               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.12.2017
            COM(2017) 782 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta(Rootsi taotlus – EGF/2017/007 SE/Ericsson)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.Rootsi esitas 9. augustil 2017 taotluse EGF/2017/007 SE/Ericsson, et saada EGFilt rahalist toetust seoses töötajate koondamistega
                  2
                Rootsi ettevõtja Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) juures.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2017/007 SE/Ericsson

                        Liikmesriik

                        Rootsi

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Stockholm (SE11)

                        Kesk-Rootsi idaosa / Östra Mellansverige (SE12)

                        Lõuna-Rootsi / Sydsverige (SE22)

                        Lääne-Rootsi / Västsverige (SE23)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        9. august 2017

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        9. august 2017

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        23. august 2017

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        4. oktoober 2017

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        27. detsember 2017

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõtja

                        Telefonaktiebolaget LM Ericsson
                           4

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        1

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           5

                        NACE Revision 2 osa 26 (Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine)

                        Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv

                        0

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        17. jaanuar 2017– 17. mai 2017

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        1 990

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        398

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        2 388

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        2 388

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        900

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        3 408 644

                        EGFi rakendamise eelarve
                           6
                         (eurodes)

                        142 023

                        Kogueelarve (eurodes)

                        3 550 667

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        2 130 400

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Rootsi esitas taotluse EGF/2017/007 SE/Ericsson 9. augustil 2017, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal kuupäeval ja palus Rootsilt lisateavet 23. augustil 2017. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 27. detsembril 2017.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus on esitatud seoses 2 388 töötaja koondamisega ettevõtja Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson on emaettevõtja ja Ericsson AB on tütarettevõtja) juures ning on kavas toetada 900 töötajat. Ettevõtja tegutseb eelkõige NACE Revision 2 osa 26 „Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine“ alla kuuluvas majandussektoris. Ettevõtja Ericssoni juures toimunud koondamised leidsid peamiselt aset NUTS 2. tasandi piirkondades Stockholmis (SE11) Lääne-Rootsis (Västsverige, SE23) ja Kesk-Rootsi idaosas (Östra Mellansverige, SE12), aga töötajaid koondati ka Lõuna-Rootsis (Sydsverige, SE22).

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Telefonaktiebolaget LM Ericsson (sh Ericsson AB)

                        1 990

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Rootsi esitas taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat.

               7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 17. jaanuarist 2017 kuni 17. maini 2017.

               8.Vaatlusperioodil toimusid järgmised koondamised:

               –Ericsson koondas 1 990 töötajat.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               9.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –1 990 koondatud töötajat, arvestades kuupäevast, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               10.Lisaks juba osutatud töötajatele kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 398 töötajat, kes koondati enne või pärast nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Neile töötajatele teatati kollektiivsest koondamisest 31. oktoobril 2016, kuid nende individuaalsed koondamisteated saadeti neile ajal, mis ei kuulu käesoleva taotluse neljakuuse vaatlusperioodi alla.

               11.Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 2 388.

               Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

               12.Et kirjeldada seost koondamiste ja tegevuse lõpetamise ning maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, selgitab Rootsi, et telekommunikatsioonitööstuse riistvarapõhisel äriliinil tehtud koondamised on tingitud sellest, et kõnealuse ettevõtja majanduskasv Rootsis oli selles sektoris üleilmsest konkurentsist tulenevalt negatiivne.

               13.Praegune taotlus on juba teine Ericssoniga seoses EGFile esitatud taotlus. Ettevõtja kolis hiljuti suure osa riistvarapõhise tehnoloogia tootmisest Aasiasse, sest Indias ja Hiinas on tootmise kulu ja kvaliteedi suhe soodsam ning seal on riistavaratoodete tootmisrajatiste lähedal suured kasvavad turud.

               14.Ericssoni keerulise olukorra tõttu esitas Rootsi esimese taotluse seoses eelmise koondatud töötajate rühmaga 31. märtsil 2016 (siis algas üleilmastumisest tingituna käivitunud tegevuse ümberviimine) ning parlament ja nõukogu kiitsid taotluse heaks 11. oktoobril 2016.

               15.EY poolt Euroopas 2013. aastal läbiviidud uuring
                  7
                näitas, et IT ja telekommunikatsioonitehnoloogia tootmissektoreid mõjutas tegevuse Aasiasse üleviimine ja ümberpaigutamine eriti rängalt. See suundumus jätkub, sest üleilmse konkurentsi tingimustes on vaja kulusid kärpida ja paljud selles sektoris tegutsevad ettevõtjad on sunnitud edaspidigi oma tegevuse asukohta muutma.

               16.Ericssoni andmete kohaselt on ettevõtja Rootsis järk-järgult töötajate arvu vähendanud (2005. aasta 21 178-lt
                  8
                2017. aasta juuni seisuga 14 483-le
                  9
               ). Hoolimata Rootsis toimunud koondamistest suurenes Ericssoni töötajate arv üleilmselt 2005. ja 2014. aasta vahemikus 56 055-lt 118 055-le
                  10
               , kuid hakkas siis vähenema ning 2017. aasta juunis oli Ericssonil 109 127 töötajat
                  11
               . See näitab, et ettevõtjal oli raskusi ja konkurentsiprobleeme kogu maailmas, mitte ainult Rootsis.

               17.Praeguseks on NACE Revision 2 osa 26 „Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine“ alla kuuluvas majandussektoris esitatud EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks 17 EGFi taotlust, neist 14 puhul (sealhulgas käesolev taotlus) on toodud põhjenduseks kaubanduse üleilmastumine ja kolme puhul üleilmne finants- ja majanduskriis
                  12
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               18.Need koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused on osa telekommunikatsiooniettevõtjate tegevuse ümberstruktureerimisest ja üleviimisest, mis algas 2014. aastal. Selle aja jooksul suleti telekommunikatsiooni riistvara tootmisliine mitmes tehases ja kolm Ericssoni tehast (Kumla, Borås ja Katrinenholm) suleti tervikuna.

               19.Üleilmastumise enda ja sellest tingitud eelkõige Aasia konkurentide suurenenud konkurentsivõime tagajärjel toimunud strukturaalsete muutuste tõttu on Ericssoni tulevik ebakindel, sest konkurendid löövad Euroopa hinnad alla.

               20.Ericsson peab enda konkurentsieeliseks pigem tarkvaraarendust ja püüab keskenduda just üleilmastumisest tuleneva nõudlusele vastamisele. Ettevõtja mitte üksnes ei paiguta tootmist välismaale ümber, vaid keskendub riistvarapõhise tehnoloogia tootmise asemel järjest rohkem teenustele ja tarkvara müügiga seonduvale. Selle sektori osakaal tootmises on kasvanud 67 %-le (2016. aastal, 10 aastat tagasi oli see 50 %)
                  13
               .

               21.Raadiosidevõrgu (Radio Access Network – RAN) taristu turg oli varem Ericssoni toodete peamine kasutaja, kuid üleilmastumise ja konkurentsi tagajärjel väheneb Ericssoni turuosa selles sektoris järjest. Huawei (Hiina telekommunikatsiooniettevõtja) on Ericssoni vastava turuosa üle võtnud
                  14
               .

               22.Et üleilmsete suundumustega sammu pidada, kavatseb Ericsson tulevikus oma tegevust laiendada uude suurde valdkonda, milleks on pilvetehnoloogia. Üleilmsest konkurentsist tulenevalt ettevõtja ees seisvate probleemide lahendamiseks ei plaani Ericsson selle valdkonna teadusuuringuteks ja arendustegevuseks kasutada Rootsi töötajaid või Rootsi tehaseid, vaid näiteks Hiina omi, kus nii võimekate töötajate valik kui ka üldine nõudlus on palju suuremad (üleilmselt asub üle 40,8% pilvetehnoloogia valdkonna töötajatest Hiinas)
                  15
               .

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               23.Koondamiste eeldatav mõju kohalikule ja piirkondlikule majandusele ning tööhõivele on erinev, samas piirkondade ees seisvad probleemid on sarnased. Kõikjal on peamine probleem see, et paljud koondatud on vanemaealised, kelle oskused on seotud tootmisharuga, mida enam ei eksisteeri.

               24.Kuigi IT-oskustega inimeste järele on mitmes piirkonnas väga suur nõudlus, ei ole Ericssoni juures koondatud töötajate oskused need, mida tööturul vajatakse. Rootsis on tööturg riigi tasandil üldiselt heas seisus. Probleem on selles, et palju sarnaste oskustega töötajaid koondati samal ajal ja samas geograafilises piirkonnas.

               25.Lihttöötajate olukord on seda keerulisem, et Rootsis on säilinud vähe traditsioonilisi tootmises pakutavaid töökohti. Koondatud töötajad peavad läbima põhjaliku ümberõppe, et omandada oskused, mida on vaja töötamiseks era- või avalikus teenussektoris, mis on suurima tööjõunõudlusega sektorid. Just seepärast kasutatakse 900 töötaja jaoks taotletavaid EGFi vahendeid selleks, et aidata lihttöölisi, kellel on uue töö leidmine palju keerulisem. Lihttöötajate mõeldud töökohtade kadumine Ericssoni tootmistehastes on eriti aktuaalne Kumla ja Boråsi
                  16
                tehaste puhul.

               26.Neil Ericssoni juures koondatutel, kellel on kõrgharidus, peaks olema paremad võimalused uue töö leidmisel just avaliku hanke või hariduse valdkonnas ning ka täiesti uutes IT pädevusvaldkondades, kus on vaja põhjalikku ümberõpet. Neis valdkondades on töötajaid vaja ning ümberõpe peaks aitama koondatud spetsialistidel neis uutes sektorites tööd leida. Ericssoni tehastest on just Karlskrona, ent ka Stockholmi, Göteborgi ja Linköpingi
                  17
                tehased need, kus spetsialistide koondamised mõjutavad piirkonna majandust ja tööhõivet kõige rohkem.

               27.Riikliku kvartaliaruande jaoks kogutud uusimad andmed 2017. aasta teise kvartali kohta näitavad, et 25–74aastaste pikaajalise töötuse määr Rootsis oli 25,5%. 25–49aastaste vanuserühmas langes see näitaja 20,5%-le, samas kui 55–64aastaste vanuserühmas moodustas kauem kui 12 kuud kestva pikaajalise töötuse määr 39% kogu tööhõivest
                  18
               . On selge, et Rootsi suhteliselt stabiilsest tööhõiveolukorrast hoolimata on 55–64aastastel töötajatel raske tööd leida.

               28.See vanuserühm moodustab 900 sihtrühma kuuluvast koondatud töötajast üle 30 %. Projektiga soovitakse sellele vanuserühmale keskenduda ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele suunatud meetmete raames. Paljud sellesse rühma kuuluvad töötajad on Ericssoni juures töötanud väga kaua ja neil on oskused, mida ei vajata väljaspool ettevõtet ja väljaviidud töökohtadega telekommunikatsiooni riistvarasektorit. Neil töötajatel on tööturul väga raske, sest nende oskused on aegunud, sageli puudub neil oma ettevõtte väline tööturukogemus ning on väga võimalik, et nad jäävad töötuks pikaks ajaks. Rootsis ei ole näiteks võimalik üle 47aastastel riigilt õppetoetust saada, mis tähendab, et selle sihtrühma suhtes solidaarsuse ülesnäitamise seisukohast on eriti vajalikud just EGFi vahendusel pakutavad ümberõppevõimalused, mille abil saavad need inimesed omandada uusi oskusi ja leida töö uues sektoris uuel erialal.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               29.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 900. Need töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv (ümardatud protsent)

                        Sugu:

                        Mehed:

                        600

                        (66,67 %)

                        Naised:

                        300

                        (33,33 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        900

                        (100,00 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud:

                        0

                        (0 %)

                        Vanuserühm
                           19
                        :

                        15–24aastased:

                        1

                        (0,11 %)

                        25–29aastased:

                        5

                        (0,56 %)

                        30–54aastased:

                        617

                        (68,56 %)

                        55–64aastased:

                        272

                        (30,22 %)

                        üle 64-aastased:

                        5

                        (0,56 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               30.Koondatud töötajatele (edaspidi „taotlejad“) osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               Nõustamine ja karjääri kavandamine

               –Põhjalik hindamine ja personaalne kava: see meede hõlmab üldist registreerimist, standardküsitlust varasemate kogemuste ja koolituste kohta, taotlejate tööalase konkurentsivõime hindamist ja individuaalse tegevuskava koostamist, mitut põhjalikku isiklikku kohtumist ja hindamist. Kaasatakse mitu karjäärinõustajat, et osutatud nõustamisteenused oleksid taotleja isiklike vajadustega hästi seotud.

               –Töö otsimisega seotud abi: meede ühendab Rootsi riikliku tööturuasutuse (Arbetsförmedlingen) tavapärased tööotsimist toetavad teenused, sh CV koostamise ja tööintervjuu koolitused uute personaalsete meetmetega. Need EGFi vahenditest rahastatavad uued meetmed ja täiendavad abimeetmed hõlmavad koostööd värbamisettevõtjate esindajatega ja nendega kohtumisi, otsekontakte töötajaid värbavate ettevõtjatega, üksikisikutele või rühmadele pakutavat toetust, mis aitab taotlejatel oma oskusi turul pakutavate töökohtadega sobitada, ning loenguid selle kohta, kuidas on olukord piirkonna eri tööturgudel. Meetmes osalevad isikutele õpetatakse ka seda, kuidas olemasolevaid oskusi uute töövaldkondade jaoks esitada.

               –Motivatsiooninõustamine ja karjääri kavandamine: selle meetmega toetatakse taotlejaid motivatsiooni hoidmisel ja inspireerivate ideede saamisel. Selleks korraldatakse karjäärikoosolekuid ja konverentse, kuhu kutsutakse EGFi toetusesaajatele rääkima inimesi väljastpoolt. Neil üritustel julgustatakse töötajaid omandama uusi oskusi ja uut haridust ning käima koolitustel. Konverentsidel tutvustatakse tööturu olukorda ja räägitakse sellest, millised oskused on konkreetses valdkonnas olulised, pakutakse koolitusvõimalusi ja aidatakse luua sidemeid teiste sidusrühmadega nii üksikisiku tasandil kui ka rühmiti. Sellest meetmest peaks kasu olema just üle 50aastastel koondatud töötajatel.

               Ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele suunatud meetmed

               –Meede keskendub eelkõige tegevusele, millega aidatakse ebasoodsas olukorras olevaid koondatuid, seega neid, kes on vanemad kui 50 ja keda ähvardab pikaajaline töötus, ning neid, kellel on õpiraskused või füüsiline puue ja kes võivad vajada lisatuge. Meetme raames abistavad spetsialistid (sh psühholoogid ja füsioterapeudid) inimesi uue elukutse omandamisel. Kuna Rootsis ei ole üle 47aastastel võimalik riigilt õppetoetust saada, rahastatakse selle eriti haavatava ja solidaarsust vajava rühma ümberõpet EGFi vahenditest.

               Ettevõtluse toetamine

               –Meetmega toetatakse taotlejatepoolset ettevõtte asutamist nii, et neile antakse võimalus taotleda avalike tööturuasutuste programmide kaudu starditoetust (enne kuuekuulise toetuse heakskiitmist pakutakse üksikasjalikke ärinõustamis- ja teostatavusuuringuteenuseid).

               Haridus ja koolitus

               –Meede hõlmab töökohapõhiseid õppimisvõimalusi, mille puhul seotakse formaalharidus ja ettevõtetes kohapeal saadavad kogemused (seda avalikud tööturuasutused tavaliselt ei paku), samuti kasutatakse tööjõuvahendusasutuste teenuseid. Lisaks sellele aidatakse meetme vahendusel taotlejatel kõrgkoolidesse sisse saada ja just neile sobivaid koolitusi leida, pakutakse ka kuni 12 kuud kestvaid eriharidusvõimalusi või kuni kahe semestri pikkust kõrgkoolikursust. Kui õpingud kestavad vähemalt kaks aastat, võib meedet rakendada kuni kuus kuud kauem (kuni 9. veebruarini 2020) juhul, kui seda peetakse eelneva põhjaliku hindamise käigus vajalikuks. Keskendutakse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ja taotlejaid motiveeritakse leidma uut tööd valdkonnas, kus traditsioonilised soorollid seda ei soosiks.

               –Peamiselt pakutakse lühiajalisi ümberõppekursusi, täiendkoolitust ja sertifitseerimist. Töötajate tausta ja tööturu nõudlust arvestades pakutakse ümberõpet eelkõige IT sektoris. Meetmete pädevusvaldkondi võib projekti käigus küll laiendada, kuid peamiselt keskendutakse siiski taotlejatele ja nende isikust tulenevatele vajadustele.

               Tööotsimis- ja liikuvustoetused

               –Meetmega aidatakse taotlejatel igapäevaeluga toime tulla ja hüvitatakse tööintervjuudel või koolitusel käimise või muu töö otsimise käigus tekkivaid transpordikulusid (üle 600 SEKi
                  20
               ). Toetust antakse taotleja poolt tööotsimistegevuse kohta esitatud tõendite põhjal ning toetuse summa sõltub ka sellest, mitmes konkreetses programmis taotleja osaleb.

               31.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               32.Projekt aitab kaasa Rootsi majanduse jätkusuutlikule arengule. Arbetsförmedlingen (Rootsi riiklik tööturuasutus) peab oma konkursikutsetes järgima keskkonnanõudeid ja oma muid tavapäraseid nõudeid ning seega on koolituskavad kooskõlas Rootsi keskkonnaseadusega ja 16 Rootsi keskkonnakvaliteedi eesmärgiga.

               33.Rootsi ametiasutused on esitanud kohustusliku teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Eelarveprognoos

               34.Hinnangulised kogukulud on 3 550 667 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 3 408 644 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 142 023 eurot.

               35.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 2 130 400 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline (ümardatud) kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           21

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           22

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Nõustamine ja karjääri kavandamine.

                        900

                        438

                        393 841

                        Ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele suunatud meetmed
                           (kaitstud ja toetatud töökohad)

                        130

                        1 005

                        130 700

                        Ettevõtluse toetamine

                        85

                        1 538

                        130 700

                        Haridus ja koolitus
                           (õppe- ja koolitusvõimalused uue töökoha leidmiseks)

                        155

                        10 119

                        1 568 394

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        2 223 635

                        (65,24 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Tööotsingutoetused:

                        - tööturu koolituskava

                        - aktiveerimistoetus (tööpraktika, starditoetus jne)

                        - rehabilitatsiooniprogrammis osalemise toetus ja vastav aktiveerimistoetus

                        95

                        10 823

                        1 028 170

                        Liikuvustoetus

                        70

                        2 241

                        156 839

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        1 185 009

                        (34,76 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        -

                        2. Haldamine

                        –

                        95 846

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        17 427

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        28 750

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        142 023

                        (4 %)

                        Kogukulud (a + b + c):

                        –

                        3 550 667

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        2 130 400

               36.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi kogukuludest. Rootsi ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               37.Rootsi ametiasutused on kinnitanud, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringuteks ettenähtud summad 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               38.Rootsi ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 7. veebruaril 2017. Seega on meetmete võtmiseks vajalikud kulud EGFi toetuse saamiseks rahastamiskõlblikud alates 7. veebruarist 2017 kuni 9. augustini 2019. Erandiks on kaheaastaste või pikemate kõrgkooliõpingute kulud, mille puhul võib rahalist toetust anda kuni 9. veebruarini 2020.

               39.Rootsi ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 7. veebruaril 2017. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 7. veebruarist 2017 kuni 9. veebruarini 2020.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               40.Riikliku eelfinantseerimise või kaasfinantseerimise allikas on Arbetsförmedlingeni eelarve.

               41.Rootsi on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust muudest liidu rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               42.Rootsi ametiasutused on teada andnud, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett on koostatud sihtrühma kuuluvate toetusesaajate ja nende esindajatega ning kohalike ametiasutustega konsulteerides. Riikliku tööturuasutuse esindajad teevad Ericssoni esindajatega strukturaalsete kohanduste algusest saadik tihedat koostööd. Praegu taotleb Rootsi toetust seoses uue koondamiste lainega. Nagu eelmine kord, kohtuvad riikliku tööturuasutuse esindajad ka praeguse koondamiste uue laiene ajal ettevõtja, kohalike ametiasutuste, mitmesuguste ametiühingute ja värbamisasutuste esindajatega ning konsulteerivad nendega.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               43.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Rootsi ametiasutused on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab Arbetsförmedlingen, kes tegi seda ka eelmise Ericssoni juhtumi ajal. See asutus on ametlikult nimetatud EGFi korraldus- ja makseasutuseks. Projekti raamatupidamist kontrollib siseauditi üksus, mis on Arbetsförmedlingeni juhatuse juurde kuuluv eraldi organ. Üksuse ülesanne on teha sisekontrollitoiminguid ja kontrollida Arbetsförmedlingeni tegevust, soovitada parandusi ning nõustada ja toetada juhatust ja peadirektorit. Projekti auditeerimine toimub korrapäraselt.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               44.Rootsi on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –Ericsson, kes jätkab pärast koondamisi tegevust, on koondamiste puhul täitnud oma juriidilised kohustused ja kandnud oma töötajate eest nõuetekohaselt hoolt;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust muudest liidu fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               45.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  23
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, mis on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               46.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 2 130 400 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               47.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  24
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               48.Komisjon esitab koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 2 130 400 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               49.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta
                  (Rootsi taotlus – EGF/2017/007 SE/Ericsson)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  25
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  26
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  27
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, mis on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)Rootsi esitas 9. augustil 2017 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses Rootsis paikneva ettevõtja Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) poolt läbiviidud koondamistega. Taotluse kohta esitati määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõike 3 kohaselt lisateavet. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Rootsi ametiasutuste taotluse alusel rahalist toetust summas 2 130 400 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 2 130 400 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [otsuse vastuvõtmise kuupäev]*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)

                        EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)

                        Telefonaktiebolaget L. M. Ericsson on emaettevõtja, kelle Stockholmis paiknevates valdustes asub Ericssoni üleilmne peakorter. Ericsson AB on ettevõtja Telefonaktiebolaget L. M. Ericsson tütarettevõtja. 2 349 töötajat koondati tütarettevõtja Ericsson AB juures ja 39 töötajat koondati emaettevõtja Telefonaktiebolaget L. M. Ericsson juures.

                     (5)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (6)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (7)

                  http://www.ey.com/Publication/vwLUAssets/Outsourcing_in_Europe_2013/$FILE/EY-outsourcing-survey.pdf

                     (8)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/financial-reports-and-filings/annual-reports/ericsson-annual-report-2014-en.pdf

                     (9)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/financial-reports-and-filings/interim-reports-archive/2017/6month17-en.pdf

                     (10)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/financial-reports-and-filings/annual-reports/ericsson-annual-report-2014-en.pdf

                     (11)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/financial-reports-and-filings/interim-reports-archive/2017/6month17-en.pdf

                     (12)

                  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=582&langId=en

                     (13)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/2016/ericsson-annual-report-2016-en.pdf

                     (14)

                  http://www.delloro.com/news/massive-4g-lte-deployments-worldwide-not-enough-to-turn-around-ran-market-2

                     (15)

                  http://www.forbes.com/sites/louiscolumbus/2014/12/12/where-cloud-computing-jobs-will- be-in-2015/

                     (16)

                        Vastavalt NUTS 2. tasandi piirkonnad SE12 ja SE23.

                     (17)

                        Vastavalt NUTS 2. tasandi piirkonnad SE22, SE11, SE23 ja SE12.

                     (18)

                  http://ec.europa.eu/eurostat/data/database

                        Eurostati kood: lfsq_upgal, andmeid ajakohastati viimati 3.10.2017.

                     (19)

                        Kuna SFC-süsteemis on protsendid automaatselt ümardatud, siis ei pruugi summa alati olla täpselt 100 %. Praegusel juhul on eri vanuserühmade protsentide summa 100,01 %.

                     (20)

                        600 SEKi on umbes 60 eurot.

                     (21)

                        Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks nagu Rootsi esitatud taotluses.

                     (22)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (23)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (24)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (25)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (26)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (27)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.11.2017
            COM(2017) 686 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohtaHispaania taotlus – EGF 2017/006 ES/Galicia apparel

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.Hispaania esitas 19. juulil 2017 taotluse EGF/2017/006 ES/Galicia apparel, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
                  2
                NACE Revision 2 osa 14 (Rõivatootmine) Hispaanias NUTS 2. tasandil Galicia piirkonnas (ES11).

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2017/006 ES/Galicia apparel

                        Liikmesriik

                        Hispaania

                        Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Galicia (ES11)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        19. juuli 2017

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        19. juuli 2017

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        2. august 2017

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        13. september 2017

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        6. detsember 2017

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõige 2, milles on sätestatud erand artikli 4 lõike 1 punktis b kehtestatud kriteeriumidest

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        5

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           4

                        Osa 14
                           (Rõivatootmine)

                        Vaatlusperiood (üheksa kuud)

                        30. juuli 2016 – 30. aprill 2017

                        Koondamiste koguarv

                        303

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        303

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        303

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        1 140 000

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                        60 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        1 200 000

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        720 000

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Hispaania ametisasutused esitasid taotluse EGF/2017/006 ES/Galicia apparel 19. juulil 2017, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Hispaania ametiasutustelt lisateavet 2. augustil 2017. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 6. detsembril 2017.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus esitati, sest NACE Revision 2 osa 14 (Rõivatootmine) alla kuuluvas majandussektoris koondati 303 töötajat. Asjaomased koondamised leidsid aset Hispaania NUTS 2 tasandi piirkonnas Galicia (ES11).

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Caramelo S.A.

                        97

                        Shivshi S.L.

                        41

                        Confecciones Deus S.L.

                        20

                        Viriato

                        106

                        Deus Creaciones S.L.

                        39

                        Ettevõtjaid kokku: 5

                        Koondatuid kokku:

                        303

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Rahastamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        303

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Hispaania ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohase sekkumiskriteeriumi alusel, millega tehakse erand artikli 4 lõike 1 punktist b, mille kohaselt on toetuse saamise tingimus vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. NUTS 2. tasandi piirkonnas Galicias (ES11) koondati kokku 303 töötajat.

               7.Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 30. juulist 2016 kuni 30. aprillini 2017.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Kõik vaatlusperioodil aset leidnud koondamised on arvestatud alates töölepingu tegeliku lõpetamise või selle kehtivuse lõppemise kuupäevast.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               9.Rahastamiskõlblikke toetusesaajaid on kokku 303.

               Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel

               10.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidavad Hispaania ametiasutused, et pärast 2004. aasta lõpus Maailma Kaubandusorganisatsiooni tekstiilikaubanduse kokkuleppe aegumisest tingitud tekstiili- ja rõivakaubanduse liberaliseerimine põhjustas maailmakaubanduse struktuuris suuri muutusi. EUROSTATi andmebaasi COMEXT andmete põhjal suurenes 2016. aastal rõivatoodete import EL 28 riikidesse võrreldes 2008. aastaga 37,9 % ja võrreldes 2004. aastaga 83,2 %.

               EL 28 rõivatoodete import ja eksport (miljonit eurot)

                        2004

                        2005

                        2006

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        IMPORT

                        49 674,5

                        54 379,5

                        61 409,9

                        64 479,0

                        65 990,0

                        63 735,6

                        71 169,7

                        EKSPORT

                        14 929,5

                        15 684,1

                        17 095,7

                        18 368,8

                        19 159,5

                        16 218,6

                        17 346,2

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        2016

                        IMPORT

                        77 866,3

                        75 008,4

                        74 830,4

                        82 016,8

                        90 256,8

                        91 002,5

                        EKSPORT

                        20 555,7

                        22 857,5

                        23 888,9

                        24 990,4

                        25 944,7

                        26 149,1

               Allikas: Eurostat-Comext

               11.Põhitarnija Hiina import EL 28 riikidesse suurenes 2016. aastal võrreldes 2004. aastaga 245 % (13 miljardilt eurolt 31,8 miljardile eurole), järgnes Bangladesh, kelle import ELi neljakordistus (3,8 miljardilt eurolt 15,3 miljardile eurole).

               12.Samal ajavahemikul suurenes ka EL 28 eksport, kuigi vähemal määral. Rõivatoodete eksport suurenes 2016. aastal võrreldes 2008. aastaga 28,3 % ja võrreldes 2004. aastaga 75,1 %. Tulemuseks on ELi rõivatoodete suurenev negatiivne kaubandusbilanss.

               EL 28 rõivatoodete kaubandusbilanss

               Allikas: Eurostat-Comext

               13.Praeguseks on rõivatootmise sektorilt laekunud EGFile viis taotlust, millest kolm põhines kaubandusega seotud üleilmastumisel ja kaks üleilmsel finants- ja majanduskriisil
                  6
               . See on teine taotlus, milles käsitletakse Galicias rõivatootmise sektoris tegutsevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) koondatud töötajaid.

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               14.Suurenenud impordil ELi on hindu alandav mõju ning see on omakorda negatiivselt mõjutanud ELi tekstiilisektori ettevõtjate finantsolukorda ja vallandanud tekstiili- ja rõivatööstuse üldise suundumuse viia tootmine üle EList väljapoole riikidesse, kus kulud on väiksemad, näiteks Marokosse, Tuneesiasse, Hiinasse ning mitmetesse Aasia riikidesse
                  7
               . Selle tulemusena on Galicias pidevalt vähenenud rõivatootmise ettevõtjate arv (ajavahemikul 2010–2016 –26 %) ning see on põhjustanud koondamisi.

               Rõivatootmise ettevõtjad (NACE 14) Galicias

               Allikas: Instituto Gallego de Estadística (IGE).

               Taotluse toetuskõlblikkuse põhjenduseks esitatud eriolukorra kirjeldus ning koondamiste eeldatav mõju kohalikule majandusele ja tööhõivele.

               15.Hispaania ametiasutused väidavad, et kuigi üheksakuulise vaatlusperioodi vältel koondati vähem kui 500 inimest, tuleks esitatud taotlust siiski käsitada EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohase taotlusena, sest tegemist on eriolukorraga, millel on ulatuslik mõju tööhõivele ning kohalikule, piirkondlikule ja riiklikule majandusele.

               16.Galicia elanikkond on koondunud peamiselt piirkonna suurtesse majanduskeskustesse – rannikualadele Ferroli ja A Coruña vahel loodes ning Villagarcía, Pontevedra ja Vigo vahel edelas; sisemaa-aladel väheneb rahvaarv ja valitseb tööpuudus. 2016. aastal elas Galicias 13 375 inimest vähem kui 2000. aastal, ent ometi oli seal 1 260 elaniketa st mahajäetud paika (linna või muud populatsiooniühikut) rohkem kui 2000. aastal, tingituna inimeste elukohavahetusest ja majanduskeskuste lähedusse koondumisest. Lisaks sellele on alates 2010. aastast noorte inimeste emigratsiooni ning sündide arvuga võrreldes suureneva surmade arvu tõttu olnud Galicias demograafiline areng negatiivne (vähenemine aastas ligikaudu 2,3 %).

               17.Koondamistest mõjutatud sisemaa territooriumil asuv piirkond on Ordes/Órdenes
                  8
               , kus rõivatootmise ettevõtjad (peamiselt VKEd ja kooperatiivid) on majandust edasiviiv jõud.

               Ordesi/Órdenesi geograafiline asukoht

               18.Suurel määral rõivatööstusest sõltuv Ordes on kannatanud selliste ettevõtjate arvu vähenemise tõttu, kes on ELi suunatud rõivatoodete suurenenud impordi tõttu tegevuse lõpetanud või rõivatootmise välismaale üle viinud. Ajavahemikul 2008–2014 on rohkem kui kuue töötajaga ettevõtjate arv vähenenud 40 %. Lisaks rõivatootmise ettevõtjate arvu vähenemisele on Ordesi linna SKP elaniku kohta vähenenud 17 057 eurolt 2010. aastal 15 883 eurole 2014. aastal. Ordesi töötleva tööstuse sektoris suurenes töötus 40 % ajavahemikul detsembrist 2016 kuni aprillini 2017, kui toimus suurem osa koondamistest, mida käsitletakse käesolevas taotluses.

               19.Eelduste kohaselt põhjustavad koondamised piirkonnale suuri probleeme. Töölt vallandamise mõju on seotud töökohtade nappusest tingitud tööturule naasmise keerukusega, sest piirkond asub kaugel peamistest tööstuskeskustest; vallandatud töötajate madala haridustasemega ja kutseoskustega, mis nad on omandanud nüüdseks langusjoonel asuvas sektoris, ning tööotsijate suure arvuga. Ordesi töötute koguarvust moodustab töötleva tööstuse töötute arv 34,6 % (43,7 %, kui vaadelda naiste tööpuudust).

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               20.Eeldatavalt osalevad 303 koondatud töötajat kõnealuste meetmetega pakutavas tegevuses. Need töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        50

                        (16,50 %)

                        Naised:

                        253

                        (83,50 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        298

                        (98,35 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud:

                        5

                        (1,65 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24-aastased:

                        2

                        (0,66 %)

                        25-29-aastased:

                        13

                        (4,29 %)

                        30–54-aastased:

                        217

                        (71,62 %)

                        55–64-aastased:

                        71

                        (23,43 %)

                        üle 64-aastased:

                        0

                        (00,0 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               21.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Tutvustavad kohtumised ja ettevalmistavad seminarid: Tutvustavad kohtumised on kõigile sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele pakutav esimene meede, mis hõlmab üldteavet olemasolevate nõustamis- ja koolitusprogrammide ning toetuste ja stiimulite kohta. See hõlmab ka osalevate töötajate kutsesobivuse määramist. Ettevalmistavatel seminaridel antakse põhjalikumat teavet tööturule naasmise, litsentsimist või kutsepädevuse sertifikaate nõudvate sektorite, pädevuste tõendamise ja tööoludes omandatud pehmete oskuste ning kohustusliku hariduse lõpetamise kohta.

               –Kutsenõustamist sõltuva töösuhte või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise suunas pakutakse kogu rakendusperioodi jooksul.

               –Koolitus. Koolitus hõlmab võtme- ja horisontaalpädevuste õpet ning sellist kutseõpet nagu näiteks suurema lisaväärtusega ameti omandamine rõivatootmise sektoris (erinevalt tootmisest ei viida välismaale üle selliseid tegevusvaldkondi nagu disain, tarnimine, brändimine või logistika), eakate hooldamine ning ülalpeetavate sotsiaalabi ja tervishoid, laomajandus, vaba aja veetmise ja puhkusevõimaluste korraldamine ning testide ettevalmistamine töökogemuse kaudu omandatud oskuste tunnustamiseks / varasemate õpingute ja koolituse tunnustamine ettevõtlusega alustamiseks.

               –Aktiivse tööotsimise toetamine, sealhulgas kohalike ja piirkondlike töövõimaluste otsimine (ka füüsilisest isikust ettevõtjatele) ning töökohtade ja tööotsijate kokkuviimine.

               –Tööle naasmise järgne juhendamine. Tööle naasnud töötajaid juhendatakse esimeste kuude vältel, et uues töökohas võimalikke probleeme vältida.

               –Stiimulid. Stiimuleid on mitmesuguseid. 1) Osalemise stiimul. Meetmetes osalevad töötajad, kes järgivad kokkulepitud taasintegreerimise suunda, saavad kuni 400 eurot (üks väljamakse või osamaksetena). 2) Toetus transpordikulude katteks. Samas linnas sõitmiseks 3 eurot päevas ning linnadevaheliseks sõitmiseks 0,19 eurot/km. 3) Toetus ülalpeetavate isikute hooldajatele. Hooldamisvastutusega (lapsed, vanurid või puudega inimesed) töötajad saavad 15 eurot
                  9
                päevas meetmetes osalemise eest. Toetuse eesmärk on katta täiendavad hoolduskulud, et osalejad saaksid koolitusest või muudest meetmetest osa võtta. 4) Sissetulekuhüvitis. Taasintegreeritud töötajad, kes alustavad füüsilisest isikust ettevõtjana, saavad kuue kuu jooksul sissetulekuhüvitisena 200 eurot kuus.

               22.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               23.Hispaania ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Eelarveprognoos

               24.Hinnangulised kogukulud on 1 200 000 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 1 140 000 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 60 000 eurot.

               25.EGFist taotletakse rahalist toetust kogusummas 720 000 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           10

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           11

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Tutvustavad kohtumised ja ettevalmistavad seminarid
                           (Acogida y medidas de sensibilización)

                        303

                        187

                        56 628

                        Kutsenõustamine
                           (Programa de orientación)

                        212

                        583

                        123 598

                        Koolitus
                           (Programa de formación)

                        212

                        2 514

                        533 030

                        Aktiivse tööotsimise toetamine
                           (Apoyo a la recolocación)

                        100

                        1 978

                        197 836

                        Juhendamine pärast tööle naasmist
                           (Seguimiento en el empleo)

                        95

                        224

                        21 308

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        932 400

                        (81,79 %)

                        Toetused ja stiimulid (meetmed EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaselt)

                        Stiimulid
                           (Programa de incentivos)

                        212

                        979

                        207 600

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        207 600

                        (18,21 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        0

                        2. Haldamine

                        –

                        48 000

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        3 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        9 000

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        60 000

                        (5,00 %)

                        Kogukulud (a + b + c):

                        –

                        1 200 000

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        720 000

               26.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi kogukuludest. Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               27.Hispaania ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 4. septembril 2017. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 4. septembrist 2017 kuni 4. septembrini 2019.

               28.Hispaania ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 21. augustil 2017. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 21. augustist 2017 kuni 4. märtsini 2020.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               29.Riikliku eelfinantseerimise või kaasfinantseerimise allikad on Galicia autonoomse piirkonna vahendid.

               30.Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu muudest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               31.Hispaania ametiasutused on teatanud, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud sotsiaalpartneritega konsulteerides. 28. septembril 2017 toimunud esimesel koosolekul teavitati neid EGFile esitatud taotlusest Galicia rõivatootmise sektoris koondatud töötajate toetuse kaasrahastamiseks. Sellega seoses kutsuti neid ka osalema ümarlauakohtumistel, et kavandatud meetmeid arutada. Sellised kohtumised toimusid oktoobris eri kuupäevadel. Kuna sotsiaalpartnerid on aktiivselt osalenud Galicia ametiasutuste kui rakendusametite käsitletud eelnevates juhtumites, on nad teadlikud EGFi kaasrahastatud meetmete lisaväärtusest ning toetavad käesolevat juhtumit.

               Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

               32.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Hispaania on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid. Xunta de Galicia tegutseb korraldusasutuse vahendusasutusena
                  12
               .

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               33.Hispaania ametiasutused on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –töötajaid koondanud ettevõtjad, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               34.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  13
               artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, mis on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               35.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 720 000 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               36.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  14
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               37.EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 720 000 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               38.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta
                  Hispaania taotlus – EGF 2017/006 ES/Galicia apparel

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  15
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  16
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  17
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, mis on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)19. juulil 2017 esitas Hispaania taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamisega Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) Revision 2 osa 14 (Rõivatootmine) alla kuuluvas majandussektoris Hispaanias ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS)
                  18
                2. tasandi piirkonnas Galicia (ES11). Taotluse kohta esitati määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõike 3 kohaselt lisateavet. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Hispaania esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja kohalikule majandusele ulatuslik negatiivne mõju.

               (5)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Hispaaniale taotluse alusel rahalist toetust summas 720 000 eurot.

               (6)Selleks et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 720 000 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)

                        EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)

                        Seoses kaubanduse üleilmastumisega: EGF/2017/006 ES/Galicia apparel (käesolevas otsuse ettepanekus käsitletav juhtum) ning EGF/2007/008 MT Textiles, COM(2008) 94 ja EGF/2010/003 ES Galicia textile, COM(2010) 437. Seoses ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga: EGF/2009/018 LT Wearing apparel, COM(2010) 56 ja EGF/2010/014 SI Mura, COM(2010) 582.

                     (7)

                        Allikas: Cointega, Galicia rõivamoe klaster (www.cointega.com).

                     (8)

                        Piirkonna nimi galeegi ja hispaania keeles.

                     (9)

                        Kui ülalpeetavaid isikuid on kaks või rohkem, siis 20 eurot päevas.

                     (10)

                        Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks nagu Hispaania esitatud taotluses.

                     (11)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (12)

                        Xunta de Galicia ja eelkõige Consellería de Facenda – Dirección General de política financiera, tesoro y fondos europeos / Servicio de inspección y control de fondos comunitarios koostöös ametiga Consellería de Economía, Emprego e Industria – Secretaría Xeral de Emprego / Subdirección Xeral de Relacións Laborais hakkab tegutsema korraldusasutuse vahendusasutusena.

                     (13)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (14)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (15)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (16)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (17)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (18)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.1.2018
            COM(2018) 27 final
            2018/0009(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 esimese muudatuse liidu nimel allakirjutamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Lennutransport on Euroopa Liidu transpordipoliitika üks prioriteete. Komisjoni eesmärk on kujundada hästi toimiv lennutranspordisüsteem, mis tagab reisijate ja kaupade sujuva, ohutu ja tõhusa liikumise. See nõuab kõrge tasemega lennuliikluse korraldamise süsteemi, millega on võimalik lahendada lennutranspordi suurema läbilaskevõime ja ohutustasemega seotud olemasolevaid ja tulevasi probleeme, vähendades samas lendudest tulenevat keskkonnamõju ja aeronavigatsiooniteenuste kulusid.

               Euroopa Liit on alates 2004. aastast sihipäraselt tegelenud lennuliikluse korraldamise süsteemi parandamisega Euroopas, reformides lennuliikluse juhtimist ja korraldust ning ajakohastades ja ühtlustades Euroopa lennuliikluse korraldamise taristut Ühtse Euroopa taeva algatuse
                  1
                abil. Ühtse Euroopa taeva algatuse lõpuleviimine on peamise eesmärgina välja toodud komisjoni poolt 7. detsembril 2015 vastu võetud Euroopa lennundusstrateegias,
                  2
               mille kohaselt on see üks peamisest probleemidest, mis praegu Euroopa Liidu lennundussüsteemi toimimist ja konkurentsivõimet mõjutab. SESAR (Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem) on ühtse Euroopa taeva algatuse tehnoloogiaosa. Selle eesmärk on teha kindlaks, valideerida ja kasutada uut tehnoloogiat ja töömeetodeid, mis aitavad kaasa Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemide tõhustamisele.

               Lennutransport on üleilmne tegevusala, mis tugineb suurel määral lennuliikluse korraldamise süsteemide ülemaailmsele koostalitlusvõimele, mis tagab ohutud, otstarbekalt teostatud ja kulutõhusad lennud maailma eri piirkondade kohal ja vahel. Ülemaailmset koostalitlusvõimet on võimalik saavutada üksnes eri piirkondade vahelise tõhusa ja püsiva koostöö abil. Ka Ameerika Ühendriigid tegelevad lennuliikluse korraldamise ajakohastamisega, eelkõige Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuameti (FAA) juhitava programmi NextGen kaudu. SESAR ja NextGen on praegu peamised lennuliikluse korraldamise ajakohastamise üleilmsed lähteallikad. Mõlema algatuse eesmärk on parandada olemasolevate süsteemide suutlikkust, kasutades ulatuslikumalt automatiseerimist, vahetades laialdasemalt teavet, kasutades lennuplaanide ja -trajektooride puhul uusi lähenemisviise, rakendades uusi hajutamismeetodeid ning kasutades ulatuslikumalt satelliittehnoloogiat. Sellega seoses on ülemaailmne koostalitlusvõime oluline eesmärk lennuliikluse korraldamise süsteemide kavandamisel ja arendamisel ning seega üks SESARi ja NextGeni põhinõuetest.

               Ohutuma ja tõhusama lennutranspordi arendamise ühisel eesmärgil kirjutasid Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid 2011. aastal alla Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelisele tsiviillennundusalast teadus- ja arendustegevust käsitlevale koostöömemorandumile. Koostöömemorandumi alusel seni toimunud koostöö puudutab peamiselt lennuliikluse korraldamist, eelkõige ühistegevust SESARi ja NextGeni vahelise teadus- ja arendustegevuse valdkonnas.

               Sel ajal olid mõlemad programmid teadus- ja arendusetapis ning sellega põhjendati asjaolu, et koostöös keskenduti esialgu teadus-, arendus- ja valideerimistegevusele. Koostöömemorandumi raames tehtav koostöö, eelkõige SESARi ja NexGeni vahel, on saavutanud kõrge küpsusastme ning andnud olulisi tulemusi lennuliikluse korraldamise süsteemide ülemaailmse koostalitlusvõime edendamisel. See ajendas kahte osalist uurima võimalust laiendada koostöö kohaldamisala ka lennuliikluse korraldamise süsteemide kasutuselevõtmisega seotud teemadele. Sellele tuginedes volitas nõukogu 8. mail 2017. aastal komisjoni pidama läbirääkimisi Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuametiga (FAA) koostöömemorandumi muutmise üle, et laiendada selle kohaldamisala kasutuselevõtmise valdkonnale. Kolm peamist läbirääkimiste eesmärki olid järgmised:

               1)
                     laiendada kehtiva koostöömemorandumi kohaldamisala tsiviillennunduse teadus- ja arendustegevusele, et hõlmata lennuliikluse korraldamise ajakohastamine täies ulatuses (st teadus- ja arendustegevus, valideerimine, tutvustamine, kasutuselevõtmine), käsitledes ka ühtse Euroopa taevaga seotud kujunemisjärgus lennundusvaldkondi ja muid lennuliikluse korraldamise teemasid lisaks tehnoloogiale;

               2)
                     tõhustada ja optimeerida koostöömemorandumi ning selle lisade ja liidete juhtimiskorda;

               3)
                     pidada läbirääkimisi lennuliikluse korraldamise kasutuselevõtmise alal tehtava koostöö erikorra üle, säilitades samal ajal olemasoleva korra „SESARi ja NextGeni koostöö ülemaailmse koostalitlusvõime tagamiseks“ ja „Koostöö lennuliikluse korraldamise tulemuslikkuse mõõtmisel“ kohta, mis on nõuetekohaselt kohandatud uue raamistikuga.

               Komisjon ja FAA pidasid koostöömemorandumi muutmise üle läbirääkimisi ja see allkirjastati nõukogu vastava otsuse alusel liidu nimel, samal ajal kui käesoleva otsuse vastuvõtmise menetlus käib.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Koostöömemorandumi kavandatud muudatus on täielikult kooskõlas Euroopa lennundusstrateegia, ühtse Euroopa taeva poliitika, projekti SESAR ja asjaomaste õigusaktidega. Strateegias rõhutatakse ühtse Euroopa taeva algatuse elluviimist täielikult optimeeritud Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi rakendamise kaudu, mis vähendab ebatõhususest tingitud kulusid (hilinemised ja pikemad marsruudid jne). Projekti SESAR rakendamisel on oluline roll nii selle rakendamisel kui ka tugeval ja tõhusal koostööl Ameerika Ühendriikidega, et tagada asjaomaste lennuliikluse korraldamise süsteemide vastavusse viimine ja koostalitlusvõime.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Käesolev algatus on kooskõlas komisjoni poliitiliste prioriteetidega siseturu, majanduskasvu ja tööhõive ning ELi kui ülemaailmse osaleja suhtes. Lisaks sellele on ettepanek kooskõlas ELi teadus- ja innovatsioonipoliitika ning üleeuroopaliste võrkude poliitikaga, millel põhinevad SESARi teadus- ja arendustegevuse ja kasutuselevõtmise raamistikud.

               2.ÕIGUSLIK ALUS

               •Õiguslik alus

                  Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes selle artikli 218 lõike 6 punktiga a.

               3.SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Komisjon kaasas läbirääkimiste protsessi ühisettevõtte SESAR ja SESARi kasutuselevõtu haldusasutuse, kes kiitsid läbirääkimiste tulemused heaks. Need üksused esindavad laiaulatuslikku lennundussektori sidusrühmade platvormi, millele muudetud koostöömemorandum potentsiaalselt kasu toob. Lisaks sellele konsulteeris komisjon enne eelnõu tekstide parafeerimist koostöömemorandumi jaoks nõukogu poolt loodud erikomitee kaudu liikmesriikidega.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Läbirääkimiste jooksul kasutati ühisettevõtte SESAR, SESARi kasutuselevõtu haldusasutuse ja EUROCONTROLi tehnoloogiaalast eksperdiabi. Komisjoni õigustalitus pakkus õigusalast eksperdiabi. Muude välisekspertide abi ei olnud vaja kasutada.

               •Mõjuhinnang

                  Ettepanek põhineb täielikult olemasoleva koostöömemorandumiga samadel eesmärkidel ja põhimõtetel. Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise koostöö ulatuse laiendamine kõigile lennuliikluse korraldamise süsteemide ajakohastamise etappidele, sh kasutuselevõtule, on kehtiva koostöömemorandumi alusel tehtud eduka koostöö loomulik jätk. Algatuse eesmärk ei ole luua uusi programme ega rahastamismehhanisme, mistõttu ei tehtud mõjuhinnangut, nagu tegevuskavas on osutatud.

                  Komisjoni koostöömemorandumi muutmisega seotud läbirääkimiste alustamist käsitlevas ettepanekus oli sobivaima lahendusena nimetatud kehtiva koostöömemorandumi kohaldamisala muutmist, et hõlmata lennuliikluse korraldamise ajakohastamise kõik etapid, seahulgas kasutuselevõtmine, mis kuuluvad ühtse Euroopa taeva poliitika kohaldamisalasse, piirates samal ajal lennuliikluse korraldamisega mitteseotud tsiviillennunduse alase koostöö kohaldamisala teadus- ja arendustegevusega. Niisuguse lähenemise eeliseks on see, et koostöömemorandumiga jätkatakse koostöö korraldamist seoses kõikide lennuliikluse korraldamisega mitteseotud tsiviillennunduse alaste teadus- ja arendustegevuse teemadega ning säilitatakse juba läbiräägitud siduv koostööraamistik Ameerika Ühendriikidega.

               •4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei avalda täiendavat mõju eelarvele. Muudetud koostöömemorandumi alusel toimuvat tegevust viiakse läbi olemasolevate vahendite ja nendele vastavate rahastamispakettide ja tööprogrammide raames, nagu ühisettevõtte SESAR mitmeaastane tööprogramm 2020. aastaks ja SESARi kasutuselevõtu haldusasutusega sõlmitud partnerluse raamleping.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Ühisettevõte SESAR jätkab koostöömemorandumiga seotud teadus-, arendus- ja valideerimistegevuse kavandamist ja jälgimist. Kasutuselevõtmisega seotud tegevust kavandab ja jälgib SESARi kasutuselevõtu haldusasutus komisjoniga sõlmitud eritoetuslepingute alusel. Komisjon jälgib ja kontrollib koostöömemorandumi rakendamise üldist edenemist nende kahe üksuse kehtestatud aruandlussüsteemide kaudu vastavalt kehtivale õiguslikule ja lepingulisele ning koostöömemorandumi reguleerimise raamistikule.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Kavandatud otsuse eesmärk on lubada liidu ja Ameerika Ühendriikide esindajate poolt nõukogu vastava otsuse alusel allkirjastatud koostöömemorandumi esimese muudatuse jõustumine. Muudatus hõlmab koostöömemorandumi läbivaadatud põhiteksti ja läbivaadatud 1. lisa „Lennuliikluse korraldamise ajakohastamine ja ülemaailmne koostalitlusvõime“, mis koosneb järgmisest:

               –1. liide „SESARi ja NextGeni koostöö teadus- ja arendustegevuse ning valideerimise alal ja ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks“, mis omakorda koosneb viiest liidesest:

               (1)„SESARi ja NextGeni koostöö horisontaalsete meetmete alal ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks“;

               (2)„SESARi ja NextGeni koostöö teabehalduse alal ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks“;

               (3)„SESARi ja NextGeni koostöö trajektoorihalduse alal ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks“;

               (4)„SESARi ja NextGeni koostöö side-, navigatsiooni- ja seiresüsteemide ning pardaseadmete koostalitlusvõime alal ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks“;

               (5)„SESARi ja NextGeni koostööprojektidega seotud koostöö ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks“;

               –2. liide „Koostöö lennuliikluse korraldamise tulemuslikkuse mõõtmisel“;

               –3. liide „SESARi ja NextGeni koostöö kasutuselevõtuga seotud tegevustes ja ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks“.

               1. lisa ja 3. liide on täiesti uued dokumendid. 1. lisas käsitletakse koostöömemorandumi kohaldamisala laiendamist lennuliikluse korraldamise kasutuselevõtmisele tervikuna ja muudetakse juhtimismehhanisme, ning 3. liites selgitatakse lennuliikluse korraldamise kasutuselevõtmisega seotud koostöö korraldust.

               Käesoleva otsusega nähakse ka ette Euroopa Komisjoni ülesanded koostöömemorandumi haldamises. Koostöömemorandumi ja kõikide sellega seotud rakendusmeetmetega (lisad ja liited) seoses esindab Euroopa Liitu Euroopa Komisjon.

               Kavandatud muudatusega säilitatakse erikomitee esialgne roll koostöömemorandumi haldamises. Kavandatud otsuses koostöömemorandumi esimese muudatuse allakirjutamise kohta määratakse kindlaks ülesanded, mis nõuavad erikomiteega eelnevat konsulteerimist, ning peamiselt haldusalased või koostöömemorandumi rakendamisega seotud ülesanded, mida komisjon saab täita oma vastutusel.

               2018/0009 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 esimese muudatuse liidu nimel allakirjutamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)vastavalt nõukogu otsusele [XXX] [XXXXX] kirjutati Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 esimene muudatus liidu nimel alla 13. detsembril 2017, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (2)Koostöömemorandumi esimese muudatusega laiendatakse lepinguosaliste koostööd kõigile lennuliikluse korraldamise süsteemide ajakohastamise etappidele, sh kasutuselevõtule, eesmärgiga tagada ülemaailmne koostalitlusvõime, ning muudetakse koostöömemorandumi struktuuri ja haldamist, et optimeerida selle alusel tehtava koostöö elluviimist ja juhtimist.

               (3)On vaja kehtestada menetluskord liidu osalemiseks koostöömemorandumi administratiivses juhtimises.

               (4)Seetõttu tuleks koostöömemorandumi esimene muudatus liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406A esimene muudatus kiidetakse liidu nimel heaks.

               Koostöömemorandumi esimene muudatus on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud liidu nimel osalema koostöömemorandumi esimese muudatuse II.B artikliga ette nähtud diplomaatiliste nootide vahetamises, et väljendada liidu nõusolekut siduda end koostöömemorandumi esimese muudatusega.

               Artikkel 3

               Pärast nõukogu määratud erikomiteega konsulteerimist määrab komisjon kindlaks seisukoha, mille liit võtab koostöömemorandumi III artikli kohases koostöömemorandumi ja selle lisade administratiivses juhtimises seoses järgmiste dokumentide vastuvõtmisega:

               (1)koostöömemorandumi uued lisad ja nende liited;

               (2)koostöömemorandumi lisade ja nende liidete muudatused;

               Artikkel 4

               Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, võib komisjon võtta mis tahes asjakohased meetmed vastavalt koostöömemorandumi III, IV, V, VII ja VIII artiklile.

               Artikkel 5

               Komisjon esindab liitu koostöömemorandumi XI artikli kohastes konsultatsioonides.

               Artikkel 6

               Komisjon teavitab korrapäraselt nõukogu koostöömemorandumi rakendamisest.

               Artikkel 7

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrused (EÜ) nr 549, 550, 551 ja 552 (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1, 10, 20 ja 26), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

                     (2)

                        COM(2015) 598, 7.12.2015.