Avis juridique important

|

52004PC0497

Ettepanek: Nõukogu määrus - Euroopa Kalandusfond {SEK(2004) 965}  /* KOM/2004/0497 lõplik - CNS 2004/0169 */

Brüssel 14.7.2004KOM(2004) 497 lõplik2004/0169 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSEuroopa Kalandusfond(komisjoni esitatud){SEK(2004) 965}SELETUSKIRIÜhenduse ühise kalanduspoliitika raames elluviidava tegevuse õiguslikuks aluseks on Euroopa Ühenduse asutamislepingu II jaotis, eriti selle artikkel 37.Seetõttu on ühine kalanduspoliitika algusest saadik sisaldanud tugevat struktuurielementi. Viimase 20 aasta jooksul on kalanduse struktuuripoliitika aidanud kaasa kogu kalandussektori kaasajastamisele. Neid jõupingutusi tuleb jätkata, eriti uute liikmesriikide osas, pöörates erilist tähelepanu kvaliteetsete töökohtade ja majandusliku elujõulisuse rahuldava taseme säilitamisele kõnealuses sektoris, tootmisvõimsuse kohandamisele olemasolevate kalandusvarudega, nõudlusele kvaliteettoodete järele, keskkonna- ja ressursisõbralikumate tehnoloogiate rakendamisele, unustamata sealjuures elu- ja töötingimuste pidevat parandamist.Majanduslikud, sotsiaalsed, keskkonna- ja poliitilised tingimused muutuvad pidevalt. Ühenduse abimeetmeid tuleb kohandada neile seatud ülesannetega, pidades samaaegselt sammu nõudmistega, mis tulenevad kalandus- ja akvakultuurisektoris toimuvatest muutustest, maailmaturust, uute tehnoloogiate kasutuselevõtust, kahanevatest kalavarudest, säästva keskkonnasõbraliku kalapüügi vajadusest, akvakultuurivete kvaliteedi halvenemisest, regionaalarengu poliitikast ja tarbijate nõudmistest.Järgides ühise kalanduspoliitika konkreetseid eesmärke peab ühendus tagama kalapüügi pikaaegse jätkumise tulevikus ja varude säästliku kasutamise ning tegema seetõttu olulisi struktuurikohandusi varude ja püügimahu vahelise tasakaalu loomiseks. Ühendusele tuleb anda vahendid ülemäärase tootmisvõimsuse kiiremaks kõrvaldamiseks, ja mis kõige olulisem, kalavarude taastamis- või majandamiskavade ning muude erakorraliste meetmete ülevaatamiseks majanduslikust efektiivsest ja sotsiaalsest õiglusest lähtudes.Ühendus peab otsustavamalt toetama merekeskkonna ja kalavarudega paremini kokkusobivate kalapüügitehnikate väljatöötamist ja levitamist, edendama investeerimist selektiivsematesse kalapüügivahenditesse, rajama selektiivse kalapüügi toetamiseks keelualasid või toetama muid era- või ühisalgatusi, mis on ulatuslikumad kui ühenduse eeskirjades sätestatud kohustused.Akvakultuurisektori areng pakub reaalseid võimalusi hästitasuvate töökohtade loomiseks ja uute majandustegevuste arendamiseks. Akvakultuurisektor peaks olema kaasatud kvaliteettoodete väljatöötamisse säästva arengu tulevikukavade raames, mis tagaks samaaegselt ka keskkonnale avaldatava mõju vähendamise.Kalavarude kaitset silmas pidades tuleks püütud saagist ja toodetest võimalikult palju kätte saada, piirates kõiki kadusid ja vette tagasi lastavat saaki, kasutades selleks moodsat turustuspoliitikat ja arendades kalastus- ning akvakultuuritoodete kohalikke töötlemisrajatisi. Ühenduse toetus tegevuses, mille eesmärk on eelkõige muuta võimalikult suur hulk tooteid inimtoiduks kõlbulikuks, on suunatud mikro- ja väikeettevõtetele.Praegusel ajal, kui kalanduses toimuvad suured muutused, tuleb astuda samme mitte ainult inimkapitali säilitamiseks kalatööstuses, vaid ka igasuguse uue, kalavarude säästlikuks kasutamiseks ja akvakultuuri arenguks vajaliku oskusteabe omandamiseks, andes kalandussektori töötajatele vajalikku koolitust kogu tööelu vältel, kaasates sektorisse tööle noori ning edendades meeste ja naiste võrdseid võimalusi.Rannapüügipiirkondade sotsiaalmajanduslik kontekst muutub ja inimestel tuleb lisaks muule toime tulla ka kalandus- ja akvakultuurisektoris toimuvatest muutustest, maailmaturu arengust, kalavarude kahanemisest ja loodusressursside ning keskkonnasäästliku kasutamise vajadusest tulenevate piirangutega, pöörates seejuures erilist tähelepanu kalastus- ja akvakultuurivete kvaliteedile. Piirkondades, mis on mõjutatud kalandussektori struktuurimuutustest, peab ühendus suutma rakendada ümberkorraldustega kaasnevaid meetmeid. Abikõlblikke piirkondi tuleks siiski piirata: fond pole ette nähtud kõigi ühenduse ranniku- ja järveäärsete piirkondade jaoks.Lähtudes rannapiirkondade säästva majandusarengu poliitikast ning täielikus kooskõlas ühenduse muude vahenditega ning neid täiendades peaks Euroopa Kalandusfond esmajoones struktuurimuutustele ja lähenemisele suunatud fondide kaudu suutma anda rohkem otseabi seal, kus see on vajalik, arvestades eelkõige kalandustegevuse erilise iseloomuga, mis seondub kalandussektori sotsiaalse struktuuri ning kalandusega tegelevate erinevate piirkondade struktuuriliste ja looduslike erinevustega.Võttes arvesse piirkondade ja olukordade mitmekesisust kogu ühenduses ja subsidiaarsuse põhimõtet, peab fondi abi rannapiirkondade arendamisele moodustama osa kohaliku arengu integreeritud lähenemisviisist, mille keskmeks on asjakohane territoriaalne strateegia ja mis on kohandatud kohalikule olukorrale. Selle väljatöötamine ja rakendamine peab olema võimalikult detsentraliseeritud, kusjuures eelistada tuleks kohalikke eraettevõtjaid ja altpoolt tulevaid algatusi.Euroopa Kalandusfondil nagu KAR-ilgi on kaksikroll ühenduse lisandväärtuse loomisel. Esiteks, kuna ta on ühise kalanduspoliitika lahutamatuks osaks olev rahastamisvahend, täiendab ta kalavarude majandamise meetmeid ja aitab ühtlustada tootmissektori struktuuri ja ühise kalanduspoliitika järelevalve meetmeid. Teiseks toetab ta kalapüügiga tegelevate inimeste ja piirkondade omavahelist ühtekuuluvust.Vastavalt käesolevale ettepanekule saab Euroopa Kalandusfond suurema mõjujõu, et osaleda kalapüügiga tegelevate kogukondade, kelle võimlused muu majandustegevusega tegelemiseks on piiratud, majandusliku ja sotsiaalse eluolu arendamisest ja säilitamises, järgides samal ajal asutamislepingus sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.Fond tegutseb samadel alustel ja samu põhimõtteid järgides nagu teisedki struktuurifondid: mitmeaastane programmitöö ja järelevalve, partnerlus, osaline finantseerimine, subsidiaarsus ning keskendumine kõige ebasoodsamas olukorras olevatele ja kalavarude säilitamise meetmetest kõige rohkem mõjutatud piirkondadele.Pidades silmas ühenduse ühise kalanduspoliitika strateegilisi suuniseid koostab iga liikmesriik riikliku strateegilise kava, määrates kindlaks fondiga seonduva tegevuse konkreetsed eesmärgid ja prioriteedid. Taoline strateegiline kava, milles on näidatud sekkumised ja fondipoolne finantstoetus ning muud vajalikud vahendid, on aluseks rakenduskavade koostamisel.Fondi tegevuse tõhustamiseks on välja pakutud lihtsustatud vahenditega lähenemisviis, mis näeb ette ühenduse abi andmise koondamist ühe määruse ja ühe fondi alla. Ka rakenduskavades hakatakse keskendama piiratud arvule prioriteetidele, jättes kõrvale kõik nende järgimist ja rakendamist raskendavad tehnilised üksikasjad.Viieks prioriteetseks suunaks on "meetmed ühenduse kalalaevastiku ühtlustamiseks", "akvakultuur, kalandus- ja akvakultuuritoodete töötlemine ja müük", "ühishuvidest lähtuvad meetmed", "rannapüügipiirkondade säästlik areng" ja "tehniline abi".Fondi rakendamine viiakse ellu, kasutades finantsmääruses määratletud haldust koostöös liikmesriikidega, mille aluseks on proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtted. Ettepanekus sisalduvad lihtsustamise ja detsentraliseerimise olulisemad elemendid on järgmised :praegune kolmeastmeline programmitöö asendatakse kaheastmelisega, kusjuures esimene aste on strateegiline ja teine rakenduslik. Lisaks sellele ei lisata rakenduskavadele enam programmitäiendit üksikasjaliku meetmeloendiga, vaid kehtestatakse ainult abi põhiprioriteedid;finantsjuhtimise osas on maksesüsteemi lihtsustatud ning väljamakseid hakatakse tegema prioriteedi tasandil, mitte enam meetme tasandil. Ka kaasfinantseerimine määratakse kindlaks prioriteedi tasandil;komisjon nõuab liikmesriigilt vaid nende dokumentide esitamist, mis on vajalikud usaldusväärse finantsjuhtimise mõistlikuks tagamiseks, et komisjonil oleks võimalik täita oma ühenduse eelarvet täitmisest tulenevaid kohustusi. Hindamisel, kontrollimisel, aruannete esitamisel ja komitee liikmeksolekul arvestatakse ka proportsionaalsuse mõistega;abikõlblikkuse eeskirjad tuleb määratleda riiklikul tasandil, välja arvatud lühike keelav loend. Ettepanekus pakutakse ka osalise sulgemise võimalust;kokkuvõtteks võib öelda, et regulatiivne raamistik lihtsustub oluliselt, kuna käesoleva määruse eelnõuga asendatakse järgmised praegu kehtivad seadused või muudetakse nende sätteid: (EÜ) nr 1260/1999, (EÜ) nr 1263/1999, (EÜ) nr 2792/1999, (EÜ) nr 366/2001.Komisjon on finantsperspektiivide raames teinud ettepaneku, et ajavahemikuks 2007-2013[1] tuleks 27 liikmesriigi puhul fondile eraldada finantsvahendeid 4 963 000 000 euro ulatuses, mis vastab üldjoontes 15 liikmesriigile ajavahemikus 2000-2006 eraldatud vahenditele (37 000 000 000 eurot). Finantsressursside jaotamisel liikmesriikidele kavatseb komisjon rakendada meetodit, mis põhineb Berliini Ülemkogu poolt 1999. aastal kasutatud "lähenemise" eesmärgi objektiivsetel kriteeriumidel, et olla õiglane laienemise "statistilisest efektist" mõjutatud riikide suhtes. Komisjon jagab lähenemiseesmärgi abikõlblikkuse kriteeriumile mittevastavatele piirkondadele eraldatud ressursid liikmesriikidele järgmiste objektiivsete kriteeriumide alusel: asjaomase liikmesriigi kalandussektori suurus, püügikoormusele vajaliku korrigeerimise ulatus, tööhõive tase kalandussektoris ja toimuvate tegevuste järjepidevus.27.- 29. mail 2004. aastal Iirimaal Donegali maakonnas Bundoranis toimunud Euroopa konverentsil arutati avalikkuse ja huvigruppidega aastate 2007-2013 kalanduse rahastamise vahendeid tulevikus. Sellel konverentsil avanes umbes 300 osalejal võimalus oma arvamus välja öelda. Nad esindasid mitte ainult kogu kalandussektorit ja kõiki pädevaid asutusi, vaid ka tarbijaid ja valitsusväliseid organisatsioone. Käesolevas ettepanekus määruse kohta on selle konverentsi otsustega arvestatud nii palju kui võimalik.Ettepaneku mõju kohta antud hinnangus on märgitud, et EKF-ilt oodatakse mitmekülgset abi, esmajoones aga toetust jõupingutustele, saavutamaks tasakaalu kasutusel olevate kalavarude ja püügitaseme vahel; sektori tegutsemissuundadest ja oodatavast ümberstruktureerimisest tulenevate sotsiaalmajanduslike raskuste teatavat hüvitamist; toetust merekeskkonna kaitsele ja püügivahendite selektiivsuse parandamist; ohutuse parandamist laevade pardal; töötingimuste, tervisekaitse ja tootekvaliteedi parandamist.2004/0169 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSEuroopa KalandusfondEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3],võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[4],võttes arvesse regioonide komitee arvamust[5],ning arvestades järgmist:Ühenduse kalalaevastiku arengu reguleerimine peab toimuma kooskõlas otsustega, mida nõukogu ja komisjon on kutsutud üles vastu võtma nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale[6] vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) II peatüki alusel.Ühise kalanduspoliitika eesmärk peaks olema tagada vee-elusressursside ja akvakultuuri kasutamine, mis rajaneb säästval arengul, võttes võrdselt arvesse keskkonna, majanduse ja ühiskonnaga seotud aspekte.Ühise kalanduspoliitika reguleerimisala hõlmab vee-elusressursside ja akvakultuuri kaitset, majandamist ja kasutamist ning kalapüügi- ja akvakultuuritoodete töötlemist ja turustamist, kui see toimub liikmesriikide territooriumil, ühenduse vetes või ühenduse kalalaevade või liikmesriikide kodanike poolt.Asutamislepingu artikli 33 lõike 2 kohaselt tuleb arvestada tegevuse eripära, mis tuleneb sektori sotsiaalsest struktuurist ning kalandusega tegelevate piirkondade struktuurilistest ja looduslikest erinevustest.Ühise kalanduspoliitika säästva arengu komponent on alates 1993. aastast kuulunud struktuurifondide tegevust reguleerivatesse eeskirjadesse. Selle rakendamisel tuleks lähtuda säästva arengu saavutamisest Euroopa Kalandusfondi abil.Arvestades kalandussektori arengus üleskerkinud struktuuriprobleeme ning laienenud liidu liikmesriikide kasutuses olevate rahastamisvahendite piiratust, pole liikmesriikidel võimalik piisavalt täita ühise kalanduspoliitika säästva arengu eesmärki. Seda on parem saavutada ühenduse tasandil, pakkudes asjaomastele prioriteetidele keskendunud mitmest allikast finantseerimist ühenduse tasandil. Ühendus võib kehtestada meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 4 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.Ühine kalanduspoliitika peab hõlmama ühenduse säästva arengu prioriteete, nagu need sätestati Euroopa Ülemkogudel Göteborgis ja Lissabonis.Programmitöö peaks tagama fondi tegevuse koordineerimise teiste säästva arengu fondide ja struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga tegevusega, nii et koostöö laieneks ka toetuste ja laenude ühendamisele.Fondi tegevus ja tema poolt rahastatavad tegevused peaksid olema kooskõlas ühenduse muu poliitikaga ja kõigi ühenduse õigusaktidega.Ühenduse tegevus peaks liikmesriigi tegevust täiendama või sellele kaasa aitama ning selleks, et lisandväärtust oluliselt suurendada, tuleb tugevdada partnerlust. See puudutab regionaalseid ja kohalikke asutusi, teisi pädevaid asutusi, sealhulgas keskkonna eest vastutavaid ning meeste ja naiste võrdõiguslikkust edendavaid asutusi, majandus- ja sotsiaalpartnereid ning muid pädevaid organeid. Kõik asjaomased partnerid peaksid osalema abi ettevalmistamises, järelevalves ja hindamises.Ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega ja samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Käesolev määrus ei sätesta enamat, kui on vaja antud ülesande täitmiseks.Lihtsustamaks fondide rakendamist ning piiritlemaks täpsemalt liikmesriikide ja ühenduse vastutusalasid, võib komisjoni ja liikmesriikide kasutuses olevaid vahendeid diferentseerida.Vastavalt asutamislepingu artiklile 274 peavad liikmesriigid usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest kinnipidamise tagamiseks tegema komisjoniga koostööd. Seetõttu täpsustatakse käesolevas määruses tingimusi, mis võimaldavad komisjonil järgida oma kohustusi Euroopa ühenduste üldeelarve täitmisel.Fondi tegevuse tõhususe ja selguse tagamiseks tuleb täpselt määratleda liikmesriikide ja ühenduse kohustused. Need tuleb eraldi määratleda programmitöö, järelevalve, hindamise ja kontrolli iga etapi kohta. Subsidiaarsuse põhimõttest lähtuvalt ning ilma et see piiraks komisjoni volitusi, peaks abi rakendamine ja järelevalve olema eelkõige liikmesriigi kohustus.Asutamislepingu artiklid 2 ja 3 tagavad ebavõrdsuse kaotamise ning meestele ja naistele võrdsete võimaluste edendamise.Komisjon peaks selge ja objektiivse meetodi abil koostama olemaolevate kulukohustuste assigneeringute suunava jaotuse, pöörates sealjuures kõige suuremat tähelepanu lähenemiseesmärgiga hõlmatud regioonidele.Fondi raames kasutada olevad assigneeringud tuleks programmitöö eesmärgil siduda ühtse indeksiga ning vajaduse korral tuleb tehnilised täpsustused indeksisse teha enne 31. detsembrit 2010.Ühenduse ressursside kasutamisest saadava mõju tõhustamiseks, soodustades nii palju kui võimalik erasektori finantsallikate kasutamist ning arvestades rohkem tegevuse tasuvusega, tuleks ühenduse huve silmas pidades mitmekesistada fondidest saadava abi vorme ning diferentseerida abi määrasid, julgustades kasutama erinevaid rahalisi vahendeid ja piirates fondide toetust soovitusega kasutada muid sobivaid abivorme.Tugevdamaks ühise kalanduspoliitika strateegiat kooskõlas ühenduse kalanduse ja akvakultuuri säästva arengu prioriteetidega peaks nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal võtma vastu strateegilised suunised, millega määratakse kindlaks ühise kalanduspoliitika raames antava abi prioriteedid.Programmitöö menetluste ühtlustamiseks tuleks eristada komisjoni ja liikmesriikide kohustused. Sellest lähtuvalt tuleks ette näha, et komisjon võtab liikmesriikide ettepanekute põhjal vastu strateegiad ning arenguprioriteedid, millest juhindutakse programmitöös ja ühenduse rahalise toetuse suuruse arvestamisel, samuti nendega seonduva rakenduskorra, samal ajal kui liikmesriigid otsustavad nende kohaldamise üle.Kui programmitäiendite rakendamine ja ühenduse abi raamprogramm on katkestatud, peab lihtsustamine ja detsentraliseerimine, programmitöö ja finantsjuhtimine toimuma ainult prioriteetide tasandil.Programmitöö süsteemi lihtsustamiseks tuleb programmitöö kestuseks määrata seitse aastat. Selleks tuleb piirata abikavade vorme ja arvu nii, et enamasti moodustaksid nad ühe rakenduskava liikmesriigi kohta.Tuleks kehtestada abikõlblike piirkondade määramise kriteeriumid. Sel eesmärgil oleks asjakohane võtta ühenduse tasandil esmatähtsate piirkondade ja alade määratlemisel aluseks ühine piirkondade liigitamissüsteem, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)[7].Tarvis on tagada ühise kalanduspoliitikaga kaasnevad meetmed, eelkõige need, mis vähendavad rannavööndite arengupoliitika abil ühise kalanduspoliitika sotsiaalmajanduslikku mõju.Võttes arvesse olukordade ja piirkondade erinevusi ühenduses ning subsidiaarsuse põhimõtet, peaks rannalähedase püügi arendamise poliitika olema osa integreeritud lähenemisviisist, mis keskenduks sobivale territoriaalsele strateegiale ja oleks kohandatud kohalikele oludele; see poliitika peaks olema võimalikult detsentraliseeritud ning eelistama esmatasandi osalejaid, põhinema altpoolt tulevatel algatustel, võimaldama mõõduka suurusega tegevusi ning tagama erasektori osalejate arvuka osalemise.Kõige olulisem on, et nõukogu võtaks vastu mitmeaastased taastamiskavad, millele peaksid lisanduma fondi raames koostatud püügikoormuse korrigeerimise kavad.Ühenduse ja kolmanda riigi vaheliste kalanduslepingute uuendamata jätmise või rahvusvahelisest kokkuleppest tuleneva kalastusvõimaluste olulise vähenemise korral tuleks laevastiku uue olukorraga kohandamiseks samuti koostada mitmeaastased püügikoormuse korrigeerimise kavad.Sätestada tuleks püügikoormuse korrigeerimine seoses erakorraliste meetmete võtmisega liikmesriigi või komisjoni poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklitele 7 ja 8.Ühenduse laevastikku tuleks vähendada, et kohandada seda saadaval olevate ja juurdepääsetavate varudega.Kalalaevastike ümberstruktureerimise läbiviimiseks on vaja kaasnevaid sotsiaalmajanduslikke meetmeid.Tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad kaluritele ja laevaomanikele toetuste eraldamise ja hüvitiste maksmise kohta püügitegevuse ajutise katkestamise või laevade teatud seadmetele või teatud püügimeetoditele kohaldatavate tehniliste piirangute korral.Kalandussektori jaoks on äärmiselt oluline säästva tasakaalu saavutamine veeressursside ja nende kasutamise vahel, võttes sealjuures tõsiselt arvesse keskkonnale avaldatavat mõju. Seepärast tuleks sätestada asjakohased meetmed mitte ainult toiduahela kaitseks, vaid ka akvakultuuri ja töötleva tööstuse jaoks.Tuleks kehtestada üksikasjalikud reeglid akvakultuurile, kalandus- ja akvakultuuritoodete töötlemisele ja turustamisele antava abi kohta, tagades samal ajal nimetatud sektorite elujõulisuse säilimise; selleks tuleb abi jaoks kindlaks määrata piiratud arv esmatähtsaid eesmärke ning suunata struktuuriabi mikro- ja väikeettevõtetele.Ka tööstuse poolt võetavad ühismeetmed peavad olema hõlmatud fondi meetmetega.Fond peaks osutama tehnilist abi hindamistele, uurimistöödele, katseprojektidele ja kogemuste vahetamisele, mille eesmärgiks on uuenduslike lähenemisviiside ja tavade edendamine lihtsa ja arusaadava rakendamise kaudu.Selline fondi tegevuste detsentraliseeritud elliviimine liikmesriikide poolt peaks andma piisava tagatise rakendamise üksikasjade ja kvaliteedi, tegevuse tulemuste ja nende hindamise ning usaldusväärse finantsjuhtimise ja järelevalve kohta.Struktuurifondide tegevuste tõhusus ja mõju sõltub täiustatud ja põhjalikumast hindamisest. Sellega seoses tuleb ette näha liikmesriikide ja komisjoni vastutus ning hindamise usaldusväärsust tagav kord.On asjakohane hinnata abi selle ettevalmistamise eesmärgil, vaadata läbi ja hinnata selle mõju ning lülitada hindamisprotsess abi järelmeetmetesse; selleks tuleb määratleda kõigi hindamisetappide eesmärk ja sisu.Tõhusa partnerluse ja ühenduse abi edendamise huvides tuleks tagada võimalikult ulatuslik teavitamine ja avalikustamine. Selle eest peaksid vastutama abi andmist korraldavad asutused, kes teavitaksid komisjoni ka võetud meetmetest.Tõhusa ja nõuetekohase rakendamise huvides tuleks sätestada liikmesriikide kohustused seoses juhtimis- ja kontrollisüsteemiga, kulude tõendamisega ning ühenduse õiguse eiramise ning rikkumiste ennetamise, avastamise ja heastamisega.Igale abipaketile peaks olema määratud korraldusasutus, tõendav asutus ja kontrolliv astus, kelle kohustused on selgelt määratletud. Nende kohustuste hulka peaksid kuuluma eelkõige usaldusväärse rahastamise tagamine, hindamise korraldamine, abisaajate poolt tehtud kulutuste tõendamine ning avalikkuse ja ühenduse õigusaktidega seotud kohustuste täitmine ja kontrollimine. Sellest lähtuvalt tuleks ette näha komisjoni ja asjaomaste riigiasutuste korrapärased kokkusaamised, et valvata abi andmise järele.Tuleks sätestada, et juhtkomitee on liikmesriigi poolt määratud asutus, kes teostab järelevalvet, kontrollides, kuidas korraldusasutus abiandmist korraldab, tagades kooskõla omaenda suunistega ja rakenduseeskirjadega ning vaadates läbi hindamisi.Näitajad ning iga-aastased täitmisaruanded on järelevalve seisukohast äärmiselt olulised ning need tuleks täpsemalt määratleda, nii et need kajastaksid usaldusväärselt abikavade kulgemist ja programmitöö kvaliteeti.Ilma et see piiraks komisjoni volitusi finantskontrolli osas, tuleks tugevdada liikmesriikide ja komisjoni koostööd selles valdkonnas.Kulukohustuste ja maksete eeskirju ja korda tuleks lihtsustada, nii et eelarvelisi kulukohustusi tuleks võtta kord aastas lähtuvalt mitme aasta finantsperspektiivist ja abi rahastamiskavast, samal ajal tuleks maksed teha ettemaksu vormis, millele järgneb tegelike kulutuste hüvitamine. Vastavalt olemasolevale kohtupraktikale tuleb ettemakselt saadud intressid lugeda kõnesoleva liikmesriigi kasutuses olevateks vahenditeks ja fondide mõju tugevdamiseks tuleb neid kasutada samal eesmärgil kui ettemakset.Usaldusväärne finantsjuhtimine peaks olema tagatud sellega, et kulutusi tuleb nõuetekohaselt põhjendada ja tõendada ning maksed siduda programmide järelevalvega, finantskontrolliga ja ühenduse õigusaktide kohaldamisega seotud põhikohustustest kinnipidamisega.Ühenduse vahendite usaldusväärse juhtimise tagamiseks tuleb kulutuste prognoosimine ja tegemine paremini korraldada. Selleks peavad liikmesriigid komisjonile korrapäraselt esitama ühenduse vahendite kasutamise prognoosi ning iga rahalise rakenduse viivitus peaks põhjustama ettemakse tagasimaksmise ning automaatse kohustustest vabastamise.Tulemusliku järelevalve korraldamine on üks võimalus tagada struktuurifondide tegevuse tõhusus. Järelevalvet tuleks täiustada ja sellega seonduvad kohustused paremini määratleda. Eelkõige tuleks eristada juhtimis- ja järelevalvefunktsiooni.Fondi poolt osaliselt finantseeritavate meetmete tõhusamaks kasutamiseks tuleks üle kahe aasta teha 7%-lise ettemakse eraldised vastavalt ettenähtud vahenditele.Usaldusväärse finantsjuhtimise ja tõhususe huvides tuleb kohaldada kohustusest vabastamise reeglit (N+2);Vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjonile antud rakendusvolituste kasutamise kord,[8] artiklile 2, tuleb antud määruse rakendamiseks vajalikke meetmeid kohaldada kas käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud nõuandemenetluse kohaselt või, haldusmeetmete puhul, vastavalt artikli 4 haldusmenetlusele.Tuleb kehtestada üksikasjalikud üleminekusätted, mis võimaldaksid hakata uute programmitööde koostamist ette valmistama kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ja tagaksid selle, et abi andmine liikmesriikidele ei katkeks sel ajal, kui koostatakse uuele süsteemile vastavaid arenguplaane ja abikavasid.Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1260/1999 ja 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2792/1999, millega kehtestatakse ühenduse struktuuriabi kriteeriumid ja kord kalandus- ja akvakultuurisektoris ning nende toodete töötlemisel ja turustamisel, ning muud sätted tuleks tühistada. Kuni 31. detsembrini 2006 heakskiidetud abi, tegevuste ja projektide nõuetekohaseks elluviimiseks peaks tühistatud sätted siiski selle ajani kehima jääma.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I JAOTISEESMÄRGID JA ABI ÜLDEESKIRJADI PEATÜKKReguleerimisala ja mõistedArtikkel 1ReguleerimisalaKäesoleva määrusega asutatakse Euroopa Kalandusfond (edaspidi nimetatud "fondiks") ja määratletakse ühenduse toetuse raamistik kalandussektori ja rannalähedaste kalapüügivööndite säästvaks arenguks.Artikkel 2Geograafiline reguleerimisalaKäesoleva määruse meetmeid kohaldatakse kogu Euroopa Liidu territooriumil.Erandina lõikest 1 peavad liikmesriigid välja valima abikõlblikud piirkonnad IV jaotise IV peatükis sätestatud rannalähedaste püügivööndite säästva arenguga seotud abi jaoks artikli 42 lõigetes 3 ja 4 kehtestatud kriteeriumide alusel.Artikkel 3MõistedKäesolevas määruses kasutatakse:kalandussektor - majandussektor, mis hõlmab kõiki kalanduse tootmis-, töötlemis- ja turustustegevusi;kalur - iga isik, kelle liikmesriigi poolt tunnistatav põhitegevus toimub tegutseva kalalaeva pardal ;kalanduses töötav isik - iga isik, kelle põhitegevus toimub artiklis 1 määratletud kalandussektoris;kalalaev - kalalaev määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 3 tähenduses;akvakultuur - veeorganismide kasvatamine, kasutades kõnesolevate organismide toodangu suurendamiseks väljatöötatud tehnikaid väljaspool keskkonna loomulikku tootmisvõimsust; organismid jäävad füüsilise või juriidilise isiku omandiks kogu kasvatamisperioodi vältel, kaasa arvatud saagi koristamine;mikro- ja väikeettevõte - mikro- või väikeettevõte vastavalt määratlusele komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtte mõiste kohta[9];rakenduskava (RK) - liikmesriigi poolt koostatud eraldiseisev dokument, mille komisjon on heaks kiitnud ja mis koosneb omavahel haakuvate prioriteetide kogumist;programmitöö - organiseerimise, otsuste tegemise ja finantseerimise mitmeetapiline protsess, mille eesmärk on rakendada ühenduse ja liikmesriikide mitmeaastast ühismeedet fondi esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks;prioriteetne suund - rakenduskava strateegia üks prioriteet, mis koosneb rühmast omavahel seotud ja ühenduse strateegilistes suunistes määratletud meetmetest;meede - tegevuste kogum, mille eesmärk on prioriteetse suuna rakendamine;tegevus - ühe või mitme abisaaja poolt rakendatud projekt;abisaaja - kas riiklikku või erasektorisse kuuluv tegutseja, organ või ettevõte, kes vastutab tegevuste alustamise ja/või rakendamise eest. Vastavalt asutamislepingu artiklile 87 on abikavade abisaajateks individuaalselt tegutsevad ja riiklikku abi saavad era- või riiklikud ettevõtted;riiklikud kulutused - kõik riiklike ja piirkondlike asutuste riiklikud kulutused või Euroopa ühenduste üldeelarvest tehtavad kulutused või muud sarnased kulutused, kaasa arvatud avalik-õiguslike isikute kulutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ[10] tähenduses;lähenemiseesmärk - eesmärk, mis on määratletud nõukogu (EÜ) määruse nr.../2004 artikli 3 lõikes 2, millega kehtestatakse struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi üldsätted[11].II PEATÜKKEesmärgid ja missioonArtikkel 4EesmärgidFondi abi on suunatud:ühise kalanduspoliitika toetamisele, tagamaks vee-elusressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes;säästva tasakaalu edendamisele kalavarude ja ühenduse kalalaevastiku püügivõimsuse vahel;tegevstruktuuride konkurentsivõimelisuse ja majanduslikult elujõuliste ettevõtete arengu toetamisele kalandussektoris;keskkonna ja loodusressursside kaitse edendamisele;kalanduse ja akvakultuuriga seotud tegevustest mõjutatud mere-, järve- ja rannapiirkondade elukvaliteedi parandamise ja säästva arengu toetamisele;meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamisele kalandussektori ja rannalähedaste püügipiirkondade arendamisel.Artikkel 5MissioonKalandussektorit toetatakse Euroopa Kalandusfondi (edaspidi nimetatud "fond" või EKF) kaudu. Käesoleva määruse kohaselt rakendatud meetmed toetavad lepingu artiklis 33 sätestatud üldeesmärkide saavutamist ning ka nende eesmärkide saavutamist, mis on määratletud osana ühisest kalanduspoliitikast (ÜKP). Vajaduse korral peavad nad kaasas käima muude ühenduse vahendite ja poliitikaga ning neid täiendama.III PEATÜKKAbi põhimõttedArtikkel 6Vastastikune täiendavus, kooskõla ja vastavusFondist antav abi täiendab riiklikke, regionaalseid ja kohalikke meetmeid, integreerides nendesse ühenduse prioriteedid.Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et fondi abi on kooskõlas ühenduse tegevuse, poliitika ja prioriteetidega.Liikmesriigid tagavad, et fondi poolt rahastatavad tegevused on vastavuses asutamislepingu sätetega ja selle alusel vastuvõetud õigusaktidega, samuti ühenduse poliitikaga ja tegevusega, eriti konkurentsireeglite ja riigihankelepingute ning keskkonna kaitsmise ja parandamise osas.Fondi finantseeritavad meetmed ei toeta otseselt ega kaudselt püügikoormuse suurendamist.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 16 sätteid.Artikkel 7Riiklik abiLiikmesriikide abi suhtes kalandussektori ettevõtetele kohaldatakse asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89, ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist.Asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 ei kohaldata liikmesriigi kohustusliku finantsosaluse suhtes meetmete puhul, mida osaliselt finantseerib ühendus ning mida käsitletakse III jaotise 1. peatüki kohaselt rakenduskava osana.Meetmeid, mille riiklik finantseerimine on suurem lõikes 2 sätestatud kohustuslikust finantsosalusest, käsitletakse lõike 1 põhjal kogupaketina.Artikkel 8PartnerlusFondi abi kohta teeb komisjon otsuse tihedas koostöös liikmesriigiga, edaspidi nimetatud "partnerluseks". Kooskõlas kehtivate riiklike eeskirjade ja tavadega korraldab liikmesriik partnerlussuhted tema poolt määratud asutuste ja organitega, kelleks on:pädevad regionaalsed, kohalikud ja muud riiklikud asutused;majandus- ja sotsiaalpartnerid ;muud asjakohased tsiviilühiskonda esindavad organid, keskkonna eest vastutavad asutused, valitsusvälised organisatsioonid, samuti meeste ja naiste võrdõiguslikkust edendavad asutused.Liikmesriik nimetab oma kõige olulisemad partnerid riiklikul, regionaalsel ja kohalikul tasandil ning majandus- ja sotsiaal- või mõnes muus sfääris (edaspidi "partnerid"). Kooskõlas riiklike eeskirjade ja praktikaga kaasab liikmesriik laiaulatuslikult ja tõhusalt kõik asjakohased organid, arvestades seejuures meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamist ja säästvat arengut, aga ka keskkonna kaitsmise ja parandamise nõuete integreerimist.Partnerlust teostatakse täielikus vastavuses iga partnerirühma institutsionaalsele, õiguslikule ja finantsalasele pädevusele.Partnerlus hõlmab artiklis 15 sätestatud riikliku strateegilise kava ettevalmistamist ja järelevalvet, samuti rakenduskavade ettevalmistamist, rakendamist ja järelevalvet. Iga liikmesriik kaasab asjakohased partnerid erinevatel programmitöö etappidel toimuvatesse tegevustesse selleks ettenähtud ajal.Artikkel 9Subsidiaarsus ja proportsionaalsusLiikmesriigid vastutavad rakenduskavade elluviimise eest. Antud vastutust teostatakse käesolevas määruses sätestatud haldus- ja kontrollinõuete kohaselt asjakohasel territoriaalsel tasandil.Komisjoni ja liikmesriikide poolt rakendatavate vahendite hulk võib varieeruda, sõltudes ühendusepoolse osaluse suurusest. Seda põhimõtet kohaldatakse esmajoones hindamisele, kontrollimisele ja ühenduse osalemisele artiklis 61 sätestatud järelevalvekomitees, samuti rakenduskava de aastaaruannetele eraldatavate vahendite puhul.Artikkel 10Haldus koostöös liikmesriikidegaÜhenduse eelarvest fondile eraldatud vahendeid rakendatakse koostöös liikmesriikidega toimuva halduse raamistikus kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1605/2002 artikliga 53. Artikli 45 lõikes 1 osundatud tehnilise abi eelarvet järgib komisjon siiski otsese halduse raamistikus. Liikmesriigid ja komisjon peavad tagama vastavuse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega kooskõlas asutamislepingu artikliga 274.Komisjon täidab oma Euroopa ühenduste üldeelarve täitmise kohustust järgmiselt:Kooskõlas VII jaotise I peatükiga kontrollib komisjon liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide olemasolu ja nõuetekohast toimimist.Vastavalt artiklitele 84, 85 ja 86 katkestab, jätab välja maksmata või peatab komisjon osa või kõik väljamaksed, kui riiklikud juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei saa oma ülesannetega hakkama, ning kohaldab kooskõlas artiklitega 97 ja 98 muid vajalikke finantskorrektsioone.Kooskõlas artikli 78 lõikega 2 ning artiklitega 87 ja 91 kontrollib komisjon eelfinantseerimise hüvitamist ning tühistab automaatselt eelarvekohustusi.Nende meetmete kohaldamine aitab komisjonil veenduda, et liikmesriigid kasutavad fonde seaduslikult ja nõuetekohaselt ning kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega nõukogu määruse (EÜ) nr 1605/2002 artiklite 27 ja 28 tähenduses.Fondi abile kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1605/2002 teise osa II jaotise sätteid.Artikkel 11Meeste ja naiste võrdõiguslikkusLiikmesriigid ja komisjon tagavad meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ning soolise aspekti integreerimise edendamise fondi rakendamise erinevatel etappidel, kaasa arvatud väljatöötamine, rakendamine, järelevalve ja hindamine.Liikmesriigid tagavad naiste osatähtsust suurendavate tegevuste edendamise kalandussektoris.IV PEATÜKKFinantsraamistikArtikkel 12Vahendid ja kontsentreerimineFondi kulukohustuste täitmiseks ettenähtud vahendid perioodiks 2007 - 2013 on 4 963 000 000 eurot 2004. aasta hindades kooskõlas lisas 1 toodud jaotusele aastate kaupa.0,8 % eelmises lõikes nimetatud vahenditest on eraldatud komisjoni tehnilisele abile nagu on määratletud artiklis 45.Nende programmitöö ja sellele järgneva Euroopa ühenduste eelarvesse kaasamise eesmärgil indekseeritakse lõikes 1 nimetatud summad vahemikus [....] kuni [....] aasta kohta.Lõikes 1 sätestatud eelarveliste vahendite jaotamisel, mis pole assigneeritud lõike 2 kohaselt, keskendutakse lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkondadele.Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel fondist liikmesriigile tehtud aastased koguassigneeringud ning määruse (EÜ) nr (....) kohased eraldised Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Euroopa Sotsiaalfondist, kaasa arvatud Euroopa Regionaalarengu Fondi osalus Euroopa lähiümbruse piiriülese ranniku finantseerimisel, samuti määruse (EÜ) nr (....) kohase partnerluse rahastamisvahendi ning määruse (EÜ) nr (....) kohase liitumiseelse rahastamisvahendi ning Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi määruse (EÜ) No (....) kohase Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu osalus lähenemiseesmärgi toetamisel ei ületa 4% antud liikmesriigi SKT-st institutsioonidevahelise kokkulepe heakskiitmise ajal.Lisaks Euroopa Kalandusfondile nimetatud muude rahastamisvahendite määrused sisaldavad sarnaseid sätteid.Artikkel 13Finantsvahendite jaotamineKasutades selliseid objektiivseid kriteeriume nagu liikmesriigi kalandussektori suurus, püügikoormuse kohandamise ulatus, tööhõive tase kalandussektoris ja kasutatavate meetmete järjepidevus, teeb komisjon näidisjaotuse liikmesriigi kulukohustuste assigneeringutest programmitööks ajavahemikus 2007-2013, tuues eraldi välja lähenemiseesmärgi toetamisele kuluva osa.II JAOTISSTRATEEGILISED SUUNISEDI PEATÜKKSTRATEEGILISED SUUNISEDArtikkel 14Ühenduse strateegilised suunisedÜhenduse ühise kalanduspoliitika arendamise strateegilised suunised loovad fondi ettevalmistamise ja rakendamise raamistiku. Nad moodustavad ajutise raamistiku fondi osalusele artiklis 15 nimetatud riikliku strateegilise kava rakendamisel.Nõukogu võtab ühenduse tasandil vastu kalandus- ja akvakultuurisektori säästva arengu ja ühenduse rannikulähedaste kalapüügipiirkondade strateegilised suunised ajavahemikuks 2007 - 2013.Suunistes määratletakse abi prioriteedid käesoleva määruse IV jaotises määratletud suundade raames.Ühenduse strateegilised suunised võetakse vastu asutamislepingu artikliga 37 sätestatud menetluse kohaselt kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.Suunised tuleb vajaduse korral üle vaadata vahehindamise käigus strateegilise hindamise alusel kooskõlas artikli 48 lõikega 4.II PEATÜKKRiiklik strateegiline kavaArtikkel 15Riiklik strateegiline kavaStrateegiliste suuniste vastuvõtmisele järgneva kolme kuu jooksul, enne rakenduskava esitamist, võtab iga liikmesriik vastu kalandussektori riikliku strateegilise kava.Pärast põhjalikku konsulteerimist partneritega esitatakse riiklik strateegiline kava komisjonile, arvestades artiklis 47 sätestatud hindamistulemusi.Liikmesriik ja komisjon arutavad strateegilist kava.Riiklik strateegiline kava hõlmab ühise kalanduspoliitika kõiki aspekte ja määrab kindlaks prioriteedid, eesmärgid ja rakendustähtajad, pöörates eriti tähelepanu:püügikoormuse ja püügimahu vähendamisele, varude väljaselgitamisele ning kalandusele ja kalalaevastikule seatud ülesannete täitmise tähtaegade kindlaksmääramisele;akvakultuurisektori ning töötleva ja turustava tööstuse arengule;rakendusstrateegiale, et täita kalastustegevuse ülevaatuse ja kontrollimise ning ühtse kalanduspoliitika kohta informatsiooni ja andmete kogumise nõudeid;kalandustoodete tarnimise strateegiale ning kalastustegevuse arendamisele ühenduse vetest väljaspool;rannavööndite arendamise strateegiale ning nende määratlemise kriteeriumidele.Artikkel 16Riikliku strateegilise kava sisuRiiklik strateegiline kava sisaldab järgmisi kokkuvõtvaid kirjeldusi:kalandussektori seisund tervikuna;keskkonnamõjude hindamine;ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ettenähtud riiklike rahastamisvahendite prognoositav jaotamine, tuues vajaduse korral iga riigiabi prioriteedi kohta eraldi välja tema fondi poolt kaasfinantseeritav osa ning riiklikest vahenditest finantseeritav osa.III PEATÜKKStrateegiline järelkontrollArtikkel 17Komisjoni ja liikmesriikide strateegilised aruandedLiikmesriigid esitavad komisjonile 2011. aasta 30. aprilliks riikliku strateegilise kava rakendamise aruande, kus on antud ülevaate põhilistest arengutest, arengutendentsidest ja probleemidest, sealhulgas ka probleemidest, mis on seotud suuniste rakendamisega.31. oktoobriks 2011 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele aruande riiklike strateegiliste kavade ja ühenduse strateegiliste suuniste rakendamise kohta.Komisjon teavitab artiklis 100 sätestatud fondi komiteed.III JAOTISPROGRAMMITÖÖI PEATÜKKFondi põhisättedArtikkel 18Rakenduskava sisuRakenduskavad sisaldavad ühise kalanduspoliitikaga ning muude ühispoliitikate strateegiat, prioriteete ja konkreetseid eesmärke.Abi andmine toimub ainult rakenduskava vormis. Liikmesriik koostab riiklikul tasandil rakenduskava, konsulteerides tihedalt kalandussektori regionaalsete, kohalike ja majanduspartneritega ning tööturu osapooltega ning kõigi teiste asjakohaste organitega vastavalt nende institutsionaalsele struktuurile.Iga rakenduskava sisaldab:strateegilistes suunistes määratletud prioriteete ja nendest tulenevaid konkreetseid ülesandeid, mis võimaluse korral peaksid olema kvantifitseeritud; prioriteetide prognoositav mõju ja kooskõla riikliku strateegilise kavaga;prioriteetide rakendamiseks kavandatud põhimeetmete lühikirjeldust;vastastikust täiendavust maaelu arengu fondi ja muude struktuurifondide poolt planeeritud tegevustega;rahastamiskava, milles on kaks tabelit :esimeses tabelis on fondi osaluseks kavandatud rahaeraldiste kogusumma jaotus aastate kaupa kooskõlas artikliga [...]. Rahastamiskavas on fondi koguosalusest eraldi välja toodud lähenemiseesmärgi jaoks määratud assigneeringud. Fondi koguosalus sobib kokku kohaldatava finantsperspektiiviga;teises tabelis on määratletud ühenduse osaluseks ja riiklikuks abiks kavandatud rahaeraldised nii kogu programmitöö perioodi kui iga prioriteedi kohta eraldi, fondi osalusmäär iga prioriteedi rahastamisel ja tehnilisele abile eraldatud summad. Vajaduse korral võib tabelis eraldi välja tuua fondi osaluse lähenemiseesmärgi piirkondade toetamisel koos sellele vastava riikliku osalusega.Rakenduskavad koostatakse kooskõlas strateegiliste suuniste ja riikliku strateegilise kavaga.Artikkel 19Rakenduskavade rakendussättedIga liikmesriigi rakendussätetes on esmajoones ära toodud :kõik artiklis 57 sätestatud liikmesriikide poolt määratud asutused;artiklis 58 sätestatud rakenduskavade juhtimismenetluste kirjeldused;ühise kalanduspoliitika rakendamise haldusstruktuuri täiustamise ja moderniseerimise ning fondi juhtimiseks ja kontrollimiseks vajaliku haldussuutlikkuse tugevdamisega seotud tegevused;hindamis- ja järelevalvesüsteemide kirjeldus, samuti järelevalvekomitee koosseis, nagu on sätestatud vastavalt artiklites 41 ja 61-63;artiklis 60 sätestatud menetlused rakenduskava elluviimise kontrollimiseks;finantsvoogude kasutuselevõtu- ja kasutamismenetluste määratlemine nende läbipaistvuse tagamiseks;vastavalt artiklile 50 võetavad meetmed, mis tagavad rakendamiskavade avaldamise;ülevaade komisjoni ja liikmesriigi vahel kokkulepitud elektroonilise andmevahetuse korrast, mis vastaks käesolevas määruses maksete, järelevalve ja hindamise kohta esitatud nõuetele;artikli 69 lõikes 3 nimetatud sõltumatu kontrolliorgani määramine.Iga IV jaotises sätestatud abivormi kohta peab liikmesriik oma rakenduskavas kindlaks määrama selle elluviimise tingimused ja menetlused. Eriti selgelt tuleb kavas välja tuua iga kavandatud meetme eesmärk.Artikkel 20Ettevalmistus ja heakskiitminePärast põhjalikke konsultatsioone partneritega koostab iga liikmesriik riikliku rakenduskava. See esitatakse komisonile hiljemalt kolme kuu jooksul pärast seda, kui riiklik strateegiline kava on liikmesriigi poolt vastu võetud.Komisjon võtab rakenduskava ettepaneku teadmiseks ja otsustab, kas see toetab ühenduse strateegilistes suunistes ja riiklikus strateegilises kavas määratletud eesmärke, arvestades sealjuures ka artiklis 47 nimetatud eelhindamise tulemusi.Kui komisjon leiab, et rakenduskava pole kooskõlas ühenduse strateegiliste suuniste või riikliku strateegilise kavaga, palub ta liikmesriigil pakutud rakenduskava veel kord üle vaadata.Komisjon kiidab rakenduskava heaks hiljemalt viie kuu jooksul pärast seda, kui liikmesriik on kava talle ametlikult esitanud, seda juhul, kui rakenduskava on kooskõlas artikliga 18.Artikkel 21Kestus ja ülevaatamineRakenduskavad hõlmavad ajavahemikku 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013.Iga rakenduskava vaadatakse üle, kui tema rakendamisel on tekkinud raskusi või kui on tehtud olulisi strateegilisi muudatusi või kui soovitakse järgida usaldusväärse halduse põhimõtet. Vajaduse korral võib ühenduse või liikmesriigi algatusel kogu ülejäänud perioodi üle vaadata ka pärast seda, kui järelevalvekomitee on rakenduskava kooskõlas artikliga 61 heaks kiitnud. Ülevaatamisel pööratakse eelkõige tähelepanu komisjoni aastaaruannetes ja aastakontrollides tehtud järeldustele, eriti kui need on seotud ühise kalanduspoliitika ülevaatamise või tugevdamisega, samuti arvestatakse artiklis 48 sätestatud vahehindamise tulemuste ja järeldustega.Komisjon kiidab rakenduskavade ülevaatamise otsuse heaks kolme kuu jooksul pärast seda, kui liikmesriik on ametlikult esitanud sellekohase taotluse.Artikkel 22Kumulatsioon ja katvusAbikõlblikkuse perioodi vältel saab ühele tegevusele anda toetust ainult ühest fondist või ühest ühenduse rahastamisvahendist. Liikmesriik tagab antud sätte järgimise.IV JAOTISAXES PRIORITAIRESI PEATÜKKPRIORITEETNE SUUND 1: ÜHENDUSE KALALAEVASTIKU KOHANDAMISE MEETMEDArtikkel 23ReguleerimisalaFond aitab rahastada:riigiabi laevaomanikele ja meeskonnaliikmetele, keda mõjutavad püügikoormuse kohandamise riiklikud kavad, kui need on osa:määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 5 nimetatud taastamiskavadest ;määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklites 7 ja 8 nimetatud erakorralistest meetmetest;püügikoormuse kohandamise riiklikest kavadest juhul, kui ühenduse ja kolmanda riigi vahelise kalanduslepingu uuendamata jätmine või rahvusvaheline kokkulepe või mõni muu leping on põhjustanud kalastusvõimaluste olulist vähenemist;määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 6 nimetatud majandamiskavadest;laevastiku koosseisust kuni kaheks aastaks väljaarvamise riiklikest kavadest, mis on osa määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühenduse kalalaevastiku tootmisvõimsuse kohandamise kohta) artiklites 11-16 kehtestatud kohustustest;investeeringuid, mida tehakse laevade pardal kooskõlas artikliga 27;sotsiaalmajanduslikke hüvitisi, millega toetatakse laevastiku haldamist, kaasa arvatud kutsekoolitust.Artikkel 24Püügikoormuse kohandamise programmitööOma riikliku strateegilise kava raames töötab iga liikmesriik välja püügikoormuse kohandamise poliitika. Selle prioriteediks on artikli 23 lõike a esimeses taandes nimetatud tegevuste rahastamine.Artikli 23 lõike a esimeses taandes sätestatud riiklikes püügikoormuse kohandamise kavades on määratletud meetmed kalastustegevuse püsivaks lõpetamiseks kooskõlas artikli 25 sätetega.Need võivad sisaldada ka kalapüügi ajutise lõpetamise meetmeid kooskõlas artikli 26 sätetega ja kõiki muid käesoleva peatüki olulisi meetmeid.Lähenemiseesmärgi piirkondades sisaldavad riiklikud püügikoormuse kohandamise kavad artiklis 28 sätestatud sotsiaalmajanduslikku hüvitist.Piirkondades, mis ei kuulu lähenemiseesmärgi piirkondade hulka, nõutakse liikmesriikidelt sotsiaalmajanduslike abimeetmete määratlemist püügikoormuse kohandamise kavades.Artikli 23 lõikes a nimetatud riikliku püügikoormuse kohandamise kava kestus ei ületa kahte aastat.Artikli 23 lõike a esimeses, teises ja kolmandas taandes sätestatud juhtudel võtab liikmesriik riikliku plaani vastu kahe kuu jooksul pärast kuupäeva, millal nõukogu või komisjoni tegi oma otsuse.Artikli 23 lõike a) kolmandas taandes sätestatud juhtudel võtab liikmesriik püügikoormuse kohandamise riiklikest kavadest mõjutatud kalurite ja laevade ümberstruktureerimise kavad vastu kahe kuu jooksul pärast komisjoni teadet.Artikkel 25Riigiabi püsivale lõpetamiseleFond abistab laevade püügitegevuse püsiva lõpetamise osalisel rahastamisel, kui see on osa artikli 23 lõikes a nimetatud püügikoormuse kohandamise kavast. Laeva kalastustegevuse lõplikuks lõpetamiseks saab olla vaid laeva vanametalliks lammutamine või kasutamiseesmärgi mittetulunduslikuks muutmine.Laeva omanikule makstav riigiabi lõpliku lõpetamise eest vastab laeva kalapüügimahule ja vajaduse korral sellega seotud kalastusõigustele.Riiklike püügikoormuse kohandamise kavade rakendamise hõlbustamiseks võivad liikmesriigid korraldada avalikke pakkumismenetlusi või projektikonkursse.Liikmesriigid võivad ka kindlaks määrata riigiabi taseme, arvestades parimat kulude/efektiivsuse suhet ühe või enama allpool nimetatud objektiivse kriteeriumi alusel:kalalaeva hind riiklikul turul või selle kindlustusväärtus;laeva käive;laeva vanus ja tonnaaž või mootori võimsus, väljendatud vastavalt GT-des või kW-des.Liikmesriigid teevad igal aastal artiklis 65 sätestatud rakendamise aastaaruannetes teatavaks oma riiklike püügikoormuse kavade rakendamise tulemused. Tulemuste mõõtmiseks kasutatakse rakenduskavades määratletud asjakohaseid indikaatoreid.Artikkel 26Riigiabi ajutisele lõpetamiseleArtikli 23 lõigu a esimeses, teises ja neljandas taandes nimetatud püügikoormuse kohandamise kavade raames võib fond osaleda kaluritele ja laevaomanikele suunatud kalastustegevuse ajutise lõpetamise abimeetmete rahastamises maksimaalselt aasta jooksul, kusjuures seda perioodi võib aasta võrra pikendada.Need püügikoormuse kohandamise kavaga kaasaskäivad ajutise lõpetamise meetmed tagavad kahe aasta jooksul püsiva tootmismahu kahanemise ulatuses, mis on vähemalt võrdne ajutisest lõpetamisest tuleneva püügikoormuse kahandamisega.Fond võib osaleda ajutise lõpetamise eraldiste finantseerimises kaluritele ja laevaomanikele maksimaalselt kuue kuu jooksul loodusõnnetuse või mõne muu ootamatu sündmuse puhul, mis ei tulene kalavarude säilitamise meetmetest.Igal aastal teeb liikmesriik artiklis 65 sätestatud rakendamise aastaaruandes teatavaks ajutise lõpetamise meetmete rakendamise tulemused.Vastavalt käesolevale määrusele ei võeta eraldiste või maksete tegemisel arvesse kalastuse pidevat hooajalist peatamist.Artikkel 27Kalalaevade pardal tehtavad investeeringud ja selektiivsusFond võib osaleda seadmete rahastamisel, kui need:on sätestatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 lõikes 5;võimaldavad hoida pardal saaki, mille vette tagasi laskmine pole enam lubatud;on osa uute tehniliste meetmete ettevalmistamise või testimise katseprojektist, mida rahastatakse vaid komisjoni või nõukogu poolt määratud perioodil;vähendavad kalastuse mõju elupaikadele ja merepõhjale ning mittekaubanduslikele liikidele ja tegemist ei ole kalapüügivahenditega.Fond võib osaleda kalapüügivahendite selektiivsuse saavutamiseks tehtavate investeeringute rahastamisel juhul, kui artikli 23 lõigu a esimeses taandes nimetatud taastamisplaanist hõlmatud kalalaev muudab kalastusmeetodit ja läheb ühelt kalapüügiliigilt üle teisele, mille varud on kalastamiseks piisavad; fond võib osaleda vaid esimese kalapüügivahendite asendamiseks tehtava investeeringu rahastamisel.Lisaks lõikes 2 kirjeldatud juhtudele võib fond osaleda kalapüügivarustuse esmasel asendamisel ka siis, kui uus kalapüügivahend on selektiivsem ja vastab sellistele tunnustatud keskkonnakriteeriumidele ja tavadele, mis ulatuvad kaugemale praegustest reguleerivatest kohustustest.Artikkel 27aVäikesemahuline rannapüükKäesolevas artiklis tähendab "väikesemahuline rannapüük" kalastamist kalalaevadega, mille üldpikkus on alla 12 meetri ja mis ei kasuta komisjoni 2003. aasta 30. detsembri määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevade registri kohta)[12] I lisa 2. tabelis loetletud veetavaid püüniseid.Kui fond käesoleva määruse artikli 27 kohaselt finantseerib väikesemahulise rannapüügi meetmeid, tuleb II lisas oleva tabeli 2. rühmas näidatud eraisikute finantsosaluse määra vähendada 20% võrra.Kui fond finantseerib käesoleva määruse artiklile 28 vastavaid meetmeid, tuleb kohaldada II lisa 3. rühmas näidatud määrasid.Fond võib osaleda väikesemahulise rannapüügiga tegelevate kaluritele ja laevaomanikele lisatasude maksmises, et:parandada teatud kalastuspiirkondade majandamist ja neile juurdepääsemise tingimuste kontrollimist;edendada tootmise korraldamist, kalandustoodete töötlemis- ja müügiahelat;edendada vabatahtlikke algatusi püügikoormuse vähendamiseks kalavarude säilitamise eesmärgil;püügikoormust mittesuurendavate tehnoloogiliste uuenduste kasutamine (rohkem selektiivseid kalastustehnikaid, mis lähevad kaugemale olulistest regulatiivsetest nõuetest).Kohaldatakse käesoleva määruse II lisas toodud tabeli 3. rühmas sätestatud määrasid.Artikkel 28Sotsiaalmajanduslik hüvitis laevastiku majandamise eestFond võib osaleda järgmiste sotsiaalmajanduslike meetmete rahastamisel, mida liikmesriigid soovitavad kalapüügi arengust mõjutatud kaluritele:tegevuste mitmekesistamine, et luua rohkem töökohti kalandussektoris hõivatud inimestele;ümberõppeskeemid merekalandusest väljapoole jääva elukutse omandamiseks;varajane lahkumine kalandussektorist, kaasa arvatud varajane pensionile minek.Fond võib ka osaleda esimest korda isikliku kalalaeva omanikuks saada soovivatele noortele kaluritele mõeldud koolitusmeetmete ja koolitussoodustuste rahastamises.II PEATÜKKPRIORITEETNE SUUND 2: AKVAKULTUUR, KALANDUS- JA AKVAKULTUURITOODETE TÖÖTLEMINE JA TURUNDUSArtikkel 29Investeeringud akvakultuuriFond võib toetada akvakultuuri tehtavaid investeeringuid, mis on tehtud artiklis 15 sätestatud riiklikes strateegilistes kavades sisalduvate erieesmärkide raames.Need investeeringud võivad hõlmata tootmisrajatiste püstitamist, laiendamist, seadmestamist ja moderniseerimist, pidades esmajoones silmas hügieeni, inim- ja loomade tervishoiu, tootekvaliteedi või negatiivsete keskkonnamõjude vähendamise tingimuste parandamist. Ettevõtte omandiõiguse üleandmine ei ole ühenduse abi silmas pidades abikõlblik tegevus.Kui investeeringuid on kasutatud selleks, et tagada vastavus ühenduse poolt hiljuti keskkonnale, inimeste või loomade tervisele, hügieenile või loomade heaolule rakendatud standarditega, võib abi anda vaid ühenduse õigusaktides sätestatud ajavahemikus.Fond ei toeta investeeringuid selliste toodete tootmise suurendamisse, mis ei leia tavapäraseid turustusväljundeid või millel võiks olla ebasoodus mõju kalavarude säilitamise poliitikale.Direktiivi 85/337/EMÜ[13] II lisa kohaselt ei anta abi projektidele, mille kohta pole esitatud nimetatud direktiivi IV lisas sätestatud informatsiooni.Artikkel 30Abikõlblikud meetmedFond toetab investeeringuid, mis aitavad ellu viia ühte või mitut alljärgnevatest eesmärkidest:uute liikidega mitmekesistamine ja heade turuväljavaadetega liikide tootmine;kasvatusmeetodite rakendamine, mis kalandussektori tavapraktikaga võrreldes vähendavad oluliselt keskkonnale avaldatavat mõju;majandus- ja sotsiaalse konteksti ning keskkonna säilitamiseks oluliste traditsiooniliste akvakultuuritegevuste toetamine;käesoleva jaotise III peatükis sätestatud akvakultuuriga seotud ühisest huvist lähtuvad meetmed ja kutsekoolitus;akvakultuuri tootmismeetodite kasutamise hüvitamine keskkonna kaitsmise ja looduse säilitamise eesmärgil;meetmete võtmine rahvatervise ja loomade tervise kaitseks.Investeerimisabi suunatakse mikro- ja väikeettevõtetele.Artikkel 31Akvakeskkonna meetmete toetamineÜhenduse kalastus- ja keskkonnaeesmärkide saavutamise eesmärgil võib fond osaleda keskkonda kaitsvate ja parandavate ning loodust säilitada aitavate akvakultuuri tootmismeetodite kasutamise hüvitamisel.Toetus aitab edendada:akvakultuuri vorme, kaasa arvatud keskkonnakaitse ja parandamine, loodusressursid, geneetiline mitmekesisus ning maastiku ja akvakultuurivööndi traditsiooniliste tunnusjoonte majandamine;Euroopa Parlamendi ja nõukogu[14] määrusega (EÜ) nr 761/2001 kehtestatud ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemis osalemist;orgaanilist akvakultuuri määruse (EMÜ) nr 2092/91[15] tähenduses.Käesolevale artiklile vastavate toetuste saamiseks peavad projektide ettevalmistajad võtma endale kohustuse järgida vähemalt viie aasta jooksul akvakultuuri headest tavadest kõrgemaid nõudeid akvakeskkonnale. Antud kohustuse täitmisest saadavat kasu tuleb tõendada mõju eelhindamisega, mille viib läbi liikmesriigi poolt määratud organ.Igal aastal määrab liikmesriik oma rakenduskavas kindlaks akvakeskkonna ettevõttele hüvitiseks antava maksimaalse aastase riigiabi kogusumma järgmiste kriteeriumide alusel:sissetulekute kaotamine;täiendavad kulud, mis võivad tekkida akvakeskkonna meetmete kohaldamisest javajadus toetada rahaliselt projekti elluviimist.Artikkel 32Rahvatervise ja loomade tervise toetuseks võetavad meetmedFond võib abistada:makstes karbikasvatajatele hüvitisi kasvatatud molluskite kogumise ajutise peatamise eest. Hüvitisi antakse mitte rohkem kui kuue kuu eest perioodi 2007-2013 jooksul. Rahvatervise kaitseks võidakse hüvitisi maksta ka siis, kui toksiini tootva planktoni vohamisest või biotoksiini sisaldava planktoni esinemisest tingitud molluskite saastumise tõttu nende kogumine peatatakse:rohkem kui neljaks järjestikuseks kuuks või;kui kogumise peatamisest tekkinud kahju on suurem kui 35% asjaomase ettevõtte kolme eelneva aasta käibe põhjal arvutatud keskmisest käibest.rahastades akvakultuuri pataloogiliste riskide hävitamist, kui hävitamisplaan on komisjoni poolt otsuse 90/424/EMÜ[16] kohaselt vastu võetud.Artikkel 33Investeeringud töötlemisse ja turustamisseFond võib toetada riiklikku strateegilisse kavva kaasatud konkreetsete strateegiate raames investeeringuid, mis on seotud otseseks inimtarbimiseks mõeldud tootmise ning kalandus- ja akvakultuuritoodete müügiga. Nimetatud abi on suunatud vaid mikro- ja väikeettevõtetele.Need investeeringud võivad hõlmata äriettevõtete ehitamist, laiendamist, seadmestamist ja moderniseerimist, pidades eriti silmas hügieeni, inim- ja loomatervishoiu ning tootekvaliteedi parandamisega seotud tingimusi või negatiivse keskkonnamõju vähendamist. Ettevõtte omandiõiguse üleandmine pole ühenduse abi silmas pidades abikõlblik tegevus.Kui investeeringud tehakse selleks, et tagada vastavus hiljuti keskkonnale, inim- või loomatervishoiule, hügieenile või loomade heaolule kehtestatud uute standarditega, võib abi anda vaid ühenduse seadusandluses sätestatud ajavahemikus.Artikkel 34Abikõlblikud meetmedFond toetab investeerimist ettevõtete ehitamisse, laiendamisse, seadmestamisse ja moderniseerimisse töötlemise ja turustamise valdkonnas.Lõikele 1 vastavad investeeringud aitavad säilitada või suurendada tööhõivet kalandussektoris ning saavutada ühte või mitut alljärgnevatest eesmärkidest:töötingimuste ja kutsekoolituse parandamine;rahvatervise ja hügieenitingimuste ning tootekvaliteedi parandamine ja järelevalve;negatiivsete keskkonnamõjude vähendamine;vähekasutatud liikide, kõrvaltoodete ja jäätmete tõhusama kasutamise toetamine;uute tehnoloogiate kohaldamine või elektroonilise kaubanduse arendamine;põhiliselt kohaliku kalalaevastiku lossitud saagist valmistatud toodete turustamine.Ühendus ei anna abi jaekaubandusega seotud investeeringutele.III PEATÜKKPRIORITEETNE SUUND 3: ÜLDIST HUVI PAKKUVAD MEETMEDArtikkel 35Abi põhimõttedFond võib toetada piiratud kestusega ühistegevusi, mida eraettevõtted tavaliselt ei toeta ja mida rakendatakse tegutsejate endi, tootjate nimel tegutsevate organisatsioonide või muude korraldusasutuse poolt tunnustatud organisatsioonide aktiivsel toetusel ning mis aitavad saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke.Artikkel 36ÜhistegevusFond toetab ühistegevust, mille eesmärgiks on:toetada säästvat varude majandamist ja säilitamist või kalandus- ja akvakultuuritoodete turgude läbipaistvust võikaasata ühisinvesteeringud paljunemiskohtade arendamisse, jäätmekäitlusse või tootmis-, töötlemis- või müügiseadmete ostmisse võiedendada partnerlust teadlaste ja kalandussektoris tegutsejate vahel võitoetada käesoleva määruse artikli 27a lõikes 4 sätestatud eesmärke.Artikkel 37Veefauna kaitseks ja arendamiseks kavandatud meetmedFond võib toetada ühishuvi pakkuvaid tegevusi, mis on kavandatud veefauna kaitseks ja arendamiseks, välja arvatud otsene taasasustamine. Tegevus peab aitama veekeskkonda parandada.Need tegevused on seotud püsivate või liikuvate seadeldistega veefauna kaitsmiseks ja arendamiseks või sisemaa veeteede taastamiseks, kaasa arvatud kudemiskohad ja rändeliikide rändeteed.Tegevuse rakendajaks on avalik-õiguslikud või avaliku sektori osalusega asutused, tunnustatud kaubandusorganisatsioonid või muud selleks eesmärgiks korraldusasutuse poolt nimetatud organid.Artikkel 38KalasadamadFond võib toetada investeeringuid, mis on tehtud kõigi sadamat kasutavat kalurite huvides ja aitavad parandada kaluritele pakutavaid teenuseid.Investeeringud on seotud:kalandustoodete lossimise, töötlemise ja ladustamise tingimuste parandamisega sadamates;kütuse, jää, vee ja elektri tarnimisega;kalalaevade hooldus- ja remondirajatistega;kaide remondiga ohutuse parandamiseks toodete lossimisel või laadimisel;kalastustegevuse elektroonilise haldusega.Artikkel 39Uute turgude edendamine ja arendamineFond võib toetada ühishuvi pakkuvaid tegevusi, mille eesmärk on kvaliteedi ja väärtuse suurendamise poliitika rakendamine, kalandus- ja akvakultuuritoodete uute turgude edendamine ja areng.Tegevus ei tohi olla seotud kaubamärkidega ega viidata konkreetsetele riikidele või geograafilistele piirkondadele, välja arvatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2081/92[17] sätestatud tooted.Investeeringud on seotud:riiklike ja riikidevaheliste müügiedenduskampaaniate läbiviimisega;liikide müügiga, mida püütakse ülemääraselt või vähe ja mis lastakse vette tagasi või ei paku kaubanduslikku huvi ;kalandus- ja akvakultuuritoodete kvaliteedipoliitika rakendamisega;keskkonda vähe mõjutavate püügimeetoditega saadud toodete edendamisega;määruses (EMÜ) nr 2081/92 sätestatud tingimustele vastavate toodete edendamisega;kvaliteeditõenditega;märgistamisega, kaasa arvatud keskkonnasõbralike püügimeetodite kasutamisel saadud toodete märgistamine;toodete müügiedenduskampaaniatega või kalandussektori maine parandamise kampaaniatega;turuküsitluste korraldamisega.Artikkel 40KatseprojektidFond võib toetada uute tehniliste teadmiste omandamiseks ja levitamiseks kavandatud katseprojekte, mis viiakse läbi majandusettevõte, tunnustatud kaubandusorganisatsiooni või mõne muu korraldusasutuse poolt selleks otstarbeks määratud pädeva asutuse poolt partnerluses teadus- või tehnikaasutusega.Eelmises lõikes sätestatud katseprojektid peaksid:katsetama tööstusharu tegelikele tingimustele lähedastel tingimustel uuendusliku tehnoloogia tehnilist teostatavust ja finantsilist elujõulisust ning saama ja levitama katsetatava tehnoloogiaga seotud tehnilist ja rahandusalast teavet;võimaldama majandamiskavade ja püügikoormuse assigneeringute kavade katsetamist, vajaduse korral kalastamiskeeluvööndite loomist bioloogiliste ja finantsalaste tulemuste hindamiseks ning eksperimentaalset taasasustamist.Heade tulemuste saavutamiseks sisaldab katseprojekt alati piisavat teaduslikku järelkontrolli.Lõike 1 kohaselt rahastatud projektide kohta tuleb koostada avalikkusele kättesaadavad tehnilised aruanded.Artikkel 41Kalalaevade moderniseerimine või ümberhindamineFond võib toetada avalik-õiguslike või avaliku sektori osalusega asutuste poolt liikmesriigi lipu all teostatavat kalandussektori kalalaevade moderniseerimist ainult koolitus- või teadusliku uurimistöö eesmärgil.Fond võib toetada kalalaeva ümberhindamist väljaspool kutselist kalapüüki toimuva pideva mittetulundusliku tegevuse jaoks.IV PEATÜKKPRIORITEETNE SUUND 4: RANNAPÜÜGIPIIRKONDADE SÄÄSTEV ARENGArtikkel 42Abi reguleerimisalaLisaks ühenduse muudele vahenditele annab fond abi rannapüügipiirkondade säästvale arengule ja elukvaliteedi parandamisele, mis on abikõlblikud üldstrateegia osana, millega püütakse toetada ühise kalanduspoliitika eesmärkide elluviimist, arvestades eelkõige selle sotsiaalmajanduslikke tagajärgi.Rannapüügipiirkondade säästva arengu toetamiseks võetavate meetmete abil püütakse:säilitada nende piirkondade majanduslik ja sotsiaalne heaolu ning kalandus- ja akvakultuuritoodete väärtus;säilitada ja luua töökohti rannapüügipiirkondades, toetades selleks kalandussektoris toimunud muudatuste tõttu sotsiaalmajanduslikesse raskustesse sattunud piirkondades pakutavate võimaluste mitmekesistamist või majanduslikku ja sotsiaalset ümberstruktureerimist;edendada rannakeskkonna kvaliteeti;toetada ja arendada riiklike ja riikidevaheliste rannapüügipiirkondade vahelist koostööd.Iga liikmesriik lisab oma rakenduskavale loetelu piirkondadest, mis on fondi jaoks abikõlblikud rannapiirkondade säästva arengu raames.Kalanduse rannapiirkond, milleks on mere või järve kallas või kalandusega seotud jõe suudmeala, on üldiselt väiksem kui NUTS III territoorium. Piirkond peaks olema geograafiliselt, okeanograafiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt piisavalt ühtne.Piirkond peaks olema madala asustustihedusega, kalandussektor peaks andma seal tööd küllaltki paljudele inimestele, püügivõimalused piirkonnas peaksid halvenema ning üheski kohaliku omavalitsuse üksuses ei tohiks olla üle 100 000 elaniku.Liikmesriik teavitab komisjoni lõikele 3 vastavatest abikõlblikest piirkondadest.Artikkel 43Abikõlblikud meetmedRannapüügi säästva arengu toetust antakse:majandustegevuse ümberstruktureerimiseks ja ümbersuunamiseks, eriti rohelise turismi arendamiseks, kui nimetatud tegevused ei suurenda püügikoormust;kalandussektori tegevuste mitmekesistamiseks, aidates sellel eesmärgil luua töövõimalusi kalandussektoris aktiivselt tegutsevatele inimestele ning luues täiendavaid ja asendavaid töökohti väljaspool kalandussektorit;mereandidega kohapeal kauplemiseks;kalapüügivõistlustega seotud turismialase tegevuse loomise ja edendamise toetamiseks;mere, järve- ja rannakeskkonna kaitseks ja nimetatud alade veetluse säilitamiseks; suurte ja väikeste rannakülade taaselustamiseks ja arendamiseks ning loodus- ja arhitektuuripärandi kaitseks ja rahastamiseks;loodus- või tööstuskatastroofidest kahjustatud kalandussektori tootmispotentsiaali taastamiseks;piirkondade ja riikide vahelise koostöö toetamiseks rannapüügipiirkondade ettevõtjate tasandil, eeskätt koostöövõrgustike ja kogemuste vahetamise kaudu;kohaliku arengustrateegia ettevalmistamiseks ja rakendamiseks vajalike organiseerimis- ja esinemisoskuste omandamiseks.Fond võib rahastada täiendavalt kuni 15% asjakohase prioriteetse suuna meetmetest, kui need on suunatud kutseoskuste edendamisele ja täiustamisele, töötajate kohanemisvõime tõstmisele ja töövõimaluste loomisele, eelkõige naistele, tingimusel et antud meetmed moodustavad lahutamatu osa rannapiirkondade säästva arengu strateegiast ning on otseselt seotud esimeses lõikes kirjeldatud meetmetega.Lõike 1 raames eraldatavad toetused ei hõlma kalalaevade uuendamist ega moderniseerimist.Käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja b ja lõikes 2 sätestatud abisaajad peaksid olema kalandussektoris töötavad isikud või isikud, kelle töökoht sõltub kalandussektorist.Kui mõni meede, mis on abikõlblik käesoleva artikli kohaselt, on abikõlblik ka mõne teise ühenduse toetusvahendi raames, peab liikmesriik oma kava koostades selgelt määratlema, kas nimetatud meede hakkab saama toetust fondilt või mõnelt muult ühenduse toetusvahendilt.Artikkel 44Osalemine rannapüügipiirkondade säästvas arengusRannapüügipiirkondade säästvat arengut toetavaid meetmeid viib kindlaksmääratud territooriumil ellu partneritegrupp, mis on moodustatud selleks tegevuseks väljavalitud kohalikest avaliku ja erasektori esindajatest, edaspidi nimetatud "rannategevusgrupiks" (RTG). Asjaomase liikmesriigi õigusnormide kohaselt moodustatud RTG valitakse läbipaistvuse põhimõtete järgides avaliku projektikonkursi teel.RTG-de algatusel toimuva tegevuse puhul vastutab erasektor vähemalt kahe kolmandiku projektide eest.RTG-d on õigustatud saama fondilt toetust integreeritud kohaliku arengu meetmetele, mis põhinevad altpoolt tulevatel algatustel ja mida kohaldatakse kindlaksmääratud territooriumil või kindlale inimkategooriale või projektitüübile. Liikmesriigid tagavad RTG piisava haldus- ja finantssuutlikkuse abivormide haldamisel ja kavandatud tegevuste edukal läbiviimisel.Territoorium, kus RTG oma meetmeid rakendab, peaks olema ühtne ning omama piisavat inim-, finants- ja majandusressursse elujõulise arengustrateegia toetamiseks.Teatud liikmesriigi või piirkonna RTG-d moodustavad oma institutsionaalse struktuuri konkreetsest iseloomust lähtudes RTG-de ühenduse, mille nõuetekohase toimimise tagab põhikiri.V PEATÜKKPRIORITEETNE SUUND 5: TEHNILINE ABIArtikkel 45Tehniline abiKomisjoni algatusel ja/või nimel ning mitte rohkem kui 0,80% ulatuses oma aastastest assigneeringutest võib fond rahastada käesoleva määruse rakendamiseks vajalikke ettevalmistus-, järelevalve, haldus- ja tehnilise toetuse, hindamis-, auditeerimis- ja kontrollimeetmeid. Need tegevused viiakse läbi kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 53 lõikega 2 ning muude nimetatud määruse sätete ja rakenduseeskirjadega, mis on kohaldatavad eelarve rakendamise antud vormile.Nende tegevuste hulka kuuluvad:ühenduse ja komisjoni aastaaruannete strateegiliste suuniste koostamisega seotud teaduslikud uurimistööd;hindamised, ekspertide aruanded, statistika ja teaduslikud uurimistööd, sealhulgas fondide tegevust käsitlevad üldist laadi uurimistööd;fondi meetmed, mis on suunatud partneritele, fondist abi saajatele ja avalikkusele, kaasa arvatud teavitamismeetmed;meetmed, mis hõlmavad teabe levitamist, võrgustike kasutamist, teadlikkuse tõstmist, koostöö edendamist ja kogemuste vahetamist ühenduse piires;arvutisüsteemide paigaldamine, kasutamine ja omavahel ühendamine juhtimise, järelevalve, kontrollimise ja hindamise eesmärgil;hindamismeetodite parandamine ja teabevahetus selle valdkonna tavade kohta;riikidevaheliste ja ühenduse võrgustike loomine rannapüügivööndite säästvas arengus osalejate vahel eesmärgiga toetada kogemuste ja parimate tavade vahetamist, ergutada ja rakendada piirkondadevahelist ja riikidevahelist koostööd ning teabe levitamist.Liikmesriigi algatusel võib fond iga rakenduskava raames rahastada tegevusi, mis on seotud rakenduskavadele antava abi ettevalmistamise, haldamise, järelevalve, hindamise, avalikustamise, kontrollimise ja auditeerimisega, tehes seda kuni 5% ulatuses iga rakenduskava kogusummast.Liikmesriigi algatusel võib fond rahastada ka rakenduskava raames toimuvaid tegevusi, mis on seotud nende liikmesriikide haldussuutlikkuse parandamisega, kelle kõik piirkonnad on abikõlblikud lähenemiseesmärgi kohaselt.V JAOTISTÕHUSUS JA/VÕI ABI AVALIKUSTAMINEI PEATÜKKRAKENDUSKAVADE HINDAMINEArtikkel 46ÜldsättedRakenduskavade hindamiseks kasutatakse artiklite 47- 49 sätete kohaselt eelhindamist, vahehindamist ja järelhindamist.Hindamiste eesmärk on parandada fondi abi ja rakenduskavade elluviimise kvaliteeti ja tõhusust. Neid hinnatakse ka selleks, et selgitada välja nende mõju seoses ühenduse strateegiliste suuniste, riiklikele strateegilistele kavade ja liikmesriigi konkreetsete probleemidega, arvestades sealjuures kalandussektori säästvat arengut ja keskkonnamõjusid.Fondi abi tõhusust hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:fondi üldmõju käesoleva määruse artiklis 4 sätestatud eesmärkidele;kavade prioriteetide mõju.Lõikes 1 sätestatud hindamistegevus toimub vastavalt vajadusele kas liikmesriikide või komisjoni vastutusel, kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ning komisjoni ja liikmesriigi partnerluse alusel.Liikmesriigid tagavad hindamise läbiviimiseks, töö korraldamiseks ja vajalike andmete kogumiseks ning järelevalvesüsteemi poolt edastatavate erinevate andmetüüpide töötlemiseks vajalikud inimressursid ja finantsvahendid.Komisjon otsustab, milliseid hindamismeetodeid ja standardeid kooskõlas artikli 100 lõigus 3 nimetatud menetlusega kohaldatakse.Hindamise viivad läbi sõltumatud hindajad. Tulemused avaldatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001[18] sätetega, kui hindamise eest vastutav asutus sellele kindlasõnaliselt vastu ei ole.Hindamist rahastatakse rakenduskavade tehnilise abi eelarvest, kui selle läbiviimise eest vastutab liikmesriik ja hindamine toimub komisjoni vastutusel ja komisjoni eelarvest, kui selle läbiviimise eest vastutab komisjon.Artikkel 47EelhindamineEelhindamise eesmärk on tagada kooskõla ühenduse strateegiliste suuniste, riiklike strateegiliste kavade ja rakenduskavade vahel, samuti rakenduskavadele ja programmitöö kvaliteedi parandamisele eraldatavate eelarvevahendite optimeerimine.Liikmesriik viib eelhindamise läbi rakenduskava tasandil kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ja artikli 46 lõikes 5 sätestatud menetluses määratletud hindamismeetodite ja standardite kohaselt.Artikkel 48VahehindamineVahehindamise eesmärgiks on kontrollida rakenduskava kõigi osade tõhusust ning teha kohandusi, mis aitaksid parandada abi ja selle rakendamise kvaliteeti.Rakenduskava vahehindamine toimub proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt kalendaarsel alusel, et kava pikendamise korral oleks võimalik arvestada saadud tulemusi.Vahehindamise korraldamise eest vastutavad liikmesriigid ja algatuse selleks teevad komisjoniga konsulteerides korraldusasutused vastavalt artikli 46 lõike 5 menetluses määratletud hindamismeetodite ja standarditega. Tulemused edastatakse rakenduskava järelevalvekomiteele ja komisjonile.Komisjon jätkab ühenduse strateegiliste suuniste rakendamise vahehindamisega kalendaarsel alusel, et igas programmitöö jätkamise kohta tehtavas otsuses oleks võimalik kasutada saadud tulemusi.Artikkel 49JärelhindamineJärelhindamisega kontrollitakse vahendite kasutusulatust, rakenduskava tõhusust ja tasuvust ning selle mõju seoses artiklis 4 ja ühenduse strateegilistes suunistes kehtestatud üldiste eesmärkidega. Järelhindamise käigus selgitatakse välja rakenduskava edule või ebaedule kaasaaidanud tegurid, ka säästvuse seisukohalt, ning parimad tavad.Järelhindamine toimub komisjoni algatusel ja vastutusel, konsulteerides liikmesriigiga ja korraldusasutusega, kes koguvad järelhindamise läbiviimiseks vajalikku informatsiooni.Järelhindamine lõpetatakse hiljemalt 31. detsembriks 2015.II PEATÜKKTeavitamine ja avalikustamineArtikkel 50Teavitamine ja avalikustamineLiikmesriigid annavad informatsiooni kaasrahastatavate projektide ja tegevuste kohta ning avalikustavad need. Selline teavitamine on suunatud Euroopa kodanikele. Eesmärk on rõhutada ühenduse rolli ja tagada fondide abi läbipaistvus.Korraldusasutus vastutab, et:rakenduskavast teavitatakse potentsiaalseid abisaajaid, kaubandusorganisatsioone, majandusasutusi ja tööturu osapooli, võrdseid õigusi ja võimalusi edendavaid asutusi, keskkonna- ja kalandussektori valitsusevälised organisatsioone. Korraldusasutus informeerib neid abiga kaasnevatest võimalustest ning finantseerimisega kaasnevatest eeskirjadest ja meetoditest;abisaajaid teavitatakse ühendusepoolse kaasrahastussumma suurusest;Euroopa kodanikke teavitatakse ühenduse rollist rakenduskavades ja nende tulemustes ning tagatakse ka see, et abisaajad Euroopa kodanikke antud rollist informeerivad.Liikmesriigid teavitavad komisjoni igal aastal käesoleva artikli tähenduses tehtud algatustest.V JAOTISFONDI RAHALINE OSALUSI PEATÜKKFONDI OSALUSArtikkel 51Riigiabi määrRiigiabi ülemmäär on sätestatud käesoleva määruse II lisa tabelis.Artikkel 52Fondi osalusRakenduskava vastuvõtmise otsuses sätestatakse fondi osaluse piirmäär iga prioriteedi kohta.Fondi osalus arvestatakse välja riiklike kulutuste kogusumma alusel.Fondi osalus määratakse kindlaks iga prioriteedi kohta eraldi. Kehtestatud on järgmised piirmäärad:lähenemiseesmärgi abikõlblikes piirkondades kaasfinantseerib fond riiklike kulutuste mahust 75%;lähenemiseesmärgi abikõlblike piirkondade hulka mittekuuluvatel aladel 50% riiklikest kulutustest rakenduskavadele;äärepoolseimaid piirkondi ja äärealadel asuvaid Kreeka saari hõlmavate rakenduskavade puhul 85% riiklikest kulutustest.Erandina lõikes 3 loetletud piirmääradest ulatub fondi abi:85% riiklikest kulutustest artikli 23 lõike a esimese taande alla kuuluvate tegevuste puhul lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkondades;65% riiklikest kulutustest artikli 23 lõike a esimese taande alla kuuluvate tegevuste puhul väljaspool lähenemiseesmärgiga hõlmatud alasid.Väikseim fondipoolne osalus prioriteedi kohta moodustab 20% riiklikest kulutustest.Komisjoni algatusel või nimel võetavaid tehnilise abi meetmeid võidakse rahastada 100% ulatuses.Tegevusele fondi poolt antud toetus ja muud ühenduse eelarvest tehtud eraldised ei tohi ületada 90% tegevuse toetamiseks eraldatud riiklikest kulutustest.Artikkel53Aklumuleerumise vältimineAbikõlblikkusperioodi vältel võib prioriteedi või tegevuse rahastamiseks kasutada vaid ühe ühenduse fondi toetust korraga. Ühte tegevust saab samaaegselt rahastada vaid ühe rakenduskava abil.Artikkel 54Kulude abikõlblikkusFondi jaoks abikõlblikud kulud on abisaaja poolt seoses teatud tegevusega tehtud tegelikult kulutused ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2015. Kaasrahastatavad tegevused ei pea olema lõpetatud enne abikõlblikkuse jõustumiskuupäeva.Fondi jaoks on abikõlblikud vaid need kulud, mis on seotud tegevustega, mille kohta on tehtud otsus asjakohase rakenduskava korraldusasutuse poolt või korraldusasutuse vastutusel järelevalvekomitee poolt eelnevalt sätestatud kriteeriumide kohaselt.Rakenduskava ülevaatamise käigus kehtestatud uus kulu on abikõlblik alates sellest kuupäevast, millal komisjon sai rakenduskava parandamise taotluse.Kulude abikõlblikkuse eeskirjad peavad olema kehtestatud riiklikul tasandil, arvestades käesolevas määruses sätestatud erandeid.Järgmised kulud pole abikõlblikud:lisandväärtusmaks;võla intress;maaost suurema summa eest kui 10% asjakohase tegevuse kõigist abikõlblikest kuludest;majutus.Käesoleva artikli lõigete 1- 3 sätete kohaldamine ei piira artikli 45 sätete kohaldamist.Artikkel 55Tegevuste kestusLiikmesriik või korraldusasutus tagab, et tegevus saab fondilt toetust ainult juhul, kui seitsme aasta jooksul pärast riikliku asutuse või korraldusasutuse poolt tehtud otsust fondi osaluse kohta ei tehta kõnealuses tegevuses olulisi parandusi, mis:mõjutavad selle olemust või rakendamise tingimusi või annavad põhjendamatu eelisseisundi mõnele ettevõttele või riiklikule organile;tulenevad omandisuhete muutumisest infrastruktuuri teatavas osas või tootmistegevuse lõpetamisest või selle asukoha muutmisest.Korraldusasutus teavitab komisjoni sellistest parandustest lõike 1 sätete kohaselt.Liigselt makstud summad nõutakse tagasi vastavalt VIII jaotise II peatükiga.Liikmesriik tagab, et ettevõtted, kelle summadest lõike 3 kohane sissenõudmine toimub, ei saa fondilt toetust.VI JAOTISJUHTIMINE, JÄRELEVALVE JA KONTROLLI PEATÜKKJuhtimis- ja kontrollisüsteemArtikkel 56Juhtimis- ja kontrollisüsteemide üldpõhimõttedLiikmesriikide poolt koostatud rakenduskavade juhtimis- ja kontrollisüsteemides sätestatakse:juhtimis- ja kontrolliasutuste funktsioonide täpne määratlus ja ülesannete täpne jaotus igas nimetatud asutuses;ülesannete täpne jaotus juhtimise, tõendamise ja kontrollimisega tegelevate asutuste vahel ning nimetatud asutustes;piisavad vahendid iga asutuse jaoks, et tal oleks võimalik täita talle määratud ülesandeid;tõhusalt toimiv sisekontroll;usaldusväärsed raamatupidamis-, järelevalve- ja finantsaruandluse süsteemid elektroonilises vormis;tõhus aruandlus- ja järelevalvesüsteem ülesannete täitmise delegeerimisel;ülesannete täitmiseks kasutatavate menetluste juhendid;süsteemide nõuetekohase töö tõhus auditeerimine;piisava kontrolljälje tagamise süsteemid ja menetlused.Punktides b, c, d, f, g ja h kehtestatud meetmed on proportsionaalsed kõnesoleva rakenduskava riiklike kulutustega.Artikkel 57Asutuste määramineLiikmesriik määrab igale rakenduskavale:a) korraldusasutuse: selleks on liikmesriigi poolt määratud asutus või avalikku või erasektorisse kuuluv riiklik, regionaalne või kohalik asutus või liikmesriik ise, kui ta täidab rakenduskava juhtimise ülesannet;b) tõendava asutuse: liikmesriigi poolt määratud organ või kohalik, regionaalne või riiklik asutus, mille ülesandeks on kuludeklaratsioonide ja maksetaotluste tõendamine enne nende komisjonile saatmist;c) auditeerimisasutuse: liikmesriigi poolt iga rakenduskava jaoks määratav korraldusasutusest ja tõendavast asutusest sõltumatu organ, kes vastutab juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõrgeteta toimimise kontrollimise eest.Lisaks lõikes 1 nimetatud asutustele määrab liikmesriik ka komisjoni poolt tehtavate maksete vastuvõtmiseks pädeva asutuse ning asutuse või asutused, mis vastutavad abisaajatele maksete tegemise eest.Liikmesriik kehtestab eeskirjad suhtlemiseks antud asutuste ja organitega ning nende suhtlemiseks komisjoniga. Käesolevas määruses sätestatut piiramata kehtestab liikmesriik omavahelise suhtlemise eeskirjad ka asjaomastele asutustele, kes täidavad oma ülesandeid täielikus kooskõlas antud liikmesriigi institutsionaalse, õigus- ja finantssüsteemiga.Sama organ võib täita kas kõiki või mitut artiklis 56 lõike 1 punktis b nimetatud juhtimis-, makse-, tõendamis- ja kontrollimisülesannet.Artikkel 58Korraldusasutuse ülesandedKorraldusasutus vastutab rakenduskava tõhusa, tulemusliku ja nõuetekohase juhtimise ja rakendamise eest, eelkõige:tagab, et rahastatavate tegevuste valik toimub kooskõlas rakenduskava suhtes kohaldatavate kriteeriumidega ning et valitud tegevused vastavad kogu rakendusperioodi vältel kohaldatavatele ühenduse ja riiklikele eeskirjadele;kontrollib kaasrahastatud toodete ja teenuste tarnimist ning tegevustega seoses deklareeritud kulutuste tegelikku sooritamist ning vastavust ühenduse ja riiklikele eeskirjadele;tagab rakenduskava iga tegevuse üksikasjaliku raamatupidamisdokumentatsiooni talletamiseks ja säilitamiseks vajaliku elektroonilise süsteemi olemasolu ning finantshalduseks, järelevalveks, kontrolliks ja hindamiseks vajalike rakendamisandmete kogumise;tagab, et abisaajad ja muud tegevuste rakendamises osalevad organid kasutavad eraldi raamatupidamissüsteemi või vastavaid raamatupidamiskoode kõigi tegevusega seotud tehingute kohta;tagab, et artiklis 46 nimetatud rakenduskavade hindamised viiakse läbi käesolevas määruses sätestatud ajavahemikus ning et nad vastavad komisjoni ja liikmesriigi vahel kokkulepitud kvaliteedistandarditele;kehtestab menetlused kõigi piisava kontrolljälje tagamiseks vajalike kulu- ja kontrollimisdokumentide hoidmise tagamiseks kooskõlas artiklite 83 ja 93 nõuetega;tagab, et tõendav asutus saab kogu vajaliku informatsiooni tõendamismenetluste ja kontrollimisega seotud kulude kohta;juhib järelevalvekomiteed ja varustab seda dokumentidega, mis on vajalikud rakenduskava rakendamise kvaliteedi jälgimiseks seoses rakenduskava konkreetsete eesmärkidega;koostab ja esitab komisjonile järelevalvekomitee poolt heakskiidetud rakendamise aasta- ja lõpparuanded;tagab vastavuse artiklis 50 kehtestatud teavitamis- ja avalikustamisnõuetega.Korraldusasutus peaks täitma siseauditi funktsiooni.Artikkel 59Tõendava asutuse ülesandedRakenduskava tõendava asutuse vastutusalasse kuulub esmajoones:tõendatud kuluaruannete ja maksetaotluste koostamine ja komisjonile elektroonilises vormis esitamine;tõendamine, et:kuluaruanne on täpne, selle koostamiseks on kasutatud usaldusväärset raamatupidamissüsteemi ning see põhineb kontrollitavatel toimingute tegemist tõendavatel dokumentidel;deklareeritud kulutused on vastavuses kohaldatavate ühenduse ja riiklike eeskirjadega ning on tehtud seoses tegevustega, mis on valitud rahastamiseks kavale kohaldatavate kriteeriumide alusel ning vastavad kohaldatavatele ühenduse ja riiklikele eeskirjadele.korraldusasutuselt tõendamise jaoks vajaliku informatsiooni laekumise tagamine kuluaruannete kuludega seotud menetluste ja kontrollimiste läbiviimise kohta;tõendamisel kõiki auditeerimisasutuse poolt või selle vastutusel läbiviidud auditite tulemustega arvestamine;elektroonilises vormis komisjonile esitatud kulude kohta raamatupidamisdokumentide säilitamine;iga eeskirjade olulise eiramise tõttu ühenduse fondidest liigselt makstud summa tagasimaksmise tagamine, vajaduse korral koos intressiga; arvestuse pidamine tagasimakstavate summade kohta ning kui võimalik komisjonile nende summade, mis on määratud tagasinõutavaks järgmisest kuludeklaratsioonist mahaarvamise teel, tagasimaksmine.Artikkel 60Auditeerimisasutuse ülesandedRakenduskava kontrolliva asutuse esmaülesanneteks on:tagada auditite läbiviimine kooskõlas auditite rahvusvaheliste standarditega, kontrollimaks rakenduskava juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimise tõhusust;tagada, et tegevuste auditid viiakse läbi deklareeritud kulude tõendamiseks vajaliku andmehulga alusel;esitada komisjonile kuue kuu jooksul pärast rakenduskava vastuvõtmist auditeerimisstrateegia, mis hõlmab punktides a ja b nimetatud auditeerimisasutusi, kasutatavat meetodit, tegevuste kontrollimise selektiivset meetodit ja auditite soovituslikku kavandamist, mis tagaks põhiasutuste auditeerimise ja auditite ühtlase jaotumise programmitöö toimumise ajal;kui kohaldatakse ühist süsteemi rohkem kui ühele rakenduskavale, tuleb punkti c kohaselt esitada ühtne koondauditi strateegia;iga aasta 30. juuniks ajavahemikus 2008 -2016:(i) koostada kontrollimise aastaaruanne, kus esitatakse auditeerimisstrateegia kohaselt läbi viidud rakenduskava auditite eelmise aasta tulemused ja teatatakse kava juhtimis- ja kontrollisüsteemis leitud puudustest. Lõpparuandele võib lisada koos kehtivusdeklaratsiooniga ka teavet aastate 2014 ja 2015 kohta;(ii) esitada komisjonile oma arvamus juhtimis- ja kontrollisüsteemi töö tõhususe kohta komisjonile esitatud kuluaruannete täpsuse tagamisel vaatlusaluse aasta jooksul, samuti arvamus alustehingute seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta;kui mitmele rakenduskavale kohaldatakse ühist süsteemi, anda teavet auditite ja arvamuste kohta, kogudes need ühte aruandesse;esitada programmeerimisperioodi lõpul teatis, milles kontrolli lõpparuandele toetudes antakse hinnang lõppmaksetaotluste kehtivuse kohta ja lõplikke kulusid käsitlevas tõendis sisalduvate alustehingute seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta.Kui punkti r alapunktides a ja b nimetatud auditid viib läbi mõni teine asutus kui auditeeriv asutus, peab auditeeriv asutus tagama, et nimetatud asutus oleks oma tegevuses sõltumatu ning et audit viiakse läbi rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardite kohaselt.II PEATÜKKJärelevalveArtikkel 61JärelevalvekomiteeKokkuleppel korraldusasutusega ja pärast konsulteerimist partneritega määrab liikmesriik igale rakenduskavale järelevalvekomitee. Järelevalvekomitee moodustatakse kolme kuu jooksul pärast otsuse tegemist rakenduskava heakskiitmise kohta.Järelevalvekomitee koostab oma töökorra asjakohase liikmesriigi institutsionaalsele, seaduslikule ja finantsraamistikule vastavalt ning kiidab selle kokkuleppel korraldusasutusega heaks.Artikkel 62KoosseisJärelevalvekomiteed juhib liikmesriigi või korraldusasutuse esindaja. Komisjoni esindaja võib omaalgatuslikult osaleda järelevalvekomitee töös nõuandjana.Järelevalvekomitee kooseisu otsustab liikmesriik ning sinna kuuluvad artiklis 8 nimetatud partnerid ja korraldusasutus.Korraldusasutus koordineerib järelevalvekomitee tegevust.Artikkel 63ÜlesandedJärelevalvekomitee jälgib rakenduskavade rakendamise tõhusust ja kvaliteeti. Sel eesmärgil :vaatab ta läbi ja kiidab heaks rahastatavate tegevuste valikukriteeriumid nelja kuu jooksul pärast rakenduskava vastuvõtmist. Valikukriteeriumid vaadatakse läbi kooskõlas programmitöö vajadustega;hindab ta korraldusasutuse esitatud dokumentide alusel regulaarselt rakenduskava konkreetsete ülesannete täitmisel tehtud edusamme;kontrollib ta rakendamise tulemusi, eelkõige iga prioriteedi puhul seatud eesmärkide saavutamist ja artiklis 48 nimetatud vahehindamisi;vaatab ta enne komisjonile esitamist läbi ja kiidab heaks artiklis 65 nimetatud rakendamise aasta- ja lõpparuanded;teavitatakse teda aastakontrolliaruandest ja võimalikest märkustest, mida komisjoni võib pärast nimetatud aruande kontrollimist, teha;teavitatakse teda liikmesriigi algatusel artiklis 17 nimetatud aastaaruandest;võib ta teha fondi eesmärkide saavutamise või fondi juhtimise, sealhulgas finantsjuhtimise, parandamise eesmärgil ettepanekuid rakenduskava kohandamise või läbivaatamise kohta;vaatab ta läbi ja kiidab heaks ettepanekud, mis on tehtud fondi osalust käsitleva komisjoni otsuse parandamise kohta.Artikkel 64Järelevalve kordKorraldusasutus ja järelevalvekomitee tagavad rakenduskava elluviimise kvaliteedi.Korraldusasutus ja järelevalvekomitee teostavad järelevalvet finants- ja rakendusnäitajate, rakenduskavas määratletud tulemuste ja mõju alusel.Kui abi iseloom seda lubab, tehakse statistiline jaotus sugude ja abi vastuvõtvate ettevõtete suuruse alusel.Koostöös liikmesriigiga vaatab komisjon läbi rakenduskavade järelevalve ja hindamise jaoks vajalikud näitajad.Artikkel 65Aastaaruanded ja lõpparuandedAlates 2008. aastast ning seejärel iga aasta 30. juuniks esitab korraldusasutus komisjonile aruande rakenduskava elluviimise kohta. Korraldusasutus esitab komisjonile lõpparuande rakenduskava elluviimise kohta 2016. aasta 30. juuniks.Kõik rakendamise aastaaruanded ja lõpparuanne sisaldavad järgmisi elemente:rakenduskava ja prioriteetide elluviimise osas tehtud edusammud, mis seonduvad kontrollitavate eesmärkidega ning võimaluse korral rahaliste ja rakenduslike mõjude ning tulemuslike ja mõju näitajate suhe prioriteetsetesse suundadesse;muutused üldises olukorras, mis mõjutavad otseselt abi rakendamist, eriti sotsiaalmajanduslik areng, muutused riiklikus, piirkondlikus ja kohalikus poliitikas ja vajaduse korral nende muutuste tagajärjed fondi abi ja muude rahaliste vahendite kooskõlale;rakenduskava rahastamine, kusjuures iga prioriteedi juures on näidatud abisaajatele väljamaksete tegemiseks tehtud kulutused ja vastavad riiklikud kulutused, kõik komisjonilt saadud maksed ning artikli 64 lõikes 2 nimetatud finantsnäitajate kvantifitseerimine;abi rahastamine abitüüpide kaupa vastavalt IV jaotises esitatud prioriteetide jaotusele;korraldusasutuse ja järelevalvekomitee poolt rakendamise kvaliteedi ja tõhususe tagamiseks vastuvõetud sätted, eriti:järelevalve ja hindamise meetmed, kaasa arvatud andmete kogumise kord;lühikokkuvõte rakenduskava elluviimisel tekkinud olulistest probleemidest ja võetud meetmetest, kaasa arvatud meetmed, mida artikli 67 sätete kohaselt rakendati tehtud märkustele reageerimiseks;tehnilise abi kasutamine.rakenduskava avalikustamise tagamiseks võetud meetmed;teatis rakenduskava elluviimise vastavuse kohta ühenduse poliitikas esitatud nõuetele ja kui see on asjakohane, tekkinud probleemide ja nende lahendamiseks võetud meetmete kirjeldus;vajaduse korral korraldusasutusele või muule riiklikule asutusele rakenduskava elluviimise perioodil tagasimakstud abi kasutamine.Aruanded loetakse vastuvõetuks, kui need sisaldavad kogu lõikes 2 loetletud teavet ja annavad ülevaate rakenduskava elluviimisest.Komisjon teeb otsuse korraldusasutuse esitatud rakendamise aastaaruande kohta kahe kuu jooksul. Rakenduskava lõpparuande tähtaeg on viis kuud. Kui komisjon ei vasta kehtestatud tähtaja jooksul, loetakse aruanne vastuvõetuks.Artikkel 66Komisjoni aastaaruanneKomisjon edastab 31. detsembriks Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele aruande käesoleva määruse tegeliku rakendamise kohta eelmisel aastal. Selles tehakse kokkuvõte rakenduskavade elluviimise peamistest tulemustest, arengusuundadest ja probleemidest.Aruande aluseks on artikli 17 esimeses lõikes sätestatud liikmesriigi strateegilise aastakava kontrollimine ja hindamine komisjoni poolt ja muu kättesaadav teave. Aruandes määratakse kindlaks meetmed, mis on vajalikud aruande tulemuste piisavaks järelkontrollimiseks.Ühtlasi sisaldab aruanne järgmist:kokkuvõte fondi tegevustest liikmesriikide kaupa, sealhulgas assigneeringukohustuste võtmise ja maksmise jaotus liikmesriikide kaupa ning tehnilise abi kasutamine komisjoni ja liikmesriikide poolt;hinnang fondi tegevuse koordineerimisele struktuurifondide ning Euroopa Põllumajanduse ja Maaelu Arendamise Fondiga;artiklis 48 sätestatud hindamistulemused kohe pärast teatavaks tegemist;pärast neljanda aastaaruanne esitamist ja jälle pärast programmeerimisperioodi viimast aastat hõlmava lõpparuande esitamist tehtud kokkuvõte liikmesriikide poolt korraldatud ning komisjoni nimel läbi viidud juhtimis- ja kontrollisüsteemi audititest, liimesriikide poolt läbiviidud fondiabi auditite tulemustest ning vajaduse korral tehtud finantskorrektsioonidest.Artikkel 67Iga-aastane kavade ülevaatamineIgal aastal, kui artiklis 65 ja artikli 60 lõikes 4 nimetatud rakendamise ja auditeerimise aastaaruanded on esitatud, ning kooskõlas eeskirjadega, mis on kehtestatud kokkuleppel liikmesriigi ja asjakohase korraldusasutusega, kontrollivad komisjon ja korraldusasutus rakenduskavade elluviimise ulatust, eelmisel aastal saavutatud olulisemaid tulemusi, finantsrakendust ja muid tegureid, pidades silmas rakendamise täiustamist, sealhulgas ka juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimisega seotud aspekte.Selle ülevaatuse põhjal võib komisjon teha märkusi liikmesriigile ja korraldusasutusele. Liikmesriik teavitab komisjoni vastuseks märkusele võetud meetmetest.Kui on kättesaadavad järelhinnangud programmitööperioodil 2000-2006 antud abi kohta, kontrollitakse sellele järgneva esimese aastakontrolli käigus ka koondtulemusi.III PEATÜKKKontrollid1. JAGULIIKMESRIIKIDE KOHUSTUSEDArtikkel 68Usaldusväärne finantsjuhtimineLiikmesriigid vastutavad rakenduskavade usaldusväärse finantsjuhtimise ja alustehingute seaduspärasuse ja nõuetekohasuse eest.Nad tagavad, et korraldusasutusi tõendavaid asutusi, auditeerimisasutusi ja muid asjakohaseid organeid juhendatakse piisavalt artiklite 56-60 kohaste juhtimis- ja kontrollsüsteemide loomisel, mis aitab tagada ühenduse rahastamisabi tõhusat ja korrektset kasutamist.Liikmesriigid väldivad, tuvastavad ja kõrvaldavad eeskirjade eiramisi. Nad teatavad nendest eeskirjade kohaselt komisjonile ja teavitavad komisjoni haldus- ja kohtumenetluste käigust.Kui abisaajale liigselt makstud summasid pole võimalik sisse nõuda, vastutab liikmesriik Euroopa ühenduste eelarve jaoks kadumaläinud summade tagasimaksmise eest, seda isegi siis, kui saab tõendada, et kadumamineku põhjuseks polnud eeskirjade eiramine või hooletus.Artikkel 69Juhtimis- ja kontrollisüsteemidLiikmesriigid tagavad juhtimis- ja kontrollisüsteemide loomise enne rakenduskava vastuvõtmist kooskõlas artiklite 56-60 nõuetega. Nad tagavad ka süsteemide tõhusa toimimise programmitööperioodil.Kolme kuu jooksul pärast iga rakenduskava heakskiitmist esitab liikmesriik komisjonile nimetatud süsteemide kirjelduse, mis sisaldab teavet korraldus- ja tõendavate asutuste ning vahendusasutuste ja neis asutustes ning organites toimivate siseauditisüsteemide, samuti auditeerimisasutuse ja tema vastutusel auditeerimist läbiviivate muude organite organisatsioonilise ülesehituse ja nende poolt kasutatavate menetluste kohta.Antud kirjeldusele lisatakse sõltumatu auditeerimisorgani aruanne, mis sisaldab süsteemide hindamise tulemusi ja arvamust nende vastavuse kohta artiklitele 56-60. Juhul, kui arvamus sisaldab reservatsioone, tuleb mainitud puudused aruandes välja tuua ja näidata, kui tõsised nad on. Kokkuleppel komisjoniga koostab liikmesriik puuduste kõrvaldamiseks võetavate meetmete kava ja graafiku antud meetmete rakendamiseks.Sõltumatu auditeerimisorgan määratakse hiljemalt siis, kui rakenduskava on vastu võetud. Komisjoni loal võib rakenduskava auditeerimisasutuseks olla sõltumatu auditeerimisorgan, kui tal on olemas vajalik pädevus. Sõltumatu auditeerimisorgan peab olema sõltumatu oma tegevuses, mis peab vastama rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele.2. JAGUKOMISJONI KOHUSTUSEDArtikkel 70Komisjoni kohustusedKooskõlas artiklis 69 kehtestatud menetlusega veendub komisjon, et liikmesriigid on oma juhtimis- ja kontrollisüsteemide loomisel lähtunud kontrollimise aastaaruannetest ja nende endi poolt kohapeal läbiviidud kontrollidest ning et süsteemid toimivad tõhusalt rakenduskavade elluviimise perioodil.Ilma et see piiraks liikmesriikide poolt läbiviidavat kontrolli, võivad komisjoni ametnikud või komisjoni volitatud esindajad läbi viia kohapealseid kontrolle juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise kontrollimiseks, mis võivad sisaldada rakenduskava tegevuste kontrolli vähemalt ühe tööpäevase etteteatamistähtajaga. Liikmesriigi ametiisikud või volitatud esindajad võivad neis kontrollides osaleda.Komisjon võib liikmesriigilt nõuda kohapealse kontrolli läbiviimist, et kontrollida süsteemide toimimist või ühe või enama tehingu õigsust. Komisjoni ametnikud või komisjoni volitatud esindajad võivad osaleda sellistes kontrollides.Artikkel 71Koostöö liikmesriigi kontrolliorganitegaKomisjon teeb koostööd rakenduskavade auditeerimisasutustega, koordineerimaks nende kontrollimiskavasid ja meetodeid ning edastab viivitamatult teavet juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrollimise tulemuste kohta, et kontrollimisvahendeid võimalikult hästi ära kasutada ning vältida töö õigustamatut dubleerimist. Komisjon ja auditeerimisasutused kohtuvad regulaarselt, tavaliselt mitte harvem kui kord aastas, et koos kontrollida artikli 60 kohaselt esitatud aastaaruannet ja vahetada arvamusi rakenduskavade juhtimise ja kontrollimise parandamisega seotud muudes küsimustes. Komisjon esitab oma märkused artiklis 60 sätestatud kontrollistrateegia kohta mitte hiljem kui kolm kuud pärast selle kättesaamist või kättesaamisele järgneval esimesel koosolekul.Enda määratud kontrollistrateegia abil selgitab komisjon välja rakenduskavad, mille puhul artikliga 60 kooskõlas olev otsus süsteemi vastavuse kohta on tehtud ilma reservatsioonideta või on reservatsioon pärast korrigeerivate meetmete rakendamist tagasi võetud, kui auditeerimisasutuse töö on olnud rahuldav ja kui komisjoni ja liikmesriikide kontroll on andnud piisava kinnituse juhtimis- ja kontrollsüsteemide toimimise tõhususele.Nende kavade osas võib komisjon teatada asjaosalisele liikmesriigile, et põhimõtteliselt ta usaldab auditeerimisasutuse arvamust, samuti deklareeritud kulude õigsust, seaduspärasust ja nõuetekohasust ning teostab kohapealset kontrolli vaid erandjuhtudel.VIII JAOTISFINANTSJUHTIMINEI PEATÜKKFinantsjuhtimine1. JAGUEELARVELISED KOHUSTUSEDArtikkel 72Eelarvelised kohustusedÜhenduse eelarvelised kohustused rakenduskavade osas (edaspidi "eelarvelised kohustused") võetakse perioodil 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 igaks aastaks eraldi. Esimene eelarveline kohustus võetakse enne seda, kui komisjon on teinud otsuse rakenduskava heakskiitmise kohta. Komisjonil on iga järgneva kohustuse võtmise aluseks artiklis 20 nimetatud otsus fondi osaluse kohta.2. JAGUMAKSEDArtikkel 73Maksete ühiseeskirjadKomisjoni fondiabi väljamaksed tehakse vastavate eelarveliste kohustuste kohaselt. Kõik väljamaksed määratakse varaseimale täitmata kohustusele.Maksed tehakse ettemakse, vahemakse ja lõppmakse vormis. Need tehakse liikmesriigi poolt määratud organile.Liikmesriik saadab komisjonile hiljemalt 31. jaanuariks igal aastal jooksva majandusaasta ja järgmise majandusaasta ajakohastatud prognoosi.Komisjoni ja liikmesriigi poolt määratud asutuste vaheline infovahetus finantstehingute kohta toimub elektrooniliselt ja kooskõlas rakenduseeskirjadega, mille komisjon on artikli 100 lõikes 3 nimetatud menetluse kohaselt heaks kiitnud.Artikkel 74Vahe- ja lõppmaksete arvestamise eeskirjadVahe- ja lõppmaksete arvestamisel kohaldatakse riiklikele kuludele iga prioriteedi puhul kaasfinantseerimismäära, mis antud prioriteedi raames tõendamise eest vastutava asutuse poolt tõendatud kuluaruande põhjal on tõendatud.Artikkel 75KuluaruanneIgas kuluaruandes on iga prioriteedi kohta märgitud abisaaja poolt tegevuse käigus tehtud kulutuste kogusumma ja sellele vastav toetus riiklikest fondidest. Abisaajate tehtud kulutused peavad olema tõendatud maksekviitungite või samaväärset tõendusjõudu omavate raamatupidamisdokumentidega.Asutamislepingu artiklile 87 vastavate abiskeemide puhul on komisjonile tõendatavad kulud ainult need abisaajate tehtud kulutused, mille eest abi andev asutus väljamakse on teinud.Artikkel 76Ettemaksete ja vahemaksete akumulatsioonEttemaksete ja vahemaksete kumulatiivne kogusumma ei ületa 95% fondi osalusest rakenduskavas.Kui see ülemmäär on saavutatud, jätkab tõendav asutus tõendatud kulude ülekandmist komisjonile n aasta 31. detsembril, samuti kantakse aasta jooksul fondile tagasinõutud summad üle hiljemalt n+1 aasta 31. jaanuariks.Artikkel 77Abisaajatele tehtavate väljamaksete terviklikkusLiikmesriigid veenduvad, et väljamaksete sooritamise eest vastutav organ tagab abisaajatele toetuse kogusumma väljamaksmise riiklikest vahenditest täies ulatuses ja nii kiiresti kui võimalik. Väljamaksmisel ei rakendata mahaarvamist, kinnipidamist ega lisatasusid, mis võiksid vähendada abisaajatele väljamakstavaid summasid.3. JAGUETTEMAKSEDArtikkel 78MaksmineVastavalt komisjoni otsusele fondiabi heakskiitmise kohta rakenduskava rahastamisel teeb komisjon liikmesriigi poolt määratud organile ühekordse ettemakse. Ettemakse suurus on 7% fondi osalusest rakenduskava rahastamisel.Liikmesriigi poolt määratud organ maksab ettemakse kogusumma komisjonile tagasi, kui rakenduskava raames pole esitatud väljamaksetaotlusi kahekümne nelja kuu jooksul pärast kuupäeva, millal komisjon maksis välja ettemaksesumma esimese osamaksu.Ettemaksetelt kogunenud intressid määratakse kõnesolevale rakenduskavale ja vähendatakse kulude lõpparuandes deklareeritud riiklike kulude summast.Kui rakenduskava on lõpetatud, vähendatakse arveid ettemaksetena makstud summade võrra.4. JAGUVAHEMAKSEDArtikkel 79VahemaksedVabade vahendite olemasolu korral teeb komisjon vahemakseid, kui ta on veendunud, et liikmesriigi rakenduskava juhtimis- ja kontrollisüsteem on kooskõlas artiklite 56-60 nõuetega. See veendumus põhineb artikli 69 lõikes 3 nimetatud sõltumatu auditeerimisorgani aruandel.Artikkel 80Maksetaotluste aktsepteeritavusIga komisjoni poolt tehtud vahemakse peab vastama järgmistele tingimustele:komisjonile peab olema saadetud artikli 73 sätete kohane maksetaotlus ja kuludeklaratsioon;igale prioriteedile makseperioodi vältel antav abi ei saa ületada fondiabi maksimumsummat;kooskõlas artikli 65 lõikega 3 on korraldusasutus saatnud komisjonile nõutavaks tähtajaks viimase aasta rakendusaruande;pole toimunud artiklis 84 üksikasjalikult kirjeldatud maksete katkestamist või peatamist, samuti pole komisjon esitanud oma põhjendatud arvamust seoses asutamislepingu artikli 226 rikkumisega tegevuste osas, millega seoses on tehtud kõnesolevale maksetaotlusele vastavad kulutused.Vabade vahendite olemasolu korral teeb komisjon vahemakse mitte hiljem kui kahe kuu jooksul pärast eespool kehtestatud tingimustele vastava maksetaotluse registreerimist.Komisjon teavitab võimalikult kiiresti liikmesriiki ja väljamaksete eest vastutavat tõendavat asutust mittevastavustest lõikes 1 nimetatud tingimustega.Artikkel 81MaksemenetlusKomisjon teeb vahemakse mitte hiljem kui 45 päeva jooksul pärast eelnevas artiklis nimetatud tingimustele vastava maksetaotluse registreerimist.Kui mõni nimetatud tingimustest pole täidetud, teavitab komisjon sellest võimalikult kiiresti liikmesriiki ja väljamaksete eest vastutavat tõendavat asutust.Tõendav asutus tagab rakenduskava de vahemaksete grupeerimise ja võimalikult kiire komisjonile edastamise kolm korda aastas. Et komisjon teeks väljamakse jooksval aastal, tuleb maksetaotlus esitada hiljemalt 31. oktoobril.5. JAGULÕPPMAKSED JA KAVA RAKENDAMISE LÕPETAMINEArtikkel 82Lõppmaksete tingimusedKomisjon maksab välja lõppmakse, kui ta on saanud 2016. aasta 30. juuniks järgmised dokumendid:lõppmaksetaotlus ja kuluaruanne kooskõlas artiklis 65 sätestatuga;rakenduskava rakendamise lõpparuanne, kaasa arvatud artiklis 65 sätestatud andmed;artikli 60 lõikes 5 sätestatud lõppmaksetaotluse kehtivusdeklaratsioon koos auditeerimise lõpparuandega.Lõppmaksete tegemiseks peavad olema heaks kiidetud rakendamise lõpparuanne ja lõppmaksetaotluse kehtivusdeklaratsioon.Kui mõni eespool nimetatud dokumentidest pole komisjonile saadetud 30. juuniks 2016, kaasneb sellega automaatselt artiklile 87 vastav lõppmaksekohustusest vabastamine.Vabade vahendite olemasolu korral teeb komisjon lõppmaksed mitte hiljem kui 45 päeva jooksul pärast seda, kui on lõpparuande ja lõppmaksetaotluse kehtivuse hindamise teatise heaks kiitnud. Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist toimub eelarvelisest lõppmaksekohustusest vabastamine maksmisele järgneva kuue kuu jooksul.Pärast 30. juunit 2016 ei saa kuludeklaratsioonile lisada enne seda kuupäeva tehtud tõendamata kulusid.Olenemata komisjoni või Euroopa Kontrollikoja teostatud auditeerimise tulemustest võib komisjoni makstud rakenduskava lõppmakset parandada 9 kuu jooksul pärast väljamakse tegemise kuupäeva või kui on tegemist negatiivse lõppmaksega, mis liikmesriigilt tagasi nõutakse, siis üheksa kuu jooksul pärast võlateate väljastamiskuupäeva.Artikkel 83Dokumentide säilitamineKorraldusasutus tagab kõnesolevate rakenduskavade kulude ja auditeerimiste kohta käiva abimaterjali kättesaadavuse komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale. Dokumendid on kättesaadavad kooskõlas riiklike dokumentide säilitamise tähtaegade riiklike sätetega ja vähemalt viis aastat pärast rakenduskava lõpetamist. Dokumente säilitatakse originaaleksemplaridena või üldtunnustatud andmekandjatel originaalidega tõendatult vastavuses olevate koopiatena. Seda tähtaega võib muuta kohtumenetluse või komisjoni põhjendatud taotluse korral.6. JAGUMAKSETE KATKESTAMINE, KINNIPIDAMINE JA PEATAMINEArtikkel 84KatkestamineVolitatud eelarvevahendite käsutaja võib katkestada väljamaksmise ettenähtud tähtajaks finantsmääruse tähenduses kõige enam kuueks kuuks, kui on tekkinud kahtlusi haldus- ja kontrollisüsteemide seaduspärase toimimise osas või nõuab eelarvevahendite käsutaja riiklikelt asutustelt täiendavat teavet aastaülevaate järelevalveprotsessis tehtud tähelepanekute kohta. Komisjon teavitab liikmesriiki ja tõendavat asutust koheselt katkestamise põhjustest. Liikmesriik peab nii kiiresti kui võimalik võtma meetmeid olukorra parandamiseks.Kui on vaja vastu võtta otsus kooskõlas artiklitega 85 ja 86, on eespool nimetatud katkestusperiood maksimaalselt kuus kuud.Artikkel 85KinnipidamineKomisjon otsustab tema poolt hüvitatavate summade vahemaksetest 20% kinni pidada, kui artikli 69 lõikes 3 nimetatud korrigeerimiskava olulised elemendid on rakendatud ning artikli 60 lõike 4 punktis a nimetatud kava auditeeriva asutuse aastaaruandes nimetatud tõsised puudused on parandatud, kuid komisjonile juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta piisava kinnituse andmiseks on siiski vaja teha teatud parandusi.Komisjon kiidab kinnipidamisotsuse heaks pärast seda, kui ta on pakkunud liikmesriigile võimalust esitada kahe kuu jooksul omapoolsed märkused.Vahemaksete jääksumma makstakse välja pärast kõigi nõutud meetmete rakendamist. Vastasel juhul kohaldatakse finantskorrektsiooni kooskõlas artikliga 96.Artikkel 86Maksete peatamineKomisjon võib peatada kas kõigi või osa vahemaksete väljamaksmise prioriteetide või kavade tasandil, kui:a) kava juhtimis- ja kontrollisüsteemis on tõsiseid puudusi, mis mõjutavad tõendava asutuse poolt rakendatava maksete tõendamismenetluse usaldusväärsust ja millele pole rakendatud korrektsioonimeetmeid võib) tõendatud kuluaruande kulud on seotud tõsise eeskirjade eiramistega, mis pole parandatud võic) liikmesriik pole täitnud artikli 69 sätete kohaselt talle pandud kohustusi.Komisjon võib teha otsuse vahemaksete peatamiseks pärast seda, kui ta on andnud liikmesriigile võimaluse esitada kahe kuu jooksul omapoolsed märkused.Komisjon lõpetab vahemaksete peatamise, kui ta veendub, et liikmesriik on võtnud vajalikud meetmed, mis võimaldavad peatamise lõpetada. Kui liikmesriik vajalikke meetmeid ei võta, võib komisjon teha otsuse puhassumma vähendamise kohta või tühistada ühenduse osaluse rakenduskava rahastamisel kooskõlas artikliga 96.7. JAGUAUTOMAATNE KEHTETUKS TUNNISTAMINEArtikkel 87PõhimõttedKomisjon tunnistab automaatselt kehtetuks iga rakenduskava eelarvelise kohustuse osa, mida pole kasutatud ettemaksete või vahemaksete maksmiseks või mille kohta ta pole saanud vastuvõetavat artikli 80 sätete kohast maksetaotlust kava eelarvelisele kohustusele järgneva teise aasta 31. detsembriks.Kohustuste see osa, mis on veel avatud kasutamiseks 31. detsembril 2015, tunnistatakse automaatselt kehtetuks, kui komisjon pole saanud selle osas vastuvõetavat maksetaotlust 30. juuniks 2016.Kui käesolev määrus jõustub pärast 1. jaanuari 2007, pikendatakse esimese kohustuse jaoks perioodi, mille lõppemisel võib teha artiklis 87 nimetatud esimese automaatse kehtetuks tunnistamise, 2007. aasta 1. jaanuari ja esimese eelarvelise kohustuse kuupäeva vahele jäävate kuude arvu võrra.Artikkel 88Kehtetuks tunnistamise tähtaegade erandidKui abikavale loa andmiseks on vajalik komisjoni järgmine otsus, algab artiklis 87 nimetatud automaatse kehtetuks tunnistamise tähtaja arvestamine kuupäevast, millal komisjon tegi oma rakenduskava heakskiitmise otsusele järgneva otsuse. Antud erandiga seotud summad määratakse kindlaks liikmesriigi poolt lähetatud graafiku põhjal, kus on välja toodud põhjused.Artikkel 89Kohtumenetluse ja halduskaebuste tähtaegade katkestamineArtiklis 87 nimetatud automaatse kehtetuks tunnistamise tähtaeg asjakohaste tegevuste summade osas katkestatakse peatavat toimet omava kohtumenetluse ja halduskaebuse menetlemise ajaks tingimusel, et liikmesriik teavitab komisjoni põhjustest n+2 aasta 31. detsembriks. 31. detsembril 2015 veel saadaval oleva kohustusteosa puhul katkestatakse artikli 87 lõikes 2 nimetatud tähtaeg samadel tingimustel, kui asjakohaste tegevustega seotud summade puhul.Artikkel 90Automaatse kehtetuks tunnistamise erandidAutomaatse kehtetuks tunnistamise summa väljaarvestamisel ei arvestata:seda eelarvelise kohustuse osa, mille kohta on esitatud maksetaotlus, kuid mille tagasimaksmine on komisjoni poolt katkestatud, kinni peetud või peatatud 31. detsembril aastal n+2. Kas neid summasid lõpuks arvestatakse või mitte, sõltub selle probleemi lahendamisest, mille tõttu katkestamine, kinnipidamine või peatamine toimus;seda eelarvelise kohustuse osa, mille kohta on esitatud maksetaotlus, kuid mille tagasimaksmine on esmajoones eelarveliste vahendite puuduse tõttu takistatud;seda eelarvelise kohustuse osa, mille kohta pole võimalik teha vastuvõetavat maksetaotlust, kuna vääramatu jõud on tugevasti mõjutanud rakenduskava rakendamist. Vääramatut jõudu põhjusena nimetavad riiklikud asutused peavad välja tooma selle otsesed tagajärjed rakenduskava osale või kogu rakenduskavale.Artikkel 91MenetlusKomisjon teavitab liikmesriiki ja asjaomaseid asutusi õigeaegselt lõikes 2 sätestatud automaatse kehtetuks tunnistamise kohaldamise ohust. Komisjon, toetudes kasutada olevale informatsioonile, teavitab liikmesriiki ja asjaomaseid asutusi automaatselt kehtetuks tunnistatavast summast.Pärast antud informatsiooni vastuvõtmise kuupäeva on liikmesriigil kaks kuud aega nõustuda teatatud summaga või esitada omapoolsed märkused. Komisjon viib automaatse kohustusest vabastamise läbi mitte hiljem kui üheksa kuu jooksul pärast artiklis 87 nimetatud tähtaega.Asjaomase aasta osas vähendatakse fondi osalust rakenduskava rahastamisel automaatselt kohustusest vabastatud summa võrra. Liikmesriik vaatab üle finantskava ning jagab abist vähendatud summa rakenduskava prioriteetide vahel. Kui seda ei tehta, vähendab komisjon proportsionaalselt igale prioriteedile eraldatud summasid.8. JAGUOSALINE LÕPETAMINEArtikkel 92Osaline lõpetamineRakenduskava osaline lõpetamine võib toimuda liikmesriigi poolt valitud ajavahemikes. Osaline lõpetamine on seotud tegevuste lõpetamisega, millede eest abisaajale on tehtud viimane väljamakse hiljemalt n-1 aasta 31. detsembril. Käesoleva määruse tähenduses peetakse tegevust lõpetatuks, kui selle osategevused on reaalselt lõpetatud ja abisaaja on saanud kätte lõppmakse või kui abisaaja on esitanud korraldusasutusele samaväärse mõjuga dokumendi.Lõpetatud tegevustele vastav väljamaksete summa määratakse kindlaks kuluaruandes. Osalise lõpetamise puhul peab korraldusasutus saatma komisjonile n aasta 30. juuniks järgmised dokumendid:asjakohaste tegevustega seotud kulude lõpparuanne;kehtivusdeklaratsioon - selle on kava kohta väljastanud auditeerimisasutus kooskõlas artiklis 60 sätestatuga lõpetatud tegevuse lõppmaksetaotluse ja alustehingute seaduspärasuse ja nõuetekohasuse tõendamise kohta.Artikkel 93DokumendidKorraldusasutus koostab komisjoni jaoks loendi nendest osalise lõpetamise tegevustest, millede lõppmaksed on tehtud.Korraldusasutus tagab, et kõigi asjakohaste tegevuste kulude ja auditeerimisega seotud dokumendid on komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale kättesaadavad. Dokumendid peavad olema kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul osalisele lõpetamisele järgnevast aastast alates, piiramata sealjuures riigiabi kohta käivate eeskirjade mõju. Dokumente hoitakse originaalvormis või teisenditena, mis tõendatult vastavad üldtunnustatud andmekandjatel olevatele originaalidele. See periood katkestatakse kas kohtumenetluse korral või komisjoni nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral.Kooskõlas tegevuste osalist lõpetamist käsitlevate artiklitega 95 ja 96 tehtud finantskorrektsioone käsitatakse netofinantskorrektsioonidena.9. JAGUEURO KASUTAMINEArtikkel 94Euro kasutamineKomisjoni otsused rakenduskavade kohta, komisjoni kohustused ja väljamaksed ning liikmesriigi tõendatud kulusummad ja maksetaotlused denomineeritakse eurodesse ning komisjon maksab need eurodes välja artikli 100 lõikes 3 nimetatud menetluse kohaselt kehtestatud korras.II PEATÜKKFinantskorrektsioonid1. JAGULIIKMESRIIGI POOLT TEHTAVAD FINANTSKORREKTSIOONIDArtikkel 95Liikmesriigi poolt tehtavad finantskorrektsioonidEeskirjade eiramise uurimise, abi laadi või selle rakendamise ja kontrollimise tingimusi puudutavate suuremate muudatuste avastamise korral meetmete võtmise ning nõutava finantskorrektsiooni tegemise eest vastutab eelkõige liikmesriik.Liikmesriik teeb nõutavad finantskorrektsioonid seoses tegevustes või rakenduskavades avastatud üksikute või süstemaatiliste eeskirjade eiramisega. Liikmesriigi tehtavad korrektsioonid sisaldavad ühenduse toetuse täielikku või osalist tühistamist. Liikmesriik võtab arvesse eeskirjade eiramise laadi ja tõsidust ning fondile põhjustatud finantskahju. Liikmesriik võib sel viisil vabanenud ühenduse rahalisi vahendeid taaskasutada asjakohase rakenduskava jaoks lõikes 3 sätestatud korras. Liikmesriik lisab artiklite 60 ja 65 kohaselt ühendusele saadetavate rakenduse ja kontrolli aastaaruandele nimekirja kõnesoleval aastal algatatud tühistamismenetlustest.Kooskõlas lõikega 2 tühistatud fondi osalust ei saa taaskasutada korrigeeritud tegevuse või tegevuste jaoks ega ka tegevuse jaoks, milles esines süstemaatiline viga, millele finantskorrektsioon oli tehtud. Liikmesriik teavitab komisjoni artiklis 65 nimetatud aruandes sellest, kuidas ta soovib või on otsustanud tühistatud rahalisi vahendeid kasutada ning kui vaja, siis ka sellest, kuidas parandada rakenduskava finantskava.Süstemaatilise eeskirjade eiramise korral laiendab liikmesriik uurimistegevust nii, et see hõlmab kõiki mõjutatud tegevusi.Kui lõikes 1 sätestatud tühistamise järel tuleb rahasummad sisse nõuda, algatab pädev talitus või organ sissenõudemenetluse ning teavitab tõendavaid ja korraldusasutusi. Sissenõudmine peab kajastuma aruannetes ja arvetes.2. JAGUKOMISJONI POOLT TEHTAVAD FINANTSKORREKTSIOONIDArtikkel 96Korrektsioonide kriteeriumidKomisjon võib teha finantskorrektsioone, tühistades kas kõik või osa teatud rakenduskavale antavast komisjoni abist, kui pärast vajalikke kontrollimisi on jõutud järeldusele, et:kava juhtimis- ja kontrollisüsteemis on tõsiseid puudusi, mis on seadnud ohtu kavale juba väljamakstud ühenduse osaluse;tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud ei vasta eeskirjadele ning liikmesriik pole neid korrigeerinud enne käesoleva lõike kohase korrektsioonimenetluse algatamist;liikmesriik pole täitnud oma artikli 68 sätete kohaseid kohustusi enne käesoleva lõike kohase korrektsioonimenetluse algatamist.Komisjoni finantskorrektsioonide aluseks on avastatud eeskirjade eiramise individuaalsed juhtumid ning otsustades, kas kohaldada kindlasummalist või ekstrapoleeritud korrektsiooni, arvestatakse ka eiramise süsteemsust. Kui eeskirjade eiramine on seotud kuludeklaratsiooniga, millele varem on antud artikli 60 lõike 4 punkti a kohases kontrolli aastaaruandes positiivne kinnitus, võib eeldada süsteemset probleemi, mis annab põhjust kindlasummalise või ekstrapoleeritud korrektsiooni kohaldamiseks, juhul kui liikmesriik kahe kuu jooksul ei esita tõendeid antud eelduse ümberlükkamiseks.Korrektsioonisumma määramisel arvestab komisjon eiramise olulisust ning antud rakenduskavas leitud puuduste ulatust ja finantsmõju.Kui komisjoni seisukoha aluseks on mitte tema enda teenistustes töötavate audiitorite tuvastatud faktid, teeb ta oma järeldused finantstagajärgede kohta pärast seda, kui ta on kontrollinud liikmesriigi poolt artikli 69 raames võetud meetmeid, määruse (EÜ) nr 1681/94 kohaselt esitatud aruandeid ja muid liikmesriigilt saadud vastuseid.Artikkel 97MenetlusEnne finantskorrektsiooni kohta otsuse tegemist algatab komisjon menetluse, teavitades liikmesriiki oma esialgsetest järeldustest ning nõudes liikmesriigilt märkuste esitamist kahe kuu jooksul.Kui komisjon pakub välja finantskorrektsioonide tegemise ekstrapolatsiooni või standardmäära põhjal, antakse liikmesriigile võimalus tõendada asjakohaste toimikute läbivaatamise abil, et eiramise tegelik ulatus oli komisjoni hinnatust väiksem. Kokkuleppel komisjoniga võib liikmesriik piirata toimikute läbivaatamise ulatust üksnes asjaomaste toimikute asjakohase osaga või pisteliste väljavõtetega. Välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, pole selliseks läbivaatamiseks lubatud aega rohkem kui kaks kuud pärast eespool nimetatud kahekuulist perioodi. Komisjon võtab arvesse kõiki tõendeid, mis liikmesriik on esitanud nende tähtaegade jooksul.Kui liikmesriik ei nõustu komisjoni esialgsete järeldustega, kutsub komisjon liikmesriigi ärakuulamisele, kus pooled püüavad partnerlusel põhinevas koostöös jõuda kokkuleppele märkuste ja nende põhjal tehtavate järelduste suhtes. Kui kokkulepet ei saavutata, teeb komisjon otsuse finantskorrektsiooni kohta kuue kuu jooksul ärakuulamise päevast. Kui ärakuulmist ei toimu, algab kuuekuuline periood päevast, kui võeti vastu liikmesriigi ärakuulamisest äraütlemine.Artikkel 98TagasimaksmineIga tagasimakse komisjonile tuleb teha enne sissenõudekorraldusel koostatud kooskõlas Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse rakenduseeskirjade artikliga 72[19].märgitud maksetähtaega. Selleks maksetähtajaks on korralduse tegemisele järgneva teise kuu viimane päev.Iga hilinenud tagasimakse korral makstakse viivist, kusjuures viivise maksmine algab maksetähtpäevast ja lõpeb päeval, kui maksmine tegelikult toimub.Sellise viivise määr on poolteist protsenti kõrgem kui määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes selle kuu esimesel päeval, mil maksetähtpäev saabub.Artikkel 99Liikmesriikide kohustusedKomisjoni finantskorrektsioon ei piira liikmesriigi kohustust nõuda tagasimaksed sisse artikli 96 alusel ega nõuda tagasi riigiabi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 alusel.IX JAOTISKOMITEEArtikkel 100Komitee ja menetlusedKomisjoni abistab Euroopa Kalandusfondi komitee (edaspidi "komitee").See komitee koosneb liikmesriikide esindajatest ja teda juhib komisjoni esindaja. Komitee luuakse komisjoni egiidi all.Viidates käesolevale artiklile kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklites 4 ja 7 sätestatud korralduskomitee menetlust.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 nimetatud perioodiks on kehtestatud üks kuu.Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 101RakenduseeskirjadKäesoleva määruse rakenduseeskirjad võetakse vastu kooskõlas artiklis 100 sätestatud menetlusega.Komisjoni poolt rakendatud tehniliste abivahendite liik, mis on sätestatud artikli 45 lõikes 1, määratakse kindlaks artiklis 100 sätestatud menetluse kohaselt.X JAOTISLÕPPSÄTTEDArtikkel 102ÜleminekusättedKäesolev määrus ei mõjuta abi jätkamist või muutmist, kaasa arvatud osalist või täielikku tühistamist, kui abi on heaks kiidetud nõukogu või komisjoni poolt määruste (EMÜ) nr 2052/88, (EMÜ) 4253/88, (EÜ) nr 1164/94, (EÜ) 1260/1999 ja (EÜ) 2792/1999 alusel või muude õigusaktide alusel, mida kohaldatakse sellisele abile 31. detsembril 2006.Ühenduse abi ettevalmistamisel arvestab komitee kõigi komisjoni või nõukogu poolt enne käesoleva määruse jõustumist vastuvõetud ja abiperioodil finantsmõju avaldavate meetmetega.Abi osasummad, mis komisjon on 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006 heaks kiitnud ja millede kohta pole komisjonile lõpparuannete esitamise tähtajaks abi lõpetamiseks vajalikke dokumente saadetud, vabastatakse komisjoni poolt automaatselt maksekohustusest hiljemalt 31. detsembril 2010, mille tulemusena tuleb liigselt makstud summad tagasi maksta. Abi lõpetamiseks nõutavad dokumendid on lõppmaksetaotlus, rakendamise ja kontrolli lõpparuanne ja teatis, mille on koostanud korraldusasutusest sõltumatu isik või osakond ja milles võetakse kokku teostatud kontrollide põhjal tehtud järeldused ja hinnatakse jääksumma maksetaotluse kehtivust ning määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 38 lõikes 1 nimetatud kulude lõppdokumendis sisalduvate finantstehingute seaduspärasust ja korrektsust.Tegevuste ja kavadega seotud summasid, millede maksmine on seiskunud kohtumenetluse või peatava toimega halduskaebuse tõttu, automaatselt kohustustest vabastatava summa väljaarvutamisel ei arvestata.Artikkel 103Eelmiste määruste kehtetuks tunnistamineIlma et see piiraks artikli 102 kohaldamist, on määrused (EÜ) nr 1263/1999 ja nr 2792/1999 käesolevaga alates 1. jaanuarist 2007 kehtetuks tunnistatud.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.Artikkel 104Käesoleva määruse läbivaatamise klauselKomisjoni ettepaneku põhjal vaatab nõukogu käesoleva määruse läbi hiljemalt 31. detsembriks 2013.Artikkel 105JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast avaldamist Euroopa LiiduTeatajas.Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.Artiklit 14 kohaldatakse siiski käesoleva määruse jõustumisest alates.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav tav kõigis liikmesriikides.Brüssel, [...].Nõukogu nimeleesistuja[...]I LISAKooskõlas finantsperspektiividega, mille komisjon võttis vastu 10. veebruaril 2004, on Euroopa Kalandusfondi kulukohustuste assigneeringute jaotus aastate kaupa 2004. aasta hindades järgmine :Miljonit eurot+++++ TABLE +++++15 liikmesriigi kõikides lähenemiseesmärgi piirkondades on ajavahemikuks 2007-2013 kulukohustusteks ette nähtud vahendeid 2 015 000 000 eurot 2004. aasta hindades.Miljonit eurot+++++ TABLE +++++Eelarvevahendite suunamiseks lähenemiseesmärgiga hõlmatud uutele liikmesriikidele tuleb teha olulisi jõupingutusi. Nende riikide maksekohustusteks ettenähtud vahendid ajavahemikuks perioodiks 2007-2013 on 1 702 000 000 eurot 2004. aasta hindades.Miljonit eurot+++++ TABLE +++++Fondile ette nähtud kulukohustuste assigneeringutest tuleb tegelikult 75% anda lähenemiseesmärgi piirkondadele.II LISARIIGIABI ÜLEMMÄÄRADFinantsosaluse määradKõikide IV jaotises nimetatud meetmete puhul on ühenduse osalusele (A), asjaomase liikmesriigi koguosalusele (riiklikule, regionaalsele ja muule) (B) ja vajaduse korral eraisikust abisaaja osalusele (C) seatud järgmised piirangud, mida väljendatakse protsentides abikõlblikest kuludest.1. grupp: (mittetootlikud investeeringud)Lõpliku kõrvaldamise lisatasud (artikkel 25), tegevuse ajutise katkestamise korral makstavad lisatasud (artikkel 26); sotsiaalmajanduslikud hüvitised (artikkel 28); rannikupüügipiirkondade säästva arengu meetmed (artikkel 43); veekeskkonna meetmed (artikkel 31); inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavad meetmed (artikkel 32); ühistegevused (artikkel 36); veefauna kaitseks ja arendamiseks kavandatud meetmed (artikkel 37); kalasadamate varustus (artikkel 38); uute turgude edendamine ja arendamine (artikkel 39); katseprojektid (artikkel 40); kalalaevade ümberehitamine muuks otstarbeks (artikkel 41); tehniline abi (artikkel 45).2. grupp: ( tootlikud investeeringud)Rannapüügipiirkondade säästva arengu meetmed (artikkel 43); kalalaevade pardal tehtavad investeeringud (artikkel 27); investeeringud akvakultuuri (artikkel 30); investeeringud kalandustoodete töötlemisse ja turustamisse (artikkel 34); uute turgude edendamine ja arendamine (artikkel 39).3. grupp- Püügikoormuse kohandamise raamistik artikli 23 lõike a esimese taande kohaselt:- lõpliku kõrvaldamise lisatasud (artikkel 25) ;- ajutise katkestamise korral makstavad lisatasud (artikkel 26) ;- sotsiaalmajanduslik hüvitis (artikkel 28).- Väikesemahulise rannapüügi meetmed vastavalt artikli 27a lõigetele 3 ja 4.4. gruppKatseprojektid, välja arvatud need, mis on teostatud avaliku sektori asutuste poolt (artikkel 40).Käesoleva määruse kohaselt rahastatavate tegevuste finantsosaluse määrad ja abi intensiivsus.+++++ TABLE +++++(*) Artikli 27a lõike 2 kohaste erasektori meetmete protsendimäära on vähendatud 20% võrra.FICHE FINANCIRE LÉGISLATIVE+++++ TABLE +++++1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES2.1 Enveloppe totale de l'action (partie B): millions d'euros en CE2.2 Période d'application:(années de début et d'expiration)01 janvier 2007 au 31 décembre 2013.2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financire) (cf. point 6.1.1)Millions d'euros ( la 3e décimale)+++++ TABLE +++++b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d'appui (DDA) (cf. point 6.1.2)+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++c) Incidence financire globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement(cf. points 7.2 et 7.3)+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++2.4 Compatibilité avec la programmation financire et les perspectives financires[X] Proposition compatible avec la programmation financire existante.Cette proposition est compatible avec la proposition de la Commission pour les perspectives financires 2007-2013 (Com (2004) 101 final du 10.02.2004). Elle s'inscrit dans le cadre de la rubrique 2  conservation et gestion des ressources naturelles .[...] Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financires,[...] y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l'accord interinstitutionnel.2.5 Incidence financire sur les recettes[X] Aucune implication financire (concerne des aspects techniques relatifs  la mise en uvre d'une mesure).OU[...] Incidence financire - L'effet sur les recettes est le suivant:Millions d'euros ( la premire décimale)+++++ TABLE +++++4. BASE JURIDIQUE(Indiquer ici uniquement la base juridique principale.)Articles 32 et 33 du Traité.5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION5.1 Nécessité d'une intervention communautaire[20]5.1.1 Objectifs poursuivisLa présente proposition vise la mise en place d'un Fonds destiné  promouvoir le développement économique et social du secteur de la pche, dans le cadre d'une gestion durable des ressources halieutiques conformément aux orientations arrtées par la réforme de la politique commune de la pche adoptée en Décembre 2002.L'excs de capacité de flotte communautaire, en dépit des efforts entrepris dans le cadre des programmes structurels précédents (IFOP 1994-1999 et IFOP 2000-2006), demeure l'une des causes de la surexploitation de certains stocks. Le Fonds européen pour la pche (FEP) devra désormais contribuer de manire décisive  la réduction nécessaire des capacités, notamment celles des flottes exerant une pression sur les stocks menacés. Par ailleurs le Fonds devra accompagner la restructuration du secteur par un dispositif de mesures sociales et économiques de nature  limiter l'impact lié au déclin des activités de pche ou aux mesures contraignantes prises en vertu de la politique de la conservation des ressources halieutiques.L'aquaculture et la transformation communautaires demeurent confrontées  des problmes de compétitivité, de productivité et de durabilité, ces domaines devraient faire l'objet d'un soutien ciblé, permettant aux entreprises de s'adapter aux contraintes de marché, environnementales et réglementaires auxquelles elles sont confrontées.Les problmes liés  l'évolution du secteur et  la rareté de la ressource frappent l'ensemble des activités économiques des zones pche, il convient donc de mettre en place une politique de développement des zones côtires de pche qui s'inscrit dans une démarche intégrée autour d'une stratégie territoriale pertinente et adaptée au contexte local.Enfin, conformément aux objectifs fixés la PCP réformée, il conviendra d'accorder une importance accrue  la prise en compte de la dimension environnementale dans toutes les interventions du Fonds.L'analyse d'impact réalisée par la DG FISH et mentionnée au point 5.1.2 développe davantage les objectifs poursuivis par les interventions du Fonds5.1.2 Dispositions prises relevant de l'évaluation ex antea) d'expliquer comment et quand l'évaluation ex ante a été effectuée (auteur, calendrier et si le(s) rapport(s) est/sont disponible(s) ou comment l'information correspondante a été collectée[21].L'analyse d'impact de la présente proposition réalisée par la DG pche a été rédigée sur la base des évaluations disponibles notamment- l'évaluation ex post des programmes IFOP pour la période 1994-1999,- l'évaluation  mi-parcours des programmes IFOP pour la période 2000-2006,- l'étude de l'impact de l'IFOP sur l'industrie de la transformation 1994-1999.D'autres documents stratégiques ont été également pris en compte pour l'élaboration de cette proposition en particulier,- le Livre Vert sur l'avenir de la PCP (mars 2001),- la Communication de la Commission intitulée  une stratégie pour le développement durable de l'aquaculture européenne  - COM (2002)511 final du 19.9.2002,- la Communication de la Commission  plan d'action pour pallier les conséquences sociales, économiques et régionales de la restructuration du secteur de la pche de l'UE  -COM (2002) 600 du 6.11.2002.b) de décrire brivement les constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante.)La gestion des interventions soutenues par le Fonds sera plus décentralisée vers les Etats membres,,,, par analogie avec les rgles de gestion qui régiront les nouveaux Fonds structurels et de cohésion et le nouvel instrument de développement rural. Un autre élément de simplification réside dans le choix d'un Fonds unique couvrant tout le territoire communautaire, régit par un rglement unique simplifié, se limitant  définir les principes et les critres d'intervention.Les responsabilités de la Commission et des Etats membres seront également mieux définies  chaque stade de la programmation, du suivi, de l'évaluation et du contrôle. Au niveau de la programmation, cette proposition adopte le principe d'une feuille de route déterminant les objectifs stratégiques tels que prévu dans les conclusions du 3me rapport de la Commission sur la cohésion économique de 2004. Ainsi le Conseil dans un premier temps adopte, sur proposition de la Commission, aprs avis du Parlement, des orientations stratégiques définissant les priorités d'intervention de la PCP et servant de cadre de référence pour la programmation du Fonds par les Etats membres. Les Etats membres adoptent  leur tour des plans stratégiques nationaux conformes aux orientations du Conseil, qui portent sur l'ensemble des volets de la PCP et indiquent les priorités et les objectifs pour sa mise en uvre. Les programmes opérationnels des Etats membre devront tenir compte.Les ressources du Fonds seront concentrées sur un nombre limité de priorités de manire  améliorer la transparence financire, la qualité et l'efficacité des interventions et faciliter l'évaluation de la valeur ajoutée communautaire. Ainsi la concentration de l'effort financier sur l'ajustement des capacités de pche et l'atténuation des impacts socio-économiques qui en découlent devraient mieux contribuer  la réalisation des objectifs d'une pche responsable et durable sur le plan économique, social et environnemental.5.1.3 Dispositions prises  la suite de l'évaluation ex post(Dans le cas du renouvellement d'un programme, il s'agit aussi de décrire brivement les enseignements  tirer d'une évaluation intérimaire ou ex post.)L'évaluation ex-post de l'impact du soutien de l'IFOP sur la période 1994-1999 montre que cet instrument n'a pas été suffisant pour enrayer la réduction des surcapacités de pche, du fait, en partie, que l'IFOP s'est avéré difficile  gérer et inadapté pour susciter le retrait des navires ciblant les stocks halieutiques les plus menacés.L'évaluation ex-post de l'impact du soutien de l'IFOP reu par l'industrie de la transformation pour la période 1994-1999 montre que, quoique la politique communautaire en matire d'aide au secteur de la transformation ait évolué, vers des mesures de restructuration et un encouragement  l'adoption de techniques de production améliorant la compétitivité, des progrs restent  faire non seulement au niveau de la définition des priorités mais aussi  celui de la simplification des mécanismes de mise en uvre de l'IFOP.L'évaluation a mi-parcours des programmes relevant de la période 2000-2006 suggre que la programmation devrait tre élaborée de manire partenariale, qu'il convient d'éliminer les mesures contradictoires pour la flotte (construction, modernisation versus démolition et déclassement) et de soutenir d'avantage des activités intra sectoriels, pour combattre la fragmentation du secteur. En ce qui concerne la gestion et le suivi des programmes, il est recommandé d'améliorer la promotion pour attirer d'avantage des projets, de simplifier les procédures administratives et de mieux définir les indicateurs de suivi.5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire- L'adaptation des capacités de pche :Le fonds devra répondre  l'une des priorités de la PCP  savoir l'exploitation durable des ressources halieutiques. Il devra par conséquent accompagner la gestion de la flotte communautaire, aujourd'hui encore sur capacitaire, en visant en premier lieu les flottes pchant des ressources en dessous des limites biologiques raisonnable. Le Fonds pourra accorder des aides aux armateurs et équipages affectés par des mesures d'ajustement des efforts de pche lorsque celles-ci s'inscrivent dans le cadre :- De plans de reconstitution ou de gestion de la ressource adoptés par le Conseil,- De mesures d'urgence adoptée par la Commission ou les Etats membres pour la conservation,- De la non reconduction d'un accord de pche avec un pays tiers ou d'un arrangement international,- De plans de sortie de flotte adoptés par les Etats membres sur une base volontaire.Ces plans d'adaptation des capacités devront inclure des actions d'arrt définitif des activités de pche et pourront inclure des mesures d'arrt temporaire.Les crédits non alloués au titre de la réserve feront l'objet d'une programmation classique pour tous les autres domaines d'intervention ci-aprs. Dans ce cadre, le fonds apportera un concours financier aux plans de sortie de flotte qui seraient adoptés par les Etats membres suite  la non reconduction d'un accord ou d'un arrangement international, ou en vue d'adapter les capacités de leur flotte de pche aux ressources disponibles dans le cadre de plans d'une durée limitée adoptés volontairement par les Etats membre.Un soutien approprié sera accordé au financement d'équipements visant  améliorer la sécurité  bord, d'hygine, la qualité des produits et des conditions de travail, l'expérimentation de nouvelles mesures techniques dans le cadre de projets pilotes et ou permettant de conserver les captures  bord ou de réduite l'impact de la pche sur l'environnement marin.Au titre de cette priorité  ajustement des efforts de pche , des compensations socio-économiques pourront tre octroyées en faveur des pcheurs affectés par l'évolution de l'activité de pche pour leur reconversion, la diversification de leur activité ou leur départ anticipé du secteur.- Développement durable des zones côtires de pche :Le Fonds interviendra en faveur du développement durable des zones côtires, qui devra s'appuyer sur une stratégie territoriale pertinente et adaptée au contexte local, visant le maintien ou l'amélioration de la prospérité économique et sociale, la promotion de la valeur ajoutée des activités de pche et d'aquaculture, le soutien  la diversification et  la reconversion économique et la promotion de l'environnement côtier. Le public visé dans ce cadre sera l'ensemble des communautés côtires liées au secteur, allant ainsi au-del des pcheurs et armateurs. La délimitation des zones éligibles incombera aux Etats membres sur la base de critres homognes pour toute la Communauté et définis par la présente proposition. Afin de donner une préférence  la participation des acteurs de terrain, et de garantir une démarche ascendante  partir de la base, les stratégies de développement des zones côtires de pches seront élaborées et mises en oeuvre par des regroupements de partenaires locaux publics et privés, sélectionnés par les Etats membres par le biais d'appels  propositions.- Aquaculture, transformation et commercialisation des produits de la pche et de l'aquaculture :Les investissements dans ces secteurs devront s'inscrire dans une perspective de développement durable et d'amélioration de la compétitivité des entreprises, notamment  travers l'adaptation des conditions de production, le respect de la santé humaine et animale, de la qualité des produits et la réduction de l'impact de ces activités sur l'environnement. Les aides aux investissement dans les entreprises de transformation ou de commercialisation seront néanmoins limitées aux micro et petites entreprises.- Mesures d'intért collectifLes mesures d'intért collectif mises en uvre par les professionnels et destinées  la protection et au développement de la faune aquatique constituent un autre domaine d'intervention du Fonds. Ces actions doivent tre mises en uvre par des organismes publics ou parapublics ou des organisations professionnelles ou similaires reconnues. Les autres domaines d'intervention au titre des mesures collectives éligibles sont les investissements dans les ports de pche contribuant  l'amélioration des services offerts aux pcheurs, la promotion et la recherche de nouveaux débouchés pour les produits de la pche et de l'aquaculture dans le respect du droit de la concurrence, les projets pilotes dans le but d'acquérir ou de diffuser de nouvelles connaissance techniques, la transformation des navires de pche  des fins exclusives de formation ou de recherche.- Assistance techniqueDans la limite de 5 % des programmes opérationnels, le Fonds pourra concourir au financement d'actions de préparation, de gestion, de suivi, d'évaluation, d'information, de contrôle et d'audit des interventions. Par ailleurs le Fonds pourra apporter un soutien au renforcement de la capacité administrative nécessaire pour la gestion de la PCP et du Fonds, des Etats membres dont la totalité des régions relvent de l'objectif de convergence.A son initiative et pour son compte, et dans la limite de 0,8% de la dotation totale du Fonds, la Commission peut financer au titre du Fonds des mesures de préparation, de suivi et de mise en uvre, d'évaluation, de contrôle et d'audit nécessaire  la mise en uvre du Fonds.Bien que ne relevant plus de la politique de cohésion pour la période 2007-2013, les interventions du fonds en conserveront les mmes fondements  savoir les principes de partenariat, de subsidiarité et de concentration en faveur des régions les plus défavorisées. A ce titre, les taux d'intervention différenciés pour les différentes régions de la Communauté en vigueur pour les autres Fonds structurels (FEDER et FSE) seront d'application.5.3 Modalités de mise en uvreLa mise en oeuvre du Fonds relve de la gestion partagée entre la Commission et les Etats membres conformément  l'article 53 du rglement (CE) n° 1605/2002  l'exception de l'assistance technique  l'initiative de la Commission effectuée en gestion directe. La Commission, sur proposition des Etats membres adopte les stratégies et les priorités de développement de la programmation et la participation financire communautaire. La mise en uvre du Fonds et leur contrôle, en application du principe de subsidiarité, relve de la responsabilité des Etats membres.6. INCIDENCE FINANCIRE6.1 Incidence financire totale sur la partie B (opérationnelle) (pour toute la période de programmation)6.1.1 Intervention financireCrédits d'engagement en millions d'euros ( la 3e décimale)+++++ TABLE +++++L'allocation financire pour le FEP dans le cadre des perspectives financires proposées par la Commission[22] pour la période 2007-2013 est de EUR 4,96 milliard pour une Europe élargie  25, ce qui correspond approximativement aux montants alloués pour l'Europe de 15 lors de la période 2000-2006 (EUR 3.7 milliard).6.1.2 Assistance technique et administrative (ATA), dépenses d'appui (DDA) et dépenses TI (crédits d'engagement)+++++ TABLE +++++6.2. Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (opérationnelle) (pour toute la période de programmation)[23](Dans le cas o il y a plusieurs actions, il y a lieu de donner, sur les mesures concrtes  prendre pour chaque action, les précisions nécessaires  l'estimation du volume et du coût des réalisations.)Les programmes opérationnels qui seront élaborés par les Etats membres se déclineront en 5 axes prioritaires pour les Etats membres concernés par des mesures relatives  la flotte et 4 axes prioritaires pour les pays qui ne seront pas concernés par ces mesures.Ces axes sont détaillés au titre IV de la présente proposition, il s'agit respectivement de l'adaptation de la flotte de pche communautaire ; de l'aquaculture, de la transformation et de la commercialisation des produits,,,, des mesures d'intért collectif, du développement des zones côtires de pche ; et de l'assistance technique .La répartition des crédits  l'intérieur de chaque enveloppe est de la compétence des Etats membres, elle doit néanmoins tre compatible avec les orientations stratégiques prévues  l'article 13 de la présente proposition.7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVESLes besoins en ressources humaines et administratives seront couverts  l'intérieure de la dotation allouée  la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle.L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financires.7.1. Incidence sur les ressources humaines+++++ TABLE +++++7.2 Incidence financire globale des ressources humaines+++++ TABLE +++++Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l'action+++++ TABLE +++++Les montants correspondent aux dépenses totales de l'action pour 12 mois.(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient :+++++ TABLE +++++8. SUIVI ET ÉVALUATION8.1 Systme de suiviUn comité de pilotage est créé pour chaque programme opérationnel par l'État membre, en accord avec l'autorité de gestion aprs consultation des partenaires. Le comité de pilotage s'assure de l'efficacité et de la qualité de la mise en oeuvre de l'intervention. Il examine et approuve les critres de sélection des opérations financées, évalue périodiquementles progrs réalisés pour atteindre les objectifs spécifiques du programme opérationnel, examine les résultats de la mise en uvre et examine et approuve le rapport annuel d'exécution et le rapport final d'exécution avant leur envoi  la CommissionL'autorité de gestion et le comité de pilotage assurent le suivi au moyen d'indicateurs de résultat, y compris les indicateurs physiques, d'impact et financiers définis dans le programme opérationnel. Ces indicateurs se réfrent au caractre spécifique du secteur de l'Etat membre et aux objectifs poursuivis. La Commission en partenariat avec les Etats membres et en conformité avec le principe de proportionnalité examine les indicateurs nécessaires au suivi et  l'évaluation du programme opérationnel.L'autorité de gestion envoie un rapport annuel d'exécution et de contrôle du programme opérationnel  la Commission, dans les six mois suivant la fin de chaque année civile entire de mise en oeuvre. Avant leur transmission  la Commission, chaque rapport est examiné et approuvé par le comité de pilotage.8.2 Modalités et périodicité de l'évaluation prévueLes programmes opérationnels des Etats membres pour la mise en uvre du Fonds font l'objet d'une évaluation ex-ante, d'une évaluation intermédiaire et d'une évaluation ex-post conformément  des modalités convenues entre la Commission et les Etats membres. Le principe de proportionnalité est applicable aux évaluations.L'évaluation ex-ante vise  assurer la cohérence entre les orientations stratégiques au niveau de la Communauté,,,, les plans stratégiques nationaux et les programmes opérationnels ainsi qu' optimiser l'allocation des ressources budgétaires des programmes opérationnels et  améliorer la qualité de la programmation. Elle est conduite sous la responsabilité de l'Etat membre.L'évaluation intermédiaire vise  examiner l'efficacité des programmes opérationnels en vue de leur adaptation pour améliorer la qualité des interventions et leur mise en uvre. Elle est organisée  l'initiative de l'autorité de gestion, en concertation avec la Commission. Elle doit tre conduite selon un calendrier permettant de tenir compte de ses conclusions en cas de reconduction du programme.L'évaluation ex-post est conduite sous la responsabilité de la Commission en concertation avec l'Etat membre et l'autorité de gestion qui doit assurer la collecte des données nécessaires  sa réalisation. Elle est finalisée au plus tard deux ans  la fin de la période de programmation.9. MESURES ANTIFRAUDELa Commission s'assure de l'existence et du bon fonctionnement dans les Etats membres des systmes de gestion et de contrôle. Elle se base également sur les rapports annuels de contrôle et sur ses propres contrôles sur place pour vérifier le bon fonctionnement des ces systmes. La Commission coopre avec les autorités nationales d'audit des programmes opérationnels, avec lesquelles elles se réunit au moins une fois par an.En cas de défaillance des systmes de gestion et de contrôle nationaux, la Commission interrompt, retient ou réduit tout ou partie des paiements.La Commission peut effectuer des corrections financire en annulant tout ou partie de la contribution communautaire pour un programme opérationnel lorsqu'elle constate qu'il existe des déficiences dans les systmes de gestion et de contrôle qui mettent en péril les contributions communautaires déj octroyées, que les déclarations des dépenses sont irrégulires et n'ont pas fait l'objet de mesures de correction par les Etats membres ou que les Etats membres n'ont pas donné suite aux observations formulées par la Commission sur le rapport annuel d'exécution et de contrôle établit par l'autorité de gestion.[1] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Meie ühise tuleviku ehitamine. Laienenud liidu poliitika väljakutsed ja eelarvelised vahendid aastateks 2007-2013. KOM(2004) 101 lõplik 10.2.2004.[2] EÜT C [...], [...], lk [...].[3] EÜT C [...], [...], lk [...].[4] EÜT C [...], [...], lk [...].[5] EÜT C [...], [...], lk [...].[6] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[7] ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.[8] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[9] EÜT L 124, 20.5.2003, lk 36.[10] EÜT L 134, 30.4.2004, lk 114.[11] EÜT L [...], [...], lk [...].[12] ELT L 5, 9.1.2004, lk 25.[13] Nõukogu direktiiv 85/337/EMÜ, 27. juuni 1985, teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/35/EÜ (ELT L 156, 25.6.2003, lk 17).[14] EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1.[15] Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2092/91, 24. juuni 1991, põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta (EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) no 392/2004, 24. veebruar 2004 (EÜT L 65, 3.3.2004).[16] Nõukogu otsus 90/424/EMÜ, 26. juuni 1990, kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas. Otsust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/99, 17. november 2003 (ELT L 325, 12.12.2003, lk 31).[17] Määrus, 14. juuli 1992, põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta. (EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1). Määrust viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003, 14. aprill 2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).[18] ELT L 145, 31.5.2003, lk 43.[19] Määrus (EÜ) nr 2352/2002, EÜT L 351, 28.12.2002, lk 29.[20] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.[21] Pour les informations minimales obligatoires  présenter en ce qui concerne les initiatives nouvelles, voir le document SEC(2000) 1051.[22] Communication de la Commission au Conseil et au Parlement européen. Construire notre avenir commun. Défis politiques et moyens budgétaires de l'Union élargie - 2007-2013. Document KOM(2004) 101 final du 10.2.2004.[23] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.