title: Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0041(01)

Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta  /* KOM/2008/0041 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 31.1.2008KOM(2008) 41 lõplik2008/0017 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEttepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Pärast Euroopa Kohtu otsuseid nn avatud taeva („Open Skies”) kohta volitas nõukogu 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse tasandil sõlmitava lepinguga[1] (nn horisontaalsed volitused). Selliste lepingute eesmärk on anda kõikidele ELi lennuettevõtjatele mittediskrimineeriv juurdepääs ühenduse ja kolmandate riikide vahelistele liinidele ning viia liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kahepoolsed lennunduslepingud vastavusse ühenduse õigusega. |120 | Üldine taust Rahvusvahelisi lennundussuhteid liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on tavapäraselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute, nende lisade ja muude seonduvate kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega. Liikmesriikide kahepoolsete lennunduslepingute tavapärased määramissätted on vastuolus ühenduse õigusaktidega. Need võimaldavad kolmandal riigil keelduda lubade või tegevuslubade andmisest liikmesriigi määratud lennuettevõtjale, kes ei kuulu olulisel määral kõnealuse liikmesriigi või selle kodanike omandusse ega tõhusa kontrolli alla, samuti sellised load või tegevusload tühistada või peatada. On leitud, et sellega diskrimineeritakse ühenduse lennuettevõtjaid, kes on asutatud liikmesriigi territooriumil, kuid kuuluvad teiste liikmesriikide kodanike omandusse ning on nende kontrolli all. See on vastuolus asutamislepingu artikliga 43, millega tagatakse asutamisvabadust kasutanud liikmesriikide kodanikele asukohaliikmesriigis selle liikmesriigi kodanikega samaväärne kohtlemine. On veel muid valdkondi, nagu lennukikütuse maksustamine või kolmandate riikide lennuettevõtjate kehtestatud tariifid ühendusesisestel liinidel või lennuettevõtjate vahelised kohustuslikud ärilised kokkulepped, mille puhul tuleks tagada nende vastavus ühenduse õigusele, muutes või täiendades liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute kehtivaid sätteid. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Lepingu sätetega asendatakse või täiendatakse liikmesriikide ja Nepali vahelise seitsme kehtiva kahepoolse lennunduslepingu sätteid. |140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Lepingu ülesanne on täita ühenduse lennundusalase välispoliitika põhieesmärk, viies olemasolevad kahepoolsed lennunduslepingud kookõlla ühenduse õigusega. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Liikmesriikidega peeti nõu kogu läbirääkimiste aja jooksul. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Liikmesriikide märkusi on arvesse võetud. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Nn horisontaalsete volituste lisas sätestatud menetluste ja suuniste kohaselt on komisjon pidanud Nepaliga läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks, millega asendatakse liikmesriikide ja Nepali vaheliste olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted. Lepingu artikliga 2 asendatakse tavapärased määramissätted ühenduse määramissättega, võimaldades kõikidel ühenduse lennuettevõtjatel asutamisõigust kasutada. Lepingu artiklites 4 ja 5 käsitletakse kahte liiki klausleid ühenduse pädevusse kuuluvates valdkondades. Artiklis 4 käsitletakse lennukikütuse maksustamise küsimust, mis on ühtlustatud nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik), eriti selle artikli 14 lõikega 2. Artikliga 5 („Hinnakujundus”) lahendatakse vastuolud olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute ning piletihindu ja lastitariife käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2409/92 vahel, millega keelatakse kolmandate riikide lennuettevõtjatel lennuteenuste hindu määrav tegevus ühenduse piires toimuvate vedude osas. Artikliga 6 viiakse kahepoolsete lepingute selgelt konkurentsivastased sätted (lennuettevõtjate vahelised kohustuslikud ärilised kokkulepped) vastavusse ELi konkurentsiõigusega. |310 | Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikli 80 lõige 2 ja artikli 300 lõige 2. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek põhineb täielikult nõukogu antud nn horisontaalsetel volitustel, millega võetakse arvesse ühenduse õigusega ja kahepoolsete lennunduslepingutega hõlmatud küsimusi. |Proportsionaalsuse põhimõte Käesoleva lepinguga muudetakse või täiendatakse kahepoolsete lennunduslepingute sätteid üksnes selles ulatuses, mis on vajalik ühenduse õiguse järgimise tagamiseks. |Õigusakti valik |342 | Ühenduse ja Nepali vaheline leping on kõige tõhusam vahend liikmesriikide ja Nepali vaheliste kõikide kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute kooskõlla viimiseks ühenduse õigusaktidega. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |TÄIENDAV TEAVE |510 | Lihtsustamine |511 | Ettepanekuga nähakse ette õigusaktide lihtsustamine. |512 | Liikmesriikide ja Nepali vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute asjakohased sätted asendatakse või neid täiendatakse ühendusega sõlmitava ühe ühtse lepingu sätetega. |570 | Ettepaneku üksikasjalik selgitus Kooskõlas rahvusvaheliste lepingute allakirjutamist ja sõlmimist käsitleva tavamenetlusega palutakse nõukogul kiita heaks otsused Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise ning lepingu sõlmimise kohta ning nimetada isikud, kellel on volitused leping ühenduse nimel alla kirjutada. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:2.  Nõukogu volitas 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.3.  Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Nepaliga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.4.  Komisjoni läbiräägitud leping tuleks alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada tingimusel, et see on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkel1. Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitus määrata isik või isikud, kellel on õigus kirjutada ühenduse nimel alla Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelisele teatavaid lennundusküsimusi käsitlevale lepingule, tingimusel et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval.2. Kuni jõustumiseni kohaldatakse lepingut ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitus esitada kõnealuse lepingu artikli 9 lõikes 2 sätestatud teade.3. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja2008/0017 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu volitas 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.(2) Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Nepali valitsusega läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.(3) Kooskõlas nõukogu [kuupäev] otsusega …/…/EÜ kirjutati kõnealune leping ühenduse nimel alla [kuupäev], tingimusel et leping on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.[5](4) Kõnealune leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 11. Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping kiidetakse ühenduse nimel heaks.2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isiku või isikud, kellel on õigus esitada lepingu artikli 9 lõikega 1 ettenähtud teade.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISAEuroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelineteatavaid lennundusküsimusi käsitlevLEPINGEUROOPA ÜHENDUSühelt poolt jaNEPALI VALITSUSteiselt poolt,(edaspidi „lepinguosalised”),MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse mitme liikmesriigi ja Nepali vahel on sõlmitud kahepoolsed lennunduslepingud, mis sisaldavad ühenduse õigusega vastuolus olevaid sätteid,MÄRKIDES, et Euroopa Ühendusel on ainupädevus mitmetes küsimustes, mis võivad sisalduda Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lennuühenduse lepingutes,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel on liikmesriigis asuvatel ühenduse lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele,VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja teatavate kolmandate riikide vahelisi lepinguid, millega nähakse nende kolmandate riikide kodanikele ette võimalus omandada osalus lennuettevõtjates, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Ühenduse õigusele,TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Nepali vaheliste kahepoolsete lennuühenduse lepingute teatavad sätted, mis on vastuolus Euroopa Ühenduse õigusega, tuleb viia sellega vastavusse, et luua Euroopa Ühenduse ja Nepali vahelistele lennuteenustele kindel õiguslik alus ning tagada nimetatud lennuteenuste säilimine,TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Nepali vahel sõlmitud kahepoolsed lennunduslepingud peaksid olema kooskõlas Nepali ja Euroopa Ühenduse õigusaktidega ning looma elujõulise ja kindla õigusliku aluse, et tagada Euroopa Ühenduse ja Nepali vaheliste lennuteenuste järjepidevus ja areng,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õigusega vastuolus oleva Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Nepali vahelise kahepoolse lennunduslepingu sätteid ei pea muutma ega asendama,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel ei tohi lennuettevõtjad sõlmida lepinguid, mis võivad mõjutada Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelist kaubandust ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi tõkestamine, piiramine või moonutamine,TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Nepali vahel sõlmitud kahepoolsete lennunduslepingute sätted, millega: i) nõutakse või soodustatakse ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel; või ii) tugevdatakse sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju; või iii) delegeeritakse lennuettevõtjatele või muudele eraettevõtjatele vastutus seoses selliste meetmete võtmisega, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel, võivad muuta ettevõtjate suhtes kohaldatavad konkurentsieeskirjad ebatõhusaks,MÄRKIDES, et käesoleva lepingu raames ei kuulu Euroopa Ühenduse eesmärgi hulka Euroopa Ühenduse ja Nepali vahelise lennuliikluse kogumahu muutmine, Euroopa Ühenduse lennuettevõtjate ja Nepali lennuettevõtjate vahelise tasakaalu mõjutamine ega olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute liiklusõigusi puudutavatesse sätetesse muudatuste tegemine,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:ARTIKKEL 1Üldsätted1. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab mõiste „liikmesriigid” Euroopa Ühenduse liikmesriike.2. Viiteid 1. lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi kodanikele tõlgendatakse viidetena Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanikele.3. Viiteid 1. lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele tõlgendatakse viidetena asjaomase liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.ARTIKKEL 2Määramine, tegevusloa andmine ja selle tühistamine1. Käesoleva artikli lõige 3 asendab 2. lisa punktis a loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtjate määramisega kõnealuse liikmesriigi poolt ning sellele Nepali poolt tegevus- ja muude lubade andmisega ning lõige 4 asendab 2. lisa punktis b loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtjale tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.2. Käesoleva artikli lõige 3 asendab 2. lisa punktis a loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtjate määramisega Nepali poolt ning sellele asjaomase liikmesriigi poolt tegevus- ja muude lubade andmisega ning lõige 4 asendab 2. lisa punktis b loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtjale tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.3. Kui lennuettevõtja(d) on määratud ja selle (nende) taotlused on saabunud tegevus- ja muude lubade väljastamiseks ettenähtud vormis ja viisil, annab iga osaline vastavalt lõigetele 4 ja 5 minimaalse protseduurilise viivitusega sobivad tegevus- ja muud load, eeldusel et:a) lennuettevõtja on määranud liikmesriik:i) lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega; ningii) lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud; ningiii) lennuettevõtja on otseselt või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või 3. lisas loetletud teiste riikide ja/või nende teiste riikide kodanike omandis ja nendepoolse tõhusa kontrolli all;b) lennuettevõtja on määranud Nepal:i) lennuettevõtja põhitegevuskoht on Nepal. ningii) lennuettevõtja on Nepali tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all.4. Kumbki osaline võib teise osalise määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, need tühistada, peatada või neid piirata, kui:a) lennuettevõtja on määranud liikmesriik:i) lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil Euroopa Ühenduse asutamislepingu alusel või kui sellel ei ole kehtivat lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega; võiii) lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all või asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud; võiiii) lennuettevõtja ei ole otseselt või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või teiste 3. lisas loetletud riikide ja/või teiste riikide kodanike omandis ning tõhusa kontrolli all; võib) lennuettevõtja on määranud Nepal:i) lennuettevõtja põhitegevuskoht ei ole Nepal; võiii) lennuettevõtja ei ole Nepali tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all; võiiii) Nepali määratud lennuettevõtja enamusaktsiad või kontroll asjaomase lennuettevõtja üle on kolmanda riigi käes, kes ei nõustu ühenduses asutatud ühenduse lennuettevõtjate määramisega.5. Lõikest 4 tulenevat õigust kasutades ei diskrimineeri Nepal liikmesriikide lennuettevõtjaid kodakondsuse põhjal.ARTIKKEL 3Ohutus1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis c loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Kui liikmesriik on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse Nepali valitsuse õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud liikmesriigi ja Nepali valitsuse vahelise lepingu ohutusalastest sätetest, selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise ning lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes.ARTIKKEL 4Lennukikütuse maksustamine1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis d loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Olenemata muudest vastupidistest sätetest, ei takista 2. lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu liikmesriiki kehtestamast mittediskrimineerivaid makse, lõive, tollimakse ega tasusid kütuse suhtes, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks Nepali määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis peab lennuühendust kõnealuse liikmesriigi teatava punkti ja selle liikmesriigi või mõne muu liikmesriigi territooriumil asuva muu punkti vahel.ARTIKKEL 5Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis e loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Tariifide suhtes, mida kohaldavad Nepali valitsuse määratud lennuettevõtjad ühendusesiseste vedude puhul 1. lisas loetletud lepingu alusel, mis sisaldab 2. lisa punktis e loetletud sätet, kohaldatakse Euroopa Ühenduse õigust.ARTIKKEL 6Vastavus konkurentsieeskirjadele1. Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest ei takista 1. lisas loetletud lepingutes sätestatu i) soodustada ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi; ii) ei tugevdata sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju; ega iii) delegeerita eraettevõtjatele vastutus selliste meetmete võtmise eest, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi.2. 1. lisas loetletud lepingute sätteid, mis on vastuolus käesoleva artikli lõikega 1, ei kohaldata.ARTIKKEL 7Lepingu lisadKäesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.ARTIKKEL 8Läbivaatamine või muutmineLepinguosalised võivad igal ajal vastastikusel kokkuleppel käesoleva lepingu läbi vaadata või seda muuta.ARTIKKEL 9Jõustumine ja ajutine kohaldamine1. Käesolev leping jõustub, kui lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.2. Olenemata lõikest 1 nõustuvad lepinguosalised käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui osalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.3. 1. lisa punktis b on loetletud liikmesriikide ja Nepali valitsuse vahelised lepingud ja muud kokkulepped, mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäeval ei ole veel jõustunud ning mida ajutiselt ei kohaldata. Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide selliste lepingute ja kokkulepete suhtes nende jõustumisest või ajutisest kohaldamisest alates.ARTIKKEL 10Lõpetamine1. Kui 1. lisas loetletud leping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka kõik need käesoleva lepingu sätteid, mis on seotud asjaomase 1. lisas loetletud lepinguga.2. Kui kõik 1. lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud lepingule alla kirjutanud.Koostatud [….(koht)] [… … …(kuupäev)] kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ning nepali keeles.EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: NEPALI VALITSUSE NIMEL:1. LISAKäesoleva lepingu artiklis 1 viidatud lepinguda) Nepali valitsuse ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised lennunduslepingud, mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks sõlmitud, millele on alla kirjutatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt-  Austria föderaalvalitsuse ja Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline tsiviillennutranspordi leping, sõlmitud Kathmandus 29. oktoobril 1997, edaspidi 2. lisas „Nepali-Austria leping”;-  Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse ja Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Luxembourgis 18. juunil 1999, edaspidi 2. lisas „Nepali-Luksemburgi leping”;-  Madalmaade Kuningriigi ja Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Schipholi lennujaamas 10. juunil 1998, edaspidi 2. lisas „Nepali-Madalmaade leping”;-  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ning Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Kathmandus 3. märtsil 1994, edaspidi 2. lisas „Nepali-Ühendkuningriigi leping”;b) lennunduslepingud ja muud kokkulepped, mille on parafeerinud ja alla kirjutanud Nepali valitsus ja Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks ei ole veel jõustunud ja mida ajutiselt ei kohaldata.-  Tema Majesteedi Nepali valitsuse ning Prantsuse Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Kathmandus 7. juulil 1998, edaspidi 2. lisas „Nepali-Prantsusmaa leping”;-  Saksamaa Liitvabariigi valitsuse ning Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud ja lisatud 3. liitena Bonnis 26. juulil 2000 koostatud protokollile, edaspidi 2. lisas „Nepali-Saksamaa leping”;-  Tema Majesteedi Nepali valitsuse ning Itaalia Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Kathmandus 8. mail 1992, edaspidi 2. lisas „Nepali-Itaalia leping”.2. LISA1. lisas loetletud lepingute artiklid, millele viidatakse käesoleva lepingu artiklites 2–6a) Liikmesriigipoolne määramine:-  Nepali-Austria lepingu artikkel 4;-  Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 4;-  Nepali-Itaalia lepingu artikkel 4;-  Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 3;-  Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 5;-  Nepali-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 4;b) tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:-  Nepali-Austria lepingu artikkel 4;-  Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 5;-  Nepali-Saksamaa lepingu artikkel 4;-  Nepali-Itaalia lepingu artikkel 5;-  Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 4;-  Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 6;-  Nepali-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 5;c) ohutus:-  Nepali-Austria lepingu artikkel 8;-  Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 9;-  Nepali-Saksamaa lepingu artikkel 14;-  Nepali-Itaalia lepingu artikkel 10;-  Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 6;-  Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 10;d) lennukikütuse maksustamine:-  Nepali-Austria lepingu artikkel 9;-  Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 12;-  Nepali-Saksamaa lepingu artikkel 7;-  Nepali-Itaalia lepingu artikkel 6;-  Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 8;-  Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 13;-  Nepali-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 8;e) Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid:-  Nepali-Austria lepingu artikkel 12;-  Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 14;-  Nepali-Itaalia lepingu artikkel 8;-  Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 10;-  Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 8;-  Nepali-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 7.3. LISAKäesoleva lepingu artiklis 2 osutatud muud riigida) Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);b) Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);c) Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);d) Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel). [1] Nõukogu 5. juuni 2003. aasta otsus 11323/03 (piiratud kasutusega dokument).[2] ELT C …, …, lk ….[3] ELT C …, …, lk ….[4] ELT C …, …, lk ….[5] ELT C …, …, lk ….


                     EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                      Brüssel 24.4.2007
                                                      KOM(2007) 203 lõplik
                                                      2007/0078 (AVC)
                                           Ettepanek:
                                     NÕUKOGU OTSUS
       ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni
    Vabariigi vahelise Euroopa ( Vahemere piirkonna lepingu protokolli allkirjastamise ja
    ajutise kohaldamise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose
     Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola
       Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga
                                           Ettepanek:
                                     NÕUKOGU OTSUS
       ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni
   Vabariigi vahelise Euroopa ( Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimise kohta, et
      võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi,
       Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia
                  Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga
                                      (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                          SELETUSKIRI
   Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi
   vaheline Euroopa − Vahemere piirkonna leping allkirjastati Luxembourgis 17. juunil 2002 ja
   see jõustus 1. aprillil 2006.
   Vastavalt uute ELi liikmesriikide ELiga ühinemise akti artikli 6 lõike 2 tingimustele lepitakse
   uute ELi liikmesriikide ühinemine Euroopa − Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepinguga
   kokku nimetatud lepingule lisatud protokollis. Sama artikliga nähakse ette lihtsustatud
   menetluskord, mille kohaselt protokolli sõlmivad nõukogu, kes tegutseb ühehäälselt
   liikmesriikide nimel, ja asjaomane kolmas riik. Kõnealune menetlus ei piira ühenduse enda
   õiguspädevuse kohaldamist.
   Nõukogu andis 10. veebruaril 2004 komisjonile volitused alustada Liibanoniga läbirääkimisi
   kõnealuse protokolli üle. Kõnealused läbirääkimised lõppesid komisjonile edukalt.
   Lisatud ettepanekud käsitlevad 1) nõukogu otsust protokolli allkirjastamise kohta ja 2)
   nõukogu otsust protokolli sõlmimise kohta.
   Lisatud on Liibanoniga kokku lepitud protokolli tekst. Protokolli olulisemad aspektid on uute
   liikmesriikide liitumine ELi−Liibanoni assotsiatsioonilepinguga ning ELi uute ametlike keelte
   lisamine.
   Komisjon palub nõukogul heaks kiita lisatud nõukogu otsuse eelnõud protokolli
   allkirjastamise ja sõlmimise kohta.
   Euroopa Parlamenti kutsutakse üles kiitma kõnealune protokoll heaks.
ET                                               2                                                 ET
 ---pagebreak---                                                Ettepanek:
                                         NÕUKOGU OTSUS
        ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni
    Vabariigi vahelise Euroopa − Vahemere piirkonna lepingu protokolli allkirjastamise ja
     ajutise kohaldamise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose
      Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola
         Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli
   300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,
   võttes arvesse uute liikmesriikide Euroopa Liiduga ühinemise akti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu andis komisjonile 10. veebruaril 2004 volitused alustada Liibanoni
           Vabariigiga Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi, eesmärgiga
           kohandada ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt
           Liibanoni Vabariigi vahel sõlmitud Euroopa − Vahemere piirkonna
           assotsiatsioonilepingut, et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist ELiga.
   (2)     Kõnealused läbirääkimised lõppesid komisjonile edukalt.
   (3)     Liibanoniga kokku lepitud protokolli artikli 10 lõikes 2 on sätestatud protokolli ajutine
           kohaldamine enne selle jõustumist.
   (4)     Protokollile tuleb ühenduse nimel alla kirjutada ning seda ajutiselt kohaldada, eeldusel
           et protokoll hiljem sõlmitakse,
   ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
                                                Artikkel 1
   Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik/isikud, kes on volitatud Euroopa Ühenduse ja selle
   liikmesriikide nimel alla kirjutama ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning
   teiselt poolt Liibanoni vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokollile, millega
   võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu
   Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki
   Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.
ET                                                  3                                                 ET
 ---pagebreak---                                            Artikkel 2
   Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid nõustuvad protokolli ajutiselt kohaldama, eeldusel et
   protokoll hiljem sõlmitakse.
   Brüssel,
                                             Nõukogu nimel
                                             eesistuja
ET                                             4                                                ET
 ---pagebreak---                                                           2007/0078 (AVC)
                                              Ettepanek:
                                         NÕUKOGU OTSUS
        ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni
    Vabariigi vahelise Euroopa − Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimise kohta,
     et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi,
        Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia
                     Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli
   300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ja artikli 300 lõike 3 teise lõiguga,
   võttes arvesse uute liikmesriikide Euroopa Liiduga ühinemise akti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi heakskiitu
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni
           Vabariigi vahelise Euroopa − Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu protokoll
           allkirjastati Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel […].
   (2)     Protokoll tuleks heaks kiita,
   ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
                                            Ainus artikkel
   Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi
   vahelise Euroopa − Vahemere piirkonna lepingu protokoll, millega võetakse arvesse Tšehhi
   Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari
   Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi
   ühinemist Euroopa Liiduga, kiidetakse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel heaks.
   Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.
ET                                                 5                                                  ET
 ---pagebreak---    Brüssel,
            Nõukogu nimel
            eesistuja
ET            6           ET
 ---pagebreak---                        Euroopa - Vahemere piirkonna lepingu protokoll
    ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi
   vahel, millega võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari
     Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia
                    Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga
                                     BELGIA KUNINGRIIK,
                                       TŠEHHI VABARIIK,
                                     TAANI KUNINGRIIK,
                                 SAKSAMAA LIITVABARIIK,
                                        EESTI VABARIIK,
                                      KREEKA VABARIIK,
                                   HISPAANIA KUNINGRIIK,
                                    PRANTSUSE VABARIIK,
                                            IIRIMAA,
                                      ITAALIA VABARIIK,
                                     KÜPROSE VABARIIK,
                                        LÄTI VABARIIK,
                                       LEEDU VABARIIK,
                            LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,
                                      UNGARI VABARIIK,
                                       MALTA VABARIIK,
                                MADALMAADE KUNINGRIIK,
                                     AUSTRIA VABARIIK,
                                       POOLA VABARIIK,
                                    PORTUGALI VABARIIK,
                                    SLOVEENIA VABARIIK,
                                     SLOVAKI VABARIIK,
                                       SOOME VABARIIK,
ET                                              7                                               ET
 ---pagebreak---                                        ROOTSI KUNINGRIIK,
                    SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,
                edaspidi „EÜ liikmesriigid“, keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu, ja
                                       EUROOPA ÜHENDUS,
         edaspidi „ühendus“, keda esindavad Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon,
                                              ühelt poolt
                                      ning LIIBANONI Vabariik,
                                         edaspidi „Liibanon”,
                                             teiselt poolt,
   ARVESTADES, et ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt
   Liibanoni vaheline Euroopa – Vahemere piirkonna leping (edaspidi “Euroopa − Vahemere
   piirkonna leping”) allkirjastati Luxembourgis 17. juunil 2002 ja see jõustus 1. aprillil 2006;
   ARVESTADES, et leping, mis käsitleb Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi,
   Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi,
   Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, ning selle juurde kuuluv
   ühinemisakt allkirjastati Ateenas 16. aprillil 2003 ja need jõustusid 1. mail 2004;
   ARVESTADES, et Euroopa − Vahemere piirkonna lepingu kaubandus- ja kaubandusega
   seotud sätteid käsitlev vaheleping jõustus 1. märtsil 2003;
   ARVESTADES, et ühinemisakti artikli 6 lõike 2 alusel tuleb Euroopa − Vahemere piirkonna
   lepingu uute lepinguosaliste suhtes kokku leppida Euroopa − Vahemere piirkonna lepingu
   protokolli sõlmimise teel;
   ARVESTADES, et Euroopa − Vahemere piirkonna lepingu artikli 21 alusel on peetud
   konsultatsioone, et tagada ühenduse ja Liibanoni vastastikuste huvidega arvestamine,
   ON KOKKU LEPPINUD JÄRGNEVAS:
                                             ARTIKKEL 1
   Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari
   Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik saavad
   ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni vahel
   sõlmitud Euroopa − Vahemere piirkonna lepingu osalisteks ning võtavad nagu teisedki
   ühenduse liikmesriigid vastu ja teadmiseks lepingu teksti, ühisdeklaratsioonid,
   deklaratsioonid ja kirjavahetuse.
ET                                                  8                                             ET
 ---pagebreak---                                              ARTIKKEL 2
   Euroopa Liidus toimunud hiljutise institutsionaalse arenguga arvestamiseks lepivad
   lepinguosalised kokku, et pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu kehtivuse
   lõppemist käsitletakse lepingus esitatud viiteid Euroopa Söe- ja Teraseühendusele viidetena
   Euroopa Ühendusele, kes on üle võtnud kõik Euroopa Söe- ja Teraseühenduse lepingulised
   õigused ja kohustused.
                                       ESIMENE PEATÜKK
        EUROOPA − VAHEMERE PIIRKONNA LEPINGUSSE, SEALHULGAS SELLE
              LISADESSE JA PROTOKOLLIDESSE TEHTAVAD MUUDATUSED
                                             ARTIKKEL 3
                                            Päritolureeglid
   Protokolli nr 4 muudetakse järgmiselt:
   1.       Artikli 18 lõige 4 asendatakse järgmisega:
   "Tagantjärele väljaantud liikumissertifikaatidele EUR.1 tuleb teha üks järgmistest märgetest:
            ES     „EXPEDIDO A POSTERIORI”
            CS     „VYSTAVENO DODATEČNĔ”
            DA     „UDSTEDT EFTERFØLGENDE“
            DE     „NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT”
            ET     „VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT”
            EL     „ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ”
            EN     "ISSUED RETROSPECTIVELY"
            FR     „DÉLIVRÉ A POSTERIORI”
            IT     „RILASCIATO A POSTERIORI”
            LV     „IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI”
            LT     „RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS”
            HU     „KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL”
            MT „MAĦRUĠ RETROSPETTIVAMENT”
            NL     „AFGEGEVEN A POSTERIORI”
            PL     „WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE”
ET                                                 9                                             ET
 ---pagebreak---              PT     “EMITIDO A POSTERIORI”
             SL     “IZDANO NAKNADNO”
             SK     “VYDANÉ DODATOČNE”
             FI     “ANNETTU JÄLKIKÄTEEN”
             SV     “UTFÄRDAT I EFTERHAND”
             AR                           "
   2.        Artikli 19 lõige 2 asendatakse järgmisega:
   "(…)
   Sel viisil väljaantud duplikaadile tuleb teha üks järgmistest märgetest:
             ES     “DUPLICADO”
             CS     “DUPLIKÁT”
             DA     “DUPLIKAT”
             DE     “DUPLIKAT”
             ET     “DUPLIKAAT”
             EL     “ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ”
             EN     "DUPLICATE"
             FR     “DUPLICATA”
             IT     “DUPLICATO”
             LV     “DUBLIKĀTS”
             LT     “DUBLIKATAS”
             HU     “MÁSODLAT”
             MT “DUPLIKAT”
             NL     “DUPLICAAT”
             PL     “DUPLIKAT”
             PT     “SEGUNDA VIA”
             SL     “DVOJNIK”
             SK     “DUPLIKÁT”
ET                                                 10                       ET
 ---pagebreak---              FI     “KAKSOISKAPPALE”
             SV     “DUPLIKAT”
             AR                "
   3.        V lisa asendatakse järgmisega:
                                                "V LISA
                                      ARVEDEKLARATSIOON
   Arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste
   märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.
                                       Hispaaniakeelne versioon
   El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n°
   .. …(1).) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen
   preferencial. …(2).
                                         Tšehhikeelne versioon
   Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení …(1)) prohlašuje, že kromě
   zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v …(2).
                                          Taanikeelne versioon
   Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes
   tilladelse nr. ...(1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har
   præferenceoprindelse i ...(2).
                                          Saksakeelne versioon
   Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ...(1)) der Waren, auf die sich dieses
   Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben,
   präferenzbegünstigte ...(2) Ursprungswaren sind.
                                          Eestikeelne versioon
   Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ...(1)) deklareerib,
   et need tooted on ...(2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.
                                         Kreekakeelne versioon
   Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου
   υπ΄αριθ. ...(1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι
   προτιμησιακής καταγωγής ...(2).
                                          Ingliskeelne versioon
   The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ...(1))
   declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ...(2) preferential
   origin.
ET                                                  11                                                ET
 ---pagebreak---                                          Prantsuskeelne versioon
   L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière n° ...(1))
   déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2)).
                                          Itaaliakeelne versioon
   L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n.
   ...(1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ...(2).
                                            Lätikeelne versioon
   Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. …(1)), deklarē, ka,
   iznemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no …(2).
                                          Leedukeelne versioon
   Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinès liudijimo Nr …(1)) deklaruoja,
   kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra (2) preferencinès kilmés prekés.
                                          Ungarikeelne versioon
   A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: …(1)) kijelentem, hogy
   eltérő jelzés hianyában az áruk kedvezményes …(2) származásúak.
                                           Maltakeelne versioon
   L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. …(1))
   jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini
   preferenzjali …(2).
                                         Hollandikeelne versioon
   De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr.
   ...(1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van
   preferentiële ... oorsprong zijn (2).
                                           Poolakeelne versioon
   Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr …(1))
   deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają …(2)
   preferencyjne pochodzenie.
                                         Portugalikeelne versioon
   O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n°. ...(1)),
   declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem
   preferencial ...(2).
                                         Sloveenikeelne versioon
   Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št …(1)) izjavlja,
   da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno …(2) poreklo.
ET                                                   12                                                  ET
 ---pagebreak---                                           Slovakikeelne versioon
   Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia …(1)) vyhlasuje, že okrem
   zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v …(2).
                                           Soomekeelne versioon
   Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ...(1)) ilmoittaa, että nämä
   tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita
   (2)
      .
                                           Rootsikeelne versioon
   Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ...(1))
   försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung
   (2)
      .
                                          Araabiakeelne versioon
   …………………………………………………………..(3)
   (Koht ja kuupäev)
   …………………………………………………………..(4)
   (Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutaja nimi)
   (1)
             Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud
             eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui
             arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad
             välja või lünk tühjaks.
   (2)
             Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud
             toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab
             eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama
             märkega “CM”.
   (3)
             Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas.
   (4)
             Vt protokolli artikli 22 lõige 5. Juhtudel, mil eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse
             koos allkirjaga märkimata ka allakirjutanu nimi."
ET                                                   13                                                 ET
 ---pagebreak---                                      TEINE PEATÜKK
                                  ÜLEMINEKUSÄTTED
                                        ARTIKKEL 4
                              Päritolutõendid ja halduskoostöö
   1. Liibanoni või uue liikmesriigi poolt nendevahelise sooduskorra või autonoomse
      korra alusel nõuetekohaselt välja antud päritolutõendit aktsepteeritakse käesoleva
      protokolliga ühinenud asjaomastes riikides, tingimusel et:
      a)     sellise päritolu omistamine võimaldab tariifset sooduskohtlemist kas
             ELi−Liibanoni assotsiatsioonilepingus või ühenduse üldiste soodustuste
             süsteemis sisalduvate tariifsete soodusmeetmete kohaselt;
      b)     päritolutõend ja veodokumendid on välja antud hiljemalt ühinemiskuupäevale
             eelnenud päeval;
      c)     päritolutõend esitatakse        tolliasutusele   nelja    kuu  jooksul     pärast
             ühinemiskuupäeva.
      Kui kaup on deklareeritud impordiks Liibanonis või uues liikmesriigis enne
      ühinemiskuupäeva Liibanoni ja asjaomase uue liimesriigi vahel kõnealusel ajal
      kehtinud sooduskorra või autonoomse korra alusel, võib aktsepteerida ka kõnealuste
      kordade alusel tagasiulatuvalt välja antud päritolutõendit, tingimusel et see esitatakse
      tolliasutusele nelja kuu jooksul pärast ühinemiskuupäeva.
   2. Liibanonil ja uutel liikmesriikidel on õigus jätta kehtivaks load, millega on nende
      vahel kohaldatud sooduskorra või autonoomse korra alusel antud “heakskiidetud
      eksportija” staatus, tingimusel et:
      a)     sellekohane säte on kehtestatud ka Liibanoni ja ühenduse vahel enne
             ühinemiskuupäeva sõlmitud lepingus ning
      b)     heakskiidetud eksportija       täidab    kõnealuse    lepingu alusel   kehtivaid
             päritolureegleid.
      Need load asendatakse hiljemalt aasta pärast ühinemiskuupäeva uute lubadega, mis
      on välja antud vastavalt Euroopa − Vahemere piirkonna lepingu tingimustele.
   3. Liibanoni või uute liikmesriikide pädevad tolliasutused aktsepteerivad lõigetes 1 ja 2
      osutatud sooduskorra või autonoomse korra alusel välja antud päritolutõendite
      järelkontrollitaotlusi kolme aasta jooksul pärast asjaomaste päritolutõendite välja
      andmist ning võivad ka ise selliseid taotlusi esitada kolme aasta jooksul pärast seda,
      kui nad on neile koos impordideklaratsiooniga esitatud päritolutõendi heaks kiitnud.
                                        ARTIKKEL 5
                                        Transiitkaup
ET                                            14                                               ET
 ---pagebreak---    1.       Lepingu sätteid võib kohaldada Liibanonist mõnda uude liikmesriiki või uuest
            liikmesriigist Liibanoni eksporditava kauba suhtes, mis vastab 4. protokolli sätetele
            ja mis on ühinemiskuupäeval kas teel või ajutiselt ladustatud Liibanoni või
            asjaomase uue liikmesriigi tollilaos või vabatsoonis.
   2.       Sellistel juhtudel võib võimaldada sooduskohtlemist, tingimusel et nelja kuu jooksul
            pärast ühinemiskuupäeva esitatakse importiva riigi tolliasutustele päritolutõend,
            mille on tagasiulatuvalt välja andnud eksportiva riigi tolliasutused.
                                       ÜLD- JA LÕPPSÄTTED
                                             ARTIKKEL 6
   Liibanon võtab endale kohustuse, et ta ei esita nõudeid, taotlusi ega esildisi, ega muuda ega
   tühista kontsessioone vastavalt GATT 1994 artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses
   ühenduse käesoleva laienemisega.
                                             ARTIKKEL 7
   2004. aastal kohaldatavate uute tariifikvootide maht ja olemasolevate tariifikvootide mahu
   suurenemine arvutatakse põhimahtude põhjal proportsionaalselt, võttes arvesse perioodi seda
   osa, mis on möödunud enne käesoleva protokolli kohaldamist.
                                             ARTIKKEL 8
   Käesolev protokoll on Euroopa−Vahemere piirkonna lepingu lahutamatu osa. Käesoleva
   protokolli lisad ja deklaratsioon on protokolli lahutamatu osa.
                                             ARTIKKEL 9
   1.       Käesoleva protokolli kiidavad vastavalt oma menetlustele heaks ühendus, Euroopa
            Liidu Nõukogu liikmesriikide nimel ja Liibanon.
   2.       Lepinguosalised teatavad üksteisele eelmises lõikes osutatud asjakohaste menetluste
            lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu
            peasekretariaati.
                                            ARTIKKEL 10
   1.       Käesolev protokoll jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäevale
            järgneva kuu esimesel päeval.
   2.       Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. aprillist 2006.
ET                                                 15                                             ET
 ---pagebreak---                                             ARTIKKEL 11
   Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris kõigi lepinguosaliste ametlikes keeltes
   ning kõik need tekstid on võrdselt autentsed.
                                            ARTIKKEL 12
   Euroopa − Vahemere piirkonna lepingu tekst, sealhulgas selle lisad ja protokollid, mis
   moodustavad lepingu lahutamatu osa, ning lõppakt ja sellele lisatud deklaratsioonid
   koostatakse tšehhi, eesti, läti, leedu, ungari, malta, poola, slovaki ja sloveeni keeles ning
   nende     tekstid   on     originaaltekstidega    võrdselt   autentsed.    Tekstid   kinnitab
   assotsiatsiooninõukogu.
   Brüssel,
   LIIKMESRIIKIDE NIMEL
   EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL
   LIIBANONI NIMEL
ET                                                16                                             ET


				|

		52014PC0749

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega kiidetakse heaks 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli muudatused /* COM/2014/0749 final - 2014/0358 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi
konventsioon (edaspidi „konventsioon”), mis sõlmiti ÜRO Euroopa
Majanduskomisjoni egiidi all, on peamine rahvusvaheline õigusraamistik
koostööks ja meetmete võtmiseks, et piirata ja järk-järgult vähendada ning
vältida õhusaastet ja selle kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piirkonnas, kusjuures erilist tähelepanu
pööratakse piiriülese õhusaaste kauglevile.
Euroopa Majandusühendus kirjutas
konventsioonile alla 14. novembril 1979 ja nõukogu kiitis selle heaks 11. juuni
1981. aasta otsusega 81/462/EMÜ[1].

Praeguseks
on konventsiooni täiendatud kaheksa protokolliga, sealhulgas 1998. aasta
Aarhusi protokolliga püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (edaspidi „protokoll”).
Käesoleva protokolli eesmärk on püsivate orgaaniliste saasteainete
vettejuhtimise, heite ja kadude reguleerimine, vähendamine või kõrvaldamine.
Sellega nõutakse protokolliosalistelt järgmist: i) lõpetada teatavate ainete,
sh aldriini, dieldriini ja toksafeeni tootmine ja kasutamine vastavalt
konkreetsetele rakendusalastele nõuetele; ii) piirata
diklorodifenüültrikloroetaani (DDT), heksaklorotsükloheksaanide (HCH) ja
polüklooritud bifenüülide (PCBd) kasutamist ning iii) vähendada polütsükliliste
aromaatsete süsivesinike (PAH), polüklorodibensodioksiini ja
polüklorodibensofuraani (PCDD/PCDF) ja heksaklorobenseeni (HCB) heidet
allapoole 1990. aasta (või mõne muu aasta ajavahemikus 1985–1995) taset.
Sellega seoses peavad protokolliosalised tagama, et i) PCDD/PCDFi, PAHi ja HCB
heite suurte paiksete allikate, kaasa arvatud koksi-, raua-, terase- ja
alumiiniumitootmise tehaste ning puiduimmutuskäitiste käitajad kasutavad
parimat võimalikku tehnikat (PVT); ii) teatavad jäätmepõletustehased
järgivad PCDD/PCDFi heite ettenähtud piirnorme; iii) võetakse tõhusaid meetmeid
liikuvatest saasteallikatest pärit püsivate orgaaniliste saasteainete heite
piiramiseks ja iv) kui püsivad orgaanilised saasteained muutuvad jäätmeteks,
transporditakse ja kõrvaldatakse neid keskkonnale ohutul viisil. Samuti peavad
protokolliosalised välja töötama PCDD/PCDFi, PAHi ja HCB heite inventuurid ja
säilitama inventuuriandmeid ning koguma teavet muude kõnealuse protokolliga
hõlmatud püsivate orgaaniliste saasteainete tootmise ja müügi kohta.
Protokollikohaste kohustuste täitmiseks vajalike meetmete ja algatuste
kavandamiseks peavad protokolliosalised välja töötama strateegiad,
poliitikasuunad ja kavad.
Ühenduse
liitumine protokolliga kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks nõukogu 19.
veebruari 2004. aasta otsusega 2004/259/EÜ[2]. Protokoll, mis jõustus
23. oktoobril 2003, on ELi õigusesse üle võetud mitme õigusaktiga[3]. Nende hulka kuuluvad
eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr
850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse
direktiivi 79/117/EMÜ,[4]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiiv 2000/76/EÜ
jäätmete põletamise kohta[5]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiiv 2008/1/EÜ
saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta,[6] mis mõlemad on nüüdseks
asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiviga
2010/75/EL tööstusheidete kohta[7].

Protokolliosalised on vastavalt protokolli
artikli 10 lõikele 3 vaadanud läbi protokollis sätestatud kohustuste
piisavuse ja tõhususe. Aastal 2007[8]
leppisid protokolliosalised eelkõige Euroopa Liidu ettepanekute põhjal kokku
alustada läbirääkimisi protokolli teksti ja lisade läbivaatamiseks.
Läbivaatamise eesmärk oli ajakohastada protokolliga hõlmatud püsivate
orgaaniliste saasteainete loetelu, muuta protokolli paremini kohandatavaks PVT
edasise arenguga ja hõlbustada üleminekumajandusega riikidel protokolliga
ühinemist. Aastatel 2008 ja 2009 andis Euroopa Liidu nõukogu komisjonile
volitused osaleda läbirääkimistel Euroopa Liidu nimel.
Läbirääkimiste tulemusena võtsid konventsiooni
täitevorgani 27. istungjärgul kohalolnud osalised konsensuse alusel vastu
otsused 2009/1, 2009/2 ja 2009/3, millega muudeti protokolli[9] teksti ja lisasid, ning
otsuse 2009/4, millega ajakohastati PVT juhenddokumenti[10].
Otsust 2009/3, millega muudetakse protokolli V
lisa kõnealuse protokolli VIII lisas loetletud allikakategooriatest pärit
püsivate orgaaniliste saasteainete heite piiramise parima võimaliku tehnika
kohta ja millega jäetakse välja VII lisa liikuvatest allikatest pärit püsivate
orgaaniliste saasteainete heite vähendamise soovitatavate meetmete kohta, ei
pea protokolliosalised ratifitseerima. Vastavalt protokolli artikli 14 lõikele
4 edastati muudatus kõikidele protokolliosalistele 14. septembril 2010 ja see
jõustus 14. detsembril 2010. Otsust 2009/4, mille eesmärk on võtta vastu
püsivate orgaaniliste saasteainete heite piiramise parima võimaliku tehnika
juhenddokument, ei pea protokolliosalised ratifitseerima.
Vastavalt protokolli artikli 14
lõikele 3 peavad osalised ratifitseerima otsused 2009/1 ja 2009/2, millega
muudetakse protokolli teksti ja selle I, II, III, IV, VI ja VIII lisa. Muudetud
protokolliga i) lisatakse uusi aineid (heksaklorobutadieeni, tetra-, penta-,
heksa- ja heptabromodifenüüleetrid, pentaklorobenseen, perfluorooktaansulfonaat
(PFOS), polüklooritud naftaleenid ja lühikese ahelaga klooritud parafiinid
(SCCP)); ii) ajakohastatakse DDT, heptakloori, heksaklorobenseeni ja PCB suhtes
kohaldatavaid rakendamise nõudeid ja teatavatest jäätmepõletusjaamadest
eralduva PCDD/PCDFi heite piirnorme iii) kehtestatakse paagutusseadmetest ja
elektrikaarahjudest eralduva PCDD/PCDFi heite uued piirnormid ning iv)
lisatakse PCBd selliste ainete loetellu, mille aastane heide peab jääma
allapoole võrdlusaasta taset ja mille kohta tuleb esitada aruanne. Muudetud
protokolliga nähakse sellega ühinevatele üleminekumajandusega riikidele ette ka
teatava paindlikkuse seoses piirnormide ja parima võimaliku tehnika kohaldamise
ajakavaga ja võrdlusaasta valimisega, mille protokolliosalised peavad võtma
aluseks PCDD/PCDFi, PAHi, HCB ja PCB heite vähendamisel.
ELi õigusaktidega, eelkõige komisjoni 24.
augusti 2010. aasta määrustega (EL) nr 756/2010 ja 757/2010[11] ning 19. juuni 2012.
aasta määrusega (EL) nr 519/2012,[12]
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 850/2004, ning eespool nimetatud
tööstusheidete direktiivi ja komisjoni selle alusel vastu võetud
rakendusotsustega, millega kehtestatakse PVT-järeldused mitmes tööstussektoris,
eriti raua ja terase tootmisel,[13]
võetakse protokolli muudatused täielikult üle. Lühikese ahelaga klooritud
parafiinide ja perfluorooktaansulfonaatide tootmist, turulelaskmist ja
kasutamist käsitlevad konkreetsed ja tingimuslikud erandid, mis on kehtestatud
ELi õigusaktides, on kooskõlas kõnealuse muudetud protokolli kohaselt
lubatavate eranditega.
Lisaks võetakse kõnealused muudatused üle uue
direktiiviga, millega ajakohastatakse teatavate õhusaasteainete heite
siseriiklikke ülemmäärasid ja nähakse ette iga-aastased riiklikud
heiteinventuurid, mis hõlmavad muu hulgas püsivate orgaaniliste saasteainete,
sealhulgas PAHi, PCDD/PCDFi, HCB ja PCBde heidet[14].
Eespool öeldut arvestades on asjakohane, et
Euroopa Liit kiidaks heaks protokolli muudatused.
Käesoleva otsuse lisas on esitatud otsustes
2009/1 ja 2009/2 sätestatud tekst, millega muudetakse protokolli.
2014/0358 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega kiidetakse heaks 1979. aasta
piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta püsivate
orgaaniliste saasteainete protokolli muudatused
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 192 koostoimes artikli 218
lõike 6 punktiga a,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
ning arvestades järgmist:
(1)
EL osaleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa
Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioonis, mille ta kiitis
heaks 1981. aastal[15].

(2)
EL on ühinenud piiriülese õhusaaste kauglevi
konventsiooni 1998. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete protokolliga,
mille ta kiitis heaks 19. aprillil 2004[16].

(3)
Piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni
püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli osalised alustasid 2007. aastal
läbirääkimisi, et veelgi tõhustada inimeste tervise ja keskkonna kaitset,
sealhulgas asjaomaste ainete loetelu ja teatavate jäätmepõletusjaamade suhtes
kohaldatavate heite piirnormide ajakohastamise teel.
(4)
ÜRO Euroopa Majanduspiirkonna piiriülese õhusaaste
kauglevi konventsiooni osalised, kes viibisid täitevorgani 27. istungjärgul,
võtsid konsensusega vastu otsused 2009/1, 2009/2, 2009/3 ja 2009/4, millega
muudetakse piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni püsivate orgaaniliste
saasteainete protokolli.
(5)
Otsus 2009/3 on jõustunud; see jõustati protokolli
artikli 14 lõikes 4 sätestatud kiirendatud menetlusega.
(6)
Otsus 2009/4, mille eesmärk on võtta vastu püsivate
orgaaniliste saasteainete heite piiramise parima võimaliku tehnika
juhenddokument, ei nõua ratifitseerimist.
(7)
Otsuse 2009/1 ja 2009/2 peavad protokolliosalised
vastavalt protokolli artikli 14 lõikele 3 ratifitseerima.
(8)
Seepärast peaks Euroopa Liit piiriülese õhusaaste
kauglevi konventsiooni püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli muudatused
heaks kiitma,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni
püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli muudatused kiidetakse Euroopa
Liidu nimel heaks.
Protokolli muudatuste tekst on lisatud
käesolevale otsusele.
Artikkel 2
Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on
volitatud Euroopa Liidu nimel andma piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni
1998. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli artikli 14 lõike 3
kohase heakskiitmiskirja hoiule, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end
siduda kõnealuse protokolliga, nagu seda on muudetud.
Artikkel 3
Käesolev otsus
jõustub selle vastuvõtmise päeval.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 171,
27.6.1981, lk 11.
[2]               ELT L 81, 19.3.2004,
lk 35.
[3]               Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike,
heksaklorobenseeni, dioksiinide/furaanide ja polüklorobifenüülide õhkuheite
aruandlust käsitlevad üksikasjalikud nõuded on sätestatud konventsiooni
täitevorgani eraldi otsuses ning neid käsitletakse komisjoni 18. detsembri 2013
aasta ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate
õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamise ja direktiivi 2003/35/EÜ
muutmise kohta (COM(2013) 920).
[4]               ELT L 158,
30.4.2004, lk 7.
[5]               EÜT L 332, 28.12.2000, lk 91.
[6]               ELT L 24, 29.1.2008,
lk 8.
[7]               ELT L 334,
17.12.2010, lk 17.
[8]               Täitevorgani 25. istungjärgu (10.–13. detsember 2007)
aruanne, ECE/EB.AIR/91.
[9]               Otsused 2009/1, 2009/2 ja 2009/3, konventsiooni
täitevorgani 27. istungjärk, 14.–18. detsember 2009, ECE/EB.AIR/99/Add.1.

[10]             Otsus 2009/4, konventsiooni täitevorgani 27. istungjärk,
14.–18. detsember 2009, ECE/EB.AIR/99/Add.1.
[11]             ELT L 223, 25.8.2010, vastavalt lk 20 ja 29.
[12]             ELT L 159, 20.6.2012, lk 1.
[13]             Komisjoni rakendusotsus 2012/135/EL, 28. veebruar 2012,
millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL
(tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused
raua- ja terasetootmise jaoks, ELT L 70, 8.3.2012, lk 63.
[14]             Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv
teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamise ning direktiivi
2003/35/EÜ muutmise kohta, 18. detsember 2013, COM(2013) 920.
[15]             EÜT L 171, 27.6.1981, lk 11.
[16]             ELT L 81, 19.3.2004,
lk 35.
LISA
Manus
järgmise dokumendi juurde:
Ettepanek: Nõukogu otsus,
millega kiidetakse heaks
1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta
püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli muudatused
Otsus 2009/1/EÜ
1998. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli teksti
ja I, II, III, IV, VI ja VIII lisa
muudatus
1998.
aasta püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli osalised otsustasid
täitevorgani 27. istungjärgul
muuta piiriülese
õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete
protokolli (edaspidi „protokoll”) järgmiselt:
ARTIKKEL
1: MUUDATUS
A.           Artikkel 1
Lõige 12 asendatakse järgmiselt:
„Uus paikne allikas – paikne saasteallikas,
mille ehitamist või põhjalikku ümberehitamist alustatakse pärast kahe aasta
möödumist kuupäevast, mil protokolliosalise suhtes jõustus:
a)         käesolev protokoll; või
b)         käesoleva protokolli muudatus, millega paikse
allika suhtes kehtestatakse IV lisa II osas uued piirnormid või VIII lisas
kategooria, millesse kõnealune allikas kuulub.
Asjaomase riigi pädevad asutused otsustavad,
kas ümberehitamine on põhjalik või mitte, võttes arvesse selliseid tegureid
nagu ümberehitamisest tekkiv keskkonnatulu.”.
B.         Artikkel
3
1.         Püsivate orgaaniliste saasteainete
protokolli artikli 3 lõike 5 punkti b alapunktides i ja iii asendatakse
sõnad:
„V
lisa kohase parima võimaliku tehnika”
sõnadega:
„täitevorgani
istungjärgul osaliste vastuvõetud juhendite kohase parima võimaliku tehnika”.
2.         Lõike 5 punkti b alapunkti iv lõpus
asendatakse semikoolon punktiga.
3.         Lõike 5 punkti b alapunkt v
jäetakse välja.
C.          Artikkel 13
Sõnad „V ja VII lisa”
asendatakse sõnadega „V lisa”.
D.          Artikkel 14
1.         Lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Käesoleva protokolli ja selle
I–IV, VI ja VIII lisa muudatused võetakse vastu täitevorgani istungil
kohalolevate protokolliosaliste konsensuse alusel ja need jõustuvad nende
protokolliosaliste suhtes, kes on need heaks kiitnud, üheksakümnendal päeval
pärast kuupäeva, mil kaks kolmandikku neist, kes olid muudatuste vastuvõtmise
ajal protokolliosalised, on andnud oma heakskiitmiskirjad hoiule hoiulevõtjale.
Muudatused jõustuvad iga muu protokolliosalise suhtes üheksakümnendal päeval
pärast kuupäeva, mil see protokolliosaline annab heakskiitmiskirja hoiule.
Käesoleva lõike suhtes kohaldatakse lõikeid 5a ja 5b.”
2.         Lõikes 4 asendatakse sõnad „V ja
VII lisa” sõnadega „V lisa” ning sõna „lisade” sõnadega „V lisa”.
3.         Lõikes 5 jäetakse välja sõnad „või
VII” ning viimases lauses lisatakse sõna „lisa” ette rooma number „V”.
4.         Lõike 5 järele lisatakse järgmised
lõiked:
„5a. Muudatuse heakskiitnud
protokolliosaliste jaoks asendab lõikes 5b sätestatud menetlus lõikes 3
sätestatud menetlust seoses I–IV, VI ja VIII lisa muudatustega.
5b.
a)          I–IV, VI ja VIII lisa muudatused
võetakse vastu täitevorgani istungjärgul kohalolevate protokolliosaliste
konsensuse alusel. Ühe aasta möödumisel alates ajast, millal komisjoni
täitevsekretär teavitab sellise lisa muudatusest kõiki protokolliosalisi,
jõustub see muudatus nende protokolliosaliste suhtes, kes ei ole esitanud
hoiulevõtjale alapunkti b kohast teadet;
b)         iga protokolliosaline, kes ei saa I–IV,
VI ja VIII lisa muudatusi heaks kiita, teavitab hoiulevõtjat sellest
kirjalikult ühe aasta jooksul pärast muudatuse vastuvõtmisest teatamist.
Hoiulevõtja teavitab viivitamatult kõiki protokolliosalisi sellise teate
saamisest. Protokolliosaline võib igal ajal asendada oma eelneva teate
heakskiitmisega ja sellise lisa muudatus kõnealuse protokolliosalise suhtes
jõustub pärast heakskiitmiskirja hoiuleandmist hoiulevõtjale;
c)          ükski muudatus I–IV, VI ja VIII lisas
ei jõustu, kui kokku vähemalt 16 protokolliosalist:
i) on esitanud kirjaliku teate
vastavalt alapunktile b või
ii) ei
ole käesolevas lõikes sätestatud menetlust vastu võtnud ega vastavalt lõike 3 sätetele
heakskiitmiskirja hoiule andnud.”
E.        Artikkel 16
Lõike 2 järele lisatakse järgmine
lõige:
„3. Riikliku või piirkondliku
majanduskoostöö organisatsioon teatab oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-,
heakskiitmis- või ühinemiskirjas, kui ta ei kavatse võtta kohustust järgida
artikli 14 lõikes 5b sätestatud menetlusi seoses I–IV, VI ja VIII lisa
muutmisega.”
F.         I lisa
1.         DDTd käsitlevas kandes jäetakse
tootmise lõpetamise tingimused (nr 1 ja 2) välja ja asendatakse sidekriipsuga
„–” ning kasutamise tingimuse juures asendatakse sõnad „Määratud II lisas”
sidekriipsuga „–”.
2.         Heptakloori käsitlevas kandes
jäetakse kasutamise tingimused välja ja asendatakse sidekriipsuga „–”.
3.         Heksaklorobenseeni käsitlevas
kandes jäetakse tootmise ja kasutamise tingimused välja ja asendatakse mõlemal
juhul kriipsuga „–”.
4.         Tabelisse lisatakse tähestiku
järjekorras kanded järgmiste ainete kohta:
 Heksaklorobutadieen CAS: 87-68-3 || Tootmine || –
   || Kasutamine || –
 Heksaklorotsükloheksaanid (HCH) (CAS: 608-731), sh lindaan (CAS: 58-89-9) || Tootmine || –
 Kasutamine || –; v. a HCH γ-isomeer (lindaan), mida kasutatakse kohaliku insektitsiidina rahvatervishoius. Sellist kasutusviisi hinnatakse uuesti käesoleva protokolli alusel 2012. aastal või üks aasta pärast muudatuse jõustumist, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.
 Heksabromodifenüüleetera/ ja heptabromodifenüüleetera/ || Tootmine || –
 Kasutamine || 1.  Protokolliosaline võib lubada kõnealuseid aineid sisaldavate või sisaldada võivate toodete ringlussevõttu ning selliste toodete kasutamist ja lõplikku kõrvaldamist, mis on toodetud ringlussevõetud materjalidest, mis sisaldavad või võivad sisaldada kõnealuseid aineid tingimusel, et ringlussevõtt ja lõplik kõrvaldamine toimub keskkonnahoidlikul viisil ja ei too kaasa ühegi kõnealuse aine taaskasutamist nende korduskasutuse eesmärgil. 2.  Alates aastast 2013 ja seejärel iga nelja aasta tagant, kuni eespool nimetatud tingimus jäetakse välja või see kaotab muul viisil kehtivuse, hindab täitevorgan protokolliosaliste edusamme, mis on tehtud selleks, et saavutada nende lõppeesmärk, milleks on kõnealuste ainete kõrvaldamine toodetest, ja vaatab läbi, kas kõnealust tingimust, mis kaotab igal juhul kehtivuse hiljemalt 2030. aastal, on veel vaja.
 Tetrabromodifenüüleeterb/ ja pentabromodifenüüleeterb/ || Tootmine || –
 Kasutamine || 1.  Protokolliosaline võib lubada kõnealuseid aineid sisaldavate või sisaldada võivate toodete ringlussevõttu ning selliste toodete kasutamist ja lõplikku kõrvaldamist, mis on toodetud ringlussevõetud materjalidest, mis sisaldavad või võivad sisaldada kõnealuseid aineid tingimusel, et ringlussevõtt ja lõplik kõrvaldamine toimub keskkonnahoidlikul viisil ja ei too kaasa ühegi kõnealuse aine taaskasutamist nende korduskasutuse eesmärgil. 2.  Alates aastast 2013 ja seejärel iga nelja aasta tagant, kuni eespool nimetatud tingimus jäetakse välja või see kaotab muul viisil kehtivuse, hindab täitevorgan protokolliosaliste edusamme, mis on tehtud selleks, et saavutada nende lõppeesmärk, milleks on kõnealuste ainete kõrvaldamine toodetest, ja vaatab läbi, kas kõnealust tingimust, mis kaotab igal juhul kehtivuse hiljemalt 2030. aastal, on endiselt vaja.
 Pentaklorobenseen CAS: 608-93-5 || Tootmine || –
 Kasutamine || –
 Perfluorooktaansulfonaat (PFOS)c/ || Tootmine || –; v.a tootmine punktidega a–c allpool ja II lisa punktidega a–e ettenähtud otstarbeks.
 Kasutamine || –; v.a järgmised kasutusviisid ja II lisa punktides a–e esitatud kasutusviisid: a) kroomi galvaanimine, anodeerimine ja pöördsöövitamine kuni 2014. aastani; b) nikkel-polütetrafluoroetüleeni vooluta pindamine kuni 2014. aastani; c) plastsubstraatide söövitamine enne nende metalliseerimist kuni 2014. aastani; d) tuletõrjevahud, kuid ainult juhul, kui need on toodetud või olid kasutusel enne 18. detsembrit 2009. Seoses tuletõrjevahtudega: i) peaksid protokolliosalised püüdma 2014. aastaks kõrvaldada PFOSe sisaldavad tuletõrjevahud, mida toodeti või mis olid kasutusel enne 18. detsembrit 2009 ja esitama täitevorganile 2014. aastal aruande sellekohaste edusammude kohta; ii) täitevorgan hindab 2015. aastal protokolliosaliste aruannete ja punkti i põhjal, kas enne 18. detsembrit 2009 toodetud või kasutusel olnud ning PFOSe sisaldavate tuletõrjevahtude suhtes kehtestada täiendavad piirangud.
5.         PCBd käsitlev kanne jäetakse välja
ja asendatakse järgmisega:
 Polüklorobifenüülid (PCBd)d/ || Tootmine || –
 Kasutamine || –. Seoses enne rakendamise kuupäeva kasutusele võetud PCBdega teevad protokolliosalised järgmist: 1. Astuvad konkreetseid samme, et:    a) kõrvaldada nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt 31. detsembriks 2010, või üleminekumajandusega riikides 31. detsembriks 2015 kasutuselt PCBd, mis leitakse seadmetes (nt transformaatorites, kondensaatorites või muudes jääkvedelikke sisaldavates mahutites), mis sisaldavad PCBsid mahus rohkem kui 5 dm³ ja PCBde kontsentratsioon on 0,05 % või rohkem;    b) hävitada või saastest puhastada keskkonnaohutul viisil:    – kõiki alapunktis a osutatud vedelad PCBd ja muud vedelad PCBd, mis sisaldavad rohkem kui 0,005 % PCBsid, mida seadmetes ei leidu, niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 31. detsembriks 2015 või üleminekumajandusega riikides 31. detsembriks 2020;    – kõik punkti 2 alapunktis a osutatud vedelad PCBd hiljemalt 31. detsembriks 2029;    c) punkti 1 alapunktis a ja punkti 2 alapunktis a osutatud seadmed saastest puhastada või kõrvaldada keskkonnaohutul viisil. 2.  Püüavad:    a) teha kindlaks ja kõrvaldada kasutuselt niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 31. detsembriks 2025 seadmed (nt transformaatorid, kondensaatorid või muud jääkvedelikke sisaldavad mahutid), mis sisaldavad PCBsid üle 0,005 % ja mahus üle 0,05 dm³;    b) teha kindlaks muud tooted, mis sisaldavad PCBsid üle 0,005 % (nt kaablikestad, kõvastunud tihendusmaterjal ja värvitud esemed) ja käidelda neid vastavalt artikli 3 lõikele 3. 3. Tagavad, et punkti 1 alapunktis a ja punkti 2 alapunktis a kirjeldatud seadmeid eksporditakse ja imporditakse üksnes keskkonnaohutuks jäätmekäitluseks. 4. PCBdega kokkupuute ja riskide vähendamiseks edendavad järgmist:    a) PCBde kasutamist üksnes vigastamata ja hermeetilistes seadmetes ning üksnes piirkondades, kus heite keskkonda sattumise riski saab viia miinimumini ja kahju kiiresti heastada;    b) PCBde mittekasutamist seadmetes, mis asuvad piirkondades, mis on seotud toiduainete või sööda tootmise või töötlemisega. Kui PCBsid kasutatakse rahvarohketes piirkondades, sealhulgas koolides ja haiglates, võetakse kõik vajalikud meetmed, et avastada tulekahju põhjustada võivaid elektririkkeid, ja seadmete hermeetilisust kontrollitakse korrapäraselt.
6.         Joonealune märkus a/ I lisa lõpus
jäetakse välja.
7.         I lisa lõppu lisatakse järgmised
joonealused märkused:
„a/heksabromodifenüüleeter
ja heptabromodifenüüleeter –
2,2',4,4',5,5'-heksabromodifenüüleeter (BDE-153, CASi nr: 68631-49-2), 2,2',4,4',5,6'-
heksabromodifenüüleeter (BDE-154, CASi nr: 207122-15-4), 2,2',3,3',4,5',6
heptabromodifenüüleeter (BDE-175, CASi nr: 446255-22-7), 2,2',3,4,4',5',6-
heptabromodifenüüleeter (BDE-183, CASi nr: 207122-16-5) ja muud heksa- ja
heptabromodifenüüleetrid, mida leidub kaubanduslikus oktabromodifenüüleetris.”
„b/ tetrabromodifenüüleeter ja pentabromodifenüüleeter –
2,2',4,4'-
tetrabromodifenüüleeter (BDE-47, CASi nr: 40088-47-9) ja
2,2',4,4',5-
pentabromodifenüüleeter (BDE-99, CASi nr: 32534-81-9) ja muud
tetra- ja pentabromodifenüüleetrid, mida leidub kaubanduslikus
pentabromodifenüüleetris.”
„c/ perfluorooktaansulfonaat (PFOS) – ained, mille
molekulivalem on C8F17S02X, kus X = OH, metallisool, halogeniid, amiid ja muud
derivaadid, sealhulgas polümeerid”.
„d/ polüklooritud bifenüülid –
aromaatsed ühendid, mis on moodustatud nii, et bifenüülmolekuli (kaks
benseenituuma, mis on omavahel ühendatud ühe süsinik-süsinik sidemega)
vesinikuaatomid võivad olla asendatud kuni kümne kloori aatomiga.”
G         II lisa
1.         DDTd, HCHd ja PCBd käsitlevad
kanded II lisa esimese lõigu järel esitatud tabelis jäetakse välja.
2.         Tabelisse lisatakse tähestiku
järjekorda silmas pidades sobivasse kohta kanne järgmise aine kohta:
 Aine || Rakendusnõuded
 Perfluorooktaansulfonaat (PFOS)a/ || Lubatud kasutusalad || Tingimused
 a) valguskindlates või peegelduvates kattekihtides fotolitograafia protsessides; b) filmide, paberi või trükiplaatide puhul kasutatavates fotograafilistes kattekihtides; c) pihustusudu vähendajates mittedekoratiivsel kõvakroomimisel; VI) katvates ja märgavates toimeainetes, mida kasutatakse ohjatavates galvaanilise katmise süsteemides; d) hüdraulilised vedelikud lennunduses; e) teatud meditsiiniseadmed (näiteks etüleeni, tetrafluoroetüleeni kopolümeeri (ETFE) kihtide ja röntgenkontrastse ETFE tootmine, in vitro diagnostika meditsiiniseadmed ning laengsidestusseadise värvifiltrid). || Protokolliosalised peaksid võtma meetmeid nende kasutusviiside kõrvaldamiseks kohe, kui sobivad alternatiivid on kättesaadavad. Iga protokolliosaline, kes kasutab kõnealuseid aineid, esitab hiljemalt 2015. aastal ja edaspidi iga nelja aasta tagant aruande nende ainete kõrvaldamiseks tehtud edusammude kohta ning edastab sellekohase teabe täitevorganile. Nende aruannete põhjal hinnatakse kasutuspiiranguid uuesti.
a/ perfluorooktaansulfonaat (PFOS)
– ained, mille molekulvalem on C8F17SO2X, kus X = OH, metallisool, halogeniid,
amiid ja muud derivaadid, sealhulgas polümeerid.
H.        III lisa
1.         III lisa tabelis jäetakse iga
loetletud aine puhul välja tekst veeru pealkirja „Baasaasta” all ja asendatakse
järgmisega:
„1990; või muu aasta vahemikus
1985–1995 (1995. aasta kaasa arvatud), või üleminekumajandusega riikide puhul,
muu aasta alates 1985. aastast kuni käesoleva protokolli jõustumiseni
protokolliosalise suhtes; kõnealune protokolliosaline täpsustab aastat protokolli
ratifitseerimise, vastuvõtmise, heakskiitmise või sellega ühinemise ajal.”
2.         Heksaklorobenseeni käsitlevasse
kandesse lisatakse aine nimetuse järele järgmine tekst: „CAS: 118-74-1”
3.         Tabeli lõppu lisatakse rida
järgmise PCBsid käsitleva kande jaoks:
 PCBc/ || 2005; või muu aasta vahemikus 1995–2010 (2010. aasta kaasa arvatud), või üleminekumajandusega riikide puhul, muu aasta alates 1995. aastast kuni käesoleva protokolli jõustumiseni protokolliosalise suhtes; kõnealune protokolliosaline täpsustab aastat protokolli ratifitseerimise, vastuvõtmise, heakskiitmise või sellega ühinemise ajal.”
4.         Joonealuse
märkuse b/ järele lisatakse järgmine joonealune märkus:
„c/ polüklooritud
bifenüülid, nagu on määratletud I lisas, kui need tekivad juhuslikult ja need lastakse
tahtmatult keskkonda inimtekkelistest allikatest.”
I.         IV lisa
1.         Punktis 2 sulgudes jäetakse välja
sõna „ja” ning lõppu lisatakse sõnad „ja teatava hapnikusisalduse korral”.
2.         Punkt 3 asendatakse järgmisega:
„3.        Piirväärtused [Termin on muutunud.
Uus termin on „piirnormid”] kehtivad normaalses käitamisolukorras. Perioodilise
töörežiimi puhul on piirnormid seotud keskmiste tasemetega, mis on salvestatud
kogu perioodilise tööprotsessi jooksul, sealhulgas nt eelsoojendamine,
kuumutamine ja jahutamine.”
3.         Punktis 4 lisatakse sõna
„standardite” ette sõna „kohaldatavate” ja sõnade „Euroopa Standardikomitee”
ette lisatakse sõna „näiteks”.
4.         Punkt 6 asendatakse järgmise teksti
ja joonealuse märkusega:
„6.        PCDD/F heide on esitatud summaarse
toksilisuseekvivalendina (TEQ)1/. Käesoleva protokolli kohaldamisel
kasutatavad toksilisusekvivalendikordaja väärtused peavad olema kooskõlas
kohaldatavate rahvusvaheliste standarditega, sealhulgas Maailma
Terviseorganisatsiooni 2005. aasta PCDD/F toksilisuse ekvivalentkordaja
väärtustega, mida kohaldatakse imetajate suhtes.”
„1/Summaarne toksilisuse ekvivalent (TEQ) arvutatakse kui selliste
korrutiste summa, milles iga koostisaine kontsentratsioon korrutatakse vastava
aine toksilisuse ekvivalentkordajaga (TEF); nii saadakse hinnang segu
2,3,7,8-tetraklorodibenso-p-dioksiini-sarnasele aktiivsusele. Varem oli toksilisusekvivalendi
lühendina kasutusel TE.”
5.         Punkt 7 asendatakse järgmise teksti
ja joonealuse märkusega:
„7. Järgmiste põletusjaamade
liikide kohta kehtivad järgmised piirväärtused [Termin on muutunud. Uus termin
„piirnormid”] suitsugaasi 11 %-lise hapnikusisalduse juures:
Tahked
olmejäätmed (mida olemasolevas paikses allikas põletatakse rohkem kui 3 tonni
tunnis, ja iga uue paikse allika puhul)
0,1 ngTEQ/m3
Tahked
meditsiinijäätmed (mida olemasolevas paikses allikas põletatakse rohkem kui 1
tonn tunnis, ja iga uue paikse allika puhul)
Uus paikne allikas:                           0,1 ngTEQ/m3
Olemasolev paikne allikas:        0,5 ng TEQ/m3
Ohtlikud
jäätmed (mida olemasolevas paikses allikas põletatakse rohkem kui 1 tonn
tunnis, ja iga uue paikse allika puhul)
Uus paikne allikas:                           0,1 ng TEQ/m3
Olemasolev paikne allikas:        0,2 ng
TEQ/m3
Tööstuslikud
tavajäätmed1/2/
Uus paikne allikas:                             0,1 ngTEQ/m3
Olemasolev paikne allikas:         0,5 ng TEQ/m3
„1/Sealhulgas põletusjaamad, milles
põletatakse biomassi jäätmeid, mis võivad puiduimmutusvahendite või
katteainetega töötlemise tõttu sisaldada halogeenitud orgaanilisi ühendeid või
raskmetalle, ning mis hõlmavad eelkõige ehitus- ja lammutusjäätmetest pärit
biomassi jäätmeid, välja arvatud põletusjaamad, kus põletatakse ainult muid
biomassi jäätmeid.”
„2/ Üleminekumajandusega riigid võivad välja
jätta tööstuslike tavajäätmete koospõletamise tööstuslikes protsessides, kus
selliseid jäätmeid kasutatakse täiendava kütusena, mis annab kuni 10 %
energiast.”
6.         Punkti 7 järele lisatakse järgmised
uued punktid:
8.         Paagutusseadmetele
kohaldatakse järgmist piirnormi suitsugaasi 16 %-lise hapnikusisalduse
juures:
0,5 ng TEQ/m3
9.       Järgmise allika suhtes
kohaldatakse järgmist piirnormi suitsugaasi tegeliku hapnikusisalduse korral:
Terase tootmine vanametallist – elektrikaarahjud, mille
tootmisvõimsus on tunnis üle 2,5 tonni sulaterase, mis läheb edasisele
töötlemisele.
0,5 ng TEQ/m3
J.         VI lisa
1.         Lisas olemasoleva teksti ette märgitakse
number 1.
2.         Alapunktis a lisatakse sõnade „protokolli jõustumist” järele
sõnad „protokolliosalise suhtes”.
3.         Alapunkt b asendatakse järgmiselt:
„olemasolevad paiksed allikad –
i)        kaheksa aastat pärast käesoleva
protokolli jõustumist protokolliosalise suhtes. Vajaduse korral võib seda
ajavahemikku teatavate olemasolevate paiksete allikate puhul pikendada
vastavalt siseriiklike õigusaktidega ettenähtud amortisatsiooniperioodile; või
ii)       kui protokolliosaline on
üleminekumajandusega riik, siis kuni viisteist aastat pärast käesoleva
protokolli jõustumist asjaomase protokolliosalise suhtes.”
4.         Lisa lõppu lisatakse uus punkt:
„2. Käesoleva protokolli muutmise
tulemusena ajakohastatud või kehtestatud piirväärtuste [Termin on muutunud. Uus
termin on „piirnormid”] ja parima võimaliku tehnika kohaldamise ajakava on
järgmine:
(a)
uute paiksete allikate puhul: kaks aastat pärast
asjakohase muudatuse jõustumist asjaomase protokolliosalise suhtes;
b)         olemasolevate paiksete allikate puhul:
i) kaheksa aastat pärast asjakohase muudatuse
jõustumist asjaomase protokolliosalise suhtes; või
ii)            kui protokolliosaline on
üleminekumajandusega riik, siis kuni viisteist aastat pärast asjakohase
muudatuse jõustumist asjaomase protokolliosalise suhtes.”
K.        VIII lisa
1.         I osa teises lauses asendatakse
sõnad „lisast V” sõnadega „V lisas osutatud juhenddokumendist”.
2.         Kategooria 1 kirjeldus II osa
tabelis asendatakse
järgmisega: „Jäätmete põletamine,
sealhulgas olme-, ohtlike-, tava- ja meditsiinijäätmete ning reoveesette
koospõletamine.”
3.         II osa tabelisse lisatakse
järgmised uued kategooriad:
 13 || Kemikaalide tootmise eriprotsessid, mille käigus satuvad keskkonda juhuslikult moodustunud püsivad orgaanilised saasteained, eriti klorofenoolide ja kloraniili tootmine
 14 || Metallurgiatööstuse termoprotsessid, klooripõhised meetodid
 ARTIKKEL 2: Seos püsivate orgaaniliste saasteainete protokolliga
Ükski riik ega piirkondliku
majandusintegratsiooni organisatsioon ei tohi hoiule anda kõnealuse muudatuse
heakskiitmiskirja, kui ta ei ole eelnevalt või samaaegselt hoiule andnud
püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli ratifitseerimis-, vastuvõtmis-,
heakskiitmis- või ühinemiskirja.
ARTIKKEL 3: JÕUSTUMINE
1.         Vastavalt püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli
artikli 14 lõikele 3 jõustub käesolev muudatus üheksakümnendal päeval pärast
kuupäeva, millal kaks kolmandikku kõnealuse protokolli osalistest on oma
heakskiitmiskirjad andnud hoiulevõtjale hoiule.
2.         Pärast käesoleva muudatuse
jõustumist vastavalt lõikele 1 jõustub see iga muu protokolliosalise suhtes
üheksakümne päeva möödumisel selle heakskiitmiskirja hoiuleandmisest.
LISA
Manus
järgmise dokumendi juurde:
Ettepanek: Nõukogu otsus,
millega kiidetakse heaks
1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta
püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli muudatused
Otsus 2009/2/
Lühikese ahelaga klooritud parafiinide ja polüklooritud
naftaleenide kandmine 1998. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli
I ja II lisasse
1998.
aasta püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli osalised otsustasid
täitevorgani 27. istungjärgul
muuta piiriülese õhusaaste kauglevi
konventsiooni 1998. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli
(edaspidi „protokoll”) järgmiselt:
ARTIKKEL 1: MUUDATUS
A.        I lisa
1.         Tabelisse lisatakse tähestiku
järjekorras kanded järgmiste ainete kohta:
 Polüklooritud naftaleenid (PCN) || Tootmine || –
 Kasutamine || –
 Lühikese ahelaga klooritud parafiinidd/ || Tootmine || –; v.a tootmiseks II lisas märgitud kasutusviisideks
 Kasutamine || –; v.a II lisas märgitud kasutusviisideks
2.         I lisa lõppu lisatakse järgmine
joonealune märkus:
„d/Lühikese ahelaga klooritud
parafiinid – klooritud alkaanid, mille süsinikuahelas on 10–13 süsinikuaatomit
ja mis sisaldavad kloori vähemalt 48% massist.”
B.         II lisa
Tabelisse
lisatakse tähestiku järjekorda silmas pidades sobivasse kohta kanne järgmise
aine kohta:
 Lühikese ahelaga klooritud parafiinidb/ || a) leegiaeglustajana kummis, mida kasutatakse kaevandustööstuse konveierilintides; b) leegiaeglustajana tammide tihendusmaterjalides. || Protokolliosalised peaksid võtma meetmeid nende kasutusviiside kõrvaldamiseks kohe, kui sobivad alternatiivid on kättesaadavad. Iga protokolliosaline, kes kasutab kõnealuseid aineid, esitab hiljemalt 2015. aastal ja edaspidi iga nelja aasta tagant aruande nende ainete kõrvaldamiseks tehtud edusammude kohta ning edastab sellekohase teabe täitevorganile. Nende aruannete põhjal hinnatakse kasutuspiiranguid uuesti.
2.         II lisa lõppu lisatakse järgmine
joonealune märkus:
„b/Lühikese ahelaga klooritud
parafiinid – klooritud alkaanid, mille süsinikuahelas on 10–13 süsinikuaatomit
ja mis sisaldavad kloori vähemalt 48% massist.”
ARTIKKEL 2: SEOS PÜSIVATE ORGAANILISTE SAASTEAINETE
PROTOKOLLIGA
Ükski riik ega piirkondliku
majandusintegratsiooni organisatsioon ei tohi hoiule anda kõnealuse muudatuse
heakskiitmiskirja, kui ta ei ole eelnevalt või samaaegselt hoiule andnud
püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli ratifitseerimis-, vastuvõtmis-,
heakskiitmis- või ühinemiskirja.
ARTIKKEL 3: JÕUSTUMINE
1.         Vastavalt püsivate orgaaniliste
saasteainete protokolli artikli 14 lõikele 3 jõustub käesolev muudatus
üheksakümnendal päeval pärast kuupäeva, millal kaks kolmandikku kõnealuse
protokolli osalistest on oma heakskiitmiskirjad andnud hoiulevõtjale hoiule.
2.         Pärast käesoleva muudatuse
jõustumist vastavalt lõikele 1 jõustub see iga muu protokolliosalise suhtes
üheksakümne päeva möödumisel selle heakskiitmiskirja hoiuleandmisest.