|

52011PC0526

Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse otsust 2007/641/EÜ (mis käsitleb AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artikli 37 kohaste konsultatsioonide lõpetamist Fidži Saarte Vabariigiga) ja pikendatakse selle kohaldamisaega  /* KOM/2011/0526 lõplik - 2011/0230 (NLE) */

	SELETUSKIRI1. 2006. aasta detsembris toimunud sõjaväelise riigipöörde tõttu alustati muudetud Cotonou lepingu artiklis 96 sätestatud konsultatsioone. Konsultatsioonide tulemusena lepiti 2007. aasta aprillis kokku inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtetega seotud kohustustes. 1. oktoobril 2007 otsustas nõukogu oma otsusega 2007/641/EÜ kehtestada Fidži suhtes asjakohased meetmed, et arengukoostöö sõltuks teataval määral Fidži edusammudest kokkulepitud kohustuste täitmisel.2. 10. aprillil 2009 peatas Fidži president aga põhiseaduse kehtivuse, vabastas ametist kõik kohtunikud ja teatas, et valimised korraldatakse hiljemalt 2014. aasta septembris. Sellega rikkus Fidži ühepoolselt põhikohustusi, mis ta oli ELi ees 2007. aasta aprillis võtnud. Nimetatud sündmused toimusid päev pärast seda, kui apellatsioonikohus oli tunnistanud 2006. aasta riigipöörde järel ametisse nimetatud ja sõjaväelaste juhitava valitsuse õigusvastaseks. Lisaks on Fidžil välja kuulutatud erakorraline seisukord ja oluliselt piiratud sõnavabadust.3. Pärast kõnealuseid negatiivseid sündmusi otsustas nõukogu 24. septembril 2009 oma otsusega 2009/735/EÜ pikendada kuni 31. märtsini 2010 nende Fidži suhtes kehtestatud asjakohaste meetmete kohaldamisaega, mis on sätestatud 1. oktoobril 2009 aeguma pidanud otsuses 2007/641/EÜ. ELiga kokkulepitud kohustuste täitmise edasise hilinemise tõttu otsustas nõukogu 29. märtsil 2010 otsusega 2010/208/EL pikendada otsuses 2007/641/EÜ Fidži suhtes kehtestatud asjakohaste meetmete kohaldamisaega kuni 1. oktoobrini 2010, 27. septembril 2010 pikendati otsusega 2010/589/EL kõnealust kohaldusaega kuni 31. märtsini 2011 ning 31. märtsil 2011 otsusega 2011/219/EL veel kuni 30. septembrini 2011.5. Kokkulepitud kohustuste täitmisel ei ole täheldatud positiivseid muutusi.6. Kui kaasnevate meetmete raames endistele suhkruprotokolliga ühinenud riikidele antav 2010. aasta toetus, mis olenes demokraatliku protsessi jätkumisest, 2010. aasta mais tühistati, suunati osa toetusest Suvas asuva delegatsiooni kaudu otsetoetusteks suhkrutootmisest otseselt sõltuvatele elanikele, et vähendada kahjulikke sotsiaalseid tagajärgi.7. Fidžile aastateks 2011–2013 ette nähtud toetuse soovituslik summa on vastavalt komisjoni otsusele K(2010)8130 51,094 miljonit eurot. Kõnealune toetus oleneb (täielikult või osaliselt) siiski sellest, kas Cotonou lepingu artikli 96 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artikli 37 alusel peetavatel konsultatsioonidel saavutatakse edu. Edusammude puudumise korral rahastatakse ainult meetmeid, millega leevendatakse kahjulikke sotsiaalseid mõjusid.8. Tulenevalt Fidži sotsiaalmajandusliku olukorra jätkuvast halvenemisest ning asjaolust, et praegune lähenemisviis ei ole aidanud kaasa demokraatia ja õigusriigi taastamisele, võetakse kasutusele uus lähenemisviis, mis hõlmab suunatud arenguabi andmise jätkamist Fidžile, et toetada kaitsetumaid rahvastikurühmi ja demokratiseerimist. Abi andmist ei vahenda valitsus (19. mail 2011 vastu võetud ühisteatis SEK (2011) 585).9. Eespool toodud kaalutlustel peaks Euroopa Liit praeguses etapis kohaldatava poliitika ja asjakohaste meetmete rakendamist pikendama.10. Seepärast teeb komisjon nõukogule ettepaneku pikendada kehtivat otsust veel kaheteistkümne kuu võrra kuni 30. septembrini 2012.11. EL peaks jätkama Fidžiga korrapärast dialoogi ja püsivat poliitilist koostööd ning seetõttu tuleks otsus korrapäraselt läbi vaadata.12. Tehakse ettepanek teavitada Fidži vahevalitsust käesolevast otsusest otsusele lisatud president Nailatikaule adresseeritud kirja kavandi kaudu ja teavitada teda järgmistest asjaoludest: a) EL on tihedast poliitilisest dialoogist endiselt huvitatud vastavalt Cotonou lepingu artiklile 8; b) EL hindab põhiseadusliku korra juurde tagasipöördumise osas tehtud edusamme ning võtab neid jätkuvalt arvesse seoses kaasnevate meetmetega endiste suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks ja Fidži suhtes kohaldatava kümnenda EAFi riikliku sihtprogrammiga; c) AKV-EÜ partnerluslepingu artiklile 96 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artiklile 37 vastavad uued konsultatsioonid on võimalikud, kui Fidži seda soovib.13. Asjakohaseid meetmeid tuleks seetõttu muuta ainult niivõrd, kui see on vajalik edasise arengu arvessevõtmiseks ning võimaldab teha muudatusi lähenemisviisi. Meetmete sisu ei muudeta, isegi kui see peaks olema aegunud.KokkuvõteEespool toodut silmas pidades tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud ettepaneku eelnõu nõukogu otsuse kohta, millega muudetakse Fidži Vabariigi suhtes võetavaid asjakohaseid meetmeid ja pikendatakse nende kohaldamisaega.2011/0230 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse otsust 2007/641/EÜ (mis käsitleb AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artikli 37 kohaste konsultatsioonide lõpetamist Fidži Saarte Vabariigiga) ja pikendatakse selle kohaldamisaegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217,võttes arvesse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel 23. juunil 2000 Cotonous[1] alla kirjutatud koostöölepingut, mida on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis,[2] (edaspidi „AKV-EÜ partnerlusleping”), eriti selle artiklit 96,võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet AKV-EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta,[3] eriti selle artiklit 3,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (edaspidi „arengukoostöö rahastamisvahend”),[4] eriti selle artiklit 37,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Otsus 2007/641/EÜ[5] (mis käsitleb AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artikli 37 kohaste konsultatsioonide lõpetamist Fidži Saarte Vabariigiga) võeti vastu selleks, et rakendada asjakohaseid meetmeid pärast AKV-EÜ partnerluslepingu artiklis 9 loetletud oluliste lepingu osade rikkumist ja arengukoostöö rahastamisvahendi artiklis 3 osutatud väärtuste eiramist.2.  Kõnealuseid meetmeid on pikendatud 24. septembri 2009. aasta otsusega 2009/735/EÜ[6] ja hiljem 29. märtsi 2010. aasta otsusega 2010/208/EL,[7] 27. septembri 2010. aasta otsusega 2010/589/EL[8] ning 31. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/219/EL,[9] kuna Fidži ei olnud ikka veel täitnud 2007. aasta aprillis toimunud konsulteerimiste käigus võetud tähtsaid kohustusi seoses AKV-ELi partnerluslepingu ja arengukoostöö rahastamisvahendi oluliste osadega ning mitme kõnealuse kohustuse täitmisel on hiljuti esinenud ka märkimisväärseid tagasilööke.3.  Otsuses 2007/641/EÜ sätestatud meetmete kohaldamisaeg lõpeb 30. septembril 2011. Otsuse kohaldamisaega tuleks pikendada ning asjaomaste meetmete sisu tuleks tehniliselt ajakohastada,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Otsust 2007/641/EÜ muudetakse järgmiselt:4.  Artikli 3 teine lõik asendatakse järgmisega:„Otsuse kehtivus lõpeb 30. septembril 2012. Otsus vaadatakse korrapäraselt vähemalt iga kuue kuu tagant läbi.”;5.  Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.Artikkel 2Käesoleva otsuse lisas olev kiri adresseeritakse Fidži Vabariigile.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […]LISAKirja kavandTema ekstsellents Tema Ekstsellents Ratu Epeli NAILATIKAUFidži Vabariigi presidentSuvaFidži VabariikTeie EkstsellentsEuroopa Liit (edaspidi „EL”) peab väga tähtsaks AKV-EÜ partnerluslepingu artiklit 9 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artiklit 3. Inimõiguste ning demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete järgimine, millele AKV-EÜ partnerlus on rajatud, on AKV-EÜ partnerluslepingu oluline osa ning meie suhete alus.11. detsembril 2006 mõistis ELi Nõukogu hukka sõjaväelise riigipöörde Fidžil.Vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu artiklile 96 ning arvestades, et 5. detsembril 2006 toimunud sõjaväelise riigipöördega rikuti kõnealuse lepingu artiklis 9 loetletud olulisi lepingu osi, kutsus EL Fidži Vabariiki (edaspidi „Fidži”) konsultatsioonidele, et AKV-EÜ partnerluslepinguga sätestatud korra kohaselt uurida põhjalikult olukorda ja vajaduse korral seda parandada.Konsultatsioonide ametlik osa algas Brüsselis 18. aprillil 2007. EL väljendas rahulolu selle üle, et vahevalitsus kinnitas mitmeid põhikohustusi seoses inimõiguste ja põhivabadustega ning demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete järgimisega, millele on viidatud allpool, ja tegi ettepanekuid positiivsete meetmete rakendamiseks nende kohustuste täitmisel.Kahjuks on vahepeal toimunud hulk tagasilööke (eriti 2009. aasta aprillis), mille tulemusena Fidži on jätnud täitmata mitu võetud kohustust. Nimetatud tagasilöökide hulka kuuluvad eelkõige põhiseaduse kehtivuse peatamine, parlamendivalimiste edasilükkamine väga pikaks ajaks ja inimõiguste rikkumise juhud. Kuigi varem võetud kohustuste täitmine on oluliselt edasi lükkunud, on enamik nimetatud kohustustest Fidži praeguse olukorra tõttu endiselt väga aktuaalsed. Seepärast on need kohustused lisatud ka käesolevale kirjale. Fidži ühepoolne otsus eirata paljusid põhikohustusi jätab riigi ilma osast temale määratud arenguabi vahenditest.Lähtudes AKV-EÜ partnerluslepingu aluseks olevast partnerluse vaimust, väljendab EL siiski oma valmisolekut alustada uusi ametlikke konsultatsioone niipea, kui on võimalik mõistlikult eeldada, et sellised konsultatsioonid õnnestub edukalt lõpule viia. 1. juulil 2009 tutvustas vahevalitsuse peaminister reforme ja demokraatia taastamist käsitlevat tegevuskava. EL on valmis alustama selle tegevuskava käsitlemiseks dialoogi ja kaaluma tegevuskava kasutamist uute konsultatsioonide lähtepunktina. Selleks et luua võimalus uute konsultatsioonide alustamiseks, on EL seega otsustanud pikendada praegu kehtivate asjakohaste meetmete kohaldamisaega. Ehkki mõned asjakohastest meetmetest on nüüdseks aegunud, eelistab EL nende ühepoolse ajakohastamise asemel jätkuvalt uurida, kas Fidžiga oleks võimalik alustada uusi konsultatsioone. Seepärast on eriti oluline, et vahevalitsus kohustuks pidama riigis kõiki osapooli hõlmavat poliitilist dialoogi ja ilmutaks rakendatava tegevuskava ajastamise küsimuses paindlikkust. ELi seisukoht lähtub praegu ja ka edaspidi AKV-EÜ partnerluslepingu olulistest osadest ja aluspõhimõtetest, eelkõige dialoogi ja vastastikuste kohustuste täitmise kesksest rollist. Sellest hoolimata rõhutatakse, et EL ei tee tulevikus toimuda võivate konsultatsioonide kohta ennatlikke järeldusi.Kui Fidži peaks uute konsultatsioonide tulemusena võtma endale olulised kohustused, kohustub EL asjakohased meetmed varakult läbi vaatama ja neid positiivses suunas muutma. Kui olukord Fidžil ei parane, on seevastu ette näha, et riik jääb ilma täiendavatest arenguabi vahenditest. EL hindab eriti põhiseadusliku korra taastamisel tehtud edusamme ning võtab neid arvesse seoses kaasnevate meetmetega suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks ja Fidži suhtes kohaldatava kümnenda Euroopa Arengufondi riikliku sihtprogrammiga.Kuni uute konsultatsioonideni kutsub EL Fidžit jätkama ja hoogustama tihedat poliitilist dialoogi.Asjakohased meetmed on järgmised:-  humanitaarabi ning kodanikuühiskonna ja kaitsetumate rahvastikurühmade otsest toetamist võib jätkata;-  pooleliolevat, eelkõige kaheksanda ja üheksanda EAFi raames toimuvat koostöötegevust võib jätkata; ¨-  koostöötegevust, mis aitaks taastada demokraatiat ja parandada valitsemist, võib jätkata, välja arvatud väga erandlikel asjaoludel;-  suhkrureformi 2006. aasta täiendavaid meetmeid võib rakendada. Fidži kirjutas rahastamiskokkuleppele tehnilisel tasandil alla 19. juunil 2007. Märgitakse, et rahastamiskokkulepe sisaldab peatamisklauslit;-  suhkrureformi täiendavate meetmete mitmeaastase sihtprogrammi aastateks 2011–2013 võib ette valmistada ja alla kirjutada;-  riigistrateegia dokumendi ja kümnenda EAFi riikliku sihtprogrammi ning suunava rahastamispaketi lõpliku väljatöötamise, tehnilisel tasandil allakirjutamise ja rakendamise, samuti sellest summast kuni 25 % ergutava toetuse võimaliku eraldamise tingimuseks on seoses inimõiguste ja õigusriigi põhimõtetega võetud kohustuste täitmine, nimelt et vahevalitsus järgib põhiseadust, kohtusüsteemi sõltumatust austatakse täielikult, 6. septembril 2007 taaskehtestatud erakorralise seisukorra eeskiri tunnistatakse võimalikult kiiresti kehtetuks, inimõiguste kõiki väidetavaid rikkumisi uuritakse või need lahendatakse kooskõlas Fidži seadustest tulenevate menetluste ja foorumitega ning vahevalitsus teeb kõik endast oleneva, et takistada ähvardavate avalduste tegemist julgeolekuorganite poolt;-  2007. aasta suhkrutoetus on null;-  2008. aasta suhkrutoetuse avamine oli seotud tingimusega, et esitatakse tõendid valimiste usaldusväärne ja õigeaegse ettevalmistamise kohta vastavalt kokkulepitud kohustustele, nimelt et korraldatakse rahvaloendus ning põhiseaduse kohane valimispiirkondade piiride muutmine ja valimisreform, võetakse meetmed valimiskomisjoni töö tagamiseks, sealhulgas valimiskomisjoni esimehe ametissemääramiseks 30. septembriks 2007 vastavalt põhiseadusele. Fidži 2008. aasta suhkrutoetus tühistati 31. detsembril 2009;-  2009. aasta suhkrutoetus tühistati 2009. aasta mais, sest vahevalitsus otsustas lükata üldvalimised edasi 2014. aasta septembrisse;-  2010. aasta toetus tühistati enne 1. maid 2010, sest demokraatlik protsess oli pidurdunud. Arvestades siiski suhkrusektori kriitilist olukorda, suunati osa rahalistest vahenditest otsetoetusteks suhkrutootmisest otseselt sõltuvatele elanikele, et vähendada kahjulikke sotsiaalseid tagajärgi. Kõnealuseid vahendeid haldab tsentraalselt ELi delegatsioon Suvas, mitte valitsus;-  endiste suhkruprotokolliga ühinenud riikidele suhkrureformiga kaasnevate meetmete mitmeaastase sihtprogrammi raames (aastateks 2011–2013) ette nähtud soovituslike toetuste andmine sõltub sellest, kas konsultatsioonide käigus jõutakse kokkuleppele. Sellise kokkuleppe puudumise korral rahastatakse kõnealusest toetusest ainult meetmeid, millega leevendatakse kahjulikke sotsiaalseid mõjusid.-  kaaluda võidakse täiendavat toetust põhikohustuste elluviimiseks ja sellega seotud ettevalmistuste tegemiseks, eelkõige toetust valimiste ettevalmistamiseks ja/või läbiviimiseks;-  piirkondlik koostöö ja Fidži osalemine selles jääb muutumatuks;-  Kohustuste täitmist kontrollitakse vastavalt käesoleva kirja lisas esitatud tingimustele, mis käsitlevad korrapärast dialoogi, hindamis- ja järelevalvemissioonidega tehtavat tihedat koostööd ning aruandlust.Lisaks sellele ootab EL Fidžilt täielikku koostööd Vaikse ookeani saarte foorumiga silmapaistvate isikute töörühma soovituste rakendamisel, mida foorumi välisministrid toetasid Vanuatus 16. märtsil 2007 toimunud kohtumisel.Euroopa Liit jätkab Fidži olukorra hoolikat jälgimist. Vastavalt Cotonou lepingu artiklile 8 peetakse Fidžiga tihedat poliitilist dialoogi, et tagada inimõiguste austamine, demokraatia taastamine ja õigusriigi põhimõtete järgimine seni, kuni mõlemad lepinguosalised jõuavad järeldusele, et dialoog on täitnud oma eesmärgi.Juhul kui vahevalitsus võetud kohustuste täitmisega viivitab, selle katkestab või sellest taganeb, jätab EL endale õiguse asjakohaseid meetmeid muuta.EL rõhutab, et Fidži privileegid ELiga tehtavas koostöös olenevad Cotonou lepingu oluliste osade ning arengukoostöö rahastamisvahendis kehtestatud põhimõtete järgimisest. Veenmaks ELi selles, et vahevalitsus on täielikult valmis võetud kohustustest kinni pidama, on oluline teha kokkulepitud kohustuste täitmisel kiiresti olulisi edusamme.Lugupidamisega,Brüssel,ELi nimel |Lisa lisa FIDŽI VABARIIGIGA KOKKU LEPITUD KOHUSTUSED .A. Demokraatia põhimõtete austamineKohustus nr 1Pärast 1. märtsi 2007 toimuvad 24 kuu jooksul vabad ja õiglased parlamendivalimised, lähtudes Vaikse ookeani saarte foorumi sekretariaadi määratud sõltumatute vaatlejate tehtud hindamise tulemustest. Valimiste ettevalmistusi ja valimisi jälgitakse, kohandatakse ja vaadatakse läbi ühiselt vastavalt vajadusele, lähtudes ühiselt kokku lepitud võrdlusalustest. See tähendab eelkõige järgmist:-  30. juuniks 2007 võtab vahevalitsus vastu ajakava, milles kavandatakse uute parlamendivalimiste ettevalmistavate toimingute lõpuleviimise kuupäevad;-  ajakavas on täpsustatud rahvaloenduse, valimisringkondade piiride muutmise ja valimisreformi ajastus;-  piiride kindlaksmääramine ja valimisreform toimub vastavalt põhiseadusele;-  võetakse meetmed valimiskomisjoni töö tagamiseks, sealhulgas valimiskomisjoni esimehe ametissemääramiseks 30. septembriks 2007 vastavalt põhiseadusele;-  asepresident määratakse ametisse vastavalt põhiseadusele.Kohustus nr 2Vahevalitsus võtab peamiste seadusandlike, eelarve- ja muude poliitikaalgatuste ja muudatuste vastuvõtmisel arvesse konsultatsioone kodanikuühiskonnaga ja teiste asjaomaste sidusrühmadega.B. ÕigusriikKohustus nr 1Vahevalitsus annab endast parima, et takistada ähvardavate avalduste tegemist julgeolekuorganite poolt.Kohustus nr 2Vahevalitsus järgib 1997. aasta põhiseadust ning tagab selliste põhiseaduslike institutsioonide nagu Fidži inimõiguste komisjoni, avaliku teenistuse komisjoni ja põhiseaduslike ametikohtade komisjoni normaalse ja sõltumatu töö. Säilitatakse pealikute suurkogu oluline sõltumatus ja töö.Kohustus nr 3Kohtusüsteemi sõltumatust austatakse täielikult, süsteemil võimaldatakse vabalt töötada ning kõik asjaomased isikud austavad selle otsuseid, eelkõige järgmist:-  vahevalitsus kohustub tagama kohtu ametisse määramise 15. juuliks 2007 vastavalt põhiseaduse paragrahvi 138 lõikele 3;-  kohtunike ametisse määramine ja/või ametist vabastamine toimub edaspidi ranges vastavuses põhiseaduse sätete ja menetluskorraga;-  sõjavägi ja politsei ega vahevalitsus ei sekku mingil juhul ega viisil kohtumenetlusse; kohustus hõlmab juristide täielikku austamist.Kohustus nr 4Kõik korruptsiooniga seotud kriminaalmenetlused lahendatakse asjakohaste kohtukanalite kaudu ning väidetavaid korruptsioonijuhtumeid uurivad võimalikud muud organid tegutsevad põhiseaduse kohaselt.C. Inimõigused ja põhivabadusedKohustus nr 1Vahevalitsus astub kõik vajalikud sammud, et hõlbustada inimõiguste kõikide väidetavate rikkumisjuhtumite uurimist või lahendamist kooskõlas Fidži saarte seadustest tulenevate menetluste ja foorumitega.Kohustus nr 2Vahevalitsus tunnistab 2007. aasta mais kehtetuks erakorralise seisukorra eeskirja, sõltuvalt võimalikest ohtudest riigi julgeolekule, avalikule korrale ja ohutusele.Kohustus nr 3Vahevalitsus kohustub tagama, et Fidži inimõiguste komisjon töötab täiesti sõltumatult ja vastavalt põhiseadusele.Kohustus nr 4Igas vormis sõnavabadust ja meediavabadust austatakse täielikult, nagu põhiseaduses ette nähtud.D. Kohustuste täitmise kontrollKohustus nr 1Vahevalitsus kohustub pidama korrapärast dialoogi, et tehtud edusamme saaks kontrollida, ning võimaldab ELi ja Euroopa Komisjoni asutustele/esindajatele täieliku juurdepääsu kogu teabele inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi rahumeelse taastamise kohta Fidžil.Kohustus nr 2Vahevalitsus teeb täielikku koostööd ELi kontrollkäikude raames, mida võidakse korraldada edusammude hindamiseks ja järelevalveks.Kohustus nr 3Vahevalitsus saadab iga kolme kuu järel alates 30. juunist 2007 arenguaruandeid Cotonou lepingu oluliste põhimõtete järgimise ja kohustuste täitmise kohta.Märgitakse, et teatavaid küsimusi on võimalik tulemuslikult lahendada üksnes pragmaatilise lähenemisviisiga, mis tunnistab praegust tegelikku olukorda ja keskendub tulevikule.[1] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.[2] ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.[3] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376.[4] ELT L 378, 27.12.2006, lk 41-71.[5] ELT L 260, 5.10.2007, lk 15.[6] ELT L 262, 6.10.2009, lk 43.[7] ELT L 89, 9.4.2010, lk 7.[8] ELT L 260, 2.10.2010, lk 10-15.[9] ELT L 93, 7.4.2011, lk 2-8.


|

52011PC0302

NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse Saksamaal kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes („kaldalt tulev elekter”) kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19 Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse Saksamaal kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes („kaldalt tulev elekter”) kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19  /* KOM/2011/0302 lõplik - NLE 2011/0133 */

	SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTEnergiatoodete ja elektrienergia maksustamine on liidus reguleeritud nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ[1] (edaspidi „energia maksustamise direktiiv” või „direktiiv”).Direktiivi artikli 19 lõike 1 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal lisaks eelkõige artiklite 5, 15 ja 17 sätetele ühehäälselt lubada liikmesriigil kehtestada täiendav maksuvabastus või maksustamistaseme alandamine teatavatel poliitilistel kaalutlustel.Käesoleva ettepaneku eesmärk on lubada Saksamaal kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes (edaspidi „kaldalt tulev elekter”). Kõnealune erand peaks andma majandusliku stiimuli kaldalt tuleva elektri kasutamiseks, et vähendada sadamalinnade õhusaastet.Taotlus ja selle üldine taust27. detsembri 2010. aasta kirjas teatasid Saksamaa ametiasutused komisjonile, et nad kavatsevad kohaldada kaldalt tuleva elektri suhtes ELi elektrimaksu miinimummäära suurust vähendatud määra, st 0,50 eurot/MWh. Täiendavat teavet saadi Saksamaalt 11. jaanuaril 2011.Saksamaa on taotlenud vähendatud määra kohaldamise lubamist piiramata ajaks.Saksamaa soovib taotletud meetmega pakkuda stiimuli kaldalt tuleva elektri kasutamiseks, kuna seda peetakse vähem saastavaks kui elektrienergia tootmist sadamakai ääres seisvate laevade pardal. Praegu tuleb kaldalt tulevat elektrit maksustada elektrimaksu üldise määraga, mis on 20,50 eurot/MWh. Samas peavad liikmesriigid energia maksustamise direktiivi artikli 14 lõike 1 punkti c kohaselt vabastama maksust laeva pardal toodetava elektrienergia, mida kasutatakse ühenduse territoriaalvetes sõitmiseks, ja võivad direktiivi artikli 15 lõike 1 punkti f kohaselt toimida samamoodi laeva pardal toodetava elektrienergiaga, mida kasutatakse sisevetes sõitmiseks.Saksamaa soovib kohaldada kaldalt tuleva elektri suhtes 0,50 eurot/MWh suurust vähendatud maksumäära, järgides seega direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud elektri maksustamise alammäära. Elektrimaksu vähendatud määra tuleb kohaldada kõigi kaldalt tulevate elektritarnete suhtes nii ühenduse territoriaalvetes kui ka sisevetes, välja arvatud eraomanduses olevate lõbusõidulaevade puhul.Saksamaa tahab maksuvähendusega pakkuda laevade käitajatele stiimuli kaldalt tuleva elektri kasutamiseks, et vähendada kai ääres seisvatelt laevadelt tulenevat õhusaastet ja müra ning CO2-heidet. Vähendatud maksumäära kohaldamine parandab kaldalt tuleva elektri konkurentsivõimet võrreldes täielikult maksuvabade punkrikütuste põletamisega laevade pardal.Saksamaa leiab, et kõnealune meede on kooskõlas komisjoni soovitusega 2006/339/EÜ ühenduse sadamates seisvatel laevadel kaldalt tuleva elektri kasutamise edendamise kohta[2] ning komisjoni teatisega „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani” (KOM(2009) 8)[3].Saksamaa ametiasutuste argumendid seoses kõnealuse meetme mõjuga siseturuleSaksamaa ametiasutuste väitel ei mõjuta kõnealune meede siseturu nõuetekohast toimimist ega too kaasa konkurentsimoonutusi. Nad leiavad, et kasusaajad, st laevakäitajad, kes kasutavad direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud madalaima tasemega maksustatud kaldalt tulevat elektrit, ei saa tegelikkuses majanduslikke eeliseid, kuna kõnealused käitajad toodavad praegu oma elektrienergiat laevapardal ja kuna see elektrienergia on maksudest vabastatud. Saksamaa ametiasutuste sõnul ei too laevapardal toodetava elektrienergia asendamine kohaldatava madalaima tasemega maksustatava kaldalt tuleva elektriga kaasa üldist kulueelist.Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, eriti selle artikli 14 lõike 1 punkt c ja artikli 15 lõike 1 punkt f.Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohase meetme hindamineTeatavad poliitilised kaalutlusedDirektiivi artikli 19 lõike 1 esimeses lõigus on sätestatud järgmiselt:„Lisaks eelmiste artiklite sätetele, eriti artiklitele 5, 15 ja 17, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil kehtestada täiendava maksuvabastuse või -vähenduse teatavatel poliitilistel kaalutlustel.”Kõnesoleva maksuvähendusega soovivad Saksamaa ametiasutused toetada meedet, mis võimaldab laevadel saada sadamakai ääres elektrienergiat keskkonnahoidlikumal viisil, parandades seega kohalikku õhukvaliteeti. Saksamaa märkis, et komisjon on tegelikult juba soovitanud kasutada kaldalt tulevat elektrit, selle asemel et toota elektrienergiat sadamakai ääres seisvate laevade pardal, ning tunnistanud seega kõnealuse tegevuse keskkonnahoidlikkust[4]. Märgitakse, et sadamakai ääres seisvatele laevadele jaotatavat elektrienergiat maksustatakse Saksamaal praegu määraga 20,50 eurot/MWh. Taotletud vähendamine tooks seega kaasa täiendava stiimuli (20 eurot/MWh) nimetatud tehnoloogia kasutamiseks ja aitaks sellega kaasa osutatud poliitilise eesmärgi saavutamisele.Komisjon märgib ühtlasi, et praegu on oluline takistus kaldalt tuleva elektri laialdasemale kasutusele sadamate vajaliku maismaa infrastruktuuri peaaegu täielik puudumine. Seetõttu vajatakse tõenäoliselt eelkõige sellise infrastruktuuri ehitamist käsitlevaid täiendavaid algatusi, et saavutada kõnealuse maksuvabastusega seonduv poliitiline eesmärk. Sellega seoses osutatakse, et alates 2011. aasta juunist on liikmesriikidel tingimusteta kohustus täita selliste asjaomaste saasteainetega nagu tahked osakesed seonduvaid õhukvaliteedi standardeid[5]. Nimetatud kohustusega nõutakse, et liikmesriigid leiaksid lahendusi sellistele probleemidele nagu sadamakai ääres seisvate laevade põhjustatud heide teatavates sadamates, ning on mõistetav, et selliste probleemidega sadamate puhul soodustatakse kaldalt tuleva elektri kasutamist õhukvaliteedi üldise strateegia osana.Seatud poliitilise eesmärgi sisuga seoses osutab komisjon, et kaldalt tuleva elektri kasutamise edendamine on tegelikult ühine poliitiline eesmärk, mille poole tuleks pürgida kogu ELis tervikuna. Seda on selgesti tõdetud komisjoni teatises KOM(2007) 575 integreeritud merenduspoliitika kohta ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumendis,[6] mille kohaselt kõnealust eesmärki käsitletakse direktiivi 2003/96/EÜ läbivaatamise käigus. Artikli 19 eesmärk on reageerida üksikute liikmesriikide erioludele, mida direktiivis ei kajastata. Direktiivi artiklil 19 põhinevat erandit, millega soovitakse edendada kaldalt tuleva elektri kasutamist, võidakse seega kohaldada üksnes üleminekumeetmena, kuni kõnealust eesmärki käsitletakse direktiivi 2003/96/EÜ läbivaatamise käigus.Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaTaotletud meede hõlmab peamiselt ELi keskkonnapoliitikat. Meetmega aidatakse kaasa kohaliku õhukvaliteedi parandamise eesmärgile sel määral, kuivõrd see aitab vähendada punkrikütuste põletamist sadamas seisvate laevade pardal. Meede võib piiratud määral aidata vähendada ka CO2-heidet, kuigi sellise mõju tähtsus sõltub kaldapealse võrgu kaudu laevadele jaotatava elektrienergia allikast[7].Siinkohal tuleb meenutada, et kaldalt tuleva elektri ebasoodsa konkurentsiolukorra üks olulisi põhjusi on see, et alternatiivne võimalus, st sadamas seisvate laevade pardal toodetud elektrienergia on praegu täielikult maksuvaba: maksuvaba ei ole mitte ainult elektrienergia tootmiseks põletatav punkrikütus (see vastab direktiivi 2003/96/EÜ artikli 14 lõike 1 punktis a osutatud tavaolukorrale), vaid ka laevade pardal toodetud elektrienergia on maksuvaba (vt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 14 lõike 1 punkt c). Kuigi viimasena mainitud maksuvabastust võib olla raske käsitada liidu keskkonnaeesmärkidele vastavana, on selles arvesse võetud praktilisi kaalutlusi. Tegelikult on laeva pardal toodetud elektrienergia maksustamiseks vajalik laevaomaniku (kes asub sageli kolmandas riigis) või -käitaja deklaratsioon tarbitud elektrienergia koguse kohta. Deklaratsioonis peab lisaks olema osutatud, milline osa elektrienergiast tarbiti selle liikmesriigi territoriaalvetes, kus maks tasumisele kuulub. See oleks laevaomanikele tohutu halduskoormus, kuna nad peaksid esitama deklaratsiooni kõigi liikmesriikide kohta, kelle territoriaalvetes laev on seilanud. Kõnealustel tingimustel on õigustatud, et vähem saastavat kaldalt tulevat elektrit ei asetata ebasoodsasse olukorda, lubades Saksamaal kohaldada vähendatud maksumäära.Sisevete sadamakaide ääres seisvate laevade tarbitava elektrienergia puhul on vastupidiselt meresadamates valitsevale olukorrale laeva pardal toodetud elektrienergia maksust vabastamine liikmesriikide jaoks üksnes valikuline (artikli 15 lõike 1 punkt f). Seega ei takista ükski õiguslik piirang liikmesriikidel kohelda kaldalt tulevat elektrit ja sisevete sadamates laevade pardal toodetavat elektrienergiat võrdsetel alustel. Seadusandja praktilised kaalutlused selgitavad direktiivi artikli 15 lõike 1 punktis f esitatud võimalust mitte maksustada laeva pardal toodetud elektrienergiat ja kõnealune võimalus on samas tihedasti seotud sisevetes sõitmise jaoks ettenähtud valikuliste maksusoodustustega. Enamik liikmesriike, sealhulgas Saksamaa, on otsustanud mitte maksustada kõnealustel eesmärkidel kasutatavat kütust. Reini ja selle lisajõgede osas on kõnealune maksuvabastus ühtlasi sätestatud rahvusvahelises lepingus,[8] mille Saksamaa on ratifitseerinud. Ühtlasi leitakse, et laevapardal elektrienergia tootmiseks kasutatud kütuse eraldi maksustamine (vt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 21 lõike 5 kolmas lõik) ei ole praktiline, kuna see nõuab vähemalt elektrienergia tootmiseks kasutatud kütuse eristamist navigeerimiseks kasutatud kütusest. Otsustades, kas laiendada merelaevanduse suhtes kohaldatavat maksuvähendust sisevetes liiklemiseks kasutatavatele kütustele, võtavad liikmesriigid arvesse paljusid tegureid, sealhulgas riigisisese transpordipoliitika laiemaid eesmärke, nagu keskkonnakaalutlused, mis võib viia selleni, et liikmesriigid ei maksusta kõnealustel eesmärkidel kasutatavaid kütuseid.Seepärast peetakse praeguses etapis õigustatuks laiendada sisevetesadamatele võimalust mitte maksustada kaldalt tulevat elektrit.Siseturg ja aus konkurentsSiseturu ja ausa konkurentsi seisukohast aitab taotletud meede parandada punkrikütuste maksuvähendusest tulenevat, konkurentsi moonutavat olukorda, kus kai ääres seisvad laevad saavad kasutada elektrienergiat, mis tuleb kahest võistlevast elektrienergiaallikast, st laeva pardal toodetav elektrienergia ja kaldalt tulev elekter.Laevakäitajatevahelise konkurentsiga seoses tuleb rõhutada, et praegu kasutab väga vähe laevu kaldalt tulevat elektrit kaubanduslikel eesmärkidel. Teiseks, isegi kui meede pakub laevaühingutele eelise, mis tähendab, et nad saavad osta elektrienergiat madalama hinnaga kui muudes sektorites tegutsevad ettevõtjad, ei muuda vaadeldav meede eelduste kohaselt laevandussektoris valitsevat konkurentsiolukorda märkimisväärselt. Kuigi täpsed kulud sõltuvad olulisel määral naftahindade arengust ja neid on seetõttu raske prognoosida, kinnitavad olemasolevad tõendid Saksamaa väidet, et üldiselt ei muuda isegi täielik maksuvabastus enamikul juhtudel kaldalt tuleva elektri tootmiskulusid väiksemaks pardal tootmise kuludest,[9] ning seega ei paku see mingil juhul kaldalt tulevat elektrit tarbivatele laevakäitajatele märkimisväärset konkurentsieelist pardal toodetud elektrienergiat tarbivate laevakäitajatega võrreldes. Praegusel juhul ei või siiski eeldada eespool kirjeldatud märkimisväärset konkurentsimoonutust, kuna Saksamaa kohaldab direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud madalaimat maksustamistaset.Seoses sadamatevahelise konkurentsiga olukorras, kus, nagu eespool osutatud, ei ole kaldalt tuleva elektri kasutamine vaatamata maksuvähendusele vähemalt lühikeses perspektiivis tulusam kui elektrienergia tootmine laeva pardal, ei moonuta kaldalt tuleva elektri puhul antav kõnealune maksuvähendus tõenäoliselt kuigivõrd sadamatevahelist konkurentsi, pannes laevu selle võimaluse kättesaadavuse tõttu oma marsruuti muutma.Võib lisada, et vähendatud maksumäära kohaldamise lubamiseks kavandatud ajaline raamistik on piisavalt lühike, et eelmises kahes lõigus osutatud analüüs ei muutuks enne aegumistähtaega.Meetme kohaldamisaeg ja energia maksustamist käsitleva ELi raamistiku väljatöötaminePõhimõtteliselt peaks erandi kohaldamisaeg olema piisavalt pikk, et mitte kõigutada sadamakäitajate soovi teha vajalikke investeeringuid. Nimetatud eesmärk peab olema kooskõlas vajadusega vaadata õigeaegselt läbi Saksamaa olukord ja vajadusega toetada olemasoleva õigusliku raamistiku tulevasi arengusuundi. Seoses sellega tuleb meeles pidada, et komisjon tegi 13. aprillil 2011. aastal ettepaneku direktiivi 2003/96/EÜ läbivaatamiseks,[10] eesmärgiga viia see paremini vastavusse energia- ja keskkonnaalaste poliitiliste eesmärkide ning eelkõige kliimamuutust käsitlevate eesmärkidega pärast aastat 2013. Ettepanek sisaldab ka sätet, millega nõutakse, et liikmesriigid vabastaksid kaldalt tuleva elektri maksudest kuni 31. detsembrini 2020 (kavandatava artikli 14 lõike 1 punkt e). Kõnealuses olukorras näib asjakohane anda taotletud luba kolmeks aastaks, kui vastavad üldsätted ei jõustu enne otsusega ettenähtud kehtivusaja lõppu.Riigiabi eeskirjadSaksamaa ametiasutuste kavandatud maksumäär 0,50 eurot/MWh vastab direktiivi 2003/96/EÜ artikli 10 kohasele madalaimale maksustamistasemele. Seega kuulub meede üldise grupierandi määruse (määruse (EÜ) nr 800/2008)[11] reguleerimisalasse ja on seepärast vabastatud eelneva teatamise kohustusest.2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSEDKonsulteerimine huvitatud isikutegaKäesolev ettepanek põhineb Saksamaa esitatud taotlusel ja käsitleb ainult kõnealust liikmesriiki.Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.Mõju hindamineKäesolevas ettepanekus käsitletakse ühe liikmesriigi taotlusel talle antud luba.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGEttepaneku eesmärk on lubada Saksamaal rakendada erandit nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ üldsätetest ja kohaldada elektrimaksu vähendatud määra 0,50 eurot/MWh sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes.Õiguslik alusNõukogu direktiivi 2003/96/EÜ artikkel 19.Subsidiaarsuse põhimõteEuroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 113 hõlmatud kaudse maksustamise valdkond ei ole ELi toimimise lepingu artikli 3 kohaselt iseenesest Euroopa Liidu ainupädevuses.Samas on liikmesriikide pädevus selles valdkonnas ELi kehtiva õigusega rangelt reguleeritud ja piiratud. Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohaselt võib üksnes nõukogu lubada liikmesriigil kehtestada selle sätte kohaseid täiendavaid maksuvabastusi või -vähendusi. Liikmesriigid ei saa nõukogu asemel seda otsust vastu võtta.Ettepanek on seega kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Maksuvähendus ei ületa kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajaminevat (vt eespool siseturgu ja ausat konkurentsi käsitlevad kaalutlused).Vahendi valikKavandatav vahend: nõukogu otsus.Direktiivi 2003/96 artikliga 19 on ette nähtud üksnes kõnealust liiki õigusakt.4. MÕJU EELARVELEMeetmega ei kaasne liidule rahalist ega halduskoormust. Ettepanek ei mõjuta seega liidu eelarvet.2011/0133 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse Saksamaal kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes („kaldalt tulev elekter”) kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik,[12] eriti selle artiklit 19,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Saksamaa taotles 27. detsembri 2010. aasta kirjas luba kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes („kaldalt tulev elekter”) kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19.2.  Saksamaa eesmärk on edendada kõnealuse taotletava maksuvähendusega kaldalt tuleva elektri laialdasemat kasutamist, kuna see on sadamakai ääres seisvate laevade elektrienergiavajaduse rahuldamiseks keskkonnasõbralikum viis kui punkrikütuste põletamine laevade pardal.3.  See aitab kaasa sadamalinnade õhukvaliteedi paranemisele, kuna kaldalt tuleva elektri kasutamisel ei teki sellist õhusaastet kui punkrikütuste põletamisel kai ääres seisvate laevade pardal. Seepärast loodetakse, et meetmega on võimalik kaasa aidata ELi keskkonna- ja tervishoiupoliitika alaste eesmärkide saavutamisele.4.  Lubades Saksamaal kohaldada kaldalt tuleva elektri suhtes vähendatud maksumäära, ei ületata eespool osutatud eesmärkide saavutamiseks vajaminevat, kuna elektrienergia tootmine laevade pardal jääb endiselt enamikul juhtudel konkurentsivõimelisemaks võimaluseks. Samal põhjusel ja asjaomase tehnoloogia praeguse suhteliselt väikese turuosa tõttu ei too meede oma jõusoleku ajal tõenäoliselt kaasa märkimisväärseid konkurentsimoonutusi ega mõjuta seega negatiivselt siseturu nõuetekohast toimimist.5.  Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikest 2 nähtub, et kõigi osutatud sätte kohaselt antud lubade puhul tuleb kehtestada range ajapiirang. Võttes arvesse piisavalt pika kohaldamisaja vajadust, et mitte kõigutada sadamakäitajate soovi teha vajalikke investeeringuid, kuid ka vajadust vaadata õigeaegselt läbi Saksamaa olukord ning vajadust toetada olemasoleva õigusliku raamistiku tulevasi arengusuundi, on asjakohane anda taotletud luba kolmeaastaseks ajavahemikuks, kui vastavad üldsätted ei jõustu enne käesoleva otsusega ettenähtud kehtivusaja lõppu,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Saksamaal lubatakse seega kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele muudele laevadele kui eraomanduses olevatele lõbusõidulaevadele vahetult jaotatava elektri suhtes, tingimusel et järgitakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 10 kohaseid madalaimaid maksustamistasemeid.Artikkel 2Käesolevat otsust kohaldatakse alates kahekümnendast päevast pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Otsus kaotab kehtivuse kolm aastat pärast seda.Juhul kui nõukogu näeb ELi toimimise lepingu artikli 113 alusel ette kaldalt tulevat elektrit käsitlevaid maksusoodustusi hõlmavad üldeeskirjad, kaotab käesolev otsus kehtivuse päeval, mil kõnealused üldeeskirjad jõustuvad.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] Nõukogu direktiiv 2003/96/EÜ, 27. oktoober 2003, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.[2] Komisjoni soovitus 2006/339/EÜ, 8. mai 2006, ühenduse sadamates seisvatel laevadel kaldalt tuleva elektri kasutamise edendamise kohta (ELT L 125, 12.5.2006).[3] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani, KOM(2009) 8 (lõplik).[4] Vt joonealune märkus nr 2.[5] Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/50/EÜ, 21. mai 2008, välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT L 152, 11.6.2008).[6] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika, 10.10.2007 (KOM(2007) 575 (lõplik)) ning komisjoni talituste töödokument, lisatud dokumendile: komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika, 10.10.2007, (SEK(2007) 1278).[7] Varem on komisjon hinnanud, et üleminek kaldalt tulevale elektrile toob kaasa CO2-heite vähenemise keskmiselt 50 % võrra, vt joonealune märkus 2. Siiski võib kõnealuse meetme mõju erineda märkimisväärselt nimetatud keskmisest väärtusest, kuna see sõltub väga tugevasti asjaomase turupiirkonna CO2-mahukusest ning täpsest ajast, mil ilmneb täiendav elektrienergia nõudlus.[8] Vt 16. mai 1952. aastal Reini-äärsete riikide ja Belgia vahel sõlmitud lepingu (Reini jõel navigeerimisel laeva varustamiseks kasutatava diislikütuse tolli- ja maksualase käsitlemise kohta) artikkel 1 (Bundesgesetzblatt 1953, II osa, lk 531).[9] Vt Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi aruanne „Service Contract Ship Emissions: Assignment, Abatement and Market-based Instruments, Task 2a – Shore-Side Electricity”, august 2005, http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/task2_shoreside.pdf. Kuluanalüüs koostatakse Göteborgi (Rootsi), Juneau ja Long Beachi (Ameerika Ühendriigid) sadamate kohta.[10] Ettepanek nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, KOM(2011) 169/3.[11] Komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008, 6. august 2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus), ELT L 214, 9.8.2008.[12] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.


|

52010PC0437

/* COM/2010/0437 lõplik */  Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/003 ES/Galicia Textiles, Hispaania)

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 20.8.2010KOM(2010) 437 lõplikEttepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSGlobaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/003 ES/Galicia Textiles, Hispaania)SELETUSKIRIEelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) kasutada igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ettenähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga.Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2].5. veebruaril 2010 esitas Hispaania taotluse EGF/2010/003 ES/Galicia Textiles, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 14 (rõivatootmine)[3] alla kuuluvas 82 ettevõttes, mis tegutsevad Hispaania NUTS II piirkonnas (Galicia (ES11)).Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud.TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜSPõhiandmed:Fondi viitenumber EGF/2010/003Liikmesriik HispaaniaArtikkel 2 punkt bAsjaomased ettevõtted 82NUTS II piirkond Galicia (ES11)NACE Revision 2 osa 14 (rõivatootmine)Vaatlusperiood 1/3/2009 – 30/11/2009Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg 8/2/2010Taotluse kuupäev 5/2/2010Koondamised vaatlusperioodil: 703Abi vajavate koondatud töötajate arv 500Individuaalsed teenused (eurodes) 2 645 000Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[4] (eurodes) 193 000Fondi toetuse rakendamisega seotud kulude protsent kogukuludest: 6,80Summa kokku (eurodes) 2 838 000Fondi toetus eurodes (65 %) 1 844 7001.  Taotlus esitati komisjonile 5. veebruaril 2010 ning sellele lisati täiendavat teavet 11. mail 2010.2.  Taotlus vastab fondi kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis b, ning see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud 10nädalase tähtaja jooksul.Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga3.  Selleks et tõendada koondamiste seost globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses väidab Hispaania, et tekstiili- ja rõivakaubanduses toimunud liberaliseerumise tagajärjel on maailmakaubanduse struktuur radikaalselt muutunud. EUROSTATi andmete põhjal[5] suurenes aastatel 2005–2008 rõivaste import EL 27 riikidesse 20,5 % (49 305 miljonilt eurolt 59 433 miljoni euroni). Peamine tarnija oli Hiina, kust pärit import EL 27 riikidesse suurenes aastatel 2005–2008 49,2 %.4.  Taotluse esitaja osutab ka tekstiili- ja rõivatööstuse üldisele suundumusele viia tootmine üle riikidesse, kus kulud on väiksemad, näiteks Tuneesiasse, Hiinasse, Marokosse ja Aasia riikidesse.Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis b esitatud kriteeriumidele5.  Hispaania esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punkti b sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise perioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad liikmesriigi ühe piirkonna samas NACE Revision 2 osas või NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas.6.  Taotluse kohaselt on üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul (1. märtsist 2009 kuni 30. novembrini 2009) NACE Revision 2 14. osa (rõivatootmine) valdkonda kuuluvas 82 ettevõttes, mis kõik asuvad samas NUTS II tasandi piirkonnas (Galicia (ES11)), koondatud 703 töötajat. Kõnealuste koondamiste arv määrati kindlaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu teise taande kohaselt.Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta7.  Hispaania ametiasutused väidavad, et majandus- ja finantskriisi tagajärjel tekkinud uus majandussituatsioon (mida ei olnud võimalik ette näha) halvendas rõivatööstuse olukorda 2008. aasta kolmandast kvartalist alates. Kriisi ootamatu ilmnemise tagajärjel kannatas kahju nii tekstiilisektori pakkumise kui ka nõudluse pool, laenu saamise tingimused sektori tegevuse rahastamiseks muutusid rangemaks ning samaaegne nõudluse vähenemine tarbijate hulgas tõi kaasa suurenenud makseraskuste hulga. 2008. aastal tõi selline olukord kaasa pankrottide arvu suurenemise tekstiilisektoris (võrreldes 2007. aastaga) ning paljud töökohad kadusid. Olukorra kirjeldamiseks on taotluse esitaja esitanud sotsiaalkindlustuse andmed, millest selgub, et 2009. aasta esimestel kuudel kaotas Galicia rõivatööstussektoris töö 2500 inimest.Koondamisi teostanud ettevõtjate andmed ning abi vajavate töötajate kirjeldus8.  Taotluses osutatakse kokku 703 töötaja koondamisele (abi saavad neist 500) järgmises 82 ettevõttes:Ettevõtted ja koondatud töötajate arv |Caramelo S.A., A Coruña | 237 | Nova Têxtil Alaricana S.L.L., Ourense | 12 |Peter John, A Coruña | 17 | Textiles Lendega, Ourense | 2 |Imperdible, A Coruña | 10 | Fil&Fil Camisero, Ourense | 1 |Melusiana S.L., A Coruña | 5 | Roberto Verino, Ourense | 1 |Baselytex S.L., A Coruña | 1 | Sociedad Textil Lonia, Ourense | 1 |Paulmoni Camiseri S.L., A Coruña | 4 | VDR Confecciones SLU, Ourense | 2 |Castmar S.L., A Coruña | 3 | VDR Punto SL, Ourense | 3 |Confecciones Nazabel S.L., A Coruña | 6 | Trinidad Viduera Design SL | 1 |Galicia Textil, A Coruña | 20 | Grupo Três Fashion SL, Ourense | 2 |Servicios Gallegos de Tejeduria S.L., A Coruña | 2 | Futura Linea, Pontevedra | 3 |Creaciones Teyma 2003 S.L., A Coruña | 15 | Gonzabell, Pontevedra | 12 |Confecciones Furelos S.L., A Coruña | 2 | Model Novia, Pontevedra | 15 |Galitex S.A., A Coruña | 2 | Selmark, Pontevedra | 5 |Jevaso S.L., A Coruña | 3 | Sotexga S.L.L., Pontevedra | 7 |Confecciones Cotelo, A Coruña | 7 | Umbro, Pontevedra | 4 |Maria y Nieves S.L., A Coruña | 6 | Textiles Rocabe S.L., Pontevedra | 2 |Tocci, A Coruña | 6 | Industrias Kamay, Pontevedra | 18 |Céltica de confecciones, A Coruña | 1 | Toypes, Pontevedra | 20 |Confecciones Carioca S.L., A Coruña | 1 | Montoto, Pontevedra | 102 |Vicente Romeo S.L., A Coruña | 2 | Florentino, Pontevedra | 1 |Volvoreta S.A, A Coruña | 1 | Creaciones y Diseño Alonsan S.L., Pontevedra | 12 |Vicaro Confeccion S.L., A Coruña | 2 | Confecciones Labora, Pontevedra | 16 |Confeccionnes Liñaza S.L., A Coruña | 1 | Confecciones José Abal Pereira, Pontevedra | 1 |Mafecco, A Coruña | 1 | Pilar Bande S.L., Pontevedra | 2 |Ibia Textil SL, A Coruña | 1 | Cintugal, Pontevedra | 1 |Rosa de Neira S.L., A Coruña | 2 | Confecciones Gundemaro, Pontevedra | 9 |Confecciones Lema, A Coruña | 12 | Enmanuel, Pontevedra | 4 |Confecciones Goa, A Coruña | 10 | Iglesias Duro S.L., Pontevedra | 2 |Veiga de Compostela, A Coruña | 1 | Naffta, Pontevedra | 6 |Confecciones intimas, A Coruña | 1 | Lacemar Sport S.L., Pontevedra | 3 |Confeciones Careixon, A Coruña | 1 | Ponte Punto SA, Pontevedra | 2 |Chao Prieto S.L., Lugo | 5 | Sebasian Criado del Rey de Haz, Pontevedra | 1 |Diseño Tecnologico Textil Galicia S.L., Lugo | 1 | Ganirope S.L., Pontevedra | 1 |Almacenes Martinez, Lugo | 1 | Sposa Novias, Pontevedra | 1 |Vidrio, Ourense | 12 | Stylmalla, Pontevedra | 3 |Confecciones Domingo S.L., Ourense | 2 | Short Cut, Pontevedra | 2 |Delgado Fabello S.L., Ourense | 3 | Modatest, Pontevedra | 1 |Sociedad Textil Monterrey S.L., Ourense | 5 | Presagio S.L., Pontevedra | 1 |Modalher Outomuro S.L., Ourense | 3 | Confecciones Minada S.L., Pontevedra | 1 |Euro Gomca, Ourense | 1 | Doberty, Pontevedra | 1 |Marcos Moda S.L., Ourense | 2 | Confecciones Salnés, Pontevedra | 1 |Ettevõtteid kokku: 82 | Koondamisi kokku: 703 |9.  Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt:Kategooria Koondatute arv ProtsentMehed 68 13,5Naised 432 86,5Euroopa Liidu kodanikud 484 96,7ELi mittekuuluvate riikide kodanikud 16 3,315–24aastased 0 0,025–54aastased 457 91,4üle 54aastased 43 8,610.  Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine:Kategooria Koondatute arv ProtsentTekstiilimasinate operaatorid 194 38,9Laotöötajad 57 11,3Lõikajad 49 9,8Triikijad 47 9,4Kontrollijad 35 7,0Õmblejad 12 2,5Juurdelõikajad 6 1,2Muud 100 19,911.  Muude elukutsete kategoorias loetletud 19,9 % koondatutest kuuluvad mitmesugustesse kategooriatesse, näiteks müügipersonal, autojuhid, infotehnoloogiatöötajad, koristajad ja mehhaanikud.12.  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Hispaania kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappide ja eelkõige fondile juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisest hoidumise põhimõtteid.Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja huvirühmade kirjeldus13.  Vaatlusalune territoorium on Galicia autonoomne piirkond, mis koosneb A Coruña, Lugo, Ourense ja Pontevedra provintsidest. Riigiasutustest tuleks nimetada peamiselt Conselleria de Traballo e Benestari ja Conselleria de Economia e Industriat.14.  Huvitatud isikute hulka kuuluvad ka Galicia tekstiilitööstuse konföderatsioon (COINTEGA[6]), Lugo, Ourense ja Pontevedra kudumis- ja rõivatööstuse liit (AICLOP[7]), A Coruña valmisrõivatootjate liit ja ametiühingud Comisiones Obreras (CC.OO) ja Unión General de Trabajadores (UGT).Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi tööhõivele15.  Hispaania väidab, te majanduskriis on Galicia olukorda oluliselt halvendanud. Ajavahemikus 2007–2009 kaotas tööstussektoris töö 32 700 inimest, neist 4 414 tekstiilisektoris, 3 940 autotööstuses ja 2 098 merenduse valdkonnas. Käesolevas taotluses kirjeldatud koondamised halvendasid probleemi veelgi.16.  Koondamiste tagajärjel kannatanud provintsides jagunevad taotluse esitaja kasutatud Galicia statistikainstituudi[8] andmete põhjal koondamised 2009. aasta veebruari seisuga (NACE Revision 2 osa 14 valdkonnas töötanud isikud, kelle koondamist käsitletakse käesolevas taotluses) järgmiselt: Pontevedras 9,68 %, Lugos 5 %, A Coruñas 4,4 % ja Ourenses 2,23 %.Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega17.  Kõik loetletud meetmed koos moodustavad individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi, mille eesmärk on töötajate tööturule tagasitoomine.18.  Kutsenõustamine: teenust osutatakse kõigile 500 paketis osalejale ja see hõlmab töötajate erialase profiili väljaselgitamist, personaalse tee leidmist tööturule naasmiseks ja individuaalset tagasisidet.19.  Koolitus- ja ümberõpe : 100 töötajale mõeldud koolitus tekstiilisektori suurema lisandväärtusega töökohtadele, näiteks disain, haldus, tehnoloogia, turundus ja logistika (programm „TExmellora”) ja 50 töötajale mõeldud koolitus uue töökoha leidmiseks mõnes muus sektoris (programm „InsireTEX”). Mõlema programmi puhul arvestatakse koolitusel uue töökoha saamiseks vajalikke nõudeid.20.  Ettevõtluse edendamine: on suunatud 50 töötajale ning eesmärk on tutvustada füüsilisest isikust ettevõtjaks saamise võimalusi, kooperatiivide ning väikese- ja keskmise suurusega ettevõtete loomist (programm „TExcreación”). Programm hõlmab turuvõimaluste kindlaksmääramist, teostatavuse analüüsi, koolitust, äriplaani koostamist ning järelevalvet ja juhendamist.21.  Liikuvust soodustavad maksetagatised: nende eesmärk on geograafilise liikuvuse edendamine kulude katmise teel. Kava kohaselt saab nimetatud meetme (programm „MoveTEX”) kaudu toetust 70 töötajat.22.  Koolituse maksetagatised : neid pakutakse programmi „TExTIC” kaudu, mis tegeleb töö otsimiseks vajalike IKT oskuste koolitusega. Kava kohaselt saab nimetatud meetme kaudu toetust 160 töötajat.23.  Töö- ja eraelu parema tasakaalu toetamine: meede on kaetud programmi „TExconcilia” kaudu. Meede seisneb igakuises umbes 400 euro suuruses rahalises toetuses, mida makstakse maksimaalselt 10 kuud. Meetme eesmärk on era-, pere- ja tööelu oskuslikum sidumine, eelkõige olukorras, kus uue tööalase olukorra tõttu võib tekkida oht, et töö- ja eraelu tasakaal muutub, sest töö ja kodu vahel on pikk vahemaa või töö- ja eraelu ajaline planeering on teistsugune. Kava kohaselt saab nimetatud meetme kaudu toetust 50 töötajat.24.  Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad kuludest, mis on ette nähtud ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks. Ettevalmistusmeetmete hulka kuulub tekstiilitööstuse tööhõivenäitajate uuring, mida kasutavad kõik asjaomaste koondatud töötajate tööturule naasmisega seotud osapooled. Uuringu maksumus on hinnanguliselt 93 000 eurot.25.  Individuaalsed teenused, mida Hispaania ametiasutused kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Hispaania ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 2 645 000 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud moodustavad 193 000 eurot (6,8 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 1 844 700 eurot (65 % kogukuludest).Meetmed | Abi vajavate töötajate hinnanguline arv | Hinnangulised kulud abi vajava töötaja kohta (eurodes) | Kulud kokku (fond ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) |Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik). |Kutsenõustamine (Orientación professional) | 500 | 2 250 | 1 125 000 |Koolitus- ja ümberõpe (Formación y reciclaje) | 150 | 4 500 | 675 000 |Ettevõtluse edendamine (Fomento del espiritu empresarial) | 50 | 4 500 | 225 000 |Liikuvust soodustavad maksetagatised (Permisos para movilidad) | 70 | 2 000 | 140 000 |Koolituse maksetagatised (Permisos para formación) | 160 | 1 750 | 280 000 |Töö- ja eraelu parema tasakaalu toetamine (Ayudas para la conciliación) | 50 | 4 000 | 200 000 |Individuaalsete teenuste vahesumma | 2 645 000 |Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) |Ettevalmistav tegevus | 123 000 |Haldamine | 15 000 |Teavitamine ja reklaam | 25 000 |Kontrollimeetmed | 30 000 |Fondi toetuse rakendamisega seotud vahekulud | 193 000 |Hinnangulised kulud kokku | 2 838 000 |Fondi toetus (65 % kogukuludest) | 1 844 700 |26.  Hispaania kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid. Lisaks kinnitavad Hispaania ametiasutused, et praegu ei ole spetsiaalselt tekstiilisektoris koondatute jaoks ühtegi programmi. On olemas ainult üldine programm töötute koolitamiseks.Kuupäev(ad), millal alustati või kavatsetakse alustada individuaalse teenuse osutamist asjaomastele töötajatele27.  Hispaania alustas EGFi kaasrahastamist taotlevas kooskõlastatud paketis sisalduvate individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele 8. veebruaril 2010. Kõnealune kuupäev kujutab endast seega toetuskõlblikkusperioodi algust võimaliku fondist saadava toetuse puhul.Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks28.  Kooskõlastatud meetmete paketi üle konsulteeriti tööturu osapooltega tekstiilisektori sotsiaaldialoogi foorumis, aruteludesse olid kaasatud Xunta de Galicia, tööandjad ja ametiühingud.29.  Hispaania ametiasutused kinnitasid, et riiklikus ja ELi õiguses sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud.Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse alusel või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud30.  Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Hispaania ametiasutuste taotluses esitatud järgmised asjaolud:31.  on kinnitatud, et EGFist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riikliku õiguse või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas;32.  on näidatud, et kavandatud meetmed on mõeldud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata ettevõtjate või sektorite ümberkorraldamiseks;33.  on kinnitatud, et punktides 17–19 osutatud toetuskõlblikud meetmed ei saa toetust muudest ühenduse rahalistest vahenditest.Haldus- ja kontrollisüsteemid34.  Hispaania on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid Hispaanias. Korraldusasutuste vahendusasutus on Dirección General de Planificación y Fondos Comunitarios koostöös Dirección General de Relaciones Laborales de la Xunta de Galiciaga.Rahastamine35.  Hispaania taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti 1 844 700 euro ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Hispaania esitatud teabel.36.  Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a.37.  Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb üle 25 % Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks 2009. aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6.38.  Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse, et saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine.39.  Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2010. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste ja maksete assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.Makseassigneeringute allikad31. Eelarve täitmise senist käiku arvestades võib prognoosida, et kõiki eelarvereal 01.04 04 „Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm – Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm” 2010. aastaks ettenähtud maksete assigneeringuid ei kasutata selle aasta jooksul ära.32. Eelarverida sisaldab kulusid, mis on seotud selle programmi finantsvahendite kasutuselevõtuga; kõnealuse programmi peamine eesmärk on lihtsustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsu rahastamisele. Assigneeringute paigutamisel Euroopa Investeerimisfondi hallatavatele usalduskontodele ja toetusesaajatele raha väljamaksmise vahel on mõningane ajaline vahe. Finantskriis on neist rahastamisvahenditest 2010. aastal tehtavaid väljamakseid oluliselt mõjutanud. Et vältida usalduskontode bilansi puudujääki, vaadati üle makseassigneeringute arvutamise metoodika ja võeti seejuures arvesse kavandatavaid väljamakseid. Seega saab 1 844 700 euro suuruse summa ümberpaigutuse jaoks kättesaadavaks teha.Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSGlobaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/003 ES/Galicia Textiles, Hispaania)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[9] eriti selle punkti 28,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[10] eriti selle artikli 12 lõiget 3,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[11]ning arvestades järgmist:(1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.(2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.(3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.(4) Hispaania esitas 5. veebruaril 2010 taotluse, et saada fondist rahalist toetust. Taotlus esitati seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 14 (rõivatootmine) alla kuuluvas 82 ettevõttes, mis tegutsevad Hispaania NUTS II piirkonnas (Galicia (ES11)). Hispaania esitas täiendavaid andmeid taotluse kohta viimati 11. mail 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 1 844 700 euro suurune summa.(5) Hispaania rahalise taotluse rahuldamiseks tuleks võtta kasutusele fondi vahendid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 1 844 700 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.Artikkel 2Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .(Allakirjutamise aeg ja koht)Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).[4] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga.[5] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/textiles/statistics/index_en.htm.[6] Confederación de Industrias Textiles de Galicia.[7] Asociación,de industrias de punto y confección de Lugo, Ourense y Pontevedra.[8] www.ige.eu. Statistical Institute of Galicia.[9] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[10] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.[11] ELT C […], […], lk […].


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0441

Ettepanek : Nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse poolt lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga (EMPs kohaldatav tekst)  /* KOM/2009/0441 lõplik - CNS 2009/0121 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 31.8.2009KOM(2009) 441 lõplik2009/0121 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,milles käsitletakse Euroopa Ühenduse poolt lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga (EMPs kohaldatav tekst)SELETUSKIRI1. Käesoleva teatisega esitab komisjon nõukogule läbivaadatud ettepaneku otsuse kohta, millega ühendust volitatakse sõlmima lepingut, milles määratakse kindlaks tingimused ühenduse ühinemiseks 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga.2. Ühendusel on lubatud ühineda vastavalt COTIFi (mida on muudetud Vilniuse protokolliga) artiklile 38, milles on sätestatud piirkondlike majandusintegratsiooni organisatsioonide ühinemine.3. 28. märtsil 2003 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi COTIFi osalisriikidega, et leppida kokku Euroopa Ühenduse ühinemises kõnealuse konventsiooniga. Nõukogu otsus hõlmas läbirääkimissuuniseid ja juhiseid ühenduse ühinemiseks COTIFiga.4. Ehkki ettepanek nõukogu otsuse kohta, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) vahel sõlmitava lepingu tingimustega nõustumist, esitati 2003. aastal,[1] ei saanud ühendus COTIFiga ühineda enne Vilniuse protokolli jõustumist, mis sõltus kõnealuse protokolli ratifitseerinud OTIFi osalisriikide arvust. COTIF, mida on muudetud Vilniuse protokolliga, jõustus 2006. aasta juulis.5. Komisjoni 2003. aasta ettepanek, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse ühinemist COTIFiga, edastati nõukogule ja Euroopa Parlamendile 17. novembril 2003. 10. märtsil 2004 sai kõnealune ettepanek pooldava arvamuse Euroopa Parlamendilt, kes võttis selle muudatusteta vastu pärast esimest lugemist. Siiski leiti, et ühendus peaks pöörduma OTIFi poole selgituste ja kinnituste saamiseks ühe konkreetse küsimuse suhtes. Üha paremini hakati mõistma, et COTIFi artikli 3 lõike 2 sätted, mis pidid tagama ühenduse ja OTIFi asjaomaste õiguslike režiimide kooskõla, ei olnud kõnealuse eesmärgi saavutamiseks piisavad. COTIFi ja selle lisade juriidiline kontroll kinnitas, et ühenduse õigustik ja COTIF sisaldasid mitmeid lahknevusi seoses nii COTIFi jurisdiktsiooni käsitlevate eeskirjadega (artiklid 12 ja 28) kui ka mõnede lisadega (lisad E, F ja G).6. Liikmesriigid olid kõnealustest vastuoludest teadlikud ja esitasid pärast komisjoni ametlikku ettepanekut COTIFi artikli 42 kohased deklaratsioonid eespool nimetatud lisade suhtes. Seoses liikmesriikide esitatud deklaratsioonidega ei saanud kõnealuseid lisasid asjaomastes riikides kohaldada. See kõrvaldas mis tahes võimalikud vastuolud ühenduse õigusaktidega kõnealustes lisades käsitletavates küsimustes, muutes samal ajal võimatuks ka nende eeskirjade kohaldamise, mis ei ole ühenduse õigusaktidega vastuolus.7. Euroopa Ühenduse õigusliku režiimi kaitsmiseks tegi ühendus ettepaneku lisada asjakohane säte (nn eraldumisklausel), et vältida mis tahes vastuolusid COTIFi sätete ning ühenduse kehtiva ja väljatöötamisel oleva õigustiku vahel.8. Ühenduse välispädevusega tegelev komisjoni talitustevaheline töörühm uuris ühenduse ühinemisega seotud üldküsimusi 19. aprillil 2007. Rühm tegi järelduse, et ühinemise edendamiseks on asjakohane teha järgmist:-  komisjon peaks OTIFiga kokku leppima standardse eraldumisklausli lisamise lepingusse, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ühinemist COTIFiga;-  liikmesriigid peaksid säilitama COTIFi lisade (lisad E, F ja G) suhtes esitatud deklaratsioonid; liikmesriigid, kes on 1999. aasta Vilniuse protokolli ratifitseerinud, kuid ei ole kõnealuste lisade suhtes deklaratsiooni esitanud, peaksid seda tegema;-  ühenduse ühinemisel COTIFiga peaks ka ühendus esitama deklaratsiooni COTIFi lisade E, F ja G suhtes;-  eespool nimetatud deklaratsioonide (nii liikmesriikide kui ka ühenduse esitatud deklaratsioonide) tagasivõtmine peaks toimuma pärast vastuolude kõrvaldamist ühenduse ja COTIFi õiguslike süsteemide vahel.9. See lähenemisviis, mida nõukogus arutati 2007. aastal, võimaldas taasalustada läbirääkimisi OTIFiga eelkõige nõuetekohase eraldumisklausli suhtes. Samal ajal alustati tööd õiguslike vastuolude lahendamiseks EÜ ja OTIFi õiguslike süsteemide vahel. See töö jõudis lõpule 2008. aastal.10. Ühenduse ja OTIFi vahel 2009. aasta mais ja juunis aset leidnud läbirääkimiste tulemusel valmis käesoleva dokumendi lisas esitatud lepingu ühisprojekt. Praeguseks on COTIF jõustunud ja Euroopa Ühendus võib sellega ühineda. Euroopa Ühenduse ja COTIFi õigusaktide kokkusobivusega seotud küsimused on põhimõtteliselt lahendatud COTIFisse sisseviimist vajavate muudatuste abil, mis esitati asjaomasele OTIFi komiteele ning võeti kõnealuse komitee poolt vastu 23., 24. ja 25. juunil 2009. Need muudatused jõustuvad 12 kuud pärast seda, kui OTIF on oma liikmeid kõnealustest muudatustest teavitanud.11. Käesolevale dokumendile lisatud lepingu koostamisel on arvestatud kõiki kõnealuseid küsimusi; lisaks sellele esindab leping nõukogu mandaadis sätestatud kohustuste täitmist, edendades ühenduse raudteepiirkonna laiendamist ja pakkudes uusi võimalusi raudteeturu arendamiseks.12. Neid kaalutlusi silmas pidades ja kehtestatud menetluste kohaselt komisjon:-  võtab tagasi 2003. aastal vastu võetud otsuse ettepaneku (KOM(2003) 696 (lõplik), 17.11.2003), millega ühendust volitatakse sõlmima lepingut, milles määratakse kindlaks tingimused Euroopa Ühenduse ühinemiseks 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF);-  teeb nõukogule ettepaneku võtta vastu käesolevale dokumendile lisatud otsus;-  edastab käesoleva teatise nõukogule.-  2009/0121 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,milles käsitletakse Euroopa Ühenduse poolt lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 71 ning artikli 300 lõikeid 2 ja 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3]ning arvestades järgmist:(1) Raudtee koostalitlusvõime väljatöötamine nii ühendusesiseselt kui ka ühenduse ja selle naaberriikide vahel on üks transpordipoliitika võtmekomponente, mille eesmärk on eelkõige saavutada parem tasakaal eri transpordiliikide vahel.(2) Euroopa Ühendusel on 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga (edaspidi „COTIF”), hõlmatud valdkondades ainupädevus või jagatud pädevus oma liikmesriikidega.(3) Euroopa Ühenduse ühinemine COTIFiga oma pädevuse teostamiseks on lubatud COTIFi (mida on muudetud Vilniuse protokolliga) artikli 38 alusel.(4) Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi COTIFi osalisriikidega, et sõlmida leping Euroopa Ühenduse ühinemise kohta COTIFiga.(5) Kuni mitme vastuolu lahendamiseni COTIFi teatavate lisade ja ühenduse õigusaktide vahel peaks Euroopa Ühendus COTIFiga ühinemise raames esitama COTIFi artikli 42 kohase deklaratsiooni seoses COTIFi lisade E, F ja G kohaldamata jätmisega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 11. Ühenduse nimel kiidetakse heaks leping Euroopa Ühenduse ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga, järgmistele tingimustel:-  ühendus esitab ühinemise raames oma pädevuse teostamist käsitleva deklaratsiooni;-  ühendus esitab ühinemise raames deklaratsiooni, mis käsitleb COTIFi lisade E, F ja G kohaldamata jätmist.2. Lõikes 1 osutatud lepingu ja deklaratsioonide tekst on esitatud käesoleva otsuse lisadena.Artikkel 2Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik, kes on volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama, et väljendada sellega ühenduse nõusolekut ühineda lepinguga, esitama lepinguga seotud deklaratsioonid ning ühenduse nimel hoiule andma heakskiitmiskirja.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja1. LISA LEPING EUROOPA ÜHENDUSE ÜHINEMISE KOHTA 9. MAI 1980. AASTA RAHVUSVAHELISE RAUDETEEVEO KONVENTSIOONIGA (COTIF), MIDA ON MUUDETUD 3. JUUNI 1999. AASTA VILNIUSE PROTOKOLLIGARAHVUSVAHELISTE RAUDTEEVEDUDE VALITSUSTEVAHELINE ORGANISATSIOONJAEUROOPA ÜHENDUS,võttes arvesse 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga (edaspidi „konventsioon”), eriti selle artiklit 38;võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepinguga Euroopa Ühendusele antud kohustusi teatavates konventsiooniga hõlmatud valdkondades;arvestades, et konventsiooniga luuakse Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevaheline Organisatsioon (OTIF), mille peakorter asub Bernis;arvestades, et Euroopa Ühenduse eesmärk konventsiooniga ühinemisel on aidata OTIFi tema eesmärgi taotlemisel, et edendada, parandada ja hõlbustada rahvusvahelist raudteevedu nii tehnilisest kui ka õiguslikust küljest;arvestades, et konventsiooni artikli 3 alusel ei ole liikmesriikidele, kes on samuti Euroopa ühenduste liikmed või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigid, konventsioonist tulenevad rahvusvahelise koostöö kohustused ülimuslikud nende kui Euroopa ühenduste liikmete või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide kohustuste suhtes;arvestades, et Euroopa Ühenduse pädevusse kuuluvate konventsiooniosade suhtes tuleb kohaldada eraldumisklauslit, mis näitab, et Euroopa Ühenduse liikmesriigid ei saa konventsioonist tulenevaid õigusi ja kohustusi omavahel kasutada ega kohaldada;arvestades, et konventsiooni kohaldatakse täies ulatuses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt teiste konventsiooniosaliste suhtes;arvestades, et Euroopa Ühenduse ühinemisel konventsiooniga on vaja luua selged eeskirjad konventsiooni sätete kohaldamiseks Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide suhtes;arvestades, et Euroopa Ühenduse konventsiooniga ühinemise tingimused peavad võimaldama ühendusel konventsiooni raames teostada talle liikmesriikide poolt antud pädevust,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1Euroopa Ühendus ühineb konventsiooniga käesolevas lepingus sätestatud tingimustel kooskõlas konventsiooni artikliga 38.Artikkel 2Euroopa Ühendusse kuuluvad konventsiooni osalisriigid kohaldavad omavahelistes suhetes kõnealuses valdkonnas kehtivaid ja konkreetse juhtumi suhtes kohaldatavaid ühenduse eeskirju ilma, et see piiraks konventsiooni eesmärki ja selle täielikku kohaldamist konventsiooni teiste lepinguosaliste suhtes.Artikkel 3Käesoleva lepingu sätete kohaselt tõlgendatakse konventsiooni sätteid nii, et need hõlmavad ka Euroopa Ühendust tema pädevuse raamides, ning mitmesuguseid konventsiooniosaliste ja nende esindajate tähistamiseks kasutatud termineid tuleb vastavalt mõista.Artikkel 4Euroopa Ühendus ei tee makseid OTIFi eelarvesse ega osale kõnealuse eelarvega seotud otsuste tegemisel.Artikkel 51. Ilma et see piiraks tema artiklist 6 tuleneva hääleõiguse kasutamist, on Euroopa Ühendusel õigus olla esindatud ja osaleda OTIFi kõigi organite töös, milles mõnel EÜ liikmesriigil on lepinguosalisena õigus olla esindatud ja milles võidakse tegeleda tema pädevusse kuuluvate küsimustega.Euroopa Ühendus ei või olla halduskomisjoni liige. Ühendust võidakse kutsuda osalema kõnealuse komisjoni koosolekutel, kui komisjon soovib ühendusega konsulteerida ühist huvi pakkuvates päevakorraküsimustes.2. Euroopa Ühendust esindab Euroopa Komisjon. Euroopa Komisjon võib volitada end esindama ühe või mitu ühenduse liikmesriiki.Artikkel 61. Euroopa Ühenduse ainupädevusse kuuluvate küsimuste otsustamisel kasutab Euroopa Ühendus konventsiooni raames liikmesriikide hääleõigust.2. Liikmesriikidega jagatud pädevusse kuuluvate küsimuste otsustamisel kasutab hääleõigust kas Euroopa Ühendus või selle liikmesriigid.3. Konventsiooni artikli 26 lõike 7 kohaselt on ühendusel sama palju hääli, kui palju on tal liikmeid, kes on ühtlasi OTIFi liikmesriigid. Kui Euroopa Ühendus hääletab, siis selle liikmesriigid ei hääleta.4. Euroopa Ühendus teavitab iga üksikjuhtumi korral teisi konventsiooniosalisi juhtumitest, mille puhul ta rakendab üldkogu ja teiste nõupidamisorganite eri päevakorrapunktide suhtes hääleõigust, mis on sätestatud punktides 1–3. Seda kohustust kohaldatakse ka siis, kui otsused tehakse kirja teel. Kõnealune teave tuleb edastada piisavalt vara, et OTIFi peasekretäril oleks võimalik levitada seda koos teiste kohtumisega seotud dokumentidega või kirja teel vastuvõetava otsusega.Artikkel 7Ühenduse pädevuse ulatus näidatakse üldjoontes ära käesoleva lepingu allkirjastamise ajal Euroopa Ühenduse esitatud kirjalikus deklaratsioonis. Kõnealust deklaratsiooni võib vajaduse korral muuta Euroopa Ühenduselt OTIFile saadetava teatisega. See ei asenda ega piira mingil moel küsimusi, mida võidakse käsitleda ühenduse pädevusse kuuluvates teatistes enne OTIFi otsuse tegemist ametliku hääletamise teel või muul viisil.Artikkel 8Kõikide vaidluste suhtes, mis tekivad käesoleva lepingu osaliste vahel käesoleva ühinemislepingu tõlgendamisel, kohaldamisel või rakendamisel, sealhulgas lepingu olemasolu, kehtivuse ja lõpetamisega seotud küsimused, kohaldatakse konventsiooni V jaotist.Artikkel 9Käesolev leping jõustub esimese kuu esimesel päeval pärast lepingu allkirjastamist lepinguosaliste poolt. Konventsiooni artikli 34 lõiget 2 ei kohaldata.Artikkel 10Käesolev leping on tähtajatu.Kui kõik OTIFisse kuuluvad Euroopa Ühenduse liikmesriigid konventsiooni denonsseerivad, loetakse Euroopa Ühendus nii konventsiooni denonsseerimisest kui ka käesoleva lepingu denonsseerimisest teatanuks samal ajal, kui konventsiooni viimasena denonsseeriv liikmesriik konventsiooni artikli 41 kohaselt denonsseerimisest teatab.Artikkel 11Euroopa Ühendusse mittekuuluvad konventsiooni osalisriigid, kes kohaldavad Euroopa Ühenduse asjaomaseid õigusakte vastavalt kõnealuste osalisriikide ja Euroopa Ühenduse vahel sõlmitud rahvusvahelistele lepingutele, võivad esitada Euroopa Ühenduse ja COTIFiga sõlmitud lepingutest ning asjaomastest õigusaktidest tulenevate õiguste ja kohustuste säilitamiseks eraldi deklaratsioonid, teavitades sellest depositaari.SELLE KINNITUSEKS on allakirjutanud pärast nõuetekohaseks tunnistatud täisvolituste esitamist lepingule alla kirjutanud.[Allakirjastamise koht], [päev] (kuu) ... (aasta), inglise keeles kahes eksemplaris, millest üks jääb OTIFile ja teine Euroopa Ühendusele. Lõpliku lepingu tõlkimise ja levitamisega tegelevad lepinguosaliste asjaomased asutused.Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) nimel | Euroopa Ühenduse nimel |2. LISAEUROOPA ÜHENDUSE DEKLARATSIOON PÄDEVUSE TEOSTAMISE KOHTARaudteesektoris on Euroopa Ühendusel asutamislepingu artiklite 70, 71, artikli 80 lõike 1 ja artikli 156 kohaselt liikmesriikidega jagatud pädevus.EÜ asutamislepingu V jaotises on kehtestatud Euroopa Ühenduse ühine transpordipoliitika ning XV jaotises on sätestatud Euroopa Ühenduse tegevus üleeuroopaliste võrkude rajamisel ja arendamisel transpordi valdkonnas.EÜ asutamislepingu V jaotise artiklis 71 on eelkõige sätestatud, et Euroopa Ühendus võib vastu võtta:-  ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes;-  tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad;-  meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks;-  kõik muud asjakohased sätted.EÜ asutamislepingu XV jaotise artiklis 155 on seoses üleeuroopalise transpordivõrguga eelkõige sätestatud, et Euroopa Ühendus:-  sätestab suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid; nendes suunistes määratakse kindlaks ühist huvi pakkuvad projektid;-  rakendab kõiki meetmeid, eriti tehnilise standardimise valdkonnas, mis võivad osutuda tarvilikuks niisuguste võrkude koostalitlusvõime tagamiseks;-  võib toetada eelkõige teostatavusuuringute, laenutagatiste või intressitoetuste näol liikmesriikide rahastatavaid ühist huvi pakkuvaid projekte, mis on kindlaks määratud esimeses alapunktis märgitud suuniste raames. Ühendus võib samuti kaasa aidata transpordi infrastruktuuri alaste eriprojektide rahastamisele liikmesriikides Ühtekuuluvusfondi kaudu.Nende kahe sätte põhjal on Euroopa Ühendus vastu võtnud hulgaliselt raudteetranspordi valdkonnas kohaldatavaid õiguslikke vahendeid.Euroopa Ühenduse õigusaktide kohaselt on Euroopa Ühendusel ainupädevus juhul, kui 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF, mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) või selle kohaselt vastuvõetud õiguslikud vahendid raudteetranspordi valdkonnas mõjutavad ühenduses kehtivaid eeskirju.Euroopa Ühenduse ainupädevusse kuuluvates küsimustes Euroopa Ühenduse liikmesriikidel pädevus puudub.Kui ühenduse eeskirjad on olemas, kuid konventsioon või selle kohaselt vastuvõetud õiguslikud vahendid neid ei mõjuta, jagab Euroopa Ühendus konventsiooniga seotud küsimustes pädevust liikmesriikidega.Lepingu sõlmimise ajal kehtivate ühenduse asjakohaste vahendite loetelu on esitatud liites. Nendest õigusaktidest tuleneva ühenduse pädevuse ulatust tuleb hinnata iga õigusakti konkreetsete sätete ja eelkõige selle põhjal, kuivõrd nende sätetega kehtestatakse ühised eeskirjad. Ühenduse pädevus muutub pidevalt. Asutamislepingu raames võivad pädevad asutused teha otsuseid, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse pädevuse ulatus. Seepärast jätab Euroopa Ühendus endale õiguse muuta käesolevat deklaratsiooni, ilma et see oleks ühenduse pädevuse kasutamise eeltingimus konventsiooniga seotud küsimustes.2. LISA LIIDEKONVENTSIOONIGA SEOTUD KÜSIMUSI KÄSITLEVADÜHENDUSE ÕIGUSAKTIDSeni on ühendus teostanud oma pädevust muu hulgas järgmiste ühenduse õigusaktide kaudu:MAJANDUSALASED / TURULEPÄÄSU KÄSITLEVAD ÕIGUSAKTID-  Määrus nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel (EÜT L 532, 16.8.1960, lk 1121);-  nõukogu direktiiv 91/440/EMÜ, 29. juuli 1991, ühenduse raudteede arendamise kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25);-  nõukogu direktiiv 95/18/EÜ, 19. juuni 1995, raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 70);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/12/EÜ, 26. veebruar 2001, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (EÜT L 75, 15.3.2001, lk 1);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/13/EÜ, 26. veebruar 2001, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta (EÜT L 75, 15.3.2001, lk 26);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nr 2001/14/EÜ, 26. veebruar 2001, raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta (EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/51/EÜ, 29. aprill 2004, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (ELT L 164, 30.4.2004, lk 164–172 ja ELT L 220, 21.6.2004, lk 58–60);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1371/2007, 23. oktoober 2007, rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/58/EÜ, 23. oktoober 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta ning direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise ja raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 44).-  KOOSTALITLUSVÕIMET JA OHUTUST KÄSITLEVAD ÕIGUSAKTID-  Nõukogu direktiiv 96/48/EÜ, 23. juuli 1996, üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/16/EÜ, 19. märts 2001, üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1);-  Nõukogu direktiiv 96/49/EÜ, 23. juuli 1996, ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 25);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/49/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44–113 ja ELT L 21.6.2004, lk 16–39);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/50/EÜ, 29. aprill 2004, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (ELT L 164, 30.4.2004, lk 114–163 ja ELT L 220, 21.6.2004, lk 40–57);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 881/2004, 29. aprill 2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (ELT L 164, 30.4.2004, lk 1–43 ja ELT L 220, 21.6.2006, lk 3–14);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/59/EÜ, 23. oktoober 2007, ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/57/EÜ, 17. juuni 2008, ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 191, 18.07.2008, lk 1);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ, 24. september 2008, ohtlike kaupade sisseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/110/EÜ, 16. detsember 2008, millega muudetakse direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 345, 23.12.2008, lk 62);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1335/2008, 16. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus) (ELT L 354, 31.12.2008, lk 51).AVALIKE TEENUSTE OSUTAMISE KOHUSTUSED-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).3. LISAEUROOPA ÜHENDUSECOTIFi ARTIKLI 42 KOHANE DEKLARATSIOONKuni teatavate õiguslike vastuolude lahendamiseni ühenduse õigusaktide ja COTIFi teatavate eeskirjade vahel ei kohalda Euroopa Ühendus täies mahus järgmisi COTIFi lisasid.1. Infrastruktuuri kasutamist rahvusvahelises raudteeliikluses käsitleva lepingu ühtsed eeskirjad (CUI – konventsiooni lisa E).2. Ühtsed eeskirjad tehniliste standardite kehtestamiseks ja ühtsete tehniliste eeskirjade vastuvõtmiseks raudteematerjali suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks rahvusvahelises liikluses (APTU – konventsiooni lisa F).3. Ühtsed eeskirjad tehnoloa väljaandmiseks raudteematerjalile, mida kasutatakse rahvusvahelises liikluses (ATMF – konventsiooni lisa G).NÕUKOGU, LIIKMESRIIKIDE JA KOMISJONI VAHEL KOKKU LEPITUD SISEKORD ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE OSALEMISEKS 1999. AASTA RAHVUSVAHELISE RAUDTEEVEO KONVENTSIOONI RAAMES TOIMUVATEL KOHTUMISTELPidades silmas EÜ asutamislepingu ja Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse kohast Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide rahvusvahelise esindatuse ühtsuse nõuet ka rahvusvaheliste kohustuste elluviimiselon nõukogu, liikmesriigid ja komisjon kokku leppinud järgmises sisekorras.1. ISELOOM JA ULATUS1.1. Käesolevas dokumendis on sätestatud nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni vahel kokku lepitud sisekord 1999. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) raames toimuvatel kohtumistel osalemiseks. See sisekord kehtib kõigi Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) poolt korraldatavate konventsiooni rakendamisega seotud kohtumiste suhtes.2. ÜLESANNETE JAGAMINE PÄDEVUSE ALUSEL2.1. Liikmesriikide pädevusse kuuluvate küsimuste puhul korraldab eesistujariik enda algatusel või komisjoni või liikmesriigi taotlusel enne punktis 1 osutatud kohtumisi, nimetatud kohtumiste ajal ja pärast neid ELi liikmesriikide delegatsioonide kooskõlastuskoosolekuid, et töötada välja kooskõlastatud seisukohad. Eesistujariik väljendab nimetatud kooskõlastatud seisukohti.2.2. Komisjon väljendab ühenduse nimel ühenduse seisukohti ühenduse pädevusse kuuluvates küsimustes, eelkõige seoses järgmisega:-  EÜ asutamislepingu V jaotise artikkel 71;-  EÜ asutamislepingu XV jaotise artikkel 155;-  kõik muud küsimused, mis kuuluvad EÜ asutamislepingu V või XV jaotise kohaselt ühenduse ainupädevusse või peamiselt ühenduse pädevusse;-  eelkõige ühenduse õigusaktid, mis hõlmavad konventsiooniga seotud küsimusi ja mida on üksikasjalikult kirjeldatud Euroopa Ühenduse konventsiooniga ühinemist käsitleva lepingu 2. lisa liites.2.3. Eesistujariik ja komisjon lepivad kokku, kumb neist esitab ühenduse ja selle liikmesriikide nimel tehtava mis tahes avalduse juhtudel, kui vastavad pädevused on lahutamatult seotud. Komisjon esitab ühise seisukoha juhul, kui asjaomane küsimus kuulub peamiselt ühenduse pädevusse, ning eesistujariik esitab ühise seisukoha juhul, kui asjaomane küsimus kuulub peamiselt liikmesriikide pädevusse .3. SEISUKOHTADE KEHTESTAMINE JA KOOSKÕLASTUSMENETLUS3.1. Kõik ühenduse ja selle liikmesriikide poolt OTIFi kohtumistel esitatud seisukohad on nõuetekohaselt kooskõlastatud.Liikmesriikide pädevusse kuuluvates küsimustes töötavad kooskõlastatud seisukohad välja liikmesriigid. Seisukohti käsitlevate avalduste projektid edastatakse eelnevalt liikmesriikidele.Komisjoni ettepanekuid ühenduse seisukohtade ning ühenduse ja selle liikmesriikide poolt kooskõlastatud seisukohtade suhtes arutatakse raudteevaldkonnaga seotud asjakohaste direktiivide alusel loodud asjaomastes komiteedes.-  Konventsiooni lisaga C (määrus ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo kohta (RID)) hõlmatud ohtlikke kaupu käsitlevate küsimustega tegeleb ohtlike kaupade veo komitee. Koostalitlusvõime või direktiivi 2004/49/EÜ raames välja töötatud ühise ohutusmeetodiga seotud küsimuste puhul tuleb ühenduse seisukoht kooskõlastada raudteede koostalitlusvõime ja ohutuse komiteega.-  Konventsiooni lisadega A, B, D ja E (vastavalt CIV, CIM, CUV ja CUI) hõlmatud valdkondade ja teiste OTIFi väljatöötatud ühtseid õigusnormide süsteeme käsitlevate küsimuste puhul tuleb ühenduse seisukoht kooskõlastada ühenduse raudteede arendamise komiteega.-  Konventsiooni lisadega F ja G (vastavalt APTU ja ATMF) hõlmatud valdkondade puhul tuleb ühenduse seisukoht kooskõlastada raudteede koostalitlusvõime ja ohutuse komiteega.Komisjon ja liikmesriigid teevad kohapealsetel kooskõlastuskoosolekutel kõik endast oleneva, et määrata kindlaks kokkulepitud seisukoht.3.2. Ohtlike kaupade transpordi valdkonnas esindab Euroopa Ühendust ohtlike kaupade veo (RID) ekspertkomisjonis Euroopa Komisjon, keda tehnilistes küsimustes abistavad Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja/või Euroopa Raudteeagentuuri eksperdid või kes vajaduse korral volitab end esindama liikmesriigid.3.3. Komisjon teavitab asjaomast komisjoni iga OTIFi kohtumise nendest päevakorrapunktidest, mis eeldavad märkuste esitamist kas ühenduse või ühenduse ja selle liikmesriikide poolt .3.4. Juhul kui päevakorraküsimustes on vaja hääletada, esitab komisjon arvamuse, kas hääletama peaks ühendus või üksikud liikmesriigid.3.5. Märkustega seotud kohustuste täitmine ja sisekorra järgimine ning ühenduse ainupädevusse kuuluvate päevakorraküsimuste hääletamine otsustatakse punktis 3.1 nimetatud komiteede poolt korraldatavate kooskõlastuskoosolekute käigus.3.6. Vajaduse korral võib kooskõlastuskoosolekuid korraldada ka kohtumiste toimumiskohas.4. SÕNAVÕTMINE4.1. Kui eesistujariik ei ole punktis 1 nimetatud kohtumistel esindatud, esitab punktis 2.1 ja vajaduse korral punktis 2.3 käsitletud kooskõlastamismenetluse raames kokkulepitud ühenduse ja selle liikmesriikide seisukoha delegaat sellest kohtumisel esindatud liikmesriigist, kes on esimene ELi eesistumise rotatsiooni nimekirjas.5. HÄÄLETAMINE5.1. Komisjon kasutab Euroopa Ühenduse nimel ühenduse hääleõigust punktis 2.2 ja vajaduse korral punktis 2.3 nimetatud küsimusi käsitleva ühenduse seisukoha või kooskõlastamismenetluse käigus kokku lepitud ühise seisukoha alusel.Võib kokku leppida, et juhtudel, kui ühendus ei ole komisjoni poolt esindatud, kasutab eesistujariik ühenduse hääleõigust kõnealustes küsimustes ühiste seisukohtade alusel.5.2. Liikmesriigid kasutavad oma hääleõigust ainult punktis 2.1 ja vajaduse korral punktis 2.3 nimetatud küsimustes kooskõlastatud või kooskõlastamisprotsessi käigus kokku lepitud ühiste seisukohtade alusel.6. SÕNAVÕTMINE JA HÄÄLETAMINE LAHKARVAMUSTE PUHUL6.1. Kui punktis 3.1 nimetatud kolme komitee poolt arutatavates küsimustes kokkuleppele ei jõuta, edastatakse kõnealused küsimused viivitamata alaliste esindajate komiteele. Kui komisjon ja liikmesriigid kõnealustes küsimustes kokkuleppele ei jõua, hoiduvad liikmesriigid ja komisjon mis tahes seisukoha võtmistest või hääletamist viisil, mis võiks kahjustada ühenduse õigustikku.6.2. Punktis 6.1 osutatud otsused ei mõjuta ühenduse ja selle liikmesriikide vastavaid pädevusi. [1] KOM(2003) 696, 17.11. 2003.[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].