               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.4.2021
            COM(2021) 178 final
            2021/0095(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitee 13. istungjärgul seoses vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTP, veeremi – kaubavagunitega seotud UTP, puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste raudteesüsteemile juurdepääsuga seotud UTP muudatuste vastuvõtmisega, rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatava UTP ja taristu allsüsteemi suhtes kohaldatava UTP vastuvõtmisega, kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmetega seotud UTP I lisas loetletud TAF KTK tehniliste dokumentide viidete ajakohastamisega ning ATMFi läbivaatamisega hoolduse eest vastutavate üksuste (ECMid) osas

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitee (CTE) 13. istungjärk toimub 22. juunil 2021 Bernis. Koosoleku päevakorda kuuluvad järgmised küsimused:

               –ettepanek vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud ühtsete tehniliste eeskirjade (UTP) muutmiseks;

               –ettepanek veeremi – kaubavagunitega seotud UTP muutmiseks;

               –ettepanek puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste raudteesüsteemile juurdepääsuga seotud UTP muutmiseks;

               –ettepanek rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatava UTP vastuvõtmiseks;

               –ettepanek taristu allsüsteemi suhtes kohaldatava UTP vastuvõtmiseks;

               –ettepanek ATMFi läbivaatamiseks hoolduse eest vastutavate üksuste (ECMid) osas;

               –ettepanek kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmetega seotud UTP I lisas loetletud TAF KTK tehniliste dokumentide viidete ajakohastamiseks.

               Liidu nimel võetav seisukoht eespool nimetatud otsuste kohta, mille CTE peab vastu võtma, kehtestatakse nõukogu otsusega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rahvusvahelise raudteeveo konventsioon (COTIF)

               9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsioon, mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga (edaspidi „COTIF“), on rahvusvaheline leping, mille osalised on nii liit kui ka 25 liikmesriiki (konventsiooniosaliste hulka ei kuulu vaid Küpros ja Malta).

               Euroopa Liit ühines COTIFiga nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsusega 2013/103/EL
                  1
               . Kõnealuse otsuse III lisas on kehtestatud sisekord, mida nõukogu, liikmesriigid ja komisjon OTIFi menetluste korral peavad järgima. Selle III lisa punktis 3.1 on sätestatud, et kui päevakorrapunkt käsitleb liidu ainupädevusse kuuluvat valdkonda, siis hääletab liidu nimel komisjon.

               COTIFi artikli 2 lõike 1 kohaselt on OTIFi eesmärk rahvusvahelise raudteeliikluse igakülgne soodustamine, parandamine ja hõlbustamine, eelkõige ühtse õigussüsteemi kehtestamisega rahvusvahelise raudteeliikluse eri õigusvaldkondades. COTIFiga reguleeritakse ka OTIFi töö korraldamist, eesmärke, volitusi, suhteid osalisriikidega ja tegevust üldiselt.

               Seepärast käsitletakse COTIFis raudteealaseid õigusakte mitmes erinevas tehnilises ja õiguslikus raudteeküsimuses ning see on jagatud kahte ossa: konventsiooni põhiosa, millega reguleeritakse OTIFi töö korraldamist, ja kaheksa lisa, millega kehtestatakse ühtne raudteeõigus.

               –Lisa A – Reisijate rahvusvahelise raudteeveo leping (CIV)

               –Lisa B – Kaupade rahvusvahelise raudteeveo leping (CIM)

               –Lisa C – Ohtlike kaupade rahvusvaheline raudteevedu (RID)

               –Lisa D – Veeremite kasutamist rahvusvahelises raudteeliikluses käsitlev leping (CUV)

               –Lisa E – Taristu kasutamist rahvusvahelises raudteeliikluses käsitlev leping (CUI)

               –Lisa F – Ühtsed eeskirjad tehniliste standardite kehtestamiseks ja ühtsete tehniliste eeskirjade vastuvõtmiseks raudteematerjali suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks rahvusvahelises liikluses (APTU UR)

               –Lisa G – Rahvusvahelises liikluses kasutatavale raudteematerjalile tehnilise kasutusloa andmise ühtsed eeskirjad (ATMF UR)

               –Lisa H – Ühtsed eeskirjad rongide ohutu käitamise kohta rahvusvahelises liikluses (EST UR)

               COTIFi lisade F ja G kohaselt on tehnilise koostalitluse jaoks 12 ühtset tehnilist eeskirja (UTPd). UTPdel on COTIFi raames sama eesmärk kui ELi koostalitluse tehnilistel kirjeldustel (KTKd) rahvusvahelisele liiklusele juurdepääsuks.

               COTIFiga ühinenud 47 riigist 42, sealhulgas juba nimetatud 25 ELi liikmesriiki, kohaldavad lisasid F ja G.

               2.2.OTIFi tehniliste ekspertide komitee (CTE)

               CTE on COTIFi artikli 13 lõike 1 punktiga f ettenähtud organ. See koosneb OTIFi osalisriikidest, kes kohaldavad COTIFi lisasid F ja G (APTU ja ATMF).

               CTE on pädev küsimustes, mis puudutavad koostalitlust ja tehnilist ühtlustamist raudteevaldkonnas ning tehnilise tunnustamise menetlusi. CTE töötab välja lisad APTU ja ATMFi kohta ning ühtsed eeskirjad, mida kohaldatakse rahvusvahelises liikluses kasutamiseks ettenähtud raudteematerjalide suhtes ning milles käsitletakse eelkõige järgmist:

               ·tehniliste eeskirjade vastuvõtmine veeremi ja taristu jaoks ning standardite kehtestamine;

               ·veeremi vastavuse hindamise menetlused;

               ·veeremi hooldust käsitlevad sätted;

               ·rongi koosseisuga ja veeremi ohutu kasutamisega seotud kohustused;

               ·riski hindamist käsitlevad sätted;

               ·registrite kirjeldused.

               CTE-l on praegu alaline töörühm (WG TECH), kes vastutab CTE otsuste ettevalmistamise eest.

               COTIFi artikli 20 lõike 1 punkti b ja lisa F (APTU) artikli 6 kohaselt on CTE pädev UTPsid vastu võtma või muutma. Kooskõlas ATMFi artikli 15 lõikega 2 on CTE pädev esitama ettepanekuid ATMFi muutmiseks hoolduse eest vastutavate üksuste (ECMid) osas.

               2.3.Õigusaktide vastuvõtmine CTEs

               Vastavalt APTU artiklile 6 otsustab CTE, kas võtta vastu UTP või selle muutmise säte, konventsiooni artiklites 16 ja 20 ning artikli 33 lõikes 6 sätestatud menetluse alusel. UTPde vastuvõtmise tavapärane protsess võib kesta umbes poolteist aastat.

               2.4.CTE 22. juuni 2021. aasta istungjärgul vastu võetavad kavandatud õigusaktid

               2.4.1.Vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTP, veeremi – kaubavagunitega seotud UTP ning puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste raudteesüsteemile juurdepääsuga seotud UTP muutmine

               OTIFi ühtsed tehnilised eeskirjad (UTPd) on COTIFi põhimõtetest, eesmärkidest ja menetlustest tulenev tehniliste kirjelduste kogum raudteematerjalide tootmiseks ja haldamiseks ning nende peamine eesmärk on saavutada maksimaalne koostalitlus. OTIFi UTPdel on sama eesmärk kui ELi koostalitluse tehnilistel kirjeldustel (KTKd).

               Selleks et tagada Euroopa Liidu õiguse kohaselt loa saanud veeremi ja ATMFi artikli 3a kohaselt rahvusvaheliseks käitamiseks lubatud veeremi samaväärsus, on vaja, et Euroopa Liidu KTKd ja COTIFi UTPd oleksid jätkuvalt kooskõlas.

               CTE-le vastuvõtmiseks esitatud muudatused tagavad Euroopa Liidu ja COTIFi sätete jätkuva täieliku samaväärsuse, nagu on määratletud ATMFis.

               ·Vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTP

               UTP on kirjeldus, mis hõlmab konkreetset allsüsteemi, et tagada vastavus olulistele nõuetele ning rahvusvahelises raudteeliikluses vajalike tehniliste süsteemide ja osade koostalitlus. Kehtiv vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTP töötati välja komisjoni määruse (EL) nr 1302/2014 (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK)
                  2
                alusel.

               Vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTP muutmise ettepaneku eesmärk on lisada APTU 1. märtsi 2019. aasta ühtsete eeskirjade läbivaatamisest tulenevad uued elemendid ja säilitada selle kooskõla Euroopa Liidu vedurite ja reisijateveoveeremi KTKga, mida liit on muutnud komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärusega (EL) 2019/776
                  3
                ja komisjoni 9. märtsi 2020. aasta rakendusmäärusega (EL) 2020/387
                  4
               .

               Selleks et tagada Euroopa Liidu õiguse kohaselt loa saanud veeremi ja ATMFi artikli 3a kohaselt rahvusvaheliseks käitamiseks lubatud veeremi pidev vastastikune tunnustamine, peavad Euroopa Liidu KTKd ja COTIFi UTPd olema jätkuvalt kooskõlas.

               Lisaks tuleks Brexiti järel loetleda Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi raudteevõrgu konkreetsed juhtumid UTPs, kuna need on KTKst välja jäetud.

               Järeldus: Euroopa Liit saab hääletada OTIFi esitatud vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTP muudatuse poolt.

               ·Veeremi – kaubavagunitega seotud UTP

               Kaubavagunitega seotud UTPs kehtestatakse nõuded veoautode vedamiseks ettenähtud veeremile. Need on praegu samaväärsed komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärusega (EL) 2019/776 muudetud kaubavagunite KTKga.

               Kaubavagunitega seotud UTP muutmise ettepaneku eesmärk on lisada APTU 1. märtsi 2019. aasta ühtsete eeskirjade läbivaatamisest tulenevad uued elemendid ja säilitada selle kooskõla Euroopa Liidu õigusnormide arenguga.

               Euroopa Liit avaldas komisjoni 9. märtsi 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/387, millega muudeti kaubavagunite KTKd uuesti. Selle tulemusel tuleb kaubavagunitega seotud UTPd uuesti muuta, et tagada UTP ja KTK jätkuv samaväärus.

               Lisaks tuleks Brexiti järel loetleda Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi raudteevõrgu konkreetsed juhtumid UTPs, kuna need on KTKst välja jäetud.

               Järeldus: Euroopa Liit saab hääletada OTIFi esitatud kaubavagunitega seotud UTP muudatuse poolt.

               ·Puuetega inimestega seotud UTP

               Puuetega inimestega seotud UTPs kehtestatakse ühtlustatud nõuded puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuks rahvusvahelises liikluses kasutatavale veeremile. Kehtiv puuetega inimestega seotud UTP töötati välja Euroopa Liidu 2014. aasta piiratud liikumisvõimega isikute KTK alusel.

               ELi KTKd muudeti komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärusega (EL) 2019/772
                  5
                seoses vara inventarinimestikuga, et teha kindlaks juurdepääsu tõkestavad asjaolud, teavitada kasutajaid ning teha järelevalvet juurdepääsuvõimaluste tagamisel tehtud edusammude üle ja hinnata neid edusamme.

               Selleks et tagada Euroopa Liidu õiguse kohaselt loa saanud veeremi ja ATMFi artikli 3a kohaselt rahvusvaheliseks käitamiseks lubatud veeremi pidev vastastikune tunnustamine, peavad Euroopa Liidu KTKd ja COTIFi UTPd olema jätkuvalt kooskõlas.

               Kavandatavate muudatustega viiakse puuetega inimestega seotud UTP kooskõlla KTK viimase versiooniga ning tagatakse puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu rahvusvahelises liikluses kasutatavale veeremile käsitlevate eeskirjade jätkuv täielik samaväärsus ATMFi tähenduses.

               Lisaks tuleks Brexiti järel loetleda Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi raudteevõrgu konkreetsed juhtumid UTPs, kuna need on KTKst välja jäetud.

               Järeldus: Euroopa Liit saab hääletada OTIFi esitatud puuetega inimestega seotud UTP muudatuse poolt.

               2.4.2.Rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatava UTP ning taristu allsüsteemi suhtes kohaldatava UTP vastuvõtmine

               ·Rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatav UTP

               Selles UTPs kehtestatakse üksikasjalikud sätted, mis käsitlevad raudteeveo-ettevõtjate vastutust rahvusvahelises liikluses käitatavate rongide koosseisu puhul ning taristuettevõtjate vastutust rongide ja nende kavandatavate marsruutide ühilduvuse kontrolli puhul.

               Kavandatav rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse suhtes kohaldatav UTP ühendab teatava arvu parameetreid kahest erinevast ELi õigusaktist, st käitamise ja liikluskorralduse koostalitluse tehnilisest kirjeldusest (OPE KTK) ja raudteetaristuregistri (RINF) kirjeldustest.

               Kaubavagunitega seotud UTP ning vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTP sisaldavad viiteid marsruudi ühilduvuse kontrollile, mille käigus raudteeveo-ettevõtjad kontrollivad kõiki veeremi ja rongide asjakohaseid parameetreid, et tagada nende ühilduvus kavandatava marsruudiga. Kavandatava rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatava UTP sätted on ette nähtud asendama kaubavagunitega seotud UTP I lisa ning vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTP K lisa.

               Seega tuleks tehniliste ekspertide komitee poolt 30. septembril 2020 vastu võetud ja 1. aprillil 2021 jõustuva kaubavagunitega seotud UTP versiooni I lisa ning 1. jaanuaril 2015 vastu võetud vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTP K lisa tunnistada rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse suhtes kohaldatava UTP jõustumisel kehtetuks.

               Järeldus: Euroopa Liit saab hääletada OTIFi esitatud rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse suhtes kohaldatava UTP vastuvõtmise poolt.

               ·Taristu allsüsteemi suhtes kohaldatav UTP

               Selles UTPs kehtestatakse raudteetaristu parameetrid, mis on asjakohased veeremiga ühilduvuse seisukohast, ja konkreetsed meetodid kõnealuste parameetrite kontrolliks.

               Tehniliste ekspertide komitee analüüsis üksikasjalikult õiguslikku alust ning sõnastas taristu allsüsteemi suhtes kohaldatava UTP arendamise juhtpõhimõtted ja eesmärgid.

               Taristu allsüsteemi suhtes kohaldatav UTP koostati alalise töörühma arvamusi silmas pidades ja see põhineb taristu KTK-l, mida muudeti viimati komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärusega (EL) 2019/776.

               Järeldus: Euroopa Liit saab hääletada OTIFi esitatud taristu allsüsteemi suhtes kohaldatava UTP vastuvõtmise poolt.

               2.4.3.ATMFi läbivaatamine hoolduse eest vastutavate üksuste (ECMid) osas

               Selleks et tagada ATMFi artikli 3a lõikes 5 määratletud jätkuv samaväärsus Euroopa Liidu eeskirjade ja COTIFi eeskirjade vahel, tuleks muuta COTIFi eeskirju.

               Uue teksti peamine eesmärk on laiendada sertifitseerimise varasemat ulatust, mis piirdus kaubavagunite ECMide sertifitseerimisega, kõigile veeremitüüpidele.

               Sellest tulenevalt ja olenemata küsimusest, kas sertifitseerimine on konkreetse ECMi puhul kohustuslik, peavad kõik ECMid, sealhulgas need, mida ei ole sertifitseerinud välised sertifitseerimisasutused, vastama üldistele nõuetele ja kriteeriumidele, millega tagatakse hoolduse miinimumtase, mis on esitatud UTP ettepaneku II lisas.

               ATMFi ühtsetes eeskirjades (COTIFi lisa G ja edaspidi „ATMF“) kehtestatakse üldeeskirjad, mis käsitlevad hoolduse eest vastutavaid üksusi (ECMid).

               Lühidalt, kehtivate tekstide muutmiseks on kaks põhjust.

               –ECMide sertifitseerimise ulatus ATMFi uues A lisas ei piirdu ainult kaubavagunitega. See peaks kajastuma eelkõige ATMFi artiklis 15, millega antakse praegu ECMide sertifitseerimise volitused üksnes kaubavagunite jaoks.

               –ATMFi artiklis 3a viidatakse ELi õigusaktile, mis enam ei kehti (direktiiv 2004/49/EÜ
                  6
                tunnistati kehtetuks ja asendati direktiiviga (EL) 2016/798
                  7
               ).

               Järeldus: Euroopa Liit saab hääletada OTIFi pakutud hoolduse eest vastutavate üksuste (ECMid) kirjelduste täieliku läbivaatamise poolt.

               2.4.4.Kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmetega seotud UTP I lisas loetletud TAF KTK tehniliste dokumentide viidete ajakohastamine

               Kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmetega seotud UTPs viidatakse TAF KTK tehnilistele dokumentidele,
                  8
                mis avaldatakse ja mida regulaarselt ajakohastatakse Euroopa Liidu Raudteeameti (ERA) veebisaidil. Selline viide lisati UTPsse, et IT-alased sätted sisalduksid COTIFis, kuid neid haldaks ERA. Kuna kõnealuste viidete muutmine kujutab endast ametlikult kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmetega seotud UTP muutmist, peab selle kohta tegema otsuse tehniliste ekspertide komitee vastavalt COTIFi artikli 20 lõike 1 punktile b ning APTU artiklitele 6 ja 8a.

               Sellest tulenevalt on vaja muuta kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmetega seotud UTP I lisas osutatud tehnilisi dokumente, et parandada vead, võtta arvesse tagasisidet, pidada sammu tehnika arenguga ja säilitada nende samaväärsus ELis kohaldatavate kirjeldustega.

               Järeldus: Euroopa Liit saab hääletada OTIFi esitatud ettepaneku poolt ajakohastada TAF KTK tehniliste dokumentide viiteid.

               2.5.Liidu pädevus ja hääleõigus

               Vastavalt Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta COTIFiga, mis kiideti heaks nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsusega) artiklile 6:

               „1. Liidu ainupädevusse kuuluvate küsimuste otsustamisel kasutab liit konventsiooni raames oma liikmesriikide hääleõigust.

               2. Otsuste tegemisel küsimustes, kus liidul on oma liikmesriikidega jagatud pädevus, kasutab hääleõigust kas liit või tema liikmesriigid.

               3. Konventsiooni artikli 26 lõike 7 kohaselt on liidul sama palju hääli, kui palju on tal liikmeid, kes on ühtlasi konventsiooni liikmesriigid. Kui liit hääletab, siis liikmesriigid ei hääleta.“

               Liidu õiguse kohaselt on liidul ainupädevus raudteetranspordi valdkonnas juhul, kui COTIF või selle kohaselt vastu võetud õiguslikud vahendid võivad mõjutada või muuta liidus kehtivaid eeskirju.

               Kavandatavate otsuse eesmärk on

               ·viia vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTP ning veeremi – kaubavagunitega seotud UTP kooskõlla komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/387
                  9
               ;

               ·viia puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste raudteesüsteemile juurdepääsuga seotud UTP kooskõlla komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/772
                  10
               ;

               ·võtta kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/773
                  11
                vastu uus rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatav UTP;

               ·võtta kooskõlas komisjoni määrusega (EL) nr 1299/2014
                  12
                (muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/776
                  13
               ) vastu taristu allsüsteemi suhtes kohaldatav UTP;

               ·teha OTIFi läbivaatamiskomiteele ettepanek vaadata läbi ATMF hoolduse eest vastutavate üksuste (ECMid) osas, et viia see kooskõlla direktiiviga (EL) 2016/798
                  14
               ;

               ·ühtlustada kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmetega seotud UTP I lisas loetletud TAF KTK tehniliste dokumentide viiteid
                  15
               .

               Kõnealuste otsuste vastuvõtmine mõjutab selgelt liidu eeskirju.

               Liit, keda esindab komisjon, kasutab nende otsuste vastuvõtmisel hääleõigust.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liit peaks eespool nimetatud põhjustel andma oma poolthääle.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  16
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  17
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Aktid, mille CTE peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Kavandatavad aktid on õigusliku toimega, kuna need muudavad OTIFi õigusraamistikku, viies COTIFi UTPd kooskõlla ELi KTKdega ning ECMe käsitleva määruse ja riikliku raudteeveeremiregistri kirjeldused vastavate ELi rakendusmäärustega, ning on liidu jaoks siduvad.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud raudteetranspordiga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 91.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0095 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitee 13. istungjärgul seoses vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTP, veeremi – kaubavagunitega seotud UTP, puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste raudteesüsteemile juurdepääsuga seotud UTP muudatuste vastuvõtmisega, rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatava UTP ja taristu allsüsteemi suhtes kohaldatava UTP vastuvõtmisega, kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmetega seotud UTP I lisas loetletud TAF KTK tehniliste dokumentide viidete ajakohastamisega ning ATMFi läbivaatamisega hoolduse eest vastutavate üksuste (ECMid) osas

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit ühines 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (edaspidi „COTIF“), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga, kooskõlas nõukogu otsusega 2013/103/EL
                  18
               .

               (2)Kõik liikmesriigid, välja arvatud Küpros ja Malta, on COTIFi osalised.

               (3)Vastavalt COTIFi artikli 13 lõike 1 punktile f loodi Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitee (edaspidi „CTE“).

               (4)COTIFi artikli 20 lõike 1 punkti b ja lisa F (APTU) artikli 6 kohaselt on CTE pädev vastu võtma või muutma muu hulgas ühtseid tehnilisi eeskirju (UTP), mis käsitlevad vedureid ja reisijateveoveeremit (UTP LOC&PAS), kaubavaguneid (UTP WAG), puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste raudteesüsteemile juurdepääsu (UTP PRM), kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmetega seotud I lisas osutatud tehnilisi dokumente (UTP TAF), ning rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatavat UTPd ja taristu allsüsteemi suhtes kohaldatavat UTPd.

               (5)Kooskõlas ATMFi artikli 15 lõikega 2 on CTE pädev tegema ettepaneku ATMFi läbivaatamiseks hoolduse eest vastutavate üksuste (ECMid) osas.

               (6)CTE on lisanud oma 22. juunil 2021 toimuva 13. istungjärgu päevakorda ettepaneku selliste otsuste kohta, millega muudetakse vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTPd, veeremi – kaubavagunitega seotud UTPd, puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste raudteesüsteemile juurdepääsuga seotud UTPd ning millega võetakse vastu rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatav UTP ja taristu allsüsteemi suhtes kohaldatav UTP ning millega ajakohastatakse kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmetega seotud UTP I lisas loetletud TAF KTK tehniliste dokumentide viiteid ning vaadatakse läbi ATMF hoolduse eest vastutavate üksuste (ECMid) osas.

               (7)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel CTEs ja seoses ATMFi läbivaatamisega OTIFi läbivaatamiskomitees, kuna kavandatavad otsused on liidu jaoks siduvad.

               (8)Kõnealuste otsuste eesmärk on viia vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTP, veeremi – kaubavagunitega seotud UTP ning puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste raudteesüsteemile juurdepääsuga seotud UTP kooskõlla komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/387
                  19
                ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/772
                  20
               , võtta kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/773
                  21
                ja komisjoni määrusega (EL) nr 1299/2014
                  22
                (mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/776)
                  23
                vastu uus rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatav UTP ja uus taristu allsüsteemi suhtes kohaldatav UTP ning teha OTIFi läbivaatamiskomiteele ettepanek vaadata läbi ATMF hoolduse eest vastutavate üksuste (ECMid) osas, et viia see kooskõlla direktiiviga (EL) 2016/798
                  24
               .

               (9)Kavandatavad otsused on kooskõlas liidu õiguse ja strateegiliste eesmärkidega, kuna need aitavad viia OTIFi õigusaktid kooskõlla liidu õiguse samaväärsete sätetega, ning seepärast peaks liit neid toetama,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni alusel loodud tehniliste ekspertide komitee 13. istungjärgul võetav seisukoht seoses vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTP, kaubavagunitega seotud UTP, puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste raudteesüsteemile juurdepääsuga seotud UTP muudatuste vastuvõtmisega, rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatava UTP ja taristu allsüsteemi suhtes kohaldatava UTP vastuvõtmisega, kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmetega seotud UTP I lisas loetletud TAF KTK tehniliste dokumentide viidete ajakohastamisega ning ATMFi läbivaatamisega hoolduse eest vastutavate üksuste (ECMid) osas on järgmine:

               (1)hääletada CTE ettepaneku poolt muuta vedurite ja reisijateveoveeremiga seotud UTPd, nagu on esitatud CTE töödokumentides „TECH-20041-CTE13-UTP LOC PAS“ (lisa) ja „TECH-20041 LOC PAS“ (otsus);

               (2)hääletada CTE ettepaneku poolt muuta veeremi – kaubavagunitega seotud UTPd, nagu on esitatud CTE töödokumentides „TECH-20042-CTE13 WAG“ (muudatuste eelnõu) ja „TECH-20042 WAG“ (otsus);

               (3)hääletada CTE ettepaneku poolt muuta puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste raudteesüsteemile juurdepääsuga seotud UTPd, nagu on esitatud CTE töödokumentides „TECH-20043-CTE UTP PRM“ (muudatuste eelnõu) ja „TECH-20043 PRM“ (otsus);

               (4)hääletada CTE ettepaneku poolt võtta vastu rongi koosseisu ja marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatav UTP, nagu on esitatud CTE töödokumentides „TECH-20039 UTP TCRC“ ja „TECH-20039 TCRC“ (otsus);

               (5)hääletada CTE ettepaneku poolt võtta vastu taristu allsüsteemi suhtes kohaldatav UTP, nagu on esitatud CTE töödokumentides „TECH-20040-UTP INF“ (eelnõu) ja „TECH-20040 INF“ (otsus);

               (6)hääletada CTE ettepaneku poolt ajakohastada kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmetega seotud UTP I lisas loetletud TAF KTK tehniliste dokumentide viiteid, nagu on esitatud CTE töödokumendis „TECH-21009-CTE UTP TAF“ (otsus);

               (7)hääletada ATMFi läbivaatamise poolt hoolduse eest vastutavate üksuste (ECMid) osas, nagu on esitatud CTE töödokumendis „TECH-20045 ATMF“ (otsus).

               Artikkel 2

               Pärast vastuvõtmist avaldatakse tehniliste ekspertide komitee otsused ja nende jõustumise kuupäev Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsus 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 51, 23.2.2013, lk 1).

                     (2)

                        Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).

                     (3)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/776, millega muudetakse komisjoni määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1299/2014, (EL) nr 1301/2014, (EL) nr 1302/2014, (EL) nr 1303/2014 ja (EL) 2016/919 ning komisjoni rakendusotsust 2011/665/EL Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/797 vastavusse viimise ja komisjoni delegeeritud otsuses (EL) 2017/1474 sätestatud konkreetsete eesmärkide rakendamise osas (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 108).

                     (4)

                        Komisjoni 9. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/387, millega muudetakse määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1302/2014 ja (EL) 2016/919 kasutusala laiendamise ja üleminekuperioodide osas (ELT L 73, 10.3.2020, lk 6).

                     (5)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/772, millega muudetakse määrust (EL) nr 1300/2014 seoses vara inventarinimestikuga, et teha kindlaks juurdepääsu tõkestavad asjaolud, teavitada kasutajaid, teha järelevalvet juurdepääsuvõimaluste tagamisel tehtud edusammude üle ja hinnata neid edusamme (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 1).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv).

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102).

                     (8)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/778, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1305/2014 muudatuste juhtimise osas (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 356).

                     (9)

                        Komisjoni 9. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/387, millega muudetakse määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1302/2014 ja (EL) 2016/919 kasutusala laiendamise ja üleminekuperioodide osas (ELT L 73, 10.3.2020, lk 6).

                     (10)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/772, millega muudetakse määrust (EL) nr 1300/2014 seoses vara inventarinimestikuga, et teha kindlaks juurdepääsu tõkestavad asjaolud, teavitada kasutajaid, teha järelevalvet juurdepääsuvõimaluste tagamisel tehtud edusammude üle ja hinnata neid edusamme (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 1).

                     (11)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 5).

                     (12)

                        Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1299/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „taristu“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 1).

                     (13)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/776, millega muudetakse komisjoni määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1299/2014, (EL) nr 1301/2014, (EL) nr 1302/2014, (EL) nr 1303/2014 ja (EL) 2016/919 ning komisjoni rakendusotsust 2011/665/EL Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/797 vastavusse viimise ja komisjoni delegeeritud otsuses (EL) 2017/1474 sätestatud konkreetsete eesmärkide rakendamise osas (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 108).

                     (14)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102).

                     (15)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/778, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1305/2014 muudatuste juhtimise osas (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 356).

                     (16)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (17)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (18)

                        Nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsus 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 51, 23.2.2013, lk 1).

                     (19)

                        Komisjoni 9. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/387, millega muudetakse määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1302/2014 ja (EL) 2016/919 kasutusala laiendamise ja üleminekuperioodide osas (ELT L 73, 10.3.2020, lk 6).

                     (20)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/772, millega muudetakse määrust (EL) nr 1300/2014 seoses vara inventarinimestikuga, et teha kindlaks juurdepääsu tõkestavad asjaolud, teavitada kasutajaid, teha järelevalvet juurdepääsuvõimaluste tagamisel tehtud edusammude üle ja hinnata neid edusamme (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 1).

                     (21)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 5).

                     (22)

                        Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1299/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „taristu“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 1).

                     (23)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/776, millega muudetakse komisjoni määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1299/2014, (EL) nr 1301/2014, (EL) nr 1302/2014, (EL) nr 1303/2014 ja (EL) 2016/919 ning komisjoni rakendusotsust 2011/665/EL Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/797 vastavusse viimise ja komisjoni delegeeritud otsuses (EL) 2017/1474 sätestatud konkreetsete eesmärkide rakendamise osas (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 108).

                     (24)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.4.2021
            COM(2021) 194 final
            2021/0100(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil seoses teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni III lisa muudatustega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlev Rotterdami konventsioon (edaspidi „Rotterdami konventsioon”) jõustus 24. veebruaril 2004. See kiideti heaks nõukogu otsusega teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta (2006/730/EÜ, tagasiulatuva jõuga alates 19. detsembrist 2002)
                     1
                   ning see jõustus Euroopa Ühenduses 24. veebruaril 2004. Konventsiooni eesmärk on suurendada jagatud vastutust ning soodustada poolte koostööd teatavate ohtlike kemikaalide rahvusvahelises kaubanduses, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda võimaliku kahjuliku mõju eest ning soodustada selliste kemikaalide keskkonnahoidlikku kasutamist. Konventsiooniga nähakse ette raamistik teatavate kemikaalide omadusi käsitleva teabe vahetamiseks, nende importi ja eksporti käsitleva siseriikliku otsustamisprotsessi jaoks ning asjaomaste otsuste edastamiseks konventsiooniosalistele.

                  Rotterdami konventsioonis sätestatud kohustusi rakendatakse liidu õiguses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrusega (EL) nr 649/2012
                     2
                  .

                  Konventsiooni artikli 18 kohaselt asutatud konventsiooniosaliste konverents on Rotterdami konventsiooni juhtorgan. See organ kohtub tavaliselt iga kahe aasta tagant, et jälgida konventsiooni rakendamist. Samuti hindab konverents talle kemikaalide hindamise komitee poolt arutamiseks esitatud kemikaale.

                  Konventsiooni artikli 5 lõike 1 kohaselt peavad konventsiooniosalised edastama teatised lõplike regulatiivmeetmete kohta, mis on võetud kemikaali kasutamise keelamiseks või rangeks piiramiseks riiklikul tasandil. Kui sekretariaat on saanud sama kemikaali kohta kaks sellist teatist kahelt konventsiooniosaliselt, kes kuuluvad kahte erinevasse PIC-piirkonda, esitatakse need teatised kemikaalide hindamise komiteele. Kemikaalide hindamise komitee vaatab need teatised läbi konventsiooni II lisas sätestatud kriteeriumide suhtes. Sellise läbivaatamise tulemuse alusel soovitas kemikaalide hindamise komitee kanda konventsiooni III lisasse atsetokloori, karbosulfaani, krüsotiilasbesti, dekabromodifenüüleetri, fentiooni (üliväikeses koguses valmistatavad tooted, mille koostises on toimeainet vähemalt 640 g/l), vedeltooted (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), mille koostises on parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l, ning perfluorooktaanhappe (PFOA), selle soolad ja PFOAga seotud ühendid, sest kõik kriteeriumid olid täidetud. Lisade muudatuste vastuvõtmise menetlus on ette nähtud konventsiooni artikliga 22.

                  Kooskõlas konventsiooni artikliga 23 on igal osalisel üks hääl. Piirkondlikel majandusintegratsiooni organisatsioonidel, nagu EL, on aga nii palju hääli, kui palju nende liikmesriike on konventsiooni osalised.

                  Kümnendal korralisel istungil kaalub osaliste konverents, kas võtta vastu otsused, mis käsitlevad atsetokloori, karbosulfaani, krüsotiilasbesti, dekabromodifenüüleetri, fentiooni (üliväikeses koguses valmistatavad tooted, mille koostises on toimeainet vähemalt 640 g/l), vedeltooted (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), mille koostises on parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l, ning perfluorooktaanhappe (PFOA), selle soolade ja PFOAga seotud ühendite kandmist konventsiooni III lisasse.

                  III lisasse kandmine tähendab, et asjaomaste kemikaalide suhtes rakendatakse eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri, kui nendega kaubeldakse rahvusvaheliselt. Selleks peavad konventsiooniosalised esitama sekretariaadile impordivastused, et sekretariaat saaks teha need impordivastused kõigile konventsiooniosalistele kättesaadavaks. Eksportivad konventsiooniosalised peavad kõnealuste kemikaalide eksportimisel neid impordivastuseid järgima.

                  Kavandatav akt muutub konventsiooniosalistele siduvaks vastavalt konventsiooni artikli 22 lõike 5 punktile c, milles on öeldud: „Hoiulevõtja teatab kohe kõikidele konventsiooniosalistele III lisa muutmist käsitlevast otsusest. Muudatus jõustub kõikide konventsiooniosaliste suhtes nimetatud otsuses kindlaksmääratud kuupäevast.“

                  Liidus on asjakohaste õigusaktidega keelatud kasutada atsetokloori, karbosulfaani, krüsotiilasbesti, fentiooni (üliväikses koguses valmistatavad tooted, mille koostises on toimeainet vähemalt 640 g/l) ja vedeltooteid (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), mille koostises on parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l. Dekabromodifenüüleetri ja perfluorooktaanhappe (PFOA), selle soolade ja PFOAga seotud ühendite kasutamine on piiratud määrusega (EL) 2019/1021 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta,
                     3
                   sest mõlema kemikaali suhtes kohaldatakse püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni.

                  Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsil võetav seisukoht seoses III lisa muutmise otsuste kavandatava vastuvõtmisega. Kõnealuse muutmise tulemusena lisatakse III lisasse atsetokloor, karbosulfaan, krüsotiilasbest, dekabromodifenüüleeter, fentioon (üliväikeses koguses valmistatavad tooted, mille koostises on toimeainet vähemalt 640 g/l), vedeltooted (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), mille koostises on parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l, ning perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOAga seotud ühendid.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanek on kooskõlas määrusega (EL) nr 649/2012 ja täiendab seda. Kõnealuse määrusega rakendatakse liidus Rotterdami konventsiooni. Samuti on ettepanek kooskõlas konventsiooni eesmärgiga suurendada jagatud vastutust ning soodustada poolte koostööd teatavate ohtlike kemikaalide rahvusvahelises kaubanduses, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda võimaliku kahjuliku mõju eest ning soodustada selliste kemikaalide keskkonnahoidlikku kasutamist.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ettepanek on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1107/2009, määrusega (EL) nr 528/2012 ja määrusega (EÜ) nr 1907/2006, sest see ei mõjuta otsuseid kemikaalide Euroopa Liidus turule laskmise kohta.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Kavandatava nõukogu otsuse menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9, mis on asjakohane alus õigusaktile, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht seoses rahvusvahelise lepinguga, käesoleval juhul Rotterdami konventsiooniga.

                  Materiaalõiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1, võttes arvesse, et Rotterdami konventsiooni alusel kokku lepitud meetmetega soovitakse eelkõige saavutada keskkonnaalast eesmärki (st inimeste tervise ja keskkonna kaitse teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide rahvusvahelise kauplemise kontrollimise kaudu).

                  Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Inimeste tervise ja keskkonna kaitsmine teatavate ohtlike kemikaalide võimaliku kahjuliku mõju eest ning nende kemikaalide keskkonnahoidliku kasutamise soodustamine on üleilmse mõõtmega ülesanne ning Rotterdami konventsiooni rakendatakse liidus määrusega (EL) nr 649/2012. Kuna liit on konventsiooni osaline, on asjakohane, et liit osaleb konventsiooniosaliste konverentsil otsuste tegemisel.

               •Proportsionaalsus

                  Inimeste tervise ja keskkonna kaitsmine teatavate ohtlike kemikaalide võimaliku kahjuliku mõju eest ning nende kemikaalide keskkonnahoidliku kasutamise soodustamine on üleilmse mõõtmega ülesanne ning eeldab üleilmseid jõupingutusi. Konventsiooni kemikaalide läbivaatamise komitee on soovitanud kanda III lisasse atsetokloor, karbosulfaan, krüsotiilasbest, dekabromodifenüüleeter, fentioon (üliväikeses koguses valmistatavad tooted, mille koostises on toimeainet vähemalt 640 g/l), vedeltooted (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), mille koostises on parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l, ning perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOAga seotud ühendid, sest need kemikaalid vastavad konventsiooni II lisas esitatud kriteeriumidele. Seepärast on proportsionaalne toetada nende kemikaalide lisamist konventsiooni III lisasse, et tagada asjakohaste meetmete võtmine ülemaailmsel tasandil.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Sidusrühmadega ei ole süstemaatiliselt konsulteeritud, sest mõju Euroopa Liidu sidusrühmadele puudub, välja arvatud asjaolu, et nende kemikaalide eksportimisel tuleb järgida teatavaid eeskirju. Kuid sidusrühmadega konsulteeriti pidevalt sel ajal, kui konventsiooni kemikaalide hindamise komitee vaatas läbi neid kemikaale käsitlevaid teatisi, ning sidusrühmade märkusi võeti arvesse.

               •Mõju hindamine

                  Mõju ei hinnatud, sest otsused, mis konventsiooni alusel võidakse vastu võtta, ei mõjuta nende kemikaalide kasutamist Euroopa Liidus.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ettepanekul võib olla väike mõju äritegevusele, sest kõnealuseid kemikaale ei kasutata liidus kaubanduslikul eesmärgil, kuid neid võib toota ekspordiks, ning seetõttu ei tehta erandit mikroettevõtjatele ega lisata erieeskirju VKEdele. Ettepanekul võib olla väike mõju ELi valdkondlikule konkurentsivõimele või liidu ja kolmandate riikide vahelisele kaubandusele, sest nende kemikaalidega rahvusvahelisel kauplemisel tuleb järgida teatavaid eeskirju.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Rakenduskava, järelevalvet, hindamist ja aruandlust ei peeta vajalikuks.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ettepanekuga antakse komisjonile volitused toetada Euroopa Liidu nimel Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsil atsetokloori, karbosulfaani, krüsotiilasbesti, dekabromodifenüüleetri, fentiooni (üliväikeses koguses valmistatavad tooted, mille koostises on toimeainet vähemalt 640 g/l), vedeltooted (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), mille koostises on parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l, ning perfluorooktaanhappe (PFOA), selle soolade ja PFOAga seotud ühendite nimekirja kandmist.

               2021/0100 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil seoses teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni III lisa muudatustega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlev Rotterdami konventsioon (edaspidi „konventsioon“) jõustus 24. veebruaril 2004 ning see sõlmiti liidu nimel nõukogu otsusega 2006/730/EÜ
                  4
               .

               (2)Rotterdami konventsiooni rakendatakse liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrusega (EL) nr 649/2012
                  5
               .

               (3)Konventsiooni artikli 7 kohaselt otsustab konventsiooniosaliste konverents, kas kanda kemikaalid III lisasse.

               (4)Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsi kümnendal istungil võetakse eeldatavasti vastu otsused täiendavate kemikaalide III lisasse kandmise kohta.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil võetav seisukoht, kuna kõnealused otsused on liidule siduvad.

               (6)Et tagada importivatele riikidele kaitse Rotterdami konventsiooni alusel ja arvestades, et kõik asjakohased konventsiooni kriteeriumid on täidetud, on vajalik ja asjakohane toetada Rotterdami konventsiooni allorgani kemikaalide hindamise komitee soovitust kanda Rotterdami konventsiooni III lisasse atsetokloor, karbosulfaan, krüsotiilasbest, dekabromodifenüüleeter, fentioon (üliväikses koguses valmistatavad tooted, mille koostises on toimeainet vähemalt 640 g/l), vedeltooted (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), mille koostises on parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l, ning perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOAga seotud ühendid. Nende ainete kasutamine on liidus juba keelatud või rangelt piiratud ja neist suurema osa suhtes kohaldatakse Rotterdami konventsiooni nõuetest rangemaid ekspordinõudeid vastavalt määrusele (EL) nr 649/2012,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Rotterdami konventsiooniosaliste konverentsi kümnendal istungil on, et liit toetab teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni III lisa muudatuste vastuvõtmist seoses atsetokloori, karbosulfaani, krüsotiilasbesti, dekabromodietüüleetri, fentiooni (üliväikses koguses valmistatavad tooted, mille koostises on toimeainet vähemalt 640 g/l), vedeltoodete (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), mille koostises on parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l, ning perfluorooktaanhappe (PFOA), selle soolade ja PFOAga seotud ühendite kandmisega kõnealusesse lisasse.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 25. septembri 2006. aasta otsus 2006/730/EÜ teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta (ELT L 299, 28.10.2006, lk 23).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 60).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1021 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (ELT L 169, 25.6.2019, lk 45).

                     (4)

                        Nõukogu 25. septembri 2006. aasta otsus 2006/730/EÜ teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta (ELT L 299, 28.10.2006, lk 23).

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 60).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.6.2021
            COM(2021) 352 final
            2021/0173(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni raames seoses Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi veealuse mäe merekaitseala (NACESe merekaitseala) piiritlemist käsitleva otsusega ja kõnealuse piirkonna haldamist käsitleva soovitusega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjonis liidu nimel võetav seisukoht seoses Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni (edaspidi „OSPARi konventsioon“) raames Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi veealuse mäe merekaitseala (edaspidi „NACESe merekaitseala“) piiritlemist käsitleva otsuse ja kõnealuse piirkonna haldamist käsitleva soovituse kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.OSPARi konventsioon

               OSPARi konventsiooni eesmärk on kaitsta Kirde-Atlandi merepiirkonda inimtegevuse kahjuliku mõju eest, et kaitsta inimeste tervist ja mereökosüsteeme ning võimaluse korral taastada kahjustatud merealad. Konventsioonil on 16 osalist: Belgia, Taani, EL,
                  1
                Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Island, Iirimaa, Madalmaad, Norra, Portugal, Hispaania, Rootsi, Ühendkuningriik, Luksemburg ja Šveits. Konventsioon oli allakirjutamiseks avatud Oslo ja Pariisi komisjoni ministrite kohtumisel 22. septembril 1992 Pariisis ja see jõustus 25. märtsil 1998.

               2.2.Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjon

               OSPARi konventsiooni artikli 10 kohaselt moodustatud Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjon (edaspidi „OSPARi komisjon“) koosneb iga konventsiooniosalise esindajatest ning see tuleb kokku korrapäraste ajavahemike järel ja igal ajal konkreetsete asjaolude tõttu. Komisjoni ülesannete hulka kuulub järelevalve konventsiooni rakendamise üle ning merepiirkonna tingimuste, võetavate meetmete tõhususe, seatud prioriteetide ja mis tahes täiendavate või mitmesuguste meetmete vajaduse läbivaatamine.

               Vastavalt konventsiooni artiklile 20 on igal konventsiooniosalisel komisjonis üks hääl. ELil on nii palju hääli, kui palju on konventsiooniosalisest liikmesriike. EL ei kasuta oma hääleõigust, kui seda teevad liikmesriigid, ja vastupidi.

               Vastavalt konventsiooni artikli 15 lõikele 3 võtab komisjon konventsiooni muudatused vastu konventsiooniosaliste ühehäälse otsusega.

               2.3.OSPARi komisjoni kavandatavad aktid

               1. oktoobril 2021 peab OSPARi komisjon iga-aastasel ministrite kohtumisel vastu võtma NACESe merekaitseala piiritlemist käsitleva otsuse ja kõnealuse piirkonna haldamist käsitleva soovituse (edaspidi „kavandatavad aktid“).

               OSPARi komisjoni kavandatava otsusega piiritlemise kohta kehtestatakse NACESe merekaitseala ja määratakse kindlaks selle piiride geograafilised koordinaadid (laius- ja pikkuskraadid). OSPARi komisjoni kavandatava soovitusega NACESe merekaitseala haldamise kohta püütakse juhendada OSPARi konventsiooni osalisi selliste meetmete vastuvõtmisel, millega kaitsta ja säilitada merelinde ja ökosüsteeme, sh nende elurikkust ning neid populatsioone toetavaid protsesse, kooskõlas eespool nimetatud soovituse lisas esitatud üldiste ja konkreetsete kaitse-eesmärkidega.

               Lõpuleviidud teaduslikud lisaanalüüsid piirkonna kui merelindude toitumiskoha tähtsuse kindlakstegemiseks on esitatud 2020. aasta detsembris avaldatud põhjalikus dokumendis
                  2
               . Kui merekaitseala on kindlaks määratud, oleks kavandatav merekaitseala OSPARi võrgustiku suurim ala, mis hõlmab ligikaudu 600 000 km² (Prantsusmaa pindala), ning sellest saaks OSPARi merepiirkonnas ühiselt kindlaks määratud kaheksas, riikide jurisdiktsiooni alt välja jääv merekaitseala.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Korduvalt on tunnistatud vajadust kaitsta merede elurikkust ja ökosüsteeme, sealhulgas riikide jurisdiktsiooni alt välja jäävatel merealadel. 2020. aasta oktoobris nõukogus vastu võetud järeldustes komisjoni teatise „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ kohta kutsutakse üles seadma kõrgeid sihte bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 15. konverentsil ning väljendatakse heameelt eesmärgi üle – kaitsta vähemalt 30 % ELi merealast, millest üks kolmandik on rangelt kaitstud ja moodustab 10 % ELi merepiirkonnast. Ühtlasi rõhutatakse, et see on eesmärk, mille liikmesriigid peavad ühiselt saavutama, ning tunnistatakse tungivat vajadust suurendada jõupingutusi, et tagada kõigi kaitsealade tõhus majandamine, määrata kindlaks selged kaitse-eesmärgid ja -meetmed ning neid asjakohaselt jälgida ja karmistada. Peale selle toonitatakse, kui oluline on püüda saavutada elurikkust käsitlevate mitmepoolsete lepingute (nt OSPAR) omavaheline koostoime ja nendega kaasevad hüved, ning integreerida elurikkusega seotud kaalutlused ja eesmärgid asjaomastesse rahvusvahelistesse ja piirkondlikesse protsessidesse. Sellega seoses kinnitatakse ELi toetust, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) alusel sõlmitaks 2021. aastal ambitsioonikas, õiguslikult siduv rahvusvaheline kokkulepe riikide jurisdiktsiooni alt välja jäävate alade merekeskkonna elurikkuse kohta. Lõpetuseks kinnitatakse taas ELi toetust Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni raames kolme suure merekaitseala kindlaksmääramisele Lõuna-Jäämeres.

               Pidades silmas OSPARi komisjoni ministrite järgmist kohtumist oktoobris, on liidu seisukoht vajalik, sest OSPARi komisjoni kavandatud otsus piiritlemise kohta, mis võetakse vastu koos merekaitsealade haldamist käsitleva soovitusega, on õiguslikult siduv tekst. Isegi kui soovitus ei oleks õiguslikult siduv, tehakse ettepanek, et liidu seisukoht hõlmaks mõlemat kavandatavat akti, kuna need on omavahel tihedalt seotud. Kuna otsus ja soovitus hõlbustavad ELi rahvusvaheliste kohustuste ja eesmärkide täitmist ning täiustavad keskkonnakaitset, tehakse ettepanek, et liit toetaks nende vastuvõtmist.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               OSPARi komisjon on lepinguga (st OSPARi konventsiooniga) moodustatud organ.

               Otsus, mille OSPARi komisjon peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt, kuna kõik OSPARi komisjoni otsused on konventsiooniosalistele vastavalt OSPARi konventsioonile (artikli 13 lõige 2) õiguslikult siduvad. Kuigi soovitused ei ole õiguslikult siduvad, on OSPARi komisjoni soovitus NACESe merekaitseala haldamise kohta käesoleval juhul tihedalt seotud OSPARi komisjoni otsusega piiritlemise kohta ja seetõttu on asjakohane käsitleda neid liidu ühtse seisukoha alusel.

               Kavandatavate aktidega ei täiendata ega muudeta OSPARi konventsiooni institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnakaitsega.

               Seega on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2021/0173 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni raames seoses Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi veealuse mäe merekaitseala (NACESe merekaitseala) piiritlemist käsitleva otsusega ja kõnealuse piirkonna haldamist käsitleva soovitusega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon
                  3
                (edaspidi „konventsioon“), mille osaline liit on, jõustus 25. märtsil 1998.

               (2)Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt võib konventsiooni artikli 10 lõike 1 alusel moodustatud komisjon („OSPARi komisjon“) kooskõlas konventsiooni artikliga 13 võtta vastu otsuseid ja soovitusi.

               (3)OSPARi komisjon võtab oma 24. istungil / 1. oktoobril 2021 peetaval kohtumisel vastu otsuse Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi veealuse mäe merekaitseala (edaspidi „NACESe merekaitseala“) piiritlemise kohta ja soovituse kõnealuse ala majandamise kohta.

               (4)OSPARi komisjoni kavandatava otsusega kehtestatakse NACESe merekaitseala ja määratakse kindlaks selle piirid.

               (5)OSPARi komisjoni kavandatava soovituse eesmärk on juhendada konventsiooniosalisi nende tegevuses ja soovituse lisas esitatud kaitse-eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete vastuvõtmisel.

               (6)OSPARi komisjoni kahe kavandatava akti vahel on tihe seos ja seetõttu on asjakohane käsitleda neid liidu sama seisukoha alusel.

               (7)On asjakohane kehtestada liidu nimel OSPARi komisjonis võetav seisukoht, kuna kõnealuse komisjoni tehtav otsus on liidu jaoks siduv,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               OSPARi komisjoni 24. istungil / kohtumisel liidu nimel võetav seisukoht on toetada Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi veealuse mäe merekaitseala (NACESe merekaitseala) piiritlemist käsitleva otsuse ja kõnealuse piirkonna majandamist käsitleva soovituse vastuvõtmist.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 7. oktoobri 1997. aasta otsus 98/249/EÜ Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 104, 3.4.1998, lk 1).

                     (2)

                  https://www.ospar.org/documents?v=43885

                     (3)

                        EÜT L 104, 3.4.1998, lk 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.7.2021
            COM(2021) 363 final
            2021/0179(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega lubatakse liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Jamaica ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Praeguseks 101 riigi (sealhulgas kõik ELi liikmesriigid) poolt ratifitseeritud rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni (edaspidi „1980. aasta Haagi konventsioon“) eesmärk on taastada endine olukord, mille käigus ebaseaduslikult ära viidud või kinni peetud lapsed tagastatakse kiiresti konventsiooniosaliste kindlaks määratud keskasutustevahelise koostöösüsteemi kaudu.

                  Kuna lapseröövi ennetamine on oluline osa lapse õiguste edendamist käsitlevast ELi poliitikast, tegeleb Euroopa Liit rahvusvahelisel tasandil aktiivselt 1980. aasta Haagi konventsiooni kohaldamise tõhustamisega ning kutsub kolmandaid riike üles konventsiooniga ühinema.

                  Jamaica andis 1980. aasta Haagi konventsiooni ühinemiskirja hoiule 24. veebruaril 2017. Konventsioon jõustus Jamaical 5. mail 2017.

                  1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 lõikes 4 on sätestatud, et konventsioon kehtib üksnes ühineva riigi ja nende lepinguosaliste riikide vahel, kes on tema ühinemise deklaratsiooniga heaks kiitnud.

                  ELi ainupädevust kolmandate riikide 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemise heakskiitmise küsimuses kinnitas Euroopa Liidu Kohus, kellega komisjoni algatusel konsulteeriti.

                  14. oktoobril 2014 kinnitas Euroopa Liidu Kohus oma arvamuses 1/13, et nõusoleku andmine kolmanda riigi ühinemiseks 1980. aasta Haagi rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva konventsiooniga kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse.

                  Kohus nõudis selles küsimuses üksmeelt ELi tasandil, et hoida ära olukordi, kus eri liikmesriigid toimivad erinevalt (géométrie variable).

                  Kuna rahvusvahelise lapseröövi küsimus kuulub Euroopa Liidu ainuvälispädevusse, tuleb otsus Jamaica ühinemiseks nõusoleku andmise kohta võtta ELi tasandil vastu nõukogu otsuse kujul. Euroopa Liidu liikmesriigid peaksid seega esitama Euroopa Liidu huvides Jamaica ühinemist käsitleva kirjaliku nõusoleku.

                  Euroopa Liidu liikmesriikide nõusolek muudaks 1980. aasta Haagi konventsiooni kohaldatavaks Jamaica ja ELi liikmesriikide, v.a Taani vahel.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  1980. aasta Haagi konventsioon on nõukogu määruse nr 2201/2003 („Brüsseli IIa määrus“) rahvusvaheline analoog vanema sooritatud lapseröövide valdkonnas. See määrus on abieluasjade ja vanemliku vastutuse küsimustes tehtava ELi õigusalase koostöö nurgakivi.

                  Määruse üks peamisi eesmärke on hoida ära lapserööve liikmesriikide vahel, kehtestades menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine liikmesriiki, kus on nende alaline elukoht. Selleks sisaldab Brüsseli IIa määruse artikkel 11 1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatud menetlust, mida on täiendatud mõningate selgitustega, eelkõige sellistes küsimustes nagu lapse ärakuulamine, pärast tagastamistaotluse esitamist otsuse tegemiseks ettenähtud tähtaeg ja lapse tagasitoomisest keeldumise põhjendused. Määrusega on kehtestatud ka sätted, mis reguleerivad eri liikmesriikides väljastatud vastuolulisi tagasitoomise ja tagasitoomisest keeldumise otsuseid.

                  Euroopa Liit toetab rahvusvahelisel tasandil kolmandate riikide ühinemist 1980. aasta Haagi konventsiooniga, et liikmesriigid saaks rahvusvaheliste lapseröövidega tegeledes toetuda ühisele õigusraamistikule.

                  Ajavahemikul juunist 2015 kuni veebruarini 2019 on juba vastu võetud 18 nõukogu otsust, et kiita heaks 26 kolmanda riigi (Maroko, Singapur, Vene Föderatsioon, Albaania, Andorra, Seišellid, Armeenia, Korea Vabariik, Kasahstan, Peruu, Gruusia, Lõuna-Aafrika, Tšiili, Island, Bahama, Panama, Uruguay, Colombia, El Salvador, San Marino, Dominikaani Vabariik, Valgevene, Usbekistan, Honduras, Ecuador ja Ukraina) ühinemine 1980. aasta Haagi rahvusvahelise lapseröövi konventsiooniga
                     1
                  .

               •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

                  Käesolev ettepanek on seotud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud üldise eesmärgiga kaitsta lapse õigusi. 1980. aasta Haagi konventsiooni eesmärk on kaitsta last vanema sooritatud lapseröövi kahjuliku mõju eest ja tagada, et laps säilitaks kontakti mõlema vanemaga, näiteks tagades suhtlusõiguse tulemusliku kohaldamise.

                  Samuti tuleb rõhutada, et ettepanek on kooskõlas eesmärgiga edendada piiriüleste perekonnasiseste vaidluste lahendamiseks vahendusmenetluse kasutamist. Direktiivi vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades
                     2
                   kohaldatakse ka perekonnaõiguse suhtes ühises Euroopa õigusruumis. Ka 1980. aasta Haagi konventsioon kutsub üles perekonnasiseste vaidluste rahumeelsele lahendamisele. Üks 1980. aasta Haagi konventsioonil põhinev heade tavade juhend, mille Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents avaldas, on pühendatud vahendamise kasutamisele konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvaheliste perekonnasiseste lapsi puudutavate vaidluste lahendamiseks. Euroopa Komisjoni algatusel on see juhend tõlgitud lisaks inglise ja prantsuse keelele kõigisse ELi keeltesse ja ka araabia keelde, et toetada dialoogi riikidega, mis ei ole veel konventsiooni ratifitseerinud / sellega ühinenud, ja aidata leida konkreetseid viise rahvusvahelistest lapseröövidest tekkivate probleemide lahendamiseks
                     3
                  .

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  1980. aasta Haagi konventsiooni artiklis 38 on sätestatud, et „[ühinevate riikide] [ü]hinemine kehtib ühineva riigi ja ühinemise heaks kiitnud konventsiooniosalise kohta“. Võttes arvesse asjaolu, et otsuses käsitletakse liikmesriikide poolt liidu huvides antavat sõnaselget nõusolekut ühinevate riikide 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks, on kohaldatav õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 6. Materiaalõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 81 lõige 3; seepärast teeb nõukogu ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

                  Määrus (EÜ) nr 2201/2003 on Iirimaa suhtes siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

                  Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               •Proportsionaalsus

                  Käesolev ettepanek on koostatud kooskõlas nõukogu juba vastu võetud samateemaliste otsustega ning see ei lähe kaugemale, kui on vajalik ELi ühtse tegutsemise saavutamiseks rahvusvaheliste lapseröövide valdkonnas, tagades, et ELi liikmesriigid annavad ettenähtud aja jooksul nõusoleku Jamaica ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Euroopa Liidu liikmesriigid, kellega komisjon konsulteeris nende valmisoleku asjus anda nõusolek Jamaica ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, esitasid pooldava arvamuse.

                  2. juuli 2019. aasta ekspertide kohtumise arutelud näitasid, et liikmesriikidel ei ole Jamaica 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmisele vastuväiteid.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Valmistudes 2. juulil 2019 toimuvaks ekspertide kohtumiseks ja selle järelmeetmeteks, suhtles komisjon tihedalt Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi ja Jamaical asuva ELi delegatsiooniga.

               •Mõju hindamine

                  Sarnaselt ajavahemikul 2015–2019 juba vastu võetud nõukogu 18 otsusega teatavate kolmandate riikide 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemise heakskiitmise kohta ei ole käesoleva õigusakti iseloomu tõttu mõjuhinnangut tehtud. Kuid konventsiooni rakendamist Jamaical analüüsiti 2. juulil 2019 toimunud ekspertide kohtumisel, kus olid esindatud kõik ELi liikmesriigid.

                  Jamaica on täielikult pühendunud konventsiooni rakendamisele ja on vastu võtnud asjakohased siseriiklikud õigusaktid, mis hõlmavad pädevuse koondamist. Jamaica on nimetanud Haagi võrgustiku kohtuniku, kes teeb rakendusmeetmete alal keskasutusega koostööd. Koolitusega seoses on juba toimunud mitmed tegevused, näiteks kohtumised ja arutelud USA keskasutuse kohtunikuga seoses kohtu rolliga Haagi konventsiooni alusel käsitletavates inimröövijuhtumites, veebiseminarid USA keskasutusega, õppereis USAsse ja konverents Guyanas. 2018. aasta oktoobris osales Jamaica Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi korraldatud kohtumisel „Caribbean Meeting on International Child Protection – Implementing and Operating the Hague Child Protection Conventions“. Lapseröövijuhtumitega tegelevale personalile on pakutud vahendustegevusalast koolitust.

                  Nõusoleku Jamaica ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga on andnud 13 konventsiooniosalist, sealhulgas Šveits, Jaapan ja USA.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Kavandatud otsusel puudub mõju eelarvele.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Kuna ettepanek käsitleb ainult Euroopa Liidu liikmesriikidele antavat luba anda nõusolek Jamaica ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, piirdub selle rakendamise seire selle kontrollimisega, kas liikmesriigid järgivad kirjaliku nõusoleku sõnastust ja selle hoiuleandmise tähtaega ning kas nad teavitavad komisjoni hoiuleandmisest, nagu on sätestatud nõukogu otsuses.

               2021/0179 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega lubatakse liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Jamaica ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 81 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõikega 6,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  4

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liit on seadnud üheks eesmärgiks edendada lapse õiguste kaitset, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Selle poliitika oluliseks osaks on meetmed laste kaitsmiseks ebaseadusliku äraviimise või kinnipidamise eest.

               (2)Nõukogu on võtnud vastu määruse (EÜ) nr 2201/2003
                  5
                („Brüsseli IIa määrus“), mille eesmärk on kaitsta lapsi ebaseaduslikust äraviimisest või kinnipidamisest tuleneva kahjuliku mõju eest ning kehtestada menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine nende alalisse elukohta, ning tagada suhtlusõiguse ja eestkosteõiguse kaitse.

               (3)Brüsseli IIa määrus täiendab ja tugevdab rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni („1980. aasta Haagi konventsioon“), millega kehtestatakse rahvusvahelisel tasandil lepinguosaliste ja keskasutuste vaheline kohustuste ja koostöö süsteem eesmärgiga tagastada kiiresti ebaseaduslikult ära viidud või kinni peetud lapsed.

               (4)Kõik liidu liikmesriigid on 1980. aasta Haagi konventsiooni osalised.

               (5)Liit kutsub kolmandaid riike üles 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinema ning toetab 1980. aasta Haagi konventsiooni korrektset rakendamist, osaledes koos liikmesriikidega muu hulgas Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsil regulaarselt korraldatavates erikomisjonides.

               (6)Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kohaldatav ühine õigusraamistik on tõenäoliselt parim lahendus tundlikele rahvusvahelist lapseröövi käsitlevatele juhtumitele.

               (7)1980. aasta Haagi konventsioonis on sätestatud, et seda kohaldatakse ühineva riigi ja selliste lepinguosaliste vahel, kes on ühinemiseks oma kirjaliku nõusoleku andnud.

               (8)1980. aasta Haagi konventsiooniga ei saa ühineda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid, nagu liit. Seetõttu ei saa liit konventsiooniga ühineda ega ühineva riigi ühinemist käsitlevat kirjalikku nõusolekut hoiule anda.

               (9)Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu arvamusele 1/13 kuuluvad 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks antud kirjalikud nõusolekud liidu ainupädevusse välisasjades.

               (10)Jamaica andis oma 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemise kirja hoiule 24. veebruaril 2017. Konventsioon jõustus Jamaical 5. mail 2017.

               (11)Jamaical valitsevat olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et Euroopa Liidu liikmesriigid võivad anda liidu huvides nõusoleku Jamaica ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni tingimustele.

               (12)Seetõttu tuleks anda Euroopa Liidu liikmesriikidele luba anda liidu huvides hoiule oma kirjalik nõusolek Jamaica ühinemiseks kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud tingimustega.

               (13)Brüsseli IIa määrus on Iirimaa suhtes siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

               (14)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu liikmesriikidele antakse luba anda liidu huvides nõusolek Jamaica ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga (edaspidi „1980. aasta Haagi konventsioon“).

               Euroopa Liidu liikmesriigid annavad liidu huvides hiljemalt … [12 kuud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva] hoiule kirjaliku nõusoleku Jamaica ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, mis on sõnastatud järgmiselt:

               „[LIIKMESRIIGI täielik nimi] nõustub vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2021/... Jamaica ühinemisega rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga.“

               Euroopa Liidu liikmesriigid teavitavad nõukogu ja komisjoni Jamaica ühinemiseks antud kirjaliku nõusoleku hoiuleandmisest ning edastavad komisjonile kirjaliku nõusoleku teksti kahe kuu jooksul pärast selle hoiuleandmist.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Vastu on juba võetud 18 nõukogu otsust, millega lubatakse liikmesriikidel anda nõusolek järgmiste riikide ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga: Andorra (nõukogu 15. juuni 2015. aasta otsus 2015/1023); Seišellid (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2354); Venemaa (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2355); Albaania (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2356); Singapur (nõukogu 15. juuni 2015. aasta otsus 2015/1024); Maroko (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2357); Armeenia (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2358); Korea Vabariik (nõukogu 8. detsembri 2016. aasta otsus 2016/2313), Kasahstan (nõukogu 8. detsembri 2016. aasta otsus 2016/2311) ja Peruu (nõukogu 8. detsembri 2016. aasta otsus 2016/2312); Gruusia ja Lõuna-Aafrika (nõukogu 18. detsembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2462); Tšiili, Island ja Bahama (nõukogu 18. detsembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2424); Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvador (nõukogu 18. detsembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2464); San Marino (nõukogu 18. detsembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2463); Dominikaani Vabariik (nõukogu 18. veebruari 2019. aasta otsus (EL) 2019/305). Ecuador ja Ukraina (nõukogu 18. veebruari 2019. aasta otsus (EL) 2019/306); Honduras (nõukogu 18. veebruari 2019. aasta otsus (EL) 2019/307); Valgevene ja Usbekistan (nõukogu 18. veebruari 2019. aasta otsus (EL) 2019/308).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT L 136, 24.5.2008, lk. 3).

                     (3)

                  https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (4)

                        ELT C , , lk .

                     (5)

                        Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT L 338, 23.12.2003, lk 1).