				|

		52011PC0868

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks /* KOM/2011/0868 lõplik - 2011/0423 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
·
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu
määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest,
mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[1]
(edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile
importi käsitleva menetluse suhtes.
·
Üldine taust
Käesolev ettepanek on seotud algmääruse
rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses
sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.
Praegu jõus olev meede on nõukogu määrusega (EÜ)
nr 1292/2007 (ELT L 288, 6.11.2007, lk 1), viimati muudetud nõukogu
rakendusmäärusega (EÜ) nr 469/2011 (ELT L 129, 17.5.2011, lk 1), teatava
Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kehtestatud
lõplik dumpinguvastane tollimaks.
·
Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete
ja eesmärkidega
Ei kohaldata
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
·
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise
ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.
·
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
·
Mõju hindamine
Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse
rakendamisest.
Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist,
kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·
Kavandatud meetme kokkuvõte
29. oktoobril 2010. aastal algatas
komisjon Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes kohaldatavate
dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus
äriühinguga Ester Industries Ltd. (edaspidi „taotluse esitaja”) seotud dumpingu
uurimisega. Läbivaatamine algatati, sest taotluse esitanud India eksportiv tootja
esitas piisaval hulgal esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et dumpinguga
seotud asjaolud, mille alusel need meetmed kehtestati, on muutunud ning et
nimetatud muutused on püsivad.
Taotluse esitaja puhul kehtiva normaalväärtuse ja
tema poolt ELi suunatud ekspordi hinna võrdluse puhul saadi läbivaatamise
uurimisperioodil dumpingumarginaaliks 8,3 %, mis on tunduvalt väiksem kui
praegu ettevõtte suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks.
Uurimine näitas samuti, et läbivaatamise
algatamiseni viinud muutunud asjaolusid saab pidada püsivateks.
Seetõttu tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks
vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, millega kehtestataks äriühingu Ester
Industries Ltd. suhtes kohaldatavaks tollimaksu määraks 8,3 % ning mis
tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 28. jaanuaril
2012.
·
Õiguslik alus
Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus
(EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis
ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, eriti selle artikli 11 lõige 3.
·
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
·
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmisel põhjusel.
Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud
algmääruses, riigi tasandil otsustamist ei võimaldata. Ei kohaldata nõuet,
mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike
ametiasutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema
võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.
·
Õigusakti valik
Kavandatav vahend: nõukogu määrus.
Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest
algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.
2011/0423 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007,
millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes
lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri
2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[2] (edaspidi „algmäärus”), eriti
selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5
ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa
Komisjon (edaspidi „komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist
nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1.
Varasemad uurimised ja kehtivad
dumpinguvastased meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas 2001. aasta augustis
määrusega (EÜ) nr 1676/2001[3]
lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit
polüetüleentereftalaatkile (edaspidi „PET-kile”) impordi suhtes. Meetmed
koosnesid 0–62,6 % väärtuselisest dumpinguvastasest tollimaksust
individuaalselt nimetatud eksportivate tootjate impordi suhtes, kusjuures
kõikide teiste äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär
53,3 %.
(2)
Augustis 2001 kiitis komisjon otsusega 2001/645/EÜ[4] heaks viie India tootja pakutud
hinnakohustused. Seejärel tühistati kohustuste heakskiitmine[5] 2006. aasta märtsis.
(3)
Nõukogu muutis 2006. aasta märtsis määrusega
(EÜ) nr 366/2006[6]
määruse (EÜ) nr 1676/2001 alusel kehtestatud meetmeid. Kehtestatud
dumpinguvastane tollimaks oli vahemikus 0–18 %, selle kehtestamisel võeti
arvesse lõplikke tasakaalustavaid tollimakse käsitleva aegumise läbivaatamise
tulemusi, mis on üksikasjalikult esitatud nõukogu määruses (EÜ) nr 367/2006[7].
(4)
Pärast India eksportivalt tootjalt uue taotluse
saamist muutis nõukogu 2006. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1424/2006[8] määrust (EÜ) nr 1676/2001
ühe India eksportija osas. Muudetud määrusega kehtestati valimiväliste koostööd
tegevate äriühingute suhtes dumpingumarginaal 15,5 % ja asjaomase
äriühingu suhtes dumpinguvastase tollimaksu määr 3,5 %, mille puhul võeti
arvesse äriühingu suhtes kohaldatavat ekspordisubsiidiumi määra, mis tehti
kindlaks subsiidiumivastase uurimise käigus, millest tulenevalt võeti vastu
eespool osutatud määrus (EÜ) nr 367/2006. Kuna äriühingu suhtes ei ole
kehtestatud individuaalset tasakaalustavat tollimaksu, kohaldati tema suhtes
kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.
(5)
Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast
aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu 2007. aasta novembris määrusega (EÜ)
nr 1292/2007[9]
Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Sama
määrusega lõpetati algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne
läbivaatamine, mis piirdus ühe India eksportiva tootja dumpingu uurimisega.
(6)
Määrusega (EÜ) nr 1292/2007 jäeti alles ka meetmete
laiendamine Brasiiliast ja Iisraelist pärit impordile, kusjuures teatavate
äriühingute puhul meetmeid ei kohaldatud. Määrust (EÜ) nr 1292/2007
muudeti sellega seonduvalt viimast korda määrusega (EL) nr 806/2010[10].
(7)
Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille
komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile
tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris määrusega (EÜ)
nr 15/2009[11]
lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud
määrusega (EÜ) nr 1292/2007, ning lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis
oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.
(8)
2011. aasta mais muutis nõukogu määrusega (EL)
nr 469/2011[12]
määrust (EÜ) nr 1292/2007 ja kohandas seega dumpinguvastase tollimaksu
määrasid, pidades silmas määrusega (EÜ) nr 367/2006 kehtestatud
tasakaalustava tollimaksumäära aegumist 9. märtsil 2011[13].
(9)
Käesoleva vahepealse läbivaatamise taotluse
esitaja, äriühing Ester Industries Limited suhtes kehtib praegu lõpliku
dumpinguvastase tollimaksu määr 29,3 %.
2.
Osalise vahepealse läbivaatamise taotlemine
(10)
2010. aasta juulis sai komisjon taotluse
osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse
artikli 11 lõikele 3. Taotluse, mis piirdus dumpingu uurimisega,
esitas äriühing Ester Industries Limited, India eksportiv tootja (edaspidi
„Ester” või „taotluse esitaja”). Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et
asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on
püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et
meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole kahjustava dumpingu
korvamiseks enam vajalik.
3.
Läbivaatamise algatamine
(11)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist
kindlaks teinud, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise
vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 29. oktoobril 2010 Euroopa
Liidu Teatajas[14]
avaldatud algatamisteates taotluse esitajaga seonduva dumpinguga piirduva
osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse
artikli 11 lõikele 3.
(12)
Algatamisteates märgitakse, et osalise vahepealse
läbivaatamise käigus hinnatakse läbivaatamise tulemuste põhjal, kas on vaja
muuta tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse asjaomase riigi nende
eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, keda ei ole
individuaalselt nimetatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2
lõikes 2, st tollimaksu, mida kohaldatakse „kõikide teiste äriühingute”
suhtes, kes tegutsevad Indias.
4.
Uurimine
(13)
Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku
1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 (edaspidi „läbivaatamise
uurimisperiood”).
(14)
Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat,
eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise
uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad
kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.
(15)
Uurimiseks vajaliku teabe kogumiseks saatis
komisjon taotlejale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja
jooksul.
(16)
Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet,
mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Taotluse
esitaja valdustesse tehti kontrollkäik.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE
TOODE
1.
Vaatlusalune toode
(17)
Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama
toode, mis on määratletud määruses (EÜ) nr 1292/2007 (selle viimati
muudetud kujul), millega kehtestati praegu kehtivad meetmed, nimelt praegu
CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit
polüetüleentereftalaatkile (PET-kile).
2.
Samasugune toode
(18)
Nagu ka eelmiste uurimiste puhul, näitas käesolev
uurimine, et Indias toodetud ja liitu eksporditud PET-kilel ning India siseturu
jaoks toodetud ja siseturul müüdaval PET-kilel ning liidu tootjate toodetud ja
ELi turul müüdaval PET-kilel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused
ja samad kasutusvaldkonnad.
(19)
Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste
toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
a) Normaalväärtus
(20)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris
komisjon esmalt, kas samasuguse toote müük taotluse esitaja siseturul
sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht on
vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote müügi kogumahust.
(21)
Seejärel tegi komisjon kindlaks need äriühingu
poolt siseturul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid liitu eksportimiseks
müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.
(22)
Seejärel uuriti, kas taotluse esitaja omamaine müük
oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, st kas iga tooteliigi omamaine müük
moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist liitu. Kõnealuste
tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas toodet müüdi tavapärase
kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.
(23)
Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise
tüüpilise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase
kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi
müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kõikidel juhtudel,
kui konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes
tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt
tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi puhul
uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine.
(24)
Tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud
tüüpiline või ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati
normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Normaalväärtuse
arvutamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajadusel korrigeeritud
tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik
kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja
tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta vaatlusaluste
eksportivate tootjate poolt vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele
lausele.
b) Ekspordihind
(25)
Eelmise vahepealse läbivaatamise käigus, mille
tulemusena võeti vastu määrus (EÜ) 366/2006, tehti kindlaks, et hinnakohustused
mõjutasid varasemaid ekspordihindu nii, et need ei ole ekspordikäitumise
prognoosimisel usaldusväärsed. Arvestades, et Ester müüs vaatlusalust toodet
suurtes kogustes maailmaturul, otsustati ekspordihind kindlaks määrata kõikide
kolmandate riikide tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
(26)
Tuleks meenutada, et hinnakohustuste heakskiitmine
tühistati 2006. aasta märtsis, st rohkem kui kolm aastat enne praegust
läbivaatamise uurimisperioodi. Seega ei mõjutanud hinnakohustused praeguse
läbivaatamise uurimisperioodi jooksul liitu suunatud Esteri ekspordi hindu.
Seega on võimalik jõuda järeldusele, et neid saab usaldada tulevase
ekspordikäitumise prognoosimisel.
(27)
Kuna taotluse esitaja eksportmüük liitu toimus otse
sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote
eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal algmääruse artikli 2
lõike 8 kohaselt.
c) Võrdlus
(28)
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud
keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul
tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti
algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse tegurite erinevusi,
mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust.
Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel taotluse
esitaja makstud transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid,
komisjonitasusid, finantskulusid ja pakendamiskulusid.
(29)
Taotluse esitaja väitis, et võrreldes varasema
vahepealse läbivaatamisega pakub ta oma klientidele suuremat valikut
pinnakattematerjale, mida tuleks arvesse võtta vaatlusaluse toote
klassifitseerimisel erinevates tooteliikides. Äriühing ei tõendanud, et
erinevad keemiliste kattematerjalide liigid mõjutasid hinna võrreldavust, ning
eelkõige seda, et kliendid maksid pidevalt siseturul ja ELi eksporditurul
erinevaid hindu sõltuvalt keemilise kattematerjali liigist. Seetõttu
tuleks alles jätta varasemate uurimiste puhul kohaldatud toodete
klassifitseerimine ja kõnealune väide tuleks tagasi lükata.
(30)
Taotluse esitaja taotles ekspordihinna kohandamist,
mis imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook, ehk DEPB-kava)
järgi põhineb eksportimise korral saadavatel ekspordijärgsetel
ekspordisoodustustel. Sellega seoses leiti, et nimetatud kava alusel kõnealuse
toote eksportimisel saadud krediiti võib kasutada kõikide kaupade impordilt
saada olevate tollimaksude tasaarvestamiseks või selle võib vabalt müüa
teistele äriühingutele. Lisaks sellele ei ole ühtegi piirangut, mille kohaselt
peaks imporditavaid kaupu kasutama ainult eksporditava toote tootmises. Ester
ei tõendanud, et ekspordijärgse DEPB-kava alusel saadavad soodustused oleksid
mõjutanud hindade võrreldavust ja eelkõige seda, et kliendid oleksid maksnud
siseturul pidevalt eri hindu, tulenevalt DEPB-kava alusel saadavatest
soodustustest. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(31)
Taotluse esitaja taotles täiendavat ekspordihinna
kohandamist, mis põhineb kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCG) ja
ekspordikrediidi kava alusel saadavatel soodustustel. Sellega seoses tuleb
märkida, et sarnaselt teiste eespool nimetatud kavadega ei ole kehtestatud
piiranguid sellele, et EPCG-kava alusel imporditavaid kaupu peaks kasutama
ainult vaatlusaluse eksporditud toote tootmises. Pealegi ei esitanud taotluse
esitaja ühtki tõendit selge seose kohta eksporditud kaupade hindade ja
EPCG-kava ja ekspordikrediidi kava alusel saadavate soodustuste vahel. Taotluse
esitaja ei tõendanud, et kahe eespool nimetatud kava alusel saadavad
soodustused oleksid mõjutanud hindade võrreldavust ega eelkõige seda, et
kliendid oleksid maksnud siseturul pidevalt eri hindu, tulenevalt EPCG-kava ja
ekspordikrediidi kava alusel saadavatest soodustustest. Seetõttu tuleb
kõnealune väide tagasi lükata.
d) Dumpingumarginaal
(32)
Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt
võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse
toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Põhjendustes (44) ja (45)
esitatud avalikustamist käsitlevate märkuste kohaselt on dumpingumarginaal,
väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata,
8,3 %.
D. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS
(33)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3
kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.
(34)
Sellega seoses näitas uurimine, et Ester on
tõepoolest võtnud mitu meedet kulude vähendamiseks ja tulemuslikkuse
parandamiseks. Äriühing ajakohastas ja rajas uue tootmisliini. Seejärel
vähenesid oluliselt üldkulud, tingituna tootmise märkimisväärsest
suurenemisest. Äriühing hakkas samuti tõhusamalt hankima toorainet (lähemast
asukohast) ning seetõttu õnnestus märkimisväärselt vähendada veokulusid. Kulude
vähendamine avaldas otsest mõju dumpingumarginaalile. Seda laadi asjaolude
muutust saab pidada püsivaks.
(35)
Ekspordihinna osas näitas uurimine teatavat
stabiilsust Esteri hinnapoliitikas pikema aja jooksul – 2006. aastast
(aasta, mil kohustus tunnistati kehtetuks) kuni 2010. aastani (peaaegu
vahepealse läbivaatamise perioodi lõpuni). Võttes arvesse Esteri liitu suunatud
ekspordi hinna kindlaksmääramise metoodikat vastavalt põhjendustes (24) ja (25)
esitatule ja kõnealuste hindade stabiilsust, on uuesti arvutatud
dumpingumarginaal tõenäoliselt püsiv.
(36)
Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati
käesolev vahepealne läbivaatamine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil,
mis võiks mõjutada käesoleva vahepealse läbivaatamise järeldusi. Seega tehti
järeldus, et muutused on püsivad ja et meetme jätkuv kohaldamine praegusel
tasemel ei ole enam õigustatud.
E. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(37)
Üks eksportiv tootja väitis, et valimi keskmine
dumpingumarginaal tuleb uuesti arvutada juhul, kui praeguse vahepealse
läbivaatamise tulemusena saadakse Esteri (üks valimisse kuuluvatest
äriühingutest) puhul varem kehtestatust madalam dumpingumarginaal. Tuleks
meeles pidada, et praegune osaline vahepealne läbivaatamine piirdub algmääruse
artikli 11 lõike 3 kohaselt üksnes taotluse esitaja, individuaalse
eksportija, ja nimelt Esteri dumpingumarginaali läbivaatamisega. Seetõttu
piirdus uurimine taotluse esitaja puhul esinevate konkreetsete asjaoludega ning
arvesse võeti kõiki asjaomaseid ja nõuetekohaselt dokumenteeritud tõendeid[15]. Eespool kirjeldatu põhjal
tehtud järeldused ei kehti teiste valimisse kuuluvate äriühingute või
vaatlusaluse riigi mis tahes teiste eksportivate tootjate puhul.
(38)
Arvatakse, et uue valimi keskmise
dumpingumarginaali kindlaksmääramine kõnealustel asjaoludel vastavalt
algmääruse artikli 9 lõikele 6 ei ole allpool esitatud põhjustel
õiguslikult võimalik või majanduslikult asjakohane. Kindlasti peaks meenutama, et
valimi keskmine dumpingumarginaal arvutatakse ainult siis, kui asjaomase
uurimise raames eeldatakse, et tingituna eksportijate suurest arvust koormaks
kõikide koostööd tegevate eksportijate eraldi uurimine asjatult institutsioone
ja takistaks uurimise lõpetamist algmääruses kehtestatud tähtajaks. Seega
eeldatakse, et kaalutud keskmise marginaali arvutamine valimisse kuuluvate
eksportijate dumpingumarginaalide põhjal esindab valimisse mittekuuluvate
koostööd tegevate eksportijate dumpingumarginaali. Eelnimetatu kehtib ainult
siis, kui selline arvutus teostatakse ühe ja sama perioodiga seotud
marginaalide põhjal. Mitte ükski eespool nimetatud asjaoludest ei esine ühe,
algselt valimisse kuuluva äriühinguga piirduva osalise vahepealse
läbivaatamise, näiteks praeguse uurimise kontekstis. Sellest järeldub, et
praeguse osalise vahepealse läbivaatamise faktilised asjaolud on sellised, et
artikli 9 lõikes 6 sätestatut ei ole kindlasti võimalik kohaldada.
(39)
Peaks meenutama, et algatamisteates esitatud väide,
mille kohaselt „kui on kindlaks tehtud, et taotluse esitaja suhtes kohaldatav
meede tuleb peatada või et seda peab muutma, siis võib olla vaja muuta
tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse teiste India äriühingute vaatlusaluse
toote impordi suhtes” tähendab seda, et läbivaatamise tulemusena võib
jääktollimaks meetmetest kõrvalehoidmise vältimiseks tõusta[16]. Kuna taotluse esitaja
tollimaksu vähendatakse, ei ole kõnealune algatamisteate säte asjakohane.
(40)
Võttes arvesse põhjendustes (37)‑(39)
esitatud põhjuseid, tuleb tagasi lükata väide, mille kohaselt peab uuesti
arvutama valimi keskmise dumpingumarginaali.
(41)
Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja
kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek taotluse esitaja suhtes
kehtiva tollimaksumäära muutmiseks, ja neile anti võimalus arvamust avaldada.
(42)
Taotluse esitaja kordas oma väidet põhjenduses (29)
viidatud toote klassifikatsiooni kohta ning samuti väiteid tollimaksude
tagastamisega seotud kohandamise kohta ekspordihinna puhul lähtuvalt DEPB-,
EPCG- ja ekspordikrediidikavade alusel saadavatest soodustustest, nagu on
kirjeldatud põhjendustes (30) ja (31). Kuna ei esitatud ühtki uut tõendit, mis
võinuksid muuta komisjoni tehtud järeldusi, tuleb kõnealused väited tagasi
lükata.
(43)
Taotluse esitaja vaidlustas veel „tasuta pardale”-põhimõttel
teostatud tehingute (FOB-tehingute) CIF-väärtuse arvutamise meetodi. Ühiku
CIF-väärtuse kindlaksmääramisel seostas komisjon äriühingu poolt makstud veo
kogukulud kõikide eksporditehingute, sealhulgas FOB-tehingutega. Äriühingu
väitel pidanuksid veo kogukulud olema seotud ainult CIF-tehingutega. Nimetatud
väitega nõustuti.
(44)
Taotluse esitaja väitis lõpuks, et mitte kõiki
valimisse kuuluvaid müüke ei võetud dumpingumarginaali kindlaksmääramisel
arvesse. Nimetatud väitega nõustuti samuti.
(45)
Pärast läbivaatamisega seotud uurimist on Ester
Industries Limited poolt toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatava
kavandatava läbi vaadatud dumpingumarginaali ja dumpinguvastase tollimaksu
määra suuruseks 8,3 %,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1292/2007
artikli 2 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kirje äriühingu Ester
Industries Limited kohta järgmisega:
 Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, India || 8,3 || A026
Artikkel 2
Käesolev määrus
jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.
[2]               ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.
[3]               ELT L 227, 23.08.2001, lk 1.
[4]               ELT L 227, 23.08.2001, lk 56.
[5]               ELT L 68, 8.3.2006, lk 37.
[6]               ELT L 68, 8.3.2006, lk 6.
[7]               ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.
[8]               ELT L 270, 29.9.2006, lk 1.
[9]               ELT L 288, 06.11.2007, lk 1.
[10]             ELT L 242, 15.9.2010.
[11]             ELT L 6, 10.1.2009, lk 1.
[12]             ELT L 129, 17.05.2011, lk 1.
[13]             Teade kehtivuse lõppemise kohta, ELT C 68, 3.3.2011, lk 6.
[14]             ELT C 294, 29.10.2010,
lk 10.
[15]             Üldkohtu 17. detsembri 2010. aasta otsuse EWRIA
jt versus komisjon, kohtuasi T-369/08, punktid 7 ja 79 ning seal
viidatud kohtupraktika.
[16]             Nõukogu 29. märtsi 2010. aasta rakendusmäärus
(EL) nr 270/2010 (ELT L 84, 31.3.2010, lk 13), millega muudetakse nõukogu
määrust (EÜ) nr 452/2007 (ELT L 109, 26.4.2007, lk 12), millega
kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina
Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0135

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrusE kohta, millega kehtestatakse ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise ühiseeskirjad  /* KOM/2006/0135 lõplik - COD 2006/0042 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 22.3.2006KOM(2006) 135 lõplik2006/0042 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSE kohta,millega kehtestatakse ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise ühiseeskirjad(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Milleks on vaja ostujõu pariteetide määrust?Ostujõu pariteedid on valuutavahetuskursid, millega konverteeritakse riiklikus valuutas väljendatud majandusnäitajad ühisesse vääringusse ja võetakse samal ajal arvesse hinnataseme erinevusi, võimaldades nii puhtmahulist võrdlust eri riikide sisemajanduse kogutoodangu (SKT) ja selle koondnäitajate vahel.Ostujõu pariteetide määruse eesmärk oleks kodifitseerida töö, mida Euroopa Liidu (EL) liikmesriigid ja Eurostat iga-aastaste ostujõu pariteetide arvutamisel juba teevad, ja viia see nõnda seaduse alusele. See ei tooks iseenesest kaasa uut tööd, välja arvatud uute kvaliteedikontrolli elementide kasutuselevõtt; samuti ei püüta sellega hõlmata muid küsimusi, nagu näiteks üldist hindade võrdlust.Struktuurifondide määrus – nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999 – paneb komisjonile seadusejärgse kohustuse arvutada SKTd ostujõu põhjal. Uus õigusakt selles valdkonnas annab võimaluse selgitada siseriiklike ametiasutuste rolli ja ülesandeid selle statistika koostamisel ja Eurostatile edastamisel.Ostujõu pariteetidele õigusliku aluse kehtestamine peaks parandama kogu ostujõu pariteetide leidmise protsessi läbipaistvust, ajakohasust ja kvaliteeti nii liikmesriikide statistikaametites kui ka Eurostatis. Määruse kasutamist ostujõu pariteetide üldkvaliteedi parandamisel võib pidada tegevussihiks mitte üksnes Eurostatile kui koordineeritud tulemuste tootjale, vaid ka riikidele endile.2. Majanduslik taust2.1 SKT võrdlusedSKT, mis on üks olulisi rahvamajanduse arvepidamise koondnäitajaid, näitab kokkuvõtlikus vormis kõigi antud majandusterritooriumil tegutsevate ettevõtjate teatud perioodi – tavaliselt aasta – jooksul toimunud tegevuse tulemusi. SKTd arvutatakse vastavalt rahvamajanduse arvepidamise süsteemile, milleks ELis on Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteem 1995 („ESA 95“). SKT ja selle koondnäitajad on makromajanduslikus analüüsis ja majanduspoliitikas hädavajalikud näitajad. SKTd võib mõõta tootmise, kulutuste ja sissetulekute aspektist. Ostujõu pariteetide puhul on eriti tähtis kulutuste mõõtmine. See näitab, millises ulatuses kasutatakse riigi majanduse toodetavaid (või imporditavaid) tooteid ja teenuseid eratarbimiseks, avaliku sektori tarbimiseks, kapitali moodustamiseks või ekspordiks.Selliste majanduslike koondnäitajate nagu SKT rahvusvaheline võrdlus nõuab esmalt, et nende koondnäitajate mõõtmine oleks kõikide võrdluses osalevate riikide puhul ühetaoline, ning teiseks, et kasutataks võrreldavat mõõtühikut. Ühetaolisus koondnäitajate mõõtmises saavutatakse ESA 95 järgimisega.SKT kulutuste väärtuste erinevused riikide vahel ei vasta mitte üksnes „kaupade ja teenuste mahu“ komponendile, vaid ka „hindade taseme“ komponendile, mis võib mõnikord omandada märkimisväärsed mõõtmed (väärtus leitakse hinna ja mahu põhjal). Et saada tegelikku mahtude võrdlust, on seetõttu oluline kasutada ümberarvestustegureid (ruumilisi deflaatoreid), mis peegeldavad erinevusi eri riikide hinnatasemes.Vahetuskursside kasutamine ümberarvestusteguritena ei võimalda eri riikides toodetud ja kasutatud kaupade ja teenuste mahtu tegelikult võrrelda. Seda seetõttu, et vahetuskursi määravad kindlaks paljud vääringu nõudmist ja pakkumist mõjutavad tegurid, näiteks rahvusvaheline kaubandus ja intressimäärade erinevused. Teisisõnu, vahetuskursid kajastavad tavaliselt ka muid elemente peale hindade erinevuse.Ostujõu pariteedid eri riikide vääringute vahel on välja arendatud spetsiaalselt selleks sobivatena, et kasutada neid ruumiliste ümberarvestusteguritena.2.2 Mis on ostujõu pariteedid?Ostujõu pariteedid on valuutavahetuskursid, millega konverteeritakse riigi nominaalvääringus väljendatud majandusnäitajad ühisesse kunstlikkusse vääringusse, mida nimetatakse ostujõu standardiks ja mis võrdsustab eri riikide vääringute ostujõu ning teeb nõnda võimalikuks puhtmahulise võrdluse eri riikide SKT ja selle koondnäitajate vahel. Teisisõnu, ostujõu pariteedid on ühtaegu nii hinnadeflaatorid kui ka valuutakonverteerimiskursid; nad kaotavad konverteerimise käigus hinnataseme erinevused eri riikide vahel.Majanduslikud mahu koondnäitajad ostujõu standardis saadakse nende riigi rahaühikus väljendatud algväärtuse jagamisel vastava ostujõu pariteediga. Üks ostujõu standard ostab samas kindlaksmääratud mahus kaupu ja teenuseid kõikides riikides, samas kui riigiti on sama kauba- või teenustehulga ostmiseks vaja erinevas koguses riikide rahaühikuid sõltuvalt riigisisesest hinnatasemest. Nõnda peegeldab riikide SKT, mida väljendatakse ostujõu standardina, kasutades ümberarvestustegurina ostujõu pariteete, puhtmahulist võrdlust, kuna hinnataseme komponent on kõrvaldatud.Euro käibelelaskmisega saab eurotsooni kuuluvates liikmesriikides esmakordselt hindu nende riikide vahel vahetult võrrelda. Siiski on eurol erinevates eurotsooni riikides erinev ostujõud sõltuvalt riigisisesest hinnatasemest. Seetõttu on puhtmahuliste koondnäitajate kindlaksmääramiseks ostujõu standardis siiski vaja arvutada ostujõu pariteete. Teisisõnu, eurotsooni mittekuuluvate riikide puhul on ostujõu pariteedid valuutakonverteerimiskursid ning ühtlasi kõrvaldavad erinevate hinnatasemete mõju, samas kui eurotsooni riikide puhul täidavad nad ainult viimast – hinnadeflaatori funktsiooni.Igal aastal leitakse ostujõu pariteedid mitmepoolselt eri riikide võrreldava kaupade- ja teenustekorvi hindade suhte keskmisena. Need kaubad ja teenused valitakse nõnda, et nad esindaksid kogu kindlaksmääratud kululiikide skaalat ja oleksid eri riikides valitsevate tarbimisharjumuste suhtes tüüpilised.3. Ostujõu pariteetide kasutamine komisjonis3.1 Struktuurifondid ja ÜhtekuuluvusfondStruktuurifondide reform ja nende laienemine uutesse liikmesriikidesse on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1260/1999 ja 2003. aasta ühinemisakti II lisas, mille 15. jaotis kannab pealkirja „Regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine“. Neist esimeses on ette nähtud üldsätted struktuurifondide kohta käimasolevaks perioodiks, milles öeldakse, et piirkondadel, mille ostujõu pariteetides mõõdetud SKT elaniku kohta on alla 75% ühenduse keskmisest, on õigus saada struktuurifondide eraldisi. Samuti on selles öeldud, et kriteeriumid tuleb arvutada objektiivseid statistilisi andmeid kasutades. Võib eeldada, et samasugused sätted reguleerivad ka järgmist perioodi, mis algab 2007. aastal. Teine eelnimetatud õigusakt muudab neid põhimõtteid nõnda, et need hõlmavad ka uusi liikmesriike.See uus õiguslik alus vastandub varasemale olukorrale, milles ainus seaduses sisalduv viide ostujõu pariteetidele seoses struktuurifondidega oli nõukogu määruse (EMÜ) nr 2052/88 põhjendustes, milles on öeldud lihtsalt nõnda: „ning arvestades, et: [… .] selles loetelus peaksid olema NUTS II tasandi halduspiirkonnad, kus ostujõu pariteedi alusel mõõdetud SKT elaniku kohta on alla 75% ühenduse keskmisest, ...“ Määruse regulatiivosas selle rakendamist käsitlevat punkti ei olnud. Praegu vastab struktuurifondide nõuetele see, kui kombineeritakse omavahel piirkondlikud SKT väärtused ja riigi ostujõu pariteedid.Määruses, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond (nõukogu 25. mai 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1164/94), on öeldud, et ühenduse ülesanne on edendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning solidaarsust liikmesriikide vahel ning et Ühtekuuluvusfond on vahend selle saavutamiseks. Kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 1 on öeldud: „Fond annab rahalist toetust projektidele, mis aitavad kaasa Euroopa Liidu asutamislepingus sätestatud eesmärkide saavutamisele keskkonna ja üleeuroopaliste transpordiinfrastruktuurivõrkude valdkonnas liikmesriikides, mille RKT inimese kohta, hinnatuna ostujõu pariteetides, on väiksem kui 90% ühenduse keskmisest.“ Seetõttu paneb ka Ühtekuuluvusfondi määrus komisjonile seadusjärgse kohustuse arvutada ostujõu pariteete.3.2 ParanduskoefitsiendidEhkki määrus keskendub konkreetselt hinnaandmete kogumisele SKT rahvusvaheliseks võrdlemiseks, viiakse sellega hinnaandmete kogumine – tegevus, mis on vajalik, et täita suurt osa komisjoni õiguslikest kohustustest personalieeskirjade artikli 64 alusel – ka seaduse alusele. Teisisõnu, hindu, mida kogutakse ostujõu pariteedi arvutamiseks, kasutatakse ka paranduskoefitsientide kindlaksmääramisel, mida kasutatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide arvutamisel vastavalt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadele ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimustele. Personalieeskirjade XI lisa artiklis 1 näeb ette, et „ostujõu pariteedid arvutatakse nii, et iga põhikomponenti on võimalik kontrollida otsevaatluse abil vähemalt kord iga viie aasta jooksul“.3.3 Hindade võrdlusKomisjonis valitseb üha suurenev vajadus ruumilise hindade võrdluse, eriti tarbijahindade võrdluse andmete järele. Selle vajaduse on tinginud mitmed poliitikast tulenevad vajadused, eelkõige hindade lähenemise seire ühtsel turul, hinnanäitajate parandamine, et jälgida riigihanketurgude toimimist, ning hindade lähenemise seire eurotsoonis alates euro käibelelaskmisest. Hinnatasemeindeksid kodumajapidamiste üldtarbimise tasandil, mida saadakse ostujõu pariteetide arvutamisel, on juba loetletud struktuurinäitajatena komisjoni teatises struktuurinäitajate kohta ja komisjoni iga-aastases Euroopa Ülemkogule esitatavas kokkuvõtlikus aruandes.Tarbijakaitse seisukohalt valitseb ka vajadus jälgida mitmesuguste laiatarbekaupade hinnaerinevusi kogu ELis. Nende nõuete täitmine toimub olulises osas, eelkõige kokkuvõtlikumal tasandil, laiema ostujõu pariteetide programmi „kõrvalsaadusena“.Seetõttu on hindade võrdlus eriti tähtis mitmete ühenduse poliitikavaldkondade jaoks, näiteks ühtse turu väljaarendamiseks ja majandus- ja rahaliidu järelevalveks hindade lähenemise seisukohalt ning hinnaerinevuste kindlakstegemise osas ka tarbijakaitse jaoks. Ostujõu pariteetide tööprogramm, mis on visandatud käesolevas kavandatavas määruses, ei pruugi anda kõiki andmeid, mida on vaja nendeks muudeks otstarveteks, aga vähemasti paneks see paika raamistiku, mida võiks kasutada täiendava hindade võrdluse alusena. Lisaks ei takista selles määruses miski komisjoni uusi alternatiivseid hinnaandmeallikaid otsimast ja uurimast. Niisuguseid uuringuid teeb komisjon praegu selleks, et uurida vöötkoodilugejaga saadavate andmete ja Interneti sobivust rahvusvahelise hindade võrdluse andmeallikana.4. KokkuvõteMajanduse koondnäitajaid, mis on ostujõu pariteete kasutades ühisesse vääringusse ümber arvestatud, saab komisjonis kasutada väga mitmeks otstarbeks. Ostujõu pariteedid on ELi jaoks majanduslikult ja poliitiliselt elulise tähtsusega näitajad.Komisjonil on seadusejärgne kohustus arvutada SKTd ostujõu põhjal; ent liikmesriikidel ei ole praegu õiguslikku kohustust selles küsimuses koostööd teha. Arvestades, et see töö on juba oma loomult mitmepoolne, seaks kogu ettevõtmise kahtluse alla juba see, kui kasvõi üksainus riik keelduks seda toetamast. Seetõttu on tähtis luua stabiilne, siduv ja usaldusväärne õigusraamistik, mis suudaks tagada nende andmete õigeaegse kättesaadavuse.2006/0042 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSE kohta,millega kehtestatakse ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise ühiseeskirjad(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 285 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[2]tegutsedes vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluskorrale,[3]ning arvestades järgmist:1.  Selleks et võrrelda liikmesriikide sisemajanduse kogutoodangu (edaspidi „SKT“) suurust, vajab ühendus ostujõu pariteete, mis peegeldavad hinnataseme erinevusi liikmesriikide vahel.2.  Ühenduse ostujõu pariteedid on vaja arvutada ühtlustatud metoodika alusel kooskõlas 25. juuni 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta[4] (ESA 95), mis sätestab rahvamajanduse arvepidamise raamistiku liikmesriikides.3.  Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta)[5] artikli 3 lõiget 1 tuleb lugeda koostoimes 2003. aasta ühinemisakti II lisa osaga 15, mille pealkiri on „Regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine“. Kõnealuse artikli 3 lõikes 1 märgitakse, et eesmärgi 1 sihtalad on piirkonnad, mis vastavad tasandile NUTS II, mille ostujõu pariteetides väljendatud SKT inimese kohta ühenduse andmete põhjal on alla 75% ühenduse keskmisest. Piirkondlike ostujõu pariteetide puudumisel kasutatakse riiklikke ostujõu pariteete, et moodustada nimekiri piirkondadest, mis saavad struktuurifondidest abi; neid saab kasutada ka piirkonnale eraldatavate vahendite suuruse kindlaksmääramisel.4.  Nõukogu 16. mai 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1164/94 (millega asutatakse ühtekuuluvusfond)[6] artikli 2 lõiget 1 tuleb lugeda koostoimes 2003. aasta ühinemisakti II lisa osaga 15, mille peakiri on „Regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine“. Kõnealuse artikli 2 lõikes 1 märgitakse, et fond annab rahalist toetust projektidele, mis aitavad kaasa Euroopa Liidu asutamislepingus sätestatud eesmärkide saavutamisele keskkonna ja üleeuroopaliste transpordiinfrastruktuurivõrkude valdkonnas liikmesriikides, mille SKT, hinnatuna ostujõu pariteetides, on inimese kohta väiksem kui 90% ühenduse keskmisest, ja millel on olemas programm asutamislepingu artiklis 104c sätestatud majandusliku lähenemise tingimuste täitmiseks.5.  Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade XI lisa artiklis 1 märgitakse, et Eurostat peab personalieeskirjade artikli 65 lõikes 1 sätestatud läbivaatamise eesmärgil koostama kord aastas enne oktoobri lõppu aruande Brüsseli elukalliduse muutuse, Brüsseli ja liikmesriikide teatavate kohtade vaheliste ostujõu pariteetide ning liikmesriikide keskvalitsuste avalike teenistujate palkade ostujõu muutuse kohta.6.  Euroopa Liidus olemasolevad metoodikad ja toimimisviisid, mida praegu reguleeritakse kui statistikaalaseid üksikprogramme nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta,[7] tuleb tulevikus asetada õiguslikku raamistikku.7.  Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastu kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[8].8.  Statistikaprogrammi komiteega, mis on loodud nõukogu 19. juuni 1989. aasta otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee), on nimetatud otsuse artikli 3 kohaselt konsulteeritud,[9]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1EesmärkKäesoleva määruse eesmärk on kehtestada ühised eeskirjad ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise kohta. Ostujõu pariteedid kajastavad üksnes hinnataseme ja kulutuste osakaalu erinevusi.Artikkel 2Reguleerimisala1. Alusandmeteks, mida tuleb esitada, on ostujõu pariteetide arvutamiseks ja kvaliteedi tagamiseks vajalikud andmed.Kõnealuste alusandmete hulka kuuluvad hinnad, SKT kulutuste jaotus ja muud I lisas nimetatud andmed.2. Ostujõu pariteedid arvutatakse kaupade ja teenuste aasta keskmistest hindadest riigis, kasutades selleks alusandmeid, mis on seotud ESA 95 süsteemi raames sätestatud liikmesriigi majandusterritooriumiga kooskõlas 25. juuni 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ESA 95).3. Ostujõu pariteedid arvutatakse vastavalt II lisas nimetatud alajaotustele kooskõlas määruses (EÜ) nr 2223/96 kindlaksmääratud SKT asjaomase liigitusega.Artikkel 3MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.a) Ostujõu pariteedid – territoriaalsed deflaatorid ja valuutakonverterid, millega kõrvaldatakse riikide hinnataseme erinevuse mõjud, võimaldades seega SKT komponentide mahu võrdlust ja hinnataseme võrdlust.b) Ostujõu standard – ühine kunstlik võrdlusrahaühik, mida kasutatakse Euroopa Liidus, et väljendada territoriaalse võrdluse tegemiseks majanduslike koondnäitajate väärtust nii, et kõrvaldatakse hinnataseme erinevused riikide vahel.c) Hinnad – lõpptarbijate makstavad ostuhinnad.d) Kulutuste osakaal – kulukomponentide osakaal jooksevhinna SKTs.e) Alajaotus – kaubaartiklite kogumi madalaim tasand SKT jaotuses, mille kohta pariteete arvutatakse.f) Kaubaartikkel – toode või teenus, mis on hindade vaatluse otstarbel täpselt määratletud.g) Tegelik üür ja kaudne üür – tähendus vastab komisjoni otsuses 95/309/EÜ, Euratom[10] määratletule.h) Hüvitised töötajatele – tähendus vastab nõukogu määruses (EÜ) nr 2223/96[11] määratletule.i) Ajalised korrigeerimistegurid – aasta keskmiste hindade uurimise käigus saadud keskmiste hindade korrigeerimiseks kasutatavad tegurid.j) Territoriaalsed korrigeerimistegurid – tegurid, mida kasutatakse liikmesriigi majandusterritooriumil asuvast ühest või enamast kohast saadud keskmiste hindade korrigeerimiseks siseriiklike keskmiste hindade suhtes.k) Esindavad kaubaartiklid – kaubaartiklid, mis on või arvatakse olevat asjaomase alajaotusealajaotuse suhteliste kogukulutuste poolest kõige olulisemad siseriiklikel turgudel ostetud kaubaartiklid.l) Esindavuse näitajad – markerid või muud näitajad, mille alusel on riigid teatavad kaubaartiklid kui esindavad välja valinud.m) Võrdne esindavus – alajaotusealajaotuse kaubaartiklite puhul nõutav omadus, kusjuures igal riigil on võimalik hinnata sellisel arvul esindavaid tooteid mis vastab alajaotusealajaotuse toodete ja hinnatasemete heterogeensusele, ning oma kulutustele alajaotusealajaotuse.n) Transitiivne – kahe riigi otsene võrdlus annab sama tulemuse kui võrdlus mõne teise riigi kaudu.o) Viga – ebatäpsete alusandmete kasutamine või arvutamiskorra ebakohane kohaldamine.p) Vaatlusaasta – kalendriaasta, mille tulemustele viidatakse.q) Fikseeritus – kui tulemused on arvutatud esialgu ühe riikide rühma kohta ja hiljem arvutatakse tulemused suurema riikide rühma kohta, siis esialgse riikide rühma ostujõu pariteedid jäetakse siiski muutmata.Artikkel 4Ülesanded ja vastutus1. Komisjoni ülesanded on järgmised:a) koordineerida alusandmete kogumist;b) arvutada välja ja avaldada ostujõu pariteedid;c) tagada ostujõu pariteetide kvaliteedid vastavalt artiklile 7;d) töötada välja metoodika, konsulteerides liikmesriikidega;e) tagada, et liikmesriikidel on ostujõu pariteetide tulemuste kohta enne nende avaldamist võimalik esitada märkusi ja et komisjon (Eurostat) võtab need märkused vajalikul määral arvesse.Komisjoni nimel täidab neid ülesandeid Eurostat.2. Liikmesriigid järgivad alusandmeid esitades I lisas ettenähtud korda.Kui andmete valideerimine on lõpetatud kinnitavad liikmesriigid nende vastutusel olevad uurimistulemused kirjalikult vastavalt I lisa punktile 5.2.Nad kinnitavad andmete kogumise metoodika ja kontrollivad andmete, sealhulgas komisjoni (Eurostati) esitatud alusandmete usaldusväärsust.Artikkel 5Alusandmete edastamine1. Liikmesriigid edastavad I lisas nimetatud alusandmed komisjonile (Eurostatile) vastavalt andmeedastamist käsitlevatele kehtivatele ühenduse õigusaktidele.2. Kõnealused alusandmed edastatakse I lisas esitatud tehnilist vormingut ja tähtaegu järgides.3. Kui komisjon (Eurostat) edastab liikmesriikidele alusandmeid, lisab komisjon meetodi kirjelduse, et võimaldada liikmesriikidel kontrollida andmete usaldusväärsust.Artikkel 6Statistilised üksused1. I lisas nimetatud alusandmed saadakse kas nõukogu määruses (EÜ) nr 696/93[12] kindlaks määratud statistilistelt üksustelt või muudest allikatest, mis toodavad I lisa punktis 5.1 esitatud kvaliteedinõuetele vastavaid andmeid.2. Statistilised üksused, kelle poole liikmesriigid pöörduvad andmete saamiseks või andmete kogumisel koostöö tegemiseks, võimaldavad kontrollida tegelikke hindu ning annavad ausat ja täielikku teavet, kui seda nõutakse.Artikkel 7Kvaliteedi kriteeriumid ja kontroll1. Komisjon (Eurostat) ja liikmesriigid seavad sisse aruannetel ja hinnangutel põhineva kvaliteedikontrolli süsteemi vastavalt I lisa alapunktile 5.3.2. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) viimase soovil kõik andmed, mis on vajalikud I lisas nimetatud alusandmete kvaliteedi hindamiseks.Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) ka üksikasjaliku teabe kasutatud meetodite hilisema muutmise kohta.3. Iga liikmesriik esitab komisjonile (Eurostatile) kvaliteediaruande tema vastutusel olevate uuringute kohta vastavalt I lisa osas 5 sätestatule.Artikkel 8SagedusKomisjon (Eurostat) arvutab ostujõu pariteedid iga kalendriaasta kohta.Artikkel 9Levitamine1. Komisjon (Eurostat) avaldab lõplikud aastatulemused hiljemalt 36 kuud pärast vaatlusaasta lõppu.Avaldamise aluseks on andmed, mis on komisjonile (Eurostatile) kättesaadavad vähemalt kolm kuud enne avaldamistähtaega.Käesolev lõige ei mõjuta komisjoni (Eurostati) õigust avaldada esialgseid tulemusi enne 36 kuu möödumist vaatlusaasta lõpust.2. Komisjoni (Eurostati) poolt iga liikmesriigi kohta avaldatud koondtulemused sisaldavad vähemalt järgmist:a) ostujõu pariteedid SKT tasandil,b) ostujõu pariteedid kodumajapidamiste tarbimiskulutuste ja tegeliku individuaalse tarbimise kohta,c) hinnataseme näitajad võrdluses ühenduse keskmisega,d) SKT, kodumajapidamise tarbimiskulutused ja tegelik individuaalne tarbimine ning vastavad ostujõu pariteedid inimese kohta.3. Kui tulemused arvutatakse suurema riikide rühma kohta, siis liikmesriikide ostujõu pariteedid jäetakse siiski muutmata, järgides fikseerituse põhimõtet.4. Avaldatud lõplikke ostujõu pariteete üldiselt ei muudeta.Kui aga vead tekivad I lisa osa 10 reguleerimisalas, avaldatakse parandatud tulemused vastavalt seal sätestatud menetlusele.Erakorraliselt võib üldisi parandusi teha, kui ostujõu pariteedi tulemusi mõjutavate muudatuste tõttu ESA 95 aluseks olevates põhimõtetes muutub SKT mahuindeks mõne liikmesriigi puhul enam kui ühe protsendipunkti võrra.Artikkel 10ParanduskoefitsiendidLiikmesriikidelt ei nõuta uuringute läbiviimist, mille eesmärk on üksnes kindlaks määrata paranduskoefitsiendid, mida tuleb kohaldada ühenduse ametnike ja teiste teenistujate töötasude ning pensionide suhtes vastavalt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadele ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimustele.Artikkel 11Komiteemenetlus1. Komisjoni abistab otsuse 89/382/EMÜ, Euratom artikliga 1 asutatud statistikaprogrammi komitee.2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklites 5 ja 7 sätestatud regulatiivkomitee menetlust, arvestades selle artikli 8 sätteid.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 12RakendusmeetmedKäesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas majandusliku ja tehnilise arengu arvestamise meetmed, kehtestatakse vastavalt artikli 11 lõikes 2 sätestatud menetlusele, kui see ei põhjusta liikmesriikide kulude ebaproportsionaalset suurenemist.Need meetmed on eelkõige:a) mõistete kohandamine;b) miinimumnormide kogum, et saavutada andmete vajalikku võrreldavust ja esindavust;c) täpsed nõuded kasutatava metoodika suhtes;d) alajaotuste nimekirja korrigeerimine ja alajaotuste sisu üksikasjaliku kirjelduse koostamine ning korrigeerimine tingimusel, et säilitatakse nende vastavus ESA 95 süsteemile või mõnele muule sellele järgnevale süsteemile.Artikkel 13Läbivaatamine ja aruandmineKäesoleva määruse sätted vaadatakse läbi viis aastat pärast selle jõustumist. Need vaadatakse vajaduse korral läbi Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni aruande ning ettepaneku alusel.Artikkel 14JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident presidentI LISA. METOODIKA1. Metoodika JUHEND JA TÖÖPROGRAMM1.1 KOMISJON (EUROSTAT) KOOSTAB PÄRAST LIIKMESRIIKIDEGA KONSULTEERIMIST METOODIKA juhendi, milles kirjeldatakse ostujõu pariteetide arvutamise eri etappides kasutatud meetodeid, sealhulgas puuduvate alusandmete ning puuduvate pariteetide hindamise meetodeid. Kui metoodikas toimub olulisi muutusi, vaadatakse metoodikajuhend üle. Uusi meetodeid võib lisada andmete kvaliteedi parandamiseks, kulude vähendamiseks või andmete esitajate koormuse vähendamiseks.1.2 Komisjon (Eurostat) koostab iga aasta 31. oktoobriks liikmesriikidega konsulteerides aastase tööprogrammi järgmise kalendriaasta jaoks, kus määratakse kindlaks selle aasta kohta nõutavate alusandmete täpsustamise ning esitamise ajakava.1.3 Iga-aastases tööprogrammis määratakse kindlaks andmete esitamise vorm, mida liikmesriigid peavad järgima, ning muud ostujõu pariteetide arvutamiseks ja avaldamiseks vajalikud meetmed.1.4 Lõike 1.2 kohaselt esitatud alusandmeid võib muuta, kuid vaatlusaastat puudutavad tulemused arvutatakse andmete põhjal, mis on esitatud vastavalt artiklis 9 nimetatud ajakavale. Kui andmed ei ole selleks tähtajaks täielikud või kättesaadavad, peab komisjon (Eurostat) puuduvaid alusandmeid hinnanguliselt koostama.2. ALUSANDMED2.1 ALUSANDMETE LIIGIDKäesoleva määruse kohaldamisel on alusandmed vastavalt artiklitele 2 ja 4 ning uute andmete minimaalne esitamissagedus järgmised:Alusandmed | Minimaalne sagedus |Tarbimise meetodil arvutatud SKT komponendid | Aasta |Tegelik ja kaudne üür | Aasta |Hüvitised töötajatele | Aasta |Ajalised korrigeerimistegurid | Aasta |Tarbekaupade ja teenuste hinnad ja vastavad esindavuse näitajad | 3 aastat1 |Seadmete hinnad | 3 aastat |Ehitusprojektide hinnad | 3 aastat |Territoriaalsed korrigeerimistegurid | 6 aastat |1) Minimaalne sagedus puudutab konkreetse tooterühma andmete esitamist, mis on seotud uuringute lainelise tsükliga.2.2 ALUSANDMETE SAAMISE MENETLUSKomisjon (Eurostat) määrab pärast liikmesriikide seisukohtade arvessevõtmist need allikad ja andmete esitajad, keda kasutatakse iga eespool nimetatud kaubaartikli osas. Kui komisjon (Eurostat) saab alusandmeid teistelt andmete esitajatelt ja mitte liikmesriigilt, vabastatakse liikmesriik lõigetega 5.1.4–5.1.13 ettenähtud kohustustest.3. KESKMISED SISERIIKLIKUD HINNAD3.1 Artikli 2 lõikest 2 olenemata võib andmeid koguda vaid ühest või piiratud arvul kohtadest majandusterritooriumil. Selliseid andmeid võib ostujõu pariteedi arvutamiseks kasutada juhul, kui nendele lisatakse asjakohased territoriaalsed korrigeerimistegurid. Kõnealuseid tegureid kasutatakse asjaomaste kohtade uuringuandmete korrigeerimiseks riiklikku keskmist esindavate kohtade suhtes.3.2 Territoriaalsed korrigeerimistegurid esitatakse alajaotuste tasandil. Need ei tohi uuringu vaatlusperioodil olla vanemad kui kuus aastat.4. Aasta keskmised hinnadArtikli 2 lõikest 2 olenemata võib andmete kogumist piirata konkreetse ajavahemikuga. Selliseid andmeid võib ostujõu pariteedi arvutamiseks kasutada juhul, kui nendele lisatakse asjakohased ajalised korrigeerimistegurid. Neid tegureid kasutatakse selle ajavahemiku uuringuandmete korrigeerimiseks aasta keskmist esindavate ajavahemike andmete suhtes.5. Kvaliteet5.1 ALUSANDMETE MIINIMUMSTANDARDID5.1.1 Koostada tuleb hindamisele kuuluvate kaubaartiklite loetelu, mis sisaldaks kaubaartikleid, mille omadused tagavad riikidevahelise võrreldavuse.5.1.2 Hindamisele kuuluvate kaubaartiklite loetelu koostatakse nii, et kõik liikmesriigid saavad öelda vähemalt ühe esindava kaubaartikli, mida saab hinnata vähemalt ühes teises riigis iga alajaotuse osas.5.1.3 Kaubaartiklite loetelu koostatakse selleks, et saavutada võrdse esindavuse kõrgeimat võimalikku taset, nii et miinimumina peab iga riik hindama üht esindavat kaubaartiklit iga alajaotuse osas ja seda esindavat kaubaartiklit peab hindama vähemalt üks teine riik.5.1.4 Iga liikmesriik hindab kaubaartikleid vastavalt loetelus kirjeldatud omadustele.5.1.5 Iga liikmesriik hindab piisaval arvul kaubaartikleid iga turul kättesaadava alajaotuse osas, isegi kui neid ei peeta selles alajaotuses esindavaks.5.1.6 Iga liikmesriik esitab iga alajaotuse kohta vähemalt ühe esindava kaubaartikli hinna. Esindavad kaubaartiklid määratakse esindavuse näitaja järgi.5.1.7 Iga liikmesriik kogub piisaval arvul hindasid iga hinnatava kaubaartikli kohta, et tagada kaubaartikli usaldusväärne keskmine hind, mis arvestab selle kaubaartikli turustruktuuri.5.1.8 Müügiettevõtte tüübid valitakse nii, et see peegeldaks asjakohaselt siseriiklikke tarbimisharjumusi liikmesriigis vastava kaubaartikli osas.5.1.9 Müügiettevõtete valik teatud kohas kavandatakse nii, et see peegeldaks asjakohaselt selle koha residentide tarbimisharjumusi ning kaubaartiklite kättesaadavust.5.1.10 Iga liikmesriik esitab komisjonile (Eurostatile) andmed töötajate hüvitiste kohta uuringuks valitud tegevusaladel, mis on seotud ESA 95-s määratud valitsemissektoriga.5.1.11 Iga liikmesriik esitab komisjonile (Eurostatile) ajalised korrigeerimistegurid, mis võimaldavad arvutada ostujõu pariteete konkreetsel ajal kogutud hindade põhjal, mis peegeldavad asjakohaselt aasta keskmist hinnataset.5.1.12 Iga liikmesriik esitab komisjonile (Eurostatile) territoriaalsed korrigeerimistegurid, mis võimaldavad arvutada ostujõu pariteete konkreetsetes kohtades kogutud hindade põhjal, mis peegeldavad asjakohaselt siseriiklikku keskmist hinnataset.5.1.13 Iga liikmesriik esitab komisjonile (Eurostatile) II lisas kindlaksmääratud osakaalud iga alajaotuse kohta, mis peegeldavad liikmesriikide kulutusharjumusi vaatlusaastal.5.2 HINNAUURINGU TULEMUSTE VALIDEERIMISE MIINIMUMSTANDARDID5.2.1 Enne andmete edastamist komisjonile (Eurostatile) kontrollib iga liikmesriik andmete usaldusväärsust järgmiste näitajate alusel:-  maksimum- ja miinimumhinnad,-  keskmine hind ja variatsioonikordaja,-  hinnatud kaubaartiklite arv alajaotuse kohta,-  hinnatud esindavate kaubaartiklite arv alajaotuse kohta,-  kaubaartikli kohta kogutud hindade arv.5.2.2 Komisjon (Eurostat) varustab liikmesriigid kokkulepitud elektroonilise töövahendiga, mis sisaldab lõike 5.2.1 kohaldamiseks vajalikke algoritme.5.2.3 Enne uuringutulemuste kinnitamist viib komisjon (Eurostat) koostöös liikmesriikidega läbi usaldusväärsuse kontrolli, mis põhineb järgmistel näitajatel.Iga alajaotuse kohta:-  hinnatud kaubaartiklite arv igas riigis;-  nende kaubaartiklite arv igas riigis, millele omistati esindavuse näitaja;-  hinnataseme indeks;-  sama alajaotusi käsitlenud eelmise uuringu tulemused;-  hinnataseme indeksid ostujõu pariteedi põhjal igas riigis.Iga kaubaartikli kohta:-  kogutud hindade arv igas riigis;-  variatsioonikordaja järgmiste näitajate osas:i) keskmised hinnad omavääringus,ii) hinnataseme indeksid ostujõu pariteedi põhjal,iii) hinnataseme indeksid ostujõu pariteedi põhjal igas riigis.5.2.4 Enne ostujõu pariteedi koondtulemuste lõplikku otsustamist, viib komisjon (Eurostat) läbi usaldusväärsuse kontrolli, mis põhineb järgmistel näitajatel.SKT ja selle põhiliste koondnäitajate tasandil-  Tarbimise meetodil arvutatud SKT komponentide ja rahvastiku hinnangulise suuruse kooskõla avaldatud andmetega;-  praegu ja varem arvutatud mahuindeksite võrdlus elaniku kohta;-  praegu ja varem arvutatud hinnataseme indeksite võrdlus.Iga alajaotuse tasandil-  praeguses arvutuses ja eelmistes arvutustes kasutatud SKT osakaalude struktuuri võrdlus;-  puuduvate andmete hindamine vajaduse korral.5.3 ARUANDLUS JA HINNANGUD5.3.1 Iga liikmesriik säilitab dokumendid, mis annavad täieliku ettekujutuse sellest, kuidas on käesolevat määrust rakendatud. Need dokumendid peavad olema kättesaadavad komisjonile (Eurostatile) ja teistele liikmesriikidele.5.3.2 Iga liikmesriik laseb komisjonil (Eurostatil) anda hinnang oma ostujõu pariteedi arvutamise menetlusele vähemalt iga kuue aasta järel. Kord aastas kavandatud ja aasta tööprogrammi lisatud hinnangu andmise käigus kontrollitakse vastavust käesolevale määrusele. Hinnangu põhjal koostab komisjon (Eurostat) aruande.5.3.3 Vastavalt artikli 7 lõikele 3 esitab liikmesriik peatselt pärast tarbijahinna uuringut komisjonile (Eurostatile) aruande, milles kirjeldatakse uuringu teostamise viisi. Komisjon (Eurostat) esitab igale liikmesriigile nende aruannete kokkuvõtte.6. Tarbijahinna uuri MISMENETLUS6.1 LIIKMESRIIGID teostavad hinnauuringuid vastavalt tööprogrammile.6.2 Iga uuringu kohta koostab komisjon (Eurostat) uuringuga hõlmatud kaubaartiklite nimekirja, mis põhineb liikmesriikide poolt iga alajaotuse osas tehtud ettepanekutel.6.3 Komisjon (Eurostat) tagab, et koos kaubaartiklite nimekirjaga tõlgitakse kõigisse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse ka kõigi uuringu nimekirjas olevate kaubaartiklite omadused.7. ARVUTUSKÄIK7.1 KAHEPOOLSETE PARITEETIDE ARVUTAMINE ALAJAOTUSTE TASANDILa) Mitmepoolsete EKS-pariteetide (Èltetò-Köves-Szulc) arvutamine alajaotuste tasandil põhineb iga osalevate riikide paari kahepoolsete pariteetide maatriksil.b) Kahepoolseid pariteete arvutatakse nende aluseks olevate kaubaartiklite kohta kogutud hindade ja neile omistatud esindavuse näitajate põhjal.c) Iga kaubaartikli keskmine uuringuhind määratakse selle kaubaartikli kohta kogutud hindade lihtsa aritmeetilise keskmisena.d) Aasta keskmine hind riigis arvutatakse vajaduse korral keskmise uuringuhinna alusel, rakendades asjakohaseid territoriaalseid ja ajalisi korrigeerimistegureid.e) Kaubaartiklite ja osalevate riikide paaride kohta arvutatakse seejärel võimaluse korral korrigeeritud keskmiste hindade suhtarvud koos nende pöördväärtusega.f) Kõigi osalevate riikide paaride kohta arvutatakse seejärel võimaluse korral ostujõu pariteet alajaotuse osas. Iga osalevate riikide paari kohta arvutatakse ostujõu pariteet järgmiste näitajate kaalutud geomeetrilise keskmisena:-  mõlema riigi esindavate kaubaartiklite hinna suhtarvude geomeetriline keskmine;-  nende kaubaartiklite hinna suhtarvu geomeetriline keskmine, mis on esindavad esimese riigi, kuid mitte teise riigi puhul;-  nende kaubaartiklite hinna suhtarvu geomeetriline keskmine, mis on esindavad teise, kuid mitte esimese riigi puhul,kasutades sealjuures osakaalusid, mis peegeldavad mõlema riigi poolt hinnatud kõigi kaubaartiklite suhtelist esindavust.7.2 PUUDUVATE KAHEPOOLSETE PARITEETIDE HINDAMINEKui kahepoolset ostujõu pariteeti ei ole teatava alajaotuse osas võimalik arvutada, arvutatakse puuduv ostujõu pariteet võimaluse korral hinnanguliselt, kasutades kolmandate riikide kaudu kaudsete pariteetide geomeetrilise keskmise arvutamise standardmenetlust. Kui kahepoolsete ostujõu pariteetide maatriksist puudub pärast hindamismenetlust alajaotuse osas siiski mõni väärtus, ei ole nende riikide suhtes, mille kahepoolsed ostujõu pariteedid puuduvad, võimalik mitmepoolseid EKS-pariteete arvutada. Neid puuduvaid EKS-pariteete peab hindama komisjon (Eurostat), kasutades võrdluseks sarnaste alajaotuste ostujõu pariteete või teisi asjakohaseid hindamismeetodeid.7.3 KAHEPOOLSETE PARITEETIDE ARVUTAMINE KOGUSUMMA TASANDILa) Kahepoolsete pariteetide arvutamisel rahvamajanduse arvepidamise teatavate koondnäitajate tasandil kasutatakse arvutuse aluseks olevate alajaotuste EKS-pariteete (vt lõige 7.4) ning tarbimise meetodil arvutatud SKT komponente.b) Seejärel arvutatakse Laspeyres-tüüpi pariteet valitud koondnäitajate tasandil aluseks olevate alajaotuste pariteetide keskmisena, mida on kaalutud iga osalevate riikide paari osas teise riigi suhteliste osakaaludega (või nominaalväärtustega).c) Seejärel arvutatakse Paasche-tüüpi pariteet valitud koondnäitajate tasandil aluseks olevate alajaotuste pariteetide harmoonilise keskmisena, mida on kaalutud iga osalevate riikide paari osas esimese riigi suhteliste osakaaludega (või nominaalväärtustega).d) Seejärel arvutatakse Fisher-tüüpi pariteet valitud koondnäitajate tasandil iga osalevate riikide paari kohta määratud Laspeyres-tüüpi ja Paasche-tüüpi pariteetide geomeetrilise keskmisena.7.4 MITMEPOOLSETE TRANSITIIVSETE OSTUJÕU PARITEETIDE ARVUTAMINEMitmepoolsete transitiivsete pariteetide arvutamine toimub kas alajaotuste tasandil või mõnel koondnäitajate tasandil, kasutades EKS-menetlust, mis põhineb iga osalevate riikide paari vaheliste Fisher-tüüpi pariteetide täielikul maatriksil järgmiselt:[pic],kus [pic]on riigi s ja riigi t vaheline EKS-pariteet;[pic] on riigi s ja riigi t vaheline Fisher-tüüpi pariteet;z on osalevate riikide arv.8. Edastamine8.1 KOMISJON (EUROSTAT) VARUSTAB LIIKMESRIIGID MALLIDEGA OSTUJÕU PARITEETIDE ARVUTAMISEKS VAJALIKE ALUSANDMETE ELEKTROONILISEKS EDASTAMISEKS.8.2 Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) alusandmeid vastavalt nendele mallidele.9. AvaldamineLISAKS ARTIKLI 9 LÕIKES 2 SÄTESTATULE VÕIB KOMISJON (EUROSTAT) PÄRAST LIIKMESRIIKIDEGA KONSULTEERIMIST AVALDADA TULEMUSED VEEL gi detailsemal tasandil.10. Parandused10.1 KUI LIIKMESRIIK AVASTAB VEA, ESITAB TA VIIVITAMATULT JA OMA l algatusel komisjonile (Eurostatile) õiged alusandmed. Lisaks teatab liikmesriik komisjonile (Eurostatile) igast arvutuskäigu ebakohase kohaldamise kahtlusest.10.2 Liikmesriigi või komisjoni (Eurostati) tehtud vea avastamisel teavitab komisjon (Eurostat) viivitamatult liikmesriike ja arvutab ostujõu pariteedid ümber ühe kuu jooksul.Kui avastatud viga põhjustab liikmesriigi ostujõu pariteedis inimese kohta SKT tasandil vähemalt 0,5 protsendipunkti suuruse muutuse, avaldab komisjon (Eurostat) paranduse võimalikult kiiresti, kui seda viga ei avastatud pärast kolme kuu möödumist tulemuste avaldamisest.10.4 Vea korral astub vastutav organ samme selliste juhtude ärahoidmiseks tulevikus.10.5 Muudatused, mida tehti tarbimise meetodil arvutatud SKT komponentide või elanikkonna hinnangulise suuruse osas vähemalt 21 kuud pärast vaatlusaasta lõppu, ei nõua ostujõu pariteedi tulemuste parandamist.II LISA. Alajaotused vastavalt artiklis 3 esitatud määratluselePR | Kirjeldus |nr |LEIBKONDADE INDIVIDUAALSED TARBIMISKULUTUSED |TOIDUAINED JA MITTEALKOHOOLSED JOOGID |Toiduained |Leib ja teravili [COICOP 01.1.1] |1 | Riis |2 | Muu teravili, jahu ja muud teraviljatooted |3 | Leib |4 | Muud pagaritooted |5 | Pasta |Liha [COICOP 01.1.2] |6 | Veise- ja vasikaliha |7 | Sealiha |8 | Talle-, lamba- ja kitseliha |9 | Linnuliha |10 | Muu liha ja söödavad rupskid |11 | Delikatessid ja muud lihatooted |Kala ja mereannid [COICOP 01.1.3] |12 | Toores, jahutatud või külmutatud kala ja mereannid |13 | Konserveeritud või töödeldud kala ja mereannid |Piim, juust ja munad [COICOP 01.1.4] |14 | Värske piim |15 | Piimakonservid ja muud piimatooted |16 | Juust |17 | Munad ja munatooted |Õlid ja rasvad [COICOP 01.1.5] |18 | Või |19 | Margariin |20 | Muud toiduõlid ja -rasvad |Puuvili [COICOP 01.1.6] |21 | Värske või jahutatu puuvili |22 | Külmutatud, konserveeritud või töödeldud puuvili ja puuviljatooted |Köögivili [COICOP 01.1.7] |23 | Värske või jahutatud köögivili, v.a kartul |24 | Värsked või jahutatud kartulid |25 | Külmutatud, konserveeritud või töödeldud köögivili ja köögiviljatooted |Suhkur, keedised, mesi, šokolaad ja kondiitritooted [COICOP 01.1.8] |26 | Suhkur |27 | Keedised, marmelaad ja mesi |28 | Kondiitritooted, šokolaad ja muud kakaotooted |29 | Jäätis |Mujal nimetamata toiduained [COICOP 01.1.9] |30 | Mujal nimetamata toiduained |Alkoholita joogid |Kohv, tee ja kakao [COICOP 01.2.1] |31 | Kohv, tee ja kakao |Mineraalvesi, karastusjoogid, puuvilja- ja köögiviljamahlad [COICOP 01.2.2] |32 | Mineraalvesi |33 | Karastusjoogid ja kontsentraadid |34 | Puuvilja- ja köögiviljamahlad |ALKOHOOLSED JOOGID, TUBAKAS JA NARKOOTILISED AINED |Alkohoolsed joogid |Kanged alkohoolsed joogid [COICOP 02.1.1] |35 | Kanged alkohoolsed joogid |Vein [COICOP 02.1.2] |36 | Vein |Õlu [COICOP 02.1.3] |37 | Õlu |Tubakas |Tubakatooted [COICOP 02.2.0] |38 | Tubakas |Narkootilised ained |Narkootilised ained [COICOP 02.3.0] |39 | Narkootilised ained |Riietus ja jalatsid |Riietus |Rõivamaterjalid [COICOP 03.1.1] |40 | Rõivamaterjalid |Rõivad [COICOP 03.1.2] |41 | Meesterõivad |42 | Naisterõivad |43 | Laste ja väikelaste rõivad |Muud riideesemed ja rõivamanused [COICOP 03.1.3] |44 | Muud riideesemed ja rõivamanused |Rõivaste keemiline puhastus, parandus ja laenutus [COICOP 03.1.4] |45 | Rõivaste puhastus, parandus ja laenutus |Jalatsid |Kingad ja muud jalatsid [COICOP 03.2.1] |46 | Meeste jalatsid |47 | Naiste jalatsid |48 | Laste ja väikelaste jalatsid |Jalatsite parandus ja laenutus [COICOP 03.2.2] |49 | Jalatsite parandus ja laenutus |ELUASE, VESI, ELEKTER, GAAS JA MUUD KÜTUSED |Tegelikult makstud üüritasud |Tegelikult makstud üüritasud [COICOP 04.1.1 and 04.1.2] |50 | Tegelikult makstud üüritasud |Kaudne eluasemeüür |Kaudne elusasemeüür [COICOP 04.2.1 and 04.2.2] |51 | Kaudne eluasemeüür |Eluruumi korraline hooldus ja remont |Materjalid elamu hoolduseks ja remondiks [COICOP 04.3.1] |52 | Materjalid elamu hoolduseks ja remondiks |Teenused eluruumi hoolduseks ja remondiks [COICOP 04.3.2] |53 | Teenused eluruumi hoolduseks ja remondiks |Veevarustus ja mitmesugused eluruumiga seotud teenused |Veevarustus [COICOP 04.4.1] |54 | Veevarustus |Mitmesugused eluruumiga seotud teenused [COICOP 04.4.2, 04.4.3 and 04.4.4] |55 | Mitmesugused eluruumiga seotud teenused |Elekter, gaas ja muud kütused |Elekter [COICOP 04.5.1] |56 | Elekter |Gaas [COICOP 04.5.2] |57 | Gaas |Vedelkütus [COICOP 04.5.3] |58 | Vedelkütus |Tahkekütus [COICOP 04.5.4] |59 | Tahkekütus |Soojusenergia [COICOP 04.5.5] |60 | Soojusenergia |SISUSTUS, KODUTARBED JA MAJAPIDAMISE IGAPÄEVANE HOOLDUS |Mööbel ja sisustus, vaibad ja muud põrandakatted |Mööbel ja sisustus [COICOP 05.1.1] |61 | Köögimööbel |62 | Magamistoamööbel |63 | Elu- ja söögitoamööbel |64 | Muu mööbel ja sisustus |Vaibad ja muud põrandakatted [COICOP 05.1.2] |65 | Vaibad ja muud põrandakatted |Mööbli, sisustuse ja põrandakatete parandus [COICOP 05.1.3] |66 | Mööbli, sisustuse ja põrandakatete parandus |Kodutekstiil |Kodutekstiil [COICOP 05.2.0] |67 | Kodutekstiil |Kodumasinad |Suured elektrilised ja mitteelektrilised kodumasinad [COICOP 05.3.1] |68 | Suured elektrilised ja mitteelektrilised kodumasinad |Väikesed elektrilised kodumasinad [COICOP 05.3.2] |69 | Väikesed elektrilised kodumasinad |Kodumasinate remont [COICOP 05.3.3] |70 | Kodumasinate remont |Klaastarvikud, lauanõud ja tarberiistad |Klaastooted, lauanõud ja tarberiistad [COICOP 05.4.0] |71 | Klaastooted, lauanõud ja tarberiistad |Majapidamis- ja aiatööriistad ning -seadmed |Suured tööriistad ja seadmed [COICOP 05.5.1] |72 | Suured tööriistad ja seadmed |Väikesed tööriistad ja mitmesugused tarvikud [COICOP 05.5.2] |73 | Väikesed tööriistad ja mitmesugused tarvikud |Kaubad ja teenused majapidamise igapäevaseks hoolduseks |Majapidamise kulukaubad [COICOP 05.6.1] |74 | Majapidamise kulukaubad |Kodu- ja majapidamisteenused [COICOP 05.6.2] |75 | Koduteenused |76 | Majapidamisteenused |TERVISHOID |Ravivahendid, meditsiiniseadmed ja -tehnika |Farmaatsiatooted [COICOIP 06.1.1] |77 | Farmaatsiatooted |Muud ravivahendid [COICOP 06.1.2] |78 | Muud ravivahendid |Terapeudilised seadmed ja varustus [COICOP 06.1.3] |79 | Terapeudilised seadmed ja varustus |Ambulatoorsed teenused |Meditsiiniteenused [COICOP 06.2.1] |80 | Meditsiiniteenused |Hambaraviteenused [COICOP 06.2.2] |81 | Hambaraviteenused |Parameedikute teenused [COICOP 06.2.3] |82 | Parameedikute teenused |Haiglateenused |Haiglateenused [COICOP 06.3.0] |83 | Haiglateenused |VEONDUS |Sõidukite ost |Autod [COICOP 07.1.1] |84 | Diiselmootoriga autod |85 | Bensiinimootoriga autod võimsusega alla 1200cm3 |86 | Bensiinimootoriga autod võimsusega 1200–1699cm3 |87 | Bensiinimootoriga autod võimsusega 1700–2999cm3 |88 | Bensiinimootoriga autod võimsusega üle 3000cm3 |Mootorrattad [COICOP 07.1.2] |89 | Mootorrattad |Jalgrattad [COICOP 07.1.3] |90 | Jalgrattad |Loomveokid [COICOP 07.1.4] |91 | Loomveokid |Isiklike veovahendite kasutamine |Isiklike veovahendite varuosad ja lisaseadmed[COICOP 07 2.1] |92 | Isiklike veovahendite varuosad ja lisaseadmed |Isiklike veovahendite kütused ja määrdeained [COICOP 07.2.2] |93 | Isiklike veovahendite kütused ja määrdeained |Isiklike veovahendite hooldus ja remont [COICOP 07.2.3] |94 | Isiklike veovahendite hooldus ja remont |Muud isiklike veovahenditega seotud teenused [COICOP 07.2.4] |95 | Muud isiklike veovahenditega seotud teenused |Veoteenused |Reisijate raudteevedu [COICOP 07.3.1] |96 | Reisijate raudteevedu |Reisijate maanteevedu [COICOP 07.3.2] |97 | Reisijate maanteevedu |Reisijate õhuvedu [COICOP 07.3.3] |98 | Reisijate õhuvedu |Reisijate mere- ja siseveevedu [COICOP 07.3.4] |99 | Reisijate mere- ja siseveevedu |Reisijate kombineeritud vedu [COICOP 07.3.5] |100 | Reisijate kombineeritud vedu |Muud ostetud veoteenused [COICOP 07.3.6] |101 | Muud ostetud veoteenused |SIDE |Postiteenused |Postiteenused [COICOP 08.1.0] |102 | Postiteenused |Telefoni- ja faksiseadmed |Telefoni- ja faksiseadmed [COICOP 08.2.0] |103 | Telefoni- ja faksiseadmed |Telefoni- ja faksiteenused |Telefoni- ja faksiteenused [COICOP 08.3.0] |104 | Telefoni- ja faksiteenused |VABA AEG JA KULTUUR |Audiovisuaalsed, fotograafia- ja andmetöötlusseadmed |Seadmed heli ja pildi vastuvõtmiseks, salvestamiseks ja taasesitamiseks [COICOP 09.1.1] |105 | Seadmed heli ja pildi vastuvõtmiseks, salvestamiseks ja taasesitamiseks |Foto- ja kinoseadmed ning optikariistad [COICOP 09.1.2] |106 | Foto- ja kinoseadmed ning optikariistad |Andmetöötlusseadmed [COICOP 09.1.3] |107 | Andmetöötlusseadmed |Salvestisekandjad [COICOP 09.1.4] |108 | Salvestisega salvestisekandjad |109 | Salvestiseta salvestisekandjad |Audiovisuaalsete, fotograafia- ja andmetöötlusseadmete remont [COICOP 09.1.5] |110 | Audiovisuaalsete, fotograafia- ja andmetöötlusseadmete remont |Muud suuremad vaba aja ja kultuuriga seotud kestvuskaubad |Suuremad kestvuskaubad vaba aja veetmiseks vabas õhus [COICOP 09.2.1] |111 | Suuremad kestvuskaubad vaba aja veetmiseks vabas õhus |Muusikariistad ja suuremad kestvuskaubad vaba aja veetmiseks siseruumides [COICOP 09.2.2] |112 | Muusikariistad ja suuremad kestvuskaubad vaba aja veetmiseks siseruumides |Muude suuremate vaba aja ja kultuuriga seotud kestvuskaupade hooldus ja remont [COICOP 09.2.3] |113 | Muude suuremate vaba aja ja kultuuriga seotud püsikaupade hooldus ja remont |Muud vabaajakaubad ja -tarbed, aiandus ja lemmikloomad |Mängud, mänguasjad ja huvialane tegevus [COICOP 09.3.1 |114 | Mängud, mänguasjad ja huvialane tegevus |Spordi- ja matkavarustus ning vahendid vaba aja veetmiseks vabas õhus [COICOP 09.3.2] |115 | Spordi- ja matkavarustus ning vahendid vaba aja veetmiseks vabas õhus |Aiad, taimed ja lilled [COICOP 09.3.3] |116 | Aiad, taimed ja lilled |Lemmikloomad ja nendega seotud tooted [COICOP 09.3.4] |117 | Lemmikloomad ja nendega seotud tooted |Veterinaaria- ja muud lemmikloomadele mõeldud teenused [COICOP 09.3.5] |118 | Veterinaaria- ja muud lemmikloomadele mõeldud teenused |Vabaaja- ja kultuuriteenused |Vabaaja- ja sporditeenused [COICOP 09.4.1] |119 | Vabaaja- ja sporditeenused |Kultuuriteenused [COICOP 09.4.2] |120 | Fototeenused |121 | Muud kultuuriteenused |Õnnemängud [COICOP 09.4.3] |122 | Õnnemängud |Ajalehed, raamatud ja kirjatarbed |Raamatud [COICOP 09.5.1] |123 | Raamatud |Ajalehed ja perioodilised väljaanded [COICOP 09.5.2] |124 | Ajalehed ja perioodilised väljaanded |Mitmesugused trükised, kirja- ja joonistustarbed [COICOP 09.5.3 and 09.5.4] |125 | Mitmesugused trükised, kirja- ja joonistustarbed |Puhkusepaketid |Puhkusepaketid [COICOP 09.6.0] |126 | Puhkusepaketid |HARIDUS |Eel- ja algharidus |Eel- ja algharidus [COICOP 10.1.0] |127 | Eel- ja algharidus |Keskharidus |Keskharidus [COICOP 10.2.0] |128 | Keskharidus |Teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus |Teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus [COICOP 10.3.0] |129 | Teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus |Kolmanda taseme haridus |Kolmanda taseme haridus [COICOP 10.4.0] |130 | Kolmanda taseme haridus |Haridus, mille taset ei ole võimalik määrata |Haridus, mille taset ei ole võimalik määrata [COICOP 10.5.0] |131 | Haridus, mille taset ei ole võimalik määrata |RESTORANID JA HOTELLID |Toitlustusteenused |Restoranid, kohvikud jms [COICOP 11.1.1] |132 | Restoraniteenused asutuse tüübist sõltumata |133 | Pubid, baarid, kohvikud, teetoad jms |Sööklad [COICOP 11.1.2] |134 | Sööklad |Majutusteenused |Majutusteenused [COICOP 11.2.0] |135 | Majutusteenused |MITMESUGUSED KAUBAD JA TEENUSED |Isiklik hügieen |Juuksurisalongid ja ihuhooldusasutused [COICOP 12.1.1] |136 | Juuksurisalongid ja ihuhooldusasutused |Isiklikuks hügieeniks ja kosmeetikaks mõeldud elektriseadmed [COICOP 12.1.2] |137 | Isiklikuks hügieeniks ja kosmeetikaks mõeldud elektriseadmed |Muud vahendid, seadmed ja tooted isiklikuks hügieeniks ja kosmeetikaks [COICOP 12.1.3] |138 | Muud vahendid, seadmed ja tooted isiklikuks hügieeniks ja kosmeetikaks |Prostitutsioon |Prostitutsioon [COICOP 12.2.0] |139 | Prostitutsioon |Mujal nimetamata isiklikud esemed |Ehted, kellad ja käekellad [COICOP 12.3.1] |140 | Ehted, kellad ja käekellad |Muud isiklikud esemed [COICOP 12.3.2] |141 | Muud isiklikud esemed |Sotsiaalkaitse |Sotsiaalkaitse [COICOP 12.4.0] |142 | Sotsiaalkaitse |Kindlustus |Kindlustus [COICOP 12.5.1, 12.5.2, 12.5.3, 12.5.4 ja 12.5.5] |143 | Kindlustus |Mujal nimetamata finantsteenused |Finantsvahendusteenused [COICOP 12.6.1] |144 | Finantsvahendusteenused |Muud mujal nimetamata finantsteenused [COICOP 12.6.2] |145 | Muud mujal nimetamata finantsteenused |Muud mujal nimetamata teenused |Muud mujal nimetamata teenused [COICOP 12.7.0] |146 | Muud mujal nimetamata teenused |VÄLISMAAL ELAVATE RESIDENTIDE KULUTUSTE JA MAJANDUSTERRITOORIUMIL ELAVATE MITTERESIDENTIDE KULUTUSTE SALDO |Residentide lõpptarbimiskulutused mujal maailmas |Residentide lõpptarbimiskulutused mujal maailmas |147 | Residentide lõpptarbimiskulutused mujal maailmas |Mitteresidentide lõpptarbimiskulutused majandusterritooriumil |Mitteresidentide lõpptarbimiskulutused majandusterritooriumil |148 | Mitteresidentide lõpptarbimiskulutused majandusterritooriumil |LEIBKONDI TEENINDAVATE KASUMITAOTLUSETA INSTITUTSIOONIDE INDIVIDUAALSED TARBIMISKULUTUSED |ELUASE |Eluase |Eluase [COPNI 01.0.0] |149 | Eluase |TERVISHOID |Tervishoid |Tervishoid [COPNI 02.1.1 – 02.6.0] |150 | Tervishoid |VABA AEG JA KULTUUR |Vaba aeg ja kultuur |Vaba aeg ja kultuur [COPNI 03.1.0 ja 03.2.0] |151 | Vaba aeg ja kultuur |HARIDUS |Haridus |Haridus [COPNI 04.1.0 – 04.7.0] |152 | Haridus |SOTSIAALKAITSE |Sotsiaalkaitse |Sotsiaalkaitse [COPNI 05.1.0 ja 05.2.0] |153 | Sotsiaalkaitse |MUUD TEENUSED |Muud teenused |Muud teenused [COPNI 06.0.0 – 09.2.0] |154 | Muud teenused |VALITSUSE INDIVIDUAALSED TARBIMISKULUTUSED |ELUASE |Eluase |Eluase |155 | Eluase |TERVISHOID |Tervisehüvitised ja tagasimaksed |Ravivahendid, meditsiiniseadmed ja -tehnika |156 | Farmaatsiatooted |157 | Muud ravivahendid |158 | Terapeudilised seadmed ja varustus |Tervishoiuteenused |159 | Ambulatoorsed meditsiiniteenused |160 | Ambulatoorsed hambaraviteenused |161 | Ambulatoorsed kiirabiteenused |162 | Haiglateenused |Tervishoiuteenuste tootmine |Töötajate hüvitised |163 | Arstid |164 | Õed ja muud meditsiinitöötajad |165 | Mittemeditsiinilised töötajad |Vahetarbimine |166 | Farmaatsiatooted |167 | Muud meditsiinikaubad |168 | Terapeudilised seadmed ja varustus |169 | Mujal nimetamata vahetarbimine |Äritegevuse kogukasum |170 | Äritegevuse kogukasum |Tootmise netomaksud |171 | Tootmise netomaksud |Müügitulud |172 | Müügitulud |VABA AEG JA KULTUUR |Vaba aeg ja kultuur |Vaba aeg ja kultuur |173 | Vaba aeg ja kultuur |HARIDUS |Haridushüvitised ja tagasimaksed |Haridushüvitised ja tagasimaksed |174 | Haridushüvitised ja tagasimaksed |Haridusteenuste tootmine |Töötajate hüvitised |175 | Eel- ja algharidus |176 | Keskharidus |177 | Teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus |178 | Kolmanda taseme haridus |Vahetarbimine |179 | Vahetarbimine |Äritegevuse kogukasum |180 | Äritegevuse kogukasum |Tootmise netomaksud |181 | Tootmise netomaksud |Müügitulud |182 | Müügitulud |SOTSIAALKAITSE |Sotsiaalkaitse |Sotsiaalkaitse |183 | Sotsiaalkaitse |VALITSUSE KOLLEKTIIVSED TARBIMISKULUTUSED |KOLLEKTIIVSED TEENUSED |Kollektiivsed teenused |Töötajate hüvitised |184 | Töötajate hüvitised (kaitsega seotud kollektiivsed teenused) |185 | Töötajate hüvitised (v.a kaitsega seotud kollektiivsed teenused) |Vahetarbimine |186 | Vahetarbimine (kaitsega seotud kollektiivsed teenused) |187 | Vahetarbimine (v.a kaitsega seotud kollektiivsed teenused) |Äritegevuse kogukasum |188 | Äritegevuse kogukasum (kaitsega seotud kollektiivsed teenused) |Tootmise netomaksud |189 | Tootmise netomaksud (kaitsega seotud kollektiivsed teenused) |Müügitulud |190 | Müügitulud (kaitsega seotud kollektiivsed teenused) |KULUD KAPITALI KOGUMAHUTUSELE PÕHIVARASSE |MASINAD JA SEADMED |Metalltooted ja -seadmed |Tööstuslikult valmistatud metalltooted, v.a masinad ja seadmed [CPA 28.11 – 28.75] |191 | Tööstuslikult valmistatud metalltooted, v.a masinad ja seadmed |Üldotstarbelised masinad [CPA 29.11 – 29.24] |192 | Mootorid ja turbiinid, pumbad ja kompressorid |193 | Muud üldotstarbelised masinad |Eriotstarbelised masinad [CPA 29.31 – 29.72] |194 | Põllu- ja metsatöömasinad |195 | Tööpingid |196 | Metallurgia-, kaevandus- ja ehitusmasinad |197 | Masinad toiduainete, jookide ja tubaka töötlemiseks |198 | Masinad tekstiili-, rõiva- ja nahatööstuse tarbeks |199 | Muud eriotstarbelised masinad |Elektri- ja optikaseadmed [CPA 30.01 – 33.50] |200 | Kontorimasinad |201 | Arvutid ja muud andmetöötlusseadmed |202 | Elektrimasinad ja -seadmed |203 | Raadio-, televisiooni- ja sideseadmed |204 | Meditsiinitehnika, täppisinstrumendid ja optikariistad, käekellad ja kellad |Muud mujal nimetamata valmiskaubad [CPA 36.11 – 36.63] |205 | Muud mujal nimetamata valmiskaubad |Veovahendid |Maanteeveovahendid [CPA 34.10 – 34.30 ja 35.41 – 35.50] |206 | Mootorsõidukid, haagised ja poolhaagised |207 | Muud maanteeveokid |Muud veovahendid [CPA 35.11 – 35.30] |208 | Laevad, paadid, aurikud, vedurpuksiirid, ujuvplatvormid, naftapuurimisplatvormid |209 | Vedurid ja veeremid |210 | Lennukid, helikopterid ja muud lennuvahendid |EHITUS |Elamud |Ühepereelamud ja paarismajad [CPA osa 45] |211 | Ühepereelamud ja paarismajad |Korterelamud [CPA osa 45] |212 | Korterelamud |Mitteeluruumid |Põllumajandushooned [CPA osa 45] |213 | Põllumajandushooned |Tööstus- ja laohooned [CPA osa 45] |214 | Tööstus- ja laohooned |Ärihooned [CPA osa 45] |215 | Ärihooned |Muud mitteeluruumid [CPA osa 45] |216 | Muud mitteeluruumid |Rajatised |Transpordiinfrastruktuur [CPA osa 45] |217 | Transpordiinfrastruktuur |Torujuhtmed, side- ja elektriliinid [CPA osa 45] |218 | Torujuhtmed, side- ja elektriliinid |Muud rajatised [CPA osa 45] |219 | Muud rajatised |MUUD TOOTED |Muud tooted |Põllumajandus-, metsandus-, kalandus- ja akvakultuuritooted [CPA osad 01, 02 ja 05] |220 | Põllumajandus-, metsandus-, kalandus- ja akvakultuuritooted |Tarkvara [CPA 72.20] |221 | Tarkvara |Muud mujal nimetamata tooted [CPA n.e.c.] |222 | Muud mujal nimetamata tooted |VARUDE JA VARADE MUUTUS MIINUS VÄÄRTESEMETE REALISEERIMINE |VARUDE MUUTUS |Varude muutus |Varude muutus |223 | Varude muutus |VÄÄRTESEMETE OST MIINUS REALISEERIMINE |Väärtesemete ost miinus realiseerimine |Väärtesemete ost miinus realiseerimine |224 | Väärtesemete ost miinus realiseerimine |EKSPORDI JA IMPORDI SALDO |KAUPADE JA TEENUSTE EKSPORT |Kaupade eksport |Kaupade eksport ELi ja ELi institutsioonidele |225 | Kaupade eksport ELi riikidesse |226 | Kaupade eksport ELi institutsioonidele |Kaupade eksport kolmandatesse riikidesse ja rahvusvahelistele organisatsioonidele |227 | Kaupade eksport kolmandatesse riikidesse ja rahvusvahelistele organisatsioonidele |Teenuste eksport |Teenuste eksport ELi ja ELi institutsioonidele |228 | Teenuste eksport ELi riikidesse |229 | Teenuste eksport ELi institutsioonidele |Teenuste eksport kolmandatesse riikidesse ja rahvusvahelistele organisatsioonidele |230 | Teenuste eksport kolmandatesse riikidesse ja rahvusvahelistele organisatsioonidele |KAUPADE JA TEENUSTE IMPORT |Kaupade import |Kaupade import EList ja ELi institutsioonidelt |231 | Kaupade import ELi riikidest |232 | Kaupade import ELi institutsioonidelt |Kaupade import kolmandatest riikidest ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt |233 | Kaupade import kolmandatest riikidest ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt |Teenuste import |Teenuste import EList ja ELi institutsioonidelt |234 | Teenuste import ELi riikidest |235 | Teenuste import ELi institutsioonidelt |Teenuste import kolmandatest riikidest ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt |236 | Teenuste import kolmandatest riikidest ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt |FINANTSSELGITUSETTEPANEKU NIMETUS:Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise ühiseeskirjadTEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE/EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Jaotis 01: Majandus- ja rahandusküsimused: majandus- ja rahaliit (204)Jaotis 13: Regionaalpoliitika: Euroopa Regionaalarengu Fond ja muu piirkondlik sekkumistegevus (1603), Ühtekuuluvusfond (1604)Jaotis 26: Haldus: personalipoliitika ja -juhtimine, pensionikorraldusJaotis 27: Eelarve: eelarvepoliitikaJaotis 29: Statistika: statistilise teabe koostamine (3403)EELARVEREADEelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:29.01.01 Statistika poliitikavaldkonnas alaliselt töötava personaliga seotud kulud29 01 02 Statistika poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud29.02.01 Statistilise teabe poliitikaMeetmete kestus ja finantsmõju:Ettepanekus ei nähta ette meetmete lõpetamist. Toetus liikmesriikidele piirdub viieaastase ajavahemikuga 2007–2011, kusjuures erand tehakse meetmetele, mida on vaja, et määrata kindlaks paranduskoefitsiendid, mida kohaldatakse ühenduse töötasudele ja pensionidele (personalieeskirjade artikkel 64).Eelarve tunnusjooned:Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |29 01 01 | mittekohustuslik | liigendamata | EI | EI | EI | nr 3 |29 01 02 | mittekohustuslik | liigendamata | EI | EI | EI | nr 3 |29 02 01 | mittekohustuslik | liigendatud | EI | JAH | EI | nr 3 |ÜLEVAADE VAHENDITESTRahalised vahendidSelles finantsselgituses esitatud finantsmõjud on soovituslikud, s.o ressursid ja eelarve, mida on vaja ostujõu pariteetide määrusega ette nähtud töö tegemiseks, sisalduvad komisjoni viieaastastes statistikaprogrammides (praegu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta otsus nr 2367/2002/EÜ ühenduse 2003.–2007. aasta statistikaprogrammi kohta, EÜT L 358, lk 1). Ostujõu pariteetide määruse finantsselgituses on näidatud ressursside hulk, mida on statistika poliitikavaldkonna koguressurssidest vaja ostujõu pariteetide jaoks.Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Liikmesriikide riiklikud statistikaametid | f | 1.191 | 0.628 | 0.628 | 0.628 | 0.628 | 1.978 | 1.978 | 7.659 |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 7.551 | 5.423 | 5.123 | 5.123 | 5.123 | 5.123 | 5.123 | 38.589 |Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vaja rakendada institutsioonidevahelise kokkuleppe[16] sätteid (st kohaldada paindlikkusinstrumenti või vaadata läbi finantsperspektiiv).Finantsmõju tuludele:( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.( Ettepanekul on finantsmõju.Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised töötajad ja koosseisuvälised töötajad) – vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Töötajate arv kokku | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas on esitatud täpsemad andmed ettepaneku tausta kohta.Lühi- või pikaajalises perspektiivis rahuldatav vajadusRahuldamaks komisjoni poliitikavaldkondade vajadust andmete järele, eelkõige regionaalpoliitika valdkonnasÜhenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning nende võimalik koostoimeÜhenduse osaluseta asjaomast statistikat ei koostataks.Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesTagamaks aastaste ostujõu pariteetide järjepidevat tootmist iga liikmesriigi kohtaRakendusmeetod (soovituslik)Haldamine tsentraliseeritult, haldajaks on komisjonJÄRELEVALVE JA HINDAMINEJärelevalvesüsteemMääruse rakendamise järelevalve toimub standardiseeritud aruannete kaudu, milles kirjeldatakse riigisiseseid meetodeid ja tavasid. Aruanded koostatakse kuueaastaste vaheaegadega. Riikide aruandeid hindab komisjon.Ka ostujõu pariteetide hinnavaatlusi seiratakse pidevalt. Riiklikud statistikaametid esitavad komisjonile iga vaatluse järel vaatlusaruande.Käesoleva määruse rakendamine ja selles võimalike tehniliste muudatuste tegemine toimub komiteemenetluse korras vastavalt määruse artiklile 11.HindamineEelhindamineMääruse ettepanek on jätkuks olemasolevatele meetmetele, mida praegu rakendatakse liikmesriikides vabatahtlikult.Vahepealse või järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)Ei kohaldataTulevase hindamise tingimused ja sagedusMääruse sätted vaadatakse üle viis aastat pärast selle jõustumist ja kui see on kohane, muudetakse neid aruande põhjal, mis edastatakse Euroopa Parlamendile ja komisjonile, ning komisjoni esitatava ettepaneku põhjal.PETTUSEVASTASED MEETMEDSisemise juhtimise ja kontrolli ajakohastatud süsteem on komisjoni finantsjuhtimisreformi algatust järgides kasutusele võetud. Kõnealune süsteem sisaldab ka suurenenud siseauditeerimise mahtu.Selleks, et tagada pettuse ja rikkumiste ärahoidmise ja avastamise menetluste olemasolu ja toimimine, on ette nähtud iga-aastane tegevuse käigu järelevalve komisjoni sisekontrollinorme rakendades.Eelarvemenetluse põhiosa kohta on vastu võetud uued eeskirjad ja menetlused: pakkumiskutsed, toetused, kohustused, lepingud ja maksed.TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTAEttepaneku eesmärgid nende finantskulu järgikulukohustused miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Art 29 01 04/05 alusel rahastatav muu personal[19] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |KOKKU | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusStatistika tootmise ülesanded:-  metoodika arendamine, et tagada tulemuste võrreldavust;-  metoodiline abi riiklikele statistikaametitele;-  küsimustike ja juhendite koostamine;-  andmete kogumine liikmesriikidelt ja teistelt osalevatelt riikidelt;-  andmete kontrollimine ja valideerimine;-  andmete avaldamine ja levitamine;-  kvaliteedianalüüs;-  alltöövõtjate järelevalve.Haldusülesanded:-  lepingute/toetuste haldamine.Personali allikad (kohustuslik)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgmise poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis olemasolevaid vahendeid kasutades korraldavas talituses ümber paigutada (sisemine ümberpaigutamine)( Ametikohad, mis on nõutavad aastal n, kuigi neid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtudVõrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (29 01 04/05 – halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 ja hilisemad | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |sisemine |väline |Tehniline ja haldusabi kokku |Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Personali liik | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Ametnikud ja ajutised töötajad (29 01 01) | 0.648 | 0.648 | 0.648 | 0.648 | 0.648 | 0.648 | 0.648 |Personal, keda rahastatakse artikli 29 01 02 alusel (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) | 0.432 | 0.432 | 0.432 | 0.432 | 0.432 | 0.432 | 0.432 |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seotud kulud kokku | 1.080 | 1.080 | 1.080 | 1.080 | 1.080 | 1.080 | 1.080 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajadKeskmiselt 0,108 miljonit eurot isiku kohta aastasArvestus – Artikli 29 01 02 alusel rahastatav personalKeskmiselt 0,108 miljonit eurot isiku kohta aastasVõrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)| 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |KOKKU | |29 01 02 11 01 Lähetused |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.350 | |29 01 02 11 02 Koosolekud ja konverentsid |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.350 | |29 01 02 11 03 Komiteed | | | | | | | | | |29 01 02 11 04 Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | | | | |29 01 02 11 05 Infosüsteemid | | | | | | | | | | 2 Muud halduskulud kokku (29 01 02 11) | 0.100 |0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.100 |0.700 | | 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustada, lisades viite eelarvereale) | | | | | | | | | | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud | 0.100 |0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.100 |0.700 | | Arvestus - Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[1] ELT C , , lk .[2] ELT C , , lk .[3] ELT C , , lk .[4] EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1; määrust muudeti viimati komisjoni määrusega (EÜ) nr 995/2001 (EÜT L 139, 23.5.2001, lk 3).[5] EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1; määrust muudeti viimati 2003. aasta ühinemisaktiga.[6] EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1; määrust muudeti viimati 2003. aasta ühinemisaktiga.[7] EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1; määrust muudeti viimati määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[8] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[9] EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.[10] EÜT L 186, 5.8.1995, lk 59.[11] EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1.[12] EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1.[13] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise 29 peatüki 1 alla.[14] Kulud, mis kuuluvad 29.1.04 alla.[15] Kulud, mis kuuluvad 29.1.01 ja 29.1.02 alla.[16] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.[17] Kulud, mida EI kaeta võrdlussummadest.[18] Kulud, mida EI kaeta võrdlussummadest.[19] Kulud, mis sisalduvad võrdlussummades.