               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2011
            KOM(2011) 277 lõplik
            2011/0123(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist (FLEGT) käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu allakirjutamise kohta Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahel

               SELETUSKIRI

               Metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (Forest Law Enforcement, Governance and Trade – FLEGT) käsitlevas tegevuskavas,
                  1
                mille nõukogu kiitis heaks 2003. aastal,
                  2
                soovitatakse hulka meetmeid, millega nähakse ette puitu tootvate riikide toetamine, mitmepoolne koostöö, et takistada ebaseadusliku puiduga kauplemist, erasektori algatuste toetamine ja meetmed, millega vältida investeerimist tegevusse, mis soodustab ebaseaduslikku metsaraiet. Tegevuskava nurgakivi on FLEGT-partnerluslepingute sõlmimine Euroopa Liidu ja puitu tootvate riikide vahel, et peatada ebaseaduslikku metsaraiet. 2005. aastal võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 2173/2005,
                  3
                millega kehtestatakse litsentsimissüsteem ja Euroopa Liitu imporditava puidu seaduslikkuse kontrollimise kord.

               2005. aasta detsembris volitas nõukogu komisjoni pidama puitu tootvate riikidega läbirääkimisi partnerluslepingute üle, et rakendada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitlevat ELi tegevuskava ning eelkõige soodustada kontrollitud seadusliku puidu importi Euroopa Liitu sellistest partnerriikidest
                  4
               . Leping Kesk-Aafrika Vabariigiga on pärast Ghana, Kongo ja Kameruniga sõlmitud lepingut neljas selline partnerlusleping, mille üle tootjariik ja Euroopa Liit läbirääkimisi peavad.

               Komisjon alustas läbirääkimisi Kesk-Aafrika Vabariigiga 2009. aasta oktoobris. Läbirääkimised kestsid 14 kuud ja sel ajal toimus neli läbirääkimisvooru ning 18 tehnilise töörühma kohtumist. Läbirääkimiste käigus on komisjoni aidanud liikmesriigid. Komisjon on nõukogu läbirääkimiste käiguga kursis hoidnud, esitades aruandeid metsanduse töörühmale ning ELi delegatsiooni juhtidele ja esindajatele Kesk-Aafrika Vabariigis. Pärast iga läbirääkimisvooru korraldasid pooled avalikke koosolekuid, et hoida sidusrühmi kursis läbirääkimiste seisuga. Lisaks on Kesk-Aafrika Vabariik rakendanud osalusel rajanevat lähenemisviisi, kaasates lepingu väljatöötamisse kodanikuühiskonna ja erasektori.

               Lepingus käsitletakse kõiki nõukogu läbirääkimisjuhiste osi. Eelkõige kehtestatakse lepinguga FLEGT-litsentsimissüsteemi raamistik, institutsioonid ja süsteemid. Selles kavandatakse tarneahela kontrollid, õigusnõuete täitmise raamistik ja süsteemi sõltumatu kontrollimise nõuded. Kõnealused punktid on esitatud lepingu lisades ning neis kirjeldatakse üksikasjalikult struktuure, millele tugineb seaduslikkuse tagamine FLEGT-litsentsi väljastamise kaudu. Kesk-Aafrika Vabariik töötas sidusrühmadega peetud ulatuslike nõupidamiste käigus välja kohaldatavate õigusaktide määratluse. See sisaldab raieõiguste andmist ja ettevõtete registreerimist käsitlevaid õigusnorme, metsahaldus-, keskkonna- ja tööõigusakte, maksunõudeid, sotsiaalseid kohustusi, nagu kohalike kogukondade, põlisrahvaste ja kodanikuühiskonna osalemine, ning muid puidu transporti ja turustamist käsitlevas õiguses sätestatud kohustusi ja ekspordinõudeid.

               Lepingu kohaldamisala on laiem kui FLEGTi käsitleva määruse (EÜ) nr 2173/2005 II lisas esitatud toodete loetelu. Leping hõlmab kogu puidu ja puittoodete eksporti. Sellega võtab Kesk-Aafrika Vabariik kohustuse luua süsteem, mis annab Euroopa Liidule kindluse, et kõik Kesk-Aafrika Vabariigist pärit puittooted on seaduslikult toodetud, ja peaks seeläbi kaasa aitama Kesk-Aafrika Vabariigi majanduse säästvale kasvule.

               Lepinguga nähakse ette impordikontroll Euroopa Liidu piiridel vastavalt FLEGTi käsitlevas määruses (EÜ) nr 2173/2005 ja selle rakendusmääruses (EÜ) nr 1024/2008 sätestatule. Lepingus on esitatud Kesk-Aafrika Vabariigi FLEGT-litsentsi kirjeldus, mille aluseks on eespool nimetatud rakendusmääruses ettenähtud vorm.

               Lepinguga luuakse FLEGTi käsitlev Euroopa Liiduga toimuva dialoogi ja koostöö mehhanism, milleks on lepingu rakendamise ühiskomitee. Samuti kehtestatakse sidusrühmade osalemise, sotsiaalse kaitse, läbipaistvuse, rakendamise mõju jälgimise ja aruannete koostamise põhimõtted.

               Lepingus sätestatakse lepingu jõustumise ja litsentsimissüsteemi rakendamise ajakava ja kord. Kuna Kesk-Aafrika Vabariik uuendab ja kujundab ümber oma õigusliku raamistiku ja teabehaldussüsteemi, kehtestab ulatuslikumad tarneahela kontrollid ning õigusnormide täitmise sõltumatu kontrolli, läheb mitu aastat, et töötada välja uued süsteemid ja neid katsetada ning suurendada valitsuse, kodanikuühiskonna ja erasektori suutlikkust kavandatud ülesannete täitmisel. FLEGT-litsentsimissüsteem peaks hakkama täielikult toimima 2014. aastal. Litsentsimissüsteemi hinnatakse lepingus kindlaksmääratud kriteeriumide alusel, enne kui EL hakkab FLEGT-litsentse aktsepteerima.

               2011/0123 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist (FLEGT) käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu allakirjutamise kohta Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu aluslepingut,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 3 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Komisjon võttis 2003. aasta mais vastu Euroopa Parlamendile ning nõukogule edastatava teatise „Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT): ELi tegevuskava ettepanek”,
                  5
                milles kutsuti üles kehtestama meetmeid ebaseadusliku metsaraie vastu puitu tootvate riikidega vabatahtlike partnerluslepingute väljatöötamise kaudu. 2003. aasta oktoobris
                  6
                võttis nõukogu kõnealuse tegevuskava kohta vastu järeldused ja 11. juulil 2005 võttis Euroopa Parlament vastu sama küsimust käsitleva resolutsiooni
                  7
               .

               (2)5. detsembril 2005 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi partnerluslepingute üle, et rakendada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitlevat Euroopa Liidu tegevuskava.

               (3)20. detsembril 2005 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 2173/2005
                  8
                FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Liitu riikidest, kellega Euroopa Liit on sõlminud vabatahtliku partnerluslepingu.

               (4)Läbirääkimised Kesk-Aafrika Vabariigiga on lõpule viidud ning 21. detsembril 2010 parafeeriti Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vaheline vabatahtlik partnerlusleping, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (FLEGT) (edaspidi „leping”).

               (5)Lepingule tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu (milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist (FLEGT)) allakirjutamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse
                  9
               .

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel, […]

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja
                     […]

                     (1)
                  KOM(2003) 251.

                     (2)
                  ELT C 268, 7.11.2003, lk 1.

                     (3)
                  ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

                     (4)
                  Nõukogu piiratud kasutusega dokument nr 15102/05.

                     (5)
                  KOM(2003) 251.

                     (6)
                  ELT C 268, 7.11.2003, lk 1

                     (7)
                  ELT C 157E, 6.7.2006, lk 482.

                     (8)
                  ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

                     (9)
                  Lepingu tekst avaldatakse koos lepingu sõlmimist käsitleva otsusega.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.2.2016
            COM(2016) 90 final
            2016/0054(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahelise partnerluse loomist käsitleva partnerlus- ja koostöölepingu protokolli allakirjutamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

               SELETUSKIRI

               Lisatud ettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahelise partnerluse loomist käsitleva partnerlus- ja koostöölepingu protokolli allakirjutamiseks ja ajutiseks kohaldamiseks, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi „protokoll”).

               Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisaktile kohustub Horvaatia Vabariik ühinema rahvusvaheliste lepingutega, mille Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on alla kirjutanud või sõlminud, asjaomastele lepingutele lisatavate protokollide kaudu.

               Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahelise partnerluse loomist käsitlevale partnerlus- ja koostöölepingule (edaspidi „leping”) kirjutati alla 11. oktoobril 2004 Brüsselis ja see jõustus 1. oktoobril 2010.

               Nõukogu 14. septembri 2012. aasta otsusega
                  1
                volitati komisjoni alustama asjaomaste kolmandate riikidega läbirääkimisi, et sõlmida kõnealused protokollid. Läbirääkimised Tadžikistani Vabariigiga lõppesid edukalt protokolli parafeerimisega.

               Ettepaneku kohase protokolliga inkorporeeritakse Horvaatia Vabariik lepingu osaliseks ja kohustatakse Euroopa Liitu looma lepingu autentse versiooni horvaadi keeles.

               Komisjon peab läbirääkimiste tulemusi rahuldavaks ning palub nõukogul anda volitus Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel protokollile allakirjutamiseks.

               2016/0054 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahelise partnerluse loomist käsitleva partnerlus- ja koostöölepingu protokolli allakirjutamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 tuleb Horvaatia Vabariigi ühinemises ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahelise partnerluse loomist käsitleva partnerlus- ja koostöölepinguga (edaspidi „leping”) leppida kokku lepingu protokolliga. Ühinemisakti artikli 6 lõike 2 kohaselt kohaldatakse sellise ühinemise suhtes lihtsustatud menetlust, mille alusel protokoll sõlmitakse liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja asjaomaste kolmandate riikide vahel.

               (2)14. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi asjaomaste kolmandate riikidega
                  2
               . Läbirääkimised Tadžikistani Vabariigiga lõppesid edukalt protokolli parafeerimisega.

               (3)Protokollile tuleks liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada, tingimusel et see hiljem sõlmitakse,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga antakse luba kirjutada liidu ja selle liikmesriikide nimel alla ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahelise partnerluse loomist käsitlevale partnerlus- ja koostöölepingu protokollile, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, tingimusel et kõnealune protokoll sõlmitakse.

               Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud protokollile liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutama.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12 LIMITED).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.2.2016
            COM(2016) 90 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahelise partnerluse loomist käsitleva partnerlus- ja koostöölepingu protokolli allakirjutamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

               ÜHELT POOLT
                  EUROOPA ÜHENDUSTE JA NENDE LIIKMESRIIKIDE
                  NING TEISELT POOLT TADŽIKISTANI VABARIIGI VAHELISE
                  PARTNERLUSE LOOMIST KÄSITLEVA
                  PARTNERLUS- JA KOOSTÖÖLEPINGU PROTOKOLL,
                  ET VÕTTA ARVESSE HORVAATIA VABARIIGI
                  ÜHINEMIST EUROOPA LIIDUGA

               BELGIA KUNINGRIIK,

               BULGAARIA VABARIIK,

               TŠEHHI VABARIIK

               TAANI KUNINGRIIK,

               SAKSAMAA LIITVABARIIK,

               EESTI VABARIIK,

               IIRIMAA,

               KREEKA VABARIIK,

               HISPAANIA KUNINGRIIK,

               PRANTSUSE VABARIIK,

               HORVAATIA VABARIIK,

               ITAALIA VABARIIK,

               KÜPROSE VABARIIK,

               LÄTI VABARIIK,

               LEEDU VABARIIK,

               LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

               UNGARI,

               MALTA VABARIIK,

               MADALMAADE KUNINGRIIK,

               AUSTRIA VABARIIK,

               POOLA VABARIIK,

               PORTUGALI VABARIIK,

               RUMEENIA,

               SLOVEENIA VABARIIK,

               SLOVAKI VABARIIK,

               SOOME VABARIIK,

               ROOTSI KUNINGRIIK,

               SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

               kes on Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”,

               EUROOPA LIIT (edaspidi „liit”) ja

               EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS

                  ühelt poolt

               NING

               TADŽIKISTANI VABARIIK

                  teiselt poolt,

               edaspidi koos „lepinguosalised”,

                  ARVESTADES, et 11. oktoobril 2004 kirjutati Luxembourgis alla partnerlus- ja koostöölepingule, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahel;

               ARVESTADES, et lepingule Horvaatia Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga kirjutati alla 9. detsembril 2011 Brüsselis;

               ARVESTADES, et vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavaid muudatusi käsitleva akti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia Vabariigi ühinemine lepinguga kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel;

               VÕTTES ARVESSE Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013,

               ON KOKKU LEPPINUD järgmises:

               ARTIKKEL 1

               Käesolevaga ühineb Horvaatia Vabariik lepinguosalisena partnerlus- ja koostöölepinguga, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahel. Horvaatia Vabariik võtab samal viisil nagu teisedki liidu liikmesriigid vastu ja teadmiseks samal kuupäeval allakirjutatud lõppaktile lisatud lepingu, ühisdeklaratsioonide, deklaratsioonide ja kirjavahetuse teksti.

               ARTIKKEL 2

               Liit edastab mõistliku aja jooksul pärast protokolli parafeerimist liikmesriikidele ja Tadžikistani Vabariigile lepingu horvaadikeelse teksti. Protokolli horvaadikeelne versioon on autentne samadel tingimustel kui bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi-, ungari- ja tadžikikeelne tekst, tingimusel et protokoll jõustub.

               ARTIKKEL 3

               Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

               ARTIKKEL 4

               1.
                     Lepinguosalised kiidavad käesoleva protokolli heaks oma kehtiva korra kohaselt. Lepinguosalised teavitavad üksteist selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               2.
                     Käesolev protokoll jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmisele järgneva kuu esimesel päeval.

               ARTIKKEL 5

               Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja tadžiki keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

               SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad

               protokollile alla kirjutanud.

               [Koht], [kuupäev]

               EUROOPA LIIDU, EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE JA LIIKMESRIIKIDE NIMEL

               TADŽIKISTANI VABARIIGI NIMEL


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0596

Ettepanek: Nõukogu otsus, milles käsitletakse ühenduse seisukohta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku kohta  /* KOM/2007/0596 lõplik - ACC 2007/0208 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 15.10.2007KOM(2007) 596 lõplik2007/0208 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,milles käsitletakse ühenduse seisukohta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 14. novembril 1975. aastal sõlmitud tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) kiideti Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78. Konventsioon jõustus ühenduses 20. juunil 1983. Kavandatud otsuse eesmärk on kehtestada muudatused TIR-konventsiooni 8. lisa artiklis 13. Kõnealused muudatused käsitlevad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi rahastamiskorda. |120 | Üldine taust TIR-konventsiooniga, mida haldab Genfis asuv Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon (UNECE), on kehtestatud tollitransiidiprotseduur maanteetranspordiga teostatava rahvusvahelise kaubaveo suhtes. Konventsiooniga võimaldatakse vedada kaupu, mille suhtes kohaldatakse tollide ja maksude peatamist, üle riigipiiride tolliametite minimaalse sekkumisega. Piirates traditsioonilisi takistusi rahvusvahelisel kaubaveol, soodustatakse TIR-süsteemiga rahvusvahelise kaubanduse arengut. Vähendades viivitusi transiitvedudes, aitab süsteem saavutada märkimisväärset kokkuhoidu transpordikuludes. Süsteemi suurim eelis tuleneb asjaolust, et TIR-konventsiooniga võimaldatakse rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtsalt juurdepääsu nõutavale tagatisele. Viimastel kuudel on tolliametite ja garantiiühingute asutatud avaliku ja erasektori partnerlusel esinenud tõsiseid probleeme TIR-süsteemis, eelkõige seoses TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi rahastamisega. TIR-süsteemi ning avaliku ja erasektori partnerluse tugevdamiseks otsustasid mõlemad pooled võtta vajalikke meetmeid, et muuta TIR-konventsiooni, nii et sõna „tasu” asendatakse sõnaga „summa” ning määratakse kindlaks kõnealuse summa kehtestamise menetlus. Lisaks on vaja koostada menetluskokkulepe UNECE ja Rahvusvahelise Maanteetranspordi Liidu (IRU) vahel. Kõnealuste meetmetega nähakse kindlasti ette UNECE sekretariaadi ja TIR-juhatuse läbipaistev rahastamissüsteem. |139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepanekus käsitletavas valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Kavandatud otsus on kooskõlas ühise kaubandus- ja transpordipoliitikaga. Maanteetransporti lihtsustava TIR-süsteemiga lubatakse vedada kaupu tolliametite minimaalse sekkumisega üle 66 lepinguosalise riigi piiri ning võimaldatakse rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtsalt juurdepääsu nõutavatele tagatistele. TIR-konventsiooni abil saavutatud lihtsustamine on kooskõlas uuendatud Lissaboni strateegiaga. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Konsultatsioone ettepaneku kohta peeti Rahvusvahelise Maanteetranspordi Liiduga ning TIR-konventsiooni kõigi lepinguosaliste garantiiühingute ja tolliametitega. Kõnealused konsultatsioonid toimusid tolliseadustiku komitee kohtumistel ja tolliküsimuste töörühma istungitel. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Pooldav arvamus |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi rahastamise eeskirjad tuleb selgelt määrata kindlaks TIR-konventsioonis. Kõnealuste muudatuste kehtestamisega säilitatakse TIR-süsteemi jätkusuutlikkus ja TIR-organid võivad jätkata tööd. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Kõnealused muudatused käsitlevad terminoloogilisi muudatusi 8. lisa artiklis 13, asendades sõna „tasu” sõnaga „summa”. Samuti kirjeldatakse selgelt, kuidas tuleks kohaldada ja rakendada summa arvutamismenetlust TIR-märkmiku kohta. |310 | Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 133 ja artikli 300 lõige 2. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Sellega muudetakse rahvusvahelist kokkulepet, mistõttu vastab see proportsionaalsuse põhimõttele. |332 | Ettepanekuga tehakse terminoloogilised muudatused TIR-konventsiooni 8. lisa artiklis 13. Kõnealuste muudatuste eesmärk on selgelt kindlaks määrata TIR-organite rahastamismehhanism ning avaliku ja erasektori edasine koostöö selles osas. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt(id): Otsus |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Rahvusvahelised kokkulepped ja kõnealuste kokkulepete muudatused kehtestatakse ühenduse õiguskorras otsusega. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  2007/0208 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,milles käsitletakse ühenduse seisukohta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõikega 2,ning arvestades järgmist:(1) 14. novembril 1975. aastal sõlmitud tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) kiideti ühenduse nimel heaks 25. juuli 1978. aasta nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78[1] ja see jõustus ühenduses 20. juunil 1983[2].(2) TIR-konventsiooni halduskomitee otsustas 2007. aasta jaanuaris, et tõhusaks koostööks avaliku ja erasektori partnerluse raames tuleks TIR-konventsiooni muuta, et näha ette UNECE sekretariaadi ja TIR-juhatuse läbipaistev rahastamissüsteem. Kõnealuste muudatustega käsitletakse keelelisi muudatusi ja kirjeldatakse summa arvutamismenetlust TIR-märkmiku kohta.(3) Kõik liikmesriigid olid muudatusettepanekuga nõus. TIR-konventsiooni halduskomitee koostatud eelnõu arutati juba tolliseadustiku komitees, kes selle esialgselt heaks kiitis.(4) Tuleks võtta ühenduse seisukoht kavandatud muudatuste kohta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Ühenduse seisukoht halduskomitees tugineb käesoleva otsuse lisas esitatud muudatuste eelnõule.Artikkel […]Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…]LISAAsendatakse 8. lisa artikli 13 lõike 1 tekst järgmisega:„1. TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi tegevust rahastatakse kuni alternatiivsete rahastamisallikate leidmiseni iga artiklis 6 osutatud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt välja antava TIR-märkmiku eest makstavast summast. Kõnealuse summa kiidab heaks halduskomitee.”Lisatakse uus selgitav märkus:„8.13.1-3 SummaLõikes 1 osutatud summa põhineb a) TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi eelarvel ja kuluarvestusel, mille on heaks kiitnud halduskomitee, ning b) rahvusvahelise organisatsiooni koostatud prognoosil TIR-märkmike arvu kohta.”Asendatakse 8. lisa artikli 13 lõike 2 tekst järgmisega:„2. TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi tegevuse rahastamismenetluse kiidab heaks halduskomitee.”Lisatakse uus selgitav märkus:„8.13.2. Pärast konsulteerimist artiklis 6 osutatud rahvusvahelise organisatsiooniga tuleb lõikes 2 osutatud menetluse kohta sõlmida kokkulepe lepinguosaliste poolt volitatud ja nende nimel tegutseva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni ja artiklis 6 osutatud rahvusvahelise organsatsiooni vahel. Kõnealuse kokkuleppe kiidab heaks halduskomitee.”[1] EÜT L 252, 14.9.1978.[2] EÜT L 31, 2.2.1983, lk 13.


|

52010PC0266

Ettepanek: Nõukogu otsus tsiviillennunduse ohutuse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahel  /* KOM/2010/0266 lõplik - NLE 2010/0143 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 21.5.2010KOM(2010)266 lõplik2010/0143 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUStsiviillennunduse ohutuse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelSELETUSKIRI1. Sissejuhatus1.1. Komisjon palus nõukogult 4. augustil 2009 volitust korraldada tsiviillennunduse ohutuse ja keskkonnakõlblikkuse alaste sertifitseerimistulemuste vastastikuse tunnustamise üle läbirääkimised Brasiilia Liitvabariigiga[1].1.2. Nõukogu andis selleks volituse 9. aprillil 2009, tegi komisjonile ülesandeks pidada kõnealused läbirääkimised vastavalt kõikidele läbirääkimissuunistele ning määras selle ülesande täitmise abistamiseks erikomitee.1.3. Komisjonile antud volituse eesmärk oli sõlmida tulemuste vastastikuse tunnustamise leping, keskendudes eelkõige lennundustoodete ning nende osade ja seadmete sertifitseerimisele. Samuti kinnitati volituses, et pärast usalduse suurendamise meetmete võtmist võib kõnealune leping hõlmata ka lennundustoodete ning nende osade ja seadmete hooldamisega seotud organisatsioonide ja isikute kinnitamist ja järelevalvet. Seepärast peab ELi ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping tagama järgmise:1.  toodetele, mis on projekteeritud või toodetud või mida on muudetud või parandatud ühe lepinguosalise reguleeriva kontrolli all, on võimalik hõlpsalt anda vajalikud kinnitused registreerimiseks või käitamiseks teise lepinguosalise reguleeriva kontrolli all;2.  ühe lepinguosalise reguleeriva kontrolli all registreeritud või käitatavaid õhusõidukeid võivad hooldada teise lepinguosalise reguleeriva kontrolli alla kuuluvad organisatsioonid.1.4. Sellise lepingu peamised eesmärgid on lihtsustada sellega reguleeritavate kaupade ja teenustega kauplemist, et võimalikult palju piirata hindamiste, katsete ja kontrollide dubleerimist, nii et need hõlmaksid vaid märkimisväärseid regulatiivseid erinevusi, ning usaldada mõlema lepinguosalise sertifitseerimissüsteemi, et kontrollida vastavust teise lepinguosalise nõuetele.1.5. Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks sõnastati läbirääkimissuunistes järgmised meetmed:-  ühtlustada järk-järgult mõlema lepinguosalise nõudeid ja reguleerimisprotsessi;-  säilitada usaldus mõlema lepinguosalise sertifitseerimissüsteemi vastu, tuginedes Brasiilia Liitvabariigi tsiviillennundusameti (ANAC) ja Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) vahelisele koostöökogemusele, et võimaldada kõikide liikmesriikide pädevatel asutustel täita ANACi nimel ülesandeid, mis on vajalikud määruse (EÜ) nr 216/2008 rakendamisel;-  tagada mõlemale lepinguosalisele, et teise lepinguosalise reguleerimisprotsessi kaasatud asutused suudavad rahuldavalt teostada vastavushindamist ja regulatiivset järelevalvet, mis on lepinguosalisele vajalikud kinnituste andmiseks;-  tõhustada koostööd ja korraldada lepinguosaliste vahel regulaarselt nõupidamisi, et tagada lepingu rahuldav toimimine, luues eelkõige asjakohased koostöömehhanismid, et vastastikku kontrollida lepingu kohaldamisega seotud reguleerivate asutuste jätkuvat sobivust ja võimekust;-  luua lepingu ja eriti selle lahutamatuks osaks olevate lisade toimimise üle teostatava pideva järelevalve süsteem ning võimaldada lepingut tõhusalt hallata mõlema lepinguosalise esindajatest koosneval ühiskomiteel, kelle ülesandeks on leida ja pakkuda lepingu kohaldamisega seotud probleemidele õigeaegseid lahendusi.2. Läbirääkimisprotsess2.1. Brasiiliaga peetud läbirääkimistel keskenduti küsimusele, kuidas võimaldada õhusõiduki, selle osade ja seadmete lennukõlblikkuse sertifitseerimise kinnituste, samuti nende projekteerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide sertifitseerimise kinnituste vastastikust tunnustamist. Neid kinnitusi väljastaks kumbki lepinguosaline, kohaldades lennukõlblikkust ja hooldust käsitlevat konkreetset korda. Läbirääkimiste käigus otsustasid mõlemad lepinguosalised sätestada kahe kõnealuse korra üksikasjad käesoleva lepingu eri lisades.2.2. Brüsselis 14. ja 15. detsembril 2009 alanud läbirääkimiste raames ning usalduse suurendamise toimingute käigus tegi EASA 22.–26. veebruaril 2010 kontrollkäigu ANACisse ja Brasiilia lennundusettevõtetesse. Kontrollkäigu jooksul käsitleti peamiselt selliseid ohutusküsimusi nagu projekti kinnitused, sertifitseerimine ja tootmisload. EASA hindas üldiselt ka Brasiilia Liitvabariigis kohaldatavat hoolduslubade andmise süsteemi. Samuti külastas ta Brasiilia lennundusettevõtteid, et hinnata ANACi järelevalvet nende üle. Saavutati kontrollkäigu eesmärk luua parem arusaamine ANACi korraldusest ja toimimisest ning Brasiilia reguleerivast raamistikust tsiviillennunduse ohutuse vallas, sealhulgas toodete projekteerimise, tootmise, hooldamise ning organisatsioonide sertifitseerimisest. Kontrollkäigu tulemused näitasid, et Brasiilia süsteemi raames kontrollitakse toodete projekteerimise ja tootmise vastavust nõuetele sama sõltumatult kui on ette nähtud Euroopa õigusnormidega (määrused (EÜ) nr 216/2008 ja (EÜ) nr 1702/2003), st ANACi otsesel osalusel ning kasutades volitatud organisatsioonide süsteemi (sarnane USA süsteemiga). Tõendite kohaselt vastavad hoolduse sertifitseerimise tavad ja kord reguleerivatele nõuetele, mis on võrdväärsed Euroopa õigusnormides (määrus (EÜ) nr 2042/2003) sätestatuga. Siiski selgus kontrollkäigu tulemusel, et usalduse edasine suurendamine loob selgema arusaama järelevalvest ANACi kinnitatud hooldusorganisatsioonide üle.2.3. Lepinguprojekti tekst ning kaks lisa (lennukõlblikkuse sertifitseerimise ja hoolduse kohta) lepiti ad referendum kokku Rio de Janeiros 2. märtsil 2010.3. Lepingu õiguslik alus3.1. Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale kuulub kaubavahetuse tehniliste tõkete kõrvaldamine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikes 1 määratletud ühise kaubanduspoliitika reguleerimisalasse ning on seega Euroopa Liidu ainupädevuses[2].3.2. Lisaks ühtlustas Euroopa Liit septembris 2002 jõustunud määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist) ELis kõnealuse määrusega reguleeritavad valdkonnad, s.t lennundustoodete esmane ja jätkuv lennukõlblikkus (sh hooldamine) ning keskkonnakõlblikkus. Nimetatud eeskirjad asendati määrusega (EÜ) nr 216/2008[3]. Kõnealust määrust on täiendatud rakendusmeetmetega (komisjoni määrused EÜ nr 1702/2003 ja EÜ nr 2042/2003), milles on sätestatud nõudmised ja kord, mida taotlejad, sertifikaadi omanikud ja ametiasutused peavad järgima, et alusmääruse põhinõudmised ja eesmärgid oleksid alati täidetud. Kavandatud leping mõjutab asjaomaseid Euroopa Liidu õigusnorme Euroopa maanteeveo alase kokkuleppega (ERTA) seotud kohtulahendi tähenduses.3.3. Seepärast leiab komisjon, et Euroopa Liidul on vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ja artikli 100 lõikele 2 ainupädevus kõnealune leping sõlmida.4. Lepingu ülesehitus4.1. Läbirääkimiste käigus koostatud leping on suures osas üles ehitatud samamoodi kui tavapärased liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kehtivad kahepoolsed lennuohutuse lepingud. Sarnaselt kahepoolsetele lennuohutuse lepingutele põhineb ka käesolev leping mõlema lepinguosalise süsteemi vastastikusel usaldamisel ning regulatiivsete erinevuste võrdlemisel. Seega kaasnevad lepinguga ekspordi- ja impordiasutuse koostöö kohustused ning meetodid, tänu millele on impordiasutusel võimalik välja anda sertifikaat lennundustoote, seadme või osa kohta, ilma et tal tuleks dubleerida kõiki ekspordiasutuse tehtud hindamisi; samuti nähakse lepinguga ette vaidluste lahendamise kord lepingu muutmisel.4.2. Koostöö tegemise ja üksteise sertifitseerimistulemuste tunnustamise viisid lennukõlblikkuse ja hooldamise valdkonnas (meetodid, reguleerimisala seoses toodete või teenustega, regulatiivsed erinevused ehk asjaomases argoos eritingimused) on esitatud lepingu lisades. Läbirääkimiste alguses leppisid mõlemad lepinguosalised kokku selles, et erikord, mis võimaldab mõlemal lepinguosalisel vastastikku tunnustada projekteerimis-, tootja- ning hooldusorganisatsioonide sertifitseerimise tulemusi, sätestatakse lisades, mis on mõlema lepinguosalise jaoks võrdselt siduvad ning käesoleva lepingu lahutamatu osa.4.3. Lepinguprojekt võimaldab mõlemal lepinguosalisel kaaluda, kuidas lepingu toimimist veelgi täiustada, ning teha soovitusi muudatuste tegemiseks, sealhulgas lepingule uute lisade lisamiseks ühiskomitee kaudu. See annab lepinguosalistele vabaduse otsustada lepingu ja selle lisade muutmise üle, kasutades sama muutmismenetlust, mille lõpuks üks lepinguosaline saadab viimaks teisele lepinguosalisele teatise selle kohta, et kooskõlastatud muudatuse jõustamiseks vajalik riigisisene menetlus on lõpetatud. Lepinguosalised võivad lepingut muuta ka omavaheliste diplomaatiliste nootide vahetamise teel eelkõige juhul, kui muudetakse olemasolevaid lisasid või lisatakse uus lisa.4.4. Peale selle toob lepinguprojekt Euroopa Liidule üldist kasu, võttes arvesse asjaolu, et sellega kehtestatakse kõikide liikmesriikide kõikide lennukõlblikkuse valdkondade sertifitseerimise tulemuste vastastikune tunnustamine. Olgu märgitud, et praegu on vaid kuus liikmesriiki sõlminud Brasiiliaga kahepoolse lepingu, milles käsitletakse toodete sertifitseerimist. Siiani on Transport Brazil tunnustanud oma kinnituste väljaandmisel ka Euroopa ametite, eriti Ühinenud Lennuametite (JAA) egiidi all saadud tulemusi. JAA on omakorda auditeerinud Brasiilia süsteemi ning sõlminud Brasiilia lennuametiga nn allhankelepingud, milles on üksikasjalikult sätestatud järgitavad toimingud, et võimaldada JAA-l soovitada oma tulemuste tunnustamist JAA liikmeks olevate lennuametite poolt. Samasugune olukord valitseb ka hooldusorganisatsioonide kinnituste valdkonnas, kus on sõlmitud vaid kuus ametlikku lepingut. Ka seal on Transport Brazil ja JAA sõlminud nn allhankelepingu, mis võimaldab JAA liikmeks olevatel lennuametitel tunnustada Brasiilia lennuameti järelevalve all olevaid Brasiilia remondijaamu (hooldusorganisatsioone). Lennundustoodete keskkonnakõlblikkuse sertifitseerimise kord hetkel puudub.5. Lepingu sisu5.1. Lepinguosaliste kindlad õigused ja kohustused5.1.1. Lepingu eesmärk ei ole ületada kummagi lepinguosalise kohaldatavate õigusnormidega lubatud piire. Euroopa Liidu kohaldatav õigusnorm on määrus (EÜ) nr 216/2008 ning selle rakendusmeetmed ja muudatused. Lepinguprojekti tekst kajastab täielikult Euroopa Liidu süsteemi, sätestades sõnaselgelt ülesannete lahususe lennundustoodete ja komponentide ning nende toodete ja komponentide projekteerimise ja tootmisega tegelevate organisatsioonide sertifitseerimise puhul.5.1.2. Kuigi ANACi protsess töötajatele hooldusalase kutseoskuse andmiseks on kõikehõlmav, vajavad teatavad koolitusprotsessid alles täielikku rakendamist. Hooldusorganisatsioonide üle peavad järelevalvet kaks ANACi audiitorit, kes korraldavad igal aastal ulatusliku auditi üksikasjalike kontrollnimekirjade põhjal. ANACi ja EASA hooldusalane koostöö algas üsna hiljuti ning selleks, et saada täielikku kinnitust Brasiilia järelevalvesüsteemi kohta ja säilitada selle vastu usaldus, tehakse lepingus ettepanek tunnustada ANACi korraldatavat sertifitseerimist ja järelevalvet üksnes siis, kui on tõendatud ANACi suutlikkus pidada järelevalvet hooldusorganisatsioonide üle. Tehakse ettepanek, et sarnaselt Euroopa Liidu ja Kanada vahelises kahepoolses tsiviillennunduse ohutuse lepingus sätestatule võib ANAC pärast sellise suutlikkuse tõendamist anda EASA nimel välja kinnitused hooldusorganisatsioonidele, mis asuvad Brasiilias ning hooldavad EÜs projekteeritud õhusõidukeid ja osi, ilma et lennundusohutusamet peaks ANACi väljaantud sertifikaatide/kinnituste alusel välja andma oma sertifikaate/kinnitusi. See on kooskõlas Euroopa õiguslike nõuetega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 12 lõikes 1, mille kohaselt võivad EASA või liikmesriikide lennuametid rahvusvahelise lepingu raames sertifikaate välja anda kolmanda riigi lennuameti poolt välja antud sertifikaadi alusel.5.1.3. Komisjon on seisukohal, et määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 12 lõige 1 ei takista Euroopa Liidul sõlmida rahvusvahelist lepingut, mille kohaselt kolmanda riigi pädeva asutuse väljaantud sertifikaadid kehtivad automaatselt ka Euroopa Liidus. Seda silmas pidades näeb leping hoolduse valdkonnas ette järgmise üleminekukorra usalduse suurendamiseks:-  lepinguosalised lepivad kokku, et hoolduskorra kohaldamisel käsitatakse ühe lepinguosalise hooldust käsitlevate kohaldatavate õigusnormide järgimist ja B1 liites määratletud reguleerivate nõuete täitmist võrdväärsena teise lepinguosalise kohaldatavate õigusnormide järgimisega;-  lepinguosalised lepivad kokku, et hoolduskorra kohaldamisel pakuvad mõlema lepinguosalise pädevate asutuste sertifitseerimistavad ja -menetlused samaväärseid tõendeid eespool osutatud nõuete järgimise kohta;-  lepinguosalised lepivad kokku, et hoolduskorra kohaldamisel käsitatakse lepinguosaliste vastavaid hooldustöötajate litsentsimise standardeid samaväärsena.5.2. Kindlad vahendid volituse eesmärkide saavutamiseks5.2.1. Lepinguprojekti kohaselt tunnustavad mõlemad lepinguosalised teise lepinguosalise kindlaksmääratud korra kohaselt läbiviidud vastavuskontrolli tulemusi, kui need tulemused on saadud lisades ettenähtud korras – artikli 3 lõige 1.5.2.2. Lepinguprojektis tunnustatakse mõlema lepinguosalise reguleeriva ametiasutuse õigust anda teise lepinguosalise nimel välja sertifikaate, mis kinnitavad vastavust teise lepinguosalise süsteemile – artikli 3 lõige 1.5.2.3. Lepinguprojektiga tagatakse mõlema lepinguosalise vastastikuse usalduse säilimine, nähes ette järjepideva koostöö- ja nõupidamissüsteemi sisseseadmise, kasutades tõhustatud koostööd auditeerimise, kontrollimise, õigeaegse teavitamise ja nõupidamise alal kõikides lepinguprojekti reguleerimisalasse kuuluvates valdkondades – artikkel 8, milles käsitletakse omavahelist koostööd, abi ja läbipaistvust.5.3. Tihedam koostöö ohutuspoliitika vallas ohutusteabe vahetamise ja läbipaistvuse kaudu5.3.1. Lepinguprojektiga nähakse lepinguosalistele ette võimalus teha ohutuspoliitika vallas tihedat koostööd, kooskõlastades aktiivselt oma ohutusalaseid poliitikameetmeid ja algatusi. Selleks soovitatakse vahetada teavet ja andmeid ning koostada ühisprogrammid tsiviillennunduse võimalike ohtude kindlakstegemise, vältimise või leevendamise suutlikkuse suurendamiseks eesmärgiga rakendada ühte järelevalvesüsteemi kõigi õhusõidukite suhtes, mis lepinguosaliste territooriumidel lendavad.5.3.2. Lepinguga (artikkel 8bis) tagatakse tundliku sisuga (ärisaladuse alla kuuluva) teabe konfidentsiaalsus ja kaitse ning nähakse mõlemale osalisele samas ette võimalus:3.  edastada teineteisele taotluse korral kiiresti lepingus käsitletud valdkondadega seotud teavet õnnetuste, vahejuhtumite või sündmuste kohta ning4.  vahetada muud ohutusteavet seoses õhusõidukite käitamisega ja järelevalve tulemustega, sealhulgas tulemustega, mis on saadud mõlema lepinguosalise lennuvälju kasutavate õhusõidukite kontrollimisel seisuplatsil vastavalt ANACi ja EASA välja töötatud korrale.5.4. Korrapärased nõupidamised ja vaidluste kiire lahendamine5.4.1. Lepinguprojekt on koostatud nii, et see tagaks igapäevase tõrgeteta töö ning võimaldaks võimalikult kiiresti lahendada selle rakendamisest tulenevad tehnilised probleemid. Selleks moodustatakse lepinguosaliste ühiskomitee ning allkomiteed: ühine sertifitseerimiskomitee ning ühine hoolduskomitee, kes annavad aru lepinguosaliste ühiskomitee ees ja kontrollivad lisade rakendamist. Ühiskomiteel ja allkomiteedel on nii nõupidamise kui ka vahendamise ülesanne, et tagada lepingu tõrgeteta toimimine, toimides foorumina, kus lahendatakse lepinguosaliste vahelised erimeelsused – sertifitseerimisega seoses artikkel 9 (ühiskomitee) ja 1. lisa punkt 2.2 ning hooldusega seoses 2. lisa punkt 4.2.5.4.2. Ühiskomiteel on volitus arutada lepingu või selle lisade muutmist, anda lepinguosalistele sellekohaseid soovitusi ning töötada välja töökord reguleerimisalase koostöö tegemiseks ja allkomiteede ülesannete hulka mittekuuluva tegevuse läbipaistvuse tagamiseks. See võimaldab pidada konstruktiivseid arutelusid ka valdkondade üle, mida ei käsitleta nimetatud kahes lisas, kuid mida reguleerivad Euroopa Liidu õigusnormid (nt õhusõidukite käitamine, load või lendusid jäljendavad koolitusseadmed), eesmärgiga rajada teed lepingu edaspidiseks muutmiseks.5.4.3. Nõupidamisi võib taotleda igal ajal – artikkel 15. Sellegipoolest peavad lepinguosalised tegema igakülgseid jõupingutusi, et lahendada tehnilised küsimused võimalikult madalal tasandil enne, kui neist saavad vaidlusküsimused.5.5. Kõrge usaldustaseme säilitamine teineteise süsteemide suhtes5.5.1. Kõrge usaldustaseme säilitamiseks mõlema lepinguosalise esmase ja jätkuva lennukõlblikkuse sertifitseerimise süsteemide suhtes võtavad Euroopa Liit ja Brasiilia endale teatavad kohustused:– teatada teisele lepinguosalisele pädeva asutuse nimi; Euroopa Liidu jaoks tähendab see Brasiilia teavitamist järgmisest: liikmesriigi lennuamet on läbinud edukalt (EASA teostatud) auditi ning selle auditi kohaselt vastab amet täielikult Euroopa Liidu õigusnormidele; Euroopa Liit on teadlik Brasiilia õigusnormide asjaomaseid valdkondi käsitlevatest nõuetest; Euroopa Liit on suuteline täitma lisadest tulenevaid ning sertifitseerimist ja hooldust mõjutavaid kohustusi – artikli 5 lõiked 2 ja 3;– tagada korrapäraste auditite abil, et teisele lepinguosalisele pädevate asutustena teatatud liikmesriikide lennuametid on suutelised jätkuvalt täitma lepingust ja selle lisadest tulenevaid kohustusi – artikli 5 lõiked 4 ja 5;– teha koostööd kvaliteedi tagamise nimel ning võimaldada mõlemal lepinguosalisel osaleda teineteise (ametiasutuste ja ettevõtjate) standardimise kontrollimisel ja vastavushindamisel – artikli 5 lõige 6 ja artikli 8 lõige 5;– vahetada ohutusandmeid, s.t olemasolevat teavet õnnetuste, vahejuhtumite või sündmuste kohta – artikli 8 lõige 4; ja tagada teabe vahetamisel nõuetekohane konfidentsiaalsus – artikkel 11;– teavitada teineteist kõikidest kohaldatavatest nõuetest ning algusjärgus vastastikku nõu pidada regulatiivsete ja korralduslike muutuste küsimuses – artikkel 8.5.6. Tugevad kaitsemeetmed5.6.1. Lepinguprojekti tekst on koostatud nii, et see võimaldab lepinguosalistel ohutusprobleemidele vajaliku paindlikkusega ja viivitamata reageerida või kehtestada kõrgem kaitsetase, mida nad peavad ohutuse tagamiseks sobivaks – artikkel 6. Selleks et võimaldada mõlemal lepinguosalisel selliste olukordadega tegeleda ilma lepingu kehtivust ohtu seadmata, on ette nähtud erikord.5.6.2. Kui lepinguosalistel ei ole siiski võimalik eriolukorda rahuldavalt lahendada, nähakse lepinguprojektiga ette esiteks võimalus peatada vaidlustatud pädeva asutuse järelduste tunnustamine – artiklid 6 ja 10; teiseks nähakse ette vahendid ja menetluskord lepingu osa või terve lepingu lõpetamiseks – artikli 16 lõige 3.2010/0143 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUStsiviillennunduse ohutuse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja lõike 8 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[5]ning arvestades järgmist:5.  Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi tsiviillennunduse ohutuse lepingu sõlmimiseks Brasiilia Liitvabariigi valitsusega vastavalt nõukogu otsusele, millega viimane volitas komisjoni läbirääkimisi alustama.6.  Lepingule, mille üle komisjoni läbirääkimisi pidas, kirjutati alla [kuupäev] tingimusel, et see on võimalik sõlmida hiljem.7.  Leping tuleks heaks kiita.8.  Tuleb sätestada menetluskord ELi osalemiseks lepinguga loodavates ühisorganites ning teatavate otsuste vastuvõtmiseks, eriti seoses lepingu ja selle lisade muutmisega, uute lisade lisamisega, üksikute lisade kohaldamise lõpetamisega, nõupidamistega, vaidluste lahendamisega ning kaitsemeetmete vastuvõtmisega.9.  Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et sama küsimust käsitlevad kahepoolsed lepingud Brasiiliaga lõpetatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 110.  Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline tsiviillennunduse ohutuse leping.11.  Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.12.  Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik(ud), kes on volitatud esitama lepingu artikli 16 lõikega 1 ettenähtud teade.Artikkel 213.  Lepingu artikli 9 kohases lepinguosaliste ühiskomitees esindab ELi Euroopa Komisjon, keda abistavad Euroopa Lennundusohutusamet ning liikmesriike esindavad lennuametid.14.  Lepingu A lisa punkti 2.1.1 kohases sertifitseerimise ühiskomitees ning B lisa punkti 4.1.1 kohases hoolduse ühiskomitees esindab ELi Euroopa Lennundusohutusamet, keda abistavad lennuametid, keda iga koosoleku päevakord otseselt mõjutab.Artikkel 315.  Pärast nõukogu määratud erikomiteega nõupidamist otsustab komisjon lepinguosaliste ühiskomitees võetava ELi seisukoha järgmistes küsimustes:16.  lepingu artikli 9 kohase lepinguosaliste ühiskomitee töökorra vastuvõtmine või muutmine.17.  Pärast lõikes 1 osutatud erikomiteega nõupidamist võib komisjon võtta järgmised meetmed:18.  võtta vastu lepingu artikli 6 kohased kaitsemeetmed;19.  taotleda nõupidamisi kooskõlas lepingu artikliga 15;20.  võtta vastu lepingu artikli 10 kohased kohustuste peatamise meetmed;21.  muud lepinguga ettenähtud meetmed, mida lepinguosalised võivad võtta lõike 3 ja ELi õigusaktide kohaselt.22.  Nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega järgmiste küsimuste üle:23.  täiendavate lisade vastuvõtmine kooskõlas lepingu artikli 16 lõikega 5;24.  muud lepingu muudatused, mis ei kuulu lõike 1 reguleerimisalasse;25.  üksikute lisade kohaldamise lõpetamine kooskõlas lepingu artikli 16 lõikega 3.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja […] [1] Soovitus: nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni pidama läbirääkimisi tsiviillennunduse ohutuse ja keskkonnakõlblikkuse alaste sertifitseerimistulemuste vastastikust tunnustamist käsitleva kahepoolse lepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Brasiilia vahel, SEK(2009) 1097 (lõplik), 3.8.2009.[2] Arvamus 1/94, WTO, EKL 1994, lk I–5267, punkt 33. Kõnealuse kohtupraktika kohaselt sõlmitakse vastastikuse tunnustamise lepingud toodete puhul tavaliselt EÜ asutamislepingu artikli 133 alusel. Vt nõukogu 22. juuni 1998. aasta otsus 1999/78/EÜ Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepingu sõlmimise kohta, EÜT L 31, 4.2.1999.[3] Määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ; ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.[4] ELT C , , lk .[5] ELT C , , lk .


				|

		52012PC0176

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ELi-EFTA ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni muutmist käsitleva otsuse vastuvõtmisega /* COM/2012/0176 final - 2012/0088 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Türgi ühinemine 20. mai 1987. aasta
ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga nõuab uute, asjaomast riiki
käsitlevate keeleviidete lisamist konventsiooni. Lisaks on vastavalt vaja muuta
tagatisdokumente, milles on nimetatud konventsiooniosalisi.
Üldine taust
20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri
konventsiooniga (edaspidi „konventsioon”) kehtestatakse meetmed kaupade
liikumise hõlbustamiseks Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi
ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel.
Türgi väljendas ametlikult soovi ühineda
konventsiooniga ning ta on täitnud kõik juriidilised, struktuurilised ja
infotehnoloogiaalased nõuded, mis on konventsiooniga ühinemise vältimatuks
eeltingimuseks.
Kuna Türgi on kõnealused eeltingimused täitnud
ning Türgit on kutsutud ühinema, on nüüd vaja muuta konventsiooni, et lisada
türgikeelsed viited, ning kohandada vastavalt tagatisdokumente. Kõnealused
muudatused tuleb sisse viia ning neid kohaldatakse alates esimesest päevast,
mil Türgi hakkab ühistransiidisüsteemi kasutama.
 Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad.
 Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Konsulteerimine huvitatud isikutega
 Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Konsulteerimine konventsiooniosalisi esindava ELi-EFTA ühistransiidi töörühmaga ja nende heakskiidu saavutamine.
 Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Pooldav arvamus
 Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
 Mõju hindamine 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga ühinemist võib käsitleda Euroopa Liiduga ühinemisele eelneva strateegia raames. Selle tulemusel viiakse transiidivaldkond vastavusse ühenduse õigustikuga. Ühistransiidiprotseduuri kasutuselevõtt Türgis TIR-protseduuri alternatiivina lihtsustab täiendavalt transiiti, vähendab kulusid ja võib suurendada kaubandust.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Kavandatud meetmete kokkuvõte Türgi ühinemine nõuab uute, asjaomast riiki käsitlevate keeleviidete lisamist konventsiooni, et konventsiooniosalised saaksid kohaldada ühistransiidiprotseduuri. Eelkõige tuleb teha vajalikud muudatused tagatisdokumentidesse. Tolliseadustiku komitee tollistaatuse ja transiidisektsioon ning ELi-EFTA ühistransiidi töörühm on käesoleva otsuse eelnõu heaks kiitnud. Komisjoni kutsutakse üles kiitma kirjalikult heaks käesoleva otsuse eelnõu, et esitada see nõukogule ühisseisukoha saamiseks, mis on vajalik selleks, et ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee saaks otsuse lõplikult vastu võtta.
 Õiguslik alus 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni artikkel 15.
 Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
 Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.
 Ei kohaldata.
 Õigusakti valik
 Kavandatud õigusakt(id): muu.
 Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Kavandatud meede on ainus võimalik.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
5.           MUU TEAVE
 Lihtsustamine
 Ettepanekuga nähakse ette halduskorra lihtsustamine ametiasutuste ning eraõiguslike isikute jaoks.
 Ettepanekuga nähakse ette üks ühistransiidiprotseduur kõigile konventsiooniosalistele.
 Ühistransiidiprotseduur lihtsustab eraõiguslike isikute jaoks tolliformaalsusi.
2012/0088 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS
ELi-EFTA ühiskomitees Euroopa Liidu nimel
võetava seisukoha kohta seoses 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri
konventsiooni muutmist käsitleva otsuse vastuvõtmisega
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eelkõige selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)(1)   Ühistransiidiprotseduuri konventsiooni artikli 15a[1] kohaselt
võib kolmas riik saada kõnealuse konventsiooni osaliseks, kui ühiskomitee
otsuse alusel kutsutakse riiki ühinema.
(2)(2)   Ühistransiidiprotseduuri konventsiooni artikli 15 kohaselt
antakse kõnealuse konventsiooni alusel moodustatud ühiskomiteele õigus
soovitada ja võtta vastu otsuseid, millega muudetakse kõnealust konventsiooni
ja selle liiteid.
(3)(3)   Türgi on ametlikult väljendanud soovi ühineda
ühistransiidisüsteemiga ning teda on kõnealuse konventsiooniga loodud
ühiskomitee 19. jaanuari 2012. aasta otsuse alusel kutsutud ühinema.
(4)(4)   Türgi on täitnud kõik juriidilised, struktuurilised ja
infotehnoloogiaalased nõuded, mis on konventsiooniga ühinemise vältimatuks
eeltingimuseks, ning ühineb ametliku ühinemismenetluse kohaselt 20. mai 1987.
aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga.
(5)       Seoses ühistransiidisüsteemi
laiendamisega on vaja teha teatavaid muudatusi konventsiooni. See on seotud
türgikeelsete viidetega ja tagatisdokumentide asjakohaste kohandustega.
(6)(6)   Kavandatud muudatus esitati ELi-EFTA töörühmale arutamiseks ning
see kiideti esialgselt heaks.
(7)(7)   Seepärast tuleks kindlaks määrata Euroopa Liidu seisukoht seoses
kavandatud muudatusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitees Euroopa
Liidu nimel võetav seisukoht seoses 20. mai 1987. aasta
ühistransiidiprotseduuri konventsiooni muutmist käsitleva kõnealuse ühiskomitee
otsuse nr XXX vastuvõtmisega põhineb käesolevale otsusele lisatud otsuse
eelnõul.
Väiksemaid muudatusi nimetatud otsuse eelnõus
võivad liidu esindajad ELi-EFTA ühiskomitees teha ilma komisjoni täiendava
otsuseta.
Artikkel 2
Kui ELi-EFTA ühiskomitee otsus on vastu
võetud, avaldab komisjon selle Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
LISA
Ettepanek:
ELi-EFTA ÜHISTRANSIIDI ÜHISKOMITEE OTSUS
nr XXX,
millega muudetakse 20. mai 1987.
aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni […]
ÜHISKOMITEE,
võttes arvesse 20. mai 1987. aasta
ühistransiidiprotseduuri konventsiooni,[2]
eriti selle artikli 15 lõike 3 punkti a,
ning arvestades järgmist:
(1) Türgi ühineb 20. mai 1987. aasta
ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga ning käesoleva konventsiooniga loodud
ühiskomitee 19. jaanuari 2012. aasta otsuse alusel on teda kutsutud ühinema.
(2) Seetõttu tuleks konventsiooni õiges
järjekorras lisada konventsioonis kasutatud viidete tõlked türgi keelde.
(3) Käesoleva otsuse kohaldamine on seotud
Türgi konventsiooniga ühinemise kuupäevaga.
(4) Et võimaldada trükitud tagatisvormide
kasutamist vastavalt kriteeriumidele, mis kehtisid enne Türgi konventsiooniga
ühinemise kuupäeva, on kehtestatud üleminekuperiood, mille jooksul neid
trükitud vorme võib vastavaid kohandusi tehes jätkuvalt kasutada.
(5) Seepärast tuleks konventsiooni vastavalt
muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Ühistransiidiprotseduuri konventsiooni III
liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.
Artikkel 2
1.           Käesolevat otsust
kohaldatakse alates 1. juulist 2012.
2.           III liite C1, C2, C3, C4, C5
ja C6 lisades esitatud vorme võib kuni 30. juunini 2013 jätkuvalt kasutada, kui
neis tehakse vajalikud muudatused seoses geograafiliste andmete, ametliku
asukoha või volitatud esindaja aadressiga.
Brüssel,
            Ühiskomitee nimel
            president
LISA
1.           B1 lisa lahtris 51 lisatakse
Ühendkuningriigi ja Islandi vahele järgmine taane:
„Türgi   TR”,
2.         B6 lisa III jaotist muudetakse
järgmiselt.
2.1.      Tabeli „Piiratud kehtivus - 99200”
esimeses osas lisatakse enne IS järgmine taane:
„-         TR       Sınırlı
Geçerli”
2.2.      Tabeli „Loobutud – 99201” teises
osas lisatakse enne IS järgmine taane:
„-         TR       Vazgeçme”
2.3.      Tabeli „Alternatiivsed tõendid –
99202” kolmandas osas lisatakse enne IS järgmine taane:
„-         TR       Alternatif Kanıt”
2.4.      Tabeli „Erinevused: asutus, kuhu
kaup esitati … (nimi ja riik) – 99203” neljandas osas lisatakse enne IS
järgmine taane:
„-         TR       Değişiklikler:
Eşyanın sunulduğu idare…....(adı ve ülkesi)”
2.5.      Tabeli „Väljumine ….. on aluseks
piirangutele ja/või maksudele vastavalt määrusele/direktiivile/otsusele nr ...
– 99204” viiendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:
„-         TR       Eşyanın ………’dan
çıkışı .…. No.lu Tüzük / Direktif / Karar
kapsamında kısıtlamalara veya mali yükümlülüklere tabidir”
2.6.      Tabeli „Ettenähtud teekonnast
loobutud – 99205” kuuendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:
„-         TR       Zorunlu Güzergahtan
Vazgeçme”
2.7.      Tabeli „Volitatud kaubasaatja –
99206” seitsmendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:
„-         TR       İzinli Gönderici”
2.8.      Tabeli „Allkirjanõudest loobutud –
99207” kaheksandas osas lisatakse enne IS järgmine taane:
„-         TR       İmzadan Vazgeçme”
2.9.      Tabeli „Üldtagatise kasutamine
keelatud – 99208” üheksandas osas lisatakse enne IS järgmine taane:
„-         TR       Kapsamlı teminat
yasaklanmıştır”
2.10.    Tabeli „Piiramatu kasutamine – 99209”
kümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:
„-         TR       Kısıtlanmamış
kullanım”
2.11.    Tabeli „Välja antud tagasiulatuvalt –
99210” üheteistkümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:
„-         TR       Sonradan
Düzenlenmiştir”
2.12.    Tabeli „Erinevad – 99211” kaheteistkümnendas
osas lisatakse enne IS järgmine taane:
„-         TR       Çeşitli”
2.13.    Tabeli „Mahtkaup – 99212”
kolmeteistkümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:
„-         TR       Dökme”
2.14.    Tabeli „Saatja – 99213”
neljateistkümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:
„-         TR       Gönderici”
3.         C1 lisa asendatakse järgmise
tekstiga:
„C1 LISA
ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR
TAGATISDOKUMENT
ÜKSIKTAGATIS
I.              Käendaja
kohustus
1.          Allakirjutanu[3]...............................................................................................................................................,
kelle elukoht või
registrijärgne asukoht on[4].................................................................................................................................................,
tagab käesolevaga
solidaarselt tagatistolliasutuses
................................................................................
kuni

...........................................................................................................................
suuruse summa ulatuses
Euroopa Liidu (kuhu
kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani
Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania
Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik,
Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik,
Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik,
Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome
Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik),
Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi
Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi[5] kasuks
printsipaali põhi- ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a
rahatrahvid), mille eest printsipaal[6]
…………………………………………………..
võib olla eespool
nimetatud riikide ees vastutav või vastutavaks saada seoses tolli- ja muudest
maksudest tulenevate tollivõlgadega, mida kohaldatakse allpool kirjeldatud
kauba suhtes, mis on ühenduse transiidiprotseduuril või
ühistransiidiprotseduuril lähtetolliasutusest ………………………
…………………………………………………………………………………………………………..
sihttolliasutusse
…………………………………………………………………………………………
…………………………………………………………………………………………………………
Kauba kirjeldus:
…………………………………………………………………………………………………………..
2.          Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud
riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad
summad, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem
kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine
asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevatele asutustele
tõendi kõnealuse transiitveo lõppemise kohta.
Pädev asutus võib allakirjutanu
taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise
kuupäevast lubatavat 30päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab
nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid
arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul
samadel tingimustel tasutava määraga.
3.          Käesolev
kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib.
Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva
kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või ühistransiitvedudest, mida
alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui
maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.
4.          Allakirjutanu
teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha[7] kõikides
punktis 1 loetletud riikides:
 Riik || Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress
 ……………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………….. || ………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
Allakirjutanu kinnitab,
et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud
formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud
ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt
kättetoimetatuks.
Allakirjutanu tunnistab
nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.
Allakirjutanu kohustub
mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, siis
teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.
Koht ……………………………., kuupäev ……………………………………….
…………………………………………………………….
(Allkiri)[8]
II.            Tagatistolliasutuse
aktsept
Tagatistolliasutuses ………………………………………………………………………………..
on
……………… (kuupäev) aktsepteeritud käendaja kohustus, mis hõlmab … (kuupäev) deklaratsiooni
nr ……….. alusel toimuvat ühenduse transiitvedu/ühistransiitvedu[9].
…………………………………………………
(Tempel ja allkiri)”
4.         C2 lisa asendatakse järgmise
tekstiga:
„C2 LISA
ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR
TAGATISDOKUMENT
MAKSEKVIITUNGINA ESITATAV ÜKSIKTAGATIS
I.              Käendaja
kohustus
1.          Allakirjutanu[10]...............................................................................................................................................,
kelle elukoht või
registrijärgne asukoht on[11].................................................................................................................................................,
tagab käesolevaga
solidaarselt tagatistolliasutuses
................................................................................
Euroopa Liidu (kuhu
kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani
Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania
Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik,
Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik,
Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik,
Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome
Vabariik, Rootsi Kuningriik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik),
Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi
Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi[12] kasuks
printsipaali põhi- ja
lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille
eest printsipaal võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või saada
vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate tollivõlgadega, mida
kohaldatakse ühenduse transiidiprotseduuril või ühistransiidiprotseduuril oleva
kauba suhtes ning mille puhul allakirjutanu on kohustunud välja andma
üksiktagatise maksekviitungeid kuni 7 000 euro väärtuses maksekviitungi
kohta.
2.          Allakirjutanu
kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude
korral tasuma nõutavad summad kuni 7 000 euro ulatuses maksekviitungi
kohta, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem
kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine
asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevatele asutustele
tõendi kõnealuse transiitveo lõppemise kohta.
Pädev asutus võib
allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates
maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30päevast tähtaega, mille jooksul
kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja
eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või
finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.
3.          Käesolev
kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib.
Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade tasumise eest, mis tulenevad
käesoleva kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või
ühistransiitvedudest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks
tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.
4.          Allakirjutanu
teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha[13] kõikides
punktis 1 loetletud riikides:
 Riik || Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress
 ………………………………………………………………………………………………………. || ……………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………..
Allakirjutanu kinnitab,
et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud
formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud
ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt
kättetoimetatuks.
Allakirjutanu tunnistab
nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.
Allakirjutanu kohustub
mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, siis
teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.
Koht ……………………………., kuupäev ……………………………………….
…………………………………………..
(Allkiri)[14]
II.            Tagatistolliasutuse
aktsept
Tagatistolliasutus
………………………………………………………………………………………..
Käendaja võetud kohustus
aktsepteeritud (kuupäev)
..........................................................................................................................
………………………………………………..
(Tempel ja allkiri)”
5.           C4 lisa asendatakse järgmise
tekstiga:
„C4 LISA
ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR
TAGATISDOKUMENT
ÜLDTAGATIS
I.          Käendaja
kohustus
1.          Allakirjutanu[15]...............................................................................................................................................,
kelle elukoht või registrijärgne asukoht on[16].................................................................................................................................................,
tagab käesolevaga
solidaarselt tagatistolliasutuses
................................................................................
kuni
..........................................................................................................................
suuruse summa ulatuses
st 100/50/30 %[17] võrdlussummast Euroopa
Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik,
Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik,
Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose
Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari
Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola
Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik,
Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri
Ühendkuningriik), Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi,
Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi, Andorra Vürstiriigi ja San Marino
Vabariigi[18]
kasuks
printsipaali põhi- ja
lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille eest
printsipaal[19]..........................................................................................................................................................................
võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses
tolli- ja muudest maksudest tulenevate tollivõlgadega, mida kohaldatakse
ühenduse transiidiprotseduuril või ühistransiidiprotseduuril oleva kauba
suhtes.
2.          Allakirjutanu
kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude
korral tasuma nõutavad summad eelnimetatud maksimumsumma ulatuses, ilma et
makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva
võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik
esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevatele asutustele tõendi kõnealuse
transiitveo lõppemise kohta.
Pädev asutus võib
allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates
maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30päevast tähtaega, mille jooksul
kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja
eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või
finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.
Seda summat ei tohi
vähendada käesoleva kohustuse alusel juba makstud summade võrra, välja arvatud
juhul, kui allakirjutanult nõutakse sellise tollivõla tasumist, mis tuleneb
ühenduse transiitveost või ühistransiitveost, mida alustati enne eelneva
maksenõude kättesaamist või kolmekümne päeva jooksul alates selle
kättesaamisest.
3.          Käesolev
kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib.
Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade tasumise eest, mis tulenevad
käesoleva kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või
ühistransiitvedudest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks
tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.
4.          Allakirjutanu
teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha[20] kõikides
punktis 1 loetletud riikides:
 || Riik || Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress
 ………………………………………………………………………………………………………….. || …………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
Allakirjutanu kinnitab,
et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud
formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud
ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt
kättetoimetatuks.
Allakirjutanu tunnistab
nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.
Allakirjutanu kohustub
mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, siis
teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.
Koht ……………………………., kuupäev ……………………………………….
………………………………………………
(Allkiri)[21]
II.            Tagatistolliasutuse
aktsept
Tagatistolliasutus
………………………………………………………………………………………..
Käendaja võetud kohustus
aktsepteeritud (kuupäev)
..........................................................................................................................
………………………………………………….
(Tempel ja allkiri)”
6.           C5 lisa lahtris 7 lisatakse
sõnade „Šveits” ja „Andorra” vahele sõna „Türgi”.
7.           C6 lisa lahtris 6 lisatakse
sõnade „Šveits” ja „Andorra” vahele sõna „Türgi”.
[1]               EÜT L 226,
13.8.1987, lk 2.
[2]               EÜT L 226,
13.8.1987, lk 2.
[3]               Perekonna-
ja eesnimi või ärinimi.
[4]               Täielik
aadress.
[5]               Maha
tõmmata konventsiooniosalis(t)e või teiste riikide (Andorra või San
Marino) nimi, kelle territooriumi ei läbita. Viited Andorra Vürstiriigile ja
San Marino Vabariigile kehtivad ainult ühenduse transiitvedude puhul.
[6]               Printsipaali
perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress.
[7]               Kui mõne
riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab
käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale
adresseeritud kirjavahetust, ning lõike 4 teises ja neljandas lõigus
sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia mutatis mutandis.
Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse,
kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.
[8]               Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis hõlmab……………………………….. (summa)”; summa
kirjutatakse sõnadega.
[9]               Täidab lähtetolliasutus.
[10]             Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.
[11]             Täielik aadress.
[12]             Ainult ühenduse transiitvedude puhul.
[13]             Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette
nähtud, määrab käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu
võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning lõike 4 teises ja
neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia mutatis
mutandis. Tagatisega seotud
vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle
tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.
[14]             Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis”.
[15]             Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.
[16]             Täielik aadress.
[17]             Mittevajalik maha tõmmata.
[18]             Maha tõmmata konventsiooniosalis(t)e või teiste riikide (Andorra
või San Marino) nimi, kelle territooriumi ei läbita. Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult
ühenduse transiitvedude puhul.
[19]             Printsipaali perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress.
[20]             Kui mõne
riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab
käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale
adresseeritud kirjavahetust, ning lõike 4 teises ja neljandas lõigus
sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia mutatis mutandis.
Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse,
kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.
[21]             Allakirjutaja
kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis hõlmab… (summa)”;
summa kirjutatakse sõnadega.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.1.2017
            COM(2017) 17 final
            2017/0011(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Horvaatia Vabariigis

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Vastavalt Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise akti
                  1
                artikli 4 lõikele 2 kohaldatakse Schengeni acquis’ teatavaid sätteid Horvaatias juba alates ühinemiskuupäevast, samas kui muid sätteid kohaldatakse üksnes nõukogu sellekohase otsuse alusel, mis tehakse pärast kontrollimist, mis kinnitab, et kõnealuse acquis’ kõigi osade kohaldamise tingimused on täidetud. Niisugune kontrollimine toimub asjaomase Schengeni hindamiskorra kohaselt.

               See Schengeni hindamiskord on ette nähtud nõukogu määrusega (EL) nr 1053/2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks
                  2
               . Kõnealuse määruse kohaselt kehtestas komisjon aastateks 2014–2019 mitmeaastase hindamisprogrammi
                  3
                ja 2016. aasta hindamisprogrammi, millega on ette nähtud Horvaatia hindamine.

               Schengeni hindamine saab Schengeni infosüsteemi (SIS) valdkonnas toimuda alles siis, kui SIS on Horvaatias tööle hakanud. Seetõttu on vaja, et nõukogu võtaks vastu otsuse Schengeni acquis’ SISi käsitlevate sätete jõustamise kohta Horvaatias.

               Nõukogu saab sellise otsuse teha alles pärast seda, kui Horvaatia on teinud vajalikud tehnilised ja õiguslikud ettevalmistused, sealhulgas andmekaitsealased ettevalmistused, et töödelda SISi andmeid ja vahetada täiendavat teavet. Sellest tulenevalt toimus veebruaris 2016 Schengeni hindamine, et kontrollida andmekaitse taset Horvaatias. Pärast Schengeni komitees
                  4
                6. oktoobril 2016 antud positiivset arvamust võttis komisjon rakendusotsusega
                  5
                vastu hindamisaruande, milles kinnitati, et andmekaitse tase on rahuldav.

               Peale selle kinnitas SIS II nõuanderühm
                  6
                5. septembril 2016, lähtudes Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (eu-LISA) koostatud testi koondaruandest (2016-093)
                  7
               , et tehnilisest seisukohast on Horvaatia riiklik süsteem (N.SIS) valmis integreeruma SISiga ja et tema riiklik süsteem on eesmärgipärane. 15. septembril 2016 kinnitas SIS II komitee
                  8
                sama testiaruande, tunnistades, et Horvaatia on täitnud SISi käivitamise tehnilised tingimused.

               Seepärast on nüüd nõukogul võimalik määrata kindlaks kuupäev, millal Schengeni acquis’ SISi käsitlevad sätted hakkavad Horvaatias kehtima. Käesoleva otsuse jõustumine peaks võimaldama edastada SISi andmeid Horvaatiale. Nende andmete kasutamine Horvaatias peaks võimaldama komisjonil Schengeni hindamismenetluste kohaselt kontrollida, et SISi käsitlevaid õigusnorme kohaldatakse õigesti.

               SISi kasutamisele Horvaatias kehtestatakse teatavad piirangud, kuni nõukogu teeb otsuse Schengeni acquis’ täieliku kohaldamise kohta Horvaatias ning kontrolli kaotamise kohta sisepiiridel. Selline otsus tehakse alles siis, kui on kontrollitud, et vajalikud tingimused asjaomase acquis’ kõikide osade kohaldamiseks on Horvaatias ühinemisakti artikli 4 lõike 2 kohaselt täidetud.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Käesoleva ettepanekuga tahetakse SISi valdkonnas kehtivaid õigusnorme jõustada Horvaatias.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Käesolev ettepanek on seotud andmekaitse ja politseikoostöö valdkonda puudutavate Schengeni acquis’ sätetega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise akti artikli 4 lõige 2.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               2012. aasta ühinemisakti artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et Schengeni acquis’ sätteid, millele ei ole osutatud kõnealuse akti artikli 4 lõikes 1, kohaldatakse Horvaatias üksnes nõukogu sellekohase otsuse alusel.

               •Proportsionaalsus

               Nõukogu määruse (EL) nr 1053/2013 artikli 15 lõige 2 peegeldab nõukogule antud erivolitusi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala piires toimuva liidu poliitika rakendamise vastastikusel hindamisel.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Kooskõlas nõukogu määruse (EL) nr 1053/2013 artikli 14 lõikega 5 ja artikli 21 lõikega 2 on liikmesriigid esitanud Schengeni komitee andmekaitseteemalise 6. septembri 2016. aasta hindamisaruande kohta positiivse arvamuse.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata

               •Mõjuhinnang

                  Ei kohaldata

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata

               •Põhiõigused

                  Schengeni hindamise käigus võetakse arvesse põhiõiguste kaitset Schengeni acquis’ kohaldamisel.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ei kohaldata

               5.MUU TEAVE

               Ei kohaldata

               2017/0011 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Horvaatia Vabariigis

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti,
                  9
                eriti selle artikli 4 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  10

               ning arvestades järgmist:

               (1)Horvaatia ühinemisakti artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et Schengeni acquis’ sätteid, millele ei ole osutatud kõnealuse akti artikli 4 lõikes 1, kohaldatakse Horvaatias üksnes nõukogu sellekohase otsuse alusel, mis tehakse pärast Schengeni kehtiva hindamiskorra kohaselt toimunud kontrollimist, mis kinnitab, et Horvaatias on kõnealuse acquis’ kõigi osade kohaldamise tingimused täidetud, sealhulgas kõik Schengeni eeskirjad on tõhusalt kohaldatud kooskõlas kokkulepitud ühiste standardite ja aluspõhimõtetega.

               (2)Kohaldatav Schengeni hindamiskord on sätestatud nõukogu määruses (EL) nr 1053/2013
                  11
               .

               (3)Schengeni hindamine andmekaitse valdkonnas toimus Horvaatias veebruaris 2016. Komisjon võttis rakendusotsusega
                  12
                vastu hindamisaruande, milles kinnitati, et tingimused, mis on vajalikud Schengeni acquis’ kohaldamiseks andmekaitse valdkonnas, on Horvaatias täidetud.

               (4)Vastavalt komisjoni rakendusotsuse (EL) 2015/450
                  13
                artikli 1 lõikele 1 on kontrollitud, et tehnilisest seisukohast on Horvaatia riiklik süsteem (N.SIS) valmis integreeruma Schengeni infosüsteemiga („SIS“).

               (5)Et Horvaatia tegeleb vajalike tehniliste ja õiguslike ettevalmistustega, et töödelda SISi andmeid ja vahetada täiendavat teavet, on nõukogul nüüd võimalik määrata kindlaks kuupäev, millal Schengeni acquis’ SISi käsitlevad sätted hakkavad Horvaatias kehtima.

               (6)Käesoleva otsuse jõustumine peaks võimaldama edastada SISi andmeid Horvaatiale. Nende andmete konkreetne kasutamine peaks võimaldama komisjonil kontrollida, kas SISi käsitlevaid Schengeni acquis’ õigusnorme kohaldatakse Horvaatias õigesti. Kui on kontrollitud, et Schengeni acquis’ kõikide osade kohaldamiseks vajalikud tingimused on Horvaatias täidetud, peaks nõukogu tegema otsuse kontrollide kaotamise kohta sisepiiridel.

               (7)Eraldi nõukogu otsus tuleks vastu võtta selleks, et määrata kindlaks kuupäev, millal kaotatakse kontroll sisepiiridel Horvaatiaga. Enne sellises otsuses sätestatud kuupäeva tuleks SISi kasutamisele Horvaatias kehtestada teatavad piirangud.

               (8)Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nõukogu otsuse 1999/437/EÜ
                  14
                artikli 1 punktis G osutatud valdkonda kuuluvate Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises sõlmitud lepingu
                  15
                tähenduses.

               (9)Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)
                  16
                tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ
                  17
                artikliga 3 ning nõukogu otsuse 2008/149/JSK
                  18
                artikliga 3.

               (10)Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)
                  19
                tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/349/EÜ
                  20
                artikliga 3 ning nõukogu otsuse 2011/350/JSK
                  21
                artikliga 3,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Alates [...]* [kuupäeva märgib nõukogu] kehtivad Schengeni acquis’ Schengeni infosüsteemi („SIS“) käsitlevad sätted, millele on osutatud käesoleva otsuse lisas, Horvaatia suhtes tema suhetes Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari, Malta Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi ning Ühendkuningriigiga käesolevas artiklis täpsustatud tingimustel.

               2.Alates [...]* [kuupäeva märgib nõukogu] võib hoiatusteateid nõukogu otsuse 2007/533/JSK
                  22
                artikli 3 lõike 1 punkti a ning määruse (EÜ) nr 1987/2006
                  23
                artikli 3 punkti a tähenduses ning nende hoiatusteadetega seotud täiendavat teavet ja lisaandmeid otsuse 2007/533/JSK artikli 3 lõike 1 punktide b ja c ning määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 3 punktide b ja c tähenduses teha nimetatud otsuse ja nimetatud määruse sätete kohaselt kättesaadavaks Horvaatiale.

               3.Alates [...]* [kuupäeva märgib nõukogu] on Horvaatial võimalik sisestada SISi hoiatusteateid ja lisaandmeid, kasutada SISi andmeid ja vahetada täiendavat teavet, kui lõike 4 sätetest ei tulene teisiti.

               4.Kuni sisepiiridel Horvaatiaga kaotatakse kontrollid, kehtib Horvaatia suhtes järgmine:

               (a)ta ei ole kohustatud keelama tema territooriumile sisenemist või seal viibimist kolmandate riikide kodanikele, kelle kohta on mõni teine liikmesriik esitanud määruse (EÜ) nr 1987/2006 kohase hoiatusteate riiki sisenemise või riigis viibimise keelamiseks;

               (b)ta hoidub sisestamast SISi hoiatusteateid ja lisateavet ning vahetamast täiendavat teavet kolmandate riikide kodanike kohta määruse (EÜ) nr 1987/2006 kohase riiki sisenemise või riigis viibimise keelamise otstarbel.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 112, 24.2.2012, lk 21.

                     (2)
                  ELT L 295, 6.11.2013, lk 27.

                     (3)
                  Komisjoni 18. juuni 2014. aasta rakendusotsus C(2014) 3683, millega kehtestatakse mitmeaastane hindamisprogramm aastateks 2014–2019 nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1053/2013 (millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks) artikli 5 kohaselt, mida on muudetud komisjoni 23. juuli 2015. aasta rakendusotsusega C(2015) 4827.

                     (4)
                  Nõukogu määruse (EL) nr 1053/2013 artikliga 21 asutatud komitee.

                     (5)
                  C(2016) 6870.

                     (6)
                  SIS II nõuanderühm loodi selleks, et anda Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (eu-LISA) haldusnõukogule SIS II kesksüsteemi küsimustes ekspertabi. Nõuanderühma kuuluvad liikmesriikide esindajad ja komisjon. Nõuanderühmade töö- ja koostöökorra on haldusnõukogu sätestanud eu-LISA kodukorras.

                     (7)
                  Asjaomased testid tehti kooskõlas komisjoni 16. märtsi 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/450 (millega kehtestatakse testimisnõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemiga (SIS II) integreeruvatele või oma siseriiklikku süsteemi oluliselt muutvatele liikmesriikidele; teatavaks tehtud numbri C(2015) 1612 all) artikli 1 lõikega 1.

                     (8)
                  Komitee, mis on loodud kooskõlas nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuse 2007/533/JSK (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63) artikliga 67 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4) artikliga 51.

                     (9)
                  ELT L 112, 24.2.2012, lk 21.

                     (10)
                  ELT C ..., ..., lk …

                     (11)
                  Nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1053/2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).

                     (12)
                  C(2016) 6870.

                     (13)
                  Komisjoni 16. märtsi 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/450, millega kehtestatakse testimisnõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemiga (SIS II) integreeruvatele või oma siseriiklikku süsteemi oluliselt muutvatele liikmesriikidele; teatavaks tehtud numbri C(2015) 1612 all.

                     (14)
                  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

                     (15)
                  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

                     (16)
                  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

                     (17)
                  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

                     (18)
                  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/149/JSK sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 50).

                     (19)
                  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

                     (20)
                  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/349/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, eelkõige seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades ja politseikoostööga (ELT L 160, 18.6.2011, lk 1).

                     (21)
                  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

                     (22)
                  Nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsus 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63).

                     (23)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.1.2017
            COM(2017) 17 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Horvaatia Vabariigis

               LISA

               Loetelu Horvaatia ühinemisakti artikli 4 lõike 2 kohastest Schengeni acquis’ sätetest, mis on seotud Schengeni infosüsteemiga

               1.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1986/2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II)
                  1

               2.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist
                  2

               3.Nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsus 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist
                  3
               .

                     (1)

                           ELT L 381, 28.12.2006, lk 1.

                     (2)

                           ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.

                     (3)

                           ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.