                           EUROOPA
                           KOMISJON
                                                  Brüssel, 24.4.2015
                                                  COM(2015) 180 final
                                                  ANNEXES 1 to 13
                                         LISAD
                               järgmise dokumendi juurde:
   Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse
   Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast
                     kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 302/2009
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                              I LISA
        Eritingimused, mida kohaldatakse artikli 13 lõikes 2 osutatud püügi suhtes
   1. Lisaks artikli 8 lõikes 3 sätestatule määratakse selliste söödalaevade ja
      landipüügilaevade maksimaalseks arvuks, millel on luba püüda harilikku tuuni Atlandi
      ookeani idaosast eritingimuste alusel, mida kohaldatakse artikli 13 lõike 2 punktis a
      osutatud erandi suhtes, hariliku tuuni sihtpüügil 2006. aastal osalenud liidu
      kalapüügilaevade arv.
   2. Lisaks artikli 8 lõikes 3 sätestatule määratakse selliste kalapüügilaevade
      maksimaalseks arvuks, millel on luba püüda harilikku tuuni Aadria merest
      kasvatamise eesmärgil, eritingimuste alusel, mida kohaldatakse artikli 13 lõike 2
      punktis b osutatud erandi suhtes, hariliku tuuni sihtpüügil 2008. aastal osalenud liidu
      kalapüügilaevade arv.
   3. Lisaks artikli 8 lõikes 3 sätestatule määratakse selliste söödalaevade, õngejadalaevade
      ja käsiõngelaevade maksimaalseks arvuks, millel on luba püüda harilikku tuuni
      Atlandi ookeani idaosas eritingimuste alusel, mida kohaldatakse artikli 13 lõike 2
      punktis c osutatud erandi suhtes, hariliku tuuni sihtpüügil 2008. aastal osalenud liidu
      kalapüügilaevade arv.
   4. Käesoleva lisa punktide 1, 2 ja 3 kohaselt kindlaks määratud kalapüügilaevade
      maksimaalne arv jaotatakse liikmesriikide vahel vastavalt aluslepingule ning
      kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 16.
   5. Artikli 13 lõike 2 punktis a ja käesoleva lisa punktis 1 osutatud püügiloaga
      kalapüügilaevade vahel jaotatakse kuni 7 % liidu kvoodist 8–30 kg kaaluva või 75–
      115 cm pikkuse hariliku tuuni püügiks. Kõnealune 7 % liidu kvoodist jaotatakse
      liikmesriikide vahel vastavalt aluslepingule ning kooskõlas määruse (EL)
      nr 1380/2013 artikliga 16.
   6. Erandina artikli 13 lõike 2 punktist a võib käesoleva lisa punktis 5 osutatud 7 % piires
      eraldada alla 17 meetri pikkustele söödalaevadele õiguse kuni 100 tonni sellise
      hariliku tuuni püügiks, mille kaal on 6,4 kg või pikkus 70 cm.
   7. Liidu kvoodi maksimaalne jaotus liikmesriikide vahel kalapüügiks eritingimuste
      raames, mida kohaldatakse artikli 13 lõike 2 punktis b ja käesoleva lisa punktis 2
      osutatud erandi suhtes, määratakse kindlaks vastavalt aluslepingule ning kooskõlas
      määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 16.
   8. Artikli 13 lõike 2 punktis c ja käesoleva lisa punktis 3 osutatud püügiloaga
      kalapüügilaevade vahel jaotatakse kuni 2 % liidu kvoodist 8–30 kg kaaluva või 75–
      115 cm pikkuse hariliku tuuni püügiks. Kõnealune kvoot jaotatakse liikmesriikide
      vahel vastavalt aluslepingule ning kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 16.
   9. Liikmesriik, kelle söödalaevadel, õngejadalaevadel, käsiõngelaevadel ja
      landipüügilaevadel on luba püüda harilikku tuuni kooskõlas käesoleva lisa artikli 13
      lõikega 2, kehtestab järgmised nõuded sabasildile:
        (a)   igale harilikule tuunile kinnitatakse kohe pärast mahalaadimist sabasilt;
ET                                              2                                              ET
 ---pagebreak---    (b) igal sabasildil on kordumatu identifitseerimisnumber ja see peab olema kantud
       harilikku tuuni käsitlevatesse statistilistesse dokumentidesse ja olema
       kirjutatud iga tuuni sisaldava pakendi peale.
ET                                      3                                            ET
 ---pagebreak---                                                  II LISA
                                 PÜÜGIPÄEVIKULE ESITATAVAD NÕUDED
   A – KALAPÜÜGILAEVAD
   Püügipäevikule esitatavad miinimumnõuded:
   1.        püügipäeviku lehed on nummerdatud;
   2.        püügipäevikut täidetakse iga päev (keskööks) või enne sadamasse saabumist;
   3.        püügipäevikut täidetakse merel tehtavate inspekteerimiste korral;
   4.        nende lehtede üks eksemplar jääb püügipäevikusse;
   5.        püügipäevikut ühe tegevusaasta andmetega hoitakse laeva pardal.
   Püügipäevikusse kantav minimaalne standardteave:
   1.        kapteni nimi ja aadress;
   2.        sadamad koos väljumis- ja saabumiskuupäevadega;
   3.        laeva nimi, registrinumber, ICCAT number, rahvusvaheline raadiokutsung ja
             Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (kui on).
   4.        püügivahendid:
             (a)   tüübi FAO kood;
             (b)   mõõtmed (nt pikkus, võrgusilma suurus, õngekonksude arv);
   5.        merel tehtavad toimingud, (vähemalt) üks rida püügipäeva kohta, sh järgmine teave:
             (a)   tegevus (nt kalapüük, püügipiirkonda või sealt ära sõitmine);
             (b)   asukoht: täpne asukoht (kraadides ja minutites) päevade kaupa, mis märgitakse
                   iga püügioperatsiooni kohta või keskpäeval, kui selle päeva jooksul kalapüüki
                   ei toimunud;
             (c)   teave saagi kohta, sealhulgas:
                   (1)    FAO kood;
                   (2)    kogumass kilogrammides päeva kohta;
                   (3)    kalade arv päevas;
            (Seineritel tuleks see registreerida iga püügioperatsiooni korral, sealhulgas nullpüügi
   korral.)
   6.        kapteni allkiri;
   7.        kaalumisviis: hinnanguline, kaalumine pardal;
   8.        püügipäevikusse kantakse kala ekvivalentne eluskaal ja märgitakse hindamisel
             kasutatavad ümberarvestustegurid.
   Minimaalne teave püügipäevikus lossimise või ümberlaadimise korral:
   1.        lossimise või ümberlaadimise sadamate nimed koos kuupäevadega;
ET                                                   4                                              ET
 ---pagebreak---    2.     tooted:
          (a)    liigid ja esitamine FAO koodi järgi;
          (b)    kalade või kastide arv ja kogus kilogrammides;
   3.     kapteni või laevaagendi allkiri.
   4.     Ümberlaadimise korral: vastuvõtva laeva nimi, lipuriik ja ICCAT number.
   Minimaalne teave püügipäevikus sumpadesse üleviimise korral:
   1.     Üleviimise kuupäev, kellaaeg ja koht (laius- ja pikkuskraadid).
   2.     Tooted:
          (a)    liigid FAO koodi järgi;
          (b)    sumpadesse üleviidud kalade arv ja kogus kilogrammides.
   3.     Puksiirlaeva nimi, lipuriik ja ICCAT number.
   4.     Sihtkohaks oleva kalakasvanduse nimi ja ICCAT number.
   5.     Ühise püügioperatsiooni korral registreerib kapten lisaks punktides 1–4 osutatud
          teabele püügipäevikusse:
          (a)    kalapüügilaeva puhul, mis viib kala sumpadesse:
                 –      pardale võetud saagi kogus;
                 –      saagi kogus, mis arvestatakse maha tema individuaalsest kvoodist;
                 –      sama ühise püügioperatsiooniga hõlmatud teiste laevade nimed;
          (b)    muude kalapüügilaevade puhul, mis osalevad samas püügioperatsioonis, kuid
                 ei osale kala üleviimise toimingutes:
                 –      nende laevade nimed, rahvusvahelised raadiokutsungid ja ICCAT
                        numbrid;
                 –      et saaki ei ole pardale võetud ega sumpadesse üle viidud;
                 –      saagi kogus, mis arvestatakse maha tema individuaalsest kvoodist;
                 –      punktis a osutatud kalapüügilaeva nimi ja ICCAT number.
   B – Puksiirid
   1.     Puksiirlaeva kapten märgib iga päev laeva logiraamatusse kala üleviimise kuupäeva,
          aja ja asukoha, üleviidavad kogused (kalade arv ja kaal kg), sumba numbri, samuti
          kalapüügilaeva nime, lipuriigi ja ICCAT numbri, teiste osalenud laevade nimed ja
          ICCAT numbrid, sihtkohaks oleva kalakasvanduse ja selle ICCAT numbri ning
          ICCAT üleviimisdeklaratsiooni numbri.
   2.     Edaspidistel üleviimistel abilaevadele või teisele puksiirile tuleb esitada sama teave
          nagu punktis 1, lisaks abi- või puksiirlaeva nimi, lipuriik ja ICCAT number ning
          ICCAT üleviimisdeklaratsiooni number.
   3.     Logiraamat peab sisaldama päevade kaupa kõikide püügihooaja jooksul sooritatud
          üleviimiste üksikasju. Logiraamatut hoitakse laeva pardal ning see peab alati olema
          kontrollimiseks kättesaadav.
ET                                                 5                                             ET
 ---pagebreak---    C – Abilaevad
   1.      Abilaeva kapten registreerib tegevuse iga päev laeva logiraamatusse, sealhulgas
           kuupäev, kellaaeg ja asukoht, pardale võetud hariliku tuuni kogused, samuti selle
           kalalaeva, kalakasvanduse või mõrra nimi, millega koos ta tegutseb.
   2.      Laeva logiraamat peab sisaldama päevade kaupa kõikide püügihooaja jooksul
           sooritatud toimingute üksikasju. Logiraamatut hoitakse laeva pardal ning see peab
           alati olema kontrollimiseks kättesaadav.
   D – Töötlemislaevad
   1.      Töötlemislaeva kapten märgib iga päev laeva logiraamatusse tegevuse kuupäeva, aja
           ja asukoha ning kalakasvandustest, mõrdadest või püügilaevadelt saadud ja
           ümberlaaditud hariliku tuuni arvu ja kaalu. Ta peaks märkima ka asjaomaste
           kalakasvanduste, mõrdade või püügilaevade nimed ja ICCAT numbrid.
   2.      Töötlemislaeva kapten peab logiraamatut, millesse märgib iga päev üleviidavate või
           ümberlaaditavate kalade arvu ja ekvivalentse kogumassi, kasutatud
           ümberarvestusteguri, kaalu ja kogused toote esitusviisi kaupa.
   3.      Töötlemislaeva kapten ajakohastab lastiplaani, milles on näidatud toodete asukoht ja
           kogused iga kalaliigi ja esitusviisi kaupa.
   4.      Logiraamat peab sisaldama päevade kaupa kõigi püügihooaja jooksul sooritatud
           üleviimiste üksikasju. Laeva logiraamatut, töötlemise päevaraamatut, lastiplaani ja
           ICCAT ümberlaadimisdeklaratsiooni hoitakse laeva pardal ning need peavad alati
           olema kontrollimiseks kättesaadavad.
ET                                                 6                                            ET
 ---pagebreak---                                                                                III LISA
  Dokument nr                                                                          ICCAT ümberlaadimisdeklaratsioon
            Transpordilaev                                         Kalalaev                                      Lõppsihtkoht:
  Laeva nimi ja raadiokutsung:                            Laeva nimi ja raadiokutsung:                           Sadam:
  Lipuriik:                                               Lipuriik:                                              Riik:
  Lipuriigi loa number:                                   Lipuriigi loa number:                                  Riik:
  Riiklik registrinumber:                                 Riiklik registrinumber:
  ICCAT registrinumber:                                   ICCAT registrinumber:
  IMO nr                                                  Laeva pardatähis:
                                                          Püügipäeviku lehekülje number:
                        Kuupäev Kuu         Kellaaeg         Aasta           |2_|0_|__|__|                 Kalalaeva kapteni nimi:                Transpordilaeva kapteni nimi:
  Väljumine             |__|__|     |__|__| |__|__|  Kust:        |__________|
  Tagasisaabumine                   |__|__| |__|__|   |__|__|     Kuhu:      |__________|                        Allkiri:                        Allkiri:
  Ümberlaadimine                 |__|__|    |__|__|   |__|__|                |__________|
  Ümberlaadimise puhul märkige kaal kilogrammides või kasutatav mõõtühik (nt kast, korv) ning selle ühiku lossimiskaal kilogrammides: |___| kilogrammi.
  ÜMBERLAADIMISKOHT
  Sadam            Meri               Liik        Kala        Tooteliik      Toote        Toote        Toote           Toote        Toote Edasised ümberlaadimised
                                                  isendite
                                                               (elus)         liik         liik         liik            liik        liik
                                                  arv                        (terve)      (roogitud)   (ilma           (fileeritud)
                Laius-          ja                                                                     peata)                             Kuupäev:                  Koht/Asukoht:
                pikkuskraad
                                                                                Loa number:
                                                                                Transportiva laeva kapteni allkiri:
                                                                                Vastuvõtva laeva nimi:
ET                                                                                7                                                                      ET
 ---pagebreak---                                                                                Lipuriik:
                                                                                ICCAT registrinumber:
                                                                                IMO nr:
                                                                                Kapteni allkiri:
                                                                                Kuupäev:                  Koht/Asukoht:
                                                                                Loa number:
                                                                                Transportiva laeva kapteni allkiri:
                                                                                Vastuvõtva laeva nimi:
                                                                                Lipuriik:
                                                                                ICCAT registrinumber:
                                                                                IMO nr:
                                                                                Kapteni allkiri:
  Kohustused ümberlaadimise korral:
  1. Ümberlaadimisdeklaratsiooni originaal antakse vastuvõtvale laevale (töötlemis- või transpordilaev).
  2. Ümberlaadimisdeklaratsiooni koopia jääb vastavale kalapüügilaevale või mõrra käitajale.
  3. Edasisi ümberlaadimisi tehakse laeval tegutseda lubava asjaomase lepinguosalise loal.
  4. Vastuvõttev laev, kelle valduses kala on, peab ümberlaadimisdeklaratsiooni originaali alles hoidma kuni lossimiskohani.
  5. Ümberlaadimistoiming kantakse iga toimingus osaleva laeva püügipäevikusse.
ET                                                                                8                                                   ET
 ---pagebreak---               IV LISA
 Dokumendi nr       ICCAT üleviimisdeklaratsioon
ET               9                               ET
 ---pagebreak---  1 – KASVATAMISEKS ETTENÄHTUD ELUSA HARILIKU TUUNI ÜLEVIIMINE
 K a l a l a e v a                 n i m i :         Mõrra nimi:                                       Puksiirlaeva                                 nimi:   Sihtkohaks oleva kalakasvanduse nimi:
 Raadiokutsung:                                                                                Raadiokutsung:
                                                     ICCAT registrinumber:
 Lipuriik:                                                                                Lipuriik:
                                                                                ICCAT registrinumber:
 Lipuriigi loa number:                                                                                ICCAT registrinumber:
 ICCAT registrinumber:                                                                                Laeva pardatähis:
 Laeva pardatähis:                                                                                Sumba number:
 Püügipäeviku nr:
 Ühise püügioperatsiooni nr:
 2 – ÜLEVIIMIST KÄSITLEV TEAVE
 Kuupäev:_ _ / _ _ / _ _ _ _                         Koht või asukoht: Sadam:                                  Laiuskraad:                                     Pikkuskraad:
 Isendite arv:                                                                                Liik:
 Toote liik:         Elus F     Terve kala F   Roogitud F       Muu (täpsustada):
 Kalalaeva kapteni / mõrra/kalakasvanduse käitaja nimi ja allkiri:                Vastuvõtva laeva (puksiir, töötlemis- või transpordilaev) kapteni nimi ja Vaatleja nimi, ICCAT number ja allkiri:
                                                                                allkiri:
 3 – EDASISED ÜLEVIIMISED
 Kuupäev:_ _ / _ _ / _ _ _ _                         Koht või asukoht: Sadam:                                  Laiuskraad:                                     Pikkuskraad:
 Puksiirlaeva nimi:                                  Raadiokutsung:                                    Lipuriik:                                            ICCAT registrinumber:
 Kalakasvanduse       asukohariigi    üleviimisloa   Laeva pardatähis:                                 Vastuvõtva laeva kapteni nimi ja allkiri:
 Kuupäev:_ _ / _ _ / _ _ _ _                         Koht või asukoht: Sadam:                                  Laiuskraad:                                     Pikkuskraad:
ET                                                                                10                                                                                ET
 ---pagebreak---  Puksiirlaeva nimi:                             Raadiokutsung:                      Lipuriik:                                 ICCAT registrinumber:
 Kalakasvanduse       asukohariigi üleviimisloa Laeva pardatähis:                   Vastuvõtva laeva kapteni nimi ja allkiri:
 Kuupäev:_ _ / _ _ / _ _ _ _                    Koht või asukoht: Sadam:                  Laiuskraad:                           Pikkuskraad:
 Puksiirlaeva nimi:                             Raadiokutsung:                      Lipuriik:                                 ICCAT registrinumber:
 Kalakasvanduse       asukohariigi üleviimisloa Laeva pardatähis:                   Vastuvõtva laeva kapteni nimi ja allkiri:
  4 – OSADEKS JAGATUD SUMBAD
  Üleandva sumba nr                                                Kg:                           Kalade arv:
  Üleandva puksiirlaeva nimi:                                      Raadiokutsung:                Lipuriik:                         ICCAT registrinumber:
  Vastuvõtva sumba nr                                              Kg:                           Kalade arv:
  Vastuvõtva puksiirlaeva nimi:                                    Raadiokutsung:                Lipuriik:                         ICCAT registrinumber:
  Vastuvõtva sumba nr                                              Kg:                           Kalade arv:
  Vastuvõtva puksiirlaeva nimi:                                    Raadiokutsung:                Lipuriik:                         ICCAT registrinumber:
  Vastuvõtva sumba nr                                              Kg:                           Kalade arv:
  Vastuvõtva puksiirlaeva nimi:                                    Raadiokutsung:                Lipuriik:                         ICCAT registrinumber:
ET                                                                                11                                                                     ET
 ---pagebreak---                                                             V LISA
                                                    Püügiaruande vorm
  Lipur ICC Laev Arua  Aru  Arua  Püügi    Saagi                     Saak                Omistatud kaal ühise püügioperatsiooni
   iik   AT   a   nde  ande  nde  kuup   püüdmise                                                     puhul (kg)
         nr nimi algus lõpp kestu  äev    asukoht
                 kuup  kuu    s
                  äev  päev (päev       Laius  Pikk    Kaal   Isend   Keskmine kaal (kg)
                            ades)       kraad  uskr    (kg)     ite
                                                aad            arv
ET                                                            12                                                                ET
 ---pagebreak---                                                                       VI LISA
                                     Ühine püügioperatsioon
  Lipur    Laeva    ICCAT nr Operatsioo   Operatsi    Laeva    Jaotamise      Sihtkohaks olev
   iik      nimi              ni kestus     ooni     individu   süsteem       nuumamise või
                                          läbiviijat   aalne  laeva kohta      kasvatamisega
                                              e       kvoot                        tegelev
                                          isikuand                             kalakasvandus
                                             med
                                                                           Konven       ICCAT
                                                                           tsioonio        nr
                                                                             saline
  Kuupäev …
  Lipuriigi kinnitus …
ET                                                                        13                  ET
 ---pagebreak---                                            VII LISA
                           ICCAT PIIRKONDLIK VAATLUSPROGRAMM
   ICCAT PIIRKONDLIKE VAATLEJATE MÄÄRAMINE
   1.    ICCAT piirkondlikul vaatlejal peab oma ülesannete täitmiseks olema järgmine
         kvalifikatsioon:
         (a)   piisav kogemus kalaliikide ja püügivahendite identifitseerimiseks;
         (b)   ICCAT koolituseeskirjadel põhinevad rahuldavad teadmised ICCAT
               majandamis- ja kaitsemeetmetest, mida tõendab liikmesriigi poolt välja antud
               tõend;
         (c)   võime täpselt vaadelda ja avastatu registreerida;
         (d)   vaadeldava laeva või kalakasvanduse lipuriigi keele rahuldav oskus.
   ICCAT PIIRKONDLIKU VAATLEJA KOHUSTUSED
   2.    ICCAT piirkondlik vaatleja:
         (a)   peab olema läbinud ICCAT poolt kehtestatud eeskirjadele vastava tehnilise
               koolituse;
         (b)   peab olema ühe liikmesriigi kodanik, ning võimaluse korral mitte
               kalakasvanduse või mõrra registrijärgse riigi või laeva lipuriigi kodanik. Kui
               hariliku tuuni saak kogutakse sumbast ja müüakse värske kalana, võib püüki
               jälgiv ICCAT piirkondlik vaatleja olla kalakasvanduse eest vastutava
               liikmesriigi kodanik;
         (c)   peab olema suuteline täitma punktis 3 sätestatud ülesandeid;
         (d)   peab olema registreeritud ICCAT vaatlejate nimekirjas, mida haldab ICCAT;
         (e)   ei tohi omada hariliku tuuni püügis finantshuvi ega kasutoovat osalust.
   ICCAT PIIRKONDLIKU VAATLEJA ÜLESANDED
   3.    ICCAT piirkondliku vaatleja ülesanded on järgmised:
         (a)   seineril viibiv vaatleja jälgib seineri vastavust ICCAT poolt vastu võetud
               asjaomastele majandamis- ja kaitsemeetmetele. Vaatleja teeb järgmist.
               (1)   Juhul kui ICCAT piirkondlik vaatleja märkab eiramist, mis võib kujutada
                     endast ICCAT soovituse mittetäitmist, edastab ta selle teabe viivitamata
                     ICCAT piirkondliku vaatleja rakendanud ettevõttele, kes edastab selle
                     viivitamata püügilaeva lipuriigi ametiasutusele;
               (2)   dokumenteerib läbiviidud püügitegevuse ja koostab selle kohta aruande;
               (3)   vaatleb ja hindab saaki ning kontrollib püügipäevikusse tehtud kandeid;
               (4)   koostab ja edastab igapäevase aruande seineri üleviimistoimingutest;
ET                                             14                                             ET
 ---pagebreak---             (5)    teeb kindlaks ja märgib üles laevad, mis võib-olla tegelevad kalapüügiga,
                   mis on vastuolus ICCAT kaitse- ja majandamismeetmetega;
            (6)    dokumenteerib üleviimistoimingud ja koostab nende kohta aruanded;
            (7)    kontrollib laeva asukohta üleviimistegevuse ajal;
            (8)    vaatleb ja hindab üleviidud tooteid, sh videosalvestiste läbivaatamise
                   abil;
            (9)    kontrollib ja registreerib asjaomase kalalaeva nime ja ICCAT numbri;
            (10) teeb teadustööd, kogudes näiteks komisjoni taotluse korral II ülesande
                   kohaseid andmeid ICCAT alalise uuringute ja statistikakomitee juhiste
                   põhjal;
            (11) registreerib ja kontrollib iga liiki siltide, sealhulgas looduslike märkide
                   olemasolu, ning teatab kõigist märkidest, mis viitavad sildi hiljutisele
                   eemaldamisele;
      (b)   kalakasvandustes ja mõrdade juures jälgib ICCAT piirkondlik vaatleja nende
            vastavust ICCAT poolt vastu võetud asjaomastele majandamis- ja
            kaitsemeetmetele. ICCAT piirkondlik vaatleja teeb eelkõige järgmist:
            (1)    kontrollib      üleviimisdeklaratsiooni,       sumpadesse     paigutamise
                   deklaratsiooni ja hariliku tuuni püügi dokumendi andmeid, sh
                   videosalvestiste läbivaatamise abil;
            (2)    tõendab üleviimisdeklaratsiooni, sumpadesse paigutamise deklaratsiooni
                   ja hariliku tuuni püügi dokumendi andmeid;
            (3)    koostab ja edastab igapäevase aruande kalakasvanduse ja mõrra
                   üleviimistoimingutest;
            (4)    annab kaasallkirja üleviimisdeklaratsioonile, sumpadesse paigutamise
                   deklaratsioonile ja hariliku tuuni püügi dokumendile üksnes juhul, kui ta
                   nõustub, et neis sisalduv teave on kooskõlas tema märkustega, sealhulgas
                   videosalvestisega vastavalt artikli 33 lõikes 1 ja artikli 42 lõikes 1
                   sätestatud nõuetele;
            (5)    teeb teadustööd, kogudes näiteks komisjoni taotluse korral näidiseid
                   alalise uuringute ja statistikakomitee juhiste põhjal;
      (c)   koostab üldaruanded, ühendades käesoleva punkti kohaselt kogutud teabe, ning
            võimaldab kaptenil ja kalakasvanduse käitajal lisada sellesse mis tahes olulist
            teavet;
      (d)   esitab eespool osutatud üldaruande sekretariaadile 20 päeva jooksul pärast
            vaatlusperioodi lõppu;
      (e)   täidab kõiki muid ICCAT komisjoni antud ülesandeid.
   4. ICCAT piirkondlik vaatleja käsitab konfidentsiaalsena kogu teavet, mis on seotud
      seinerite ja kalakasvanduste püügi- ja üleviimistegevusega ning annab selle nõude
      täitmise kohta kirjaliku nõusoleku ICCAT piirkondlikuks vaatlejaks määramise
      kohta.
ET                                             15                                            ET
 ---pagebreak---    5.    ICCAT piirkondlik vaatleja täidab nõudeid, mis on kehtestatud laeva lipuriigi või
         riigi poolt, mille jurisdiktsiooni all on laev või kalakasvandus, kuhu ta on ICCAT
         piirkondlikuks vaatlejaks määratud.
   6.    ICCAT piirkondlik vaatleja järgib laeva ja kalakasvanduse kõigi töötajate suhtes
         kehtivat hierarhiat ja üldisi käitumisreegleid, kui kõnealused reeglid ei takista
         ICCAT piirkondlikul vaatlejal käesoleva programmi raames antud ülesannete
         täitmist ning punktis 7 ja artikli 49 lõikes 6 sätestatud laevapere ja kalakasvanduse
         töötajate kohustuste täitmist.
   LIPURIIKIDE KOHUSTUSED ICCAT PIIRKONDLIKE VAATLEJATE SUHTES
   7.    Liikmesriigid, kes vastutavad seineri, kalakasvanduse või mõrra eest, tagavad, et
         ICCAT piirkondlikule vaatlejale võimaldatakse:
         (a)    juurdepääs laeva ja kalakasvanduse töötajatele, püügivahenditele, sumpadele ja
                varustusele;
         (b)    VI lisa punktis 3 sätestatud ülesannete täitmise hõlbustamiseks taotluse korral
                juurdepääs ka järgmistele seadmetele, kui need on laeval olemas:
                (1)   satelliitnavigatsioonivahendid;
                (2)   radariekraanid, kui neid kasutatakse;
                (3)   elektroonilised sidevahendid;
         (c)    ülalpidamine, sealhulgas majutus, söök ja nõuetekohased sanitaartingimused,
                mille tase on võrdne laeva juhtivkoosseisule pakutavaga;
         (d)    komandosillal või roolikambris piisavalt ruumi kirjatöö tegemiseks, samuti
                piisav ruum tekil vaatlusülesannete täitmiseks.
   ICCAT PIIRKONDLIKUST VAATLUSPROGRAMMIST TULENEVAD KULUD
   8.    Kõik kulud, mis tulenevad ICCAT piirkondlike vaatlejate tegevusest, kannab
         kalakasvatusettevõtte käitaja või seineri omanik.
ET                                              16                                              ET
 ---pagebreak---                                               VIII LISA
                       ICCAT RAHVUSVAHELISE ÜHISINSPEKTEERIMISE KAVA
   ICCAT leppis oma neljandal korralisel koosolekul (1975. aasta novembris Madridis) ja 2008.
   aasta aastakoosolekul Marrakeshis kokku järgmises:
   vastavalt konventsiooni artikli IX lõikele 3 soovitab ICCAT komisjon konventsiooni ja sellest
   tulenevate meetmete kohaldamise tagamiseks järgmise rahvusvahelise kontrolli korra
   kehtestamist väljapoole riikide jurisdiktsiooni jäävate vete üle:
   I. RASKED RIKKUMISED
   1.       Käesoleva korra kohaldamisel tähendab raske rikkumine ICCAT komisjoni poolt
            vastu võetud ICCAT majandamis- ja kaitsemeetmete järgmist rikkumist:
            (a)   kalapüük ilma konventsiooniosalise lipuriigi välja antud kehtiva litsentsi või
                  loata;
            (b)   ICCAT komisjoni aruandlusnõuete kohaste püügiandmete ja püügiga seotud
                  andmete kohta piisava arvestuse pidamata jätmine või selliste püügi- ja/või
                  püügiga seotud andmete kohta valeandmete esitamine;
            (c)   kalapüük keelualal;
            (d)   kalapüük keeluajal;
            (e)   ICCAT poolt vastu võetud kohaldatavate kaitse- ja majandamismeetmetega
                  vastuolus olev mis tahes kavatsuslik püük või pardalhoidmine;
            (f)   ICCAT eeskirjade kohaselt kehtivate püügipiirangute või kvootide oluline
                  rikkumine;
            (g)   keelatud püügivahendite kasutamine;
            (h)   kalalaeva pardatähise, nime või registreerimisandmete võltsimine või tahtlik
                  varjamine;
            (i)   rikkumise uurimisega seotud tõendite varjamine, rikkumine või kõrvaldamine;
            (j)   arvukad rikkumised, mis üheskoos moodustavad ICCAT eeskirjade kohaselt
                  kehtivate meetmete tõsise eiramise;
            (k)   volitatud inspektori või vaatleja solvamine, talle vastuhakkamine, tema
                  häirimine, seksuaalne ahistamine, sekkumine tema töösse või selle põhjuseta
                  takistamine;
            (l)   laevaseiresüsteemi tahtlik võltsimine või rikkumine;
            (m) muud sarnased ICCAT poolt kindlaksmääratud rikkumised, kui need on lisatud
                  käesolevate menetluste muudetud versiooni ja laiali saadetud;
            (n)   kalapüük jälgimislennukite abil;
            (o)   laevaseire satelliitsüsteemide häirimine ja/või ilma laevaseiresüsteemita laeva
                  käitamine;
            (p)   üleviimistegevus ilma üleviimisdeklaratsioonita;
ET                                                17                                              ET
 ---pagebreak---            (q)    ümberlaadimine merel.
   2.      Juhul kui volitatud inspektor täheldab kalalaeva pardal viibimise ja inspekteerimise
           käigus tegevust või olukorda, mis kujutab endast punktis 1 määratletud rasket
           rikkumist, teavitavad inspektsioonilaeva lipuriigi ametivõimud viivitamata kalalaeva
           lipuriiki nii otse kui ka ICCAT sekretariaadi kaudu. Sellistes olukordades teavitab
           inspektor ka lipuriigi inspekteerimislaeva, mille kohta on teada, et see viibib
           läheduses.
   3.      ICCAT inspektor registreerib teostatud inspekteerimised ja tuvastatud rikkumised
           kalalaeva püügipäevikus.
   4.      Lipuriik tagab, et pärast käesoleva lisa punktis 2 osutatud inspekteerimist peatab
           asjaomane kalalaev igasuguse kalapüügitegevuse. Lipuriik nõuab, et asjaomane
           kalalaev suunduks 72 tunni jooksul lipuriigi määratud sadamasse, kus algatatakse
           uurimine.
   5.      Kui laeva ei kutsuta sadamasse, esitab lipuliikmesriik aegsasti nõuetekohase
           põhjenduse Euroopa Komisjonile, kes edastab selle teabe ICCAT sekretariaadile, kes
           teeb selle nõudmise korral teistele lepinguosalistele kättesaadavaks.
   II. INSPEKTEERIMINE
   6.      Inspekteerimist teostavad konventsiooniosaliste poolt määratud inspektorid. ICCAT
           komisjonile teatatakse asjaomaste riikide valitsuste poolt selleks määratud
           valitsusasutuste ja inspektorite nimed.
   7.      Käesoleva lisa kohaselt rahvusvahelisi pardalemineku ja inspekteerimise ülesandeid
           täitvad laevad peavad heiskama ICCAT komisjoni poolt heaks kiidetud erilipu või -
           vimpli, mille on välja andnud ICCAT sekretariaat. Selleks kasutatavate laevade
           nimed teatatakse ICCAT sekretariaadile võimalikult kiiresti enne inspekteerimise
           algust. ICCAT sekretariaat teeb määratud inspekteerimislaevu käsitleva teabe kõigile
           konventsiooniosalistele kättesaadavaks, sealhulgas avaldab selle oma salasõnaga
           kaitstud veebilehel.
   8.      Iga inspektor kannab kaasas asjakohast isikut tõendavat dokumenti, mille on välja
           andnud lipuriigi asutus, kasutades käesoleva lisa punktis 21 esitatud vormi.
   9.      Vastavalt käesoleva lisa punkti 16 kohaselt kokku lepitud korrale peab
           konventsiooniosalise lipu all sõitev laev, mida parajasti kasutatakse riikide
           jurisdiktsiooni alt välja jäävates konventsiooni alla kuuluvates vetes tuuni või selle
           lähiliikide püüdmiseks, peatuma, kui ta on saanud inspektorit transportivalt laevalt,
           mis on heisanud punktis 7 kirjeldatud ICCAT vimpli, vastava signaali, mis on
           edastatud rahvusvahelises signalisatsioonikoodis, välja arvatud püügitegevuse ajal,
           millisel juhul ta peatub kohe pärast sellise tegevuse lõpetamist. Laeva kapten lubab
           käesoleva lisa punktis 10 kirjeldatud inspekteerijate rühmal laevale tulla ning annab
           selleks laevatrapi. Kapten võimaldab inspekteerijate rühmal kontrollida seadmeid,
           kalasaaki, püügivahendeid ja kõiki asjakohaseid dokumente, mida inspektor peab
           vajalikuks kontrollitava laeva lipuriigiga seotud kehtivate ICCAT komisjoni
           soovituste järgimise kontrollimisel vajalikuks. Lisaks võib inspektor küsida mis tahes
           selgitusi, mida ta peab vajalikuks.
ET                                                18                                              ET
 ---pagebreak---    10. Inspekteerijate rühma suuruse määrab kindlaks inspekteerimislaeva kapten, võttes
       arvesse asjakohaseid asjaolusid. Inspekteerimisrühm peab olema nii väike kui
       võimalik, et täita ohutult ja turvaliselt käesoleva lisas sätestatud kohustusi.
   11. Laeva pardale saabunud, esitab inspektor käesoleva lisa punktis 8 kirjeldatud
       dokumendid. Inspektor järgib üldtunnustatud rahvusvahelisi eeskirju, menetlusi ja
       tavasid, mis on seotud inspekteeritava laeva ja laevapere ohutusega, ning minimeerib
       enda mõju püügitegevusele või toote ladustamisele ja väldib nii palju kui võimalik
       tegevust, mis mõjuks kahjulikult pardal olevale saagile.
       Inspektor piirdub oma küsitlustes faktide kindlakstegemisega, järgides asjaomase
       laeva lipuriigiga seotud kehtivaid ICCAT komisjoni soovitusi. Inspekteerimise
       käigus võib inspektor küsida kalalaeva kaptenilt mis tahes abi, mida ta peab
       vajalikuks. Ta koostab inspekteerimise kohta ICCAT komisjoni poolt heaks kiidetud
       vormis inspekteerimisakti. Inspektor allkirjastab akti laeva kapteni juuresolekul, kes
       võib aktile lisada või on lisanud mis tahes märkusi, mida ta peab vajalikuks ning
       kirjutab neile märkustele alla.
   12. Nimetatud akti koopiad antakse laeva kaptenile ja inspektori päritoluriigi
       valitsusasutusele, kes edastab need inspekteeritud laeva lipuriigi asjaomastele
       asutustele ja ICCAT komisjonile. ICCAT soovituste eiramise avastamise korral
       teavitab inspektor võimaluse korral ka lipuriigi pädevaid asutusi, samuti kalalaeva
       lipuriigi inspekteerimislaeva, mille kohta on teada, et see viibib läheduses.
   13. Inspektori takistamist või tema juhiste täitmatajätmist käsitleb inspekteeritud laeva
       lipuriik nii, nagu oleks nii käitutud riikliku inspektoriga.
   14. Inspektor täidab oma kohustusi kirjeldatud korra alusel, vastavalt käesolevas
       määruses sätestatud eeskirjadele, kuid jääb oma riigi asutuste kontrolli alla ja
       vastutab nende ees.
   15. Konventsiooniosalised         võtavad       arvesse      ja     rakendavad      meetmeid
       inspekteerimisaktide, soovituse 94-09 kohaste tuvastamise teabelehtede ja
       dokumente kontrollinud välisriigi inspektorite aktide põhjal käesoleva korra alusel ja
       kooskõlas oma riigi õigusaktidega samal alusel kui oma inspektorite aktide puhul.
       Käesoleva punkti sätted ei kohusta konventsiooniosalist andma välisriigi inspektori
       aktile tõendina suuremat väärtust, kui sellel oleks inspektori päritoluriigis.
       Konventsiooniosalised teevad koostööd, et hõlbustada inspektori poolt käesoleva
       korra kohaselt esitatud aktist tulenevaid kohtu- või muid menetlusi.
   16. a) Konventsiooniosaliste valitsused teatavad iga aasta 15. veebruariks ICCAT
       komisjonile käesoleva määruse kohase inspekteerimise esialgsed plaanid järgmiseks
       kalendriaastaks ning ICCAT komisjon võib anda konventsiooniosalistele soovitusi
       riikide tegevuse koordineerimiseks selles valdkonnas, sh inspektorite arvu ja neid
       transportivate laevade arvu osas.
       b) Konventsiooniosaliste valitsused kohaldavad käesoleva määrusega kehtestatud
       korra ja osalemise kavad, kui nad ei ole kokku leppinud teisiti, ning sellisest
       kokkuleppest teatatakse ICCAT komisjonile. Kava rakendamine mis tahes kahe
       konventsiooniosalise poolt peatatakse siiski kuni kokkuleppe sõlmimiseni, kui üks
       pooltest on sellest ICCAT komisjonile teatanud.
   17. a) Püügivahendeid inspekteeritakse vastavalt alapiirkonnas kehtivatele
       õigusnormidele, kus inspekteerimist läbi viiakse. Inspektor teatab, millises
       alapiirkonnas inspekteerimine aset leidis, ning kannab leitud rikkumised
       inspekteerimisaruandesse.
ET                                             19                                               ET
 ---pagebreak---        b) Inspektoril on õigus inspekteerida kõiki kasutuses olevaid või pardal leiduvaid
       püügivahendeid.
   18. Inspektor kinnitab ICCAT komisjoni poolt heaks kiidetud identifitseerimistähise
       igale inspekteeritud püügivahendile, mis näib olevat vastuolus asjaomase laeva
       lipuriigiga seotud kehtivate ICCAT komisjoni soovitustega, ning märgib selle asjaolu
       oma inspekteerimisakti.
   19. Inspektor võib pildistada püügivahendeid, seadmeid, dokumente ja mis tahes muid
       asju nii, et oleks näha need osad, mis tema arvates on vastuolus kehtiva määrusega,
       ning pildistatud esemed tuleb aktis loetleda ja fotode koopiad lisada lipuriigile
       saadetavale aruandele.
   20. Inspektor kontrollib vajaduse korral kogu pardal oleva saagi vastavust ICCAT
       soovitustele.
   21. Inspektori isikutunnistuse näidis on järgmine:
ET                                           20                                             ET
 ---pagebreak--- ET 21 ET ---pagebreak---                                                 IX LISA
                     Videosalvestusega seotud menetluste miinimumnõuded
   Üleviimistoimingud
   (1)     Elektrooniline andmekandja, milles on videosalvestise originaal, antakse pärast
           üleandmistoimingu lõppu niipea kui võimalik ICCAT piirkondlikule vaatlejale, kes
           allkirjastab selle viivitamata, et vältida edaspidist manipuleerimist.
   (2)     Originaalsalvestist hoitakse kalapüügilaeva pardal või vajaduse korral mõrra või
           kalakasvanduse käitaja käes kogu loa kehtivusaja jooksul.
   (3)     Tehakse kaks identset videosalvestise koopiat. Üks eksemplar edastatakse
           kohalviibivale ICCAT piirkondlikule vaatlejale ja teine puksiirlaeva pardal olevale
           riiklikule vaatlejale, viimati nimetatu on kaasas üleviimisdeklaratsiooniga ja sellega
           seotud saagiga, millest on tehtud video. Nimetatud menetlust kohaldatakse ainult
           riiklike vaatlejate suhtes, kui üleviimine toimub puksiirlaevade vahel.
   (4)     Iga video alguses ja/või lõpus tuleb näidata ICCAT üleviimisloa numbrit.
   (5)     Igal videosalvestusel peab kogu aeg olema näha salvestamise kellaaeg ja kuupäev.
   (6)     Enne üleviimise algust peab videos näha olema võrgu/ukse avamine ja sulgemine,
           samuti salvestis, millel on näha, kas vastuvõtvas ja üleandvas sumbas on juba enne
           harilikku tuuni.
   (7)     Videosalvestis peab        olema    pidev,   ilma   katkestusteta  ja  hõlmama   kogu
           üleviimistegevuse.
   (8)     Videosalvestus peab olema piisavalt kõrge kvaliteediga, et teha hinnanguliselt
           kindlaks üleviidava hariliku tuuni arv.
   (9)     Juhul kui videosalvestis on hariliku tuuni arvuliseks hindamiseks ebapiisava
           kvaliteediga, tuleb kontrolliasutustel taotleda uut üleviimist. Uus üleviimine hõlmab
           kõigi vastuvõtvas sumbas olevate harilike tuunide paigutamist teise sumpa, mis peab
           eelnevalt olema tühi.
   Sumpadesse paigutamine
   (1)     Elektrooniline andmekandja, milles on videosalvestise originaal, antakse pärast
           sumpa paigutamise lõppu niipea kui võimalik ICCAT piirkondlikule vaatlejale, kes
           allkirjastab selle viivitamata, et vältida edaspidist manipuleerimist.
   (2)     Salvestise originaali hoitakse kalakasvanduses vajaduse korral kogu loa kehtivusaja
           jooksul.
   (3)     Tehakse kaks identset videosalvestise koopiat. Üks eksemplar edastatakse ICCAT
           piirkondlikule vaatlejale kalakasvanduses.
   (4)     Iga video alguses ja/või lõpus tuleb näidata ICCAT sumpa paigutamise loa numbrit.
   (5)     Igal videosalvestusel peab kogu aeg olema näha salvestamise kellaaeg ja kuupäev.
   (6)     Enne sumpa paigutamise algust peab videos näha olema võrgu/ukse avamine ja
           sulgemine, samuti see, kas vastuvõtvas ja üleandvas sumbas on juba enne harilikku
           tuuni.
ET                                                  22                                            ET
 ---pagebreak---    (7)  Videosalvestis peab olema pidev, ilma katkestusteta ja hõlmama kogu sumpadesse
       paigutamise tegevuse.
   (8) Videosalvestus peab olema piisavalt kõrge kvaliteediga, et teha hinnanguliselt
       kindlaks üleviidava hariliku tuuni arv.
   (9) Juhul kui videosalvestis on üleviidava hariliku tuuni arvuliseks hindamiseks
       ebapiisava kvaliteediga, tuleb kontrolliasutustel taotleda uut sumpadesse paigutamist.
       Uus sumpadesse paigutamine hõlmab vastuvõtva kalakasvanduse sumbas olevate
       kõikide harilike tuunide paigutamist kalakasvanduse teise sumpa, mis peab eelnevalt
       olema tühi.
ET                                           23                                               ET
 ---pagebreak---                                                 X LISA
   Artikli 44 lõigetes 2–7 ja artikli 45 lõikes 1 osutatud programmide ja aruandekohustuste
                                      standardid ja menetlused
   A. Stereoskoopiliste kaamerate süsteemi kasutamine
   Stereoskoopiliste kaamerate süsteemi kasutamine sumpa paigutamise ajal vastavalt käesoleva
   määruse artiklile 44 viiakse läbi järgmiste nõuete kohaselt.
   1.     Eluskalade proovivõtu maht on vähemalt 20 % sumpadesse paigutatavatest kaladest.
          Kui see on tehniliselt võimalik, tehakse eluskalade proovivõttu pisteliselt, mõõtes ühe
          isendi viiest. Sellise valimi puhul tuleb mõõta kaamerast 2–8 meetri kaugusel asuvaid
          kalu.
   2.     Üleandva ja vastuvõtva sumba ühenduskäik võib olla maksimaalselt 10 meetrit lai ja
          10 meetrit kõrge.
   3.     Juhul kui tegemist on eri pikkusega kaladega (kaks või enam eri suurusega kohorti),
          peaks sumpa paigutamisel olema võimalik kasutada rohkem kui üht
          ümberarvestamismeetodit. Pikkuse (ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte
          alguseni) ümberarvestamisel kogukaaluks vastavalt sumpadesse paigutamisel
          mõõdetava kala suuruskategooriale kasutatakse ICCAT alalise uuringute ja
          statistikakomitee kõige uuemaid ümberarvestamismeetodeid.
   4.     Enne iga sumpadesse paigutamist kinnitatakse pikkuse stereoskoopilise mõõtmise
          tulemused, kasutades selleks 2–8 meetri kaugusel asuvat mõõduliistu.
   5.     Stereoskoopilise programmi tulemuste teatavakstegemisel tuleb anda teavet
          stereoskoopiliste kaamerate süsteemi tehniliste kirjelduste eeldatava vea ülemmäära
          kohta, mis ei tohi olla suurem kui +/- 5 protsenti.
   6.     Stereoskoopiliste programmide tulemuste aruanne hõlmab kõigi eespool märgitud
          tehniliste kirjelduste üksikasju, sealhulgas proovivõtu maht, proovivõtu viis, kaugus
          kaamerast, ühenduskäigu mõõtmed ja ümberarvestusmeetodid (pikkuse ja kaalu suhe).
          ICCAT alaline uuringute ja statistikakomitee vaatab kõnealused tehnilised kirjeldused
          läbi ja vajaduse korral soovitab neid muuta.
   7.     Juhul kui stereoskoopilise kaamera salvestise kvaliteet on üleviidava hariliku tuuni
          kaalu hindamiseks ebapiisava kvaliteediga, tuleb kalapüügilaeva, kalakasvanduse või
          mõrra eest vastutava liikmesriigi asutustel taotleda uut sumpadesse paigutamist.
   B. Programmide tulemuste esitlemine ja kasutamine
   1.     Otsused püügiaruande ja stereoskoopiliste programmide tulemuste vahelise erinevuste
          kohta võetakse vastu ühise püügioperatsiooni või mõrra kogupüügi tasandil, kui on
          tegemist ühiste püügioperatsioonide ja mõrrapüügiga, mille saak on ette nähtud
          kalakasvandusele, millega on seotud üks konventsiooniosaline ja/või liikmesriik.
          Otsused erinevuste kohta püügiaruande ja stereoskoopiliste programmide tulemuste
          vahel võetakse vastu sumpa paigutamise tasandil, kui on tegemist ühiste
          püügioperatsioonidega, millega on seotud rohkem kui üks konventsiooniosaline ja/või
          liikmesriik, juhul kui kõigi ühises püügioperatsioonis osalenud laevade
          lipuriikide/konventsiooniosaliste ametiasutused ei ole kokku leppinud teisiti.
ET                                                24                                              ET
 ---pagebreak---    2. Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik esitab aruande kalapüügilaeva või mõrra eest
      vastutavale liikmesriigile või konventsiooniosalisele ja komisjonile, lisades sellele
      järgmised dokumendid:
      a)  stereoskoopilise süsteemi tehniline aruanne, milles esitatakse:
            –     üldteave: liigid, asukoht, sump, kuupäev, ümberarvestamismeetod;
            –     statistilised andmed suuruse kohta: keskmine kaal ja pikkus, minimaalne kaal
                  ja pikkus, maksimaalne kaal ja pikkus, proovivõtmise kalade arv, jaotumine
                  suuruse ja kaalu järgi;
      b) programmi üksikasjalikud tulemused, milles märgitakse iga proovivõtus mõõdetud
          kala suurus ja kaal;
      c)  sumpadesse paigutamise aruanne, milles esitatakse:
            –     üldteave toimingu kohta: sumpadesse paigutamiste arv, kalakasvanduse nimi,
                  sumba number, hariliku tuuni arv, ITD number, kalapüügilaeva või mõrra nimi
                  ja lipuriik, puksiirlaeva nimi ja lipuriik, stereoskoopilise süsteemi operatsiooni
                  kuupäev ja kujutise faili nimi;
            –     ümberarvestamismeetod, mida kasutati pikkuse teisaldamisel kaaluks;
            –     võrdlus deklareeritud hariliku tuuni koguste ja stereoskoopilise süsteemi abil
                  leitud koguste vahel, kalade arv, keskmine kaal ja kogukaal (vahe arvutamiseks
                  kasutatav valem on järgmine: (stereoskoopiline süsteem - harilik tuun) /
                  stereoskoopiline süsteem * 100);
            –     süsteemi veamäär;
            –     sumpadesse paigutamise aruannete puhul, mis on seotud ühiste
                  püügioperatsioonide / mõrdadega, hõlmab kõige viimane sumpadesse
                  paigutamise aruanne ka kõigi eelmiste aruannete teabe kokkuvõtet.
   3. Kui kalapüügilaeva või mõrra eest vastutava liikmesriigi ametiasutused saavad sumpadesse
      paigutamise aruande, võtavad nad kõik vajalikud meetmed lähtuvalt järgmistest
      olukordadest:
      a)  hariliku tuuni püügidokumendis püügilaeva või mõrra käitaja poolt märgitud kogukaal
          on stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemustega samas vahemikus:
            –     korraldust kalu vabaks lasta ei anta;
            –     hariliku tuuni püügidokumendis muudetakse nii arvu (kasutades kalade arvu,
                  mis saadi kontrollkaamerate või alternatiivse tehnika abil) kui ka keskmist
                  kaalu, kusjuures kogukaalu ei muudeta.
      b) hariliku tuuni püügidokumendis püügilaeva või mõrra käitaja poolt märgitud kogukaal
          on väiksem kui stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemuste madalaim näitaja:
            –     antakse korraldus kalad vette tagasi lasta, võttes aluseks stereoskoopilise
                  süsteemi abil saadud tulemuste väikseima vahemiku.
            –     Kalade vette tagasi laskmine toimub artikli 32 lõikes 2 ja XI lisas sätestatud
                  korra kohaselt.
ET                                                 25                                                ET
 ---pagebreak---             –      Pärast seda, kui vette tagasi laskmine on toimunud, muudetakse hariliku tuuni
                   püügidokumendis nii arvu (kasutades arvu, mis saadi kontrollkaamerate või
                   alternatiivse tehnika abil, miinus vabakslastud kalade arv) kui ka keskmist
                   kaalu, kusjuures kogukaalu ei muudeta.
      c)   Hariliku tuuni püügidokumendis püügilaeva või mõrra käitaja poolt märgitud
           kogukaal on suurem kui stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemuste kõrgeim
           näitaja:
            –      korraldust kalu vabaks lasta ei anta.
            –      Hariliku tuuni püügidokumendis muudetakse kalade kogukaal (kasutades
                   stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemuste kõrgeimat näitajat), kalade arv
                   (kasutades kontrollikaamerate abil saadud tulemusi) ja keskmine kaal.
   4. Mis tahes olulise muudatuse puhul hariliku tuuni püügidokumendis peavad 2. jaos
      märgitud väärtused (arv ja kaal) olema kooskõlas 6. jaos esitatutega ning 3., 4. ja 6. jaos
      esitatud väärtused ei tohi ületada 2. jaos esitatuid.
   5. Hüvitamaks ühise püügioperatsiooni /mõrra sumpadesse paigutamise kõigi aruannete
      lõikes üksikute aruannete erinevusi, vaatamata sellele, kas kalade vabakslaskmist nõutakse
      või mitte, muudetakse kõiki asjaomaseid hariliku tuuni püügidokumente, võttes aluseks
      stereoskoopilise süsteemi abil saadud tulemuste väikseima vahemiku. Hariliku tuuni
      püügidokumente, mis on seotud vabakslastud tuunikogustega, muudetakse samuti, et
      kajastada vabaks lastud kalade kaalu/arvu. Hariliku tuuni püügidokumente, mis on seotud
      hariliku tuuniga, mida ei lastud vabaks, kuid mille kohta stereoskoopiliste süsteemide või
      alternatiivse tehnika kasutamise tulemused erinesid püügi- ja üleviimisaruandes esitatust,
      muudetakse samuti, et kajastada neid erinevusi.
      Hariliku tuuni püügidokumente, mis on seotud saagiga, millest osa kalu vabaks lasti,
      muudetakse samuti, et kajastada vabaks lastud kalade kaalu/arvu.
ET                                                  26                                             ET
 ---pagebreak---                                           XI LISA
                            Kalade vabaks laskmise protokoll
   1. Hariliku tuuni transpordi- või kasvatussumpadest vabakslaskmine salvestatakse
      videokaameraga ning seda jälgib ICCAT piirkondlik vaatleja, kes koostab aruande ja
      esitab selle koos videosalvestisega ICCAT sekretariaati.
   2. Kui on antud vabakslaskmise korraldus, siis nõuab kalakasvanduse käitaja ICCAT
      piirkondliku vaatleja kasutamist.
   3. Hariliku tuuni mõrdadest merre laskmist jälgib riiklik vaatleja, kes koostab ja esitab
      aruande vastutava liikmesriigi kontrolliasutustele.
   4. Enne kalade vabakslaskmist võivad liikmesriigi kontrolliasutused nõuda
      kontrollüleviimist, kasutades standardseid ja/või stereoskoopilisi kaameraid, et hinnata
      nende kalade arvu ja kaalu, mis on vaja vabaks lasta.
   5. Liikmesriigi ametiasutused võivad rakendada mis tahes muid nende arvates vajalikke
      meetmeid, et tagada vabakslaskmine kõige sobivamal ajal ja kohas, suurendamaks
      tõenäosust, et kalad lähevad tagasi parve sekka. Käitaja vastutab kalade ellujäämise
      eest kuni nende vabakslaskmiseni. Vabakslaskmine leiab aset kolme nädala jooksul
      pärast sumpadesse paigutamise lõppu.
   6. Kalakasvandusse allesjäänud kalad, mis ei ole hõlmatud ICCAT hariliku tuuni
      püügidokumendiga, lastakse pärast saagi väljapüügi lõppu vabaks artikli 32 lõikes 2 ja
      käesolevas lisas sätestatud korra kohaselt.
ET                                           27                                                ET
 ---pagebreak---                                                XII LISA
                                       Surnud kalade käitlemine
   Kalapüügi käigus seinnoodast surnuna leitud kalade kogus registreeritakse asjaomase
   kalapüügilaeva püügipäevikus ja arvatakse vastavalt maha liikmesriigi kvoodist.
   Surnud kalade registreerimine/käitlemine esimese üleviimise ajal
   1. Hariliku tuuni püügidokumendil, mis esitatakse puksiirlaeva käitajale, on täidetud 2. jagu
      (saak kokku), 3. jagu (eluskalaga kauplemine) ja 4. jagu (üleviimine – sh surnud kala).
      3. ja 4. jaos märgitud üldkogused peavad olema võrdsed 2. jaos märgitud kogustega.
      Kooskõlas käesoleva määruse sätetega peab hariliku tuuni püügidokumendiga kaasas
      olema ICCAT üleviimisdeklaratsiooni originaal. ICCAT üleviimisdeklaratsioonis märgitud
      kogused (elusalt üleviidud) on võrdsed asjaomase hariliku tuuni üleviimisdokumendi
      3. jaos märgitud kogustega.
   2. Hariliku tuuni püügidokumendi see osa, milles on 8. jagu (kaubanduslik teave), täidetakse
      ja antakse surnud harilikku tuuni kaldale vedava abilaeva käitajale (või jäetakse
      püügilaevale, kui lossitakse otse kaldale). Kõnealuse surnud kalaga ja hariliku tuuni
      püügidokumendi osaga on kaasas ICCAT üleviimisdeklaratsiooni koopia.
   3. Surnud kalade kogus märgitakse selle püügilaeva hariliku tuuni püügidokumenti, mis saagi
      püüdis, või kui tegemist on ühise püügioperatsiooniga, siis püügilaevade püügidokumenti
      või muu riigi lipu all sõitva, ühises püügioperatsioonis osaleva laeva püügidokumenti.
ET                                                 28                                            ET
 ---pagebreak---                                            XIII LISA
                                         Vastavustabel
   Määrus (EÜ) nr 302/2009                       Käesolev määrus
   Artikkel 1                                    Artiklid 1 ja 2
   Artikkel 2                                    Artikkel 3
   Artikkel 3                                    Artikkel 4
   Artikli 4 lõige 1                             Artikli 5 lõige 1
   Artikli 4 lõige 2                             Artikli 6 lõike 1 punkt a
   Artikli 4 lõiked 3 ja 5                       Artikkel 7
   Artikli 4 lõike 4 teine lõik                  Artikli 6 lõike 1 punkt a ja artikli 6 lõige 2
   Artikli 4 lõike 6 punktid a ja b ning teine   Artikkel 52
   lõik
   lõik
   Artikli 4 lõike 6 kolmas lõik                 Artikli 20 lõige 2
   Artikli 4 lõiked 7, 8, 9, 10, 11 ja 12        -
   Artikli 4 lõige 13                            Artikli 5 lõige 3
   Artikli 4 lõige 15                            Artikkel 17
   Artikli 5 lõige 1                             Artikli 6 lõike 1 punkt b
   Artikli 5 lõiked 2, 3, 4, 5 ja 6              Artikli 8 lõiked 1, 2, 3, 4, 5, 6
   Artikli 5 lõiked 7, 8 ja lõike 9 esimene      -
   lõik
   Artikli 5 lõike 9 teine lõik                  Artikli 6 lõige 2
   Artikkel 6                                    Artikkel 9
   Artikkel 7                                    Artiklid 10 ja 11
   Artikkel 8                                    Artikkel 16
   Artikli 9 lõiked 1 ja 2                       Artikli 13 lõiked 1 ja 2
   Artikli 9 lõiked 3, 4, 5, 7, 8, 9 ja 10       I lisa
   Artikli 9 lõige 6                             -
   Artikli 9 lõige 11                            Artikli 13 lõige 3
   Artikli 9 lõiked 12, 13, 14 ja 15             Artikkel 14
   Artikkel 10                                   -
   Artikkel 11                                   Artikli 15 lõiked 2, 3 ja 5
   Artikli 12 lõiked 1, 2, 3 ja 4                Artikkel 18
   Artikli 12 lõige 5                            -
   Artikli 13 lõiked 1, 2 ja 3                   Artikkel 18
   Artikli 13 lõige 4                            -
   Artikli 14 lõiked 1, 2, 3 ja 5                Artikkel 19
   Artikli 14 lõige 4                            Artikli 20 lõige 1
   Artikkel 15                                   Artikkel 21
   Artikkel 16                                   Artikli 27 lõiked 1, 3 ja 4
   Artikkel 17                                   Artikkel 28
   Artikli 18 lõige 1                            Artikkel 23
   Artikli 18 lõige 2                            II LISA
   Artikkel 19                                   Artikli 22 lõiked 1, 2 ja 3
   Artikli 20 lõiked 1 ja 2                      Artikli 24 lõiked 1, 2 ja 3
   Artikli 20 lõiked 3 ja 4                      Artikkel 25
   Artikkel 21                                   Artikli 29 lõiked 1, 2, 3, 4, 6, 7
   Artikli 22 lõige 1 ja lõike 2 esimene         Artikli 31 lõiked 1, 3 ja 5
ET                                             29                                               ET
 ---pagebreak---    Määrus (EÜ) nr 302/2009                       Käesolev määrus
   lõik
   Artikli 22 lõike 2 teine lõik                 Artikli 32 lõige 1
   Artikli 22 lõige 3                            Artikli 32 lõige 2
   Artikli 22 lõige 4                            Artikli 36 lõiked 1, 2 ja 3
   Artikli 22 lõige 5                            II LISA
   Artikli 22 lõige 6                            Artikli 31 lõige 6
   Artikli 22 lõige 7                            Artikli 33 lõige 1 ja IX lisa
   Artikli 22 lõige 8 ja lõike 9 esimene lõik    Artikkel 34
   Artikli 22 lõike 9 teine lõik                 -
   Artikli 22 lõige 10                           Artikkel 37
   Artikkel 23                                   Artikkel 30
   Artikli 24 lõige 1                            Artikli 45 lõige 1
   Artikli 24 lõiked 2, 4 ja 6                   Artikli 38 lõiked 2, 3, 4 ja 5
   Artikli 24 lõige 3                            Artikli 39 lõiked 1 ja 2
   Artikli 24 lõige 5                            Artikkel 40
   Artikli 24 lõige 7                            Artikli 42 lõige 1 ja IX lisa
   Artikli 24 lõike 8 esimene lõik               Artikli 43 lõiked 1 ja 2
   Artikli 24 lõige 9                            -
   Artikli 24 lõige 10                           Artikkel 46
   Artikkel 24 a                                 X LISA
   Artikkel 25                                   Artikkel 47
   Artikli 26 lõige 1                            Artikli 24 lõige 4
   Artikli 26 lõige 2                            Artikli 25 lõige 1
   Artikli 26 lõige 3                            Artikli 24 lõige 5
   Artikli 27 lõige 1                            Artikli 29 lõige 5
   Artikli 27 lõige 2                            Artikkel 41
   Artikli 27 lõige 3                            Artikli 3 lõige 24
   Artikkel 28                                   Artikkel 53
   Artikkel 29                                   Artikkel 50
   Artikkel 30                                   Artikkel 48
   Artikli 31 lõige 1 ja lõike 2 punktid a, b,   Artikli 51 lõiked 2, 3, 4, 5 ja 6
   c ja h
   Artikli 31 lõike 2 punktid d, e, f ja g       VII lisa
   Artikli 31 lõiked 3 ja 4                      VII lisa
   Artikkel 32                                   Artikli 33 lõiked 2, 3 ja 4
                                                 Artikli 42 lõiked 2, 3 ja 4
   Artikkel 33                                   -
   Artikkel 33a                                  Artikkel 51
   Artikkel 34                                   Artikkel 54
   Artikkel 35                                   -
   Artikkel 36                                   -
   Artikkel 37                                   Artikkel 55
   Artikkel 38                                   Artikkel 56
   Artikkel 38a                                  Artikli 59 lõiked 1 ja 2
   Artikkel 39                                   Artikkel 61
   Artikkel 40                                   -
   Artikkel 41                                   Artikkel 62
ET                                             30                                  ET
 ---documentbreak---                          EUROOPA
                         KOMISJON
                                                 Brüssel, 24.4.2015
                                                 COM(2015) 180 final
                                      Ettepanek:
               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
   milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude
     taastamise mitmeaastast kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 302/2009
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                        SELETUSKIRI
   1.        ETTEPANEKU TAUST
   Ettepaneku eesmärk on võtta liidu õigusesse üle meetmed, mis on sätestatud Atlandi ookeani
   idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastases kavas, mille
   Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT)1 võttis vastu aastatel 2012 kuni
   2014 peetud aastakoosolekutel. ICCAT on piirkondlik kalavarude majandamise
   organisatsioon, mis vastutab tuuni ja tuunilaadsete liikide majandamise ja kaitse eest Atlandi
   ookeani piirkonnas ja külgnevates meredes, ning milles liit on lepinguosaline. Hariliku tuuni
   varude taastamise mitmeaastane kava loodi 2006. aastal2 ja see jõustus 2007. aastal.
   ICCAT on volitatud vastu võtma otsuseid („soovitused”) kalavarude kaitseks ja
   majandamiseks oma pädevusvaldkonnas; need dokumendid on siduvad ja sisuliselt suunatud
   ICCAT lepinguosalistele, kuid sisaldavad ka käitajate (näiteks laeva kapten) kohustusi.
   ICCAT soovitused jõustuvad kuus kuud pärast nende vastuvõtmist ning Euroopa Liidul tuleb
   need üle võtta liidu õigusesse selles ulatuses, milles need ei ole juba hõlmatud liidu
   õigusaktidega.
   ICCAT teatavad meetmed seoses hariliku tuuniga võeti üle 15. mai 2014. aasta määrusega
   (EL) nr 544/2014,3 millega muudeti nõukogu 6. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ)
   nr 302/20094. Selle muudatuse eesmärk oli võtta üle ICCAT poolt 2012. ja 2013. aastal vastu
   võetud meetmed püügihooaegade kohta. Tagamaks aastatel 2012–2014 vastu võetud
   taastamiskava kõigi meetmete ühtne ja tõhus kohaldamine kogu Euroopa Liidus,
   inkorporeeritakse need meetmed käesoleva ettepanekuga määrusesse, milles käsitletakse
   Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava.
   Käesoleva määrusega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 302/2009.
   2.        HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGU
             TULEMUSED
   Huvitatud isikutega ei olnud vaja konsulteerida ning mõju ei olnud vaja hinnata.
   3.        ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
   Kavandatud meetmete kokkuvõte
   Seadusandliku algatuse eesmärk on tagada ICCAT hariliku tuuni mitmeaastase taastamiskava
   ajakohastatud meetmete ühtne ja tõhus kohaldamine kogu Euroopa Liidus. Asjakohased
   kaitse- ja majandamismeetmed, mis on kehtestatud ICCAT soovituste kaudu, ei ole vahetult
   kohaldatavad liidu üksikute laevade või kodanike suhtes. Seepärast on vaja võtta liidu
   õigusesse üle meetmed, mis ICCAT võttis hariliku tuuniga seoses vastu 2012., 2013. ja
   2014. aastal. Käesolev ettepanek sisaldab tehnilisi meetmeid elusa hariliku tuuni üleviimise ja
   sumpadesse paigutamise kohta, sealhulgas meetmeid stereoskoopiliste kaamerate kasutamise
   1
           http://www.iccat.int/en/
   2
           ICCAT soovitus 06-05 kehtestada Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava.
   3
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 544/2014, 15. mai 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ)
           nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava
           (ELT L 163, 29.5.2012, lk 1).
   4
           Nõukogu määrus (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise
           mitmeaastast kava, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1559/2007
           (ELT L 96, 15.4.2009, lk 1).
ET                                                                2                                                                   ET
 ---pagebreak---    kohta sumpa paigutatud hariliku tuuni koguste ja vabaks lastud koguste hindamiseks,
   püügiaruannetele kehtestatud nõudeid ja ICCAT piirkondliku vaatlusprogrammi rakendamist.
   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/20135 artikli 15 lõikega 1 on
   kehtestatud lossimiskohustus, mida kohaldatakse hariliku tuuni suhtes alates 1. jaanuarist
   2015. Siiski on sama määruse artikli 15 lõikes 2 sätestatud, et lossimiskohustus kehtib, ilma et
   see piiraks liidu rahvusvahelisi kohustusi, nt neid, mis tulenevad ICCAT soovitustest. Sama
   sätte kohaselt on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, mille eesmärk on
   rakendada sellised rahvusvahelised kohustused liidu õigusesse, sealhulgas erandid
   lossimiskohustusest. Seega lubatakse harilikku tuuni vette tagasi heita teatavates olukordades,
   mis on sätestatud komisjoni 18. novembri delegeeritud määruses (EL) 2015/986 ega ole
   otseselt hõlmatud käesoleva ettepanekuga.
   Õiguslik alus
   Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2.
   Subsidiaarsuse põhimõte
   Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas (ELi toimimise lepingu artikli 3
   lõike 1 punkt d). Subsidiaarsuse põhimõtet seepärast ei kohaldata.
   Proportsionaalsuse põhimõte
   Ettepanekuga tagatakse ICCAT asjakohaste meetmete ülevõtmine liidu õigusesse ega minda
   nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
   Õigusakti valik
   Kavandatud õigusakt: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse määruse
   (EL) nr 1380/2013 artiklis 9 sätestatud varude taastamise kava.
   Pidades silmas mitmeid uusi elemente ja muutusi, tunnistatakse määrus (EÜ) nr 302/2009
   selguse, lihtsustamise ja õigluskindluse huvides käesoleva määrusega kehtetuks.
   4.        MÕJU EELARVELE
   Käesoleva meetmega ei kaasne täiendavaid liidu kulusid.
   5
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega
           muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ)
           nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).
   6
           Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/98, 18. november 2014, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL)
           nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 2 osutatud liidu rahvusvaheliste kohustuste kohaldamist vastavalt rahvusvahelisele Atlandi
           tuunikala kaitse konventsioonile ja Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile (ELT L 16/23,
           23.1.2015, lk 1).
ET                                                                3                                                                  ET
 ---pagebreak---                                                              Ettepanek:
                          EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
         milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude
           taastamise mitmeaastast kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 302/2009
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust7,
   toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Ühise kalanduspoliitika eesmärk on vastavalt määrusele (EL) nr 1380/20138 tagada
           vee-elusressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes
           tingimustes.
   (2)     Liit on rahvusvahelise                     Atlandi       tuunikala         kaitse       konventsiooni          (edaspidi
           „konventsioon”)9 osaline.
   (3)     Konventsiooniga loodud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon
           (edaspidi „ICCAT”) võttis 2006. aastal oma 15. erikoosolekul vastu soovituse 06-0510
           kehtestada Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude taastamiskava,
           mis lõpeb 2022. aastal (edaspidi „taastamiskava”). Kõnealune soovitus jõustus
           13. juunil 2007.
   (4)     ICCAT soovitus 06-05 võeti liidu õigusse üle nõukogu määrusega (EÜ) nr 1559/2007,
           millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude
           taastamise mitmeaastane kava11.
   (5)     ICCAT võttis 2008. aastal oma 16. erikoosolekul vastu soovituse 08-05,12 millega
           muudeti soovitust 06-05.
           Varude taastamiseks on 2006. aastal kehtestatud ja 2008. aastal muudetud
           taastamiskavas sätestatud lubatud kogupüügi järkjärguline vähendamine aastatel
           2007–2011, püügipiirangud teatavates piirkondades ja aegadel, hariliku tuuni uus
           alammõõt, harrastus- ja sportlikku kalapüüki käsitlevad meetmed, püügivõimsust ja
   7
           (lisada viide)
   8
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega
           muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ)
           nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).
   9
           Rahvusvaheline Atlandi tuunikala kaitse konventsioon (edaspidi „konventsioon”) (L 162, 18.6.1986, lk 34).
   10
           ICCAT soovitus 06-05 kehtestada Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava.
   11
           Nõukogu määrus (EÜ) nr 1559/2007, 17. detsember 2007, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku
           tuuni varude taastamise mitmeaastane kava (ELT L 340, 22.12.2007, lk 1).
   12
           Soovitus 08-05, millega muudetakse ICCAT soovitust kehtestada Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude
           taastamise mitmeaastane kava.
ET                                                                 4                                                                 ET
 ---pagebreak---         kalakasvatuse võimsust käsitlevad meetmed, samuti on tõhustatud ICCAT
        rahvusvahelist ühisinspekteerimise kava.
   (6)  ICCAT soovitus 08-05 võeti liidu õigusesse üle nõukogu määrusega (EÜ)
        nr 302/2009, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku
        tuuni varude taastamise mitmeaastane kava13 ja muudetakse määrust (EÜ)
        nr 1559/2007.
   (7)  ICCAT võttis 2010. aastal oma 17. erikoosolekul vastu soovituse 10-04,14 millega
        muudeti soovitust 08-05. Kalavaru taastamiseks nähti soovitusega 10-04 ette veelgi
        vähendada lubatud kogupüüki ja püügivõimsust ning tugevdada kontrollimeetmeid,
        eriti neid, mis käsitlevad kala üleviimist ja sumpadesse paigutamist. Samuti sätestati
        selles alalise uuringute ja statistikakomitee 2012. aasta täiendavad soovitused
        kudemiskohtade väljaselgitamise ja kaitsealade loomise kohta.
   (8)  Selleks et võtta soovituse 10-04 kohased läbivaadatud rahvusvahelised kaitsemeetmed
        üle liidu õigusesse, muudeti määrust (EÜ) nr 302/2009 Euroopa Parlamendi ja
        nõukogu määrusega (EL) nr 500/201215.
   (9)  ICCAT võttis 2012. aastal oma 18. erikoosolekul vastu soovituse 12-03,16 millega
        muudeti soovitust 10-04. Selleks et suurendada taastamiskava tõhusust, kehtestati
        tehnilised meetmed, mis käsitlevad elusa hariliku tuuni üleviimist ja sumpadesse
        paigutamist, uusi püügiaruannete nõudeid, ICCAT piirkondliku vaatlusprogrammi
        rakendamist ja püügihooaegade muutmist. Peale selle tugevdati alalise uuringute ja
        statistikakomitee rolli hariliku tuuni varude hindamisel.
   (10) ICCAT võttis 23. korralisel koosolekul 2013. aastal vastu soovituse 13-07,17 millega
        muudeti soovitust 12-03, tehes püügihooaegades väikesi muudatusi, mis ei mõjuta
        liidu laevastikku. Seejärel võeti vastu ka soovitus 13-08,18 millega täiendati
        taastamiskava. Sellega sätestati ühtne kord stereoskoopilise kaamera süsteemi
        kasutamiseks eesmärgiga teha kindlaks hariliku tuuni hinnanguline kogus sumpadesse
        paigutamise ajal ning kehtestati paindlik alguskuupäev söödalaevade ja veoõngedega
        laevade püügihooajale Atlandi ookeani idaosas.
   (11) Selleks et võtta liidu õigusesse üle olulised meetmed, nagu soovituste 12-03 ja 13-08
        kohased meetmed püügihooaegade kohta, muudeti jälle määrust (EÜ) nr 302/2009,
        seekord Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 544/201419.
   (12) ICCAT võttis 2014. aastal oma 19. erikoosolekul vastu soovituse 14-04,20 millega
        muudeti soovitust 13-07 ja tühistati soovitus 13-08. Mõnd olemasolevat kontrolli
   13
        Nõukogu määrus (EÜ) nr 302/2009, 6. aprill 2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude
        taastamise mitmeaastast kava, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ)
        nr 1559/2007 (ELT L 96, 15.4.2009, lk 1).
   14
        Soovitus 10-04, millega muudetakse ICCAT soovitust kehtestada Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude
        taastamise mitmeaastane kava.
   15
        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 500/2012, 13. juuni 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ)
        nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava
        (ELT L 157, 16.6.2012, lk 1).
   16
        Soovitus 12-03, millega muudetakse ICCAT soovitust kehtestada Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude
        taastamise mitmeaastane kava.
   17
        Soovitus 13-07, millega muudetakse ICCAT soovitust 12-03 kehtestada Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni
        varude taastamise mitmeaastane kava.
   18
        ICCAT soovitus 13-08, millega täiendatakse soovitust 12-03, millega kehtestati Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku
        tuuni varude taastamise mitmeaastane kava.
   19
        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 544/2014, 15. mai 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ)
        nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava
        (ELT L 163, 29.5.2012, lk 1).
ET                                                              5                                                                       ET
 ---pagebreak---         käsitlevat sätet on küll lihtsustatud, samas on täpsustatud sumpadesse paigutamise ajal
        stereoskoopilise kaamera süsteemi kasutamise korda ning lisatud taastamiskavasse
        konkreetsed meetmed seoses kalade vabakslaskmise ja surnud kalade käitlemisega.
   (13) Soovitus 14-04 on liidule siduv.
   (14) Kõik taastamiskava muudatused, mis ICCAT on vastu võtnud aastatel 2012, 2013 ja
        2014 ning mis ei ole veel üle võetud, tuleks üle võtta liidu õigusesse. Kuna kõnealune
        ülevõtmine käsitleb kava, mille eesmärgid ja meetmed on kindlaks määranud ICCAT,
        ei hõlma käesolev määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL)
        nr 1380/201321 artiklite 9 ja 10 kohaste mitmeaastaste kavade kogu sisu.
   (15) Taastamiskava edaspidised siduvad muudatused on vaja võtta üle liidu õigusesse.
        Selleks et niisugused muudatused kiiresti inkorporeerida liidu õigusesse, tuleks
        Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) anda volitus võtta vastu õigusakte
        vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290. Eriti tähtis on, et komisjon
        peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide
        tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon
        tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise
        Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
   (16) Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse sätete rakendamiseks
        seoses kalade üleviimise ja sumpadesse paigutamisega ning mõrra ja laevaga seotud
        tegevuse registreerimise ja sellest teatamisega, tuleks komisjonile anda
        rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja
        nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011,22 millega kehtestatakse eeskirjad ja
        üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida
        kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.
   (17) Komisjon peaks nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võtma vastu viivitamata
        kohaldatavad rakendusaktid, kui see osutub vajalikuks kalade üleviimise, sumpadesse
        paigutamise ning mõrra ja laevaga seotud tegevuse registreerimise ja sellest
        teatamisega seotud kiireloomulisuse tõttu.
   (18) Selguse, lihtsustamise ja õigluskindluse huvides tuleks määrus (EÜ) nr 302/2009
        käesoleva määrusega kehtetuks tunnistada.
   (19) Määruse (EÜ) nr 302/2009 teatavad sätted on aegunud, kuna need on juba hõlmatud
        muude liidu õigusaktidega, ja tuleks seepärast välja jätta. Mõnesid muid sätteid tuleks
        ajakohastada, et võtta arvesse muudatusi õigusaktides, eelkõige neid, mis tulenevad
        määruse (EL) nr 1380/2013 vastuvõtmisest.
   (20) Täpsemalt öeldes on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/200923 kehtestatud liidu
        kontrolli-, seire- ja jõustamissüsteem, kasutades globaalset ja integreeritud
   20
        Soovitus 14-04, millega muudetakse ICCAT soovitust 13-07 kehtestada Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni
        varude taastamise mitmeaastane kava.
   21
        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega
        muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ)
        nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).
   22
        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted,
        mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise
        suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 1).
   23
        Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika
        eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005,
        (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ)
        nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ)
        nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).
ET                                                              6                                                                   ET
 ---pagebreak---         lähenemisviisi, et tagada ühise kalanduspoliitika kõigi eeskirjade järgimine, ning
        komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 404/201124 on kehtestatud nõukogu määruse
        (EÜ) nr 1224/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Nõukogu määrusega (EÜ)
        nr 1005/200825 on loodud ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata
        kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Need õigusaktid hõlmavad
        nüüd mõnesid määruses (EÜ) nr 302/2009, eriti artiklis 33 käsitletud küsimusi
        jõustamismeetmete kohta ja VIII lisa küsimusi laevaseiresüsteemi (VMS) edastuste
        kohta. Seetõttu ei ole asjakohane neid sätteid käesolevasse määrusesse võtta.
   (21) Vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 49 lõikele 2
        kohaldatakse alalise uuringute ja statistikakomitee poolt vastu võetud
        ümberarvestustegureid töödeldud hariliku tuuni ekvivalentse ligikaudse massi
        arvutamiseks, sealhulgas käesoleva määruse kohaldamisel.
   (22) Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 95 on lisaks vastu võetud
        komisjoni rakendusotsus 2014/156/EL26. Muu hulgas on kõnealuse otsusega
        kehtestatud sihtkriteeriumid ja eesmärgid hariliku tuuni püügi kontrollimiseks Atlandi
        ookeani idaosas ja Vahemeres.
   (23) ICCAT soovituse 06-0727 punktiga 2.c kehtestatakse proovivõtuprogramm hariliku
        tuuni kalakasvandustes kasvatamisel kalakoguse hindamiseks suuruse kaupa. See säte
        võeti üle määruse (EÜ) nr 302/2009 artikliga 10. Käesoleva määrusega ei ole vaja
        eraldi ette näha proovivõtuprogrammi, sest selle programmi vajadused on praeguseks
        täielikult kaetud programmidega, mis on sätestatud soovituse 14-04 punktis 83, mis
        võetakse üle käesoleva määrusega. Kõnealuse punktiga nähakse ette, et tuleb kasutada
        stereoskoopilise kaamera süsteeme või sama täpsusastmega alternatiivset tehnikat, mis
        hõlmab kõiki sumpadesse paigutamise toiminguid, et täpsustada kalade arv ja kaal.
   (24) Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 1 kehtestati lossimiskohustus, mida
        kohaldatakse hariliku tuuni puhul alates 1. jaanuarist 2015. Siiski on sama määruse
        artikli 15 lõikes 2 sätestatud, et lossimiskohustus kehtib, ilma et see piiraks liidu
        rahvusvahelisi kohustusi, nt neid, mis tulenevad ICCAT soovitustest. Sama sätte
        kohaselt on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, mille eesmärk on
        rakendada sellised rahvusvahelised kohustused liidu õigusesse, sealhulgas eelkõige
        erandid lossimiskohustusest. Seega lubatakse harilikku tuuni vette tagasi heita
        teatavates olukordades, mis on sätestatud komisjoni 18. novembri 2014. aasta
        delegeeritud määruses (EL) nr 2015/9828. Seepärast ei ole käesolevas määruses vaja
        käsitleda sellist vette tagasi heitmise kohustust,
   24
        Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 404/2011, 8. aprill 2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega
        luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad
        (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1).
   25
        Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, 29. september 2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja
        reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ)
        nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286,
        29.10.2008, lk 1).
   26
        Komisjoni rakendusotsus 2014/156/EL, 19. märts 2014, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses
        hariliku tuuni püügiga Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres, mõõkkala püügiga Vahemeres ning sardiini- ja anšoovisepüügiga
        Aadria mere põhjaosas (ELT L 85, 21.3.2014, lk l).
   27
        ICCAT soovitus 06-07 hariliku tuuni kasvatamise kohta.
   28
        Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/98, 18. november 2014, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL)
        nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 2 osutatud liidu rahvusvaheliste kohustuste kohaldamist vastavalt rahvusvahelisele Atlandi
        tuunikala kaitse konventsioonile ja Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile (ELT L 16/23,
        23.1.2015).
ET                                                              7                                                                   ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                         I PEATÜKK
                                         ÜLDSÄTTED
                                             Artikkel 1
                                      Reguleerimisese ja -ala
   1.       Käesoleva määrusega nähakse ette üldeeskirjad artikli 3 lõikes 1 määratletud
            taastamiskava kohaldamiseks liidus.
   2.       Käesolevat määrust kohaldatakse Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni
            varude suhtes.
                                             Artikkel 2
                                             Eesmärk
   Käesoleva määruse eesmärk kooskõlas artikli 3 lõikes 1 määratletud taastamiskavaga on
   saavutada maksimaalne jätkusuutlik saagikus 2022. aastaks vähemalt 60 % tõenäosusega.
                                             Artikkel 3
                                              Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
   1)     „taastamiskava” – hariliku tuuni (Thunnus thynnus) varude taastamise mitmeaastane
          kava, mida kohaldatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni
          (edaspidi „ICCAT”) soovitusel alates 2007. aastast kuni 2022. aastani;
   2)     „kalalaev” – liikurlaev, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada hariliku tuuni
          varude töönduslikuks kasutamiseks, sealhulgas kalapüügilaevad, kalatöötlemislaevad,
          tugilaevad,    puksiirid,    ümberlaadimislaevad,      tuunitoodete     transportimiseks
          seadmestatud transpordilaevad ja abilaevad, välja arvatud konteinerlaevad;
   3)     „kalapüügilaev” – laev, mida kasutatakse hariliku tuuni varude töönduspüügiks;
   4)     „kalatöötlemislaev” – laev, mille pardal läbivad kalatooted enne pakendamist ühe või
          mitu järgmistest toimingutest: fileerimine või viilutamine, külmutamine ja/või
          töötlemine;
   5)     „abilaev” – mis tahes laev, mida kasutatakse surnud (töötlemata) hariliku tuuni veoks
          veo- või kasvatamise sumbast, seineri võrgust või mõrrast määratud sadamasse ja/või
          töötlemislaevale;
   6)     „puksiir” – mis tahes laev, mida kasutatakse sumpade vedamiseks;
   7)     „tugilaev” – mis tahes muu laev, millele on osutatud punktis 2;
   8)     „aktiivne püük” – märgib kalapüügilaeva ja mõrraga seoses asjaolu, et see püüab
          asjaomasel püügihooajal harilikku tuuni sihtliigina;
   9)     „ühine püügioperatsioon” – kahte või enamat seinerit hõlmav toiming, mille käigus
          ühe seineri püütud saak loetakse kas täielikult või osaliselt ühe või enama teise seineri
          saagi hulka kuuluvaks vastavalt jaotamissüsteemile;
ET                                               8                                                  ET
 ---pagebreak---    10) „üleviimistoimingud” –
         i)      elusa hariliku tuuni üleviimine kalapüügilaeva võrgust veosumpa;
         ii)     elusa hariliku tuuni üleviimine ühest veoks ette nähtud sumbast teise;
         iii)    sumba, milles on harilik tuun, üleviimine ühelt puksiirlaevalt teisele;
         iv)     elusa tuuni üleviimine ühest kalakasvandusest teise;
         v)      elusa hariliku tuuni üleviimine mõrrast veosumpa.
   11) „kontrollüleviimine” – mis tahes täiendav üleviimine, mida tehakse
       kalapüügiga/kalakasvatusega tegeleva ettevõtja või kontrolliasutuste taotluse korral, et
       kontrollida üleviidavate kalade arvu;
   12) „mõrd” – põhja kinnitatud püügivahend, millel on tavaliselt võrksein, mis juhib
       hariliku tuuni mõrra suletud osasse või osadesse, kus seda hoitakse enne saagi
       kogumist;
   13) „sumpadesse paigutamine” – elusa hariliku tuuni üleviimine veoks ette nähtud
       sumbast või mõrrast kasvatamissumpadesse;
   14) „kasvatamine” – hariliku tuuni hoidmine sumpades kalakasvandustes ja söötmine
       eesmärgiga neid nuumata ja suurendada nende üldist biomassi;
   15) „kalakasvandus” – rajatis, mida kasutatakse mõrdade ja/või seinnoodalaevadega
       püütud hariliku tuuni kasvatamiseks;
   16) „kalakasvanduse võimsus” – kalakasvanduse suutlikkus (tonnides) pidada kalu
       nuumamise ja kasvatamise eesmärgil;
   17) „saagi kogumine” – hariliku tuuni tapmine kalakasvanduses või mõrras;
   18) „ümberlaadimine” – kogu või osa kalalaeval oleva kala laadimine teisele kalalaevale.
       Surnud hariliku tuuni lossimist seineri võrgust või puksiirlaevalt abilaevale ei käsitata
       ümberlaadimisena;
   19) „sportlik kalapüük” – mittekutseline kalapüük, milles osalejad kuuluvad vastavasse
       riiklikku spordiorganisatsiooni või omavad siseriiklikku sportliku kalapüügi luba;
   20) „harrastuskalapüük” – mittekutseline kalapüük, milles osalejad ei kuulu riiklikku
       spordiorganisatsiooni ega oma siseriiklikku sportliku kalapüügi luba;
   21) „stereoskoopiline kaamera” – kahe või enama läätsega seade, millel on iga läätse jaoks
       eraldi pildiandur või filmikaader, mis võimaldab saada kolmemõõtmelisi kujutisi;
   22) „kontrollkaamerad” – stereoskoopilised kaamerad ja harilikud videokaamerad
       käesoleva määrusega ettenähtud kontrolli tegemiseks;
   23) „BCD” ehk „elektrooniline BCD” – hariliku tuuni püügi dokument. Vajaduse korral
       asendatakse viide BCD-le viitega eBCD-le;
   24) „vastutav liikmesriik” – lipuliikmesriik või see liikmesriik, kelle jurisdiktsiooni all on
       mõrd või kalakasvandus, või kui mõrd või kalakasvandus asuvad avameres, siis see
       liikmesriik, kus mõrra või kalakasvanduse käitaja on registreeritud;
   25) „II ülesanne” – ICCAT juhendis „Field manual for statistics and sampling Atlantic
       tunas and tuna-like fish”29 (Atlandi ookeani tuuni ja selle lähiliikide statistika ja
       proovivõtmise käsiraamat) määratletud II ülesanne;
   29
       Kolmas trükk, ICCAT, 1990.
ET                                               9                                                ET
 ---pagebreak---    26)    „konventsiooniosalised” – konventsioonis osalevad pooled ja koostööd tegevad
          kolmandad riigid, kalastus- ja muud organisatsioonid;
   27)    „alaline uuringute       ja   statistikakomitee”   –  ICCAT      alaline    uuringute   ja
          statistikakomitee;
   28)    „konventsiooniala” – konventsiooni artiklis 1 sätestatud geograafiline piirkond, kus
          kohaldatakse ICCAT kehtestatud meetmeid.
                                                Artikkel 4
                                             Laevade pikkus
   Kõiki käesolevas määruses osutatud laevade pikkusi tuleb mõista kogupikkusena.
                                          II PEATÜKK
                                      MAJANDAMISMEETMED
                                                Artikkel 5
                              Majandamismeetmetega seotud tingimused
   1.       Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma kalapüügilaevade ja mõrdade
            püügitegevuse vastavus Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres liikmesriigi kasutada
            olevate hariliku tuuni püügi võimalustega.
   2.       Taastamiskava raames puudub võimalus vähempüütud saagi kvoodi ülekandmiseks.
   3.       Liidu kalalaevade prahtimine hariliku tuuni püügiks Atlandi ookeani idaosas ja
            Vahemeres on keelatud.
                                                Artikkel 6
      Püügivõimsuse haldamise kavade, püügikavade ja kalakasvanduse majandamise kavade
                                                 esitamine
   1.       Iga aasta 31. jaanuariks edastab iga liikmesriik komisjonile järgmised andmed:
            a)     Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres              harilikku    tuuni    püüdvate
                   kalapüügilaevade ja mõrdade püügikava;
            b)     püügivõimsuse haldamise kava, millega tagatakse,                et   liikmesriigi
                   püügivõimsus on vastavuses talle eraldatud kvoodiga.
   2.       Komisjon kogub lõikes 1 osutatud kavad kokku ja lõimib need ühisesse liidu
            püügikavasse ja püügivõimsuse haldamise kavasse, mis tuleb edastada ICCAT
            sekretariaadile iga aasta 15. veebruariks, et ICCAT saaks seda arutada ja heaks kiita.
   3)     Iga aasta 15. aprilliks esitab liikmesriik, kes kavatseb muuta ICCAT poolt heaks
          kiidetud, kehtivat kalakasvatamise võimsuse kava, kalakasvatamise majandamiskava
          komisjonile, kes edastab selle ICCAT sekretariaati.
                                                Artikkel 7
                                               Püügikavad
ET                                                   10                                              ET
 ---pagebreak---    1. Liikmesriigi esitatavas iga-aastases püügikavas märgitakse ära igale artiklites 10 ja
      11 osutatud püügivahendite rühmale eraldatud kvoodid ja viidatakse eelkõige
      järgmisele:
      a)     artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud laevade nimekirja kantud üle 24meetriste
            kalapüügilaevade puhul neile eraldatud individuaalsed kvoodid ning
            individuaalsete kvootide ja kaaspüügi koguste järgimise tagamiseks
            kehtestatud meetmed;
      b)    alla 24meetriste kalapüügilaevade ja mõrdade puhul vähemalt
            tootjaorganisatsioonidele või sama tüüpi püügivahendiga kala püüdvate
            kalapüügilaevade rühmale eraldatud kvoot.
   2. Mis tahes hilisemad muudatused iga-aastases püügikavas või püügiks eraldatud
      individuaalsetes kvootides, mis on eraldatud üle 24 meetri pikkustele laevadele, mis
      on kantud artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud nimekirja, edastab asjaomane
      liikmesriik komisjonile vähemalt kolm päeva enne asjaomasele muudatusele vastavat
      tegevust. Komisjon edastab sellised muudatused ICCAT sekretariaadile vähemalt
      48 päeva enne asjaomasele muudatusele vastavat tegevust.
                                          Artikkel 8
                              Püügivõimsuse haldamise kava
   1. Iga liikmesriigi esitatud püügivõimsuse haldamise kava vastab käesolevas artiklis
      sätestatud tingimustele.
   2. Maksimaalne liikmesriigis registreeritud mõrdade arv ja kalalaevade arv, mis
      sõidavad asjaomase liikmesriigi lipu all ja võivad püüda, pardal hoida, ümber
      laadida, transportida või lossida hariliku tuuni, määratakse kindlaks kooskõlas
      aluslepinguga ning määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 16.
   3. Liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade maksimaalne arv, mis tegelevad harilikku
      tuuni püügiga Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres, ja nende vastav brutotonnaaž
      piirdub selle liikmesriigi lipu all sõitvate nende kalalaevade arvu ja brutotonnaažiga,
      mis püüdsid, hoidsid pardal, laadisid ümber, transportisid või lossisid harilikku tuuni
      ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 1. juulini 2008. Kõnealust piirangut
      kohaldatakse kalapüügilaevade puhul püügivahendite tüübi järgi.
   4. Laevade puhul, millel on lubatud püüda harilikku tuuni artikli 13 lõikes 2 osutatud
      erandi alusel, on I lisas sätestatud täiendavad tingimused kalalaevade maksimaalse
      arvu kindlaks määramiseks.
   5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni püügiga tegeleva liikmesriigi
      tuunimõrdade maksimaalne arv piirdub nende tuunimõrdade arvuga, millele
      asjaomane liikmesriik andis püügiloa enne 1. juulit 2008.
   6. Erandina lõigetest 3 ja 5 võib liikmesriik aastateks 2015, 2016 ja 2017, kui ta suudab
      tõendada, et tema laevade püügivõimsus ei võimalda tal oma kvoote täielikult ära
      kasutada, otsustada lisada artiklis 7 osutatud iga-aastastesse püügikavadesse suurema
      arvu mõrdasid ja laevu.
   7. Erandina lõigetest 3 ja 6 piirab iga liikmesriik aastateks 2015, 2016 ja 2017 oma
      nende seinerite arvu, millel ei ole õigust püüda harilikku tuuni artikli 13 lõike 2
      punktis b osutatud erandi alusel, sellise seinerite arvuni, millele ta andis püügiloa
      2013. või 2014. aastal.
ET                                            11                                              ET
 ---pagebreak---    8.   Püügivõimsuse haldamise kavade koostamisel ja püügivõimsuse arvutamisel võtab
        iga liikmesriik aluseks alalise uuringute ja statistikakomitee30 2009. aasta hinnangu
        kohased laeva ja püügivahendi kohta kehtestatud parimad püügimäärad, mille
        ICCAT kiitis heaks ICCAT järelevalvekomitee31 2010. aasta istungitevahelisel
        koosolekul. Pidades silmas kõnealuste püügimäärade iga läbivaatamist, kohaldavad
        liikmesriigid alati kõige uuemaid ICCAT poolt heaks kiidetud püügimäärasid.
                                                          Artikkel 9
                                        Kalakasvanduse majandamiskavad
   1.   Iga liikmesriigi esitatud kalakasvanduse majandamiskava vastab käesolevas artiklis
        sätestatud tingimustele.
   2.   Tuuni kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus ja kalakasvandustesse
        viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille iga liikmesriik
        võib eraldada oma kalakasvandustele, määratakse kindlaks kooskõlas aluslepinguga
        ning kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 16.
   3.   Liikmesriigi maksimaalne tuunikasvatus- ja nuumamisvõimsus piirdub asjaomase
        liikmesriigi nende kalakasvanduste võimsusega, mis olid kantud ICCAT
        kalakasvanduste registrisse või millele oli antud luba ja millest oli ICCAT-le teatatud
        1. juulil 2008.
   4.   Liikmesriigi kalakasvanduste poolt vastuvõetav loodusest püütud hariliku tuuni
        kogus on piiratud selle liikmesriigi kalakasvanduste poolt ICCATs 2005., 2006.,
        2007. või 2008. aastal registreeritud koguste tasemega.
   5.   Iga liikmesriik eraldab oma kalakasvandustele iga-aastase maksimaalse sisendkoguse
        lõikes 4 osutatud loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalse lubatud sisendkoguse
        piires.
                                                  III PEATÜKK
                                         TEHNILISED MEETMED
                                                           1. JAGU
                                                   PÜÜGIHOOAJAD
                                                         Artikkel 10
        Õngejadalaevad, seinerid, pelaagilise püügi traalerid, mõrrad ning sport- ja
                                                    harrastuskalapüük
   1.   Hariliku tuuni püük pelaagiliste õngejadapüügiga tegelevate suurte, üle 24meetriste
        kalapüügilaevadega on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres alates
        1. jaanuarist kuni 31. maini, v.a alal, mille koordinaadid on lääne pool
   30
      Alalise uuringute ja statistikakomitee aruanne 2009, ingliskeelne versioon, lk 128.
   31
      Järelevalvekomitee istungitevahelise koosoleku aruanne, Madrid, Hispaania – 24.–26. veebruar 2010, punkt 5 ja lisa 4.2 liide 3.
ET                                                              12                                                                    ET
 ---pagebreak---            10° läänepikkust ja põhja pool 42° põhjalaiust ning Norra majandusvööndis, kus
           selline püük on lubatud 1. augustist kuni 31. jaanuarini.
   2.      Hariliku tuuni püük seinnoodaga on Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres lubatud
           alates 26. maist kuni 24. juunini, välja arvatud Norra majandusvööndis, kus selline
           püük on lubatud 25. juunist kuni 31. oktoobrini.
   3.      Atlandi ookeani idaosas on hariliku tuuni püük pelaagilise püügi traaleritega lubatud
           16. juunist kuni 14. oktoobrini.
   4.      Hariliku tuuni harrastus- ja sportlik püük on Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres
           lubatud 16. juunist kuni 14. oktoobrini.
   5.      Hariliku tuuni püük muude kui lõigetes 1–4 ja artiklis 11 osutatud püügivahenditega,
           sh mõrrad, on lubatud aastaringselt.
                                            Artikkel 11
                                 Söödalaevad ja landipüügilaevad
   1.      Hariliku tuuni püük Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres söödalaevade ja
           landipüügilaevadega on lubatud 1. juulist kuni 31. oktoobrini.
   2.      Tingimusel et kudemiskohtade kaitset ei mõjutata ja et kõnealuste püügipiirkondade
           püügihooaeg ei ületa nelja kuud, võib iga liikmesriik otsustada kehtestada teistsuguse
           alguskuupäeva oma lipu all sõitvatele söödalaevadele ja landipüügilaevadele, mis
           tegutsevad Atlandi ookeani idaosas.
   3.      Iga liikmesriik märgib artiklis 7 osutatud püügikavas, kas kõnealuse püügi
           alguskuupäevi ja asjaomaste alade koordinaate on muudetud.
                                             2. JAGU
                           ALAMMÕÕT, JUHUPÜÜK, KAASPÜÜK
                                            Artikkel 12
                                         Lossimiskohustus
   Käesoleva jao sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15
   kohaldamist, sealhulgas mis tahes erandit kooskõlas kõnealuse määruse artikli 15 lõikega 2.
                                            Artikkel 13
                                             Alammõõt
   1.      Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres püütava hariliku tuuni alammõõt on kaal
           30 kg või pikkus 115 cm ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni.
   2.      Erandina lõikest 1 kohaldatakse hariliku tuuni suhtes alammõõtu 8 kg või 75 cm
           ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni järgmise püügi puhul:
           (a)   Atlandi ookeani idaosast söödalaevade ja landipüügilaevadega püütud harilik
                 tuun;
           (b)   Aadria merest kasvatamise eesmärgil püütud harilik tuun;
ET                                               13                                               ET
 ---pagebreak---       (c)    Vahemerest söödalaevadega, õngejadalaevadega            ja   käsiõngelaevadega
             rannalähedase värske kalana püütud harilik tuun.
   3. Lõikes 2 osutatud erandi suhtes kohaldatavad eritingimused on sätestatud I lisas.
   4. Lõikes 2 osutatud erandi alusel toimuvaks kalapüügiks väljastavad laevadele loa
      asjaomased liikmesriigid. Asjaomased laevad on kantud artikli 19 lõike 1 punktis a
      osutatud kalapüügilaevade nimekirja. Selle suhtes kohaldatakse artiklite 19 ja 20
      sätteid.
                                       Artikkel 14
                                       Juhupüük
   1. Kõigil hariliku tuuni aktiivse püügiga tegelevatel kalapüügilaevadel ja mõrdadel on
      lubatud juhupüügina püüda maksimaalselt 5 % ulatuses harilikku tuuni, mis kaalub
      8–30 kg või mille pikkus ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni on
      75–115 cm.
   2. Lõikes 1 osutatud 5 % osakaal arvutatakse hariliku tuuni kogusaagi kalade arvu
      põhjal, mis on laeva pardal või mõrras mis tahes ajal pärast iga püügioperatsiooni.
   3. Juhupüügi saak arvatakse kalapüügilaeva või mõrra eest vastutava liikmesriigi
      kvoodist maha.
   4. Hariliku tuuni juhupüügi suhtes kohaldatakse artikleid 23, 28, 29 ja 30.
                                       Artikkel 15
                                       Kaaspüük
   1. Iga liikmesriik eraldab hariliku tuuni kaaspüügiks erikvoodi ja teatab selle
      komisjonile, kui edastab oma püügikava.
   2. Harilikku tuuni aktiivselt mittepüüdvatel liidu laevadel ei tohi hariliku tuuni
      kaaspüügi saak ületada 5 % kogusaagist ei massist ega arvuliselt mis tahes ajal pärast
      püügioperatsiooni. Kalade arvul põhinevat protsendi arvestust kohaldatakse üksnes
      ICCAT majandatava tuuni ja tuunilaadsete liikide puhul.
   3. Iga liikmesriik arvab kõik surnud kalad maha lõikes 2 osutatud kaaspüügina püütud
      saagi kvoodist. Liikmesriikide puhul, kellel ei ole hariliku tuuni kvooti, arvatakse
      asjaomane kaaspüük maha liidu erikvoodist hariliku tuuni kaaspüügi jaoks, mis on
      kehtestatud vastavalt aluslepingule ning kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013
      artikliga 16.
   4. Kui asjaomase kalalaeva või mõrra eest vastutavale liikmesriigile eraldatud kvoot on
      juba ära kasutatud, tuleb hariliku tuuni püüki vältida. Surnud harilik tuun tuleb
      lossida ning see konfiskeeritakse ja võetakse asjakohased järelmeetmed. Artikli 27
      kohaselt peab iga liikmesriik esitama selliste koguste kohta teabe igal aastal
      komisjonile, kes edastab selle ICCAT sekretariaadile.
   5. Kaaspüügi suhtes kohaldatakse artiklites 25, 28, 29, 30 ja 54 osutatud menetlusi.
                                        3. JAGU
                            LENNUKITE KASUTAMINE
ET                                          14                                               ET
 ---pagebreak---                                               Artikkel 16
                                      Õhusõidukite kasutamine
   Mis tahes õhusõidukite, sealhulgas lennukite, helikopterite või mis tahes liiki mehitamata
   õhusõidukite kasutamine hariliku tuuni otsimiseks on keelatud.
                                         IV PEATÜKK
                        SPORTLIK JA HARRASTUSKALAPÜÜK
                                              Artikkel 17
                            Erikvoot harrastus- ja sportlikuks kalapüügiks
   Iga liikmesriik reguleerib harrastus- ja sportlikku kalapüüki, eraldades selliseks püügiks
   erikvoodi ja teatab selle komisjonile, kui edastab oma püügikava.
                                              Artikkel 18
                                   Harrastus- ja sportlik kalapüük
   1.      Iga liikmesriik, kellel on hariliku tuuni püügi kvoot, reguleerib harrastus- ja
           sportlikku kalapüüki, väljastades harrastus- ja sportliku kalapüügiga tegelevatele
           laevadele kalapüügiload.
   2.      Harrastus- ja sportlikul kalapüügil ei ole lubatud harilikku tuuni püüda rohkem kui
           üks kala ühe laeva kohta päevas.
   3.      Iga harilik tuun, mis lossitakse, peab olema terve kala, lõpusteta ja roogitud.
   4.      Harrastus- ja sportlikul kalapüügil püütud harilikku tuuni ei tohi turustada.
   5.      Iga liikmesriik registreerib harrastus- ja sportliku kalapüügi andmed, sh iga hariliku
           tuuni kaal ja pikkus, ja edastab eelmise aasta andmed komisjonile iga aasta
           30. juuniks. Komisjon edastab selle teabe uuringute ja statistikakomiteele.
   6.      Iga liikmesriik arvestab harrastus- ja sportliku kalapüügi saagi surnud kalad maha
           kvoodist, mille ta on eraldanud kooskõlas artikli 7 lõikega 1 ja artikliga 17.
                                          V PEATÜKK
                                  KONTROLLIMEETMED
                                               1. JAGU
                              LAEVADE JA MÕRDADE REGISTRID
                                              Artikkel 19
                                           Laevade registrid
ET                                                 15                                             ET
 ---pagebreak---    1.   Iga liikmesriik esitab komisjonile elektrooniliselt igal aastal üks kuu enne artiklites
        10 ja 11 osutatud püügihooaegade algust, kui neid kohaldatakse, muul juhul üks kuu
        enne loas osutatud ajavahemiku algust järgmised dokumendid:
        a)      nimekiri tema lipu all sõitvatest kalapüügilaevadest, mis võivad kalapüügiloa
                alusel aktiivselt püüda harilikku tuuni Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres;
        b)      nimekiri kõigist muudest tema lipu all sõitvatest kalalaevadest, v.a
                kalapüügilaevad, mis võivad tegutseda hariliku tuuni püügiga seoses Atlandi
                ookeani idaosas ja Vahemeres.
   2.   Mõlemad nimekirjad koostatakse vastavas vormis, mis ICCAT on kehtestanud
        nõutavate andmete ja teabe esitamiseks.
   3.   Kalendriaasta jooksul võib kalalaev kuuluda mõlemasse lõikes 1 osutatud nimekirja,
        kuid ei tohi olla mõlemas nimekirjas üheaegselt.
   4.   Lõike 1 kohased nimekirjad sisaldavad laeva nime ja liidu laevastikuregistri numbrit
        (CFR) vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 26/200432 I lisale.
   5.   Andmete esitamine tagasiulatuvalt ei ole lubatud. Lõikes 1 osutatud nimekirjades
        edasiste muudatuste tegemine kalendriaasta jooksul on lubatud üksnes juhul, kui
        teatatud laeval ei ole võimalik osaleda seaduslikult põhjendatud funktsionaalsetel
        põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik
        nimetatud asjaolust viivitamatult komisjoni ning esitab:
        a)      täielikud andmed kalalaeva(de) kohta, mis on kavandatud asendama lõikes 1
                osutatud nimekirjas olevat laeva, ning
        b)      põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning mis tahes asjakohased
                täiendavad dokumendid või viited.
   6. Komisjon saadab lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe ICCAT sekretariaati, et see saaks
      kõnealused laevad lisada hariliku tuuni püügi luba omavate kalapüügilaevade ICCAT
      registrisse või ICCAT kõigi teiste selliste kalalaevade (v.a kalapüügilaevad)
      registrisse, mis võivad tegutseda hariliku tuuni püügil.
   7. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1936/200133 artikli 8a lõikeid 2, 6, 7 ja 8 kohaldatakse koos
      vajalike muudatustega.
                                                      Artikkel 20
                                               Laeva kalapüügiluba
   1. Ilma et see piiraks artikli 15 kohaldamist, ei anta artikli 19 lõikes 1 osutatud ICCAT
      registritesse kandmata liidu kalalaevadele luba Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres
      harilikku tuuni püüda, pardale jätta, ümber laadida, transportida, üle viia, töödelda ega
      lossida.
   2. Kui individuaalne kvoot loetakse ammendatuks, tühistab lipuliikmesriik hariliku tuuni
      püügi loa ja annab laevale korralduse suunduda viivitamata tema poolt määratud
      sadamasse.
   32
      Komisjoni määrus (EÜ) nr 26/2004, 30. detsember 2003, ühenduse kalalaevastiku registri kohta (ELT L 5, 9.1.2004, lk 25).
   33
      Nõukogu määrus (EÜ) nr 1936/2001, 27. september 2011, milles sätestatakse teatavate siirdekalavarude püügi suhtes
      kohaldatavad kontrollimeetmed (EÜT L 263, 3.10.2001, lk 1).
ET                                                          16                                                                 ET
 ---pagebreak---                                          Artikkel 21
                             Tuunipüügiloaga mõrdade register
   1. Iga liikmesriik saadab komisjonile iga aasta 15. veebruariks elektrooniliselt nimekirja
      mõrdadest, millega võib eripüügiloa alusel püüda harilikku tuuni Atlandi ookeani
      idaosas ja Vahemeres. Nimekiri peab sisaldama mõrdade nimesid ja registrinumbreid
      ning see koostatakse sellises vormis, mis ICCAT on kehtestanud nõutavate andmete ja
      teabe esitamise suunistes.
   2. Komisjon saadab kõnealuse nimekirja ICCAT sekretariaati, et see saaks kõnealused
      tuunimõrrad kanda ICCAT selliste mõrdade registrisse, millega lubatakse püüda
      harilikku tuuni.
   3. ICCAT registrisse kandmata liidu mõrdadega ei tohi Atlandi ookeani idaosas ja
      Vahemeres harilikku tuuni püüda ega nendega püütud tuuni pardale jätta, üle viia ega
      lossida.
   4. Määruse (EÜ) nr 1936/2001 artikli 8a lõikeid 2, 4, 6, 7 ja 8 kohaldatakse koos vajalike
      muudatustega.
                                         Artikkel 22
                                 Ühised püügioperatsioonid
   1. Ühised püügioperatsioonid hariliku tuuni püügiks on lubatud ainult asjaomase
      lipuliikmesriigi või asjaomas(t)e lipuliikmesriigi/-riikide nõusolekul. Püügiloa
      saamiseks peab iga seiner olema varustatud hariliku tuuni püügiks vajalike
      vahenditega ja tal peab olema individuaalne kvoot. Ühised püügioperatsioonid teiste
      konventsiooniosalistega ei ole lubatud.
   2. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et saada järgmist teavet oma kalalaevadelt,
      kes taotlevad luba võtta osa ühisest püügioperatsioonist:
        a)    kestus;
        b)    püügioperatsioonis osalevate ettevõtjate andmed;
        c)    laevade individuaalsed kvoodid;
        d)    püütud saagi laevade vahel jaotamise süsteem ning
        e)    teave sihtkohaks olevate kalakasvanduste kohta.
   3. Vähemalt 15 päeva enne ühisoperatsiooni algust edastab iga liikmesriik lõikes 2
      osutatud teabe komisjonile VI lisas sätestatud vormis. Komisjon edastab selle teabe
      ICCAT sekretariaadile ja teiste ühisoperatsioonis osalenud laevade lipuriikidele
      vähemalt kümme päeva enne operatsiooni algust.
   4. Vääramatu jõu korral ei kohaldata lõikes 3 sätestatud tähtaegu lõike 2 punkti e
      kohaselt nõutava teabe suhtes. Sellisel juhul võivad liikmesriigid edastada komisjonile
      selle teabe ajakohastatuna niipea kui võimalik, lisades vääramatu jõu moodustava
      sündmuste kirjelduse. Komisjon edastab kõnealuse teabe ICCAT sekretariaadile.
ET                                           17                                               ET
 ---pagebreak---                                             2. JAGU
                                             SAAK
                                          Artikkel 23
                                   Dokumenteerimisnõuded
   1. Lisaks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 14, 15, 23 ja 24 sätete järgimisele kannab
      liidu kalapüügilaeva kapten püügipäevikusse II lisa A-osas loetletud teabe (kui seda
      kohaldatakse).
   2. Puksiiride, abilaevade ja töötlemislaevade kaptenid registreerivad oma tegevuse
      vastavalt II lisa B-, C- ja D-osas sätestatud nõuetele.
                                          Artikkel 24
                       Kapteni ja mõrra käitaja edastatav püügiaruanne
   1. Hariliku tuuni aktiivse püügiga tegeleva kalapüügilaeva kapten saadab lipuliikmesriigi
      asutustele iga päev püügipäeviku teabe, sealhulgas ICCAT registri number, laeva
      nimi, loa algus- ja lõppkuupäev, püügikuupäev, kellaaeg, koht (laius- ja pikkuskraad)
      ja konventsioonialal püütud hariliku tuuni kaal ja arv. Ta edastab sellise teabe
      elektrooniliselt V lisas sätestatud vormis kogu ajavahemiku vältel, mil laeval on luba
      püüda harilikku tuuni.
   2. Seineri kapten koostab lõikes 1 osutatud igapäevase aruande püügitegevuse kohta iga
      püügioperatsiooni alusel, sealhulgas ka nende kohta, mille saak oli null.
   3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud aruanded edastab seineri või üle 24 meetri pikkuse laeva
      käitaja oma lipuliikmesriigi ametiasutusele iga päev hiljemalt kell 9.00 Greenwichi aja
      järgi eelmise päeva kohta ja muude laevade puhul hiljemalt esmaspäeva keskööl
      eelmise nädala kohta, mis lõppes pühapäeva keskööl Greenwichi aja järgi.
   4. Hariliku tuuni aktiivseks püügiks kasutatava mõrra käitaja saadab iga päeva kohta
      püügiaruande, kus on märgitud ICCAT registri number, kuupäev, kellaaeg, saak
      (kalade arv ja kaal), sealhulgas ka siis, kui saak oli null. Ta edastab selle teabe
      48 tunni jooksul elektrooniliselt V lisas sätestatud vormis oma liikmesriigi
      ametiasutusele kogu ajavahemiku vältel, mil tal on lubatud püüda harilikku tuuni.
   5. Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, millega kehtestatakse lõigete 1–4 kohase
      laevade ja mõrdadega seotud tegevuse registreerimise ja sellest teatamise
      üksikasjalikud eeskirjad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 59
      lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
      Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas
      artikli 59 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.
                                          Artikkel 25
           Liikmesriikide edastatavad iganädalased ja igakuised püügiaruanded
   1. Iga liikmesriik edastab pärast artiklis 24 osutatud püügiaruannete kättesaamist need
      viivitamata elektrooniliselt komisjonile ning edastab komisjonile viivitamata kõigi
      kalapüügilaevade ja mõrdade iganädalased püügiaruanded V lisas sätestatud vormis.
      Komisjon edastab selle teabe ICCAT sekretariaadile igal nädalal vastavas vormis,
      mille ICCAT on kehtestanud nõutavate andmete ja teabe esitamise suunistes.
ET                                             18                                             ET
 ---pagebreak---    2. Iga liikmesriik teatab enne iga kuu 15. kuupäeva komisjonile Atlandi ookeani idaosas
      ja Vahemeres püütud hariliku tuuni kogused, mis on eelmise kuu jooksul tema lipu all
      sõitvate laevade või selles liikmesriigis registreeritud mõrdadega püütud, lossitud,
      ümberlaaditud või sumpadesse paigutatud. Esitatud teave peab olema liigitatud
      püügivahendite kaupa, sh kaaspüük, harrastus- ja sportlik püük ning nullpüük (st et
      saaki ei saadud). Komisjon edastab kõnealuse teabe viivitamata ICCAT
      sekretariaadile.
                                         Artikkel 26
                             Teave kvootide ammendumise kohta
   1.   Lisaks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 34 sätestatule teavitab iga liikmesriik
        komisjoni, kui käesoleva määruse artiklites 10 ja 11 osutatud püügivahendite
        rühmale eraldatud kvoodist on ammendatud 80 %.
   2.   Lisaks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 35 sätestatule teavitab iga liikmesriik
        komisjoni, kui käesoleva määruse artiklites 10 ja 11 osutatud püügivahendite
        rühmale või ühisele püügioperatsioonile või seinerile eraldatud kvoot on
        ammendatud.
   3.   Lõikes 2 osutatud teabele lisatakse ametlikud dokumendid, mis tõendavad
        liikmesriigi antud korraldust laevastikule, püügivahendite rühmale, ühisele
        püügioperatsioonile või individuaalse kvoodiga laevadele püük lõpetada või
        sadamasse tagasi pöörduda, sealhulgas märgitakse selgelt keelu alguse kuupäev ja
        kellaaeg.
                                         Artikkel 27
                          Liikmesriikide iga-aastane saagiaruanne
   1.   Iga aasta 15. märtsiks edastab iga liikmesriik komisjonile üksikasjaliku teabe hariliku
        tuuni saagi kohta Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres eelmisel kalandusaastal.
        Kõnealune teave hõlmab järgmist:
        a)    iga kalapüügilaeva nimi ja ICCAT number;
        b)    iga kalapüügilaeva loa kehtimisaeg;
        c)    iga kalapüügilaeva kogusaak, sealhulgas ka siis, kui saak oli null loa (lubade)
              kogu kehtimisaja vältel;
        d)    iga kalapüügilaeva püügipäevade koguarv, mil püüti Atlandi ookeani idaosas ja
              Vahemeres, loa (lubade) kogu kehtimisaja vältel; ning
        e)    kogusaak väljaspool loa kehtivusaega (kaaspüük), sealhulgas juhul, kui püük
              oli null.
   2.   Laevadel, millel ei ole lubatud aktiivselt püüda Atlandi ookeani idaosas ja
        Vahemeres harilikku tuuni, kuid mis on püüdnud harilikku tuuni kaaspüügina, tuleb
        esitada komisjonile samal, lõikes 1 osutatud kuupäeval asjakohane teave, mis hõlmab
        järgmist:
        a)    laeva nimi ja ICCAT number või riiklik registrinumber, juhul kui see ei ole
              ICCATs registreeritud; ning
        b)    hariliku tuuni kogusaak.
ET                                             19                                               ET
 ---pagebreak---    3. Iga liikmesriik edastab komisjonile mis tahes teabe lõigetega 1 ja 2 hõlmamata
      laevade kohta, mille kohta teatakse või oletatakse, et need on püüdnud harilikku
      tuuni Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres.
   4. Komisjon edastab ICCAT sekretariaadile vastavalt lõigetele 1, 2 ja 3 saadud teabe.
                                          3. JAGU
                          LOSSIMINE JA ÜMBERLAADIMINE
                                         Artikkel 28
                                     Määratud sadamad
   1. Iga liikmesriik määrab sadamad või rannikulähedased kohad (määratud sadamad),
      kus tohib harilikku tuuni lossida või ümber laadida.
   2. Selleks et sadama saaks nimetada määratud sadamaks, määrab sadamaliikmesriik
      kindlaks lubatud lossimis- ja ümberlaadimisajad ja -kohad.
   3. Iga aasta 15. veebruariks edastab iga liikmesriik määratud sadamate nimekirja
      komisjonile, kes edastab selle teabe ICCAT sekretariaadile.
   4. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres püütud hariliku tuuni mis tahes koguste
      lossimine või ümberlaadimine kalalaevadelt on keelatud mujal kui
      konventsiooniosaliste ja liikmesriikide poolt määratud sadamates või
      rannikulähedastes kohtades vastavalt lõigetele 1 ja 2.
                                         Artikkel 29
                                         Lossimine
   1. Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 17 kohaldatakse liidu kalalaevade kaptenite
      suhtes, kelle üle 12 meetri pikkused laevad on lisatud artiklis 19 osutatud ICCAT
      nimekirja püügiloaga laevadest. Käesoleva määruse artikli 17 kohane saabumise
      eelteatis saadetakse selle liikmesriigi (sealhulgas lipuliikmesriigi) või
      konventsiooniosalise pädevale asutusele, kelle sadamat või lossimisrajatist nad
      soovivad kasutada.
   2. Artiklis 19 osutatud selliste alla 12 meetri pikkuste liidu kalalaevade, mis on
      loetletud ICCAT nimekirjas, kaptenid peavad vähemalt neli tundi enne eeldatavat
      sadamasse saabumise aega edastama selle liikmesriigi (sealhulgas lipuliikmesriigi)
      pädevale asutusele või konventsiooniosalisele, kelle sadamat või lossimisrajatist nad
      soovivad kasutada, järgmise teabe:
      a)     eeldatav saabumisaeg;
      b)     pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus; ning
      c)     teave geograafilise piirkonna kohta, kus saak püüti.
   3. Kui liikmesriigid kohaldavad lõigete 1 ja 2 kohase teatise suhtes määruse (EL)
      nr 404/2011 artikli 80 lõiget 3, võib pardale jäetud hariliku tuuni hinnangulise
      koguse teatada kokkulepitud ajal enne saabumist.
   4. Sadamaliikmesriigi ametiasutused registreerivad kõik jooksval aastal saadud
      eelteatised.
ET                                           20                                             ET
 ---pagebreak---    5.  Sadamaliikmesriigi asjakohased kontrolliasutused kontrollivad kõiki lossimisi ja
       teatavat osa kontrollitakse riskihindamise süsteemi põhjal, milles võetakse arvesse
       kvooti, laevastiku suurust ja püügikoormust. Selle kontrollisüsteemi üksikasjad, mille
       liikmesriik on vastu võtnud, esitatakse üksikasjalikult artiklis 51 osutatud iga-
       aastases      inspekteerimiskavas.      Seda    kontrollisüsteemi   kohaldatakse    ka
       kalakasvanduses saagi kogumise suhtes.
   6.  Sadamaliikmesriigi ametiasutused saadavad 48 tunni jooksul pärast lossimise lõppu
       teate lossimise kohta kalalaeva lipuriigi ametiasutusele.
   7.  Lisaks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 23 lõikele 1 esitab liidu kalapüügilaeva
       kapten (olenemata laeva pikkusest) pärast iga püügiretke lossimisdeklaratsiooni:
      a)      lipuliikmesriigi pädevatele asutustele
      b)      ja asjaomase sadamaliikmesriigi või konventsiooniosalise pädevatele
              asutustele, kui lossimine on aset leidnud mõne teise liikmesriigi sadamas.
   8.  Kõik lossitud kogused kaalutakse.
                                           Artikkel 30
                                       Ümberlaadimine
   1.  Erandina määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklist 20 on hariliku tuuni merel
       ümberlaadimine Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres igal juhul keelatud.
   2.  Kalalaevad võivad püütud harilikku tuuni lossida ainult määratud sadamates
       vastavalt artiklis 28 sätestatud tingimustele.
   3.  Sadamaliikmesriik tagab täieliku kontrolli kõigil ümberlaadimisaegadel ning kõigis
       ümberlaadimiskohtades.
   4.  Enne mis tahes sadamasse sisenemist esitab vastuvõtva kalalaeva kapten või esindaja
       vähemalt 48 tundi enne eeldatavat saabumisaega selle riigi pädevale ametiasutusele,
       mille sadamat ta kasutada soovib, järgmise teabe:
       a)     eeldatav saabumiskuupäev ja -sadam;
       b)     pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus ja teave piirkonna kohta, kus
              see püüti;
       c)     ümberlaadiva kalalaeva nimi ja number ICCAT hariliku tuuni püügi luba
              omavate kalapüügilaevade registris või ICCAT muude selliste kalalaevade
              registris, kes võivad tegutseda seoses hariliku tuuni püügiga Atlandi ookeani
              idaosas ja Vahemeres;
       d)     vastuvõtva kalalaeva nimi ja number ICCAT hariliku tuuni püügi luba omavate
              kalapüügilaevade registris või ICCAT muude selliste kalalaevade registris, kes
              võivad tegutseda seoses hariliku tuuni püügiga Atlandi ookeani idaosas ja
              Vahemeres; ning
       e)     ümberlaaditava hariliku tuuni saak tonnides ja püügi geograafiline piirkond.
   5.  Kalalaevad ei tohi midagi ümber laadida ilma oma lipuriigi eelneva loata.
   6.  Ümberlaadiva kalalaeva kapten esitab enne ümberlaadimise alustamist oma
       lipuriigile järgmise teabe:
       a)     ümberlaaditava hariliku tuuni kogus;
ET                                             21                                             ET
 ---pagebreak---       b)     ümberlaadimise kuupäev ja sadam;
      c)     vastuvõtva kalalaeva nimi, registrinumber ja lipuriik ning laeva number
             ICCAT hariliku tuuni püügi luba omavate kalapüügilaevade registris või
             ICCAT muude selliste kalalaevade registris, kes võivad tegutseda hariliku
             tuuni püügiga seoses Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres ning
      d)      geograafiline piirkond, kus harilik tuun püüti.
   7. Liikmesriigi ametiasutused kontrollivad määratud sadamas kõiki ümberlaadimisi.
      Liikmesriigi määratud asutus teeb järgmist:
      a)     inspekteerib vastuvõtvat laeva pärast sadamasse saabumist ning kontrollib
             ümberlaaditud kaupa ja vastavaid dokumente;
      b)     saadab viie päeva jooksul pärast ümberlaadimist teate ümberlaadimise kohta
             ümberlaadiva laeva lipuriigi pädevale ametiasutusele.
   8. Erandina määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklitest 21 ja 22 täidavad liidu kalalaevade
      kaptenid (olenemata laeva pikkusest) ICCAT ümberlaadimisdeklaratsiooni ja
      saadavad selle oma lipuliikmesriigi pädevatele ametiasutustele. Deklaratsioon
      esitatakse hiljemalt 48 tundi pärast sadamas toimunud ümberlaadimist vastavalt
      III lisas kehtestatud vormile.
                                          4. JAGU
                                 ÜLEVIIMISTOIMINGUD
                                         Artikkel 31
                                       Üleviimisluba
   1. Enne üleviimistoimingute alustamist saadab kalapüügilaeva kapten või selle mõrra
      või kalakasvanduse käitaja, kust kala üle viiakse, oma liikmesriigi pädevale asutusele
      üleviimise eelteatise järgmiste andmetega:
      a)     kalapüügilaeva, puksiiri, kalakasvanduse või mõrra nimi ja ICCAT
             registrinumber;
      b)     eeldatav üleviimisaeg;
      c)     üleviidava hariliku tuuni hinnanguline kogus;
      d)     teave üleviimise koha kohta (pikkus- ja laiuskraad) ning identifitseeritavad
             sumpade numbrid;
      e)     vastuvõtva puksiirlaeva nimi, veetavate sumpade arv ja kui on, siis ICCAT
             registrinumber;
      f)     hariliku tuuni sihtkohaks olev sadam, kalakasvandus või sump.
   2. Sel eesmärgil määratakse igale sumbale kordumatu sumbanumber. Numbrid antakse
      kordumatus numbrisüsteemis, mis koosneb vähemalt puksiiri lipuriigi
      kolmetähelisest koodist, millele järgneb kolm numbrit.
   3. Kalalaevad, kalakasvandused või mõrrad ei tohi midagi üle viia ilma oma lipuriigi
      eelneva loata. Vastutava liikmesriigi ametiasutus otsustab iga üleviimise puhul
      eraldi, kas anda selleks luba või mitte. Selleks määratakse igale üleviimistoimingule
      kordumatu identifitseerimisnumber ja edastatakse see vastavalt kalalaeva kaptenile
      või tuunimõrra või kalakasvanduse käitajale. Juhul kui luba antakse, koosneb see
ET                                           22                                              ET
 ---pagebreak---       number liikmesriigi kolmetähelisest koodist, neljast numbrist, mis tähistavad aastat,
      ning kolmest luba tähistavast tähest AUT (autoriseerimine), millele järgnevad
      järjenumbrid. Kui loa andmisest keeldutakse, koosneb see number liikmesriigi
      kolmetähelisest koodist, neljast numbrist, mis tähistavad aastat, ning kolmest tähest
      NEG (luba ei antud), millele järgnevad järjenumbrid.
   4. Juhul kui kala sureb üleviimise ajal, toimivad vastutav liikmesriik ja üleviimisega
      tegelevad käitajad vastavalt XII lisa sätetele.
   5. Kalapüügilaeva, puksiirlaeva, kalakasvanduse või mõrra eest vastutav liikmesriik
      annab loa üleviimiseks või keeldub loa andmisest 48 tunni jooksul pärast üleviimise
      eelteatise esitamist.
   6. Vastutava liikmesriigi antud üleviimisluba ei mõjuta loa andmist sumpadesse
      paigutamiseks.
                                         Artikkel 32
                            Üleviimisloa andmisest keeldumine
   1. Laeva, mõrra või kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik ei anna üleviimiseks luba,
      kui ta üleviimise eelteatise saamisel leiab, et:
      a)    kalapüügilaeval või mõrral, mille püütud kalast teatatakse, ei ole piisavalt
            kvooti;
      b)    kalapüügilaeva või mõrra käitaja ei ole kogusest nõuetekohaselt teatanud või ei
            ole tal lubatud seda sumpa panna, või seda kogust ei ole võetud arvesse
            eraldatud kvoodi kasutamisel;
      c)    kalapüügilaeval või mõrral, mille puhul püütud kalast teatatakse, ei ole luba
            püüda harilikku tuuni. või
      d)    üleviidavat kala deklaratsiooni kohaselt vastuvõttev puksiirlaev ei ole
            registreeritud artikli 19 lõike 1 punktis b osutatud ICCAT kõigi teiste selliste
            kalalaevade (v.a kalapüügilaevad) registris, mis võivad tegutseda hariliku tuuni
            püügil, või ei ole varustatud laevaseiresüsteemiga (VMS).
   2. Kui üleviimiseks ei anta luba, siis:
      a)    annab kalapüügilaeva või mõrra eest vastutav liikmesriik korralduse kala
            vettelaskmiseks kalalaeva kaptenile või vastavalt mõrra või kalakasvanduse
            käitajale ja teatab neile, et üleviimine ei ole lubatud ja kala tuleb merre tagasi
            lasta;
      b)    laseb kalapüügilaeva kapten või vastavalt kalakasvanduse või mõrra käitaja
            kala merre tagasi;
      c)    hariliku tuuni vabakslaskmisel järgitakse XI lisas sätestatud korda.
                                         Artikkel 33
                               Jälgimine videokaamera abil
   1. Hariliku tuuni üleviimisel tagab kalapüügilaeva või seineri kapten, kalakasvanduse
      või tuunimõrra käitaja, et üleviimistoimingud salvestatakse veealuse
      videokaameraga, et kontrollida üleviidavate kalade arvu. Videosalvestise
      miinimumstandardid ja menetlused peavad olema kooskõlas IX lisaga.
ET                                           23                                                ET
 ---pagebreak---    2.        Laeva, mõrra või kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik tagab, et lõikes 1 osutatud
             videosalvestised on ICCAT inspektoritele ja piirkondlikele vaatlejatele
             kättesaadavad.
   3.        Laeva, mõrra või kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik tagab, et lõikes 1 osutatud
             videosalvestised on liidu inspektoritele ja riiklikele vaatlejatele kättesaadavad.
   4.        Laeva, mõrra või kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik võtab vajalikud meetmed
             videosalvestise originaali asendamise, töötlemise või salvestisega manipuleerimise
             vältimiseks.
                                               Artikkel 34
        ICCAT piirkondlike vaatlejate tehtav kontroll ning uurimise algatamine ja läbiviimine
   1.      Artiklis 49 ja VII lisas osutatud ICCAT piirkondliku vaatlusprogrammi vaatleja, kes
           asub kalapüügilaeva pardal või mõrra juures, registreerib sooritatud
           üleviimistoimingud ja teatab neist, jälgib üleviidavat saaki ja määrab hinnanguliselt
           selle koguse ning kontrollib artiklis 31 osutatud eelnevasse üleviimisloasse ja
           artiklis 36 osutatud ICCAT üleviimisdeklaratsiooni tehtud sissekandeid.
   2.      Juhul kui ICCAT piirkondliku vaatleja hinnangul erineb saagi suurus arvuliselt enam
           kui 10 % võrra asjakohaste kontrolliasutuste ja/või asjaomase kalapüügilaeva kapteni
           või mõrra käitaja esindaja hinnangust, või kui videosalvestis on ebapiisava kvaliteedi
           või selgusega sellise hinnangu andmiseks, algatab kalapüügilaeva, kalakasvanduse või
           mõrra eest vastutav liikmesriik uurimise, mis tuleb lõpetada enne saagi sumpadesse
           paigutamist kalakasvanduses või igal juhul 96 tunni jooksul pärast selle algatamist.
           Kuni kõnealuse uurimise tulemuste selgumiseni ei anta luba kala sumpadesse
           paigutamiseks ega valideerita hariliku tuuni püügidokumendil saaki käsitlevat osa.
   3.      Juhul kui videosalvestise kvaliteet või selgus ei ole piisav kalade arvu hindamiseks,
           siis võib käitaja nõuda laeva lipuriigi, mõrra või kalakasvanduse eest vastutava riigi
           ametiasutustelt, et viidaks läbi uus üleviimistoiming ja esitataks ICCAT piirkondlikule
           vaatlejale vastav videosalvestis.
   4.      Ilma et see piiraks inspektori poolt tehtavat kontrolli, allkirjastavad ICCAT
           piirkondlikud vaatlejad ICCAT üleviimisdeklaratsiooni ainult juhul, kui nende
           tähelepanekud on kooskõlas ICCAT kaitse- ja majandamismeetmetega ning kui
           üleviimisdeklaratsioonis sisalduv teave on kooskõlas nende märkustega ja artikli 33
           lõike 1 kohase videosalvestisega. Nad allkirjastavad deklaratsiooni, lisades selgelt
           loetavalt oma nime ja ICCAT numbri.
   5.      ICCAT piirkondlikud vaatlejad kontrollivad ka seda, et ICCAT üleviimisdeklaratsioon
           edastataks puksiirlaeva kaptenile või kalakasvandusele või mõrra käitaja esindajale.
                                               Artikkel 35
               Sumpadesse paigutatava hariliku tuuni kaalu ja arvu hindamise meetmed
   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et uurida meetodeid, mis aitaksid paremini hinnata
   hariliku tuuni kaalu ja arvu püüdmise ja sumpadesse paigutamise hetkel. Liikmesriik esitab
   võetud meetmete tulemused iga aasta 22. augustiks komisjonile, kes edastab need aruanded
   alalisele uuringute ja statistikakomiteele.
ET                                                 24                                              ET
 ---pagebreak---                                                 Artikkel 36
                                          Üleviimisdeklaratsioon
   1.        Kalapüügi- või puksiirlaeva kapten, tuunimõrra või kalakasvanduse käitaja täidab
             ICCAT üleviimisdeklaratsiooni vastavalt IV lisas kehtestatud vormile ja edastab selle
             oma liikmesriigi pädevale asutusele üleviimistoimingute lõpetamisel.
   2.        Üleviimisdeklaratsiooni vormid nummerdab selle laeva, kalakasvanduse või mõrra
             eest vastutava liikmesriigi pädev asutus, kust kala üle viidi. Numeratsioonisüsteem
             koosneb liikmesriigi kolmetähelisest koodist, neile järgnevast neljast numbrist, mis
             tähistavad aastat, ning kolmekohalisest järjenumbrist, millele järgnevad tähed ITD
             (MS-20**/xxx/ITD).
   3.        Üleviimisdeklaratsiooni originaal peab olema üleviidava kalaga kaasas.
             Deklaratsiooni koopia jääb hoiule asjaomase kalapüügilaeva kapteni, mõrra käitaja,
             puksiirlaeva kapteni või kalakasvanduse käitaja kätte.
   4.        Üleviimist teostavate laevade (sh puksiiride) kaptenid teatavad oma tegevusest
             vastavalt II lisas sätestatud nõuetele.
                                                Artikkel 37
                                              Rakendusaktid
   Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad
   artiklites 31 kuni 36 osutatud üleviimisteks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
   vastavalt artikli 59 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
   Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas
   artikli 59 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.
                                                 5. JAGU
                                     SUMPADESSE PAIGUTAMINE
                                                Artikkel 38
                                         Sumpa paigutamise luba
     1.        Enne sumpadesse paigutamise algust on keelatud transpordisumpade ankurdamine
                           lähemale kui 0,5 meremiili kalakasvandusrajatisest.
   2.        Enne sumpa paigutamist teatab kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi pädev
             asutus kalapüügilaeva või mõrra eest vastutavale riigile või konventsiooniosalisele
             kõnealuse laeva või mõrra püütud kogustest ja palub sumpadesse paigutamise luba.
   3.        Sumpadesse paigutamist ei alustata ilma eelneva loata, mille annab
             a)    kalapüügilaeva või mõrra eest vastutav konventsiooniosaline või liikmesriik,
                   või
             b)    kalakasvanduse eest vastutav konventsiooniosaline või liikmesriik, kui
                   asjaomased liikmesriigid või konventsiooniosalised on selles kokku leppinud.
   4.        Kalapüügilaeva, mõrra või kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik või
             konventsiooniosaline annab sumpadesse paigutamise loa või vajaduse korral keeldub
ET                                                   25                                            ET
 ---pagebreak---              selle andmisest ühe tööpäeva jooksul pärast taotluse ja lõikes 2 osutatud teabe
             saamist. Kui ühe tööpäeva jooksul vastust ei saada, võib kalakasvanduse eest
             vastutav liikmesriik anda sumpadesse paigutamise loa.
   5.        Harilik tuun paigutatakse sumpadesse enne 15. augustit, v.a juhul kui kala vastuvõtva
             kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik või konventsiooniosaline esitab mõjuvad
             põhjused. Nimetatud põhjused esitatakse koos sumpadesse paigutamise aruandega.
                                                         Artikkel 39
                             Sumpadesse paigutamise loa andmisest keeldumine
   1.        Kalapüügilaeva, mõrra või kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik keeldub
             vajaduse korral sumpadesse paigutamise loa andmisest, kui ta on pärast artikli 38
             lõikes 2 osutatud andmete kättesaamist arvamusel, et:
             a)      kalapüügilaeval või mõrral, mille puhul püütud kalast teatatakse, ei olnud
                     sumpadesse paigutatud hariliku tuuni jaoks piisavalt kvooti;
             b)      kalapüügilaev või mõrd ei ole püütud kogusest nõuetekohaselt teatanud või
                     seda ei ole arvesse võetud kohaldatava kvoodi arvutamisel;
             c)      kalapüügilaeval või mõrral, mille puhul püütud kalast teatatakse, ei ole luba
                     püüda harilikku tuuni.
   2.        Kui sumpadesse paigutamise luba ei anta, siis nõuab kalapüügilaeva eest vastutav
             liikmesriik või konventsiooniosaline, kalakasvanduse eest vastutavalt liikmesriigilt
             või konventsiooniosaliselt, et see annaks välja vabaks laskmise korralduse ja et saak
             ära võetaks ja kalad vabaks lastaks.
   3.      Pärast vabastamiskorralduse saamist tegutseb kalakasvanduse käitaja vabastamisega
           vastavalt XI lisa sätetele.
                                                         Artikkel 40
                                      Hariliku tuuni püügi dokumenteerimine
   Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik keelab paigutada kasvatamise eesmärgil sumpadesse
   harilikku tuuni, millega ei ole kaasas ICCAT poolt nõutavaid dokumente kooskõlas Euroopa
   Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 640/201034. Dokumendid peavad olema täpsed,
   täielikud ning kinnitatud ja valideeritud kalapüügilaeva või mõrra eest vastutava
   konventsiooniosalise või liikmesriigi asutuste poolt.
                                                         Artikkel 41
                                                       Kontrollimine
    Kalakasvanduse eest vastutavad liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed iga sumpadesse
             paigutamise kontrollimiseks kalakasvanduses.
                                                         Artikkel 42
                                            Jälgimine videokaamera abil
   34
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 640/2010, 7. juuli 2010, millega kehtestatakse hariliku tuuni (Thunnus thynnus)
           püügi dokumenteerimise programm ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1984/2003 (ELT L 194, 24.7.2010, lk 1).
ET                                                             26                                                                       ET
 ---pagebreak---    1.     Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik tagab, et sumpadesse paigutamine
          salvestatakse veealuse videokaameraga. Iga sumpadesse paigutamise kohta tehakse
          videosalvestus vastavalt IX lisale.
   2.     Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik tagab, et lõikes 1 osutatud videosalvestised
          on ICCAT inspektoritele ja piirkondlikele vaatlejatele kättesaadavad.
   3.     Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik tagab, et lõikes 1 osutatud videosalvestised
          on liidu inspektoritele ja riiklikele vaatlejatele kättesaadavad.
   4.     Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik võtab vajalikud meetmed videosalvestise
          originaali asendamise, töötlemise või salvestisega manipuleerimise vältimiseks.
                                              Artikkel 43
                               Uurimiste algatamine ja läbiviimine
   1.     Kui hariliku tuuni keskmine kaal või arv erineb ICCAT piirkondliku vaatleja
          hinnangul enam kui 10 % võrra asjaomase liikmesriigi kontrolliasutuse või
          kalakasvanduse käitaja hinnangust, algatab kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik
          koostöös kalapüügilaeva või mõrra eest vastutava liikmesriigiga uurimise.
   2.     Kuni kõnealuse uurimise tulemuste selgumiseni ei ole lubatud saaki koguda ega
          valideerida hariliku tuuni püügidokumendi kalakasvanduse osa.
   3.     Kalakasvanduse, kalapüügilaeva või mõrra eest vastutavad liikmesriigid, kes
          teostavad uurimist, võivad kasutada nende kasutuses olevat muud teavet, sealhulgas
          artiklis 44 osutatud programmide tulemusi uurimise lõpuleviimiseks.
                                              Artikkel 44
     Meetmed ja programmid sumpadesse paigutatava hariliku tuuni kaalu ja arvu hindamiseks
   1.     Liikmesriigid võtavad artiklis 35 osutatud vajalikud meetmed.
   2.     Stereoskoopiliste kaamerate süsteeme kasutav programm või sama täpsusastmega
          alternatiivne tehnika registreerib 100 % sumpadesse paigutamistest, et täpsustada
          kalade arv ja kaal iga kord, kui kalu sumpa paigutatakse.
   3.     Kõnealuse programmi rakendamisel järgitakse X lisas sätestatud korda.
   4.     Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik edastab kõnealuse programmi tulemused
          laeva või mõrra eest vastutava liikmesriigile ja komisjonile vastavalt X.B lisale.
          Komisjon edastab selle ICCAT sekretariaadile, edastamiseks ICCAT piirkondlikule
          vaatlejale.
   5.     Kui programmi tulemused näitavad, et sumpadesse paigutatud hariliku tuuni kogused
          erinevad kogustest, mille püügist või üleviimisest on teatatud, algatab
          kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik koostöös kalapüügilaeva või mõrra eest
          vastutava liikmesriigiga uurimise. Kui uurimist ei lõpetata kümne tööpäeva jooksul
          pärast lõikes 4 osutatud tulemuste edastamist või kui uurimise tulemus näitab, et
          hariliku tuuni arv või keskmine kaal erineb kogustest, mille püügist või üleviimisest
          on teatatud, siis annab konventsiooniosalise lipuriigi või kalapüügilaeva eest
          vastutava liikmesriigi ametiasutus korralduse üleliigsed kogused vastavalt XI lisas
          sätestatud korrale vabaks lasta.
   6.     X.B.3 lisas sätestatud menetluste kohaselt ja pärast vabaks laskmist, kui seda
          kohaldatakse, kasutatakse programmi kohaselt saadud koguseid selleks, et:
ET                                                27                                            ET
 ---pagebreak---               a) määrata kindlaks lõplikud kogused, mis tuleb riigi kvoodist maha arvata
             b) märkida need numbrid sumpadesse paigutamise deklaratsiooni ja hariliku tuuni
              püügidokumendi asjakohastesse osadesse.
   7.         Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik esitab nende programmide tulemused iga
              aasta 30. augustiks komisjonile, kes edastab need aruanded alalisele uuringute ja
              statistikakomiteele.
   8.         Elusat harilikku tuuni ei viida üle ühest kasvatussumbast teise kasvatussumpa ilma
              kalakasvanduse eest vastutava riigi kontrolliasutuste loa ja kohaloluta.
   9.         Kui lõikes 5 ja artiklis 43 osutatud erinevus nende hariliku tuuni koguste vahel, mille
              püügist laevaga/mõrraga on teatatud, ning kontrollkaameratega kindlaks tehtud
              koguste vahel, on üle 10 %, on tegemist laeva/mõrra võimaliku nõuetele
              mittevastavusega ning liikmesriik võtab vajalikud meetmed asjakohase järelmeetme
              tagamiseks.
                                                 Artikkel 45
                                     Sumpadesse paigutamise aruanne
   1.       Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik esitab pärast sumpadesse paigutamise
            lõpetamist ühe nädala jooksul lisas X.B sätestatud andmeid sisaldava sumpadesse
            paigutamise aruande sellele liikmesriigile, kelle laevad või mõrrad asjaomase hariliku
            tuuni püüdsid, ja komisjonile. Nimetatud aruanne sisaldab ka määruse (EÜ)
            nr 1936/2001 artiklis 4b ja Ia lisas osutatud sumpadesse paigutamise deklaratsioonis
            sisalduvat teavet. Komisjon edastab kõnealuse aruande ICCAT sekretariaadile.
   2.       Lõike 1 kohaldamisel ei loeta sumpadesse paigutamist lõpetatuks, kuni ei ole lõpule
            viidud mis tahes algatatud uurimine ja vajaduse korral nõutud vabakslaskmise
            toimingud.
                                                 Artikkel 46
                                               Rakendusaktid
   Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad
   artiklites 38 kuni 45 osutatud üleviimisteks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
   vastavalt artikli 59 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
   Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas artikli
   59 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.
                                                  6. JAGU
                                        SEIRE JA JÄRELEVALVE
                                                 Artikkel 47
                                            Laevaseiresüsteem
   1.         Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 9 lõikest 2 tulenevaid kohustusi seoses
              laevaseireseadmega kohaldatakse kõigi puksiiride suhtes, mis on kantud artikli 19
              lõikes 6 osutatud ICCAT laevaregistrisse, olenemata nende pikkusest.
ET                                                   28                                               ET
 ---pagebreak---    2.  Üle 15 meetri pikkune laev, mis on kantud käesoleva määruse artikli 19 lõike 1
       punktis a osutatud ICCAT kalapüügilaevade registrisse või artikli 19 lõike 1
       punktis b osutatud ICCAT muude laevade registrisse, alustab laevaseiresüsteemi
       andmete edastamist ICCAT-le vähemalt 15 päeva enne püügihooaja algust ning
       jätkab nende edastamist vähemalt 15 päeva pärast püügihooaja lõppu, v.a juhul, kui
       komisjonile saadetakse eelnevalt taotlus laeva kõrvaldamiseks ICCAT registrist.
   3. Kontrolli eesmärgil ei katkestata laevaseiresüsteemi andmete edastamist hariliku tuuni
      püügi luba omavalt kalapüügilaevalt ka sadamas viibimise ajal, v.a juhul, kui toimib
      süsteem laeva sadamasse saabumise ja sealt lahkumise registreerimiseks.
   4. Liikmesriigid tagavad, et nende kalapüügi seirekeskused edastavad oma lipu all
      sõitvatelt laevadelt saadud laevaseiresüsteemi teated komisjonile ja komisjoni
      määratud asutusele reaalajas ja formaati „https data feed” kasutades. Komisjon edastab
      need teated viivitamata elektrooniliselt ICCAT sekretariaadile.
   5.  Liikmesriigid tagavad, et
       a)     nende lipu all sõitvatelt kalalaevadelt saadud laevaseiresüsteemi teated
              edastatakse komisjonile vähemalt iga kahe tunni tagant, kui need tegutsevad
              Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres;
       b)     laevaseiresüsteemi tehnilise rikke korral edastavad lipuriigi kalapüügi
              seirekeskused komisjonile nende lipu all sõitvatelt laevadelt määruse (EL)
              nr 404/2011 artikli 24 lõike 1 kohaselt saadud teated 24 tunni jooksul pärast
              vastuvõtmist;
       c)     komisjonile edastatud teated nummerdatakse             järjestikku   (kordumatu
              tunnusega), et vältida dubleerimist;
       d)     komisjonile edastatud teated on kooskõlas määruse (EL) nr 404/2011 artikli 24
              lõikega 3.
   6.  Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada kõigi tema inspekteerimislaevadele
       kättesaadavaks tehtud teadete konfidentsiaalne käsitlemine ja et nende kasutus
       piirduks inspekteerimistoimingutega merel.
                                           Artikkel 48
                                   Riiklik vaatlusprogramm
   1.  Liikmesriik tagab oma kalapüügilaevadel, mis püüavad harilikku tuuni, riikliku
       vaatleja kohaloleku vähemalt järgmises ulatuses:
       a)     20 % pelaagilise püügi traaleritest (pikkusega üle 15 m);
       b)     20 % õngejadalaevadest (pikkusega üle 15 m);
       c)     20 % söödalaevadest (pikkusega üle 15 m);
       d)     100 % puksiiridest;
       e)     100 % sumpadest saagi kogumisel.
   2. Liikmesriigid annavad riiklikule vaatlejale välja ametliku identifitseerimisdokumendi.
   3.  Riikliku vaatleja ülesanded on järgmised:
       a)     jälgida laevade ja mõrdade vastavust käesolevale määrusele;
ET                                             29                                             ET
 ---pagebreak---       b)     dokumenteerida kalastustegevus ja koostada selle kohta aruanne, mis sisaldab
             järgmist:
             i)    püütud kogus (sh kaaspüük), mis hõlmab ka liigilist jaotust, nagu pardale
                   jäetud või elavalt või surnult vette tagasi heidetud kala;
             ii)   püügipiirkond pikkus- ja laiuskraadi järgi;
             iii)  püügikoormuse mõõtühik (nt võrkude arv, õngekonksude arv jne)
                   vastavalt ICCAT erinevate püügivahendite käsiraamatule;
             iv)   püügi kuupäev;
      c)     vaadelda ja hinnata saagi koguseid ning kontrollida püügipäevikusse tehtud
             kandeid;
      d)     teha kindlaks ja märkida üles laevad, mis võivad tegeleda kalapüügiga, mis on
             vastuolus ICCAT kaitsemeetmetega.
   4. Lisaks sellele teeb riiklik vaatleja teadustööd, kogudes näiteks ICCAT taotlusel
      ICCAT poolt määratletud II ülesande andmeid alalise uuringute ja statistikakomitee
      juhiste põhjal.
   5. Seoses lõigete 1–4 rakendamisega teeb iga liikmesriik ka järgmist:
      a)     tagab riiklike vaatlejate ajutise ja ruumilise esindatuse oma laevadel ja
             mõrdade juures, tagamaks, et komisjon saab usaldusväärsed ja nõuetekohased
             andmed ja teabe saagi, püügivõimsuse ning muude teaduslike ja
             haldusaspektide kohta, võttes arvesse laevastiku ja püügi iseloomu;
      b)     tagab usaldusväärsed andmete kogumise protokollid;
      c)     tagab riiklike vaatlejate asjakohase koolituse ja atesteerimise enne määramist;
      d)     tagab konventsioonialas kala püüdvate laevade ja mõrdade minimaalse
             häirimise, niivõrd kui see on võimalik.
   6. Liikmesriigi vaatlejaprogrammi raames kogutud andmed ja teave esitatakse
      komisjonile iga aasta 15. juuliks. Komisjon edastab need andmed ja selle teabe
      alalisele uuringute ja statistikakomiteele ja ICCAT sekretariaadile, kui see on
      asjakohane.
                                          Artikkel 49
                            ICCAT piirkondlik vaatlusprogramm
   1. Liidus kohaldatakse ICCAT piirkondlikku vaatlusprogrammi, mis on sätestatud
      käesoleva artikli lõigetes 2–6 ning mida on täpsustatud VII lisas.
   2. Liikmesriik tagab ICCAT piirkondliku vaatleja kohaloleku:
      a)     kõigil seineritel, millel on hariliku tuuni püügi luba;
      b)     kõigil hariliku tuuni üleviimistel seineritelt;
      c)     kõigil hariliku tuuni üleviimistel mõrdadest transpordisumpadesse;
      d)     kõigil hariliku tuuni sumpadesse paigutamistel kalakasvandustes;
      e)     kõigil hariliku tuuni saagi kogumisel kalakasvandustes;
   3. Ilma ICCAT piirkondliku vaatlejata seinerid ei saa luba hariliku tuuni püügiks või
      püügiga seotud tegevuseks.
ET                                             30                                            ET
 ---pagebreak---    4. Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik tagab ICCAT piirkondliku vaatleja
      kohaloleku kõigil sumpadesse paigutamistel ja saagikogumise ajal neis
      kalakasvanduses.
   5. ICCAT piirkondliku vaatleja ülesanded on järgmised:
      a)    jälgida ja kontrollida kalapüügi ja kalakasvanduste toimingute vastavust
            määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklile 42, määruse (EÜ) nr 1224/2009
            artiklile 90 ning käesolevale määrusele;
      b)    allkirjastada    käesoleva     määruse     artiklis    36   osutatud    ICCAT
            üleviimisdeklaratsioonid, käesoleva määruse artiklis 45 osutatud sumpadesse
            paigutamise deklaratsioonid ja hariliku tuuni püügidokumendid, kui nad
            nõustuvad, et neis sisalduv teave on kooskõlas nende tähelepanekutega;
      c)    teevad teadustööd, kogudes näiteks ICCAT taotluse alusel näidiseid alalise
            uuringute ja statistikakomitee juhiste põhjal.
   6. Lipuliikmesriik tagab, et kapten, meeskond, kalakasvanduse, mõrra ja laeva
      omanikud ei takista, ähvarda, sega ega mõjuta ICCAT piirkondlikke vaatlejaid nende
      ülesannete täitmise ajal ega anna või ürita anda neile altkäemaksu.
                                         7. JAGU
                        INSPEKTEERIMINE JA RISTKONTROLL
                                        Artikkel 50
                      ICCAT rahvusvaheline ühisinspekteerimise kava
   1. Liidus kohaldatakse VIII lisas sätestatud ICCAT rahvusvahelist ühisinspekteerimise
      kava.
   2. Liikmesriigid, kelle kalalaevadel on lubatud püüda harilikku tuuni Atlandi ookeani
      idaosas ja Vahemeres, peavad määrama inspektorid ja inspekteerima ICCAT kava
      alusel merel.
   3. Kui konventsioonialas tegeleb hariliku tuuni püügiga mis tahes ajal rohkem kui 15
      ühe liikmesriigi kalapüügilaeva, peab see liikmesriik saatma merel läbiviidava
      inspekteerimise ja kontrolli eesmärgil konventsioonialasse inspekteerimislaeva kogu
      ajavahemikuks, mil need kalapüügilaevad seal viibivad. Kõnealune kohustus
      loetakse täidetuks, kui mitu liikmesriiki koos saadavad välja ühe inspekteerimislaeva
      või kui konventsioonialasse on saadetud liidu inspekteerimislaev.
   4. Komisjon või selle poolt määratud asutus võib määrata ICCAT kava täitmise
      kontrollimiseks liidu inspektoreid.
   5. Komisjon või selle poolt määratud asutus koordineerib liidu järelevalve- ja
      inspekteerimistegevust. Ta võib koostada asjaomaste liikmesriikide nõusolekul
      ühisinspekteerimise programme, mis võimaldavad liidul täita kõnealusest ICCAT
      kavast tulenevaid kohustusi. Liikmesriigid, kelle kalalaevad tegelevad hariliku tuuni
      püügiga, võtavad vajalikud meetmed, et hõlbustada nende programmide rakendamist
      eelkõige vajaliku inim- ja materiaalse ressursi ning nende ressursside kasutamise
      aegade ja geograafiliste piirkondade osas.
   6. Liikmesriigid teatavad komisjonile iga aasta 1. aprilliks nende inspektorite ja
      inspekteerimislaevade nimed, keda või mida nad kavatsevad järgmisel aastal ICCAT
ET                                          31                                              ET
 ---pagebreak---        kava jaoks määrata. Selle teabe alusel koostab komisjon koostöös liikmesriikidega
       kava liidu osalemise kohta ICCAT kava elluviimises igal aastal ning saadab selle
       ICCAT sekretariaadile ja liikmesriikidele.
                                            Artikkel 51
                                Inspekteerimiskavade esitamine
   1.  Iga aasta 31. jaanuariks edastab liikmesriik komisjonile oma inspekteerimiskava.
       Inspekteerimiskavade koostamisel võetakse arvesse järgmist:
       a)     määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 95 kohaselt seoses hariliku tuuni püügiga
              Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres loodud kontrolli ja inspekteerimise
              eriprogrammi eesmärgid, prioriteedid ja kord, samuti inspekteerimise
              kriteeriumid;
       b)     määruse      (EÜ)      nr 1224/2009       artikli 46 kohaselt loodud    riiklik
              kontrollimeetmete programm seoses Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere
              hariliku tuuni varudega.
   2.  Komisjon kogub riiklikud inspekteerimiskavad kokku ja lõimib need liidu
       kontrollikavasse. Komisjon edastab inspekteerimiskava koos artikli 6 lõikes 1
       osutatud kavadega ICCAT sekretariaadile heakskiitmiseks.
                                            Artikkel 52
                               Inspekteerimine rikkumiste korral
   1.  Lipuliikmesriik võtab lõike 2 alusel meetmed, kui tema lipu all sõitev laev:
       a)     ei esitanud artiklites 23 ja 24 osutatud aruandeid või
       b)     rikkus käesolevas määruses, nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009
              artiklites 89–93 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 IX peatükis sätestatud
              nõudeid.
   2.  Lipuliikmesriik tagab, et tegelik inspekteerimine toimub tema alluvuses olevates
       sadamates või lipuliikmesriigi poolt määratud muu isiku poolt, kui laev ei asu
       asjaomase liikmesriigi sadamas.
                                            Artikkel 53
                                           Ristkontroll
   1.  Iga liikmesriik kontrollib püügipäevikute täitmist, sh püügiaruannete,
       vaatlusaruannete ja laevaseiresüsteemi abil, ning oma kalalaevade püügipäevikutes,
       üleviimise või ümberlaadimise dokumentides ja hariliku tuuni püügi dokumentides
       registreeritud asjakohast teavet kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 109.
   2. Iga liikmesriik võrdleb kõigi lossimiste, ümberlaadimiste või sumpadesse paigutamiste
      puhul ristkontrolli käigus kalalaevade püügipäevikutes või üleviimis- või
      ümberlaadimisdeklaratsioonides ning lossimisdeklaratsioonides või sumpadesse
      paigutamise deklaratsioonides liikide kaupa esitatud koguseid ja mis tahes muudes
      asjakohastes dokumentides, näiteks arvetes ja/või müügiteatistes esitatud koguseid
      kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 109.
ET                                              32                                            ET
 ---pagebreak---                                                           8. JAGU
                                                     TURUSTAMINE
                                                         Artikkel 54
                                                       Turumeetmed
   1.       Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009, määruse (EÜ) nr 1005/2008 ning
            Euroopa Parlamendi ja nõukogu ja määruse (EÜ) nr 1379/201335 kohaldamist, on
            Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni liidusisene kaubandus, lossimine,
            import, eksport, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, reeksport
            ja ümberlaadimine keelatud, kui kalaga ei ole kaasas käesoleva määruse, määruse
            (EL) nr 640/2010 ja määruse (EÜ) nr 1936/2001 artikli 4b kohaselt nõutavad täpsed,
            täielikud ja valideeritud dokumendid.
   2.       Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni liidusisene kaubandus, import,
            lossimine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, töötlemine,
            eksport, reeksport ja ümberlaadimine on keelatud, kui:
          a)         asjaomane harilik tuun on püütud kalalaeva või mõrraga, mille eest vastutaval
                     riigil ei ole Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni püügiks
                     ICCAT majandamis- ja kaitsemeetmete tingimuste alusel välja antud kvooti,
                     püügi piirnormi või talle ei ole eraldatud püügikoormust, või
          b)         asjaomane harilik tuun on püütud kalalaevaga või mõrraga, mille individuaalne
                     kvoot või mille vastutava riigi püügivõimalused on püügi ajaks ammendatud.
   3.       Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009, määruse (EÜ) nr 1005/2008 ja
            määruse (EL) nr 1379/2013 kohaldamist, on keelatud liidusisene kaubandus, import,
            lossimine, töötlemine ja eksport nuumamise või kasvatamisega tegelevast
            kalakasvandusest, mis ei vasta lõikes 1 sätestatud eeskirjadele.
                                                   VI PEATÜKK
                                                    LÕPPSÄTTED
                                                         Artikkel 55
                                                         Hindamine
   Liikmesriik esitab komisjonile üksikasjaliku aruande käesoleva määruse rakendamise kohta
   iga aasta 15. septembriks. Komisjon edastab liikmesriikidelt saadud teabe põhjal ICCAT
   sekretariaadile iga aasta 15. oktoobriks üksikasjaliku aruande ICCAT soovituse 14-04
   rakendamise kohta.
                                                         Artikkel 56
                                                        Rahastamine
   Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava
   loetakse mitmeaastaseks kavaks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 9 tähenduses.
   35
          Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1379/2013, 11. detsember 2013, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise
          korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks
          nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).
ET                                                             33                                                                    ET
 ---pagebreak---                                           Artikkel 57
                                  Muudatuste tegemise kord
   1. Komisjon võib muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid delegeeritud
      õigusaktide abil vastavalt artiklile 58, ulatuses, mis on vajalik, et võtta ELi õigusesse
      üle hariliku tuuni varude taastamise kava kehtivatesse sätetesse tehtavad muudatused,
      mis muutuvad liidule siduvaks.
                                          Artikkel 58
                 Delegeeritud volituste rakendamine muudatuste tegemiseks
   1.  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis
       sätestatud tingimustel.
   2.  Artiklis 57 osutatud õigus delegeeritakse komisjonile määramata ajaks.
   3.  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 57 nimetatud volituste delegeerimise
       igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste
       delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
       Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud
       delegeeritud õigusaktide kehtivust.
   4.  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal
       teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
   5.  Artikli 57 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui
       Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti
       teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes
       vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist
       komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu
       algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
                                          Artikkel 59
                                         Rakendamine
   1.  Komisjoni abistab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 47 alusel loodud kalanduse ja
       vesiviljeluse nõuandekomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL)
       nr 182/2011 tähenduses.
   2.  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
   3.  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8
       koostoimes sama määruse artikliga 5.
                                          Artikkel 60
                                   Kehtetuks tunnistamine
   1.  Nõukogu määrus (EÜ) nr 302/2009 tunnistatakse kehtetuks.
   2.  Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele
       ning neid loetakse vastavalt XIII lisas esitatud vastavustabelile.
ET                                            34                                                ET
 ---pagebreak---                                            Artikkel 61
                                           Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel,
   Euroopa Parlamendi nimel                  Nõukogu nimel
   president                                 eesistuja
ET                                             35                                           ET