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 98 eurot/tonn.

               Lisada 78 000 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 98 eurot/tonn.

               Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodi „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10) 78 000 tonnise koguse suhtes kohaldab EL hoolimata seotud kvoodijärgsest tariifist (98 eurot/tonn) järgmist:

               –esimese kuue aasta jooksul, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 11 eurot/tonn, ning

               –seitsmendal aastal, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 54 eurot/tonn.

               Lepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Brasiilia Liitvabariik üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14 päeva pärast viimase teatise kättesaamise kuupäeva.

               Oleksin tänulik, kui kinnitate, et Teie valitsus on eespool nimetatuga nõus. Mul on au teha ettepanek, et kui annate oma kinnituse, moodustavad käesolev kiri ja Teie kinnitus (üheskoos) Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.

               Lugupidamisega

               Euroopa Liidu nimel

               B. Brasiilia Liitvabariigi kiri

               Lugupeetud hr / pr

               Mul on au teatada, et sain kätte Teie [kuupäev] kirja, mille sisu on järgmine:

               „Pärast läbirääkimisi vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses Horvaatia Vabariigi loendi muutmisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, teen järgmise ettepaneku:

               Euroopa Liit lisab oma EL 28 tolliterritooriumi loendisse EL 27 loendis sisalduvad kontsessioonid koos järgmiste muudatustega.

               Lisada 4 766 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Liiki Gallus domesticus kuuluvate kodulindude rümba tükid, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207.14.10, 0207.14.50 ja 0207.14.70), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %.

               Lisada 610 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Kalkuni tükid, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207.27.10, 0207.27.20 ja 0207.27.80), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %.

               Lisada 36 000 tonni erga omnes ELi tariifikvoodile „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 98 eurot/tonn.

               Lisada 78 000 tonni Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodile „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 98 eurot/tonn.

               Brasiiliale eraldatud ELi tariifikvoodi „Roosuhkur, toorsuhkur rafineerimiseks“ (tariifiartikli numbrid 1701.13.10 ja 1701.14.10) 78 000 tonnise koguse suhtes kohaldab EL hoolimata seotud kvoodijärgsest tariifist (98 eurot/tonn) järgmist:

               –esimese kuue aasta jooksul, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 11 eurot/tonn, ning

               –seitsmendal aastal, mil see kogus on kättesaadav, kvoodijärgset tariifi mitte rohkem kui 54 eurot/tonn.

               Lepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Brasiilia Liitvabariik üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14 päeva pärast viimase teatise kättesaamise kuupäeva.

               Oleksin tänulik, kui kinnitate, et Teie valitsus on eespool nimetatuga nõus. Mul on au teha ettepanek, et kui annate oma kinnituse, moodustavad käesolev kiri ja Teie kinnitus (üheskoos) Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.

               Lugupidamisega

               Brasiilia Liitvabariigi nimel


title: Ettepanek Nõukogu otsus mis käsitleb juureussi suhtes geneetiliselt resistentseks muundatud maisitoote turuleviimist (Zea mays L., liin MON 863) vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0163

Ettepanek nõukogu otsus mis käsitleb juureussi suhtes geneetiliselt resistentseks muundatud maisitoote turuleviimist (Zea mays L., liin MON 863) vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ  /* KOM/2005/0163 lõplik */

	Brüssel 26.04.2005KOM(2005)163 lõplik.EttepanekNÕUKOGU OTSUSmis käsitleb juureussi suhtes geneetiliselt resistentseks muundatud maisitoote turuleviimist (Zea mays L., liin MON 863) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ.(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Saksamaa ametiasutused said kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ artikliga 13 teatise (viide C/DE/02/09), mis käsitleb selliste maisitoodete ( Zea mays L . liin MON 863 ja hübriid MON 863 x MON 810) turuleviimist, mida on erinevate putukate suhtes resistentsuse saavutamiseks geneetiliselt muundatud.2. Teatises käsitletakse kõnealuste maisitoodete, nagu mis tahes muude söödaks, mitte inimtoiduks mõeldud maisiterade importi ja kasutamist, välja arvatud nende sortide viljelemist ühenduses, mis on saadud MON 863 transformatsiooni teel, ning välja arvatud MON 863 x MON 810 hübriidide viljelemist ühenduses.3. Vastavalt direktiivi artiklile 14 edastas Saksamaa pädev asutus komisjonile teatise hinnanguaruande, milles tõdeti, et ei ole ilmnenud põhjusi, mille alusel tuleks MON 863 maisi ja MON 863 x MON 810 maisi turuleviimisest keelduda, kui eritingimused on täidetud.4. Komisjon edastas hinnanguaruande kõikidele teistele liikmesriikidele, kellest mõned esitasid kõnealusele aruandele vastuväiteid, ning jäid vastuväidete juurde, molekulaarse iseloomustuse, agronoomilise ekvivalentsuse, proovivõtumeetodite, antibiootikumiresistentse markergeeni, allergeensuse, mürgisuse ja toote järelevalve kohta.5. Kuna vastuväiteid tagasi ei võetud, otsustas komisjon pidada nõu Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA). EFSA jõudis 2. aprillil 2004 vastu võetud arvamuses esitatud tõendite alusel järeldusele, et kavandatud kasutusviisi puhul ei avalda Zea mays L. liin MON 863 kahjulikku mõju inimeste ega loomade tervisele, samuti mitte keskkonnale. Samuti leidis EFSA, et taotleja esitatud seirekava vastab MON 863-e kasutusviisidele.6. Hübriidi MON 863 x MON 810 osas leidis EFSA, et kõnealuse hübriidi ohutushinnangu seisukohalt on teaduslikult usaldusväärne kasutada liinide MON 863 ja MON 810 andmeid, kuid hübriidi enda ohutushinnangu jaoks vajalike kinnitavate andmete saamiseks otsustas EFSA paluda läbi viia 90-päevane subkrooniline rottidel põhinev uuring. Seega on praeguseks lõpetatud üksnes maisiliini MON 863 ohutushinnang.7. Kirjeldatud olukorras peab komisjon tegema direktiivi 2001/18/EÜ artikli 18 kohaselt ja direktiivi artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras otsuse, kohaldades otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7 ja võttes arvesse kõnealuse otsuse artiklit 8.8. Kuna nii Saksamaa asutused kui EFSA andsid MON 863 maisi turuleviimisele positiivse hinnangu, valmistas komisjon ette otsuse eelnõu, millega lubatakse kõnealust toodet kasutada, välja arvatud viljelemine ja toiduna või toidus kasutamine, ning lubatakse selle turuleviimist kooskõlas eritingimustega. Hübriidi MON 863 x MON 810 osas otsustas komisjon oodata ettepaneku tegemisega kuni EFSA nõutud teaduslik teave on saadud ja hinnatud.9. Otsuse eelnõu esitati kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 2 arvamuse avaldamiseks direktiivi 2001/18/EÜ artikliga 30 loodud komiteele.10. Komitee pole 29. novembriks 2004 esitanud oma arvamust otsuse eelnõu kohta, mistõttu peab komisjon kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 4 esitama nõukogule viivitamatult ettepaneku võetavate meetmete kohta ning teavitama sellest Euroopa Parlamenti.11. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 6 nähakse ette, et nõukogu võib sellist seisukohta arvesse võttes teha otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega kolme kuu jooksul vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 lõikele 2. Kui nõukogu on kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega väljendanud, et ta on ettepaneku vastu, vaatab komisjon selle uuesti läbi. Kui nimetatud tähtaja möödumisel ei ole nõukogu ettepandud rakendusakti vastu võtnud ega oma vastuseisu väljendanud, võtab ettepandud rakendusakti vastu komisjon.EttepanekNÕUKOGU OTSUSmis käsitleb juureussi suhtes geneetiliselt resistentseks muundatud maisitoote turuleviimist ( Zea mays L., liin MON 863) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ(EMPs kohaldatav tekst)(Vaid saksakeelne tekst on autentne)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta,[1] eriti selle artikli 18 lõike 1 punkti 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades, et:(1) Direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt on geneetiliselt muundatud organismi või geneetiliselt muundatud organismide kombinatsiooni sisaldava või sellest koosneva toote turuleviimise aluseks kirjalik nõusolek, mille annab asjaomane pädev asutus kõnealuses direktiivis sätestatud korras.(2) Monsanto Europe S.A. esitas Saksamaa pädevale ametiasutusele (viide C/DE/02/9) teatise kahe geneetiliselt muundatud maisitoote ( Zea mays L., liin MON 863 ja hübriid MON 863 x MON 810) turuleviimise kohta.(3) Teatis käsitleb maisiterade sissevedu ja kasutamist kui muude maisiterade puhul, sealhulgas kasutamist söödaks, kuid mitte toiduks, välja arvatud MON 863-st transformatsioonivõtetega saadud sortide ja MON 863 x MON 810 hübriidide viljelemine ühenduses.(4) Saksamaa pädev ametiasutus on direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 14 sätestatud korras valmistanud ette hinnanguaruande, mis esitati komisjonile ja teiste liikmesriikide pädevatele ametiasutustele. Selles hindamisaruandes järeldatakse, et ei ole ilmnenud põhjusi, mille alusel tuleks maisi MON 863 ja maisi MON 863 x MON 810 turuleviimisest keelduda, kui eritingimused on täidetud.(5) Teiste liikmesriikide pädevad ametiasutused on esitanud toote turuleviimisele vastuväiteid.(6) Euroopa Toiduohutusamet võttis 2. aprillil 2004 vastu arvamuse, milles tõdetakse esitatud tõendusmaterjali põhjal, et Zea mays L. liinil MON 863 pole kavatsetud kasutusviisi raames kahjulikku mõju ei inimeste ega loomade tervisele ega keskkonnale. Euroopa Toiduohutusamet leidis ka, et taotleja esitatud seirekava on MON 863 kavandatavate kasutusviiside seisukohast asjakohane.(7) MON 863 x MON 810 osas leidis Euroopa Toiduohutusamet, et hübriidi MON 863 x MON 810 ohutushindamise seisukohalt on liinide MON 863 ja MON 810 andmete kasutamine teaduslikult usaldusväärne, kuid hübriidi enda ohutushindamise lõpuleviimiseks on vajalikud kinnitavad andmed ning seepärast nõudis ta maisihübriidi 90-päevase subkroonilise mürgisuse uuringu läbiviimist rottide peal. Seega on lõpetatud üksnes maisiliini MON 863 ohutushindamine.(8) Iga vastuväite kontrollimine direktiivi 2001/18/EÜ, teatises esitatud teavet ja Euroopa Toiduohutusameti arvamust silmas pidades on näidanud, et pole põhjust arvata, et Zea mays L. liini MON 863 turuleviimine võiks inimeste või loomade tervist või keskkonda kahjustada.(9) MON 863 maisile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ),[2] ning komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004 (millega kehtestatakse kordumatute tunnuste väljatöötamise ja geneetiliselt muundatud organismidele määramise süsteem).[3](10) Toodetes leiduvad geneetiliselt muundatud organismide juhuslikud või tehniliselt vältimatud jäljed vabastatakse märgistamise ja jälgitavuse nõuetest kooskõlas künnistega, mis on kehtestatud vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.[4](11) Euroopa Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole kavandatavate kasutusviiside jaoks vaja kehtestada eritingimusi toote käitlemiseks ja pakendamiseks ning teatavate ökosüsteemide, keskkondade või geograafiliste piirkondade kaitseks.(12) Enne toote turuleviimist tuleks kohaldada vajalikke meetmeid, et tagada selle jälgitavus ja märgistus turuleviimise kõikides etappides, sealhulgas kontrollida seda asjakohase valideeritud avastamismetoodika alusel.(13) Direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 kohaselt loodud komitee, kellega konsulteeriti 29. novembril 2004, ei ole pärast seda oma arvamust komisjoni otsuse eelnõus sätestatud meetmete kohta kõnealuse direktiivi artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras esitanud.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 LubaIlma et see piiraks muude ühenduse õigusaktide, eelkõige määruse (EÜ) nr 258/97 ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaldamist, annab Saksamaa pädev ametiasutus kirjaliku nõusoleku Monsanto Europe S.A (viide C/DE/02/9) esitatud ja artiklis 2 määratletud toote turuleviimiseks vastavalt käesolevale otsusele.Nõusolekus täpsustakse kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ artikli 19 lõikega 3 selgesõnaliselt nõusoleku tingimused, mis on sätestatud artiklites 3 ja 4.Artikkel 2 Toode1. Toodetena või toodetes turuleviidavad geneetiliselt muundatud organismid, edaspidi „toode“, on teravilja juureussi ( Diabrotica spp. ) suhtes resistentseks muundatud maisiterad ( Zea mays L.), mis on saadud Zea mays rakukultuuri liinist AT824 (saadud maisi puhasliini AT valmimata embrüotest), mida tahkete osakeste kiirendustehnoloogia abil on transformeeritud PV-ZMIR13 plasmiidist eraldatud Mlu I DNA restriktsioonifragmendiga.Toode sisaldab järgmist DNA-d kahes kassetis:(a) 1. kassett:Muundatud cry3Bb1 geen, mis on saadud Bacillus thuringiensis subsp . Kumamotoensis' est, mis annab resistentsuse teravilja juureussi Diabrotica spp suhtes, mida kontrollib lillkapsa mosaiikviirusest saadud 4AS1 promootor, nisu ( Triticum aestivum ) wtCAB translatsiooni võimendusjärjestus, riisi ( Oryza sativa ) aktiin 1 geeni transkriptsiooni võimendusjärjestuse ract1 intron ja nisu terminatsioonijärjestus tahsp 17 3’.(b) 2. kassett: E. coli geen nptII , mis annab resistentsuse kanamütsiini ja neomütsiini sisaldavate aminoglükosiidide suhtes, mida kontrollivad 35S lillkapsa mosaiikviiruse promootor ja Agrobacterium tumefaciens'i terminatsioonijärjestus NOS 3’, samuti E. coli mittefunktsionaalne kärbitud ble geen.2. Nõusolek hõlmab maisiliini MON 863 ja mis tahes tavapäraselt aretatud maisi ristamisel saadud järglaskonda kuuluvaid maisiteri toodetena või toodetes.Artikkel 3 Turuleviimise tingimusedToodet võib kasutada samadel viisidel kui mis tahes muid maisiliike, välja arvatud viljeluseks ja kasutamiseks toiduna või toidus, ja selle võib turule viia vastavalt järgmistele tingimustele:(a) nõusoleku kehtivusaeg on 10 aastat alates selle väljaandmise kuupäevast;(b) toote kordumatu tunnus on MON-ØØ863-5;(c) ilma et see piiraks direktiivi 2001/18/EÜ artikli 25 kohaldamist, edastab nõusoleku valdaja nõudmise korral liikmesriikide pädevatele ametiasutustele ja inspektsioonidele ning ühenduse kontrollilaboritele tootest, selle geneetilisest materjalist või etalonainetest positiivseid ja negatiivseid kontrollproove;(d) ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1829/2003 erimärgistamise kohta sätestatud nõuete kohaldamist, peavad toote etiketil või tootega kaasneval dokumendil olema sõnad „Toode sisaldab geneetiliselt muundatud organisme“ või „Toode sisaldab geneetiliselt muundatud MON 863 maisi“, välja arvatud juhul, kui muude ühenduse õigusaktidega on kehtestatud künnis, millest allpool sellist teavet ei nõuta;(e) kuni tootele ei ole viljelusotstarbel turuleviimiseks luba antud, peavad toote etiketil või tootega kaasneval dokumendil olema sõnad „mitte viljeluseks“.Artikkel 4 Seire1. Nõusoleku valdaja tagab nõusoleku kehtivusaja jooksul, et teatises sisalduv seirekava, mille alusel kontrollitakse toote käitlemisest või kasutamisest tulenevat negatiivset mõju inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, võetakse kasutusele ja rakendatakse.2. Nõusoleku valdaja teavitab MON 863 maisi kasutuselevõtust ühenduses vahetult käitlejaid, kasutajaid, loomasööda uurimisega tegelevaid riiklikke asutusi ning veterinaarteenistusi, teavitades neid ka toote ohutusest, toote üldistest omadustest ning seiretingimustest.3. Nõusoleku valdaja esitab komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele iga-aastaseid aruandeid seiretegevuse tulemuste kohta.4. Ilma et see piiraks direktiivi 2001/18/EÜ artikli 20 kohaldamist vaatab nõusoleku valdaja ja/või algse taotluse saanud liikmesriigi pädev ametiasutus vajaduse korral ning komisjoni ja algse teatise saanud liikmesriigi pädeva asutuse nõusolekul teatises esitatud seirekava seiretegevuse tulemusi silmas pidades üle.5. Nõusoleku valdaja peab suutma esitada komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele tõendeid selle kohta, et:(a) teatises sisalduvas seirekavas täpsustatud seirevõrgud koguvad toote seire seisukohast olulist teavet ja(b) et nende võrgustike liikmed on leppinud kokku, et edastavad nimetatud teabe nõusoleku valdajale enne, kui seirearuanded lõike 3 kohaselt komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele esitatakse.Artikkel 5 KohaldatavusKäesolevat otsust kohaldatakse alates kuupäevast, mil on kohaldatav komisjoni otsus, mis lubab turule viia artiklis 1 osutatud toote, kui seda kasutatakse toidus või toiduna määruses (EÜ) nr 178/2002 määratletud tähenduses ja mis hõlmab ühenduse tugilabori valideeritud meetodit toote tuvastamise kohta.Artikkel 6 AdressaatKäesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja

[1] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003(ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).

[2] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

[3] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5-10.

[4] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.7.2017
            COM(2017) 398 final
            2017/0176(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            sõlmida Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013
                  1
                (edaspidi „Schengeni piirieeskirjade muudatus“) muudeti Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni
                  2
               , määrust (EÜ) nr 562/2006
                  3
                (Schengeni piirieeskirjad) ja määrust (EÜ) nr 810/2009
                  4
                (viisaeeskiri) ning määratleti muu hulgas uuesti kolmandate riikide kodanike Schengeni alal „lühiajalise viibimise“ mõiste. Alates 18. oktoobrist 2013 on Schengeni alale lühiajaliselt reisida kavatsevate kolmandate riikide kodanikel lubatud seal maksimaalset viibida 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, olenemata sellest, kas neil on viisat vaja või mitte. Erinevalt kuni 18. oktoobrini 2013 kehtinud määratlusest (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast), on uus määratlus täpsem, sest kestust väljendatakse kuude asemel päevades. Lisaks sellele on termin „alates esmakordse sisenemise kuupäevast“ määratlusest välja jäetud, sest see tekitas palju segadust ja küsimusi.

               Schengeni piirieeskirjade muudatusega tehti ELi viisa- ja piiridealasesse õigustikku (st Schengeni lepingu rakendamise konventsioon, Schengeni piirieeskirjad, viisaeeskiri ja määrus (EÜ) nr 539/2001
                  5
               ) kõik vajalikud muudatused. Lühiajalise viibimise määratlus on aga sätestatud ka Euroopa Liidu poolt sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes. Antigua ja Barbuda,
                  6
                Bahama Ühenduse,
                  7
                Barbadose,
                  8
                Brasiilia,
                  9
                Mauritiuse,
                  10
                Saint Kittsi ja Nevise
                  11
                ning Seišellidega
                  12
                sõlmitud viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes osutatakse viisavaba viibimise määratlemisel siiani vanale määratlusele („kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates esmakordse sisenemise kuupäevast“
                  13
               ).

               Komisjon võttis 16. juulil 2014 vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega lubatakse alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja eespool nimetatud riikide vaheliste lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks
                  14
               . Nõukogu võttis kõnealuse otsuse vastu 9. oktoobril 2014
                  15
               . Eesmärk oli rakendada nende seitsme riigi suhtes Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uut määratlust. Lisaks sellele on lühiajalist viibimist, mida viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes määratletakse kuude asemel päevades, elektrooniliste/IT-vahenditega lihtsam kontrollida ja arvestada ning selline määratlus on seega tsentraliseeritud piirihaldussüsteemide (nt kavandatav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem
                  16
               ) jaoks sobilikum.

               Pärast nõukogult volituste saamist alustas komisjon seitsme riigiga (Antigua ja Barbuda, Bahama Ühendus, Barbados, Brasiilia, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid) läbirääkimisi viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks.

               Läbirääkimised Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooniga viidi edukalt lõpule muutmislepingu parafeerimisega 28. juulil 2016. Mõlemad lepinguosalised nõustusid võtma „lühiajalise viibimise“ uue määratluse kasutusele kogu ELi ning Saint Kittsi ja Nevise vahelise viisanõudest loobumist käsitleva lepingu ulatuses. Lisaks sellele muudeti lepingus mõningaid tehnilisi üksikasju (vt allpool), kuid kõik need muudatused on reisija seisukohast väheolulised.

                  Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud lepingu preambulis.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Lepingu kohaselt peavad mõlemad lepinguosalised selle kooskõlas oma vastavate menetlustega heaks kiitma. Liidu poolel on selleks vaja nõukogu otsust lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta.

               Käesolev ettepanek esitatakse nõukogule, et ta annaks volitused sõlmida leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut.

               Võttes üle Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uue määratluse, millega antakse „lühiajalise viibimise“ sõnaselge tõlgendus, tagatakse lepinguga liikmesriikide vahel õiguslik sidusus ja ühtlustamine.

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.

               Liidul ei ole õigust muuta viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid, mis seoksid Schengeni acquis’ ja sealhulgas ühise viisapoliitika rakendamisega assotsieerunud nelja riiki. Ühtlustatud lähenemisviisi ja Schengeni alal lubatud viibimise kestust käsitlevate sätete rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles kinnitatakse ühelt poolt Saint Kittsi ja Nevise ning teiselt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi soovi muuta vastavalt kehtivaid kahepoolseid viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid.

               Lisatud ettepanek on õiguslik vahend lepingu sõlmimiseks. Nõukogu teeb oma otsuse pärast lepingu allakirjutamist kvalifitseeritud häälteenamusega liidu nimel nõukogu eesistuja määratud isiku vahendusel ning pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Kui üks rahvusvahelise lepingu pooltest on Euroopa Liit, siis ei saa sellise lepingu muudatusi liikmesriigid ise õiguslikult rakendada. Viisanõudest loobumist käsitleva lepingu Saint Kittsi ja Nevisega on sõlminud Euroopa Liit. Seega on vaja liidu tasandi meedet.

               Lisaks sellele mõjutaks see, kui viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid sõlmiksid liikmesriigid, liidu viisaõigustikku (ELi toimimise lepingu artikli 3 lõige 2).

               •Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale seatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust, milleks on Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni ning liidu vahel kehtiva viisanõudest loobumist käsitleva lepingu muutmine.

               3.MÕJU EELARVELE

               Ettepanekuga ei kaasne ELi eelarvele lisakulusid.

               4. JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu läbirääkimisjuhised, millega volitati komisjoni alustama Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooniga läbirääkimisi kahe osapoole vahelise viisanõudest loobumist käsitleva lepingu muutmiseks. Liikmesriike teavitati läbirääkimiste kulgemisest viisatöörühma koosolekutel.

               5.MUU TEAVE

               •Läbirääkimiste tulemus

                  Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.

                  Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta alljärgnevalt.

                  a. Viibimise kestus

                  Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul (varem kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast). Uut määratlust kohaldatakse kogu Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelises lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevas lepingus.

                  b. Lõppsätted – lepingu täitmise peatamine (artikli 8 lõige 4)

               Lepinguga muudetakse artikli 8 lõike 4 viimast lauset järgmiselt: „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“ Praegusele tekstile sõnade „ja lõpetab lepingu täitmise peatamise“ lisamine tähendab muudetud lepingu kohaselt, et viisanõudest loobumise peatamine lõpetatakse, kui peatamise esile kutsunud põhjused on kõrvaldatud. Selle punktiga ühtlustatakse muudatusega Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooniga sõlmitud viisanõudest loobumist käsitleva lepingu sõnastus kõigi teiste liidu poolt 2015. ja 2016. aastal allkirjastatud viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute sõnastusega. 14. juunil 2016 konsulteeriti kõnealuse muudatuse osas viisatöörühmaga ning ükski liikmesriik vastuväiteid ei esitanud.

                  c. Ühenduse asendamine liiduga

                  Alates Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 on ainult Euroopa Liidul juriidilise isiku staatus. „Euroopa Ühendus“ sisaldub siiski neis rahvusvahelistes lepingutes, mis jõustusid enne Lissaboni lepingut. Nii on see ka Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu puhul. Muutmislepinguga asendatakse seetõttu ühendus kogu viisanõudest loobumist käsitleva lepingu ulatuses liiduga.

                  d. Ühisdeklaratsioonid

                  Lepingule lisatakse kaks ühisdeklaratsiooni:

                  - ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul ning

                  - ühisdeklaratsioon Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi kohta.

                  e. Jõustumine

                  Leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil viimane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et ratifitseerimine on lõpule viidud. Õiguskindluse tagamiseks ning võimaldamaks reisijatel seadusest aru saada ja seda täita, on vajalik kehtestada piisavalt pikk üleminekuperiood. Pärast lepingu ratifitseerimist võimaldab kuuekuuline periood reisijatel lõpetada lühiajalised viibimised, mida arvestatakse veel täielikult vana määratluse alusel. Seejärel jõustub uus lühiajalise viibimise määratlus ning selle 180-päevane tagasiulatuv viiteperiood.

                  Muutmisleping teisi Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sätteid, sealhulgas territoriaalset kohaldamisala ei mõjuta.

               6.KOKKUVÕTE

               Eespool esitatut silmas pidades teeb komisjon nõukogule ettepaneku kiita pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist heaks Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut.

               2017/0176 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               sõlmida Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  17

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu sõlmis 30. novembri 2009. aasta otsusega Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu. Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile „kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul“.

               (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 610/2013
                  18
                tehti liidu viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena kuni 90-päevast viibimist mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               (3)Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelisse lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevasse lepingusse tuleb liidu lühiajalise viisarežiimiga täieliku kooskõla saavutamiseks inkorporeerida kõnealune uus määratlus.

               (4)Komisjon on pidanud liidu nimel läbirääkimisi Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooniga lepingu üle, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping“).

               (5)Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2017/[…] on lepingule alla kirjutatud.

               (6)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  19
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (7)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  20
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               (8)Leping tuleks seetõttu heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga on Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping“), liidu nimel heaks kiidetud.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artiklis 2 sätestatud teate
                  21
               .

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 182, 29.6.2013, lk 1.

                     (2)
                  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

                     (3)
                  ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

                     (4)
                  ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.

                     (5)
                  EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.

                     (6)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 3.

                     (7)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 24.

                     (8)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 10.

                     (9)
                  Brasiiliaga sõlmis EL kaks lepingut. Esimene leping käsitles tavapassi kasutajaid (ELT L 255, 21.9.2012, lk 4) ning teine leping eraldi diplomaatilise, teenistus- ja ametipassi kasutajaid (ELT L 66, 12.3.2011, lk 2).

                     (10)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 17.

                     (11)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 38.

                     (12)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 31.

                     (13)
                  Vt lepingutes „Eesmärk“ ja „Riigis viibimise kestus“.

                     (14)
                  COM(2014) 468 final.

                     (15)
                  Nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu/Ühenduse ning Antigua ja Barbuda, Bahama Ühenduse, Barbadose, Brasiilia Liitvabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni ning Seišelli Vabariigi vahel sõlmitud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks; vastu võetud nõukogus 9. oktoobril 2014.

                     (16)
                  COM(2016) 194 final.

                     (17)
                  Nõusolek anti [...].

                     (18)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 610/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, nõukogu määrusi (EÜ) nr 1683/95 ja (EÜ) nr 539/2001 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr 810/2009 (ELT L 182, 29.6.2013, lk 1).

                     (19)
                  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (20)
                  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

                     (21)
                  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.7.2017
            COM(2017) 398 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            sõlmida Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut

               Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vaheline
               LEPING,

               millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut

               EUROOPA LIIT

               ühelt poolt ning

               SAINT KITTSI JA NEVISE FÖDERATSIOON, edaspidi „Saint Kitts ja Nevis“,

               teiselt poolt,

               edaspidi koos „lepinguosalised”,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. augustil 2015,

               KINNITADES VEEL KORD inimestevaheliste kontaktide lihtsustamise olulisust,

               VÕTTES TEADMISEKS, et lepingut rakendatakse lepinguosaliste kodanike huvides,

               VÕTTES ARVESSE, et lepingus sätestatud lühiajalise viibimise määratlus (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast) ei ole piisavalt täpne ning eelkõige mõiste „esmakordse sisenemise kuupäev“ võib tekitada ebakindlust ja küsimusi,

               PIDADES SILMAS, et 26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013 tehti ELi „sisemisse“ viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena „90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul“,

               VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Liidu loodav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem eeldab lühiajalist viibimist käsitleva ühtse ja sõnaselge määratluse kasutamist, mis on kohaldatav kõigi kolmandate riikide kodanike suhtes,

               SOOVIDES tagada reisijate sujuva voo lepinguosaliste piiriületuspunktides,

               KINNITADES VEEL KORD, et käesolev leping hõlmab Euroopa Liidu kõigi liikmesriikide kodanikke, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa,

               VÕTTES ARVESSE protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’d käsitlevat protokolli, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Lepingut muudetakse vastavalt käesoleva artikli sätetele.

               (1)Pealkirjas ja artikli 3 lõikes 5, artikli 6 lõikes 1 ning artikli 8 lõikes 7 asendatakse sõna „ühendus“ sõnaga „liit“.

               (2)Artiklis 1 asendatakse sõnad „kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul“ sõnadega „90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul“.

               (3)Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „Euroopa Liidu kodanikud võivad viibida Saint Kittsi ja Nevise territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.“

               (4)Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „Saint Kittsi ja Nevise kodanikud võivad viibida Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvestamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d.

               Saint Kittsi ja Nevise kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.“

               (5)Artikli 4 lõikes 3 asendatakse sõnad „kolme kuu“ sõnadega „90 päeva“ ning sõna „ühenduse“ asendatakse sõnaga „liidu“.

               (6)Artikli 8 lõike 4 viimane lause asendatakse järgmisega:

               „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“

               Artikkel 2

               Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma vastavate menetluste kohaselt ja leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.

               Käesolev leping on koostatud … [koht] … [kuupäev] … [kuu] kahe tuhande seitsmeteistkümnendal aastal kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Euroopa Liidu nimel

               Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni nimel

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, LIECHTENSTEINI, NORRA JA ŠVEITSI KOHTA

               On soovitav, et ühelt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi ning teiselt poolt Saint Kittsi ja Nevise ametiasutused muudaksid viivitamata lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevaid kahepoolseid lepinguid vastavalt käesoleva lepingu tingimustele.

               Ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul

               Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Väljend „mis tahes” osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibitud päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

               ________


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0508(02)

Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 896/2006/EÜ, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubasid oma territooriumist läbisõiduks  /* KOM/2007/0508 lõplik - COD 2007/0186 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 11.9.2007KOM(2007) 508 lõplik2007/0185 (COD)2007/0186 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Bulgaaria, Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduksEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse otsust nr 896/2006/EÜ, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubasid oma territooriumist läbisõiduks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. SISSEJUHATUS14. juunil 2006. aastal võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu kaks otsust, millega kehtestati nende kolmandate riikide kodanike Euroopa Liidu välispiiridel kontrollimise lihtsustatud kord, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) 539/2001[1] kohast viisanõuet:-  Otsus nr 895/2006/EÜ,[2] millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Tšehhi, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduks, ja-  Otsus nr 896/2006/EÜ,[3] millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubasid oma territooriumist läbisõiduks.See oli esimene kord, kui ühenduse õigustiku viisasid käsitlevasse osasse viidi sisse viisade ja elamislubade ühepoolse tunnustamise ühised aluseeskirjad.Otsuses nr 895/2006/EÜ võetakse arvesse 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide viisapoliitika valdkonna erivajadusi, eriti nende viisanõudeid üleminekuperioodil kuni nende täieliku integreerumiseni Schengeni alaga. Otsus vähendab olulist täiendavat halduskoormust, mis lasus kõnealuste riikide konsulaaresindustel, kel tuli väljas anda transiitviisasid isikutele, kes ei kujuta liikmesriikidele mingit ohtu.Lisamata mingeid uusi kohustusi nendele, mis on loetletud 2003. aasta ühinemisaktis, kehtestatakse otsuses nr 895/2006/EÜ ühistel eeskirjadel põhinev vabatahtlik kord, mis võimaldab kõnealustel liikmesriikidel lihtsustada oma välispiiridel nende kolmandate riikide kodanike kontrolli, kellel on teatavad Schengeni acquis ’d täielikult rakendavate liikmesriikide väljaantud dokumendid või samalaadsed dokumendid, mille on välja andnud liikmesriigid, kes veel ei rakenda Schengeni acquis ’d täielikult. Ühised eeskirjad kehtivad kuni üleminekuperioodi lõpuni, s.t kõnealuste liikmesriikide täieliku ühinemiseni sisepiirideta alaga ehk päevani, mil nimetatud dokumentide vastastikune tunnustamine muutub kohustuslikuks.Ühepoolse tunnustamise kord piirdub läbisõiduga, mille kestus ei ületa viit päeva. Sellist piirangut peetakse vajalikuks, et vältida segadust või kehtivate Schengeni viisaeeskirjade (milles on määratletud viisataotluse menetlemise eest vastutav riik — s.o riik, kus asub külastuse põhisihtkoht või esmasisenemise riik) väärrakendamist.Sama lähenemisviisi järgitakse otsuses nr 896/2006/EÜ, milles on võetud arvesse liikmesriikide haldusraskusi, kui neil tuleb välja anda viisasid legaalselt Šveitsis või Liechtensteinis elavatele kolmandate riikide kodanikele. Olulise sesoonse liikuvuse tõttu (nt suvepuhkuste perioodil) seisid teatavate liikmesriikide konsulaaresindused Šveitsis ja Liechtensteinis, keda need liikumised nende geograafilise asukoha tõttu eriti puudutasid, vastamisi raske halduskoormusega vajaduse tõttu anda nõutavad viisad nimetatud perioodidel õigeaegselt välja.Otsusega nr 896/2006/EÜ kehtestatakse ühised eeskirjad, mille kohaselt liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Šveitsis ja Liechtensteinis välja antud elamislubasid võrdväärsena oma transiitviisadega. Uued eeskirjad on kohustuslikud ühises, sisepiirideta alas täiel määral osalevatele liikmesriikidele ja vabatahtlikud 2004. aastal ühinenud liikmesriikidele. Sellist eristamist peetakse vajalikuks, et vältida täiendavate kohustuste panemist uutele liikmesriikidele üleminekuajal kuni nende täieliku integreerumiseni Schengeni alasse.Vastavalt otsuse nr 895/2006/EÜ artiklile 5 ja otsuse nr 896/2006/EÜ artiklile 4[4] on Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia teatanud komisjonile oma otsusest rakendada ühist korda mõlema otsuse osas. Nimetatud riigid otsustasid eriti otsuse nr 895/2006/EÜ osas tunnustada ühepoolselt kõiki lisas loetletud dokumente, mille on välja andnud muud liikmesriigid, kes veel ei rakenda Schengeni acquis ’d täielikult.Komisjon avaldas talle edastatud teabe Euroopa Liidu Teatajas .[5] Ühiste eeskirjade rakendamise alguskuupäev erineb liikmesriigiti. Et otsuste tekstis puuduvad erisätted, otsustasid mõned liikmesriigid (Sloveenia ja Küpros) hakata ühiseid eeskirju rakendama kohe, samal ajal kui teised otsustasid hakata neid halduspõhjustel rakendama hiljem. Alates 1. detsembrist 2006 kehtivad ühised eeskirjad Tšehhis, Küprosel, Ungaris, Lätis, Maltal, Sloveenias ja Slovakkias.Ühiste eeskirjade tõhusa rakendamise tagamiseks tõstatasid liikmesriigid (nõukogu asjaomases töörühmas) küsimusi konkreetsetel, otsusega nr 895/2006/EÜ seotud teemadel ja küsisid komisjoni talitustelt nõu ja tõlgendusabi teatavate sätete kohaldamiseks.Neile küsimustele vastates meenutasid komisjoni talitused ühiste eeskirjade kehtestamise otstarvet, rõhutades, et nende kohaldamine piirdub läbisõiduga. Kõnealune ühine kord kehtib üleminekuperioodil kuni asjaomaste liikmesriikide täieliku integreerumiseni Schengeni alasse (esimene otsus) ja kuni Šveits ja Liechtenstein rakendavad täielikult Schengeni acquis .Komisjoni talitused rõhutasid, et ühiste eeskirjade kehtestamise eesmärk oli lihtsustada teatava kategooria isikute läbisõitu ja kõrvaldada konsulaaresinduste põhjendamatu halduskoormus seoses viisataotlejatega, kes ei kujuta liikmesriikidele mingit ohtu.Kõnealuste eeskirjade kehtestamine ei mõjuta ühenduse õigustiku edaspidigi kehtiva viisasid ja välispiire käsitleva osa kõigi muude sätete rakendamist liikmesriikides. Eriti ei mõjuta ühised eeskirjad õigustiku sätteid, mis käsitlevad piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid, lennujaama transiitviisasid või isikute kontrollimist välispiiridel.Seoses viimatinimetatuga rõhutas komisjon, et isikute kontrollimine välispiiridel peab toimuma vastavalt määruse (EÜ) nr 562/2006[6] artiklitele 5–13 ja 18–19. Piirivalve peab jätkama kontrollimist välispiiridel, võttes arvesse ühiste eeskirjadega tehtud lihtsustusi ning vältides otsuse nr 895/2006/EÜ sätete väärkasutamist. Seega peab kontrollimine olema tasakaalus ja proportsionaalne püstitatud eesmärkidega. Piirivalvurid peavad hindama igal üksikjuhtumil, kas kohaldada kolmanda riigi kodaniku suhtes otsuses nr 895/2006/EÜ sätestatud lihtsustatud eeskirju, ja kas ta täidab samas sätestatud sisenemise tingimusi ja läbisõidu ajapiiranguid. Sõltuvalt piirivalvuri hindamise tulemusest võidakse isikut mitte riiki lubada, kui ta on ületanud lubatud läbisõiduaja. Võidakse võtta ka muid, konkreetse olukorraga paremini sobivaid haldusmeetmeid (näiteks rahatrahvid).Toetudes kõnealuse kahe otsuse edukusele, peaks EL laiendama lihtsustatud korda ka Bulgaariale ja Rumeeniale, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007 ja keda praegused ühised eeskirjad veel ei hõlma. Kahe nimetatud otsuse tegemise põhjused on tõesed ka Bulgaaria ja Rumeenia puhul.Nende kahe liikmesriigi, nagu ka 2004. aastal ühinenute puhul, on viisaseadustiku küsimustes järgnenud ühinemisele nn Schengeni kaheetapiline rakendamismenetlus (Akt Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (edaspidi 2005. aasta ühinemisakt), artikkel 4). Sellest tulenevalt peavad Bulgaaria ja Rumeenia kohaldama alates ühinemise kuupäevast (1.1.2007) määruse (EÜ) nr 539/2001 sätteid ja nõudma I lisas loetletud kolmandate riikide kodanikelt viisasid, jätkates oma viisade väljaandmist kuni kuupäevani, alates millest nõukogu kinnitab nende täieliku integreerumise Schengeni alasse. Et Schengeni läbisõidu ja lühiajalise viibimise suhtes kohaldatavad tunnustamise eeskirjad ei kehti Bulgaaria ja Rumeenia suhtes nende ühinemise päevast, on nimetatud liikmesriigid kohustatud alates 1. jaanuarist 2007 andma vastavalt määruses (EÜ) nr 539/2001 sätestatud viisakohustusele kolmandate riikide kodanikele välja viisasid läbisõiduks nende territooriumist ja sisenemiseks ka juhul, kui asjaomastel isikutel on Schengeni viisa või elamisluba või Schengeni alasse kuuluva riigi pikaajaline viisa. Sama kehtib samalaadsete dokumentide kohta, mille on välja andnud liikmesriigid, kes ühinesid Euroopa Liiduga 2004. aastal ja kes ei rakenda Schengeni acquis ’d veel täielikult.Lisaks ei olnud Tšehhil, Küprosel, Ungaril, Lätil, Maltal, Poolal, Sloveenial ja Slovakkial, kes rakendavad otsusega nr 895/2006/EÜ kehtestatud ühist korda alates 1. detsembrist 2006 ja kes ei ole Schengeni alasse veel täielikult integreerunud, võimalust tunnustada ühepoolselt Bulgaaria ja Rumeenia välja antud elamislubasid ja viisasid, mille nad on välja andnud läbisõiduks oma territooriumist.Kehtivad eeskirjad ei võimalda Bulgaarial ja Rumeenial tunnustada Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubasid.2. KAKS ETTEPANEKUTEt puuduvad erisätted, mis tagaksid Bulgaaria ja Rumeenia konsulaatide halduskoormuse leevendamise ja muude liikmesriikide erivajaduste rahuldamise pärast Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, peab komisjon vajalikuks vaadata läbi otsustega nr 895/2006/EÜ ja 896/2006/EÜ kehtestatud ühised eeskirjad.Sel eesmärgil on komisjon arvesse võtnud:-  Bulgaaria ja Rumeenia viisapoliitika valdkonna erivajadusi, liikmesriikidel pärast viimast laienemist ja kuni 2004. ja 2007. aastal ühinenud uute liikmesriikide Schengeni alasse täieliku integreerumiseni tekkinud/vaid uusi probleeme, ja-  ranget kontrolli ja sõelumist, mida liikmesriigid pärast lühiajalise viisa või elamisloa väljaandmist asjaomaste kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldasid, samuti väikest ohtu, mida selle kategooria isikud muudele liikmesriikidele kujutavad.Sellest tulenevalt tehakse ettepanek kahe õigusakti kohta:2.1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Bulgaaria, Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduks.Kavandatav otsus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõikel 2 ja see on adresseeritud Bulgaariale ja Rumeeniale ning liikmesriikidele, kes on otsustanud rakendada otsust nr 895/2006/EÜ.Et otsuse nr 895/2006/EÜ tekstis puuduvad sätted, mis võimaldaksid laiendada teatavasse kategooriasse kuuluvate ja teatavat liiki dokumentidega isikute lihtsustatud kontrolli kohaldamist välispiiridel pärast Euroopa Liidu viimast laienemist, peetakse vajalikuks ühiste eeskirjade läbivaatamist, et reageerida erivajadustele, mis tekkisid Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisel 1. jaanuaril 2007.Ühepoolse tunnustamise korra laiendamine ühenduse õigusaktiga ei kehtesta liikmesriikidele uusi kohustusi võrreldes 2003. ja 2005. aasta ühinemisaktides loetletutega. Seega ei oleks see nende kahe ühinemisakti suhtes erandiks.Kavandatavat korda rakendatakse vabatahtlikkuse alusel: asjaomastel liikmesriikidel on võimalus rakendada uut õigusakti või jätkata viisade väljaandmist, nagu nõuavad ühinemislepingud.Uus ettepanek peaks võimaldama 2007. aastal Euroopa Liiduga ühinenud Bulgaarial ja Rumeenial tunnustada ühepoolselt võrdväärsena oma riigi viisadega Schengeni riikide väljaantud viisasid ja elamislubasid, samuti samalaadseid dokumente, mille on välja andnud kaks nimetatud riiki ja 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriigid, kes ei ole veel Schengeni alasse täielikult integreerunud.Lisaks peaks lubama liikmesriikidel, kes on otsustanud rakendada otsust nr 895/2006/EÜ ja kes ei ole veel täielikult integreerunud sisepiirideta alasse, tunnustada ühepoolselt Bulgaaria ja Rumeenia väljaantud viisasid ja elamislubasid. Liikmesriikidel, kes ei ole otsustanud rakendada otsust nr 895/2006/EÜ, ei tohiks lubada rakendada käesolevat otsust, sest nad usuvad, et nende oma riigi transiitviisadega saab pidada võrdväärseks ainult Schengeni acquis ’d täielikult rakendavate liikmesriikide väljaantud elamislubasid ja viisasid.Lihtsustatud kord põhineb eeldusel, et süsteemist kasu saavad kolmandate riikide kodanikud on juba läbinud liikmesriigi poolse range sõelumise ning neid ei peeta ohuks riiklikule poliitikale ega ohuks illegaalse sisserände seisukohast.Kord kehtib kuni üleminekuperioodi lõpuni ja kõnealuste liikmesriikide täieliku ühinemiseni sisepiirideta alaga ehk päevani, mil nimetatud dokumentide tunnustamine muutub kohustuslikuks.Nagu otsus nr 895/2006/EÜ, piirdub ka tunnustamiskord läbisõiduga asjaomaste liikmesriikide territooriumist. Läbisõidu kestus ei tohi ületada viit päeva. Kõnealuse korra eesmärk ei ole asendada liikmesriikide lühiajaliste viisade väljaandmist. Peale selle on kõnealustel liikmesriikidel võimalus väljas anda vastavalt kehtivatele eeskirjadele mitmekordse sissesõidu õigusega lühiajalisi viisasid, mis võivad kehtida ühe või mitu aastat, et võimaldada mobiilsust Schengeni dokumentidega kolmandate riikide kodanikele, kel on vaja sageli nende territooriumil reisida.Tunnustamiseks on valitud järgmised dokumendid:-  Schengeni riigi poolt ühises konsulaarjuhises sätestatud ühiste eeskirjade kohaselt väljaantud ühtne viisa (transiitviisa, lühiajaline ehk reisiviisa, grupiviisa);-  Schengeni riigi poolt riiklike õigusaktide kohaselt väljaantud oma riigi pikaajaline viisa;-  Schengeni riigi poolt väljaantud elamisluba, mis sisaldub ühise konsulaarjuhise IV lisas, kus on loetletud dokumendid, mille omanik võib siseneda Schengeni alale viisata;-  riigi lühiajalised ja pikaajalised viisad ja elamisload, mille on välja andnud otsuse nr 895/2006/EÜ lisas loetletud 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriigid;-  Bulgaaria ja Rumeenia väljaantud riigi lühiajalised ja pikaajalised viisad ja elamisload.Kui Bulgaaria ja Rumeenia peaksid otsustama rakendada ühist korda, peavad nad tunnustama kõiki dokumente, mille on välja andnud Schengeni acquis ’d täielikult rakendavad riigid, vältides seega igasugust vahetegemist väljaandva ametiasutuse alusel.Asjaomased liikmesriigid peavad teavitama oma otsusest komisjoni. Komisjon avaldab selle teabe Euroopa Liidu Teatajas ja tagab sellega kogu süsteemi läbipaistvuse. Liikmesriigid võivad sellegipoolest keelduda lubamast riiki kolmandate riikide kodanikke, kelle nimi on nende riiklikus sisenemiskeeluregistris.Kõnealune õigusakt võetakse vastu kaasotsustamismenetluse teel.2.2 . Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 896/2006/EÜ, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubasid oma territooriumist läbisõiduks.Kavandatav otsus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punktil a.Kavandavas otsuses võetakse arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga 2007. aasta jaanuaris ja sellega muudetakse otsust nr 896/2006/EÜ, et võimaldada Bulgaarial ja Rumeenial rakendada nende välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud korda, mis põhineb Šveitsi ja Liechtensteini väljaantud (ja otsuse nr 896/2006/EÜ lisas loetletud) teatavate elamislubade ühepoolsel tunnustamisel nende liikmesriikide poolt. Kavandatav otsus põhineb eeldusel, et Šveitsi või Liechtensteini elamisloaga kolmanda riigi kodanik ei ole ohuks liikmesriikide riiklikule poliitikale ega ohuks illegaalse sisserände seisukohast.Tunnustamine piirdub läbisõiduga. Kui Bulgaaria ja Rumeenia otsustavad rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust, mis võimaldab neil ühepoolselt tunnustada Schengeni riikide ja muude liikmesriikide poolt välja antud dokumente võrdväärsena oma transiitviisadega, on käesoleva õigusakti rakendamine üleminekuperioodil vabatahtlik kuni nõukogu otsustab nende täieliku integreerumise Schengeni alasse.Bulgaarial ja Rumeenial on võimalus otsustada, kas nad osalevad tunnustamise korras ning peavad teavitama oma otsusest Euroopa Komisjoni. Komisjon tagab asjaomase teabe avaldamise.Kavandatav süsteem ei mõjuta kuidagi Schengeni acquis’ eeskirju välispiiride ületamisel nõutavate menetluste ja kontrollimise kohta.Et kavandatav süsteem piirdub läbisõiduga, ei mõjuta see Bulgaaria ja Rumeenia võimalust välja anda mitmekordse sisesõidu õigusega lühiajalisi viisasid, mis võivad kehtida ühe või mitu aastat, et hõlbustada Šveitsi või Liechtensteini elamisloaga kolmandate riikide kodanikele mobiilsust.Kõnealune õigusakt võetakse vastu kaasotsustamismenetluse teel.3. SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUSEÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatakse, et „ükski ühenduse meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks”. Ühenduse võetav meede peab olema võimalikult lihtne meede, mis võimaldab saavutada ettepaneku eesmärgi ning rakendada see võimalikult tõhusalt. Sellest lähtudes on otsustega nr 895/2006/EÜ ja 896/2006/EÜ kehtestatud ühepoolse tunnustamise korra ühiste eeskirjade muutmiseks pakutud välja järgmised õigusaktid:-  otsus, mis võimaldab Bulgaarial, Tšehhil, Küprosel, Ungaril, Lätil, Maltal, Poolal, Rumeenial, Sloveenial ja Slovakkial tunnustada ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi transiitviisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduks üleminekuperioodil kuni kõnealuste liikmesriikide täieliku integreerimiseni ilma sisepiirideta alasse. Kõnealuses korras osalemine on vabatahtlik;-  otsuse nr 896/2006/EÜ muudatus, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid elamislubasid, mille Šveits ja Liechtenstein on välja andnud oma territooriumist läbisõiduks. Kavandatava muudatuse eesmärk on laiendada Bulgaariale ja Rumeeniale nende territooriumist läbisõidu lihtsustatud korda, loobudes vajadusest transiitviisa järele isikute puhul, kellel on kahe nimetatud riigi väljaantud elamisload.Tunnustamiskorras osalemine on 2004. ja 2007. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikidele vabatahtlik üleminekuperioodil kuni päevani, mil nad integreeruvad täielikult ühisesse sisepiirideta alasse, s.o päevani, mil vastastikuse tunnustamise kord muutub sisepiirideta alas täielikult osalevate liikmesriikide vahel kohustuslikuks.Eelnimetatud ettepanekute eesmärke, s.o ajutiste eeskirjade kehtestamine teatavate dokumentide ühepoolseks tunnustamiseks Bulgaaria, Rumeenia ja otsust nr 895/2006/EÜ juba rakendavate liikmesriikide poolt, samuti Šveitsi ja Liechtensteini väljaantud teatavate elamislubade ühepoolse tunnustamise ühise korra laiendamine Bulgaariale ja Rumeeniale, on võimalik saavutada ainult ühenduse tasandi meetmetega, sest ükski liikmesriik ei saa võtta puhtalt riiklikke meetmeid soovitud tulemuste saavutamiseks.Ühendus on valinud meetmed, mis võimaldaksid saavutada ettepaneku eesmärgi ning rakendada see võimalikult tõhusalt. Selles vaimus on, kooskõlas kahe 14. juuni 2006. aasta otsusega ja võttes arvesse kavandatud eesmärke, valitud kaks erinevat õigusakti. Esimese ettepaneku puhul on kohaseks õigusaktiks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis võimaldab asjaomastel liikmesriikidel rakendada vabatahtlikus korras ühiseid ühepoolse tunnustamise eeskirju, mis kujutavad endast ajutist erandit kehtivatest kahepoolse tunnustamise eeskirjadest. Teise ettepaneku puhul on kohaseks õigusaktiks valitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu uus otsus, millega muudetakse otsust nr 896/2006/EÜ. Sellega laiendatakse ühiste eeskirjade kasutamist, võimaldades Bulgaarial ja Rumeenial tunnustada ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini väljaantud elamislubasid.4. LEPINGU JUURDE LISATUD PROTOKOLLIDEST TULENEVAD TAGAJÄRJEDEsimene kavandatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus on adresseeritud üksnes Bulgaariale, Tšehhile, Küprosele, Ungarile, Lätile, Maltale, Poolale, Rumeeniale, Sloveeniale ja Slovakkiale ning sellega kehtestatakse üleminekukord, mis lubab neil riikidel tunnustada ühepoolselt teatavaid liikmesriikide poolt välja antud dokumente võrdväärsena oma riigi transiitviisadega. Kavandatava otsuse rakendamine on vabatahtlik. Seda kohaldataks asjaomastes liikmesriikides kuni kuupäevani, mille nõukogu määrab vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikele 2 ja 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõikele 2.Otsusega kehtestatava korra olemuse tõttu ei saa sellega kaasneda muutlik olukord, nagu on sätestatud Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohta käsitlevas protokollis.Kõnealune otsus, mis on adresseeritud üksnes liikmesriikidele, keda seob Schengeni acquis , kuid kes ei ole veel täielikult integreerunud ühisesse sisepiirideta alasse, ei kujuta endast Schengeni acquis edasiarendust 18. mail 1999. aastal nõukogu, Norra ja Islandi vahel sõlmitud lepingu[7] (millega nimetatud riigid ühinesid Schengeni acquis rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses. Schengeni süsteemi ühtsuse ja nõuetekohase toimimise eesmärgil hõlmab see otsus ka viisasid ja elamislubasid, mille on välja andnud Norra ja Island, kes on seotud Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning kes rakendavad Schengeni acquis ’d täielikult.Kõnealune otsus, mis on adresseeritud üksnes liikmesriikidele, keda seob Schengeni acquis , kuid kes ei ole veel täielikult integreerunud ühisesse sisepiirideta alasse, ei kujuta endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendust Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (millega Šveits ühines Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[8] tähenduses, mis kuulub valdkonda, millele on viidatud nõukogu otsuse (mis käsitleb lepingule alla kirjutamist Euroopa Ühenduse nimel ja kõnealuse lepingu ajutist kohaldamist) artikli 4 lõikes 1.Kavandatav Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 896/2006/EÜ, on adresseeritud Bulgaariale ja Rumeeniale, et võimaldada neil kahel liikmesriigil tunnustada ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini väljaantud elamislubasid võrdväärsena oma riigi transiitviisadega. Otsusega kehtestatava korra olemuse tõttu ei saa sellega kaasneda muutlik olukord, nagu on sätestatud Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohta käsitlevas protokollis.Kõnealune otsus ei kujuta endast Schengeni acquis’ edasiarendust 18. mail 1999. aastal nõukogu, Norra ja Islandi vahel sõlmitud lepingu (millega nimetatud riigid ühinesid Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, sest kõnealuse otsusega lisatud uus element viitab otsusega nr 896/2006/EÜ kehtestatud lihtsustatud korra laiendamisele Bulgaariale ja Rumeeniale, muutmata peamisi eeskirju ja põhimõtteid.2007/0185 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Bulgaaria, Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduksEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[9]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korrasning arvestades järgmist:(1) Akti Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (edaspidi 2005. aasta ühinemisakt) artikli 4 lõike 1 kohaselt peavad 1. jaanuaril 2007. aastal Euroopa Liiduga ühinenud Bulgaaria ja Rumeenia kohaldama alates ühinemise kuupäevast nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud)[10] I lisas loetletud kolmandate riikide kodanike suhtes viisanõudeid.(2) 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 kohaselt kohaldatakse Bulgaaria ja Rumeenia suhtes Schengeni acquis’ sätteid lühiajaliste ühtsete viisade väljaandmise tingimuste ja kriteeriumide, viisade vastastikuse tunnustamise ning elamislubade ja viisade võrdväärsuse kohta alles pärast vastavasisulise nõukogu otsuse vastuvõtmist. Siiski on need sätted kõnealuste liikmesriikide jaoks siduvad alates ühinemiskuupäevast.(3) Seetõttu nõutakse Bulgaarialt ja Rumeenialt riigi viisade väljaandmist oma territooriumile sisenemiseks ja sellest läbisõiduks kolmandate riikide kodanikele, kellel on Schengeni acquis’ d täielikult rakendava liikmesriigi välja antud ühtne viisa, pikaajalist viisat või elamisluba või Schengeni acquis ’d veel mitte täielikult rakendavate liikmesriikide välja antud samalaadne dokument.(4) Isikud, kellel on Schengeni acquis’ d täielikult rakendavate liikmesriikide ja Schengeni acquis’ d veel mitte täielikult rakendavate liikmesriikide välja antud samalaadsed dokumendid, ei kujuta endast mingit ohtu Bulgaariale ega Rumeeniale, sest teised liikmesriigid on nende suhtes rakendanud kõiki vajalikke kontrolle. Et Bulgaarial ja Rumeenial ei lasuks täiendavat halduskoormust, tuleb neile laiendada ühiseid eeskirju, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta otsusega nr 895/2006/EÜ, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Tšehhi, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduks.[11](5) Uued ühised eeskirjad peaksid volitama Bulgaariat ja Rumeeniat ühepoolselt tunnustama teatavaid Schengeni acquis' d täielikult rakendavate liikmesriikide välja antud dokumente, nende endi väljaantud samalaadseid dokumente ja 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide välja antud dokumente, mis on loetletud otsuse nr 895/2006/EÜ lisas, võrdväärsena oma riigi viisadega ning kehtestama selle ühepoolse võrdväärsuse alusel oma välispiiridel isikute lihtsustatud kontrolli korra.(6) Võttes arvesse, et Tšehhi, Küpros, Läti, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia on teatanud komisjonile oma otsusest rakendada otsusega nr 895/2006/EÜ kehtestatud lihtsustatud korda, peaksid uued ühised eeskirjad võimaldama neil liikmesriikidel tunnustada ka Bulgaaria ja Rumeenia välja antud viisasid ja elamislubasid võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumist läbisõiduks.(7) Uut ühist korda peaks kohaldama üleminekuperioodi jooksul kuni 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 ja 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 esimeses lõigus viidatud nõukogu otsusega määratava kuupäevani.(8) Dokumendi tunnustamine peaks piirduma läbisõiduga Bulgaaria, Tšehhi, Küprose, Ungari, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia territooriumist. Ühises süsteemis osalemine peaks olema vabatahtlik, panemata uutele liikmesriikidele täiendavaid kohustusi 2003. ja 2005. aasta ühinemisaktis määratletu kohaselt.(9) Ühiseid eeskirju peaks kohaldama Schengeni acquis' d täielikult rakendavate liikmesriikide väljaantud ühtsete lühiajaliste viisade, pikaajaliste viisade ja elamislubade ning Schengeni acquis’ d veel mitte täielikult rakendavate liikmesriikide välja antud samalaadsete dokumentide ning Bulgaaria ja Rumeenia välja antud lühiajaliste viisade, pikaajaliste viisade ja elamislubade suhtes.(10) Täita tuleb sisenemise tingimusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)[12] artikli 5 lõikes 1, v.a sama määruse artikli 5 lõike 1 punktis b sätestatud tingimust, kuivõrd käesoleva otsusega, mis laiendab otsuses nr 895/2006/EÜ sätestatud ühiste eeskirjade kohaldamist, kehtestatakse Schengeni acquis’ d täielikult rakendavate liikmesriikide väljaantud dokumentide või Schengeni acquis’ d veel mitte täielikult rakendavate riikide väljaantud samalaadsete dokumentide, ning Bulgaaria ja Rumeenia läbisõiduks välja antud lühiajaliste viisade, pikaajaliste viisade ja elamislubade Bulgaaria ja Rumeenia poolse ühepoolse tunnustamise kord, ning võimaldatakse lisaks otsusega nr 895/2006/EÜ kehtestatud lihtsustatud korda kohaldavatel Tšehhil, Küprosel, Ungaril, Lätil, Maltal, Poolal, Sloveenial ja Slovakkial tunnustada samalaadseid dokumente, mille on välja andnud Bulgaaria ja Rumeenia.(11) Arvestades, et kavandatava otsuse eesmärki, milleks on kehtestada 2004. ja 2007. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide kohaldatav ühepoolse tunnustamise kord, ei saa liikmesriigid piisaval määral saavutada eraldi tegutsedes, mistõttu on eesmärk meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.(12) Käesolev otsus ei ole Schengeni acquis' sätete edasiarendamine Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, sest see on adresseeritud ainult 2004. ja 2007. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikidele, kes veel ei rakenda Schengeni acquis' d täielikult. Schengeni süsteemi ühtsuse ja nõuetekohase toimimise eesmärgil hõlmab see otsus ka viisasid ja elamislubasid, mille on välja andnud kolmandad riigid, kes on seotud Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning kes rakendavad Schengeni acquis' d täielikult, nagu Island ja Norra.(13) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale need liikmesriigid antud otsuse vastuvõtmisel.(14) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Otsusega kehtestatakse välispiiridel isikute lihtsustatud kontrollimise kord, mille kohaselt:-  Bulgaaria ja Rumeenia võivad tunnustada ühepoolselt võrdväärsena oma riigi transiitviisadega dokumente, millele on viidatud artiklites 2 ja 3, samuti dokumente, millele on viidatud artiklis 4 ja mille need kaks riiki on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kelle suhtes kehtib viisakohustus vastavalt määrusele (EÜ) nr 539/2001.-  Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia, kes on teatanud komisjonile oma otsusest kohaldada otsusega nr 895/2006/EÜ kehtestatud lihtsustatud korda, võivad tunnustada ühepoolselt võrdväärsena oma riigi transiitviisadega dokumente, millele on viidatud artiklis 4 ja mille Bulgaaria ja Rumeenia on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kelle suhtes kehtib viisakohustus vastavalt määrusele (EÜ) nr 539/2001.Artikkel 21. Bulgaaria ja Rumeenia võivad lugeda oma riigi transiitviisaga võrdväärseks järgnevaid Schengeni acquis' d täielikult rakendavate liikmesriikide väljaantud dokumente, olenemata nende omanike kodakondsusest:i) Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklis 10 osutatud „ühtne viisa”;ii) Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklis 18 osutatud „pikaajaline viisa”;iii) ühiste konsulaarjuhiste IV lisas nimetatud „elamisluba”.2. Kui Bulgaaria ja Rumeenia otsustavad käesolevat otsust kohaldada, tunnustavad nad kõiki lõikes 1 osutatud dokumente, olenemata sellest, milline riik on dokumendi välja andnud.Artikkel 3Kui Bulgaaria ja Rumeenia otsustavad kohaldada artiklit 2, võivad nad lisaks tunnustada ühe või mitme 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriigi, kes veel ei rakenda Schengeni acquis' d täielikult, väljaantud riigi lühiajalisi viisasid, pikaajalisi viisasid ja elamislubasid võrdväärsena oma riigi transiitviisadega.Dokumendid, mille on välja andnud liikmesriigid, kes veel ei rakenda Schengeni acquis ’d täielikult, on loetletud otsuse nr 895/2006/EÜ lisas.Artikkel 4Peale selle võivad Bulgaaria ja Rumeenia tunnustada ka riikide lühiajalisi viisasid, pikaajalisi viisasid ja elamislubasid võrdväärsena oma riigi transiitviisadega.Bulgaaria ja Rumeenia välja antud dokumendid, mida võib tunnustada käesoleva otsuse kohaselt, on loetletud lisas.Artikkel 5Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia võivad samuti tunnustada transiididokumendina käesoleva otsuse lisas loetletud Bulgaaria ja Rumeenia dokumente.Artikkel 6Bulgaaria, Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia võivad dokumente tunnustada võrdväärsena oma riigi viisadega, kui kolmanda riigi kodaniku läbisõit nende territooriumist ei kesta üle viie päeva.Läbisõidu kestus peab jääma artiklites 2, 3 ja 4 viidatud dokumentide kehtivusaja piiresse.Artikkel 7Bulgaaria, Tšehhi, Küpros, Ungari, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia teavitavad 10 tööpäeva jooksul käesoleva otsuse jõustumisest komisjoni sellest, kas nad otsustavad käesolevat otsust kohaldada. Komisjon avaldab nende liikmesriikide saadetud teabe Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 8Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse kuni 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 kohaselt vastuvõetava nõukogu otsusega määratava kuupäevani.Artikkel 9Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaariale, Tšehhile, Küprosele, Lätile, Ungarile, Maltale, Poolale, Rumeeniale, Sloveeniale ja Slovakkiale.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[…]  LISABULGAARIA välja antavate dokumentide nimekiri- Viisad1. Виза за летищен транзит (виза вид "А") – Lennujaama transiitviisa (liik „A”)2. Визи за транзитно преминаване (виза вид "B") - Transiitviisad (liik „B”)-  Еднократна транзитна виза - Ühekordse sisenemisõigusega transiitviisa-  Двукратна транзитна виза - Kahekordse sisenemisõigusega transiitviisa-  Многократна транзитна виза - Mitmekordse sisenemisõigusega transiitviisa3. Визи за краткосрочно пребиваване (виза вид "C") – Lühiajalised viisad (liik „C”)-  Еднократна входна виза - Ühekordse sisenemisõigusega viisa-  Многократна входна виза - Mitmekordse sisenemisõigusega viisa4. Виза за дългосрочно пребиваване (виза вид "D") - Pikaajaline viisa (liik „D”)- Elamisload1. Карта на продължително пребиваващ в Република България чужденец – Pikaajaline elamisluba2. Карта на постоянно пребиваващ в Република България чужденец – Alaline elamisluba3. Карта на бежанец – Pagulase elamisluba4. Удостоверение за пътуване зад граница на чужденец с хуманитарен статут – Sellise kolmanda riigi kodaniku elamisluba, kellele Bulgaaria Vabariik on andnud humanitaarkaitseRUMEENIA välja antavate dokumentide nimekiri- Viisad-  viză de tranzit, identificată prin simbolul B (transiitviisa, märgendiga B)-  viză de scurtă şedere, identificată prin simbolul C (lühiajaline viisa, märgendiga C)-  viză de lungă şedere, identificată prin unul dintre următoarele simboluri, în funcţie de activitatea pe care urmează să o desfăşoare în România străinul căruia i-a fost acordată:(i) desfăşurarea de activităţi economice, identificată prin simbolul D/AE(ii) desfăşurarea de activităţi profesionale, identificată prin simbolul D/AP(iii) desfăşurarea de activităţi comerciale, identificată prin simbolul D/AC(iv) angajare în munca, identificată prin simbolul D/AM(v) studii, identificată prin simbolul D/SD(vi) reîntregirea familiei, identificată prin simbolul D/VF(vii) intrarea în România a străinilor căsătoriţi cu cetăţeni români, identificată prin simbolul D/CR(viii) activităţi religioase sau umanitare, identificată prin simbolul D/RU(ix) viză diplomatică şi viză de serviciu, identificată prin simbolul DS(x) alte scopuri, identificată prin simbolul D/AS(pikaajalised viisad järgmise märgistusega, vastavalt otstarbele, milleks muu riigi kodanik Rumeenia viisa saab:i) majandustegevuseks, märgendiga D/AEii) erialategevuseks, märgendiga D/APiii) äritegevuseks, märgendiga D/ACiv) töötamiseks, märgendiga D/AMv) õpinguteks, märgendiga D/SDvi) perekonna taasühinemiseks, märgendiga D/VFvii) Rumeenia kodanikuga abiellunu sisenemiseks Rumeeniasse, märgendiga D/CRviii) usualaseks või humanitaartegevuseks, märgendiga D/RUix) diplomaadi- või teenistusviisa, märgendiga DSx) muuks otstarbeks, märgendiga D/AS)- Elamisload- Permis de şedere temporară (ajutine elamisluba)- Permis de şedere permanentă (alaline elamisluba)- Carte de rezidenţă - pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (elamisluba – välismaalastele, kes on Rumeenia kodaniku pereliikmed)- Carte de rezidenţă permanentă - pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (alaline elamisluba - välismaalastele, kes on Rumeenia kodaniku pereliikmed)2007/0186 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse otsust nr 896/2006/EÜ, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubasid oma territooriumist läbisõiduksEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[13]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korrasning arvestades järgmist:(1) Otsusega nr 896/2006/EÜ kehtestatakse ühised eeskirjad teatavate Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubade ühepoolseks tunnustamiseks liikmesriikide poolt, võimaldades lihtsustada nimetatud dokumentidega kolmandate riikide kodanike välispiiridel kontrollimise korda.(2) Schengeni acquis' kaheetapilise rakendamismenetluse tulemusena nõuti liikmesriikidelt, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004. aastal, alates ühinemise kuupäevast riigi viisade väljaandmist nendele kolmandate riikide kodanikele, kellel on Šveitsi ja Liechtensteini väljaantud elamisload ja kelle suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 kohast viisanõuet. See kohustus tekitas täiendava halduskoormuse nende liikmesriikide konsulaatidele Šveitsis ja Liechtensteinis.(3) Näis, et liikmesriikidel ei ole vaja nõuda selle kategooria isikutelt viisat, sest nad kujutavad endast liikmesriikidele üksnes vähest ebaseadusliku immigratsiooni ohtu.(4) Võttes arvesse, et sama põhjendus kehtib ka Bulgaaria ja Rumeenia kohta, tuleks otsusega nr 896/2006/EÜ[14] kehtestatud lihtsustatud korda laiendada ka Bulgaariale ja Rumeeniale.(5) Otsuse nr 896/2006/EÜ selline muutmine peaks võimaldama Bulgaarial ja Rumeenial, kui nad peaksid otsustama kohaldada otsust nr …/2007/EÜ ja tunnustada ühepoolselt Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubasid, mis on loetletud otsuse nr 896/2006/EÜ lisas, võrdväärsena oma riigi transiitviisadega.(6) Tunnustamine peaks piirduma vaid Bulgaaria ja Rumeenia territooriumist läbisõidu eesmärgiga, piiramata nende kahe liikmesriigi võimalust anda välja viisasid lühiajaliseks viibimiseks.(7) Võimalus, et Bulgaaria ja Rumeenia käesolevat otsust ei rakenda, peaks piirduma üleminekuperioodiga kuni kuupäevani, mille nõukogu määrab 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 kohaselt.(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006[15] (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 1 sätestatud sisenemistingimusi, välja arvatud artikli 5 lõike 1 punktis b ette nähtud tingimust, tuleb täita selles ulatuses, mil käesoleva otsusega kehtestatakse Bulgaaria ja Rumeenia välja antud transiitviisade ning teatavate Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubade võrdväärsuse kord.(9) Arvestades, et võetava meetme eesmärk mõjutab otseselt ühenduse õigustiku viisasid käsitleva osa kohta ja liikmesriigid ei saa seda piisaval määral saavutada eraldi tegutsedes, mistõttu on eesmärk meetme ulatust ja mõju arvestades paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.(10) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale need liikmesriigid käesoleva otsuse vastuvõtmisel.(11) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Otsuse nr 896/2006/EÜ artiklile 2 lisatakse kolmanda lõiguna järgmine lause:„Kui Bulgaaria ja Rumeenia otsustavad kohaldada otsust nr …/2007/EÜ, võivad nad ühepoolselt tunnustada käesoleva otsuse lisas loetletud elamislubasid võrdväärsena oma riigi transiitviisadega kuni kuupäevani, mille nõukogu määrab vastavalt akti Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta artikli 4 lõikele 2.”Artikkel 2Kui Bulgaaria ja Rumeenia otsustavad käesolevat otsust kohaldada, peavad nad sellest teatama 10 tööpäeva jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon avaldab nende saadetud teabe Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 3Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaariale ja Rumeeniale.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[…] [1] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1932/2006 (ELT L 405, 30.12.2006, lk 23).[2] ELT L 167, 20.6.2006, lk 1.[3] ELT L 167, 20.6.2006, lk 8.[4] 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriigid pidid 1. augustiks 2006 teatama komisjonile oma otsusest rakendada ühiseid eeskirju.[5] ELT C 251, 17.10.2006, lk 20.[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 526/2006, 15. märts 2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), ELT L 105, 13.4.2006, lk 1[7] ELT L 176, 10.7.1999, lk 35.[8] Nõukogu dokument 13054/04.[9] ELT C […], […], lk […].[10] ELT L 81, 21.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1932/2006 (ELT L 405, 30.12.2006, lk 23).[11] ELT L 167, 20.6.2006, lk 1.[12] ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.[13] ELT C […], […], lk […].[14] ELT L 167, 20.6.2006.[15] ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.