|

52008PC0214

Ettepanek Nõukogu määrus (EÜ) nr […/…], , teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (kodifitseeritud versioon)  /* KOM/2008/0214 lõplik - CNS 2008/0085 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 24.4.2008KOM(2008) 214 lõplik2008/0085 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr […/…],,teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta(kodifitseeritud versioon)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrus (EÜ) nr 519/94 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta ja määruste (EMÜ) nr 1765/82, 1766/82 ja 3420/83 kehtetuks tunnistamise kohta[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EÜ) nr 519/94 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse IV lisas.ê 519/942008/0085 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr […/…],,teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse põllumajandusturgude ühist korraldust ja töödeldud põllumajandustooteid käsitlevaid õigusakte, mis on vastu võetud vastavalt asutamislepingu artiklile 308, eriti nimetatud dokumentide neid sätteid, mis võimaldavad teha erandi üldpõhimõttest, mille kohaselt koguselisi piiranguid ja samaväärse toimega meetmeid võib asendada üksnes samade õigusaktidega ettenähtud meetmetega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],ning arvestades järgmist:ê(1) Nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrust (EÜ) nr 519/94 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta ja määruste (EMÜ) nr 1765/82, 1766/82 ja 3420/83 kehtetuks tunnistamise kohta[6] on korduvalt oluliselt muudetud[7]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.ê 519/94 põhjendus 1(2) Ühine kaubanduspoliitika peaks põhinema ühtsetel põhimõtetel.ê 519/94 põhjendus 2(3) Vastavalt asutamislepingu artiklile 14 käsitatakse alates 1. jaanuarist 1993 siseturuna sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine.ê 519/94 põhjendus 3(4) Ühise kaubanduspoliitika järgimine impordieeskirjade osas on ainuke vahend, mis tagab, et eeskirjad, mida kohaldatakse ühenduse kaubanduse suhtes kolmandate riikidega, kajastaksid asjakohaselt turgude integreerumist.ê 519/94 põhjendus 4(5) Impordieeskirjade suurem ühtsus tuleks saavutada, kehtestades võimalust mööda kõnealuste kolmandate riikide majanduse eripära arvesse võttes samasugused sätted, nagu kohaldatakse muude kolmandate riikide suhtes kehtivates ühistes eeskirjades.ê 168/96 art 1 (kohandatud)(6) Impordi ühiseeskirju kohaldatakse ka Ö söe- ja terasetoodete Õ suhtes, ilma et see piiraks võimalike meetmete kohaldamist lepingu suhtes, mis käsitleb spetsiaalselt neid tooteid.ê 519/94 põhjendus 6(7) Seetõttu peaks impordi liberaliseerimine, teisisõnu koguseliste piirangute puudumine, saama ühenduse eeskirjade lähtekohaks.ê 519/94 põhjendus 8 (kohandatud)(8) Ö Mõnede Õ toodete puhul peaks komisjon põhjalikult tutvuma imporditingimuste, impordi suundumuste, majanduse ja kaubanduse olukorra erinevate tahkude ja vajaduse korral võetavate meetmetega.ê 519/94 põhjendus 9(9) Võib selguda, et nende toodete teatava impordi üle peaks ühendus järelevalvet teostama.ê 519/94 põhjendus 10(10) Komisjon ja nõukogu peavad vastu võtma ühenduse huvide seisukohast vajalikud kaitsemeetmed, arvestades olemasolevaid rahvusvahelisi kohustusi.ê 519/94 põhjendus 11(11) Vaatamata sellele võivad ühenduse ühe või mõne piirkonna jaoks ettenähtud järelevalve- või kaitsemeetmed osutuda sobivamaks kui terve ühenduse suhtes kohaldatavad meetmed. Niisuguseid meetmeid tuleks siiski lubada üksnes erandkorras ja olukordades, kus ei ole muud võimalust. On vaja tagada, et need meetmed oleksid ajutised ja põhjustaksid siseturul võimalikult vähe häireid.ê 519/94 põhjendus 12 (kohandatud)(12) Kui kohaldatakse ühenduse järelevalvet, tuleks kõnealuste toodete vabasse ringlusse lubamisel esitada ühtsetele kriteeriumidele vastav Ö järelevalvedokument Õ. Liikmesriikide ametiasutused peaksid selle dokumendi importija taotlusel Ö välja andma Õ kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, kuid ilma et see annaks importijale importimisõigust. Seetõttu peaks kõnealune Ö järelevalvedokument Õ kehtima ainult ajavahemikul, mil impordieeskirju ei muudeta.ê 139/96 põhjendus 2 (kohandatud)(13) Hea halduskorralduse huvides ja ühenduse ettevõtjate abistamiseks peaks järelevalvedokumendi sisu ja kujundus võimalikult suures osas vastama ühtse impordilitsentsi vormidele, mis on ette nähtud komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 3168/94, millega kehtestatakse ühenduse impordilitsents teatavatest kahepoolsete lepingute, protokollide või muude kokkulepete ja ühenduse impordi erieeskirjadega hõlmamata kolmandatest riikidest pärit tekstiiltoodete importimise ühiseeskirju käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 517/94 kohaldamisalas ja muudetakse kõnealuse määruse teatavaid sätteid[8], 21. detsembri 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 3169/94, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiilitoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta, III lisa ja kehtestatakse määruse kohaldamise valdkonnas ühenduse impordilitsentsid[9] ja Ö 30. märtsi 1994. aasta määrust Õ (EÜ) nr Ö 738/94, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 520/94, millega kehtestatakse ühenduse koguseliste kvootide haldamise kord, teatavad rakenduseeskirjad[10] Õ, pidades silmas järelevalvedokumendi tehnilisi üksikasju.ê 519/94 põhjendus 13(14) Ühenduse huvides on, et liikmesriigid ja komisjon vahetaksid võimalikult palju ühenduse järelevalve tulemusena saadud teavet.ê 519/94 põhjendus 14(15) On vaja vastu võtta võimaliku kahju hindamise ja uurimismenetluse alustamise kriteeriumid, lubades kiireloomulistel juhtudel endiselt komisjonil asjakohaseid meetmeid rakendada.ê 519/94 põhjendus 15(16) Selleks tuleks kehtestada uurimismenetluse alustamise, vajalike kontrollimiste, asjaomaste isikute ärakuulamise, saadud teabe kasutamise ja kahju hindamise üksikasjalikud sätted.ê 519/94 põhjendus 16(17) Käesoleva määrusega kehtestatud uurimist käsitlevad sätted ei piira ühenduse või siseriiklike ametisaladuse eeskirjade kohaldamist.ê 519/94 põhjendus 17(18) On vaja kehtestada ka uurimise algatamise ja meetmete asjakohasust käsitleva otsuse langetamise ajalised piirangud, et niisugused otsused tehtaks kiiresti ja et asjaomaste ettevõtjate õiguskindlus suureneks.ê 519/94 põhjendus 18 (kohandatud)(19) Impordieeskirjade ühtsuse huvides tuleks importijatele ettenähtud formaalsusi lihtsustada ja Ö tuleks Õ muuta need ühesuguseks olenemata kohast, kus kaupa tollitakse. Seetõttu on soovitatav ette näha, et kõik formaalsused täidetaks käesoleva määruse lisas esitatud näidistele vastavaid vorme kasutades.ê 519/94 põhjendus 19 (kohandatud)(20) Ühenduse järelevalvemeetmetega seoses väljaantud Ö järelevalvedokumendid Õ peaksid kehtima kogu ühenduses, olenemata väljaandja liikmesriigist.ê 519/94 põhjendus 22(21) Nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määruses (EÜ) nr 517/94 (ühiste eeskirjade kohta, mis käsitlevad teatavatest kolmandatest riikidest imporditud tekstiiltooteid, mille kohta ei ole sõlmitud kahepoolseid lepinguid, protokolle või muid kokkuleppeid või mida ei ole reguleeritud muude ühenduse konkreetsete impordieeskirjadega)[11] käsitletud tekstiiltoodete suhtes tuleb ühenduses ja rahvusvahelisel tasandil rakendada erikohtlemist. Seetõttu tuleks need käesoleva määruse reguleerimisalast täielikult välja jätta,ê 519/94ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKKÜldpõhimõttedArtikkel 1ê 168/96 art 21. Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas nimetatud kolmandatest riikidest pärit toodete suhtes, välja arvatud määrusega (EÜ) nr 517/94 reguleeritud tekstiiltooted.ê 519/942. Lõikes 1 nimetatud toodete import ühendusse on vaba ja seega ei kohaldata selle suhtes mingeid koguselisi piiranguid, piiramata siiski meetmete kohaldamist, mida võidakse võtta vastavalt V peatükile.II PEATÜKKÜhenduse teavitamis- ja nõustamiskordArtikkel 2Kui ilmneb, et impordi suundumused nõuavad järelevalvet või kaitsemeetmeid teatavad liikmesriigid sellest komisjonile. See teave peab sisaldama olemasolevat tõendust, mis põhineb artikliga 8 kehtestatud kriteeriumidel. Komisjon edastab selle teabe viivitamata kõikidele liikmesriikidele.Artikkel 31. Konsultatsioonid toimuvad nõuandekomitees, edaspidi „komitee”, mis koosneb kõikide liikmesriikide esindajatest ja mille eesistuja on komisjoni esindaja.2. Komitee kutsub kokku eesistuja. Eesistuja annab liikmesriikidele võimalikult kiiresti kogu asjakohase info.Artikkel 41. Konsultatsioone võib pidada kas liikmesriigi taotlusel või komisjoni omal algatusel.2. Konsultatsioonid toimuvad kaheksa tööpäeva jooksul pärast seda, kui komisjon on artiklis 2 osutatud teabe kätte saanud, ja igal juhul enne ühenduse mis tahes järelevalve- või kaitsemeetme võtmist.3. Konsultatsioonid hõlmavad eelkõige:a) impordi tingmusi, impordi suundumusi ning majanduse ja kaubanduse olukorra erinevaid tahke seoses kõnealuse tootega;b) küsimusi, mis on seotud ühenduse ja I lisas nimetatud kolmandate riikide vaheliste kaubanduslepingute haldamisega;c) meetmeid, mida vajaduse korral tuleb vastu võtta.4 . Vajaduse korral võib konsultatsioon toimuda kirja teel. Niisugusel juhul teatab komisjon sellest liikmesriikidele, kes võivad oma arvamust avaldada või taotleda suulist konsultatsiooni komisjoni kehtestatud viie kuni kaheksa tööpäevase ajavahemiku jooksul.III PEATÜKKÜhenduse uurimismenetlusArtikkel 51. Kui komisjonile selgub pärast konsulteerimist, et uurimismenetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali alustab ta uurimist ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamist ja avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. See teade sisaldab:a) saadud teabe kokkuvõtte ja sedastab, et igasugune asjaomane teave tuleb edastada komisjonile;ê 519/94 (kohandatud)b) aja, mille jooksul huvitatud pooled võivad oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja teavet esitada, et neid uurimise käigus arvesse võetaks;c) aja, mille jooksul huvitatud pooled võivad taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist vastavalt lõikele 4.Ö Komisjon Õ alustab koostöös liikmesriikidega uurimist.2. Komisjon muretseb pärast komiteega konsulteerimist kogu vajaliku teabe ja püüab kontrollida ettevõtjatelt, vahendajatelt, tootjatelt, kutseühingutelt ja -organisatsioonidelt saadud teavet, kui ta seda asjakohaseks peab.Nimetatud ülesande täitmisel abistavad komisjoni selle liikmesriigi töötajad, kelle territooriumil kontrollimine toimub, tingimusel et kõnealune liikmesriik seda soovib.Endast vastavalt lõike 1 Ö esimesele lõigule Õ teatanud huvitatud pooled ja ekspordiriigi esindajad võivad kontrollida kogu infot, mis on uurimise käigus komisjoni käsutusse antud, ühenduse või liikmesriikide asutusesisesed dokumendid välja arvatud, juhul kui see info on nende huvide kaitsmiseks oluline ega ole konfidentsiaalne artikli 7 tähenduses ning kui komisjon seda uurimisel kasutab. Selleks esitavad nad komisjonile kirjaliku taotluse, kus on märgitud, millist infot soovitakse.ê 519/943. Liikmesriigid esitavad komisjonile tema nõudmisel ja tema kehtestatud korras oma käsutuses oleva teabe uuritava toote turu arengusuundade kohta.4. Komisjon võib huvitatud osapooled ära kuulata. Pooled tuleb ära kuulata juhul, kui nad on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatises ettenähtud aja jooksul ärakuulamist kirjalikult taotlenud, osutades, et uurimise tulemused tõenäoliselt mõjutavad neid ja et neil on suuliste selgituste andmiseks erilised põhjused.5. Kui teavet ei esitata käesoleva määrusega kehtestatud tähtaja jooksul või komisjoni poolt vastavalt käesolevale määrusele kehtestatud tähtaja jooksul, või kui uurimist oluliselt takistatakse, võib järeldused teha kättesaadavate faktide alusel. Kui komisjon leiab, et mõni huvitatud pool või kolmas isik on talle esitanud väära või eksitava teabe, jätab ta selle teabe arvesse võtmata ja võib kasutada kättesaadavaid fakte.6. Kui komisjonile pärast lõikes 1 nimetatud konsultatsiooni selgub, et uurimine pole piisavalt põhjendatud, teatab ta liikmesriikidele oma otsusest ühe kuu jooksul pärast liikmesriikidelt teabe saamist.Artikkel 61. Uurimise lõpus esitab komisjon komiteele tulemuste aruande.2. Kui komisjon leiab uurimise algusest möödunud üheksa kuu jooksul, et ühenduse järelevalve- või kaitsemeetmeid ei ole vaja, lõpetatakse uurimine ühe kuu jooksul pärast komiteega konsulteerimist. Uurimise lõpetamise otsus, mis sisaldab uurimise põhijäreldused ja selle põhjuste kokkuvõtte, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .3. Kui komisjon leiab, et ühenduse järelevalve- või kaitsemeetmed on vajalikud, võtab ta vastavalt IV ja V peatükile vastu vajalikud otsused hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast uurimise algust. Erandlikel asjaoludel võib kõnealust tähtaega pikendada maksimaalselt kahe kuu võrra. Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas teate, mis täpsustab tähtaja pikendamise aja ja sisaldab pikendamise põhjuste kokkuvõtte.4. Käesoleva peatüki sätted ei välista järelevalvemeetmete võtmist mis tahes ajal vastavalt artiklitele 9–14, või kaitsemeetmete võtmist vastavalt artiklitele 15, 16 ja 17 siis kui kriitiline olukord, kus viivitamine võiks tekitada raskesti parandatavat kahju, nõuab kohest sekkumist.Komisjon võtab viivitamata uurimismeetmed, mida ta veel vajalikuks peab. Uurimistulemusi kasutatakse võetud meetmete uuel läbivaatamisel.Artikkel 71. Käesoleva määruse alusel saadud infot kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti.2. Nõukogu, komisjon, liikmesriigid ja nende ametnikud ei tohi infoandja eriloata avaldada mitte mingisugust käesoleva määruse alusel saadud konfidentsiaalset infot või muud konfidentsiaalselt edastatud infot.3. Igas konfidentsiaalsustaotluses tuleb märkida põhjus, miks info on konfidentsiaalne.Kui siiski selgub, et konfidentsiaalsustaotlus ei ole põhjendatud, ning kui infoandja kas ei soovi infot avalikustada või ei luba seda üldises või kokkuvõtlikus vormis avaldada, võib kõnealuse info jätta arvesse võtmata.4. Infot peetakse igal juhul konfidentsiaalseks, kui on tõenäoline, et selle avaldamisel on infoandjale või sellise info allikale märkimisväärselt ebasoodne mõju.ê 519/94 (kohandatud)5. Ö Lõiked 1-4 Õ ei takista ametiasutusi arvesse võtmast üldist infot ja eelkõige käesoleva määruse alusel vastuvõetud otsuste põhjusi. Need ametiasutused peavad arvesse võtma asjaomaste juriidiliste ja füüsiliste isikute õigustatud huvi, et nende ärisaladusi ei avaldataks.ê 519/94Artikkel 81. Impordisuundumuste, impordi toimumise tingimuste ja sellisest impordist tingitud ühenduse tootjatele tekitatud märgatava kahju või niisuguse kahju tekitamise ohu uurimine hõlmab eelkõige järgmisi tegureid:a) impordi maht, eriti juhul, kui see on absoluutarvudes või ühenduse toodangu või tarbimise suhtes märkimisväärselt kasvanud;b) impordihind, eriti juhul, kui esineb märkimisväärne hinna allalöömine võrreldes ühenduse samalaadse toote hinnaga;c) mõju samalaadsete või otseselt konkureerivate toodete tootjatele ühenduses, mis ilmneb järgmiste majandustegurite arengusuundadest:-  toodang,-  mahu ärakasutamine,-  tagavarad,-  müük,-  turuosa,-  hinnad (st hindade langus või hinnatõusude takistamine, mis vastasel juhul oleks võinud toimuda),-  kasumid,-  kasutatud kapitali tasuvus,-  rahavoog,-  tööhõive.2. Uurimise läbiviimisel võtab komisjon arvesse I lisas nimetatud riikide konkreetset majandussüsteemi.3. Märgatava kahju ohu korral uurib komisjon, kas kõnealuse olukorra tõenäoline kujunemine tegelikult kahjustavaks on selgesti prognoositav. Sellega seoses võib arvesse võtta järgmisi tegureid:a) ühendusse suunduva impordi kasvu määr;b) päritolumaa või ekspordimaa olemasolev või lähemas tulevikus prognoositav ekspordi maht ja tõenäosus, et sellest tulenev eksport suundub ühendusse.IV PEATÜKKJärelevalveArtikkel 91. Kui ühenduse huvid seda nõuavad, võib komisjon liikmesriigi taotlusel või komisjoni omal algatusel:a) otsustada rakendada teatava impordi suhtes tagasiulatuvat järelevalvet vastavalt komisjoni kehtestatud korrale;b) otsustada kõnealuse impordi suundumuste jälgimiseks muuta teatava impordi puhul kohustuslikuks artiklile 10 vastav ühenduse eelneva järelevalve.2. Järelevalvemeetmed kehtivad piiratud aja jooksul. Kui ei ole sätestatud teisiti, kaotavad need kehtivuse meetmete rakendamise poolaastale järgneva poolaasta lõpus.Artikkel 10ê 139/96 art 2 p 11. Ühenduse eelneva järelevalve all olevaid tooteid võib vabasse ringlusse lubada üksnes järelevalvedokumendi esitamisel. Selle dokumendi kinnitab liikmesriigi määratud pädev asutus tasuta mis tahes taotletud koguse kohta kõige enam viie tööpäeva jooksul pärast seda, kui pädev siseriiklik asutus on vastu võtnud ühenduse importija taotluse, olenemata tema tegevuskohast ühenduses. Kõnealune taotlus loetakse pädeva siseriikliku asutuse poolt vastuvõetuks hiljemalt kolm päeva pärast selle esitamist, kui ei ole sätestatud teisiti.2. Järelevalvedokumendi vorm peab vastama II lisas esitatud näidisele.Kui järelevalvet kehtestavas otsuses ei ole ette nähtud teisiti, peab importija esitatud järelevalvedokumendi taotlus sisaldama ainult järgmist:a) taotleja täielik nimi ja aadress (sealhulgas telefoni- ja faksinumbrid ja muud numbrid, mille järgi pädeval riigiasutusel on võimalik taotlejat tuvastada), lisaks sellele taotleja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber, kui ta on käibemaksukohustuslane;b) vajaduse korral deklarandi täielik nimi ja aadress või taotleja määratud mis tahes esindaja täielik nimi ja aadress (sealhulgas telefoni- ja faksinumber);c) kauba kirjeldus, kus esitatakse:-  kaubanimi,-  koondnomenklatuuri kood,-  päritolu- ja lähtekoht;d) deklareeritud kogus kilogrammides ja vajaduse korral muudes täiendavates ühikutes (paari, tükki, jne);e) kauba CIF-väärtus ühenduse piiril, väljendatuna eurodes;f) alljärgnev kinnitus, mille taotleja on dateerinud ja allkirjastanud ning kus taotleja nimi on kirjutatud trükitähtedega:„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolevas vormis ja selle lisades esitatud info on tõene ja antud heauskselt ning et ma olen ettevõtjana ühenduses asutatud.”ê 519/94 (kohandatud)3. Ö Järelevalvedokument Õ kehtib kogu ühenduses, olenemata liikmesriigist, kes selle välja andnud on.4. Kui avastatakse, et tehingu sooritamise ühikuhind ületab Ö järelevalvedokumendis Õ märgitu vähem kui 5 % võrra või et importimiseks esitatud toodete koguväärtus või -hulk ületab Ö järelevalvedokumendis Õ märgitud väärtuse või hulga vähem kui 5 % võrra, ei takista see kõnealuse toote vabasse ringlusse lubamist. Komisjon, olles ära kuulanud komitees avaldatud arvamused ja võttes arvesse toodete laadi ja asjaomase tehingu muud eripära, võib kehtestada teistsuguse protsendimäära, mis ei tohiks tavaliselt siiski olla suurem kui 10 %.5. Ö Järelevalvedokumente Õ võib kasutada ainult aja jooksul, mil asjaomaste tehingute suhtes kehtib impordi liberaliseerimise kord. Nimetatud Ö järelevalvedokumenti Õ ei tohi mingil juhul kasutada pärast selle kehtivusaja lõppu, mis määratakse kindlaks samal ajal ja samas korras kui järelevalve kehtestamine, ja mille puhul võetakse arvesse toodete laadi ja tehingu muud eripära.ê 519/946. Kui vastavalt artiklile 9 vastuvõetud otsus seda nõuab, tuleb ühenduse järelevalve all olevate toodete päritolu tõendada päritolusertifikaadiga. Käesoleva lõike kohaldamine ei piira niisuguste sertifikaatide esitamist käsitlevate muude sätete kohaldamist.ê 519/94 (kohandatud)7. Kui ühenduse eelneva järelevalve all oleva toote suhtes kohaldatakse liikmesriigis piirkondlikke kaitsemeetmeid, võib Ö järelevalvedokumendi Õ asendada selle liikmesriigi antud impordiloaga.ê 139/96 art 2 p 28. Järelevalvedokumendi vormid ja selle väljavõtted vormistatakse kahes eksemplaris, üks eksemplar, millele märgitakse „omaniku eksemplar” ja number 1, väljastatakse taotlejale ja teine, millele märgitakse „pädeva ametiasutuse eksemplar” ja number 2, peab jääma hoiule dokumendi väljastanud asutusse. Halduslikel eesmärkidel võib pädev asutus vormile 2 lisada täiendavaid eksemplare.9. Vorm, kaasa arvatud lisalehed, trükitakse tehnoloogilisest peenmaterjalist vabale valgele kirjapaberile kaaluga 55–65 g/m2. Vormi mõõdud on 210 × 297 mm. Masinakirja reavahe on 4,24 mm (üks kuuendik tolli). Lahtrite paigutust tuleb täpselt järgida. Esimese eksemplari, s.o järelevalvedokumendi mõlemal küljel on lisaks kollane giljoššmustriga trükitud taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.10. Liikmesriik peab laskma vormid trükkida. Vorme võib trükkida ka trükikojas, mille on määranud trükikoja asukoha liikmesriik. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide liikmesriigi volitusele. Igale vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mille järgi on võimalik trükikoda tuvastada.ê 519/94Artikkel 11Kui on tõenäoline, et võib tekkida artikli 15 lõikes 1 osutatud olukord ja ühenduse huvid seda nõuavad, võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel:ê 519/94 (kohandatud)-  piirata nõutud Ö järelevalvedokumendi Õ kehtivusaega;-  kehtestada selle dokumendi väljastamise teatavad tingimused ja lisada erandmeetmena tühistamisklausli, või kehtestada komisjoni määratud sageduse ja kestusega artiklites 3 ja 4 nimetatud eelneva teavitamis- ja konsulteerimismenetluse kasutamise.Artikkel 12Kui toote impordile ei ole kehtestatud ühenduse eelnevat järelevalvet kaheksa tööpäeva jooksul pärast konsultatsioonide lõppu, võib komisjon vastavalt artiklile 17 rakendada järelevalvet Ö ühenduse ühte või mõnda piirkonda suunduva impordi suhtes. ÕArtikkel 13ê 139/96 art 2 p 31. Piirkondliku järelevalve all olevaid tooteid võib kõnealuses piirkonnas vabasse ringlusse lubada üksnes järelevalvedokumendi esitamisel. Selle dokumendi kinnitab asjaomase liikmesriigi (liikmesriikide) määratud pädev asutus tasuta mis tahes taotletud koguse kohta kõige enam viie tööpäeva jooksul pärast seda, kui pädev siseriiklik asutus on vastu võtnud ühenduse importija deklaratsiooni, olenemata tema tegevuskohast ühenduses. Kõnealune taotlus loetakse pädeva siseriikliku asutuse poolt vastuvõetuks hiljemalt kolm tööpäeva pärast selle esitamist, kui ei ole sätestatud teisiti. Järelevalvedokumente võib kasutada ainult selle aja jooksul, mil asjaomaste tehingute suhtes kehtib impordi liberaliseerimise kord.2. Kohaldatakse artikli 10 lõiget 2.ê 519/94Artikkel 141. Kui kohaldatakse ühenduse või piirkondlikku järelevalvet, teatavad liikmesriigid komisjonile iga kuu esimese kümne päeva jooksul:ê 519/94 (kohandatud)a) eelneva järelevalve puhul rahasummade üksikasjad (arvutatud CIF-hindade alusel) ja kaubakogused, mille kohta on eelneva perioodi jooksul Ö järelevalvedokumendid Õ välja antud;ê 519/94b) igal juhul punktis a osutatud ajavahemikule eelneva ajavahemiku jooksul toimunud impordi üksikasjad.Liikmesriikide esitatud teave liigitatakse toodete ja maade kaupa.Järelevalve korra kohaldamise ajal võib sama menetlust kasutades kehtestada teistsuguseid sätteid.2. Kui toodete laad või erilised asjaolud seda nõuavad, võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel muuta selle teabe esitamise tähtaegu.3. Komisjon teavitab liikmesriike.V PEATÜKKKaitsemeetmedArtikkel 151. Kui toodet imporditakse ühendusse sel määral suurenenud kogustes või niisugustel tingimustel, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada ühenduse samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjaile märgatavat kahju, võib komisjon ühenduse huvide kaitseks kas liikmesriigi taotlusel või omal algatusel muuta toote impordieeskirju, nähes ette, et seda võib vabasse ringlusse lubada ainult impordiloa esitamisel, mille andmist reguleerivad komisjoni kehtestatavad sätted ja piirangud.2. Vastuvõetud meetmetest teatatakse viivitamata liikmesriikidele ja need jõustuvad kohe.3. Käesolevas artiklis nimetatud meetmeid kohaldatakse kõikidele toodetele, mis on vabasse ringlusse lastud pärast nende meetmete jõustumise kuupäeva. Vastavalt artiklile 17 võib nende meetmete kohaldamisel piirduda ühe või mõne piirkonnaga.ê 519/94 (kohandatud)Need meetmed ei takista siiski niisuguste toodete vabasse ringlusse lubamist, mis on juba teel ühendusse, tingimusel et nende toodete sihtkohta ei või muuta ja et toodetel, mida võib vastavalt artiklitele 10 ja 13 vabasse ringlusse lubada ainult Ö järelevalvedokumendi Õ esitamisel, on vastav dokument tõepoolest olemas.ê 519/944. Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, võtab viimane otsuse selle kohta vastu kõige rohkem viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.5. Kõigist käesoleva artikli kohastest komisjoni otsustest teatatakse nõukogule ja liikmesriikidele. Iga liikmesriik võib ühe kuu jooksul teatamise päevast alates suunata komisjoni otsuse nõukokku arutamiseks.6. Kui liikmesriik suunab komisjoni otsuse nõukokku, võib nõukogu komisjoni otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega kinnitada, seda muuta või selle tühistada.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, loetakse komisjoni meede tühistatuks.Artikkel 161. Nõukogu võib, eelkõige artikli 15 lõikes 1 nimetatud olukorra puhul, vastu võtta asjakohased meetmed. Nõukogu teeb komisjoni ettepanekul otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.2. Kohaldatakse artikli 15 lõiget 3.ê 519/94 (kohandatud)Artikkel 17Kui eelkõige artiklis 8 nimetatud tegurite alusel selgub, et tingimused meetmete vastuvõtmiseks vastavalt IV Ö peatükile Õ ja artiklile 15 on ühes või enamas ühenduse piirkonnas täidetud, võib komisjon pärast muude lahendusvõimaluste uurimist erandkorras lubada järelevalve-või kaitsemeetmete kohaldamist, mis piirduvad asjaomaste piirkondadega, kui ta leiab, et sel tasandil kohaldatavad meetmed on asjakohasemad kui kogu ühenduses kohaldatavad meetmed.ê 519/94Need meetmed peavad olema ajutised ja siseturgu võimalikult vähe häirima.Need meetmed võetakse vastavalt vastu artiklites 9 ja 15 sätestatud korras.ê 519/94 (kohandatud)Artikkel 181. Vastavalt IV ja V Ö peatükile Õ võetud järelevalve- ja kaitsemeetmete kehtivuse ajal toimuvad komitees kas liikmesriigi taotlusel või komisjoni algatusel artikliga 34 ettenähtud konsultatsioonid. Konsultatsioonide eesmärk on:ê 519/94a) kontrollida meetmete mõju;b) teha kindlaks, kas meetme edasine kohaldamine on vajalik.ê 519/94 (kohandatud)2. Kui komisjon leiab lõikes 1 nimetatud konsultatsioonide tulemusena, et mõni IV ja V Ö peatükiga Õ ettenähtud järelevalve-või et kaitsemeede tuleks tühistada või et seda peaks muutma, toimitakse järgmiselt:ê 519/94a) kui nõukogu ei ole komisjoni võetud meetme kohta otsust vastu võtnud, siis komisjon muudab seda meedet või tühistab selle viivitamata ja esitab nõukogule kohe aruande;b) kõikidel muudel juhtudel teeb komisjon nõukogule ettepaneku nõukogu vastuvõetud meetmete tühistamiseks või muutmiseks. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui see otsus käsitleb piirkondlikke järelevalvemeetmeid, kohaldatakse seda alates kuuendast päevast pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.VI PEATÜKKLõppsättedArtikkel 191. Käesolev määrus ei välista ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kokkulepetega kehtestatud erieeskirjadest tulenevate kohustuste täitmist.2. Ilma et see piiraks muid ühenduse sätteid, ei takista see määrus liikmesriike vastu võtmast või kohaldamast:a) keelde, koguselisi piiranguid või järelevalvemeetmeid, selleks et tagada kõlblus, avalik kord või julgeolek ning inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitse, kunstilise, ajaloolise või arheoloogilise väärtusega rahvusliku rikkuse kaitse või tööstus- ja kaubandusomandi kaitse;b) eriformaalsusi välisvaluuta suhtes;c) asutamislepingu kohaste rahvusvaheliste lepingute alusel rakendatavaid formaalsusi.Liikmesriigid teatavad komisjonile meetmetest ja formaalsustest, mida nad kavatsevad rakendada või muuta vastavalt käesolevale lõikele. Äärmiselt pakilistel juhtudel teatatakse komisjonile siseriiklikest meetmetest ja formaalsustest kohe nende vastuvõtmise järel.Artikkel 201. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira põllumajandusturgude ühist korraldust kehtestavate õigusaktide, neist tulenevate ühenduse ja siseriiklike haldussätete ega asutamislepingu artikli 308 alusel vastuvõetud töödeldud põllumajandustooteid käsitlevate spetsiaalsete õigusaktide kohaldamist; see toimib nimetatud õigusaktide täiendusena.2. Lõikes 1 nimetatud õigusaktides käsitletud toodete puhul ei kehti artiklid 9–14 ja 18 nende toodete suhtes, mille kohta ühenduse kolmandate riikidega kauplemise eeskirjades nõutakse litsentsi või muu impordidokumendi esitamist.Artikleid 15, 17 ja 18 ei kohaldata nende toodete suhtes, mille puhul nende eeskirjadega on ette nähtud koguseliste impordipiirangute kohaldamine.êArtikkel 21Määrus (EÜ) nr 519/94 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas IV lisas esitatud vastavustabeliga.ê 519/94 (kohandatud)Artikkel 22Käesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Õ Euroopa Liidu Teatajas .ê 519/94Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaê 519/94I LISAKolmandate riikide nimekiriArmeeniaAserbaidžaanValgeveneKasahstanPõhja-KoreaVenemaaTadžikistanTürkmenistanUkrainaUsbekistanVietnam______________ê 139/96 art 2 p 4 ja lisa IIII LISA[pic][pic][pic][pic]______________éIII LISAKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustegaNõukogu määrus (EÜ) nr 519/94 (EÜT L 67, 10.3.1994, lk 89) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 1921/94 (EÜT L 198, 30.7.1994, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 538/95 (EÜT L 55, 11.3.1995, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) 839/95 (EÜT L 85, 19.4.1995, lk 9) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/96 (EÜT L 21, 27.1.1996, lk 7) | ainult artikkel 2 |Nõukogu määrus (EÜ) nr 168/96 (EÜT L 25, 1.2.1996, lk 2) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 752/96 (EÜT L 103, 26.4.1996, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 1897/96 (EÜT L 250, 2.10.1996, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 847/97 (EÜT L 122, 14.5.1997, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 1138/98 (EÜT L 159, 3.6.1998, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 427/2003 (ELT L 65, 8.3.2003, lk 1) | ainult artikkel 22 lõiked 1 ja 2 |______________IV LISAVastavustabelMäärus (EÜ) nr 519/94 | Käesolev määrus |Artikkel 1 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 1 lõiked 1 ja 2 |Artikkel 1 lõige 4 | - |Artikkel 2 | Artikkel 2 |Artikkel 3, alglause | Artikkel 4 lõige 1 |Artikkel 3, viimane lause | Artikkel 4 lõige 2 |Artikkel 4 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 3 lõiked 1 ja 2 |Artikkel 4 lõiked 3 ja 4 | Artikkel 4 lõiked 3 ja 4 |Artikkel 5 lõige 1 sissejuhatavad sõnad | Artikkel 5 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav lause algusosa |Artikkel 5 lõige 1 punkt a | Artikkel 5 lõige 1 esimene lõik, sissejuhatav lause, lõpposa ning punktid a, b ja c |Artikkel 5 lõige 1 punkt b | Artikkel 5 lõige 1 teine lõik |Artikkel 5 lõiked 2-6 | Artikkel 5 lõiked 2-6 |Artikkel 6 | Artikkel 6 |Artikkel 7 lõige 1 | Artikkel 7 lõige 1 |Artikkel 7 lõige 2 punkt a | Artikkel 7 lõige 2 |Artikkel 7 lõige 2 punkt b esimene lõik | Artikkel 7 lõige 3 esimene lõik |Artikkel 7 lõige 2 punkt b teine lõik | Artikkel 7 lõige 3 teine lõik |Artikkel 7 lõige 3 | Artikkel 7 lõige 4 |Artikkel 7 lõige 4 | Artikkel 7 lõige 5 |Artiklid 8-14 | Artiklid 8-14 |Artikkel 15 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 15 lõiked 1 ja 2 |Artikkel 15 lõige 3 punkt a | Artikkel 15 lõige 3 esimene lõik |Artikkel 15 lõige 3 punkt b | Artikkel 15 lõige 3 teine lõik |Artikkel 15 lõiked 4, 5 ja 6 | Artikkel 15 lõiked 4, 5 ja 6 |Artiklid 16, 17 ja 18 | Artiklid 16, 17 ja 18 |Artikkel 19 lõige 1 | Artikkel 19 lõige 1 |Artikkel 19 lõige 2 punkt a sissejuhatav osa | Artikkel 19 lõige 2 esimene lõik sissejuhatav osa |Artikkel 19 lõige 2 punkt a alapunktid i, ii ja iii | Artikkel 19 lõige 2 esimene lõik punktid a, b ja c |Artikkel 19 lõige 2 punkt b | Artikkel 19 lõige 2 teine lõik |Artikkel 20 | Artikkel 20 |Artikkel 21 | - |Artikkel 22 | - |Artikkel 23 | - |- | Artikkel 21 |Artikkel 24 | Artikkel 22 |Lisa I | Lisa I |Lisa IV | Lisa II |- | Lisa III |- | Lisa IV |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest K(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku III lisa.[5] ELT C , , lk .[6] EÜT L 67, 10.3.1994, lk 89. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 427/2003 (ELT L 65, 8.3.2003, lk 1).[7] Vt lisa III.[8] EÜT L 335, 23.12.1994, lk 23. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1).[9] EÜT L 335, 23.12.1994, lk 33.[10] EÜT L 87, 31.3.1994, lk 47. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 983/96 (EÜT L 131, 1.6.1996, lk 47).[11] EÜT L 67, 10.3.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1398/2007 (ELT L 311, 29.11.2007, lk 5). 12. Väärtus eurodes, CIF-hind ühenduse piiril12. Väärtus eurodes, CIF-hind ühenduse piiril


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0283

Ettepanek: Nõukogu määrus millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks  /* KOM/2005/0283 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 27.6.2005KOM(2005) 283 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku alused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004, (“algmäärus”)) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi menetlusele. |Üldine taust Ettepanek on esitatud algmääruse rakendamise kontekstis ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad normid Ettepaneku valdkonnas kehtivad normid puuduvad. |Kooskõla liidu muu poliitika ja eesmärkidega Ei ole kohaldatav. |KONSULTATSIOONID HUVITATUD POOLTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsultatsioonid huvitatud pooltega |Menetluse huvitatud pooltel on juba uurimise käigus olnud võimalus oma huve algmääruses sätestatud korras kaitsta. |Ekspertteabe kogumine ja kasutamine |Välisekspertiis polnud vajalik. |Mõju hindamine Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõjuanalüüsi, kuid sisaldab täielikku loetelu hindamisele kuuluvatest tingimustest. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatava meetme kokkuvõte 29. aprillil 2004 algatas komisjon Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordiga seoses dumpinguvastase menetluse. Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitasid neli Euroopa kaubaaluste käsivedukite tootjat, kes toodavad 72% ühenduses toodetavatest kaubaaluste käsivedukitest. 28. jaanuaril 2005 kehtestati ajutine dumpinguvastane tollimaks suuruses 29,7 kuni 49,6%. Ajutise tollimaksu kehtimise ajal ei rakendatud ühegi uuritud ettevõtte suhtes turumajanduslikku kohtlemist. Ettepandud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr ulatub 7,6%-st 46,7%-ni. Pärast ajutiste meetmete lõppu rakendatakse ühe eksportiva tootja suhtes turumajanduslikku kohtlemist. Ettepaneku kohaselt võtaks nõukogu lisatud ettepaneku vastu määrusena, mis tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada hiljemalt 28. juulil 2005. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |Lähimuspõhimõte Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Seega lähimuspõhimõtet ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmistel põhjustel. |Meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda siseriiklikke otsuseid. |Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus on minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |Õigusakti valik |Pakutud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärus ei paku teisi võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (“algmäärus”), eelkõige selle artiklit 9,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. AJUTISED MEETMED(1) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 128/2005[2] (“ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (”HRV”) pärit CN-koodide ex 8427 90 00 ning ex 8431 20 00 alla kuuluvate kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade, st kerede ja hüdraulikasüsteemide impordi suhtes.(2) Tuleks meenutada, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (“uurimisperiood” või “UP”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste jälgimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 uurimisperioodi lõpuni (“vaatlusperiood”).B. JÄRGNENUD MENETLUS(3) Pärast HRV-st pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist esitasid mõned huvitatud pooled kirjalikult oma märkused. Pooltele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti see võimalus.(4) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajalikuks peetud teabe kogumist ja kontrolli. Pärast ajutiste meetmete rakendamist korraldati kontrollkäik importivatesse ettevõtetesse Jungheinrich AG Saksamaal ja TVH Handling Equipment N.V Belgias.(5) Kõiki huvitatud pooli teavitati peamistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavandati esitada ettepanek lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamiseks ning nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Peale nimetatud teabe saamist anti neile võimalus esitada määratud perioodi jooksul oma seisukohad.(6) Isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajadusel tehti järeldustes muudatused.C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. Vaatlusalune toode(7) Vaatlusalused tooted on mitte-iseliikuvad kaubaaluste käsivedukid, mida kasutatakse tavaliselt kaubaalustele paigutatavate materjalide käitlemiseks, ning nende olulised osad, st kered ja hüdraulikasüsteemid, mis on pärit HRV-st ja kuuluvad tavaliselt CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla.(8) Mõned huvitatud pooled kordasid oma märkusi kerede ja hüdraulikasüsteemide kaasamise kohta, mis on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 11, kuid ei lisanud täiendavat teavet ega põhjendusi. Neile märkustele on juba vastatud ajutise määruse põhjendustes 12–14. Nimetatud isikud ei tõstatanud ajutise määruse vastavate osadega seoses täiendavaid teemasid.(9) Nad väitsid jätkuvalt, et: a) kered ja hüdraulikasüsteemid ühelt poolt ning kaubaaluste käsivedukid teiselt poolt on erinevad tooted ning kerede ning hüdraulikasüsteemide osas ei viidud läbi dumpingu ja kahju hindamist, mistõttu dumpinguvastast tollimaksu ei saa kehtestada; b) vedukite osade kaasamine ilma algmääruse artiklis 13 sätestatud menetlust järgimata tooks kahju ühenduses tegutsevatele kaubaaluste käsivedukite koostajatele ning c) keresid ning hüdraulikasüsteeme imporditakse ka hoolduse eesmärgil ja tollimaksu kehtestamine keredele ja hüdraulikasüsteemidele kahjustaks õigustamatult praegusi vedukikasutajaid.(10) Seoses väitega, et kered ja hüdraulikasüsteemid on kaubaaluste käsivedukitest erinevad tooted ja et kerede ja hüdraulikasüsteemide osas ei tehtud dumpingu ja kahju hindamist, tuleb märkida, et käesoleva uurimise raames käsitletakse kõiki kaubaaluste käsivedukite tüüpe ning nende olulisi osi ühe tootena ajutise määruse põhjenduses 10 sätestatud põhjustel, st põhjusel, et neil on samasugused tehnilised põhiomadused ja kasutusalad. Piisavat tõendust selle järelduse ümberlükkamiseks ei ole esitatud. Seoses väitega, et kerede ja hüdraulikasüsteemide osas ei tehtud dumpingu ja kahju hindamist, tuleb meenutada, et need olulised osad on määratletud kui osa tootest, mille osas tehti kindlaks dumping ja kahju samasuguse toote ühenduse tootmisharule. Konkreetselt dumpingu olemasolu hindamisel leiti, et keresid ja hüdraulikasüsteeme imporditi vaatlusperioodil liiga väikeses koguses, et impordiandmeid saaks pidada esindavaks. Seetõttu peeti õigustatuks võtta vaadeldava toote dumpingumarginaali määramisel aluseks kaubaaluste käsivedukid tervikuna, kuna nende kohta on olemas esindavad ja usaldusväärsed andmed.(11) Seoses väitega, et olulised osad saab kaasata ainult algmääruse artiklis 13 sätestatud korras, et vältida põhjendamatuid raskusi ühenduses tegutsevatele kaubaaluste käsivedukite tootjatele, märgitakse, et artikkel 13 ei käsitle vaadeldava toote määratlemist. Selle asemel osutab algmääruse artikkel 13 mitmetele menetlusest kõrvalehoidmise viisidele, sealhulgas toote koostamisele osadest, mis ei ole määratletud uurimise käigus vaadeldava tootena; seda probleemi käesoleva juhtumi puhul aga ei ilmne. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.(12) Seoses väitega, et keresid ja hüdraulikasüsteeme imporditakse ka hoolduse eesmärgil ning et tollimaksu kehtestamine keredele ja hüdraulikasüsteemidele kahjustaks õigustamatult vedukite praegusi kasutajaid, tuleb märkida, et ükski kasutaja ei esitanud uurimise käigus kaebust meetmete vastava mõju kohta. Lisaks tuleb märkida, et vaatlusperioodil oli kerede ja hüdraulikasüsteemide impordimaht HRV-st võrreldes imporditud Hiina kaubaaluste käsivedukite hulgaga väga väike. Seega on impordi mõju olemasolevate kaubaaluste käsivedukite hooldusele minimaalne, kui seda üldse on, ning väitega ei saa nõustuda.(13) Kuna täiendavaid märkusi pole esitatud, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 10–15 sätestatud asjaomase toote lõplik määratlus heaks.2. Samasugune toode(14) Kuna märkusi pole esitatud, kiidetakse ajutise määruse samasugust toodet käsitlevad põhjendused 16–18 heaks.D. DUMPING1. Turumajanduslik kohtlemine(15) Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid kolm koostööd tegevat eksportivat tootjat, et nende suhtes oleks pidanud rakendama turumajanduslikku kohtlemist. Kaks neist kordasid varem esitatud väiteid, millele komisjon on juba vastanud (vt ajutise määruse põhjendused 19–34).(16) Tuleb meenutada, et ühe puhul nimetatud eksportivatest tootjatest, kes tegelikult koosneb kahest sidusettevõttest, leidis uurimine, et teatavad varad on ettevõtte raamatupidamises arvele võetud ostuhinnast märksa kõrgema hinnaga. Seda loeti vastuolus olevaks raamatupidamise standarditega IAS 1 (finantsaruannete õiglane esitus) ja IAS 16 (materiaalse põhivara mõõtmine kajastamisel). Lisaks leiti, et teine ettevõte rikkus ka standardeid IAS 21 (välisvaluutatehingute esmane kajastamine) ja IAS 32 (finantsinstrumentide avalikustamine ja kajastamine). Ka ei juhtinud ettevõtete audiitorid nimetatud raamatupidamisprobleemidele tähelepanu, mis kinnitab järeldust, et auditid ei olnud tehtud IASi standarditest lähtuvalt. Eeltoodud järelduste muutmiseks piisavaid uusi tõendeid ei esitatud, mistõttu leiab siinkohal kinnitust, et nimetatud eksportiv tootja ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud teise kriteeriumi nõuetele.(17) Teises eksportivas ettevõttes näitas uurimine, et teatava laenu mahakandmine ei olnud ettevõtte raamatupidamises nõuetekohaselt kajastatud, mis mõjutas olulisel määral ettevõtte finantstulemusi. Seda loeti standardi IAS 1 rikkumiseks (finantsaruannete õiglane esitus). Lisaks muutis ettevõte halbade laenude provisjonide arvestusmeetodit tagasiulatuvaid ümberarvestusi tegemata, mis taas mõjutas finantstulemusi olulisel määral. Seda loeti standardi IAS 8 rikkumiseks (muudatused arvutusmeetodites). Audiitor juhtis tähelepanu küll sellele, et halbade laenude provisjonide arvutusmeetodi muudatus ei vasta ka Hiina raamatupidamisstandarditele, kuid ei osutanud laenuga seotud probleemile. Eeltoodud järelduste muutmiseks piisavaid tõendeid ei esitatud, mistõttu leiab siinkohal kinnitust, et ka see eksportiv tootja ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teise kriteeriumi nõuetele.(18) Kolmas eksportiv tootja, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, kes taotles ka pärast ajutiste meetmete kehtestamist turumajanduslikku kohtlemist, esitas tõendid, et nende välisvaluutatehingute esmase kajastamise meetod, mis ei ole küll teatavatel juhtudel täielikult kooskõlas standardiga IAS 21, ei ole mõjutanud ettevõtte finantstulemusi. Teisi probleeme seoses IAS-standarditele vastavusega ettevõtte raamatupidamises ei leitud. Nimetatud asjaoludel peeti kohaseks vaadata uuesti läbi järeldused, mis käsitlesid nimetatud eksportiva tootja vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teise kriteeriumi nõuetele, ja rakendada tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist. Ülejäänud ettevõtete osas kiidetakse ajutise määruse põhjenduste 19–34 järeldused heaks.(19) Tuleb märkida, et pärast ajutiste meetmete rakendamist esitasid koostööd mittetegev Hiina eksportiv tootja ja temaga seotud ühenduse importija esialgsete järelduste kohta teatavad märkused ja taotlesid turumajanduslikku kohtlemist või selle mittevõimaldamise korral individuaalset kohtlemist. Neid ettevõtteid teavitati, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7, artikli 5 lõikele 10, artikli 9 lõikele 5 ja artikli 18 lõikele 1 ei saa eksportivad tootjad, kes koostööd ei tee, st eksportivad tootjad, kes ei ole määratud tähtaja jooksul endast teada andnud, oma seisukohti kirjalikult esitanud ja teavet edastanud, taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist.2. Individuaalne kohtlemine(20) Kuna märkusi ei ole esitatud, kiidetakse ajutise määruse individuaalset kohtlemist käsitlevad põhjendused 35–37 heaks.3. Normaalväärtus3.1. Normaalväärtuse määramine eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist.(21) Esialgu valiti eksportivatele tootjatele, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtuse määramise kolmandaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks Kanada. Pärast ajutiste meetmete rakendamist kordasid kaks eksportivat tootjat ja üks importija oma vastuargumente (vt ajutise määruse põhjendus 41). Siiski ei esitanud nad oma väidetele tõendusmaterjali.(22) Nad väitsid jätkuvalt, et Kanada valimine kolmandaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks on ebasobiv, sest Kanada kaubaaluste käsivedukite tootjatel on märksa suuremad tootmiskulud kui vastavatel Hiina tootjatel, eriti tööjõukulude osas. Sellega seoses on üks eksportiv tootja taotlenud täiendavat kohandust, et võtta arvesse tema HRV tootmisüksuse ja Kanada tootjate tootmiskulude erinevusi, samas kui teine eksportiv tootja väitis, et juba tehtud suured kohandused viitavad, et Kanada ja Hiina kaubaaluste käsivedukid ei ole võrreldavad.(23) Sellega seoses tuleb meenutada, et uurimise tulemuste kohaselt on Kanadas konkurentsil põhinev ja esindav kaubaaluste käsivedukite turg, Hiina ja Kanada tootjate tootmisvahendid ja -meetodid on sarnased ning üldjoontes on Hiina ja Kanada kaubaaluste käsivedukid selle uurimise jaoks seatud kriteeriumide (vt ajutise määruse põhjendusi 40, 43 ja 44) alusel võrreldavad. Lisaks leiti uurimise käigus, et kaubaaluste käsivedukite tootmine ei ole tööjõumahukas (tööjõukulu Kanadas ei ületa 15% tootmise kogukulust) ja seetõttu ei mõjuta Kanada ja HRV tööjõukulude erinevused tootmise kogukulu olulisel määral. Seega ei saa nõustuda väitega, et peamiselt tööjõuga seotud kuluerinevused ei luba Kanadat sobivaks võrdlusriigiks pidada.(24) Seoses väitega, et Kanada tootjate kulud kaubaaluste käsivedukite tootmisel on märgatavalt kõrgemad kui Hiina tootjate kulud ning et normaalväärtust tuleks kohandada lähtuvalt Kanada tootjate ja kõnealuse HRV tootja kulude erinevusest, tuleb märkida, et teavet väite esitanud eksportiva tootja tootmiskulude kohta ei aktsepteeritud, sest kõnealusele tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. See vähendab oluliselt kulude võrdlust käsitleva väite jõudu. Seetõttu tuleks taotlus tagasi lükata.(25) Seoses väitega, et juba määratud suured kohandused tõendavad Kanada ja Hiina kaubaaluste käsivedukite võrreldamatust, tuleb märkida, et võrreldavad tootetüübid valiti vastavas tootmisharus põhjendatuks loetud kriteeriumide alusel. Tootetüüpe võrreldi teatavate tehniliste omaduste alusel, mida kasutavad kõik turul tegutsejad, ja võrdlusmeetodi ebasobivuse kohta tõendeid ei esitatud (vt ajutise määruse põhjendust 43). Seega ei saa nimetatud väitega nõustuda.(26) Võrdlusriigi normaalväärtuse määramise kohta ei esitatud täiendavaid väiteid ning seega kiidetakse ajutise määruse põhjenduste 38–48 järeldused heaks.3.2. Normaalväärtuse määramine eksportivatele tootjate puhul, kelle suhtes rakendatakse turumajanduslikku kohtlemist.(27) Kuna ühele eksportivale tootjale võimaldati turumajanduslikku kohtlemist (vt põhjendust 18 eespool), määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1 kuni 6 allpool esitatud viisil.3.2.1. Omamaise müügi üldine esindavus(28) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti kõigepealt, kas kaubaaluste käsivedukite müük omamaistele sõltumatutele ostjatele oli esindav, st kas sellise müügi osakaal ettevõtte kogu vastavast eksportmüügist ühendusse oli vähemalt 5%. Kõnealuse eksportiva tootja puhul oli omamaine müük esindav.3.2.2. Tootetüübipõhine esindavus(29) Järgmiseks uuriti, kas eksporditavate tootetüüpidega võrreldavate tootetüüpide omamaine müük oli esindav. Selleks tehti kõigepealt kindlaks omamaiselt müüdavad võrreldavad tootetüübid. Uurimise seisukohalt loeti omamaiselt müüdavad kaubaaluste käsivedukite tüübid ühendusse eksporditud tüüpidega identseteks või otseselt võrreldavateks, kui tüüpidel oli ühesugune tõstevõime, kerematerjal, kahvli suurus, hüdraulika tüüp ning rataste tüüp.(30) Konkreetse tootetüübi omamaine müük loeti piisavalt esindavaks, kui kogu tootetüübi müük omamaistele sõltumatutele ostjatele moodustas uurimisperioodil vähemalt 5% võrreldava tootetüübi eksportmüügist ühendusse. Mõnede eksporditavate tootetüüpide puhul oli omamaine müük esindav.3.2.3. Tavapärase kaubandustegevuse hindamine(31) Esmalt uuriti, kas eksportiva tootja käsitletavate tootetüüpide omamaist müüki võib lugeda vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks.(32) Selleks määrati uurimisperioodil iga eksporditava tootetüübi sõltumatutele klientidele toimunud kahjumita müügi osakaal kogu omamaisest müügist.(a) Tootetüüpide puhul, kus üle 80% omamaisest müügimahust müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga ja kus kaalutud keskmine müügihind võrdus kaalutud keskmiste tootmiskuludega või oli nendest kõrgem, arvutati normaalväärtus tootetüübi kaupa uurimisperioodi kõigi omamaiste sõltumatute klientide poolt vastava tüübi eest makstud või maksmisele kuuluvate müügihindade kaalutud keskmisena, vaatamata sellele, kas vastavad tehingud olid kasumlikud või mitte.(b) Tootetüüpide puhul, kus koduturu müügimahust vähemalt 10%, kuid mitte rohkem kui 80% müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga, arvutati normaalväärtus tootetüübi kaupa vastava tüübi nende omamaise turu tehingute müügihindade kaalutud keskmisena, kus müük toimus ühikuhinnaga või sellest kõrgema hinnaga.(c) Tootetüüpide puhul, kus omamaisel turul müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga vähem kui 10% müügimahust, eeldati, et toote müük ei toimu tavapärase kaubandustegevuse raames ning seetõttu määrati normaalväärtus arvestusliku väärtuse alusel.3.2.4. Tegelikul omamaisel hinnal põhinev normaalväärtus(33) Kui põhjenduste 29 kuni 32 punktides a ja b sätestatud nõuded olid täidetud, määrati vastava tootetüübi normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud korras vastavalt sõltumatute klientide poolt uurimisperioodil makstud või maksmisele kuuluvatele tegelikele hindadele eksportiva riigi turul.3.2.5. Hinnangulisel väärtusel põhinev normaalväärtus(34) Põhjenduse 3 punktile c vastavate tootetüüpide puhul, samuti tootetüüpide puhul, mille omamaise müügi maht ei olnud põhjenduse 30 mõistes esindav, tuli arvutada normaalväärtus.(35) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 liideti tootmiskuludele normaalväärtuse arvutamiseks eksportiva tootja poolt uurimisperioodil samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaise müügiga seonduvad müügi-, üld- ja halduskulud ning saadud kaalutud keskmine kasum.4. Ekspordihind(36) Ühenduses tegutsevatele sõltumatutele klientidele otse müüdavate toodete ekspordihinna määramise kohta pärast ajutiste meetmete rakendamist märkusi ei esitatud. Seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 49 sätestatud järeldused, mis käsitlevad ekspordihinna määratlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.(37) Kahe eksportiva tootja puhul arvutati ajutiselt ekspordihind toodetele, mida müüakse importijatele, kellega tootjatel leiti olevat vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 kompensatsioonileping (vt ajutise määruse põhjendust 49).(38) Üks eksportivatest tootjatest ning tema toodete importija, kellele määrati teatavad ekspordihinnad, väitsid, et nendevaheline suhe ei anna põhjust ekspordihindade arvutamiseks ning et ekspordihindade arvutamise aluseks peaksid olema eksportiva tootja ja importija vahel tegelikult kehtivad hinnad. Uurimine näitas aga, et tegelikke ekspordihindu mõjutas pooltevaheline leping, mille kohaselt importija kannab teatavad tootearenduskulud. Seetõttu on keskmine ekspordihind konkreetsele tootjale oluliselt kõrgem kui teistele ühenduse sõltumatutele klientidele. Seega ei tunnustata eksportiva tootja ning nimetatud importija vahelisi kehtivaid hindu ekspordihindade määratlemise alusena. Lisaks said eksportiv tootja ja importija vaatlusperioodi käigus sidusettevõteteks. Tavaliselt võetakse sellises olukorras ekspordihindade arvutamise aluseks edasimüügihinnad ühenduse sõltumatutele ostjatele. Käesoleval juhul on aga vaatlusperioodil tehtud väga vähe edasimüügitehinguid, importija ei esitanud tehinguhindu õigeaegselt ning neid ei olnud võimalik kontrollida. Nimetatud asjaolusid arvesse võttes ei arvestatud vastavaid müügitehinguid lõplike eksporthindade arvutamisel.(39) Tegelikult oli vastaval eksportival tootjal märkimisväärne hulk otsemüügitehinguid ühenduse sõltumatute klientidega, mida võeti ekspordihinna määratlemisel arvesse (vt põhjendust 36).(40) Teine eksportiv tootja, kelle puhul arvutati teatavad ekspordihinnad, ning tema toodete importija esitasid esialgsete järelduste kohta märkused, väites, et nende vahel ei ole sõlmitud kokkulepet ega lepingut, mis vastaks algmääruse artikli 2 lõikes 9 ja WTO dumpinguvastase lepingu artiklis 2.3 sätestatud kompensatsioonilepingu määratlusele. Seetõttu on ebaõige ekspordihindade arvutamine importija ja sõltumatute klientide vahel kehtivate edasimüügi hindade alusel.(41) Selle väitega ei saa nõustuda, sest eksportija ja importija esitatud teave ei kattu. Eksportiva tootja ettevõttesse toimunud kontrollkäigu jooksul teavitati uurijaid, et põhjus, miks poolte esitatud ekspordihinnad on tavapärasest märgatavalt kõrgemad, seisneb eksportiva tootja ja importija vahel sõlmitud erilepingus. Lisaks osutasid üksikasjade osas sellele lepingule kõik ekspordiarved. Eksportiv tootja eitas kirjaliku lepingu olemasolu, kuid selgitas, et asjaomane importija on valmis maksma kõrgemaid hindu, et omandada eksportiva tootja teatavate toodete ainumüügiõigus teatavatel turgudel ning säilitada see õigus. Ka importija eitas igasuguse erisuhte olemasolu ning selgitas kontrollkäigu ajal, et eksportivale tootjale makstavad hinnad on kõrgemad vastavate toodete kõrge kvaliteedi tõttu. Neil asjaoludel tuleb järeldada, et esitatud ekspordihinnad ei olnud usaldatavad ning neid tuli kohandada kas lähtuvalt algmääruse artikli 2 lõikest 9 teatavat tüüpi kompensatsioonilepingu olemasolu tõttu või lähtuvalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktist a füüsiliste omaduste erinevuse tõttu, millest tuleneb toodete väidetavalt kõrgem kvaliteet. Sellele väitele ei esitatud ühtki tõendust ning uurimise tulemused on väitega vastuolus. Täiendava teabe puudumisel arvutati ekspordihinnad ajutise määruse põhjenduses 49 sätestatud viisil.(42) Sama eksportiv tootja ja sama importija väitsid samuti, et ekspordihinnad ei ole õigesti arvutatud, kuna arvutuses kasutatud kasumimarginaal on oluliselt kõrgem kui samal eesmärgil varasemate juhtumite puhul kasutatud marginaal ning seetõttu põhjendamatu. Sellega seoses tuleb märkida, et iga juhtumit hinnatakse konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt ning ühe uurimise järeldusi ei saa teise uurimise juures rakendada. Käesoleval juhul oli arvutustes kasutatud kasumimarginaal üheteistkümne üksteisest sõltumatu importija poolt uurimise käigus esitatud vastava toote müügi netotulude kaalutud keskmine. Tõendusmaterjale nende andmete ümberlükkamiseks ei ole esitatud. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.(43) Samas tuleb märkida, et pärast kontrollkäiku asjaomase importija valdustesse on ekspordihindade arvutus üle vaadatud, et võtta arvesse vajalikud parandused teatavates edasimüügi hindades ja importija müügi-, üld- ja halduskulud.5. Võrdlus(44) Pärast ajutiste meetmete rakendamist taotles üks eksportiv tootja ekspordihindade kohandamist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile i seoses erinevate kaubandustasanditega ühendusesuunalise otseekspordimüügi ja ekspordiotstarbelise müügi näol HRV edasimüüjatele. Tootja väitis, et eksportmüügi osaks Hiina edasimüüjate vahendusel on täiendav müük edasimüüjale, mis otseekspordi korral ühendusse ei ole tavaliselt vajalik. Sellega seoses tuleb märkida, et algmääruse eespool nimetatud artikkel sätestab, et kohandusi seoses kaubandustasanditega võib rakendada juhul, kui on näidatud, et eksportiva riigi siseturul on tootja jaoks eri kaubandustasanditel olemas pidevad ja selged funktsiooni- ja hinnaerinevused. Käesoleval juhul taotles eksportiv tootja kohandust ja püüdis selle vajalikkust tõestada, viidates pigem oma ekspordimüügi kui omamaise müügiga seotud asjaoludele. See ei ole piisav alus kaubandustasanditega seotud kohanduste taotlemiseks. Lisaks tehti uurimise käigus kindlaks, et kogu nimetatud eksportiva tootja eksportmüük, nagu ka võrdlusriigi omamaine müük, toimus edasimüüjate kaudu, st ekspordihinna ja normaalväärtuse vahel ei eksisteeri erinevaid kaubandustasandeid.6. Dumpingumarginaalid(45) Dumpingumarginaali arvutamisel kõigile ülejäänud eksportivatele tootjatele (vt ajutise määruse põhjendust 53) ei võetud enam arvesse eksportivat tootjat, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist. Ajutise määruse põhjendustes 52 ja 53 sätestatud järelduste kohta ei esitatud täiendavaid märkusi ning need põhjendused kiidetakse heaks. Tootja jaoks, kelle suhtes rakendati turumajanduslikku kohtlemist, määratleti dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11, võrreldes ülaltoodud põhjenduste 28 kuni 35 alusel leitud iga ühendusse eksporditava tootetüübi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava tootetüübi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Eespool sätestatud muudatusi arvestades on lõplikult määratletud dumpingumarginaalid protsendina vabast netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist järgmised:Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory | 32,2% |Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd | 28,5% |Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd | 39,9% |Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd | 7,6% |Kõik ülejäänud ettevõtted | 46,7% |E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU1. Ühenduse toodang(46) Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 55 ja 56 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse toodangu kohta heaks.2. Ühenduse tootmisharu määratlus(47) Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 57 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu määratluse kohta heaks.F. KAHJU1. Tarbimine ühenduses(48) Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 58 ja 59 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse tarbimise kohta heaks.2. Kaubaaluste käsivedukite import HRV-st ühendusse(49) Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 60 kuni 64 sätestatud esialgsed järeldused kaubaaluste käsivedukite impordi kohta HRV-st ühendusse heaks.3. Ühenduse tootmisharu olukord(50) Pärast ajutiste meetmete rakendamist seadis üks eksportiv tootja kahtluse alla ühenduse tootmisharule tekitatud kahju, väites, et: a) vaatlusperioodil on ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus kasvanud, b) laovarude dünaamika pärast 2001. aastat ei osuta kahjule, vaid ühenduse tootmisharu olukorra paranemisele, c) ühenduse tootjate poolt müüdud kaubaaluste käsivedukite müügihind ja ühenduse tootjate turuosa püsisid 2003. aasta jooksul ja uurimisperioodil stabiilsetena, d) võrreldes 2000. aastaga tõusis 2001. aastal ühenduse tootmisharu kasumlikkus, e) investeeringute maht ühenduse tootmisharus on rohkem kui kahekordistunud, mis viitab, et kapitali hankimine ei ole probleem, ning f) palkade stabiilset taset tuleks käsitleda positiivse näitajana.(51) Seoses väitega, et ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus on kasvanud ning see suundumus ei viita kahjule, tuleb märkida, et kuigi vaatlusperioodi jooksul kasvas ühenduse tootmisvõimsus 3% võrra, langes see 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 2% võrra. Tegelikult suurenes tootmisvõimsus ainult aastatel 2001 ja 2002, kui tehti investeeringuid. Seda suundumust ei saa pidada näitajaks kahju puudumise kohta ühenduse tootmisharule, eriti arvestades, et sama perioodi jooksul langes tarbimine 17% võrra.(52) Seoses väitega, et laovarude dünaamika pärast 2001. aastat ei näita kahju, vaid pigem ühenduse tootmisharu olukorra paranemist, tuleb märkida, et lisaks ajutise määruse põhjenduses 67 esitatud selgitusele, miks nimetatud näitajat ei loeta ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel eriti oluliseks, tuleb meenutada, et vaatlusperioodil suurenesid laovarud kokku 14% võrra. Tõsiasi, et laovarud olid kõige suuremad aastal 2001, ei muuda järeldust, et laovarud võisid vähemalt kaasa aidata ühenduse tootmisharu kahjustamisele.(53) Seoses väitega, et ühenduse tootjate poolt müüdud kaubaaluste käsivedukite müügihind ja turuosa püsisid aastal 2003 ja uurimisperioodil stabiilsetena, tuleb märkida, et üheksa kuud 2003. aastast jäid uurimisperioodi. Tuleb ka märkida, et kahjude analüüs hõlmab mitut aastat ning nii ühenduse tootmisharu turuosa kui toodete müügihind on vaatlusperioodi jooksul oluliselt vähenenud. Seda ei ole vaidlustatud.(54) Seoses väitega, et ühenduse tootmisharu kasumlikkuse kasv aastal 2001 võrreldes aastaga 2000 ei viita kahjule, tuleb märkida, et aastatel 2000 ja 2001 kasvas kasumlikkus vähesel määral, 0,28%-lt aastal 2000 0,51%-ni aastal 2001 ning seejärel langes ühtlaselt -2,31%-ni uurimisperioodil. Tegemist on selge kahju näitajaga.(55) Seoses väitega, et ühenduse tootmisharu investeeringute maht on rohkem kui kahekordistunud ja seega pole tootmisharul probleeme kapitali leidmisega, tuleb meenutada, et tehti suuremad investeeringud, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 76, aastatel 2001 ja 2002, et vahetada ühenduse tootmisharu konkurentsivõime säilitamiseks välja kulunud tootmisvahendid. 2002. aasta ning uurimisperioodi vahelisel ajal langes investeeringute maht 40% võrra, mis koos samal ajal toimunud kasumlikkuse langusega viitab probleemidele kapitali kaasamisel. Tegemist on taas selge kahju näitajaga.(56) Seoses väitega, et püsivaid töötasusid tuleb pidada positiivseks näitajaks, tuleb märkida, et seda faktorit tuleks analüüsida üldise palgataseme ja tööhõive arengu taustal. Tootmisharule tehtud kahju on selgelt nähtav töötajate arvu vähenemises. Tõsiasja, et ühenduse tootjad ei suutnud kõlvatu konkurentsi tõttu nimetatud perioodil töötasu vastavalt inflatsioonile tõsta, tuleb lugeda negatiivseks näitajaks.(57) Seega ei saa eksportiva tootja väidetega, mida on analüüsitud põhjendustes 50 kuni 56, nõustuda.(58) Teatavad importijad väitsid, et ühenduse tootmisharu on kaubaaluste käsivedukeid pakkunud müügiks oluliselt madalamate hindadega kui on pakutud Hiinas toodetud mis tahes kaubaaluste käsivedukit, mis viitab, et tootmisharule pole kahju tekitatud. Selle väite toetuseks ei avastatud olulist, üle 55%-list hinna allalöömist (vt ajutise määruse põhjendust 64), ning seetõttu ei saa väitega nõustuda.(59) Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 65 kuni 84 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu olukorra kohta heaks.4. Järeldus kahju kohta(60) Nagu juba ajutises määruses sätestatud, oli kõigi kahju määramisel oluliste näitajate suundumus negatiivne. Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 85 kuni 87 sätestatud esialgsed järeldused kahju kohta heaks.G. KAHJU PÕHJUSTAMINE1. Sissejuhatus(61) Märkuste puudumisel kahju põhjuseid käsitleva peatüki sissejuhatava osa kohta, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 88, kiidetakse avaldus heaks.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju(62) Üks eksportiv tootja ja teatavad importijad väitsid, et Eurostati impordiandmete kasutamine asjaomase toote impordimahu ja impordi turuosa määratlemisel on ebakohane, sest selle jaoks ei ole eraldi CN-koodi. Nad väitsid, et vastavalt komplektset toodet ja selle detaile tähistava mõlema kõnealuse CN-koodi alla kuuluvad ka teised tooted ning seega ei anna Eurostati vastavad andmed täpset pilti dumpinguhinnaga impordi mõjust. Tuleb märkida, et pole esitatud tõendeid, mis kinnitaksid, et CN-koodi 8427 90 00 alla, mis hõlmab komplektset toodet ning mida kasutati dumpinghinnaga impordi mahu määratlemiseks, oleks klassifitseeritud olulistes kogustes muid tooteid. Tegelikult kasutasid samad huvitatud pooled Eurostati sama CN-koodi impordiandmeid kinnitamaks oma väidet, mis käsitles kaubaaluste käsivedukite importi muudest kolmandatest riikidest. Tuleb ka arvesse võtta, et CN-koodi kitsa määratluse tõttu on enamik selle koodi all ühendusse imporditavatest toodetest vaatlusalused tooted. CN-koodi 8431 20 00 puhul, mis hõlmab varuosi, mida kasutatakse eranditult või põhiliselt rubriiki 8427 kuuluvate seadmete juures, tuleb märkida, et selle koodi toodete Eurostati kajastatud import on väike ning seda pole vaatlusaluse toote impordimahu ja impordi turuosa määratlemisel arvesse võetud. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.(63) Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 89 kuni 91 sätestatud esialgsed järeldused dumpinghinnaga impordi mõju kohta heaks.3. Teiste faktorite mõjud(a) Ühenduse tootmisharu eksporditulemused(64) Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitis üks eksportiv tootja, et ühenduse tootmisharu eksporditulemuste hinnang on ebaõige. Hinnangu kohaselt langes eksportmüük 2000. aasta ning uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 50%, avaldades olulist mõju ühenduse tootmisharu majandustulemustele. Tuleb märkida, et isegi kui eksport on absoluutmahtudes vähenenud, moodustas see nimetatud perioodil keskmiselt vaid 11% ühenduse tootjate kogumüügist. Lisaks teenis eksportmüük uurimisperioodil mõningast kasumit, samal ajal kui müük ühenduses oli kahjumis. Seega ei saa ekspordi vähenemist lugeda ühenduse tootmisharule olulist kahju tekitanud faktoriks. Seetõttu ei saa väitega nõustuda ja ajutise määruse põhjendustes 92 ja 93 sätestatud järeldused kiidetakse heaks.(b) Ühenduse tootmisharu investeeringud(65) Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 94 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu investeeringute kohta heaks.(c) Import muudest kolmandatest riikidest(66) Kaks eksportivat tootjat ja teatavad importijad väitsid, et erinevalt ajutise määruse põhjenduses 95 esitatud järeldusest on muud riigid peale HRV, eelkõige Brasiilia ja India, euro tugevust ära kasutades oma müüki ühenduse turul oluliselt suurendanud. Arvestades, et kolmandate riikide nagu Brasiilia ja India import moodustab ainult umbes 1% Hiina vaatlusaluse toote impordimahust, võib nende mõju, kui see eksisteerib, pidada väheoluliseks. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.(67) Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 95 ja 96 sätestatud esialgsed järeldused muude kolmandate riikide impordi kohta heaks.(d) Euro ja USA dollari vahetuskurss(68) Üks eksportiv tootja ja teatavad importijad väitsid, et osa kindlaks tehtud hinna allalöömisi tuleneb USA dollari nõrkusest euro suhtes ja mitte impordi dumpinguhindadest. Samas ei ole kõnealused isikud esitanud mingit tõendusmaterjali, mis näitaks USA dollari põhise HRV impordi mahtu ning võimaldaks üldiselt hinnata valuutakursside mõju hindadele. Kuid isegi juhul, kui kogu import HRV-st põhineks USA dollaril (uurimise tulemused ei kinnita sellist eeldust), oleksid asjaomase toote impordihinnad pidanud langema 25% võrra (USA dollari väärtuse langus euroga võrreldes), mitte 34% võrra, nagu toimus vaatlusperioodil. Lõpuks tuleb märkida, et kui jätta välja kaks üksikjuhtumit, kus impordi maht oli selgelt tühine, vähenes peale HRV kõikide muude riikide import, kes samuti euro tugevnemisest kasu said. See osutab, et valuutakursside kõikumine ei saanud olla HRV-st pärit dumpinghinnaga impordi hüppelise kasvu oluliseks põhjuseks. Seega ei saa väitega nõustuda ja ajutise määruse põhjenduses 98 sätestatud järeldused kiidetakse heaks.(e) Müügikäitumine(69) Üks eksportiv tootja ning teatavad importijad kordasid varasemat väidet, et kaebuse esitajateks on suured materjalikäitlusettevõtted, mille jaoks kaubaaluste käsivedukid on vaid kõrvaltoode, mida kasutatakse sageli suuremate ning kallimate toodete müügi vahendina. Kuna uut tõendusmaterjali ei ole esitatud, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 99 ja 100 sätestatud järeldused heaks ning väide lükatakse tagasi.(f) EÜ tootjate strateegilised vead, näiteks toodete madal kvaliteet ja varuosade allhanke korras tootmine(70) Üks eksportiv tootja kordas väidet, et ühenduse tootjad on ise endale kahju põhjustanud, keskendudes madala kvaliteediga toodete tootmisele ning varuosade allhanke korras tootmisele. Siiski ei esitatud selle väite kinnituseks tõendusmaterjale. Tuleb märkida, et väidet on ajutise määruse põhjendustes 101 kuni 103 juba uuritud ja selgesõnaliselt hinnatud ning nimetatud põhjendused kiidetakse heaks.4. Järeldus põhjusliku seose kohta(71) Täiendavate märkuste puudumisel, mis võiksid esialgset otsust muuta, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 104 ja 105 sätestatud esialgne järeldus kahjude põhjuste kohta heaks.H. ÜHENDUSE HUVI1. Üldised märkused(72) Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 106 sätestatud üldised märkused ühenduse huvi kohta heaks.2. Ühenduse tootmisharu huvi(73) Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitis üks importija, et varem suletud ühenduse tootmisüksusi ei avata uuesti ning seega ei looda dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega uusi töövõimalusi. Selle väite kinnituseks ei esitatud mingit tõendusmaterjali. Isegi kui suletud tehaseid ei avata uuesti, tuleb märkida, et vaatlusperioodil kasutas ühenduse tootmisharu ainult 46% oma tootmisvõimsusest. See näitab selgelt, et ühenduse tootmisharu tootmisel ja müügil võiks ühenduse turu õiglase konkurentsi tingimustes kasvupotentsiaali olla. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.(74) Üks eksportiv tootja ja teatavad importijad väitsid, et ühenduse tootmisharu kaubaaluste käsivedukitega seotud tegevus on, eriti tööhõive seisukohalt kaduvväike, võrreldes tootmisharu kogutegevusega ning seetõttu on tootmisharu huvi vastavate meetmete suhtes teiste turuosalistega võrreldes piiratud. Esiteks tuleb meenutada, et eksportivatel tootjatel pole õigust esitada väiteid seoses ühenduse tootmisharu huvi hindamisega. Sama kehtib ka allpool käsitletud tarnijate, kauplejate või kasutajate huvi puhul. Esitatud väited vaadati siiski läbi. Selles küsimuses tuleb meenutada, et vaatlusperioodil andis ühenduse tootmisharu kaubaaluste käsivedukitega seoses tööd umbes 434 inimesele, samal ajal kui koostööd tegevad importijad andsid tööd umbes 74-le. Lisaks tuleb märkida, et teatavad ühenduse tootjad sõltuvad peaaegu täies ulatuses kaubaaluste käsivedukite tootmisest ja müügist. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.(75) Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 107 kuni 109 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu huvi kohta heaks.3. Ühenduse tarnijate huvi(76) Üks eksportiv tootja väitis, et ühenduse tarnijate seisukohtade esitamata jätmine osutab, et HRV-st pärit import ei mõjutanud nende äritegevust negatiivselt. Selle väitega ei saa nõustuda. Ühenduse tootmisharu sõltub teatavate varuosade puhul ühenduse tarnijatest ning oletus, et negatiivne mõju tarnijate äritegevusele puudub, ei ole põhjendatud. Ühenduse tehaste jätkuv sulgemine võib nende tegevusele veelgi suuremat mõju avaldada. Uute märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 110 sätestatud esialgne järeldus ühenduse tarnijate huvi kohta heaks.4. Sõltumatute importijate/kauplejate huvi(77) Üks eksportiv tootja väitis, et uurimine ei arvestanud nende väikeimportijate huve, kelle tegevus keskendub kaubaaluste käsivedukitele. Tuleb märkida, et nende importijate huve, kes teatasid endast määratud tähtajaks ning esitasid piisavat teavet, võeti uurimise käigus täielikult arvesse. Koostööd tegevate sõltumatute importijate hulgas oli kahe ja kolme töötajaga ettevõtteid. Lisaks tuleb märkida, et koostööd tegevad importijad näitasid kaubaaluste käsivedukitega seoses väga kõrget kasumlikkust (netokasum kuni 50% käibest). Seega saab põhjendatult järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju nende äritegevusele on suhteliselt väike. Seega peaks väite tagasi lükkama ja ajutise määruse põhjendustes 111 kuni 114 sätestatud järeldused heaks kiitma.5. Kasutajate huvi(78) Kaks eksportivat tootjat ja teatavad importijad väitsid, et hinnatõusul, mida põhjustavad Hiina kaubaaluste käsivedukite suhtes kehtestatud meetmed, on vahetu ja ebaproportsionaalne mõju tuhandetele kauplustele, ladudele ja tehastele, mis ühenduses kaubaaluste käsivedukeid kasutavad. Siiski tuleb siinkohal märkida, et ükski kaubaaluste käsivedukite kasutaja ühenduses ei ole ajutises määruses sätestatud järelduste kohta märkusi esitanud. Kuna väite kinnituseks ei ole tõendusmaterjali esitatud, tuleks see tagasi lükata.(79) Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 115 ja 116 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse kasutajate huvi kohta heaks.6. Järeldus ühenduse huvi kohta(80) Eespool toodust lähtudes kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 117 kuni 119 sätestatud järeldused ühenduse huvi kohta heaks.I. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase(81) Põhjendatud märkuste puudumisel kiidetakse kahju kõrvaldamist võimaldava taseme leidmise metoodika, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 120 kuni 123, heaks.(82) Selle metoodika alusel on arvutatud kahju kõrvaldamist võimaldav tase lõplikult kehtestatavate meetmete taseme määratlemiseks.2. Tollimaksu vorm ja tase(83) Eespool nimetatut arvestades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks leitud dumpingumarginaalide tasemel, kuna kõigi eksportivate tootjate puhul tehti kindlaks, et kahjude kõrvaldamist võimaldav tase on kõrgem kui dumpingumarginaal.(84) Eespool nimetatut arvesse võttes on lõplikud tollimaksumäärad järgmised:Ettevõte | Tollimaksu määr |Ningbo Liftstar material Transport Equipment Factory | 32,2% |Ningbo Ruyi Joint Stock Co Ltd | 28,5% |Ningbo Tailong Machinery Co.Ltd | 39,9% |Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co.Ltd | 7,6% |Kõik ülejäänud ettevõtted | 46,7% |(85) Käesolevas määruses ettevõtetele määratud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad nad vastavate ettevõtete uurimise käigus kindlaks tehtud olukorda. Neid tollimaksumäärasid (vastupidi kogu riigi suhtes kehtestatud tollimaksumäärale, mida kohaldatakse kõigi ülejäänud ettevõtete suhtes), kohaldatakse üksnes asjaomasest riigist pärit ning nimetatud ettevõtete ja seega ka konkreetsete juriidiliste isikute toodetud toodete impordi suhtes. Ükskõik millise muu selle määruse regulatiivosas nime ning aadressiga kirjeldamata ettevõtte, sealhulgas määruses nimetatud ettevõtte sidusettevõtte imporditavate toodete suhtes käesolevad soodusmaksumäärad ei kehti ning nende suhtes rakendatakse kõigi ülejäänud ettevõtete puhul kehtivat maksumäära.(86) Kõik taotlused käesolevate individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade rakendamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute toomise või müügiga tegelevate isikute loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile[3] koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuse muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral tehakse käesolevasse määrusse muudatus, millega täiendatakse individuaalse tollimaksumääraga ettevõtete nimekirja.3. Ajutise tollimaksu sissenõudmine(87) Arvestades leitud dumpingumarginaalide ning ühenduse tootmisharule põhjustatud kahju suurust, on oluline, et ajutise määrusega, st komisjoni määrusega (EÜ) nr 128/2005 kehtestatud dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks kogutud summad nõutaks käesoleva määrusega lõplikult sätestatud tollimaksu ulatuses lõplikult sisse. Kui lõplik tollimaks on suurem kui ajutine tollimaks, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatisena makstud summad.4. Kohustused(88) Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete rakendamist väljendasid kaks eksportivat tootjat valmisolekut kohustuste võtmiseks vastavalt algmääruse artiklile 8. Lepinguliste vahendite rakendamise võimalust hinnakohustuste vormis uuriti. Siiski tuleb märkida, et üks nimetatud eksportivatest tootjatest ei ole uurimise käigus koostööd teinud ning kuna tema suhtes ei rakendata turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist (vt põhjendust 19), ei saa miinimumhindu kehtestada. Lisaks tehti kindlaks, et kõnealusel tootel on suur hulk (sadu) tüüpe, mida regulaarselt täiustatakse või muul viisil muudetakse. Samuti müüsid eksportivad tootjad samadele klientidele kas otse või seotud importijate kaudu teisi tooteid. Nimetatud asjaoludel oleks hinnakohustuste täitmise jälgimine praktiliselt võimatu. Seetõttu leiti, et käesoleva uurimisega seoses oleks hinnakohustustega nõustumine ebamõistlik ning pakkumine tuleb tagasi lükata. Eksportivaid tootjaid teavitati ning neile anti võimalus märkuste esitamiseks. Esitatud märkused ei muutnud eespool nimetatud järeldust,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukitele ning nende olulistele osadele, st keredele ja hüdraulikasüsteemidele, mis kuuluvad CN-koodide ex8427 90 00 ja ex8431 20 00 alla (TARIC-koodid 8427 90 00 10 ja 8431 20 00 10).2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:Hiina Rahvavabariik | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi küla, Zhanqi linn, Yin Zhou piirkond, Ningbo linn, Zhejiangi provints, 315144, HRV | 32,2 | A600 |Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuani tn, Ninghai, Zhejiangi provints, 315600, HRV | 28,5 | A601 |Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Majandusarengu Tsoon, Ninghai, Ningbo linn, Zhejiangi provints, 315600, HRV | 39,9 | A602 |Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi tn, Majandusarengu Tsoon, Changxin, Zhejiangi provints, 313100, HRV | 7,6 | A603 |Kõik ülejäänud ettevõtted | 46,7 | A999 |3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kõiki tollimakse käsitlevaid kehtivaid sätteid.Artikkel 2Ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks kogutud summad, mis on sätestatud komisjoni määruses nr 128/2005, millega kehtestati ajutine dumpinguvastane tollimaks CN-koodide ex8427 90 00 ja ex8431 20 00 (TARIC-koodid 8427 90 00 10 ja 8431 20 00 10) alla kuuluvate teatavate HRV-st pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes, nõutakse eespool sätestatud korras lõplikult sisse. Kogutud summad, mis ületavad lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, tagastatakse. Kui lõplik tollimaks on suurem kui ajutine tollimaks, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatisena makstud summad.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).[2] ELT L 25, 28.1.2005, lk 16.[3] European Commission, Directorate General for Trade, Directorate B, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.