               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.10.2019
            COM(2019) 448 final
            2019/0210(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2019) sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Nõukogu võttis 8. juulil 2019 vastu otsuse,
                     1
                   millega antakse Euroopa Komisjonile volitused alustada läbirääkimisi, et uuendada ELi ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist kalandusalast partnerluslepingut ja lepingu rakendusprotokolli, millega määratakse kindlaks partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, ning mis kaotab kehtivuse 15. novembril 2019.

                  Volitustega nähakse ette, et juhul, kui läbirääkimised Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahel uue säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli üle kestavad oodatust kauem, ning selleks, et vältida püügitegevuse katkemist pikaks perioodiks, peaks komisjonil olema võimalus leppida Mauritaania Islamivabariigiga kokku, et kehtivat partnerluslepingut ja selle protokolli pikendatakse maksimaalselt üheks aastaks, jätkates samal ajal püüdlusi jõuda kokkuleppele uue säästva kalapüügi partnerluslepingu suhtes vastavalt volituses määratletud eesmärkidele.

                  Läbirääkimiste esimeses voorus (2.–4. september 2019) jõudsid Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi läbirääkijad ühisele seisukohale, et keerukate läbirääkimiste lõpuleviimiseks on vaja mitut läbirääkimisvooru. Seepärast leppisid pooled kokku protokolli kehtivusaja pikendamises üheks aastaks vastavalt nõukogu antud volitustele. Pikendamine on sätestatud kirjavahetuse vormis sõlmitud kokkuleppes, mis parafeeriti Brüsselis 4. septembril 2019.

                  Selleks et vältida Euroopa kalalaevastiku püügitegevuse katkemist Mauritaania vetes, on vaja kiiresti vastu võtta nõukogu otsus kirjavahetuse vormis kokkuleppe heakskiitmise kohta, et mõlemad pooled saaksid kokkuleppele alla kirjutada enne 15. novembrit 2019, mil praegune protokoll kaotab kehtivuse.

                  Ettepaneku eesmärk on kiita heaks protokolli sõlmimine.

                  Protokolli eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Mauritaania vetes kalavarude kasutamata ülejäägi piires, võttes arvesse eelkõige Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) teadusalaseid hinnanguid ning lähtudes teadusuuringutest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Lisaks on partnerluslepingu eesmärk tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse arenguks Mauritaania Islamivabariigi kalapüügipiirkonnas.

                  Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele:

               –püügikategooria 1 – vähilaadsete (v.a langustid ja krabid) püüdmiseks ettenähtud laevad: 5000 tonni, 25 laeva;

               –püügikategooria 2 – senegali merluusi püügi traalerid (mitte külmutustraalerid) ja põhjaõngejadalaevad: 6 000 tonni, 6 laeva;

               –püügikategooria 2a – senegali merluusi püügi külmutustraalerid: 3 500 tonni merluusi, 1 450 tonni kalmaari, 600 tonni seepiat; 6 laeva;

               –püügikategooria 3 – põhjalähedaste liikide (v.a senegali merluus) püügiks ettenähtud laevad, mis kasutavad muid püügivahendeid kui traalnoot: 3000 tonni, 6 laeva;

               –püügikategooria 4 – tuunipüügiseinerid: 12 500 tonni (võrdluskogus), 25 laeva;

               –püügikategooria 5 – ritvõngedega ja triivõngejadaga tuunipüügilaevad: 7 500 tonni (võrdluskogus), 15 laeva;

               –püügikategooria 6 – pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid: 225 000 tonni,
                  2
                19 laeva;

               –püügikategooria 7 – värske pelaagilise püügi laevad: 15 000 tonni (püügikategooria 6 kasutamise korral arvatakse maha kõnealuse kategooria kogustest), 2 laeva.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Kooskõlas kalanduspoliitika reformi prioriteetidega
                     3
                   pakub protokoll liidu laevadele kalapüügivõimalusi Mauritaania vetes, lähtudes parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Protokoll võimaldab Euroopa Liidul ja Mauritaania Islamivabariigil teha tihedamat koostööd, et edendada kalavarude vastutustundlikku kasutamist Mauritaania vetes ja toetada Mauritaania kalandussektorit mõlema poole huvides.

               Kohalikul tasandil aitaks Mauritaania kalandussektoris toimuv majandustegevus leevendada ebaseadusliku rände algpõhjusi.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Läbirääkimised kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli sõlmimiseks Mauritaania Islamivabariigiga on osa ELi välistegevusest seoses AKV riikidega ning vastavad eelkõige liidu eesmärkidele austada demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Valitud õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, mille artikli 43 lõikes 2 on sätestatud ühine kalanduspoliitika, artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktis v on sätestatud liidu ja kolmandate riikide vaheliste läbirääkimiste pidamise ja lepingute sõlmimise kord ning artikli 218 lõikes 7 on sätestatud protokolli muudatuste heakskiitmise kord.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek on proportsionaalne ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 31 kehtestatud eesmärgiga luua õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne juhtimisraamistik liidu kalalaevade püügitegevuseks kolmanda riigi vetes. Ettepanek vastab nimetatud sätetele ja sama määruse artikli 32 sätetele kolmandale riigile antava finantsabi kohta.

                  15. novembril 2019 aeguva protokolliga kehtestatud raamistiku aastane pikendamine, et tagada Mauritaania vetes tegutsevate Euroopa laevade püügitegevuse järjepidevus, on kooskõlas nõukogu antud volitustega.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Huvitatud isikutega konsulteeriti ajavahemikku 2015–2019 hõlmanud protokolli hindamise raames. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi Mauritaania Islamivabariigiga sõlmitud kalandusprotokolli uuendamise vastu.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Hindamise käigus konsulteeriti liikmesriikidega, tööstusharu esindajatega ja rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning Mauritaania kalandussektori haldusasutuste ja kodanikuühiskonnaga. Konsultatsioonid toimusid ka kaugpüügi nõuandekomisjoni raames.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ühise kalanduspoliitika määruse artikli 31 lõike 10 kohaselt kutsus komisjon eel- ja järelhindamist tegema sõltumatu konsultandi.

               4.MÕJU EELARVELE

               Euroopa Liidu makstav aastane rahaline toetus on 61 625 000 eurot, mis jaguneb järgmiselt:

               a) 57 500 000 euro suurune aastane summa protokolli pikendatud kehtivuse ajal juurdepääsuks protokollis sätestatud liikidesse kuuluvatele kalavarudele;

               b) 4 125 000 euro suurune aastane toetus protokolli pikendatud kehtivuse ajal Mauritaania kalandusvaldkonna arendamiseks. Toetus vastab riikliku poliitika eesmärkidele edendada sisevete ja merekalavarude säästvat majandamist.

               Kulukohustuste ja maksete assigneeringute iga-aastane summa määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus, sealhulgas reservi eelarverida aasta alguses veel jõustumata protokollide jaoks
                  4
               .

               Kehtivusaja pikendamist käsitlevas kirjavahetuses on sätestatud, et neid summasid vähendatakse proportsionaalselt, kui läbirääkimised partnerluslepingu ja selle protokolli uuendamise üle jõuavad lõpule ja allkirjastatud dokumente hakatakse kohaldama enne kirjavahetuse teel kokku lepitud aastase pikendamistähtaja lõppu.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Järelevalve kord on sätestatud protokollis, mille kehtivusaja pikendamist kirjavahetuses käsitleti.

               2019/0210 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2019) sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt nõukogu otsusele 2019/ … /EL
                  5
                allkirjastati [kuupäev] kirjavahetuse vormis kokkulepe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2019) (edaspidi „kirjavahetuse vormis kokkulepe“), tingimusel et nimetatud kokkulepe hiljem sõlmitakse.

               (2)Kirjavahetuse vormis kokkuleppe eesmärk on võimaldada Euroopa Liidul ja Mauritaania Islamivabariigil jätkata koostööd, et arendada säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Mauritaania vetes ning anda liidu laevadele võimalus neis vetes kala püüda.

               (3)Kirjavahetuse vormis kokkulepe tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline kirjavahetuse vormis kokkulepe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2019) (edaspidi „kirjavahetuse vormis kokkulepe“) kiidetakse liidu nimel heaks.

               Kirjavahetuse vormis kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud kirjavahetuse vormis kokkuleppe artikliga 6 ettenähtud teate Euroopa Liidu nimel esitama, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end kirjavahetuse vormis kokkuleppega siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.
                     ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.
                     Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: nõukogu otsus kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2019) sõlmimise kohta

               1.2.
                     Asjaomased poliitikavaldkonnad

                  11 – Merendus ja kalandus

                  11.03 – Kohustuslikud osamaksed piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide liikmetena ja säästva kalanduse kokkulepetes osalejana

                  11.03.01 – Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine (jätkusuutliku kalanduse kokkulepped)

               1.3.
                     Ettepanek/algatus käsitleb:

               ◻ uut meedet

               ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  6

               X olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega

               1.4.
                     Eesmärgid

               1.4.1.
                     Üldeesmärgid

                  Läbirääkimiste pidamine ja säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimine kolmandate riikidega vastab üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevadele juurdepääs kolmandate riikide püügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist liidu vetest väljaspool.

                  Säästva kalapüügi partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustele (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil).

               1.4.2.
                     Erieesmärgid

                  Erieesmärk

                  Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool liitu asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega säästva kalapüügi partnerluslepinguid kooskõlas Euroopa muude poliitikavaldkondadega.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Merendus ja kalandus, luua raamistik Euroopa Liidu laevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalapüügi partnerluslepingud) (eelarverida 11.03.01).

               1.4.3.
                     Oodatavad tulemused ja mõju

               Märkige, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Kalandusalase partnerluslepingu protokolli kehtivuse pikendamine võimaldab vältida Euroopa laevade püügitegevuse katkemist protokolli kehtivuse lõppemise kuupäeval 15. novembril 2019. Kokkulepe kehtib maksimaalselt üks aasta, kuni kalandusalase partnerluslepingu uuendamise üle peetavad läbirääkimised on lõpule viidud.

                  Protokolliga luuakse Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi strateegiline partnerlus kalandusvaldkonnas. Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud programmide elluviimise abil aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja kaitsta, eelkõige teostada kontrolli ebaseadusliku kalapüügi üle ja selle vastu võidelda ning toetada väikesemahulist kalapüüki.

               1.4.4.
                     Tulemusnäitajad

               Märkige, milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi.

                  Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (püügilubade osakaal protokolliga pakutud võimalustest).

                  Püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubanduslik väärtus

                  Kaasa aitamine liidu tööhõivele ja lisandväärtuse loomisele ning liidu turu stabiliseerumisele (muude säästva kalanduse partnerluslepingutega saavutatud tasemel).

                  Kaasa aitamine partnerriigi püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve parandamisele ning kalandussektori, eelkõige väikesemahulise kalapüügi arengule.

               1.5.
                     Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.
                     Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

                  Kirjavahetuse vormis kokkulepet protokolli kehtivusaja pikendamise kohta on kavas kohaldada ajutiselt alates selle allkirjastamisest 16. novembril 2019, et vältida kehtiva protokolli alusel toimuva püügitegevuse katkemist.

               1.5.2.
                     Liidu meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

                  Kui liit ei sõlmi uut protokolli, siis ei saa liidu laevad kala püüda, sest leping sisaldab klauslit, mille kohaselt ei ole lubatud kalapüük, mis ei toimu lepingu protokolliga kindlaks määratud raamistikus. ELi kaugpüügilaevastiku jaoks on protokollil seega selge lisandväärtus. Lisaks luuakse protokolliga raamistik liidu ja Mauritaania tihedamaks koostööks.

               1.5.3.
                     Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Mauritaania asjaomases püügipiirkonnas toimunud varasema püügi ja samaväärsete protokollide alusel piirkonnas toimunud hiljutise püügi analüüsi, samuti kättesaadavate hinnangute ja teaduslike seisukohtade alusel on lepinguosalised kehtestanud eespool esitatud seletuskirjas osutatud liikide jaoks püügipiirangud või võrdluskoguse. Valdkondliku toetuse puhul võetakse arvesse Mauritaania kalanduse eest vastutavate asutuste suutlikkuse suurendamise vajadust ja riikliku kalandusstrateegia prioriteete, sealhulgas neid, mis on seotud teadusuuringute ning püügitegevuse kontrolli ja seirega.

               1.5.4.
                     Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Kalandusalase partnerluslepingu raames toetuseks eraldatavad summad moodustavad Mauritaania eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Kalandusalaste partnerluslepingute sõlmimise ja järelevalve üks tingimus on, et osa eraldistest peab olema suunatud (enamasti lisatuna riigieelarve seadusesse) kalandusministeeriumi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimisele. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks.

               1.5.5.
                     Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang

                  ei kohaldata

               Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               X Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               X
                     Kehtib alates 2019. kuni 2024. aastani.

               X
                     Finantsmõju avaldub kulukohustuste assigneeringutele 2020. aastal ning maksete assigneeringutele ajavahemikus 2019–2021.

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  7

               X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               ◻
                     rakendusametite kaudu;

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               ◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               ◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

               ◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               ◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;

               ◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               ◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               ◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               ◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

               2.
                     HALDUSMEETMED

               2.1.
                     Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Märkige sagedus ja tingimused.

                  Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat koostöös riigis (Nouakchott) resideeruva kalandusatašeega) tagab protokolli rakendamise korrapärase järelevalve seoses ettevõtjatepoolse püügivõimaluste kasutamise ja püügiandmetega ning valdkondliku toetuse tingimuste järgimisega.

                  Lisaks sellele on kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee aastakoosolek, kus komisjon ja Mauritaania teevad kokkuvõtte lepingu ja protokolli rakendamisest ning kohandavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust.

               2.2.
                     Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.
                     Haldusviisi(de), rahaliste vahendite rakendamise mehhanismi(de), makseviiside ja kavandatava kontrollistrateegia põhjendus

                  Kindlakstehtud risk on ELi laevaomanike puhul kalapüügivõimaluste alakasutamine ja Mauritaania puhul valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summade mittetäielik kasutamine või kasutamisel tekkivad viivitused.

               2.2.2.
                     Kindlakstehtud riske käsitlev teave ja sisekontrollisüsteem(id) nende riskide maandamiseks

                  Ette on nähtud ulatuslik dialoog lepingus ja protokollis sätestatud valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodid hõlmavad ka tulemuste ühist analüüsimist.

                  Lisaks sellele on lepingu ja protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras.

               2.2.3.
                     Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

               2.3.
                     Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias esitatud meetmed.

                  Komisjon kohustub pidama Mauritaania Islamivabariigiga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada liidu osalust varude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt kalandusalase partnerluslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. Eelkõige selgitatakse täpselt välja kolmandate riikide arvelduskonto, kuhu rahaline toetus makstakse. Protokolliga nähakse ette, et rahaline toetus kantakse Mauritaania keskpangas avatud riigikassa pangakontole.

               3.
                     ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.
                     Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute liik

                        Rahaline osalus

                        Nr

                        Liigendatud/liigendamata
                           8

                        EFTA riigid
                           9

                        Kandidaatriigid
                           10

                        Kolmandad riigid

                        Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        11.03.01

                        Luua raamistik Euroopa Liidu kalalaevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalapüügi lepingud)

                        Liigendatud assigneeringud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute liik

                        Rahaline osalus

                        Nr

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.
                     Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele.

               3.2.1.
                     Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               ◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               X
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Nr

                        2

                        Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida
                           11
                         11.0301

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        61,625

                        61,625

                        Maksed

                        (2 a)

                        57,500

                        4,125

                        61,625

                        Eelarverida

                        Kulukohustused

                        (1b)

                        Maksed

                        (2b)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           12

                        Eelarverida

                        3.

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1a + 1b + 3

                        61,625

                        61,625

                        Maksed

                        =2a + 2b

                        +3

                        57,500

                        4,125

                        61,625

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        4.

                        61,625

                        61,625

                        Maksed

                        5.

                        57,500

                        4,125

                        61,625

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        6.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <2> assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        61,625

                        61,625

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        57,500

                        4,125

                        61,625

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki, tuleb eelmist jaotist korrata

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)

                        Kulukohustused

                        4.

                        Maksed

                        5.

                         Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)

                        6.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        61,625

                        61,625

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        57,500

                        4,125

                        61,625

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               Selle punkti täitmisel tuleks kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit, mis on esitatud õigusaktile lisatava

                  finantsselgituse lisas

                (sisekorraeeskirjade V lisa), ja laadida see üles DECIDE võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        KOKKU

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        • Muud halduskulud

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <5> assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        61,625

                        61,625

                        Maksed

                        57,500

                        4,125

                        61,625

               3.2.2.
                     Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Märkige eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        KOKKU

                        Liik
                           13

                        Keskmine kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           14
                        ...

                        – Juurdepääs

                        Aastane kulu

                        aastas

                        11,6

                        11,6

                        11,6

                        58

                        – Valdkondlik

                        Aastane kulu

                        aastas

                        4

                        4

                        4

                        20

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2 ...

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

                        15,6

                        15,6

                        15,6

                        78

               3.2.3.
                     Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               X
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               ◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           15

                        Aasta
                        N + 1

                        Aasta
                        N + 2

                        Aasta
                        N + 3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5
                           16
                         välja jäävad assigneeringud

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad assigneeringud KOKKU

                        KOKKU

               Personaliga seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.1.
                     Hinnanguline personalivajadus

               X
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               ◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N + 1

                        Aasta N + 2

                        Aasta N + 3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01/11/21 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01/11 (otsene teadustegevus)

                        •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           17

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           18

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        XX 01 05 02/12/22 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02/12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (märkige)

                        KOKKU

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Protokolli rakendamine (maksed, ELi laevade pääs Mauritaania vetesse, püügilubade menetlemine), ühiskomiteede ettevalmistamine ja jälgimine, protokolli uuendamise ettevalmistamine: välishindamine, seadusandlikud menetlused, läbirääkimised.

                        Koosseisuvälised töötajad

                        Protokolli rakendamine: suhtlemine Mauritaania ametiasutustega liidu laevade pääsuks Mauritaania vetesse, püügilubade menetlemine ja ühiskomiteede jälgimine, eelkõige valdkondliku toetuse rakendamine.

               3.2.4.
                     Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               Ettepanek/algatus:

               X
                     on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu.

                  See puudutab reservi eelarverea kasutamist (peatükk 40).

               ◻
                     tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu.

                  Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele ning nimetades kasutatavad rahastamisvahendid.

               ◻
                     nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist.

                  Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.
                     Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus:

               X
                     ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               ◻
                     hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           19

                        Aasta
                        N + 1

                        Aasta
                        N + 2

                        Aasta
                        N + 3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.
                     Hinnanguline mõju tuludele

               X
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

               ◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               ◻
                     omavahenditele

               ◻
                     muudele tuludele

               palun märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu◻

                    miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           20

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N + 1

                        Aasta
                        N + 2

                        Aasta
                        N + 3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Sihtotstarbeliste tulude puhul märkige, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Muud märkused (nt tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod/valem või muu teave)

                     (1)

                        Nõukogu 8. juuli 2019. aasta otsus, millega antakse luba alustada Mauritaania Islamivabariigiga läbirääkimisi säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli sõlmimiseks (ST 10231 2019 INIT).

                     (2)

                        Kogust on lubatud ületada 10 %, ilma et see mõjutaks Euroopa Liidu poolt juurdepääsuks antavat rahalist toetust.

                     (3)

                        ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

                     (4)

                        Kooskõlas eelarvealast koostööd käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega (2013/C 373/01).

                     (5)

                        ELT L […], […], lk […].

                     (6)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 58 lõike 2 punktile a või b.

                     (7)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/FR/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (8)

                        Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (9)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (10)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (11)

                        Eelarve ametliku liigenduse kohaselt.

                     (12)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (13)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (14)

                        Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud „Erieesmärk/erieesmärgid…“.

                     (15)

                        Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (16)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (17)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored spetsialistid delegatsioonides.

                     (18)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).

                     (19)

                        Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (20)

                        Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 20 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.10.2019
            COM(2019) 448 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2019) sõlmimise kohta

               LISA – Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline kirjavahetuse vormis kokkulepe, milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2019

               A. Euroopa Liidu kiri

               Lugupeetud kirjasaaja,

               Mul on au kinnitada, et oleme kokku leppinud järgmises ajutises korras, et tagada kehtiva (16. november 2015–15. november 2019) protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll“)) kehtivusaja pikendamine kuni partnerluslepingu ja protokolli uuendamise üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimiseni.

               Sellega seoses on Euroopa Liit ja Mauritaania Islamivabariik kokku leppinud järgmises:

               (1)Alates 16. novembrist 2019 või mis tahes muust hilisemast kuupäevast pärast käesoleva kirjavahetuse allakirjutamist pikendatakse protokolli viimasel aastal kohaldatavat korda samadel tingimustel maksimaalselt ühe aasta võrra.

               (2)Liidu rahaline toetus laevade juurdepääsu eest Mauritaania vetele protokolli pikendatud kehtivusaja jooksul vastab ühiskomitee poolt 15. ja 16. novembril 2016
                  1
                muudetud protokolli artiklis 2 sätestatud aastasele summale. Makse tehakse ühe maksena hiljemalt kolme kuu möödumisel käesoleva kirjavahetuse ajutise kohaldamise kuupäevast.

               (3)Kehtivusaja pikendamist käsitleva käesoleva kokkuleppe kohaselt on valdkondliku toetuse summa 4,125 miljonit eurot. Kalandusalase partnerluslepingu artikli 10 kohane ühiskomitee kiidab selle summa maksmise protokolli artikli 3 lõike 1 kohaselt heaks hiljemalt kahe kuu jooksul pärast käesoleva kirjavahetuse kohaldamise alguskuupäeva. Valdkondliku toetuse rakendamist ja makseid käsitlevas protokolli artiklis 3 sätestatud tingimusi kohaldatakse mutatis mutandis.

               (4)Kui läbirääkimised partnerluslepingu ja selle protokolli uuendamise üle jõuavad lõpule ja kõnealustele dokumentidele kirjutatakse alla enne punktis 1 sätestatud üheaastase perioodi lõppu, vähendatakse eespool punktides 2 ja 3 osutatud rahalist toetust pro rata temporis põhimõttel. Juba makstud summa arvatakse maha uue protokolli kohasest esimesest rahalisest toetusest.

               (5)Kehtivusaja pikendamist käsitleva kokkuleppe kohaldamise ajal antakse püügilitsentse protokollis sätestatud piirides vastavalt protokolli 1. lisa 1. liites sätestatud tasudele või ettemaksetele.

               (6)Käesolevat kirjavahetust kohaldatakse alates 16. novembrist 2019 või alates mis tahes muust hilisemast kuupäevast pärast käesoleva kirjavahetuse allakirjutamise kuupäeva ajutiselt kuni selle jõustumiseni. Leping jõustub kuupäeval, kui lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               Oleksin tänulik, kui teataksite mulle selle kirja kättesaamisest ja kinnitaksite, et nõustute selle sisuga.

               Lugupidamisega

               B. Mauritaania Islamivabariigi kiri

               Lugupeetud kirjasaaja,

               Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

               „Lugupeetud kirjasaaja,

               Mul on au kinnitada, et oleme kokku leppinud järgmises ajutises korras, et tagada kehtiva (16. november 2015–15. november 2019) protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll“)) kehtivusaja pikendamine kuni partnerluslepingu ja protokolli uuendamise üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimiseni.

               Sellega seoses on Euroopa Liit ja Mauritaania Islamivabariik kokku leppinud järgmises:

               (1)Alates 16. novembrist 2019 või mis tahes muust hilisemast kuupäevast pärast käesoleva kirjavahetuse allakirjutamist pikendatakse protokolli viimasel aastal kohaldatavat korda samadel tingimustel maksimaalselt ühe aasta võrra.

               (2)Liidu rahaline toetus laevade juurdepääsu eest Mauritaania vetele protokolli pikendatud kehtivusaja jooksul vastab ühiskomitee poolt 15. ja 16. novembril 2016
                  2
                muudetud protokolli artiklis 2 sätestatud aastasele summale. Makse tehakse ühe maksena hiljemalt kolme kuu möödumisel käesoleva kirjavahetuse ajutise kohaldamise kuupäevast.

               (3)Kehtivusaja pikendamist käsitleva käesoleva kokkuleppe kohaselt on valdkondliku toetuse summa 4,125 miljonit eurot. Kalandusalase partnerluslepingu artikli 10 kohane ühiskomitee kiidab selle summa maksmise protokolli artikli 3 lõike 1 kohaselt heaks hiljemalt kahe kuu jooksul pärast käesoleva kirjavahetuse kohaldamise alguskuupäeva. Valdkondliku toetuse rakendamist ja makseid käsitlevas protokolli artiklis 3 sätestatud tingimusi kohaldatakse mutatis mutandis.

               (4)Kui läbirääkimised partnerluslepingu ja selle protokolli uuendamise üle jõuavad lõpule ja kõnealustele dokumentidele kirjutatakse alla enne punktis 1 sätestatud üheaastase perioodi lõppu, vähendatakse eespool punktides 2 ja 3 osutatud rahalist toetust pro rata temporis põhimõttel. Juba makstud summa arvatakse maha uue protokolli kohasest esimesest rahalisest toetusest.

               (5)Kehtivusaja pikendamist käsitleva kokkuleppe kohaldamise ajal antakse püügilitsentse protokollis sätestatud piirides vastavalt protokolli 1. lisa 1. liites sätestatud tasudele või ettemaksetele.

               (6)Käesolevat kirjavahetust kohaldatakse alates 16. novembrist 2019 või alates mis tahes muust hilisemast kuupäevast pärast käesoleva kirjavahetuse allakirjutamise kuupäeva ajutiselt kuni selle jõustumiseni. Leping jõustub kuupäeval, kui lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.“

               Kinnitan, et Teie kirja sisu on minu valitsusele vastuvõetav.

               Teie kiri koos käesoleva kirjaga moodustab Teie ettepanekule vastava kokkuleppe.

               Lugupidamisega

                     (1)

                        Komisjoni 14. märtsi 2017. aasta otsus (EL) 2017/451 (ELT L 69, 15.3.2017, lk 34).

                     (2)

                        Komisjoni 14. märtsi 2017. aasta otsus (EL) 2017/451 (ELT L 69, 15.3.2017, lk 34).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,10.10.2019
            COM(2019) 467 final
            2019/0221(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2019. aasta osamaksu kolmandat osa

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Käesoleva ettepanekuga esitatakse nõukogu otsuse eelnõu 2019. aastal Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF“) makstava liikmesriikide osamaksu kolmanda osa kohta.

               11. EAFi ja teiste seni avatud EAFide (st 8., 9. ja 10. EAFi) vahendite haldamisel kehtivad järgmised õigusnormid:

               praegu kehtiv koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (AKV-ELi koostööleping) viimati muudetud kujul
                  1
               ,

               sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa
                  2
                (edaspidi „11. EAFi sisekokkulepe“),

               nõukogu määrus (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust
                  3
                (edaspidi „11. EAFi finantsmäärus“).

               Eespool nimetatud dokumendid sisaldavad liikmesriikide mitmeaastaseid kohustusi EAFi sularahahalduse finantsiliseks toetamiseks. 11. EAFi finantsmääruse kohaselt tasuvad liikmesriigid korrapäraselt osamakse EAFi sularahahaldusele vastavalt eelnevalt kindlaks määratud finantskohustustele. Korrapärased osamaksud tasutakse vastavalt nõukogu tehnilistele otsustele, mis kajastavad eelnevalt kindlaks määratud finantskohustuste rakendamist.

               Seepärast ei kohaldata käesoleva ega muude korrapäraste osamaksunõuete suhtes kõiki seletuskirja punkte.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               11. EAFi finantsmääruse artikli 19 lõike 7 kohaselt määratakse eraldi kindlaks Euroopa Komisjoni hallatav summa ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) hallatav summa.

               EIP on edastanud Euroopa Komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt 11. EAFi finantsmääruse artiklile 46.

               11. EAFi finantsmääruse artikli 20 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Käesolevas ettepanekus esitatud osamaksunõuded hõlmavad seetõttu EIP puhul 10. EAFi summasid ning Euroopa Komisjoni puhul 11. EAFi summasid.

               11. EAFi finantsmääruse artikli 19 lõike 5 kohaselt peab nõukogu tegema käesoleva ettepaneku kohta otsuse hiljemalt 21 kalendripäeva pärast seda, kui Euroopa Komisjon, kes tegutseb Euroopa Liidu nimel, on käesoleva ettepaneku esitanud.

               11. EAFi finantsmääruse artikli 21 lõikes 1 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei maksa osamaksusummat tähtaegselt, peab ta tasuma maksmata jäänud summalt viivist vastavalt samas artiklis sätestatud intressi maksmise korrale.

               2019/0221 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2019. aasta osamaksu kolmandat osa

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV–ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa
                  4
                (edaspidi „sisekokkulepe“), eriti selle artiklit 7,

               võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (edaspidi „11. EAFi finantsmäärus“),
                  5
                eriti selle artikli 19 lõiget 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon esitab 11. EAFi finantsmääruse artiklis 19 sätestatud korras 10. oktoobriks 2019 ettepaneku, milles märgitakse a) liikmesriikide 2019. aasta osamaksu kolmanda osa suurus ning b) 2019. aasta osamaks, mida on muudetud juhul, kui aastane osamaks erineb tegelikest vajadustest.

               (2)Euroopa Investeerimispank (EIP) on saatnud komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt 11. EAFi finantsmääruse artiklile 46.

               (3)11. EAFi finantsmääruse artikli 20 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate EAFide raames ette nähtud summad. Seepärast tuleks esitada nõue tasuda 10. EAFi osamaks EIP-le ja 11. EAFi osamaks komisjonile.

               (4)Nõukogu võttis 12. novembril 2018 komisjoni ettepaneku alusel vastu otsuse (EL) 2018/1715,
                  6
                milles määratakse liikmesriikide 2019. aasta EAFi osamaksu summad järgmiselt: komisjonile 4 400 000 000 eurot ja Euroopa Investeerimispangale 300 000 000 eurot,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Arengufondi osamaksude summad, mille liikmesriigid maksavad Euroopa Komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale 2019. aasta osamaksu kolmanda osana, on esitatud käesoleva otsuse lisa tabelis.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 317, 15.12.2000, lk 3.

                     (2)

                        ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (3)

                        ELT L 307, 3.12.2018, lk 1–21.

                     (4)

                        ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (5)

                        ELT L 307, 3.12.2018, lk 7–9.

                     (6)

                        ELT L 286, 14.11.2018, lk 1–21.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,10.10.2019
            COM(2019) 467 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2019. aasta osamaksu kolmandat osa

               LISA

                        LIIKMESRIIGID

                        Osatähtsus 10. EAFis (%)

                        Osatähtsus 11. EAFis (%)

                        2019. aasta osamaksu 3. osa (eurodes)

                        Kokku

                        Komisjon

                        EIP

                        11. EAF

                        10. EAF

                        BELGIA

                        3,53

                        3,24927

                         29 243 430,00

                         3 530 000,00

                         32 773 430,00

                        BULGAARIA

                        0,14

                        0,21853

                         1 966 770,00

                        140 000,00

                         2 106 770,00

                        TŠEHHI

                        0,51

                        0,79745

                         7 177 050,00

                        510 000,00

                         7 687 050,00

                        TAANI

                        2,00

                        1,98045

                         17 824 050,00

                         2 000 000,00

                         19 824 050,00

                        SAKSAMAA

                        20,50

                        20,57980

                         185 218 200,00

                         20 500 000,00

                         205 718 200,00

                        EESTI

                        0,05

                        0,08635

                        777 150,00

                        50 000,00

                        827 150,00

                        IIRIMAA

                        0,91

                        0,94006

                         8 460 540,00

                        910 000,00

                         9 370 540,00

                        KREEKA

                        1,47

                        1,50735

                         13 566 150,00

                         1 470 000,00

                         15 036 150,00

                        HISPAANIA

                        7,85

                        7,93248

                         71 392 320,00

                         7 850 000,00

                         79 242 320,00

                        PRANTSUSMAA

                        19,55

                        17,81269

                         160 314 210,00

                         19 550 000,00

                         179 864 210,00

                        HORVAATIA

                        0,00

                        0,22518

                         2 026 620,00

                        0,00

                         2 026 620,00

                        ITAALIA

                        12,86

                        12,53009

                         112 770 810,00

                         12 860 000,00

                         125 630 810,00

                        KÜPROS

                        0,09

                        0,11162

                         1 004 580,00

                        90 000,00

                         1 094 580,00

                        LÄTI

                        0,07

                        0,11612

                         1 045 080,00

                        70 000,00

                         1 115 080,00

                        LEEDU

                        0,12

                        0,18077

                         1 626 930,00

                        120 000,00

                         1 746 930,00

                        LUKSEMBURG

                        0,27

                        0,25509

                         2 295 810,00

                        270 000,00

                         2 565 810,00

                        UNGARI

                        0,55

                        0,61456

                         5 531 040,00

                        550 000,00

                         6 081 040,00

                        MALTA

                        0,03

                        0,03801

                        342 090,00

                        30 000,00

                        372 090,00

                        MADALMAAD

                        4,85

                        4,77678

                         42 991 020,00

                         4 850 000,00

                         47 841 020,00

                        AUSTRIA

                        2,41

                        2,39757

                         21 578 130,00

                         2 410 000,00

                         23 988 130,00

                        POOLA

                        1,30

                        2,00734

                         18 066 060,00

                         1 300 000,00

                         19 366 060,00

                        PORTUGAL

                        1,15

                        1,19679

                         10 771 110,00

                         1 150 000,00

                         11 921 110,00

                        RUMEENIA

                        0,37

                        0,71815

                         6 463 350,00

                        370 000,00

                         6 833 350,00

                        SLOVEENIA

                        0,18

                        0,22452

                         2 020 680,00

                        180 000,00

                         2 200 680,00

                        SLOVAKKIA

                        0,21

                        0,37616

                         3 385 440,00

                        210 000,00

                         3 595 440,00

                        SOOME

                        1,47

                        1,50909

                         13 581 810,00

                         1 470 000,00

                         15 051 810,00

                        ROOTSI

                        2,74

                        2,93911

                         26 451 990,00

                         2 740 000,00

                         29 191 990,00

                        ÜHENDKUNINGRIIK

                        14,82

                        14,67862

                         132 107 580,00

                         14 820 000,00

                         146 927 580,00

                        EL 28 KOKKU

                        100,00

                        100,00

                         900 000 000,00

                         100 000 000,00

                        1 000 000 000,00


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.10.2019
            COM(2019) 496 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku taust

               Käesolevas otsuses käsitletakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „ELSF“) kasutuselevõtmist vastavalt nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrusele nr 2012/2002
                  1
                (edaspidi „määrus“) summas 4 552 517 eurot toetuse maksmiseks Kreekale 2019. aastal toimunud üleujutuste ja maalihete tõttu. Nimetatud kasutuselevõtmist rahastatakse täies ulatuses 2019. eelarves ettemaksete tegemiseks juba ettenähtud kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest, millest on maha arvatud juba makstud ettemakse (455 252 eurot). Seetõttu ei ole paranduseelarve vajalik.

               2.Teave ja tingimused

               Ajavahemikus 23.–26. veebruarini 2019 tabasid Kreetat, eelkõige saare lääneosa, erakordselt tugev vihmasadu ja torm. Sellest tulenenud üleujutused ja maalihked põhjustasid inimohvreid ning neil olid katastroofilised tagajärjed taristule ja majandustegevusele, eelkõige teedele ja põllumajandusele.

               (1)Kreeka esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist 15. mail 2018, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimeste kahjustuste registreerimist. Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 3 kohast „piirkondlikku looduskatastroofi“.

               (2)Tegemist on looduskatastroofiga ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse.

               (3)Kreeka hindab otseste kahjude kogusummaks 182,1 miljonit eurot. Kahjud Kreetal moodustavad mõjutatud Kreeta NUTS 2. tasandi piirkonna SKPst 2,1 % ja ületavad seega määruses sätestatud künnise 129,8 miljonit eurot ehk 1,5 % piirkondlikust SKPst.

               (4)Kreeka soovis oma taotluses määruse artikliga 4a ette nähtud ettemakset. 19. juulil 2019 võttis komisjon vastu rakendusotsuse C(2019) 5514, millega nähti ette 10 % ettemakse (455 252 eurot) ELSFi finantsabi kavandatud summast, ja see maksti Kreekale täies ulatuses välja.

               (5)Kreeka ametiasutused kirjeldavad oma taotluses üksikasjalikult olukorda pärast raskeid ilmastikuolusid ja jõupingutusi, mida on tehtud mõjutatud elanikkonna abistamiseks. 23. veebruaril Kreetat tabanud tsüklon, mille käigus sai surma üks inimene, kes uppus ojja, põhjustas tõsist kahju peamiselt Chanias ja Rethymnos, kus registreeriti kokkuvõttes suurim vihmasadu. Kõige rohkem kahju tekitati kohalikule ja piirkondlikule teedevõrgule, sealhulgas Kreeta põhjakiirteele, põllusaagile ja kariloomadele maapiirkondades ning kodumajapidamistele. Kahjustada sai seitse silda, millest üks varises täiesti kokku. Kümned maalihked ja langenud puud tõkestasid teid ja lõikasid ülejäänud riigist ära terveid piirkondi. Erosioon põhjustas probleeme tammidele ja hävitas äravoolusüsteeme. Kahju tekitati ka elektrivõrgule.

               (6)Kreeka hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 173,9 miljonit eurot ning esitas meetmete kulud tegevuse laadi järgi. Suurim osa (üle 145 miljoni euro) on seotud transporditaristu (teed ja sillad) taastamise kuluga, millele järgneb korrastustööde kulu üle 20 miljoni euro.

               (7)Kreeka ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

               (8)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide üleminekupiirkondade kategooriasse. Kreeka ametiasutused ei teatanud oma taotluses komisjonile kavatsusest paigutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks.

               (9)Kreeka ei käivitanud ELi kodanikukaitse mehhanismi.

               (10)Mis puutub suurõnnetuse ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust.

               (11)Direktiivi 2007/60/EÜ (üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta) rakendamise raames on lõpule viidud järgmised meetmed: esialgne üleujutusriski hindamise aruanne (märts 2012), võimalike kõrge üleujutusriskiga piirkondade kindlaksmääramine riigi 14 veepiirkonnas ja esialgse üleujutusriski hindamise aruande ajakohastamine (november 2012). Ajakohastati Evrose valgala üleujutusriski esialgset riskihinnangut (november 2014). Lõpule viidi riigi 14 veehoidla üleujutus- ja riskiohu hinnang (märts 2017). Riigi kõigi veekogude üleujutusriski maandamise kavad, sealhulgas Kreeta valgala üleujutusriski maandamiskava.

               2.5Kokkuvõte

               Eespool esitatud põhjustel vastab Kreeka taotluses kirjeldatud katastroof määruses sätestatud ELSFi vahendite kasutuselevõtmise tingimustele.

               3.Rahastamine ELSFi eraldistest 2019. aastal

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,
                  2
                edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), eriti selle artikli 10 kohaselt võib ELSFi kasutada igal aastal mahus kuni 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades). Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  3
                punktis 11 on sätestatud ELSFi kasutuselevõtmise kord.

               Et ELSFi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et antav abi peaks olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus ELSFi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suure loodusõnnetuse künnisest (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem) suurema kahju puhul suurem kui künnisest väiksema kahju puhul. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurõnnetustele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 % kahjust, mis künnist ületab. Piirkondlike õnnetuste ja naabruses paikneva riigi õnnetuse puhul on määr 2,5 %.

               Toetus ei tohi ületada abikõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust. Abi arvutamise metoodika esitati ELSFi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

               Kreeka taotluse ning tekkinud otsese kahju hinnangulise kogusumma alusel ELSFist antav rahaline toetus arvutatakse järgmiselt.

                        Liikmesriik

                        Katastroofi liik

                        Otsene kogukahju

                        (miljonites eurodes)

                        Suure looduskatastroofi künnis

                        (miljonites eurodes)

                        Alla künnist jääv 2,5 % otsesest kahjust

                        (eurodes)

                        Künnist ületav 6 % otsesest kahjust

                        (eurodes)

                        Kavandatava abi kogusumma

                        (eurodes)

                        Tehtud ettemaksed

                        (eurodes)

                        KREEKA

                        piirkondlik

                        (Artikli 2 lõige 3).

                        182.1

                        1 086,1

                        4 552 517

                        -

                        4 552 517

                        455 252

                        KOKKU

                        4 552 517

                        455 252

               Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikele 1 oli 2019. aasta alguses ELSFis kasutuselevõtmiseks kättesaadav kogusumma 851 082 072 eurot, mis koosnes 2019. aasta eraldisest 585 829 691 eurot ja 2018. eraldise kasutamata jäänud osast 265 252 381 eurot, mis kanti üle 2019. aastasse.

               Summa, mille saab praeguse seisuga 2019. aastal kasutusele võtta, on 557 530 278 eurot. See vastab 2019. aasta alguses ELSFis kasutada olnud kogusummale (851 082 072), millest on lahutatud varem kasutuselevõetud summa
                  4
                (293 551 794 eurot). Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikele 1 tuleb 25 % algsest 2019. aasta eraldisest säilitada kuni oktoobrini 2019. Kuna aga Kreekale tehakse makse pärast 1. oktoobrit, ei ole see säte käesoleval juhul asjakohane.

                        Solidaarsusfondi raames praegu kasutada olev summa:

                        2019. aasta eraldis

                        585 829 691 eurot

                        Pluss 2018. aasta eraldisest kasutamata jäänud summa, mis on üle kantud 2019. aastasse

                        + 265 252 381 eurot

                        Miinus Rumeenia, Itaalia ja Austria jaoks kasutusele võetud summa (AB 3)

                        - 293 551 794 eurot

                        Kuni detsembrini 2019 kasutada olev summa KOKKU

                        557 530 278 eurot

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta
                  5
               , eriti selle artikli 4 lõiget 3,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
                  6
               , eriti selle punkti 11,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust looduskatastroofi tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

               2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  7
                artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades).

               3)15. mail 2019 esitas Kreeka taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses 23.–26. veebruarini 2019 Kreetat tabanud erakordselt tugeva vihmasaju ja tormiga, mis tekitasid üleujutusi ja maalihkeid.

               4)Kreeka taotlus täidab fondist rahalise abi saamise tingimused, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklis 4.

               5)Seega tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et anda Kreekale rahalist abi.

               6)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2019/277
                  8
                võeti fondi raames ettemaksete tegemiseks 2019. eelarveaastal kasutusele 50 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena. Neid assigneeringuid on kasutatud ainult väga piiratud ulatuses. Sellest tulenevalt saab rahastada kogu käesoleva kasutuselevõtu summat, mis tuleks teha kättesaadavaks ettemakseteks mõeldud assigneeringute ümberjaotamise teel liidu 2019. aasta üldeelarves.

               7)Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarvest võetakse Kreekale abi andmiseks Euroopa Liidu Solidaarsusfondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 4 552 517 eurot.

               Esimeses lõigus osutatud summat rahastatakse liidu 2019. aasta eelarves ettemakseteks ettenähtud assigneeringutest. Ettemakseteks mõeldud summat vähendatakse vastavalt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Seda kohaldatakse alates … [vastuvõtmise kuupäev]
                  9**.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                     (1)

                        Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrusega (EL) nr 661/2014 (ELT L 189, 27.6.2014, lk 143).

                     (2)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (3)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (4)

                        Vastuvõetud tekstid P9_TA-PROV(2019)0013 and P9_TA-PROV(2019)0014.

                     (5)

                        EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

                     (6)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (7)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (8)

                        ELT L 54, 22.2.2019, lk 5.

                     (9)
                  **Kuupäeva märgib parlament enne ELTs avaldamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.2.2019
            COM(2019) 54 final
            2019/0026(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil seoses teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni III lisa muudatustega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsil võetav seisukoht seoses Rotterdami konventsiooni III lisasse täiendavate kemikaalide kandmise otsuste kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rotterdami konventsioon

               Teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on suurendada konventsiooniosaliste ühist vastutust ning soodustada nende koostööd ohtlike kemikaalide rahvusvahelises kaubanduses, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda ning aidata kaasa nende kemikaalide keskkonnaohutule kasutamisele. Konventsiooniga kehtestatakse õiguslikult siduvad kohustused eelnevalt teatatud nõusoleku korra rakendamiseks ning kaitstakse riike, eriti arenguriike, kemikaalide soovimatu impordi eest, nähes eksportivatele konventsiooniosalistele ette ekspordikohustused.

               Leping jõustus 24. veebruaril 2004.

               Euroopa Liit ja kõik 28 liikmesriiki on konventsiooni osalised
                  1
               .

               2.2.Rotterdami konventsiooni osaliste konverents

               Konventsiooni artikli 18 kohaselt asutatud konventsiooniosaliste konverents on Rotterdami konventsiooni juhtorgan. See organ kohtub tavaliselt iga kahe aasta tagant, et jälgida konventsiooni rakendamist. Samuti hindab konverents talle kemikaalide hindamise komitee poolt arutamiseks esitatud kemikaale.

               Vastavalt konventsiooniosaliste konverentsi kodukorra artiklitele 44 ja 45 on igal konventsiooniosalisel üks hääl. Piirkondlikel majandusintegratsiooni organisatsioonidel, nagu EL, on aga nii palju hääli, kui palju nende liikmesriike on konventsiooni osalised.

               2.3.Konventsiooniosaliste konverentsi kavandatav akt

               Konventsiooniosaliste konverentsi üheksandal korralisel istungil, mis toimub 29. aprillist kuni 10. maini 2019, arutatakse konventsiooni III lisasse täiendavate kemikaalide kandmise otsuste vastuvõtmist.

               Kavandatavate aktide eesmärk on kanda konventsiooni III lisasse täiendavaid kemikaale. III lisasse kandmine tähendab, et asjaomaste kemikaalide suhtes rakendatakse konventsiooni kohast eelnevalt teatatud nõusoleku korda, kui nendega kaubeldakse rahvusvaheliselt.

               Kavandatavad aktid muutuvad konventsiooniosalistele siduvaks kooskõlas konventsiooni artikli 22 lõike 5 punktiga c, milles on sätestatud: „Hoiulevõtja teatab kohe kõikidele konventsiooniosalistele III lisa muutmist käsitlevast otsusest. Muudatus jõustub kõikide konventsiooniosaliste suhtes nimetatud otsuses kindlaksmääratud kuupäevast.“

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjon teeb nõukogule ettepaneku otsuse kohta toetada konventsiooniosaliste konverentsi üheksandal istungil liidu nimel otsuseid, millega muudetakse konventsiooni III lisa. Nende otsustega kantakse III lisasse täiendavaid kemikaale, mille suhtes rakendatakse seejärel konventsiooni kohast eelnevalt teatatud nõusoleku korda.

               Konventsiooniosaliste konverentsile vastuvõtmiseks esitatavad otsused tuginevad soovitustele, mille on teinud kemikaalide hindamise komitee, kes on konverentsi allorgan. Kemikaalide hindamise komitee poolt III lisasse kandmiseks soovitatud kemikaalid leiti olevat vastavuses konventsiooni II lisa kriteeriumidega.

               Liidu kui keskkonnapoliitika kujundamise eestvedaja jaoks on oluline kinnitada oma üleilmset kohustust edendada mitmepoolsete keskkonnalepingute ja -standardite paremat rakendamist. See tähendab ka nende lepingute alusel tegutsevate teaduslike allorganite poolt vastu võetud soovituste toetamist ja rakendamist ning selliste soovituste aluseks olevates lepingutes sisalduvate kriteeriumide järgimist.

               Lisaks on see algatus kooskõlas president Junckeri prioriteediga saada rahvusvahelisel tasandil tugevamaks tegijaks, kestliku arengu eesmärkidega (eelkõige eesmärk nr 3 „hea tervis“ ning eesmärk nr 12 „vastutustundlik tarbimine ja tootmine“) ning seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammiga.

               Seepärast peaks liit toetama kavandatud otsuseid kanda III lisasse atsetokloor, karbosulfaan, krüsotiilasbest, fentioon (üliväikses koguses valmistatavad (ultra low volume, ULV) tooted, mille koostises on toimeainet vähemalt 640 g/l), heksabromotsüklododekaan, vedeltooted (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), mille koostises on parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l, ning foraat. Nende kemikaalide suhtes rakendatakse juba määruse (EL) nr 649/2012 kohaseid ekspordipiiranguid, mis on sarnased konventsiooniga ette nähtud ekspordipiirangutega.

               Tuleb kindlaks määrata liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil võetav seisukoht, sest III lisa muudatused on liidule õiguslikult siduvad ja neid tuleb kajastada määruses (EL) nr 649/2012, millega rakendatakse Rotterdami konventsiooni liidus.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud: „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Konventsiooniosaliste konverents on lepinguga, s.t teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooniga ettenähtud organ.

               Akt, mille konventsiooniosaliste konverents peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas Rotterdami konventsiooni artikli 22 lõikega 5 ning seda tuleb kajastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määruses (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta
                  3
               . Seda põhjusel, et kõnealuse määruse artikli 23 lõike 1 kohaselt tuleb selle I lisas esitatud kemikaalide loetelu konventsiooniga seotud muutusi arvestades läbi vaadata.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava aktiga taotletakse eesmärke keskkonna ja kaubanduse valdkonnas ning reguleeritakse neid valdkondi. Kavandatava akti kõnealused aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega.

               Seepärast moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: artikli 192 lõige 1 ning artikli 207 lõige 3 ja lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 ning artikli 207 lõige 3 ja lõike 4 esimene lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2019/0026 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil seoses teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni III lisa muudatustega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 ning artikli 207 lõiget 3 ja lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlev Rotterdami konventsioon (edaspidi „konventsioon“) jõustus 24. veebruaril 2004 ning see sõlmiti liidu nimel nõukogu otsusega 2006/730/EÜ
                  4
               .

               (2)Rotterdami konventsiooni rakendatakse liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrusega (EL) nr 649/2012
                  5
               .

               (3)Konventsiooni artikli 7 kohaselt võib konventsiooniosaliste konverents võtta vastu III lisa muudatusi.

               (4)Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsi üheksandal istungil võetakse eeldatavasti vastu otsused täiendavate kemikaalide III lisasse kandmise kohta.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil võetav seisukoht, kuna III lisa muudatused on liidule siduvad.

               (6)Et tagada importivatele riikidele kaitse Rotterdami konventsiooni alusel ja arvestades, et kõik asjakohased konventsiooni kriteeriumid on täidetud, on vajalik ja asjakohane toetada Rotterdami konventsiooni allorgani kemikaalide hindamise komitee soovitust kanda Rotterdami konventsiooni III lisasse atsetokloor, karbosulfaan, krüsotiilasbest, fentioon (üliväikses koguses valmistatavad (ultra low volume, ULV) tooted, mille koostises on toimeainet vähemalt 640 g/l), heksabromotsüklododekaan, foraat ning vedeltooted (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), mille koostises on parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l. Need ained on liidus juba keelatud või on nende kasutamine rangelt piiratud ja seepärast kohaldatakse nende suhtes Rotterdami konventsiooni nõuetest rangemaid ekspordinõudeid vastavalt määrusele (EL) nr 649/2012,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Rotterdami konventsiooniosaliste konverentsi üheksandal kohtumisel on, et liit toetab teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni III lisa muudatuste vastuvõtmist seoses atsetoklooriga, karbosulfaaniga, krüsotiilasbestiga, fentiooniga (üliväikses koguses valmistatavad (ultra low volume, ULV) tooted, mille koostises on toimeainet vähemalt 640 g/l), heksabromotsüklododekaaniga, foraadiga ning vedeltoodetega (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), mille koostises on parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 25. septembri 2006. aasta otsus 2006/730/EÜ teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta (ELT L 299, 28.10.2006, lk 23–25).

                     (2)

                        Euroopa Kohtu otsus, 7.10.2014, Saksamaa vs. komisjon, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        ELT L 201, 27.7.2012, lk 60.

                     (4)

                        Nõukogu 25. septembri 2006. aasta otsus 2006/730/EÜ teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta (ELT L 299, 28.10.2006, lk 23–25).

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 60).