				|

		52013PC0812

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides /* COM/2013/0812 final - 2013/0398 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Põllumajandustoodete ja -toiduainete tootmine
ja turustamine on Euroopa Liidu suur trump. EL oma umbes 18 %-lise
ülemaailmse ekspordi ja 20 %-lise ülemaailmse impordiga on Ameerika
Ühendriikide kõrval põllumajandustoodete suurim importija ja eksportija.
Euroopa töötlevas tööstuses on põllumajanduslikud toiduained esireas: nad
esindavad 13,5 % tööhõivest ja panustavad käibesse 12,9 % ulatuses.
Nimetatud tööstus koosneb 310 000 ettevõttest, millest 99,1 % on
väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad[1].
Aastate jooksul on Euroopa põllumajandus- ja toiduainesektor võtnud suuna
kvaliteedi ja lisandväärtuse poole ning keskendunud nii Euroopas kui ka kogu
maailmas üha rohkem hinnatud töödeldud toodetele. Nende toodete väärtus ületab
kaks kolmandikku ELi põllumajanduslikust koguekspordist, millel on veel
märkimisväärselt arenguruumi.
On väga oluline, et Euroopa põllumajandus ja
sellest vahetult sõltuv põllumajanduslik toidutööstus säilitaksid oma
konkurentsivõime ja turuosa ning suurendaksid neid nii siseturul kui ka eksportimisel,
pidades kinni rahvusvaheliste kaubandussuhete raames ELi võetud kohustustest.
Samas on Euroopa põllumajandus tänapäeval turgude üleilmastumise tõttu
vastamisi palju konkurentsirohkema keskkonnaga. See suundumus peaks järgnevatel
aastatel jätkuma seoses Doha vooru võimaliku lõpetamise ning läbirääkimisel
olevate kahepoolsete ja piirkondlike lepingute võimaliku sõlmimisega. Kuigi
neid lepinguid tihti kardetakse, võivad need luua kõnealuse sektori jaoks ka olulisi
võimalusi.
Siseturul mõistavad aga väga vähesed Euroopa
tarbijad, milliseid jõupingutusi teevad Euroopa põllumehed kvaliteetsete,
tervislike ja ohutute toodete tootmiseks. Vaid 14 % eurooplastest
tunneb ära kaitstud päritolunimetuse (KPN) või kaitstud geograafilise tähisega
(KGT) hõlmatud toodete logod, mis on peamised ELis kehtestatud Euroopa
kvaliteedisüsteemid. Sama on ekspordiga, investeerimispingutused kaugematel
turgudel turustamiseks ja müümiseks kujutavad endast keerulist probleemi sektori
jaoks, mis koosneb peamiselt väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest või
isegi mikroettevõtjatest.
Selline olukord kujutab endast kahtlemata
proovikivi Euroopa põllumajandustootjate jaoks, kuid see avab ka võimalusi,
millega tuleks tõhusalt tegeleda, eelkõige ühise põllumajanduspoliitika kaudu.
Euroopa põllumajanduse edu tugineb tema võimele oma turuosa suurendada ja
võimaldada toiduainetööstusel, mis kujutab endast väga konkurentsivõimelist
sektorit, säilitada oluline koht ELi majanduses ja kaubanduses.
Nimetatud tingimused nõuavad ajakohast ja
ambitsioonikat edendamispoliitikat, milles võetakse arvesse praeguseks juba ellu
viidud edendamisprogrammidest õpitut ja mis moodustaks ühise
põllumajanduspoliitika ajakohastamise täiendava etapi. Eesmärk on toetada
põllumajandussektorit ning eelkõige selle sektori tuumiku moodustavaid
väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ja tootjaorganisatsioone, et nad
võiksid tugeva ja dünaamilise panuse anda kogu ELi ja eelkõige maapiirkondade
majanduskasvu. Selleks on vaja ümberkorraldatud edendamispoliitikat kasusaajate
(kutse- või kutsealadevahelised organisatsioonid, riiklikud või Euroopa
tootjaorganisatsioonid) jaoks koos täiendavate vahenditega, mis integreeriks
erinevad lähenemisviisid nii siseturu kui ka kolmandate turgude jaoks.
Seda ettepanekut, mille puhul eraldatakse edendusmeetmetele
järk-järgult, kuid senisest märkimisväärselt suuremad vahendid, rahastatakse
ELi ühise põllumajanduspoliitika jaoks ajavahemikuks 2014–2020 juba kavandatud
summade raames. Kõnealuste kulude prognoos põhineb kasvavast nõudlusest
tulenevatel turustusvõimalustel kolmandates riikides, nagu näiteks Aasias, kus
2050 aastaks prognoositakse ainuüksi ASEANi[2]
liikmesmaade puhul põllumajandustoodete impordi suurenemist rohkem kui 17
miljardit dollari võrra[3].
Lisaks kasvavale nõudlusele, eelkõige tärkavatel turgudel, mis on juba praegu väga suure
tähtsusega ELi põllumajanduslike toiduainete ekspordi seisukohalt,
paraneb arvukate käimasolevate kaubandusläbirääkimiste tulemusel turulepääs
üldiselt. Nii loovad käimasolevad läbirääkimised vabakaubanduslepingute üle
turustusvõimalusi, mille praegune väärtus ELi põllumajandus- ja
toiduainesektori jaoks on ligikaudu 35 miljardit eurot aastas. See väärtus võib
tänu kasvavale nõudlusele ja kõigi kaubandusvaldkondade liberaliseerimisele
kõnealuste läbirääkimiste tulemusel veelgi suureneda. Näiteks 2027. aastaks
võib ambitsioonikas vabakaubandusleping Ameerika Ühendriikidega suurendada ELi
põllumajandustoodete eksporti ligikaudu 15 % (üle 1,7 miljardi euro aastas)
ning töödeldud põllumajandustoodete eksporti 45 % (üle 13,4 miljardi euro
aastas)[4].
Ambitsioonikas vabakaubandusleping Jaapaniga suurendaks ELi põllumajanduslike
toiduainete eksporti pikaajalises perspektiivis 137 % (üle 5,9 miljardi
euro aastas)[5].
Tegemist on seega Euroopa põllumajandus- ja
toiduainesektori jaoks strateegilise ja üliolulise võimalusega, millest tuleb
ambitsioonika ja innovaatilise poliitika vahendusel kinni haarata, võttes
arvesse ELi VKEde tähtsust selles sektoris. VKEd vajavad toetust, oskusteavet
ja stiimuleid, et seda suurt võimalust ära kasutada. Selleks on vaja
laiaulatsulikku avaliku arutelu. Käesoleva ettepanekuga ettenähtud summad
võimaldavad usaldusväärse poliitika lähiaastatel välja töötada.
Üldine taust
Ühine põllumajanduspoliitika võimaldab Euroopa
põllumajandussektori ja põllumajandusliku toidutööstuse potentsiaali vabastada
ja esile tõsta. Käimas on reformiprotsess, mis lubab sellel poliitikal pärast
2013. aastat aidata täielikult kaasa tööhõive ja majanduskasvu strateegiale
„Euroopa 2020”, toetades põllumajandust, mis on maapiirkondade jaoks toiduga
kindlustatuse, loodusvarade säästva kasutamise ja dünaamilisuse allikas.
Paralleelselt tuleb reformida põllumajandustoodetest teavitamise ja nende
edendamise poliitikat, mis on ühise põllumajanduspoliitika üks vahenditest.
Ühise põllumajanduspoliitika töövahendina peab Euroopa põllumajandustoodete
edendamispoliitika järgima ühise põllumajanduspoliitika reformi 2020. aasta
eesmärke ja eelkõige eesmärki tugevdada Euroopa põllumajanduse
konkurentsivõimet nii siseturul kui ka kolmandate riikide turgudel, püüdes
saavutada järgmised erieesmärgid:
–
tõsta tarbijate teadlikkuse taset Euroopa
põllumajandustoodete eelistest;
–
arendada ja avada uusi Euroopa põllumajandustoodete
turgusid siseturul ja kolmandate riikide turgudel;
–
parandada poliitikameetmete tõhusust ja
tulemuslikkust.
Ühise põllumajanduspoliitika raames on
arenenud ELi toetus põllumajandustoodetest teavitamisele ja nende edendamisele.
Enne 2000. aastat olid teavitamis- ja müügiedendusmeetmed kavandatud
valdkondlikul tasandil. 2000. aastal koondati valdkondlikud meetmed
horisontaalsesse süsteemi. Ajavahemikul 2000–2007 hõlmati need tegevused kahe
erineva määrusega, üks käsitles siseturgu ja teine kolmandaid riike[6]. Alates 2008. aastast on
need kaks lähenemisviisi koondatud ilma märkimisväärsete sisuliste muudatusteta
ühtsesse horisontaalsesse süsteemi (nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008[7] ja komisjoni määrus (EÜ) nr
501/2008[8]).
Ettepaneku eesmärgid
Käesoleva ettepaneku eesmärk on võimaldada
teavitamis- ja müügiedendusmeetmete elluviimist siseturul ja kolmandates
riikides, mis on põllumajandussektori jaoks vajalik, et tegeleda arvukate
probleemidega, millega ta seisab silmitsi üha kasvava konkurentsi ja turgude
avamise olukorras. Euroopa põllumajanduse edu sõltub tema võimest suurendada
oma turuosa ja võimaldada väga konkurentsivõimelisel toiduainetööstuse sektoril
(toiduahel moodustab 6 % ELi sisemajanduse koguproduktist) hoida olulist
kohta ELi majanduses ja kaubanduses.
Meetmed järgivad Euroopa teavitamis- ja müügiedendusstrateegiat,
milles sätestatakse prioriteetsed turud, tooted ja sõnumid, mida tuleks esile
tõsta (näiteks kõrge lisandväärtusega tooted), võttes arvesse
vabakaubanduslepingute üle peetavaid läbirääkimisi ja juhtivaid turgusid ning
vältides vahendite killustamist ja hajutamist. Käesolev ettepanek on suunatud
kolmandate riikidega seotud meetmete tasakaalustamisele.
Meetmete arvu suurendamiseks ja nende
kvaliteedi tõstmiseks tuleks kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika 2020. aasta
reformiga, millega ärgitatakse põllumajandustootjaid end ümber korraldama, avada
kava sellistele uutele kasusaajatele nagu tootjaorganisatsioonid.
Samuti tuleks nende meetmete puhul otsida
paremat investeeringutasuvust ja kavandada range raamistik võimaluste üle
märkida toodete päritolu või kaubamärke selgitamaks üldist põhisõnumit, milles
tõstetakse esile Euroopa põllumajandustoodete olulisi omadusi.
Eri liikmesriikide ettevõtjate esitatud
programmid annavad Euroopa lisandväärtusesse olulise panuse, nad väärtustavad
Euroopa põllumajandustoodete mitmekesisust ja neid tuleks reformi raames
edendada.
Komisjoni algatused, nagu kõrgetasemelised
kaubandusalased lähetused või rahvusvahelistel messidel osalemised,
lihtsustavad Euroopa põllumajandustoodete jaoks uute turgude avamist.
Ettepanekuga kavandatakse arendada uusi
tehnilise toe teenuseid sidusrühmade jaoks, mis soodustaksid teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid
või häid tavasid käsitlevat teabevahetust ning võimaldaksid arendada rühmade
oskusteavet.
Ettepanekuga püütakse muu hulgas lihtsustada
teavitamis- ja edendamispoliitika haldamist. Ettepanekus tehakse ettepanek, et
komisjon oleks mitut riiki hõlmavate programmide haldamisel aktiivsem, et
lihtsustada nende väljatöötamist ja elluviimist. Liikmesriigi ja komisjoni
vastavaid rolle meetmete järelevalves ja kontrollimisel tuleks selgitada, et
ennetada dubleerimist ja pikki menetlusi. Välja on pakutud üksnes komisjoni
tasandil tehtav valik.
Kõigi meetmetega peab kaasnema mõju
süstemaatiline hindamine, et saada kinnitus kavandatud eesmärkide saavutamise
kohta. Edendamispoliitika tulemuslikkuse mõõtmiseks luuakse strateegiliste
eesmärkidega seotud hulga ühiste näitajate põhist hindamisraamistikku,
kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika ühise seire- ja hindamisraamistikuga.
ELi lisandväärtus
Ühine põllumajanduspoliitika on Euroopa Liidu
poliitika. 28 eri põllumajanduspoliitika asemel on liikmesriigid ühendanud
ressursid ühise eelarvega ELi ühise poliitika kujundamiseks. Põllumajandus on
ainus sektor, mida reguleerib ühine poliitika ja mille puhul on aluslepingus
ette nähtud ühised eeskirjad, sealhulgas seoses edendusmeetmetega. Ühise
põllumajanduspoliitika käimasolev reformimine peab peegelduma kõigis selle
poliitika töövahendites.
Ühtsel turul on ELi tasandi meetmetel eeskätt
võimendav mõju, et: a) hõlbustada üldiste teabeprogrammide käivitamist, mida
liikmesriigid ja ettevõtjad kasutavad liiga vähe, seda eriti praeguse
majanduskriisi olukorras ja b) viia ellu mitut liikmesriiki hõlmavaid
programme, mis võimaldavad liikmesriikidel kogemusi jagada ja mastaabisäästu
saavutada.
2.           SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU
HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteerimine sidusrühmadega
Sidusrühmadega konsulteeriti laialdaselt.
Komisjoni 14. juulil 2011 algatatud rohelise raamatuga käivitati arutelu,
mille tulemustest anti teada Euroopa Liidu eesistujariigi Poola
2011. aasta novembris korraldatud edendamise teemalisel konverentsil.
Nõukogu võttis oma 2011. aasta detsembri koosolekul vastu järeldused
rohelise raamatu kohta. Euroopa Parlament võttis pärast komisjoni vastavateemalise
teatise vastuvõtmist 20. novembril 2012 vastu resolutsiooni.
Konsultatsioonid toimusid ka edendamise alase nõuandekomitee raames ja ühise
põllumajandusepoliitika lihtsustamise eksperdirühma 2012. aasta märtsis
toimunud koosolekutel.
Praeguse süsteemi hindamine
Euroopa Komisjoni tellitud ja väliskonsultandi
läbiviidud hindamine avaldati jaanuaris 2012. Selles hinnati üldiselt
ja sõltumatult praegust süsteemi. Samuti uuriti selles põllumajandustoodetest
teavitamise ja nende edendamise poliitika asjakohasust ja tõhusust nõukogu
määruses (EÜ) nr 3/2008 sätestatud eesmärkide suhtes ning ühtsust teiste ühise
põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate edendusmeetmetega. Analüüsitav
periood hõlmab aastaid 2002–2010.
Mõjuanalüüs
Ühelt poolt praeguse poliitilise raamistiku
hindamise ning teiselt poolt tulevaste lahendamist nõudvate probleemide ja
vajaduste analüüsimise alusel hinnatakse ja võrreldakse mõjuanalüüsis kolme
erineva stsenaariumi mõju. Need reformi stsenaariumid koostati avaliku arutelu
ja eri sidusrühmade seisukohavõttudest ilmnenud kolme eristatava aspekti
alusel: sihtturg/-turud, Euroopa edendamispoliitika olemasolu või puudumine
ning kaubamärke ja toodete päritolu käsitlevad eeskirjad. Otsustusprotsessile
kaasaaitamiseks sõnastati kolm stsenaariumi.
•           Stsenaarium „praeguse olukorra
parandamine” hõlmab edendamispoliitika piiratud kohandamist. Selle kohaselt
tunnistatakse edendamispoliitika lisandväärtust ja otsitakse võimalusi
parandada tuvastatud puudusi, et muuta poliitika lihtsamaks ja
ligipääsetavamaks, võimaldada kasusaajatel pakutavaid vahendeid parimal
võimalikul moel kasutada ja aidata neid kohase tehnilise toe kaudu.
•           „Suunatud” stsenaarium pakub
lisaks praeguse olukorra parandamise stsenaariumi raames kavandatud abinõudele
uue strateegia väljatöötamise ja elluviimise kaudu edendusmeetmete paremat
suunamist sise- ja välisturule. Selle stsenaariumi järgi soodustatakse ka eri
liikmesriikide ettevõtjate koostööd (mitut liikmesriiki hõlmavate otsese haldamisega
programmide kaudu). Strateegia võimaldab muu hulgas laiendada edendamiskava
raames abikõlblikke tooteid ja teemasid. Selles stsenaariumis pakutakse välja
toote päritolumärgiste ja kaubamärkide parem kasutamine (näiteks ribareklaam).
•           Stsenaariumi „üksnes kolmandad
riigid” puhul on poliitika tulemuslikkuse osas tegemist suunatud stsenaariumiga
sarnase tasemega eesmärkidega, aga siin on komisjoni otse hallatavad
edendusmeetmed suunatud ainult kolmandatele riikidele, järgides
valikustrateegiat. Olukorra parandamise stsenaariumi raames välja pakutud
parandamise aspektid on siia stsenaariumi üle võetud. Muu hulgas on üldise
edendamistegevuse raames abikõlblikud ka üksikute erakaubamärkidega seotud
turundusmeetmed, mis võiksid kuuluda abikõlblike toodete ja teemade laiendatud
nimekirja.
Kui praeguse olukorra parandamise stsenaarium
näib olevat liiga vähe suunatud Euroopa Liidu jaoks suure lisandväärtusega
meetmetele ja üksnes kolmandate riikide stsenaarium näib liiga riskantne, võttes
arvesse Euroopas põllumajandustoodete vähest tundmist, siis näitab mõjuanalüüs,
et suunatud stsenaarium on kõige tasakaalustatum selleks, et määratleda
põllumajandussektorite ja -turgude majanduskasvu vajadustele suunatud edendamiskava
kontuure, parandades samal ajal Euroopa tarbijate teadlikkust, kes seisavad
vastamisi toodete üha suureneva valikuga.
3.           Kava haldamine
Kava haldamisel kasutatakse praegu eelarve
täitmist koostöös liikmesriikidega (põhilised programmide elluviimisega seotud
kulud) ja otsest eelarve täitmist (komisjoni algatusel teostatavad teavitamis-
ja müügiedendusmeetmed). Käesoleva määrusega peaks kaasnema elluviidavate
meetmete arvu üldine ja märkimisväärne kasv ning seega ka kulutuste suurenemine
nii koostöös liikmesriikidega kui ka otsese eelarve täitmise korral, eelkõige just
otsese eelarve täitmise puhul, mis kaasneb mitut riiki hõlmavate programmide
elluviimise edendamise eesmärgil toimuvale üleminekule nimetatud haldamisviisi
suunas.
Kulutasuvuse analüüsi alusel võib komisjon otsustada
delegeerida kõik või osa programmi juhtimise ülesandeid rakendusasutusele
vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012[9] artiklile 62. Komisjon teeb
teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[10] ettepaneku kasutada rohkem olemasolevaid
rakendusasutusi.
Selles kontekstis ja vastavalt nõukogu määruse
(EÜ) nr 58/2003[11]
artikli 3 lõike 4 sätetele ning ühise põllumajanduspoliitika rahastamist,
haldamist ja järelevalvet käsitleva määruse [ühise põllumajanduspoliitika
horisontaalne määrus] (EL) nr xxx/xxxx[12]
artikli 6 lõikele g kavatseb komisjon delegeerida mõned teavitamis- ja müügiedendusprogrammidega,
eelkõige mitut riiki hõlmavate programmide otsese eelarve täitmisega seotud
ülesanded ja lihtprogrammide ettepanekute hindamise olemasolevale rakendusasutusele,
eesmärgiga osutada parema kvaliteediga teenust ja suurendada ELi nähtavust oma
põllumajandustoodetest teavitamise ja müügiedendusmeetmete raames.
4.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Õiguslik alus
Käesolev ettepanek põhineb Euroopa Liidu
toimimise lepingu artiklitel 42 ja 43.
Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse
põhimõtted
·      Subsidiaarsuse põhimõte
ELi teavitamis- ja edendamispoliitika täiendab
ja tugevdab oluliselt liikmesriikide meetmeid, tõstes nende toodete mainet ELi
ja kolmandate riikide tarbijate silmis, eelkõige seoses toiduainete kvaliteedi,
toiteväärtuse ja ohutuse ning tootmismeetoditega. Sellisel kolmandates riikides
uusi turge avaval tegevusel on tõenäoliselt ka riiklikke ja eraalgatusi
mitmekordistav mõju.
Ettepanek kuulub liikmesriikide ja Euroopa
Liidu jagatud pädevusse ning on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
·      Proportsionaalsuse põhimõte
Seoses üha kasvava kaubanduse
liberaliseerimisega, eelkõige põllumajandustoodete ja toiduainete puhul,
kasvavad üha enam kaubavahetus ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel.
Selles kontekstis ja võttes arvesse ühise põllumajanduse turule orienteeritust
kujutab põllumajandustoodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid siseturul ja
kolmandates riikides käsitlev määrus endast põhilist instrumenti, mis on ühtne
WTO põllumajandusalase lepingu uue raamistikuga.
Sellest tulenevalt peab EL edendama
põllumajandustoodete kõrgeid kvaliteedinorme ja ühiseid müügiedendusprogramme,
mis hõlmavad ELi mitut riiki või mitut põllumajandussektorit.
Ettepanek vastab proportsionaalsuse
põhimõttele.
5.           MÕJU EELARVELE
Võrreldes praeguse olukorraga kavandatakse
ettepanekus põllumajandustoodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmetele järk-järgult,
kuid senisest märkimisväärselt suuremate vahendite eraldamist (61,5 miljonist
eurost 2013. aastal kuni 200 miljoni euroni 2020. aastal).
Üksikasjalikud andmed ettepaneku mõju kohta eelarvele on esitatud
finantsselgituses.
Mitmeaastast finantsraamistikku 2014–2020 käsitlev
ettepanek sisaldab ühise põllumajanduspoliitika esimese samba jaoks
otsetoetuste ja turumeetmetega seotud kulude summasid. Ettevaatusabinõuna
võttis komisjon arvesse Euroopa Ülemkogu 8. veebruari 2013. aasta
järeldusi mitmeaastase finantsraamistiku kohta. Teavitamis- ja müügiedendusmeetmete
rahastamine toimub Euroopa Ülemkogu sätestatud summade raames, tingimusel et
võetakse vastu mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev määrus.
2013/0398 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis-
ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides
EUROOPA PARLAMENT JA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 42 ning artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[13],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[14],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Vastavalt nõukogu määrusele
(EÜ) nr 3/2008[15]
võib EL viia siseturul ja kolmandates riikides ellu teavitamis- ja
müügiedendusmeetmeid oma põllumajandustoodete ja nende tootmisviiside ning
teatavate põllumajanduslike toiduainete kohta.
(2)       Nende meetmete eesmärk on
tugevdada Euroopa põllumajanduse konkurentsivõimet nii siseturul kui ka kolmandates
riikides, tõstes tarbijate teadmiste taset ELi põllumajandustoodete ja
põllumajanduslike toiduainete eeliste kohta ning samuti arendades ja avades
uusi turgusid. Nad täiendavad ja tugevdavad liikmesriikide meetmeid.
(3)       Võttes ühelt poolt arvesse
omandatud kogemust ja teiselt poolt põllumajandussektori ja nii ELi sise- kui ka
välisturu arenguväljavaateid, tuleb läbi vaadata määruses (EÜ) nr 3/2008
sätestatud kord ja muuta see tõhusamaks ja ühtsemaks. Sellest tulenevalt tuleks
määrus (EÜ) nr 3/2008 kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega.
(4)       Kooskõlas
konkurentsieeskirjadega peavad siseturule suunatud meetmed piirduma teavitamismeetmetega
ELi põllumajanduslikku tootmise tavade eripärade või ELi jaoks huvi pakkuvate
teemade kohta, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1151/2012[16] sätestatud Euroopa
kvaliteedikavad.
(5)       Samuti tuleb kavandada ELi
toodete autentsuse väärtustamisega seotud meetmeid, et parandada tarbijate teadmisi
autentsete toodete kvaliteedi osas võrreldes imiteerivate ja võltsitud
toodetega. See aitab märkimisväärselt kaasa teadlikkuse tõstmisele nii ELis kui
ka kolmandates riikides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1151/2012
sätestatud kvaliteedikavades osalemist tõestavate sümbolite, tähiste ja
lühendite kohta.
(6)       EL ekspordib peamiselt
põllumajanduslikke valmistooteid, sealhulgas ELi toimimise lepingu I lisas
loetlemata põllumajandustooteid. Seega tuleks teavitamis- ja müügiedendusmeetmed
avada teatavatele põllumajanduslikele toiduainetele, kooskõlas ühise
põllumajanduspoliitika teiste süsteemidega nagu Euroopa kvaliteedikavad,
kavandades juba neile toodetele avatud süsteeme.
(7)       ELi veinidest teavitamine ja nende
edendamine kujutab endast ühises põllumajanduspoliitikas sätestatud veinisektori
abiprogrammide üht juhtmeedet. Sellest tulenevalt tuleb veinide rahastamiskõlblikkust
käesoleva süsteemi teavitamis- ja müügiedendusmeetmete raames piirata
selliselt, et ainult mõne teise põllumajandustoote või toiduainega seotud vein
oleks selleks kõlblik.
(8)       Ajavahemikul 2001–2011 oli vaid
30 % määrusega (EÜ) nr 3/2008 kehtestatud teavitamis- ja
müügiedendusmeetmete eelarvest suunatud kolmandate riikide turgudele, samas kui
neil turgudel on oluline kasvupotentsiaal. On vaja kehtestada eritingimused ELi
põllumajandustoodetest teavitamise ja nende edendamise meetmete suuremas
ulatuses elluviimiseks kolmandates riikides, eelkõige tugevama rahalise toetuse
kaudu. Eesmärk on eraldada toetuseks 75 % kavandatud kuludest.
(9)       Et tagada elluviidud
teavitamis- ja müügiedendusmeetmete mõju, tuleks neid kavandada teavitamis- ja müügiedendusprogrammide
raames. Neid programme esitasid kuni praeguseni kutseorganisatsioonid või
kutsealadevahelised organisatsioonid. Pakutud meetmete arvu ja kvaliteedi
tõstmiseks tuleb kasusaajate ringi laiendada tootjaorganisatsioonidele. Lisaks
peab komisjon suutma täiendada neid programme, viies ellu meetmeid oma
algatusel, eelkõige uute turgude avamisele kaasa aitamise eesmärgil.
(10)     ELi kaasrahastatud teavitamis-
ja müügiedendusmeetmetel peab olema Euroopa erimõõde. Selleks ning vahendite
hajumise ennetamiseks ja Euroopa nähtavuse suurendamiseks kõnealuste
põllumajandustoodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kaudu tuleb koostada
töökava, milles määratletakse meetmete strateegilised prioriteedid selles osas,
millistele elanikerühmadele, toodetele, teemadele või turgudele meetmed on
suunatud ning samuti nõuded teavitamis- ja edendamissõnumitele. Komisjon võtab
eelkõige arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ülekaalukat rolli
põllumajanduslike toiduainete sektoris, määruse (EL) nr XXX/20… [Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine
turukorraldus (ÜTK määrus) (KOM(2011) 626)] artiklites 154, 155 ja 156
sätestatud erakorraliste meetmetega hõlmatud sektoreid ning Euroopa Liidu
kaubanduspoliitika raames sõlmitavaid vabakaubanduslepinguid seoses kolmandatele
riikidele suunatud meetmetega.
(11)     Teavitamis- ja müügiedendusmeetmete
tõhusa elluviimise tagamise huvides tuleb nende teostamine delegeerida
nõuetekohaselt valitud rakendusasutustele.
(12)     Lisaks teavitamis- ja müügiedendusmeetmetele
peab komisjon arendama ja kooskõlastama Euroopa tasandi tehnilise toe
teenuseid, eesmärgiga aidata ettevõtjatel osaleda kaasrahastatavates
programmides, viia ellu tõhusaid kampaaniaid või arendada oma eksporditegevust.
(13)     ELi kaasrahastatud
põllumajandustoodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed ei tohi põhineda
kaubamärkidel ega spetsiifilisel päritolul. Märgi või päritolu mainimine võib
aga siiski pakkuda müügiedendusmeetmete raames võimendavat mõju, eelkõige
kolmandates riikides. Seega tuleb kaubamärkidele ja päritolule anda
eritingimustest, eelkõige tööstusomandi kaitse õigustest kinni pidades suurem
nähtavus, säilitades õiglase tasakaalu üldiste sõnumite esile toomisega, milles
käsitletakse ELi põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete olulisi
omadusi.
(14)     EL püüab lihtsustada ühise
põllumajanduspoliitika regulatiivset keskkonda. Seda lähenemisviisi tuleks
kasutada ka põllumajandustoodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid käsitleva
määruse puhul. Eelkõige tuleb läbi vaadata teavitamis- ja müügiedendusprogrammide
haldamise põhimõtted, eesmärgiga neid lihtsustada ja võimaldada komisjonil sätestada
programmiettepanekute esitamise ja valimise eeskirju ja menetlusi.
(15)     Eri liikmesriikide majandustegevuses
osalejate koostöö aitab olulisel määral kaasa Euroopa lisandväärtuse
suurendamisele ja põllumajandustoodete mitmekesisuse suurema nähtavuse
tagamisele. Hoolimata sellest, et prioriteetseks on kuulutatud eri
liikmesriikide organisatsioonide ühiselt koostatud programmid, on selliste
programmide osakaal küündinud ajavahemikul 2001–2011 vaid 16 %ni määruse
(EÜ) nr 3/2008 raames teavitamis- ja müügiedendusmeetmetele pühendatud
eelarvest. Seetõttu tuleb kehtestada uued sätted, eelkõige seoses eelarve
haldamisega, et ületada praegused elluviimist takistavad asjaolud.
(16)     Kindlaks tuleb määrata
meetmete rahastamise kriteeriumid. Selleks et suurendada ettepaneku teinud
asutuste vastutust, oleks üldjuhul asjakohane, et EL katab ainult osa meetmete
maksumusest. Teatavad haldus- ja personalikulud, mis ei ole seotud ühise
põllumajanduspoliitika täideviimisega, moodustavad teavitamis- ja müügiedendusmeetmete
lahutamatu osa ja võivad seega olla kõlblikud ELi poolseks rahastamiseks.
(17)     Iga meetme kvaliteedi
parandamise ja tõhususe tõestamise huvides tuleb seda jälgida ja hinnata. Seoses
sellega tuleb koostada näitajate loetelu ja hinnata müügiedendamispoliitika
mõju tema strateegilistele eesmärkidele. Komisjon peab kehtestama poliitika
seire- ja hindamisraamistiku kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika seire- ja
hindamisraamistikuga.
(18)     Käesolevas määruses sätestatud
meetmete ühtsuse ja tõhususe ning nende hea haldamise ja ELi rahastuse tõhusa
kasutamise tagamiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas ELi
aluslepingu artikliga 290 vastu õigusakte seoses kaubamärkide nähtavuse
eritingimuste ja viitega toote päritolule, ettepaneku esitanud asutuste abikõlblikkuse
kriteeriumidega, rakendusasutuste konkureerimistingimuste ja tingimustega,
mille alusel ettepaneku esitanud asutusel lubatakse ellu viia programmi teatavaid
osi ning teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kulude abikõlblikkuse
eritingimustega lihtprogrammide raames. On eriti oluline, et komisjon viiks oma
eeltöö ajal läbi kohased konsultatsioonid, sealhulgas välisekspertidega.
Komisjon peab delegeeritud õigusakte ette valmistades ja koostades jälgima, et
kõik kasulikud dokumendid edastatakse õigel ajal, kohasel viisil ja samaaegselt
Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(19)     Selleks et lihtsustada
üleminekut määruses (EÜ) nr 3/2008 sätestatud süsteemilt käesolevas määruses
sätestatud süsteemile tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas ELi aluslepingu
artikliga 290 vastu õigusakte seoses üleminekusätete kehtestamisega määruse
(EÜ) nr 3/2008 ja käesoleva määruse sätete vahel.
(20)     Käesoleva määruse täitmisel
ühtsete tingimiste tagamiseks peaksid komisjonil olema rakendamisvolitused, et
ta saaks võtta vastu rakendusakte, milles käsitletakse strateegilisi
prioriteete sätestavat töökava, lihtprogrammide valikut, lihtprogrammide
täitmise, järelevalve ja kontrolli tingimusi, selliste lepingute sõlmimise
eeskirju, mis puudutavad käesoleva määruse raames valitud lihtprogrammide
elluviimist, ning programmide mõjuhinnangu ühtset raamistikku. Neid volitusi
tuleb kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr
182/2011[17].
(21)     Ühise põllumajanduspoliitika
esimese samba eri müügiedendusmeetmete suurema ühtsuse tagamiseks peavad
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr …/20…[18] [KOM(2011) 626] raames
olemasolevad teavitamis- ja müügiedendusmeetmed ühilduma strateegiliste
prioriteetidega, mis määratletakse horisontaalsel tasandil käesoleva määruse
alusel.
(22)     Võttes arvesse müügiedendamispoliitika
ja teiste ühise põllumajanduspoliitika vahendite vahel olemasolevaid sidemeid,
saab käesoleva määruse eesmärke saavutada tõhusamalt ELi tasandil tänu liidu
rahalise toetuse tagamisele mitmeks aastaks ja keskendumisele selgelt
määratletud prioriteetidele. Käesolev määrus on seega kooskõlas Euroopa Liidu
lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Arvestades,
et käesoleva määruse reguleerimisala on piiratud eesmärkide saavutamiseks
vajalikuga, siis on ta kooskõlas ka nimetatud lepingu artikli 5 lõikes 4
sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I peatükk
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Siseturul või kolmandate riikide turgudel
elluviidavaid teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid (edaspidi „teavitamis- ja müügiedendusmeetmed”)
seoses põllumajandustoodete ja teatavate põllumajanduslike toiduainetega võib
rahastada täielikult või osaliselt ELi eelarvest käesolevas määruses sätestatud
tingimustel.
Artikkel 2
Meetmed siseturul
Abikõlblikud meetmed siseturul on järgmised:
a)           teavitamismeetmed, mille eesmärk on
rõhutada ELi põllumajanduslike tootmisviiside eripärasid, eelkõige toidu
ohutust, autentsust, toiteväärtust ja tervislikkust, loomade heaolu või
keskkonnasäästlikkust;
b)           teavitamismeetmed artikli 5 lõikes 4
osutatud teemade kohta.
Artikkel 3
Meetmed kolmandates riikides
Abikõlblikud meetmed kolmandates riikides on
järgmised:
a)           teavitamismeetmed, mille eesmärk on
rõhutada põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete omadusi ja
artikli 5 lõikes 4 osutatud teemasid;
b)           müügiedendusmeetmed, mille eesmärk
on suurendada EList pärit põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete
müüki.
Artikkel 4
Meetmetele esitatavad nõuded
1.           Teavitamis- ja müügiedendusmeetmed
ei tohi põhineda kaubamärkidel. Toodete kaubamärgid võivad siiski nähtavad olla
toodete demonstreerimisel või degusteerimisel ning samuti teabe- ja
reklaammaterjalidel, tingimusel et peetakse kinni artikli 6 punkti a alusel vastuvõetavatest
eritingimistest.
2.           Teavitamis- ja müügiedendusmeetmed
ei tohi õhutada toodete tarbimist nende päritolu pärast. Toodete päritolu võib
siiski nähtav olla teabe- ja reklaammaterjalidel, tingimusel et peetakse kinni
artikli 6 punktiga b kooskõlas vastuvõetavatest eritingimistest.
3.           Teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid
viiakse ellu järgneva raames:
a)      teavitamis- ja müügiedendusprogrammid
(edaspidi „programmid”), mille eesmärk on ühtsete meetmete kogumi kaudu
suurendada teavet osutatud teemade või asjaomaste toodete ja ka nende müügi
kohta;
b)      komisjoni algatused.
Artikkel 5
Abikõlblikud tooted ja teemad
1.           Järgmised tooted võivad olla
hõlmatud artiklis 3 osutatud teavitamis- ja müügiedendusmeetmetega ning näitestada
artiklis 2 ja artikli 3 punktis a osutatud tootmisviise ja teemasid:
a)      põllumajandustooted, mis on loetletud
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) I lisas, välja arvatud
kalandus- ja vesiviljelustooted, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määruse (EL) nr [KOM(2011) 416][19]
I lisas, ning tubakas;
b)      põllumajanduslikud toiduained, mis on
loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 I lisas;
c)      kaitstud geograafilise tähisega
piiritusjoogid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008[20] tähenduses.
2.           Vein võib olla teavitamis- ja
müügiedendusmeetmetega hõlmatud tingimusel, et kõnealusesse programmi kuulub ka
teisi lõike 1 punktis a või b osutatud tooteid.
3.           Lõike 1 punktis c osutatud
piiritusjookide ja lõikes 2 osutatud veini puhul on siseturule suunatud meetmed
piiratud tarbijate teavitamisega Euroopa kvaliteedikavadest seoses
geograafiliste tähistega.
4.           Artikli 2 punktis b ja
artikli 3 punktis a osutatud teemad on järgmised:
a)      kvaliteedikavad, nagu on sätestatud
määruses (EL) nr 1151/2012, määruses (EÜ) nr 110/2008 ning Euroopa Parlamendi
ja nõukogu määruse (EL) XXX/20… [millega kehtestatakse põllumajandustoodete
ühine turukorraldus (ÜTK määrus) (KOM(2011) 626)] artiklis 70;
b)      mahepõllumajanduslik tootmine, nagu on
määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007[21];
c)      äärepoolseimatele piirkondadele
iseloomulike kvaliteetsete põllumajandustoodete logo, nagu on määratletud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 228/2013[22] artiklis 21.
Artikkel 6
Delegeeritud volitused
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
23 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse:
a)           kaubamärkide nähtavuse eritingimusi toodete
demonstreerimise või degusteerimise ajal või teabe- ja reklaammaterjalidel,
nagu on osutatud artikli 4 lõikes 1;
b)           toodete päritolule viitava märgistusega
seotud tingimusi, nagu on osutatud artikli 4 lõikes 2.
II peatükk
TeavitAMIs-
ja MÜÜGIedendusmeetmete elluviimine
1. jaotis
Ühised sätted
Artikkel 7
Ettepanekut esitavad üksused
Programme võivad välja pakkuda:
a)           riiklikud kutseorganisatsioonid või
kutsealadevahelised organisatsioonid;
b)           liidu kutseorganisatsioonid või
kutsealadevahelised organisatsioonid;
c)           tootjaorganisatsioonid või
tootjaorganisatsioonide liidud, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruse (EL) XXX/20… [millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine
turukorraldus (ÜTK määrus) (KOM(2011) 626)] artiklites 106 ja 107.
Artikkel 8
Tööprogramm
1.           Teavitamis- ja müügiedendusmeetmed
aitavad suurendada Euroopa põllumajanduse konkurentsivõimet nii siseturul kui ka
kolmandates riikides. Saavutatavad eesmärgid kehtestatakse lõikes 2 osutatud
tööprogrammis.
2.           Komisjon võtab rakendusaktiga
vastu tööprogrammi, milles sätestatakse taotletavad eesmärgid, prioriteedid, oodatavad
tulemused, elluviimise tingimused ja rahastamiskava kogusumma. See sisaldab ka peamisi
hindamiskriteeriume, rahastatavate meetmete kirjeldust, igale meetmele
eraldatavaid summasid ja elluviimise näidisajakava ning kaasrahastamise
ülemmäära toetuste puhul.
Esimeses lõigus osutatud rakendusakt võetakse
vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega.
3.           Lõikes 1 osutatud tööprogrammi
elluviimiseks avaldab komisjon:
a)      lihtprogrammide puhul konkursikutse,
milles on esitatud eelkõige osalemistingimused ja peamised hindamiskriteeriumid;
b)      mitut riiki hõlmavate programmide puhul
konkursikutse vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012[23] I osa VI peatükile.
Artikkel 9
Programmid
Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse
järgmisi mõisteid:
a)           „lihtprogramm” – programm, mille
võib esitada üks või mitu artikli 7 punktis a või c osutatud ettepanekut tegevat
üksust, kes pärinevad ühest ja samast liikmesriigist;
b)           „mitut riiki hõlmav programm” –
programm, mille võib esitada kas mitu artikli 7 punktis a või c osutatud ettepanekut
tegevat üksust, kes on pärit eri liikmesriikidest, või üks või mitu artikli 7
punktis b osutatud Euroopa organisatsiooni.
Artikkel 10
Komisjoni algatatavad meetmed
1.           Komisjon võib viia ellu
artiklites 2 ja 3 kirjeldatud teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid. Kõnealusteks
meetmeteks võivad olla eelkõige osalemine rahvusvahelistel messidel ja
näitustel, kus korraldatakse väljapanekuid ja üritusi ELi toodete maine
edendamiseks.
2.           Komisjon arendab tehnilise
toe teenuseid, eelkõige eesmärgiga õppida tundma eri turgusid, toetada teavitamis-
ja müügiedendamispoliitikaga seotud dünaamilist kutsealast võrgustikku ning
parandada programmide väljatöötamise ja elluviimisega seotud õigussätete
tundmist.
Artikkel 11
Topeltrahastamise vältimine
Teavitamis- ja müügiedendusmeetmetele, mida
rahastatakse muudest liidu vahenditest, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määruse (EL) nr XXXX/20.. [Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD)
antavate maaelu arengu toetuste kohta (KOM(2011) 627)[24]] või määruse (EL) nr XXX/20…
[Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse
põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ÜTK määrus) (KOM(2011) 626)] raames,
ei anta käesoleva määruse alusel liidu rahalist toetust.
2. jaotis
Lihtprogrammide elluviimine ja haldamine
Artikkel 12
Lihtprogrammide valimine
1.           Komisjon hindab artikli 8
lõike 3 punktis a osutatud projektikonkursile esitatud lihtprogramme ja teeb
nende seast valiku.
2.           Komisjon teeb rakendusakti
kaudu otsuse valitud lihtprogrammide kohta, neisse võimalike muudatuste
tegemise ja vastavate eelarvete kohta. Need aktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 13
Lihtprogrammide
rakendusasutused
Ettepaneku teinud üksus valib nõuetekohastelt
korraldatud konkursi teel välja asutused, kes viivad valitud lihtprogrammid
ellu, eelkõige eesmärgiga tagada meetmete tõhus rakendamine.
Artikkel 14
Lihtprogrammide rakendamine, järelevalve ja kontroll
1.           Asjaomased liikmesriigid
vastutavad artikli 12 kohaselt valitud lihtprogrammide hea rakendamise ning
samuti nendega seonduvate maksete eest. Liikmesriigid jälgivad, et nende
programmide raames oleks toote teabe- ja reklaammaterjal kooskõlas ELi
õigusaktidega.
2.           Liikmesriigid vastutavad lihtprogrammide
rakendamise, järelevalve ja kontrolli eest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrusega (EL) nr XXXX/20.. [ühise põllumajanduspoliitika
rahastamise, haldamise ja järelvalve kohta (KOM(2011) 628] ning artikli 22
esimese lõigu punkti a kohaselt vastu võetavate tingimustega.
Artikkel 15
Lihtprogrammidega seotud finantssätted
1.           Liidu rahaline toetus
lihtprogrammidele ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest. Ülejäänud kulud on
eranditult ettepaneku teinud üksuste kanda.
2.           Lõikes 1 osutatud protsent
tõstetakse 60 %-le, kui tegemist on:
a)      ühe või mitme kolmanda riigiga seotud
lihtprogrammiga;
b)      puu- ja köögivilja teavitamis- ja müügiedendusmeetmetega,
mis on suunatud konkreetselt liidu haridusasutustes õppivatele lastele.
3.           Kooskõlas artikliga 26
elluviidavad teavitamis- ja müügiedendusmeetmete tulemuste hindamise uuringud saavad
liidu rahalist toetust samasugustel tingimustel nagu lihtprogrammid.
4.           EL katab täielikult
programmide valimisega seotud ekspertide tasud vastavalt Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruse (EL) nr XXXX/20.. [ühise põllumajanduspoliitika
rahastamise, haldamise ja järelvalve kohta (KOM(2011) 628] artikli 4
lõike 2 punktile a.
5.           Lihtprogrammide hea
elluviimise tagamiseks esitavad ettepaneku esitanud üksused tagatised.
6.           EL rahastab lihtprogrammide
kaudu elluviidavaid teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid kooskõlas Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XXXX/20.. [ühise
põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelvalve kohta (KOM(2011)
628] artikli 4 lõike 1 punktiga c.
3. jaotis
Mitut riiki hõlmavate programmide ja komisjoni
algatuste elluviimine ja haldamine
Artikkel 16
Rahastamisvormid
1.           Rahastamine võib toimuda
määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 sätestatud ühes või mitmes vormis ja
eelkõige seisneda:
a)      mitut riiki hõlmavate programmide toetustes;
b)      komisjoni algatatud meetmete jaoks tehtud
hangetes.
2.           EL rahastab mitut riiki
hõlmavaid programme või komisjoni algatuste kaudu elluviidavaid teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid
kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XXXX/20.. [ühise
põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelvalve kohta (KOM(2011)
628] artikli 4 lõike 2 punktiga a.
Artikkel 17
Mitut riiki hõlmavate programmide hindamine
Mitut riiki hõlmavate programmide ettepanekuid
hinnatakse ja valitakse artikli 8 lõike 3 punktis b osutatud konkursikutses
esitatud kriteeriumide alusel.
Artikkel 18
Mitut riiki hõlmavate programmidega seotud finantssätted
Mitut riiki hõlmavate programmide puhul on kaasrahastamise
ülemmäär 60 % kõigist abikõlblikest kuludest. Ülejäänud kulud jäävad
eranditult ettepaneku esitanud üksuste kanda.
Artikkel 19
Komisjoni algatatud meetmetega seotud
hankemenetlused
Komisjoni poolt oma nimel või koos
liikmesriikidega korraldatava hankemenetluse suhtes kohaldatakse
riigihanke-eeskirju, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 966/2012 ja
delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012.
Artikkel 20
Liidu finantshuvide kaitse
1.           Komisjon astub vajalikke
samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete
rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu
ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult
väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate,
proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja
rahaliste karistustega.
2.           Komisjonil või tema
esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja
kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva
määruse alusel rahastatud liidu vahenditest.
3.           Euroopa Pettustevastane Amet
(OLAF) võib teha uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle, mis peavad
toimuma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013[25] ning nõukogu määruses
(Euratom, EÜ) nr 2185/96[26]
sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse
andmise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust,
korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku
tegevust.
4.           Ilma et see piiraks lõigete
1, 2 ja 3 kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse
määramise otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate
lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus selliseks
auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.
4. jaotis
Delegeeritud volitused ja rakendamisvolitused
Artikkel 21
Delegeeritud volitused
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23
vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse:
(a)
eritingimusi, mille alusel kõik artiklis 7 osutatud
ettepanekut esitavad üksused võivad programmi esitada, eelkõige eemärgiga
tagada programmi esinduslikkus ja märkimisväärne ulatus;
(b)
tingimusi, mille alusel võib ettepaneku esitanud
üksus erandina artiklist 13 ise viia ellu programmi teatavaid osi;
(c)
hanketingimusi artiklis 13 osutatud rakendusasutuste
valimisel;
(d)
lihtprogrammide abikõlblikkuse, teavitamis- ja müügiedendusmeetmete
kulude ning vajaduse korral haldus- ja personalikulude eritingimusi.
Artikkel 22
Rakendamisvolitused
Komisjon võtab rakendusaktide kaudu vastu:
a)           rakendus-, järelevalve- ja
kontrollitingimused, nagu on osutatud artikli 14 lõikes 2;
b)           eeskirjad, mis on seotud käesoleva
määruse raames valitud lihtprogrammide elluviimist käsitlevate lepingute
sõlmimisega.
Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
III peatükk
VOLITUSTE DELEGEERIMINE, RAKENDUS-,
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
1. jaotis
Volituste delegeerimine ja rakendussätted
Artikkel 23
Delegeeritud volituste rakendamine
1.           Komisjonile antakse õigus
võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.           Käesolevas määruses osutatud õigus
võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates määruse
jõustumise kuupäevast.
3.           Euroopa Parlament või nõukogu
võib käesolevas määruses osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi
võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus
jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas
või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud
delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.           Niipea kui komisjon on
delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
5.           Käesoleva määruse alusel
vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega
nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa
Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa
Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et
nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel
pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 24
Komitee
1.           Komisjoni abistab
põllumajandusturgude ühise korralduse komitee, mis on asutatud [Euroopa
Parlamendi ja nõukogu .... määruse (EL) nr XXXX/20XX, millega sätestatakse
põllumajandusturgude ühine korraldus] artikli 162
alusel (ühise turukorralduse ühtne määrus).
Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
3.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
2. jaotis
Konsulteerimine, hindamine ja aruandlus
Artikkel 25
Konsulteerimine
Komisjon võib käesoleva määruse elluviimise
raames konsulteerida põllumajandustoodete edendamise töörühmaga, mis on
asutatud komisjoni otsusega 2004/391/EÜ[27].
Artikkel 26
Meetmete mõju hindamine
Määruse (EL) nr .../20.. [KOM(2011) 628]
artiklis 110 sätestatud ühise põllumajanduspoliitika järelevalve ja hindamise
raames määrab komisjon kooskõlas artikli 24 lõikega 2 kindlaks ühtse raamistiku
käesoleva määruse alusel rahastatavate teavitamis- ja müügiedendusmeetmete mõju
hindamiseks ning vastavate näitajate süsteemi.
Kõik asjaosalised esitavad komisjonile kõik
andmed ja teabe, mida on vaja meetmete mõju hindamiseks.
Artikkel 27
Aruanne
Hiljemalt 31. detsembril [2020]
esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse elluviimist
käsitleva aruande ning vajaduse korral asjakohased ettepanekud.
3. jaotis
muutmis-, ülemineku- ja lõppsätted
Artikkel 28
Määruse (EL) nr …/20… [KOM(2011)
626] muutmine
Määrust (EL) nr…/20… [KOM(2011) 626]
muudetakse järgmiselt:
a)           artikli 34 lõikesse 2 lisatakse
järgmine lõik:
„Riiklik strateegia peab olema kooskõlas Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XXX lõikes 6 osutatud töökavas
määratletud strateegiliste prioriteetidega*.
*        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
nr XXX põllumajandustoodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul
ja kolmandates riikides (ELT L .....)”
b)           artiklisse 43 lisatakse järgmine
lõige:
„5.     Lõikes 1 sätestatud meetmed on kooskõlas
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XXX lõikes 6 osutatud töökavas
määratletud strateegiliste prioriteetidega.”
Artikkel 29
Riigiabi
Erandina [Euroopa
Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määruse (EL) XXXX/20.., millega kehtestatakse
põllumajandustoodete turu ühine korraldus (ÜTK määrus, KOM(2011) 626)]* artiklist
146, ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1184/2006[28] artiklist
3, ja aluslepingu artikli 42 esimese lõigu kohaselt ei kohaldata aluslepingu
artikleid 107, 108 ja 109 maksete suhtes, mida liikmesriigid teevad kooskõlas
käesoleva määrusega, ega liikmesriikide lõivudest või kohustuslikest
sissemaksetest kaetud rahaliste toetuste suhtes aluslepingu artikli 42 teise
lõigu alusel liidu toetust saavate programmide puhul, mille komisjon on
käesoleva määruse kohaselt välja valinud.
Artikkel 30
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 3/2008
tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas lisas esitatud
vastavustabeliga.
Artikkel 31
Üleminekusätted
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
23 vastu delegeeritud õigusakte, et tagada üleminek määruse (EÜ) nr 3/2008
sätetelt käesolevale määruse sätetele.
Artikkel 32
Jõustumine ja
kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
[Seda kohaldatakse alates ……]
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
LISA
VASTAVUSTABEL (osutatud artiklis 30)

 Määrus (EÜ) nr 3/2008 || Käesolev määrus
 Artikli 1 lõike 1 esimene lõik Artikli 1lõike 1 teine lõik Artikli 1 lõige 2 Artikkel 2 Artiklid 3 ja 4 Artikkel 5 Artikli 6 lõige 1 Artikli 6 lõige 2 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 11 Artikli 12 lõige 1 Artikli 12 lõige 2 Artikli 13 lõige 1 Artikli 13 lõike 2 esimene lõik Artikli 13 lõike 2 teine lõik Artikli 13 lõike 2 kolmas lõik Artikli 13 lõiked 3, 4 ja 5 Artikli 13 lõige 6 Artikkel 14 Artiklid 15 ja 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 || Artikkel 1 Artikli 4 lõike 3 punkt a Artikli 4 lõiked 1 ja 2 Artiklid 2 ja 3 Artikkel 5 Artikli 8 lõige 2 Artikkel 7 --- --- Artiklid 12 ja 17 --- Artikkel 10 Artikkel 13 --- Artikkel 14 Artikli 16 lõike 1 punkt b Artikli 15 lõige 1 Artikli 15 lõige 2 --- --- Artikkel 29 Artikli 15 lõige 6 ja artikli 16 lõige 2 Artiklid 23 ja 24 Artikkel 25 Artikkel 27 Artikkel 30 Artikkel 32
 Määrus (EÜ) nr 3/2008, mis on vastavuses Lissaboni lepinguga määruse ettepaneku (EL) nr XXX/20.. [KOM(2011) 663] kohaselt || Käesolev määrus
 Artikli 1 lõike 1 esimene lõik Artikli 1lõike 1 teine ja kolmas lõik Artikli 1 lõige 2 Artikli 1 lõige 3 Artikli 1 lõige 4 Artikkel 2 Artiklid 3 ja 4 Artikkel 5 Artikli 6 lõige 1 Artikli 6 lõige 2 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 11 Artikli 12 lõige 1 Artikli 12 lõiked 2 ja 3 Artikli 13 lõige 1 Artikli 13 lõike 2 esimene lõik Artikli 13 lõike 2 teine lõik Artikli 13 lõike 2 kolmas lõik Artikli 13 lõiked 3, 4 ja 5 Artikli 13 lõige 6 Artikli 13 lõige 7 Artikli 13 lõige 8 Artikli 13 lõige 9 Artikkel 14 Artikkel 15 a Artikkel 16 a Artikkel 16 b Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 || Artikkel 1 Artikli 4 lõige 3 ja artikli 8 lõige 2 Artikli 4 lõiked 1 ja 2 Artikli 8 lõige 2 --- Artiklid 2 ja 3 Artikkel 5 Artikli 8 lõige 2 Artikkel 7 --- --- Artiklid 12, 17 ja 18 --- Artikkel 10 Artiklid 13 ja 19 ning artikli 21 punkt b --- Artikkel 14 Artikli 16 lõike 1 punkt b Artikli 15 lõige 1 Artikli 15 lõige 2 --- --- Artikkel 29 Artikkel 11 Artikli 15 lõige 5 Artikkel 22 Artikli 15 lõige 6 ja artikli 16 lõige 2 --- Artikkel 23 Artikkel 24 Artikkel 25 Artikkel 27 Artikkel 30 Artikkel 32
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku nimetus
Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus põllumajandussaaduste ja -toodete
teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[29]
Rubriigi
2 jaotise 05 poliitikavaldkond
1.3.        Ettepaneku liik
X
Ettepanek käsitleb uut
meedet
¨ Ettepanek käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist /
ettevalmistavast meetmest[30]

X Ettepanek
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek käsitleb ümbersuunatud meedet
Ettepanekus käsitletakse olemasoleva meetme
pikendamist, kuid lisatakse uusi aspekte.
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku kaudu täidetakse
Ettepaneku
eesmärk on edendada tõhusat ressursikasutust ELi põllumajanduse aruka, jätkusuutliku
ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks vastavalt strateegiale „Euroopa 2020”.
Euroopa
põllumajandustoodete edendamispoliitika kui ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP)
vahend täidab ÜPP reformi raames 2020. aastaks püstitatud eesmärke, eeskätt
eesmärki tõsta põllumajandussektori konkurentsivõimet nii siseturul kui ka
kolmandates riikides.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
Erieesmärk
Tõsta
põllumajandussektori konkurentsivõimet ning suurendada selle lisandväärtust
toiduainete tarneahelas
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise struktuurile
05
02 „Sekkumised põllumajandusturgudel”
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Ettepaneku
kohaselt järgitakse edendamispoliitika puhul üldstrateegiat, mis võimaldab
vastata sihipärasel ja tõhusal viisil kolmandate riikide majanduslikele
võimalustele näiteks seoses vabakaubanduslepingutega ning teabevajadusele
Euroopa põllumajandustoodangu kasulike omaduste kohta.
Edendamise
strateegia raames määratakse kindlaks edastatavad sõnumid, mille puhul
rõhutatakse eeskätt ÜPP aspekte, sealhulgas säästvaid tootmisviise ja
kvaliteedi tagamise süsteeme.
Mis
puutub tööhõivesse, siis on mõju seotud oodatavate majanduslike mõjudega, kuid
ettepanek peaks aitama säilitada põllumajandus- ja toiduainesektori töökohti,
ennekõike VKEdes (strateegias peetakse VKEsid prioriteetseks), mis moodustavad
99 % põllumajanduslikust toidutööstusest ja hõivavad 63 % sektori
töökohtadest.
Pärast
valikumenetluse ja haldamise lihtsustamist komisjoni tasandil (liikmesriikide kaasamiseta
vaheetapil) oodatakse eri ELi riike kaasavate Euroopa jaoks suure
lisandväärtusega programmide (nn mitut riiki hõlmavad programmid) arvu kasvu.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Vastavalt
eesmärkidele määratleti kolm näitajat:
mõjunäitajad:
–        Euroopa
põllumajandustoodangu kaubandusbilanss;
–        põllumajandustulu.
tulemusnäitajad:
–        Euroopa
põllumajandustoodangu eksport;
–        Euroopa
kvaliteedimärgistega toodangu väärtus ning mahepõllumajanduse olulisus (näitajad,
millega mõõdetakse strateegia edukust kaudselt – prioriteetsed
teemavaldkonnad...);
–        toodete
kuvand tarbijate silmis (uuringud, Eurobaromeetri aruanded …).
väljundnäitajad:
–        programmide
hulk (siseturg / kolmandad riigid);
–        uued
abisaajad (ettepanekuid esitanud uute organisatsioonide osakaal pakkujate
koguarvus);
–        mitut
riiki hõlmavate programmide arv.
1.5.        Ettepaneku põhjendus
1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Põhiprobleem
on kasvanud surve põllumajandussektori konkurentsivõimele, mis tuleneb kolmest
järgmisest aspektist:
–        kolmandate
riikide tugev konkureerimine Euroopa põllumajandustoodetega;
–        põllumajandustootjate
suhtes kehtivate nõuete ning ELi põllumajanduskulude kasv. Näiteks on
põllumajandustoodete ülemaailmsed hinnad ajavahemikus 2000–2012 kasvanud
82 %, energia hind on samal ajal teinud hüppe 261 %, väetiste hind
286 %. Viimasel kolmel kümnendil on sektor olnud ülimalt volatiilne.
–        vähene
teadlikkus ELi põllumajandustoodete eelistest eeskätt siseturul. Näiteks
leiab enamik eurooplasi, et Euroopa Liidu põllumajanduse ja maaelu arengu
poliitika peamine prioriteet peab olema kvaliteetse, tervisliku ja ohutu
põllumajandustoodangu tagamine. Samas tunneb vaid 14 % eurooplasi KPN[31] ja KGT[32] logosid, mis on ühed tähtsamad
Euroopa Liidus kasutusele võetud kvaliteedisüsteemid.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme lisandväärtus
Ühine
põllumajanduspoliitika on tõeline Euroopa Liidu poliitika. 28 eri
põllumajanduspoliitika asemel on liikmesriigid ühendanud ressursid ELi ühise
poliitika kujundamiseks, millel on ühine eelarve ja eeskirjad, sealhulgas edendamistegevuseks.
Ühtsel turul on Euroopa Liidu tasandi meetmetel eeskätt võimendav mõju, et a)
hõlbustada üldiste teabeprogrammide käivitamist, mida liikmesriigid ega
ettevõtjad eriti ei kasuta, seda eriti praeguse majanduskriisi olukorras ja b)
viia ellu mitut liikmesriiki hõlmavaid programme, mis võimaldavad
liikmesriikidel kogemusi jagada ja mastaabisäästu saavutada.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Teavitamis-
ja edendamismeetmed on kuulunud ÜPP juurde algusest peale. Alates 1999. aastast
toetatakse ÜPP raames põllumajandus- ja põllumajandusliku toidutööstuse toodetest
teavitamise ja nende edendamise meetmeid siseturul ja kolmandates riikides
eriti horisontaalse teavitamis- ja edendamissüsteemi kaudu.
Mitmed
asjaolud näitavad, et Euroopa Liidu teostatav edendamispoliitika on kasulik
ning võimaldab Euroopa põllumajandustootjatel lõpuks saada hüvitatud pingutuste
eest, mida tehakse tootmise kooskõlastamiseks ÜPP kõrgete standarditega:
–        2009.
aastal auditeeris Euroopa Kontrollikoda teavitamis- ja müügiedendusmeetmete
tõhusust ning kulude korrapärasust. Kontrollikoda andis meetmetele hea
hinnangu, pidades täpse mõju hindamist siiski keeruliseks[33];
–        hindamisuuringu
järeldused võimaldasid saada ülevaate praegusest süsteemist[34];
–        tegemist
on küll muu riigi poliitikaga, kuid Ameerika Ühendriikide
põllumajandusministeeriumi hallatavate turgude arengukavade kulu-tuluanalüüsist
selgub, et iga selliste edendamisprogrammide raames kulutatud täiendav USA
dollar toob kaasa 35 USA dollari suuruse tulu Ameerika Ühendriikide
põllumajandustoodangu ekspordilt ning et riigieelarves edendamismeetmeteks ette
nähtud vahendite vähendamine poole võrra tooks kaasa põllumajandusekspordi
kahanemise 9 miljardi USA dollari ulatuses. Kuigi kõnealused arvväärtused ei ole
kindlalt tagatud, on siiski oluline tõsta esile nende selgelt positiivset
aspekti, mis kinnitab avaliku teavitamis- ja edendamispoliitika kasulikku mõju[35].
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Ettepanekuga
nähakse ette horisontaalse edendamissüsteemi ja ühise põllumajanduspoliitika valdkondlike
süsteemide vahelise koostoime tugevdamine edendamisstrateegia raames ning kõigi
edendamismeetmete puhul samalaadsete tunnustega visuaalsete ja sisuliste
elementide väljaarendamise, võttes samal ajal arvesse eri sektorite eripära.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
¨ Piiratud kestusega
ettepanek
–
¨  Ettepanek hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
X Piiramatu kestusega ettepanek
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku (vt
punkt 3.2.1 allpool),
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Kavandatud eelarve täitmise
viisid[36]
X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine
komisjoni poolt
–
¨ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides
töötavat komisjoni personali;
–
X  rakendusametite poolt
X Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
–
¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende asutustele
(täpsustada);
–
¨ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
–
¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;
–
¨ avalik-õiguslikele asutustele;
–
¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad
esitavad piisavad finantstagatised;
–
¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on
delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad
piisavad finantstagatised;
–
¨ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise
kohaste ühtse välis- ja julgeolekupoliitika meetmete rakendamine ja kes on kindlaks
määratud asjaomases alusaktis.
–       Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral
esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
Kava
haldamisel kasutatakse praegu eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega (programmide
elluviimisega seotud põhilised kulud) ja otsest tsentraliseeritud eelarve täitmist
(komisjoni algatatavad teavitamis- ja edendamismeetmed).
Ettepanekuga
hõlmatud asjakohased eelarve täitmise viisid on eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega ja otsene eelarve täitmine.
Kooskõlas
määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 3 lõikega 4 on komisjonil kavas delegeerida teavitamis-
ja müügiedendusprogrammide otsese eelarve täitmisega seotud teatavad ülesanded rakendusasutusele,
et osutada tõhusamat teenust ja suurendada ELi nähtavust põllumajandustoodete
teavitamis- ja müügiedendusmeetmete võtmisel.
2.           Haldusmeetmed
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Määrusega on nähtud ette programmide
hindamine. Praegu toimub hindamine igal aastal, lisandub üldhindamine programmi
lõpus. Meetmete mõju hindamiseks luuakse koondraamistik, mis on kooskõlas ÜPP
järelevalve ja hindamise ühtse raamistikuga.
Teavitamis- ja müügiedendusmeetmete
hindamist täiendatakse korrapäraste välishindamistega.
Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembril
[2020] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande meetmete elluviimise kohta.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1.     Välja selgitatud ohud
Põllumajandustoodetega
seotud horisontaalset teavitamis- ja müügiedendussüsteemi kasutatakse juba
alates 2000. aastast. Süsteemi on korrapäraselt kontrollitud ja vajaduse korral
on selle tulemusel kohandatud järelevalve- ja kontrollimenetlusi.
Põllumajanduse peadirektoraadi vastavusauditite ning kontrollikoja auditite
tulemusel tuvastatud ohud seoses teavitamis- ja müügiedendusmeetmetega on
seotud teatavate kulude mittemateriaalse olemuse ja meetmete elluviimisega
väljaspool Euroopa Liitu.
2.2.2.     Teave loodud
sisekontrollisüsteemi kohta
Ohtude
vähendamiseks on kehtestatud valiku-, rakendus- järelevalve-, kontrolli- ja
hindamiskord.
Komisjoni
ülesanne on parimate programmide väljavalimise menetluste määratlemine ja nende
sätestamine õigusaktides. Samuti kehtestab komisjon meetmete kulude
abikõlblikkuse eritingimused ning võib vastavalt kulude laadile kasutusele
võtta kindlasummalise finantseerimise, kulude astmiku jne. Arvesse võetakse spetsialiseerunud
rakendusasutuste poolset programmide elluviimist, kes võivad mõnikord asuda
väljaspool Euroopa Liitu. Iga kulueelarve täitmise suhtes kehtestatakse eraldi
kontrollieeskirjad.
Liikmesriikidega koostöös eelarve täitmise puhul tugineb kontrolliraamistik ÜPP ühistele kontrollieeskirjadele reformi
käigus uuendatud kujul (KOM(2011) 628) ning eelkõige iga makseasutuse esindaja
poolt igal aastal esitatavale kinnitavale avaldusele.
Otsese eelarve täitmise puhul tugineb toetuste
kontrollimise raamistik finantsmääruse (EL, Euratom) nr 966/2012 eeskirjadele
ning eelkõige komisjoni sisekontrollistandardite rakendamisele, kõikide
avalduste eelkontrollimisele ja kuludega seotud meetodite sertifitseerimisele,
samuti avalduste valimi järelauditeerimisele.
Edendamisprogrammiga
seotud haldusülesannete hajutamisel kohaldab komisjon ka kontrollimeetmeid, mis
finantsmääruse artikli 65 kohaselt kehtivad rakendusasutuste suhtes. Komisjon
teostab rakendusasutuse üle järelevalvet ja jälgib, et viimane täidaks tema
hallata olevate meetmete suhtes kehtivaid kontrollieesmärke.
Järelevalve-eeskirjad kehtestatakse vastava peadirektoraadi ja asutuse
vaheliste koostöötingimuste vormis.
Komisjon
teostab kontrollimisi riskipõhise lähenemise alusel, et tagada auditeerimise
keskendumine kõige riskialtimatele valdkondadele.
2.2.3.     Kontrolliga kaasnevate kulude
ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos
Teavitamis-
ja müügiedendusmeetmed on ka edaspidi hõlmatud Euroopa Põllumajanduse
Tagatisfondi kulude haldus- ja kontrollisüsteemiga.
Mis
puutub liikmesriikide kontrollikuludesse, siis on seda käsitlev analüüs
esitatud ÜPP reformimist käsitlevate seadusandlike ettepanekute juurde kuuluva
mõjuanalüüsi lisas 8 (KOM(2011) 626).
Komisjoni
kulusid suurendatakse vastavalt praegusele üldisele kulude suurenemisele
(sealhulgas kulude kahekordistumine eelarve täitmise puhul koostöös
liikmesriikidega), eriti otsese eelarve täitmise alla kuuluvate programmide
kulud.
Mitut
liikmesriiki hõlmavate programmide otsene eelarve täitmine on süsteemi jaoks
uus. Samalaadse programmi kontrollimise kohta võib esitada vaid ühe kulude
hinnangu. Näitena võiks tuua ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega
ettevõtjate konkurentsivõime programmid (KOM(2011) 834).
Prognooside
kohaselt ei too ettepanek kaasa Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi kasutatava
veamäära suurenemist.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
ÜPP
reformimist käsitlevate õigusaktide paketis, eelkõige ettepanekus ühise
põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja järelevalvet käsitleva määruse
kohta, on kavandatud säilitada ja tugevdada praegust üksikasjalikku kontrolli-
ja karistussüsteemi, mida makseasutused kohaldavad ning millel on ühised
põhiomadused ja iga toetuskava eripäradele vastavad erieeskirjad. Ühise
põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja järelevalvet käsitlev määrus
kehtib ka edendamispoliitikat käsitleva tulevase määruse suhtes.
Kontrollisüsteemidega
on üldiselt ette nähtud täielikud halduskontrollid kõigi toetusetaotluste suhtes,
ristkontrollid muude andmebaasidega, kui seda peetakse vajalikuks, ning
ettemaksete kohapealsed kontrollid minimaalse arvu tehingute puhul, sõltuvalt
vastava kavaga seonduvast riskist. Juhul kui kõnealuste kohapealsete
kontrollidega tuvastatakse palju rikkumisi, tuleb teha täiendavaid kontrolle.
Lisaks
on ÜPP reformimist käsitlevate õigusaktide paketis kavandatud, et liikmesriigid
ennetavad, tuvastavad ja kõrvaldavad eeskirjade eiramisi ja pettusi,
kehtestavad tõhusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi vastavalt
liidu õigusaktidele või liikmesriigi õigusele ning nõuavad sisse alusetult
tehtud maksed koos intressidega. See hõlmab automaatset eeskirjade eiramise
vastast kontrollimehhanismi, mille kohaselt kannab sissenõudmata maksega
seonduvad kulud asjaomane liikmesriik, kui sissenõudmist ei ole toimunud nelja
aasta jooksul alates sissenõudmistaotluse kuupäevast või kaheksa aasta jooksul,
kui sissenõudmine toimub kohtumenetluse teel. Selline mehhanism innustab
liikmesriike alusetult tehtud makseid võimalikult kiiresti sisse nõudma. Seoses
välisele teenuseosutajale usaldatud ülesannetega tulevase edendamispoliitika
haldamisel on rakendusasutus kohustatud andma iga juhtumi puhul eraldi
komisjonile teada võimalikest pettustest või eeskirjade eiramisest ning
kajastama seda korrapäraselt avaldatavates aruannetes.
Kontrollisüsteem
on seda olulisem, et edendamismeetmed on usaldatud rakendusasutustele, kellega
on lepinguline suhe üksnes toetusesaajatel. Et rakendusasutused on kasumit
taotlevad äriettevõtted, on vaja sihipäraselt tagada meetmete korrapärane
elluviimine.
3.           ETTEPANEKU HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus ………………………...……………] || Liigendatud/liigendamata([37]) || EFTA riigid[38]   || Kandidaat-riigid[39]   || Kolmandad riigid || Finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 2. || 05 02 10 01 – Edendusmeetmed — Liikmesriikide maksed 05 02 10 02 – Edendusmeetmed — Liidu otsetoetused || Liigendamata Liigendatud || EI EI || EI EI || EI EI || EI EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide
kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus ………………………………………] || Liigendatu/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaat-riigid || Kolmandad riigid || Finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 2. || 05 01 04 xx – Rakendusasutus || Liigendamata || EI || EI || EI || EI
Märkused:
Komisjon kavatseb delegeerida osa ülesannetest
rakendusasutusele. Seepärast tuleb luua eelarveartikli 05 alla vastavad
eelarveread.
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 2. || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad Vaheülemmäär „Turuga seotud kulud ja otsetoetused”
 Põllumajanduse peadirektoraat (*) ||   ||   || 2014[40] || 2015[41] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 10 01 || Kulukohustused || (1) || 0,0 || 0,0 || 4,0 || 5,0 || 9,0 || 36,0 || 36,0 || 90,0
 Maksed || (2) || 0,0 || 0,0 || 4,0 || 5,0 || 9,0 || 36,0 || 36,0 || 90,0
 05 02 10 02 || Kulukohustused || (1a) || 0,5 || 0,5 || 15,0 || 54,0 || 90,0 || 103,0 || 103,0 || 366,0
 Maksed || (2a) || 0,2 || 0,2 || 0,5 || 12,7 || 31,1 || 58,6 || 84,2 || 187,5
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[42]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 01 04 xx ||   || (3) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Põllumajanduse peadirektoraadi assigneeringud kokku || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456/0
 Maksed || =2+2a +3 || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94,6 || 120,2 || 277,5
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456,0
 Maksed || (5) || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94,6 || 120,2 || 277,5
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456,0
 Maksed || =5+ 6 || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94,6 || 120,2 || 277,5
(*) Märkused:
– Märgitud summad väljendavad täiendavat
finantsmõju hindamist võrreldes 2013. aasta eelarvega. Summade jagunemist
eelarveridade vahel võib kohandada vastavalt programmide elluviimisele.
Alates 2016.
aastast kavatseb komisjon delegeerida osa ülesannetest rakendusasutusele.
Summasid ja prognoositud kulude jagunemist võib kohandada ka vastavalt lõplikult
kindlaksmääratud delegeerimise ulatusele.
 Teabeks: kogukulude prognoos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || miljonites eurodes
 Eelarveaasta ||   ||   ||   ||   ||   || 2013. aasta eelarve ||   2014 ||   2015 ||   2016 ||   2017 ||   2018 ||   2019 ||   2020 || Kokku 2014–2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 10 01 – Edendusmeetmed – liikmesriikide maksed ||   || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 64,0 || 65,0 || 69,0 || 96,0 || 96,0 || 510,0
 05 02 10 02 – Edendusmeetmed – Euroopa Liidu otsetoetused || Kulu-kohustused || 1,0 || 1,5 || 1,5 || 16,0 || 55,0 || 91,0 || 104,0 || 104,0 || 373,0
   ||   ||   ||   ||   ||   || Maksed || 1,1 || 1,4 || 1,4 || 1,6 || 13,9 || 32,2 || 59,8 || 85,4 || 195,5
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 01 04 XX – Rakendusasutus ||   ||   ||   ||   ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   || Kulu-kohustused || 61,0 || 61,5 || 61,5 || 80,0 || 120,0 || 160,0 || 200,0 || 200,0 || 883,0
   ||   ||   ||   ||   ||   || Maksed || 61,1 || 61,4 || 61,4 || 65,6 || 78,9 || 101,2 || 155,8 || 181,4 || 705,5
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || „Halduskulud” (võrreldes 2013. aasta eelarvega)
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Põllumajanduse peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0,019 || 0,099 || -0.499 || -0.147 || 0.188 || 0.675 || 0,922 || 1,257
  Muud halduskulud || 0,000 || 0,000 || 0,002 || 0,006 || 0,003 || -0,001 || -0,001 || 0,009
 Põllumajanduse peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,019 || 0,099 || -0,497 || -0,141 || 0,191 || 0,674 || 0,921 || 1,266
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,019 || 0,099 || -0,497 || -0,141 || 0,191 || 0,674 || 0,921 || 1,266
miljonites
eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,519 || 0,559 || 18,501 || 58,583 || 99,188 || 139,675 || 139,922 || 457,266
 Maksed || 0,219 || 0,299 || 4,003 || 17,559 || 40,291 || 95,274 || 121,122 || 278,766
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
X  Ettepanek hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[43] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK[44] || Tõsta põllumajandussektori konkurentsivõimet ning suurendada selle lisandväärtust toiduainete tarneahelas.
 Väljund[45] || Programmide arv (siseturg/kolmandad riigid) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund45 || Uued abisaajad (uute ettepanekuid esitavate organisatsioonide osakaal pakkujate koguarvus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund45 || Mitut riiki hõlmavate programmide arv ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
X  Ettepanek hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase raamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 2,508 || 2,588 || 1,990 || 2,342 || 2,677 || 3,164 || 3,411 || 18,680
 Muud halduskulud || 0,110 || 0,110 || 0,111 || 0,116 || 0,113 || 0,109 || 0,109 || 0,778
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 2,618 || 2,698 || 2,101 || 2,458 || 2,790 || 3,273 || 3,520 || 19,458
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja[46]jäävad kulud kokku   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 2,618 || 2,698 || 2,101 || 2,458 || 2,790 || 3,273 || 3,520 || 19,458
(*) Arve võib
kohandada vastavalt lõplikult kindlaksmääratud delegeerimise ulatusele.
3.2.3.2.   Hinnanguline
personalivajadus
–
¨  Ettepanek ei hõlma personali kasutamist
–
X  Ettepanek hõlmab personali kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus täisarvudena (või kõige
rohkem ühe kohaga pärast koma)
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 19 || 19,5 || 13,7 || 15,3 || 17,1 || 20,1 || 21,6 ||
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[47]
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || 0 || 0,2 || 2,6 || 4,6 || 6,0 || 7,3 || 8,0 ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 aa [48]   || – peakorteris   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muud eelarveread (täpsustada) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU (*) || 19 || 19,7 || 16,3 || 19,9 || 23,1 || 27,4 || 29,6 ||
XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või
eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
(*) Kõnealune ettepanek
on seotud programmidega, mida kavandatakse delegeerida rakendusasutusele. Arve
võib seega kohandada lõplikult kindlaksmääratud delegeerimise ulatusele.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Põllumajandustoodete edendamispoliitika elluviimine
 Koosseisuvälised töötajad ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
X  Ettepanek on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga 2014–2020.
–
¨  Ettepanekuga kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi
ümberplaneerimine.
–
¨  Ettepanek eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase
finantsraamistiku läbivaatamist.
Märkused
Mitmeaastast
finantsraamistikku 2014–2020[49]
käsitlev ettepanek sisaldab ÜPP esimese samba puhul otsemakseteks ette nähtud
vahendeid ning turumeetmetega seotud kulukohustusi. Ettevaatusabinõuna on
komisjon võtnud arvesse nõukogu 8. veebruari 2013. aasta järeldusi mitmeaastase
finantsraamistiku kohta. Kui mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev määrus
vastu võetakse, toimub müügiedendusmeetmete rahastamine nõukogus 8. veebruaril
2013 kokku lepitud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi vaheülemmäära raames.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek ei hõlma kolmandate isikute poolset
kaasrahastamist.
–
X Ettepanek hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
Liidu rahaline toetus
programmimeetmetele on esitatud määruse eelnõu artiklites 15 ja 18. Praeguses
etapis ei ole võimalik veel määratleda kolmandate isikute kogu rahalist
osalust, sest osalusmäärad sõltuvad artiklites 15 ja 18 sätestatud
tingimustest.
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul on järgmine finantsmõju:
–
¨            omavahenditele
–
¨            mitmesugustele tuludele
[1]               Allikas: toiduaine- ja joogitööstuste konföderatsiooni
(CIAA) 2010. aasta aruanne.
[2]               Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon (ASEAN)
[3]               Aruanne „What Asia wants Long-term food consumption
trends in Asia”, Australian Bureau of Agricultural and Resource Economics and
Sciences, oktoober 2013
[4]               Allikas: Centre for Economic Policy Research (2013):
Reducing Transatlantic Barriers to Trade and Investement – An Economic
Assessment (koostatud kaubanduse peadirektoraadi jaoks), London.
[5]               Allikas: Copenhagen Economics (2010): Assessment of
Barriers to Trade and Investment between the EU and Japan (lõpparuanne
kaubanduse peadirektoraadile).
[6]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 2826/2000, 19. detsember
2000, põllumajandustoodete ja -saaduste teavitamis- ja müügiedendusmeetmete
kohta siseturul (EÜT L 328, 23.12.2000, lk 2) ning nõukogu määrus (EÜ) nr 2702/1999, 14. detsember
1999, põllumajandussaaduste ja -toodetega seotud teavitamis- ja
müügiedendusmeetmete kohta kolmandates riikides (EÜT L 327, 21.12.1999, lk 7).
[7]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008, 17. detsember 2007,
põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta
siseturul ja kolmandates riikides (ELT L 3, 5.1.2008, lk 1).
[8]               Komisjoni määrus (EÜ) nr 501/2008, 5. juuni 2008,
milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 (põllumajandussaaduste
ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates
riikides) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 147, 6.6.2008, lk 3).
[9]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr
966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ,
Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).
[10]             KOM(2011) 500 (punkt 6.1.3).
[11]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002,
millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse
teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (ELT L 11, 16.1.2003,
lk 1).
[12]             Määrus (EL) …, ELT …
[13]             ELT C …, lk.
[14]             ELT C …, lk.
[15]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008, 17. detsember 2007,
põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta
siseturul ja kolmandates riikides (ELT L 3, 5.1.2008, lk 1).
[16]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1151/2012, 21. november
2012, põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta
(ELT L 343, 14.12.12, lk 1).
[17]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse
eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
[18]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr XXX/20.., millega
kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, ELT ….
[19]             Määrus (EL) nr [KOM(2011) 416] kalandus-
ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, ELT …...
[20]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 110/2008, 15. jaanuar
2008, piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja
geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks
nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).
[21]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, 28. juuni
2007, mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete
märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L
189, 20.7.2007, lk 1).
[22]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 228/2013, 13.
märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu
äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 78, 20.3.2013, lk 23).
[23]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298,
26.10.2012, lk 1).
[24]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr ..., millega
kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, ELT ….
[25]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL Euratom) nr
883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF)
juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248,
18.9.2013, lk 1–22).
[26]             Nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, 11 november 1996,
mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et
kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade
eiramise eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2–5).
[27]             Komisjoni otsus, 23. aprill 2004, ühise
põllumajanduspoliitika valdkonda kuuluvate küsimustega tegelevate
nõuanderühmade kohta (ELT 120, 24.4.2004, lk 50).
[28]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 1184/2006, 24. juuli 2006, millega
kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju põllumajandustoodete ja saaduste tootmise
ja nendega kauplemise suhtes (ELT L 214, 4.8.2006, lk 7).
[29]             ABM – tegevuspõhine juhtimine, ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[30]             Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või
b.
[31]             Kaitstud päritolunimetus.
[32]             Kaitstud geograafiline tähis.
[33]             Kontrollikoja eriaruande nr 10/2009 „Põllumajandussaaduste
ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed” kokkuvõtte V punkt.
[34]             http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/index_en.htm.

[35]             http://www.wheatworld.org/wp-content/uploads/trade-global-insight-map-report-march2010-20100423.pdf.

[36]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[37]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[38]             EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[39]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[40]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
Prognoosid põhinevad hüpoteesil, et rakendamine algab 2016. aastal.
[41]             2015. aasta assigneeringud (enne reformi) on esitatud
ligikaudsetena ning võrreldes 2014. aastaga muutumatuna, ilma et see piiraks
2015. aastaks 2015. aasta eelarveprojekti raames tehtavaid üksikasjalikke
prognoose.
[42]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[43]             Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud
teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus
kilomeetrites jms).
[44]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
[45]             Määruse (EL) nr .../20.. (ühise põllumajanduspoliitika
rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta, [ÜPP horisontaalmäärus] KOM(2011)
628) artiklis 110 sätestatud ühise põllumajanduspoliitika järelevalve ja
hindamine raames luuakse järelevalve ja hindamise ühtne raamistik ning sellest
tulenevalt täidetakse tulemustabeleid hiljem vastavalt.
[46]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[47]             Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
[48]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[49]             KOM(2011) 500, 29.6.2011.