Tähtis õiguslik teade

|

52010PC0015

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)  /* KOM/2010/0015 lõplik - NLE 2010/0006 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 29.1.2010KOM(2010)15 lõplik2010/0006 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)SELETUSKIRI1. Ettepaneku taust• Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKomisjon aitab kaasa SIS II uute funktsioonide kasutuselevõtmisele ja koos sellega õigusel, vabadusel ja turvalisuse rajaneva ala julgeoleku tagamisele. Nüüd, kui on lõppenud analüüsi- ja paranduste tegemise periood, mille käigus kõrvaldati palju probleeme ja vigu ning töötati välja ja osaliselt ka juurutati puuduste kõrvaldamise lahendused, soovib komisjon anda uut hoogu SIS II arengule.Käesoleva ettepanekuga ja sama teemat käsitleva määruse ettepanekuga soovitakse vältida olukorda, kus otsus 2008/839/JSK, millega reguleeritakse migreerumist Schengeni infosüsteemi praegusest versioonist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), aegub enne, kui luuakse tehnilised eeldused migratsiooniks. Muudetakse paindlikumaks ka SIS II arendamise õigusraamistikku, sätestades alternatiivse tehnilise stsenaariumi (SIS 1+ RE) juhuks, kui tuleb muuta SIS II väljatöötamise arenguteed.Vastavalt õiguslikule alusele – hiljuti jõustunud Euroopa Liidu toimimise lepingule – on käesoleva ettepaneku puhul ajakohaseks õigusaktiks määrus.Lisaks luuakse programmi üldjuhtimise nõukogu (edaspidi „juhtnõukogu”) SIS II arendamise tõhustamiseks ja uue süsteemi kasutuselevõtu paremaks korraldamiseks. Juhtnõukogu on eksperdirühm, kelle eesmärk on tõhustada terve SIS II arendamise programmi ja sellega seotud meetmete juhtimist ja koordineerimist ning parandada kesksüsteemi ja liikmesriikide süsteemide arendamise sidusust. Ettepanek on kooskõlas nõukogu 4.–5. juuni 2009. aasta järeldustega, milles kutsuti komisjoni üles esitama ettepanekud SIS II projekti juhtimisstruktuuri parandamiseks vastavalt õigusraamistikule ning SIS II programmi üldjuhtimise raames saadud ja nõukogu 26.–27. veebruari 2009. aasta järeldustes sedastatud kogemustele ja teadmistele.Euroopa Parlamenti teavitatakse SIS II arendamise käigust aruandekohustuse kohaselt.• Üldine taustEuroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis ’ kohaldamise seisukohast on väga suur tähtsus Schengeni infosüsteemil (edaspidi „SIS”) ja selle edasiarendusel SIS 1+, mis on loodud 19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta, edaspidi „Schengeni konventsioon”) IV jaotise alusel.Teise põlvkonna SISi (edaspidi „SIS II”) väljatöötamine on tehtud komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001 ja nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsusele 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta. SIS II asendab süsteemi SIS 1+. SIS II väljatöötamisel arvestatakse infotehnoloogia valdkonna viimaseid arengusuundi ning see võimaldab lisada täiendavaid funktsioone.SIS II loomist, toimimist ja kasutamist käsitlevad sätted on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006,[1] mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK,[2] mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist. Vastavalt kõnealustele õigusaktidele kohaldatakse nende sätteid süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide suhtes alles alates kuupäevadest, mis määratakse kindlaks nõukogu otsusega, mille teevad ühehäälselt süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide valitsusi esindavad liikmed. Alates nendest kuupäevadest asendatakse SIS 1+ käsitlevad Schengeni acquis ’ sätted, eelkõige Schengeni konventsiooni asjakohased sätted, nimetatud aktidega.Enne nimetatud asendust peavad SIS 1+ kasutajad migreeruma SIS II keskkonda. SIS 1+ asemel SIS II keskkonna kasutuselevõtmiseks loodi asjakohane õigusraamistik. Teenusehäirete riski vähendamiseks migreerumise ajal on loodud SIS 1+ ajutine tehniline arhitektuur, mis võimaldab süsteemil SIS 1+ ja SIS II teatud tehnilistel osadel toimida üleminekuperioodil samaaegselt.On saanud selgeks, et migratsiooni käsitlevates õigusaktides ettenähtud ajakava, eriti aga nende kehtivuse kaotamise kuupäev (hiljemalt 30. juuni 2010) ei vasta praegusele olukorrale. Seetõttu on ettepaneku eesmärk vältida nõukogu otsuse 2008/839/JSK kehtivuse kaotamist enne, kui uus süsteem on kasutusele võetud. Juhtnõukogu ülesanne on ühitada SIS II arendamise osaliste ja sidusrühmade tegevust. Juhtnõukogu aitab komisjonil ja liikmesriikidel tervet programmi koordineerida, arvestades osalejate kohustuste ja tegevusega nii kesksüsteemi arendamisel kui ka liikmesriikide SIS II projektide elluviimisel.Ettepanekuga muudetakse juhtimist sujuvamaks, ilma et see mõjutaks muudetavates õigusaktides ettenähtud kohustuste jaotust komisjoni, Prantsusmaa ja osalevate liikmesriikide vahel.• Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid-  Konventsioon, 19. juuni 1990, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta[3] (edaspidi „Schengeni konventsioon”);-  nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta,[4] muudetud nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1988/2006[5];-  nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta,[6] muudetud nõukogu 21. detsembri 2006. aasta otsusega 2006/1007/JSK[7];-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist;-  nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist;-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II)[8];-  komisjoni otsused 2007/170/EÜ ja 2007/171/EÜ, 16. märts 2007, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule[9];-  nõukogu määrus (EÜ) nr 189/2008, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta[10];-  nõukogu otsus 2008/173/EÜ, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta[11];-  nõukogu määrus (EÜ) nr 1104/2008, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[12];-  nõukogu otsus 2008/839/JSK, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[13].Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine• Konsulteerimine huvitatud isikutegaLiikmesriikide eksperdid osalevad SIS II väljatöötamises eelkõige SIS-VISi komitee raames. Peale selle on SIS II väljatöötamise küsimusi arutatud nõukogu ettevalmistavates organites. Nõukogu 4.–5. juuli 2009. aasta järeldustes kutsutakse komisjoni üles esitama võimalikult peatselt, kuid hiljemalt 2009. aasta oktoobriks, ettepanekud selle kohta, milliseid õigusakte on vaja vastu võtta migratsiooni käsitlevate õigusaktide muutmiseks.• Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineKäesolevas ettepanekus on võetud arvesse liikmesriikidega eelkõige artikliga 36 moodustatud komitee raames peetud ulatuslike arutelude tulemust.• Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineKäesoleva ettepaneku ettevalmistamisel ei kasutatud väliseksperte.• Mõju hindamineKäesoleva nõukogu määruse ettepaneku mõju ei ole vaja hinnata, kuna see ei kuulu komisjoni iga-aastasesse õigusloome- ja töökavva ning on tehnilise projekti järg, millel puudub selge majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju.3. Ettepaneku õiguslik külg• Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva ettepaneku eesmärk on vältida nõukogu otsuse 2008/839/JSK kehtivuse kaotamist enne uuele süsteemile üleminekut, muuta paindlikuks SIS II arendamise õigusraamistik, nähes ette alternatiivse, süsteemil SIS 1+ põhineva tehnilise stsenaariumi (SIS 1+ RE) juhuks, kui tuleb muuta SIS II väljatöötamise arenguteed, ning muuta võimalikult tõhusaks SIS II arendamise ja sellele ülemineku juhtimine, eriti komisjoni ja liikmesriikide projektide koordineerimine. Viimase eesmärgi täitmiseks moodustatakse juhtnõukogu, mis koosneb ekspertidest ja kelle pädevusse kuulub kogu programmi juhtimine.• Õiguslik alusKuna määrus hõlmab pädevate liikmesriikide pädevate ametiasutuste halduskoostööd kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise valdkonnas, on selle õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 74. Käesolev ettepanek hõlmab ka liikmesriikide pädevate ministeeriumide ja kohtute või muude vastavate asutuste vahelist koostööd.• Subsidiaarsuse põhimõteEttepanekus peetakse kinni subsidiaarsuse põhimõttest, sest kavandatava meetme peamist eesmärki, nimelt migreerumist süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II, ei saa liikmesriigid üksinda saavutada.• Proportsionaalsuse põhimõteKäesolev ettepanek ei lähe oma eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest komisjoni tegevus on piiratud SIS II kesksüsteemi, koordineerimistegevuse ja sellise tehnilise vahendi (vahelüli) loomisega, mis võimaldab vahetada SIS 1+ andmeid süsteemi SIS 1+ ja süsteemi SIS II vahel. Juhtnõukogu aga juba tegutseb, olles koordineerimisega tegelev mitteametlik nõuandeorgan, mille loomine oli ette nähtud kehtivate õigusaktidega. Selleks et SIS II oleks edukas, on vaja komisjoni ja liikmesriikide tegevust koordineerida.• Vahendi valikNagu märgitud juba käesoleva dokumendi alguses, saab vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule nõukogu otsuse 2008/839/JSK kehtivusaega pikendada vaid nõukogu määrusega. Nõukogu määrus võimaldab kõige paremini täita ka muid käesolevas ettepanekus käsitletud eesmärke (SIS II arendamise ja selle kasutuselevõtu ühtsete eeskirjade ja menetluse kehtestamine). Määrus on selgelt sõnastatud, selle sätted tingimusteta ja vahetult kohaldatavad ning ei nõua oma olemuse tõttu liikmesriikidelt nende ülevõtmist siseriiklikku õigusse.Raamotsus ei ole asjakohane õigusakti liik, sest ettepaneku eesmärk ei ole ühtlustada liikmesriikide õigusakte.Arvestades asjaolu, et muudetavad õigusaktid kuuluvad kahe samba reguleerimisalasse, lisatakse käesolevale kavandatavale nõukogu määrusele ka nõukogu määruse ettepanek, mis tugineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 74.4. Mõju eelarveleNõukogu määruses (EÜ) nr 2424/2001 ja nõukogu otsuses 2001/886/JSK (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta) on sätestatud, et SIS II väljatöötamisega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklile 5 ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuse 2007/533/JSK artiklile 5 kaetakse ka SIS II kesksüsteemi ja sideinfrastruktuuri sisseseadmise, toimimise ja hooldusega seotud kulud Euroopa Liidu üldeelarvest. Iga N.SIS II sisseseadmise, toimimise ja hooldusega seotud kulud kannab asjaomane liikmesriik.Nagu eespool juba nimetatud, on vastavalt määruse (EÜ) nr 1104/2008 artiklile 15 ja nõukogu otsusele 2008/839/JSK Euroopa Liidu üldeelarves ettenähtud vahendid kesksüsteemi (SIS II kesksüsteem ja kommunikatsiooniinfrastruktuur) katsetamise, migreerumise, hoolduse ja arendamisega seotud täiendavate kulude katmiseks. Riiklike süsteemide, sealhulgas N.SIS II katsetamise, migreerumise, hoolduse ja arendamisega seotud kulud kannab endiselt asjaomane liikmesriik.Käesoleva ettepanekuga ei muudeta õigusaktide peamisi koostisosi, kuid sellega pikendatakse aluseks olevate õigusaktide (määrus (EÜ) nr 1104/2008 ja nõukogu otsus 2008/839/JSK) kehtivusaega 30. juuni 2010. aasta järgsele ajale kuni migratsioonini. Lisaks nähakse ette, et käesoleva ettepaneku kohaselt moodustatava juhtnõukogu koosolekute korraldamisega, sealhulgas nõukogu liikmete ja ekspertide osalemisega seotud kulud kantakse Euroopa Liidu eelarvest. Juhtnõukogu koosolekute korraldamise kulude katmiseks kasutatakse 2010.–2013. aasta finantsplaneeringus Schengeni infosüsteemile (SIS II) eraldatud assigneeringuidSIS 1+ tasandi tegevusega, sealhulgas liikmesriikide nimel (süsteemi SIS 1+ vallas) tegutseva Prantsusmaa täiendava tegevusega seotud kulud kaetakse ka edaspidi kooskõlas Schengeni konventsiooni artikliga 119. Selle artikliga nähakse ette, et liikmesriigid katavad ühiselt konventsiooni artikli 92 lõikes 3 osutatud süsteemi SIS 1+ tehnilise abi üksuse loomise ja kasutamise kulud, kaasa arvatud kaabelduskulud, mis kaasnevad ühenduse pidamisega Schengeni infosüsteemi riiklike osade ja tehnilise abi üksuse vahel, kuid Schengeni infosüsteemi riikliku osa moodustamise ja kasutamise kulud kannab iga liikmesriik iseseisvalt.Komisjon koostas finantsselgituse, mis on lisatud käesolevale ettepanekule.5. Täiendav teave• Seniste õigusaktide muutmineEttepaneku vastuvõtmisega kaasneb nõukogu otsuse 2008/839/JSK muutmine.• Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklauselEttepanek sisaldab kohandatud aegumisklauslit. Otsuse kehtivuse uue lõppkuupäeva kehtestab nõukogu vastavalt nõukogu otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikele 2.• AjakavaSelleks et tagada ettevalmistuste jätkumine ja vajaliku tegevuse õigeaegne elluviimine, tuleb käesolev nõukogu määrus võtta vastu hiljemalt juunis 2010.2010/0006 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 74,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[14],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[15]ning arvestades järgmist:1.  Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist,[16] ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist[17].2.  Süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise tingimused, menetlused ja kohustused on kehtestatud nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[18] ja nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsusega 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[19]. Need õigusaktid kaotavad kehtivuse hiljemalt 30. juunil 2010.3.  30. juuniks 2010 ei suudeta luua migreerumiseks vajalikke tingimusi. Selleks et SIS II määruse (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuse 2007/533/JSK kohaselt kasutusele võtta, peavad määrus (EÜ) nr 1104/2008 ja otsus 2008/839/JSK kehtima migreerumise lõpuleviimiseni.4.  Komisjon ja liikmesriigid peaksid ka kogu migratsiooni ajal tegema tihedat koostööd, et viia protsess lõpule. Praegust organisatsioonilist struktuuri tuleks täiendada ja lisada sellesse eksperdirühm.5.  Komisjon peaks endiselt vastutama keskse SIS II ja selle kommunikatsiooniinfrastruktuuri eest. Keskset SIS II ja selle kommunikatsiooniinfrastruktuuri on vaja hooldada ja vajaduse korral edasi arendada. Keskse SIS II edasiarendamine peaks alati hõlmama vigade parandamist. Komisjon peaks koordineerima ja toetama ühist tegevust.6.  Vastu tuleks võtta SIS II funktsioonide väljatöötamise tehniline varukava. Sellest tulenevalt tuleks kohandada migratsiooniks vajaliku arhitektuuri tehnilisi komponente ja näha ette veel üks tehniline lahendus keskse SIS II arendamiseks.7.  Iga liikmesriik peaks ka edaspidi vastutama siseriikliku süsteemi eest (N.SIS II). N.SIS II süsteeme on endiselt vaja hooldada ja vajaduse korral edasi arendada.8.  Prantsusmaa peaks ka edaspidi vastutama C.SISi eest.9.  Kuna kavandatava meetme eesmärki, nimelt migratsiooniks vajaliku ajutise arhitektuuri loomist ja andmete migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II, ei suuda liikmesriigid üksi piisaval määral saavutada ning meetme ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.10.  Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise alusel Schengeni acquis ’l, peaks Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt otsustama kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.11.  Ühendkuningriik osaleb käesolevas määruses Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Schengeni acquis ’ protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes)[20] artikli 8 lõike 2 kohaselt.12.  Iirimaa osaleb käesolevas määruses Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Schengeni acquis ’ protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes)[21] artikli 6 lõike 2 kohaselt.13.  Käesolev määrus ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis ’s osalise osalemise korra kohaldamist, mis on kindlaks määratud nõukogu otsuses 2000/365/EÜ ja otsuses 2002/192/EÜ.14.  Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises)[22] tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ[23] artikli 1 punktis G osutatud valdkonda.15.  Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[24] tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/149/JSK (sõlmida Euroopa Liidu nimel nimetatud leping)[25] artikliga 3.16.  Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/262/EÜ (protokolli Euroopa Liidu poolt allakirjutamise ja selle teatavate sätete ajutise kohaldamise kohta)[26] artikliga 3,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:„Artikkel 1Otsust 2008/839/JSK muudetakse järgmiselt:1) Artikli 4 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:„Süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise tagamiseks tehakse vajalikul määral kättesaadavaks järgmised komponendid:”2) Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:„3. Konverter konverteerib andmeid vastavalt vajadusele kahes suunas C.SIS-i ja keskse SIS II vahel ning tagab C.SIS-i ja keskse SIS II sünkroniseerimise.”3) Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS 1+, lähevad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise arhitektuuri abil süsteemilt N.SIS üle süsteemile N.SIS II.”4) Lisatakse artikkel 17a järgmises sõnastuses:„Artikkel 17aProgrammi üldjuhtimise nõukogu1. Ilma et see piiraks komisjoni, Prantsusmaa ja süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide kohustusi ja tegevust, luuakse käesoleva otsusega tehnilistest ekspertidest koosnev rühm, mida nimetatakse programmi üldjuhtimise nõukoguks (edaspidi „juhtnõukogu”). Juhtnõukogu abil koordineeritakse keskse SIS II ja siseriiklike süsteemidega seotud projekte.2. Juhtnõukokku kuulub kuni kümme eksperti. Nõukogus tegutsevad liikmesriigid nimetavad kuni kaheksa eksperti ja sama palju asendajaid. Komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektor määrab komisjoni ametnike seast kaks eksperti ja kaks asendajat. Juhtnõukogu koosolekutel võivad osaleda teised komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi.3. Juhtnõukogu võib lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks kutsuda oma koosolekutele teisi eksperte.4. Juhtnõukogu koosolekud toimuvad komisjoni ruumides. Sekretariaaditeenuste eest hoolitseb komisjon.5. Juhtnõukogu kodukorra koostab juhtnõukogu ise. See jõustub pärast heakskiitva arvamuse saamist komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektorilt.6. Ilma et see piiraks artikli 15 lõike 2 kohaldamist, kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest need juhtnõukogu tegevusest tulenevad haldus- ja reisikulud, mida ei kaeta muudest allikatest. Nõukogus tegutsevad liikmesriikide nimetatud juhtnõukogu ekspertide ja käesoleva artikli lõike 3 alusel kutsutud ekspertide juhtnõukogu tegevuses osalemisega seotud reisikulude suhtes kohaldatakse komisjoni eeskirju väljastpoolt komisjoni koosolekutel osalema kutsutud ekspertide kulude hüvitamise kohta.”5) Artikli 19 viimane lause asendatakse järgmisega:„Otsus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikele 2.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […]FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUSKäesolev selgitus on lisatud kahele õigusakti ettepanekule:Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Jaotis 18: Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev alaPeatükk 18 02: Solidaarsus – Välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:18 02 04 01 – Schengeni infosüsteem (SIS II)3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:Kuna nende muutvate õigusaktidega pikendatakse muudetavate õigusaktide kehtivuse aega, arvestatakse vaid kulusid, mis tulenevad arendamis- ja migratsioonietapi pikendamisest 30. juuni 2010. aasta järgsele ajale. Siia ei kuulu kuni 30. juunini 2010 võetavad kulukohustused.Samuti ei arvestata tegevuskulusid, mis kaetakse vastavalt muudele teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist käsitlevatele õigusaktidele, eeskätt 20. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1987/2006 ja 12. juuni 2007. aasta otsusele 2007/533/JSK.Muutvatest õigusaktidest tulenevad kulukohustuste assigneeringud nähakse ette ajavahemikuks 30. juunist 2010 kuni migratsiooni lõpuleviimiseni, millega koos kaotavad kehtivuse suurte IT-süsteemide rahastamispaketti kuuluvad rahastamisvahendid.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsraamistiku rubriik |18 02 04 01 | Mittekohustuslik | Diff[27] | NO | NO | NO | 3a |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2010 | 2011 | 2012 | Kokku |Tegevuskulud[28] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 |Maksete assigneeringud | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[29] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 |Maksete assigneeringud | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[30] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu): Ei kohaldata.-  Norra ja Islandi osamaks moodustab Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36) artikli 12 lõike 1 teise lõigu kohaselt vastavalt 2,200081 % ja 0,113386 % tegevuskuludest (2007. aasta andmed).-  Šveitsi osamaks moodustab Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, ELT L 53, 27.2.2008, lk 52) artikli 11 lõike 3 teise lõigu kohaselt 2,402999 % tegevuskuludest (2007. aasta andmed).Islandi ja Norra puhul põhinevad käesolevad ettepanekud Schengeni acquis ’l, nagu see on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) A lisas. Kõnealuse lepingu artikli 12 lõike 1 viimases lõigus on sätestatud: „Kui tegevuskulusid eraldatakse Euroopa Ühenduse üldeelarvesse, osalevad Island ja Norra nende tasumisel, makstes nimetatud eelarvesse igal aastal summa vastavalt sellele, milline on nende riikide rahvamajanduse kogutoodangu protsent kõikide osalevate riikide rahvamajanduse kogutoodangust”.Šveitsi puhul kujutavad käesolevad ettepanekud endast Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses. Kõnealuse lepingu artikli 11 lõikes 2 on sätestatud: „Schengeni teise põlvkonna infosüsteemi (SIS II) arendamise kuludeks maksab Šveits Euroopa ühenduste üldeelarvesse alates 2002. eelarveaastast iga eelarveaasta kohta osamakse, mille suurus arvutatakse vastavalt sellele, milline on riigi sisemajanduse kogutoodangu suhe kõikide osalevate riikide sisemajanduse kogutoodangusse.”4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. Juhtnõukogu koosolekute korraldamise kulude katmiseks kasutatakse 2010.–2013. aasta finantsplaneeringus Schengeni infosüsteemile (SIS II) eraldatud assigneeringuid( Ettepanekuga kaasneb finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[31] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine)4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Töötajaid kokku | 50 | 50 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusEttepaneku eesmärk on pikendada migratsiooni aluseks olevate õigusaktide kehtivust ajani, kui luuakse tehnilised eeldused migratsiooniks, ning luua rahvusvahelisele heale juhtimistavale vastav juhtimisstruktuur. Lisaks muudetakse ettepanekuga paindlikuks SIS II funktsioonide väljatöötamiseks vajalik õigusraamistik, kuna nähakse ette ka teine, süsteemil SIS 1+ põhinev tehniline stsenaarium juhuks, kui kasutada tuleb just nimelt seda üleminekuviisi. Ettepanekuga ei muudeta ülesannete üldjaotust ega rahastamise struktuuri.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeKuna Schengeni acquis ’ kuulub Euroopa Liidu institutsioonide raamistikku ning SIS II kuulub nii ühenduse kui ka liidu pädevusse, osaleb kõnealuse suure ühise IT-süsteemi loomisel ka ühendus.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEttepaneku peamine eesmärk on tagada, et SIS II rakenduks edukalt. Käesoleva ettepaneku oodatav tulemus on andmete sujuv migratsioon süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II ning täielik üleminek süsteemile SIS II. Asjakohaseks näitajaks on see, et kõikides osalevates liikmesriikides peaks andmete ja süsteemide migratsioon olema edukas.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused: Ei kohaldata.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordTehtud edusamme hinnatakse korrapäraselt ning tegevust mõõdetakse kehtestatud nõuete ja eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumite alusel. Selleks on sõlmitud leping kvaliteedi tagamise eest vastutava alltöövõtjaga.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEelhinnang on esitatud SIS II edasisi arengusuundasid käsitlevas mõju hindamise ja võrdlusaruandes, mille nõukogule esitas eesistujariik ja komisjon. Selle alusel märgitakse nõukogu 4.–5. juuni 2009. aasta järeldustes, et lõppenud on SIS IIs paranduste tegemise ja selle analüüsi periood, mille käigus parandati palju probleeme ja vigu ning töötati välja ja osaliselt ka viidi ellu lahendused puuduste kõrvaldamiseks. Nõukogu jõudis järeldusele, et SIS II tuleks ka edaspidi arendada praeguse SIS II väljatöötamise projekti raames ning et SIS 1+ RE jääb varukavaks.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Arvestades kogemusi, mida on saadud SIS II arendamise juhtimisest muudetavate õigusaktidega moodustatud tööorgani kaudu, luuakse käesolevate ettepanekutega programmi üldjuhtimise nõukogu.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusEdasist hindamist viiakse läbi vastavalt nõukogu 4.–5. juuni 2009. aasta järeldustega kehtestatud „poolaastatähistele”.7. Pettusevastased meetmedJuhul kui ilmneb vajadus sõlmida uusi lepinguid, kohaldatakse komisjoni lepingute sõlmimise korda, mis tagab vastavuse riigihankelepinguid käsitlevatele ühenduse õigusaktidele.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | 2010. aasta | 2011. aasta | KOKKU |2010. aasta | 2011. aasta |Ametnikud või ajutised teenistujad[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatavad töötajad[33] | 17 | 17 |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatavad teised töötajad[34] |KOKKU | 50 | 50 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus-  Programmi koordineerimine-  Projektijuhtimine-  Tehniline haldus-  Hindamine ja aruanded-  Hanked, lepingute haldus ja finantsjuhtimine8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisulised töötajad)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)Ei kohaldata.8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | 2010. aasta (proportsionaalselt alates 1. juulist) | 2011. aasta (proportsionaalselt kuni migratsiooni eeldatava toimumiseni) |Ametnikud ja ajutised teenistujad (XX 01 01) | 2,013 | 3,020 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatavad töötajad (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) | 0,580 | 0,870 |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 2,593 | 3,890 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad |Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. |AD/AST – 122 000 eurot aastas * 33 töötajat = 4,026 miljonit eurot |Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatavad töötajad |Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. |Lepingulised töötajad (18 01 02 01 03) – 64 000 eurot aastast * 9 töötajat = 0,576 miljonit eurot |Riikide lähetatud eksperdid (18 01 02 01 03) – 73 000 eurot aastast * 8 töötajat = 0,584 miljonit eurot |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |2010. aasta | 2011. aasta | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Lähetused hõlmavad ühe töötaja visiite 27 osalevasse riiki igal aastal ja kahe töötaja iganädalasi sõite Strasbourgi kuni migratsiooni eeldatava toimumiseni.Personali- ja haldusressursside vajadused kaetakse vahendite piires, mis eraldatakse haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.[1] ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.[2] ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.[3] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19, viimati muudetud nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsusega 2008/839/JSK (ELT L 299, 8.11.2008, lk 43).[4] EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4.[5] ELT L 411, 30.12.2006, lk 1.[6] EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1.[7] ELT L 411, 30.12.2006, lk 78.[8] ELT L 381, 28.12.2006, lk 1.[9] ELT L 79, 20.3.2007, lk 20 ja ELT L 79, 20.3.2007, lk 29.[10] ELT L 57, 1.3.2008, lk 1.[11] ELT L 57, 1.3.2008, lk 14.[12] ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.[13] ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.[14] ELT C […], […], lk […].[15] ELT C […], […], lk […].[16] ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.[17] ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.[18] ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.[19] ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.[20] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[21] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.[22] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[23] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[24] ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.[25] ELT L 53, 27.2.2008, lk 50.[26] ELT L 83, 26.3.2008, lk 5.[27] Liigendatud assigneering.[28] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[29] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[30] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[31] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[32] Võrdlussumma EI SISALDA nende ametikohtade kulusid.[33] Võrdlussumma EI SISALDA nende ametikohtade kulusid.[34] Need kulud sisalduvad võrdlussummas.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0722

Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus konkurentsieeskirjade rakendamiskorra kohta raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis (kodifitseeritud versioon)  /* KOM/2006/0722 lõplik - COD 2006/0024 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 27.11.2006KOM(2006)722 lõplik2006/0241(COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSkonkurentsieeskirjade rakendamiskorra kohta raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis (kodifitseeritud versioon)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 19. juuli 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 1017/68 konkurentsieeskirjade rakendamiskorra kohta raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EMÜ) nr 1017/68 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse II lisas. 1017/68 (kohandatud)2006/0241(COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSkonkurentsieeskirjade rakendamiskorra kohta raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid  71  ja  83 ,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust1,võttes arvesse regioonide komitee arvamust2,toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras3ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 19. juuli 1968. aasta määrust (EMÜ) nr 1017/68 konkurentsieeskirjade rakendamiskorra kohta raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis4 on korduvalt oluliselt muudetud5. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. 1017/68 põhjendus 3(2) Konkurentsieeskirjad on raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis ühise transpordipoliitika ja üldise majanduspoliitika osa. 1017/68 põhjendus 4(3) Kõnealuste sektorite konkurentsieeskirjades tuleks arvesse võtta transpordile omaseid tüüpilisi tunnusjooni. 1017/68 põhjendus 5(4) Kuna konkurentsieeskirjad transpordi alal erinevad üldistest konkurentsieeskirjadest, peab ettevõtjatel olema võimalus teada saada, millised eeskirjad igal konkreetsel juhul kehtivad. 1017/68 põhjendus 6(5) Konkurentsieeskirjade süsteem transpordi alal peaks kehtima võrdväärselt nii ühisrahastamise ja ettevõtjate teatavate rühmituste poolt ühiseks teenuste osutamiseks mõeldud transpordivahendite ühise omandamise puhul kui ka veo lisateenuseid osutavate ettevõtjate poolt pakutavate teatavate raudtee-, maantee- ja siseveetranspordiga seotud teenuste puhul. 1017/68 põhjendus 7(6) Tagamaks hoidumist liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamisest ning siseturul toimiva konkurentsi moonutamisest, on eespool nimetatud kolme transpordiliigi puhul tarvis põhimõtteliselt ära keelata kõik sellist mõju avaldada võivad ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste vahelised otsused ja ettevõtjate kooskõlastatud tegevus ning turgu valitseva seisundi kuritarvitamise juhud siseturul. 1017/68 põhjendus 8(7) Teatavat liiki transpordialastele kokkulepetele, otsustele ja kooskõlastatud tegevusele, mille ainsaks eesmärgiks või tagajärjeks on saavutada areng ja koostöö tehnika alal, võib anda erandi kitsendavate kokkulepete keelust, sest nad aitavad tõsta tootlikkust; tulenevalt käesoleva määruse kohaldamise kogemustest, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal teha sellist liiki kokkulepete loetelus muudatusi. 1017/68 põhjendus 9(8) Soodustamaks maantee- ja siseveetranspordi mõnikord liiga hajutatud struktuuri parandamist, tuleks kitsendavate kokkulepete kohta sätestatud keelu alt vabastada need kokkulepped, otsused ja selline kooskõlastatud tegevus, mis näevad kõnealuses kahes transpordisektoris ette ettevõtjate rühmituste loomise ja tegutsemise veoteenuste osutamiseks, kaasa arvatud ühine rahastamine või transpordivahendite ühine omandamine ühiseks teenuste osutamiseks; sellist ülderandit saab anda ainult tingimusel, et rühmituse üldine veomaht ei ületa kindlaksmääratud ülemist piiri ning rühmitusse kuuluvate üksikute ettevõtjate veomaht ei ületa teatavaid piire, mis on kindlaks määratud nii, et ühelgi ettevõtjal ei oleks rühmituses turgu valitsevat seisundit. Komisjonil peab siiski olema õigus sekkuda erijuhtudel, kui selliste kokkulepete mõju ei vasta tingimustele, mille puhul kitsendavat kokkulepet saab pidada seadusele vastavaks, ning kui nad kujutavad endast erandi kuritarvitamist. Asjaolu, et rühmituse üldine veomaht ületab kindlaksmääratud ülemise piiri või et rühmitusse kuuluvate üksikute ettevõtjate veomahu tõttu ei saa rühmitus taotleda ülderandit, ei takista rühmituse seaduslikku kokkulepet, otsust või kooskõlastatud tegevust, kui see vastab käesolevas määruses ettenähtud tingimustele. 1017/68 põhjendus 14(9) Eelkõige tuleb ettevõtjatel endil hinnata, kas nende kokkulepete, otsuste või kooskõlastatud tegevuse peamine mõju kujutab endast konkurentsipiirangut või sellist piirangut õigustavat majanduslikku eelist, ning vastavalt sellele omal vastutusel otsustada selliste kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse seaduslikkuse või ebaseaduslikkuse üle. 1017/68 põhjendus 15(10) Niisiis tuleks lubada ettevõtjatel sõlmida ja täita kokkuleppeid ilma neist teatamata. Seetõttu tekib risk, et sellised kokkulepped võidakse tunnistada tühiseks tagasiulatuvalt, juhul kui komisjon peaks need kas seoses kaebusega või omal algatusel üle vaatama, kuid see ei takista hilisema ülevaatamise järel neid tagasiulatuvalt seaduslikuks tunnistamast, 1017/68ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1UlatusKäesoleva määruse sätteid kohaldatakse raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi valdkonnas kõikide selliste kokkulepete, otsuste ja niisuguse kooskõlastatud tegevuse suhtes, mille eesmärgiks või tagajärjeks on veohindade ja -tingimuste kindlaksmääramine, veoteenuste pakkumise piiramine või kontrollimine, transporditurgude jagamine, tehnikaalase arengu ja koostöö saavutamine, transpordivahendite või -varustuse ühine rahastamine või ühiselt omandamine, kui see on otseselt seotud veoteenuste osutamisega ning artikli 3 tähenduses maantee- või siseveetranspordi ettevõtjate rühmitusele ühiseks teenuste osutamiseks vajalik, ning transporditurul turgu valdava seisundi kuritarvitamise suhtes. Kõnealuseid sätteid kohaldatakse ka veo lisateenuseid osutavate ettevõtjate tegevuse suhtes, millel on eespool loetletud eesmärgid või tagajärjed. 1017/68 art 3 1/2003 art 36 punkt 2Artikkel 2Erandi andmine tehnilistele kokkulepetele1.  Asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeldu  ei kohaldata kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mille eesmärgiks või tagajärjeks on saavutada areng ja koostöö tehnika alal järgmiste vahenditega:a) standardite kehtestamine seadmetele, transpordivarustusele, sõidukitele ja püsiseadmetele;b) töötajate, seadmete, sõidukite või püsiseadmete vahetamine ning ühine kasutamine transporditeenuste osutamisel;c) järjestikuste, lisa-, asendus- või kombineeritud veoteenuste korraldamine ja osutamine ning selliste teenuste summaarhindade ja summaartingimuste, kaasa arvatud konkurentsihindade määramine ja kehtestamine;d) teenuste osutamise seisukohalt kõige otstarbekohasemate liinide kasutamine ühe transpordiliigi abil toimuvate vedude puhul;e) sõiduplaanide kooskõlastamine sidusliinidel;f) üksikkaubasaadetiste ühendamine;g) veohindade struktuuri ja nende kohaldamistingimusi reguleerivate ühiste eeskirjade kindlaksmääramine, kui selliste eeskirjadega ei kehtestata veohindu ja –tingimusi.2. Vajaduse korral esitab komisjon nõukogule ettepanekud lõikes 1 sisalduva loetelu pikendamiseks või lühendamiseks. 1017/68 art 4 1/2003 art 36 punkt 3 alapunkt aArtikkel 3Grupierandi andmine väikestele või keskmise suurusega ettevõtetele1.  Asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 nimetatud kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus  antakse erand kõnealuses artiklis ettenähtud keelust, kui nende eesmärgiks on:a) maantee- ja siseveetranspordi ettevõtjate rühmituste loomine ja tegutsemine veoteenuste osutamiseks;b) transpordivahendite või -varustuse ühine rahastamine või ühine omandamine, kui see on otseselt seotud veoteenuste osutamisega ning kui eespool nimetatud rühmitused seda ühiseks teenuste osutamiseks vajavad;ja tingimusel, et ühegi rühmituse üldine veomaht ei ole üle:i) 10 000 tonni maanteetranspordis;ii) 500 000 tonni siseveetranspordis.Iga rühmitusse kuuluva ettevõtja individuaalne veomaht ei tohi olla üle 1 000 tonni maanteetranspordis ning üle 50 000 tonni siseveetranspordis. 1/2003 art 36 punkt 3 alapunkt b2. Kui mõne lõikes 1 märgitud kokkuleppe, otsuse või kooskõlastatud tegevuse rakendamine annab teataval üksikjuhul tagajärgi, mis on kokkusobimatud asutamislepingu artikli 81 lõike 3 nõuetega, siis võib ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt nõuda selliste tagajärgede likvideerimist.Artikkel 4Kehtetuks tunnistamineMäärus (EMÜ) nr 1017/68 tunnistatakse kehtetuks, välja arvatud artikli 13 lõige 3, mida kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 1017/68 artikli 5 alusel enne 1. maid 2004 vastu võetud otsuste suhtes kuni nende kehtivusaja lõpuni.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga. 1017/68 art 30Artikkel 5Jõustumine. Olemasolevad kokkulepped1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 2003. aasta ühinemisleping, lk 3442. Asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata nende kokkulepete, otsuste ega kooskõlastatud tegevuste suhtes, mis kehtisid Austria, Soome ja Rootsi ühinemiskuupäeval või Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemiskuupäeval ning mis kuuluvad ühinemise tõttu artikli 81 lõike 1 reguleerimisalasse, kui kuue kuu jooksul pärast ühinemist muudetakse need käesoleva määruse artikliga 3 ettenähtud tingimustele vastavaks. Käesolevat lõiget ei kohaldata kokkulepete, otsuste ega kooskõlastatud tegevuste suhtes, mis ühinemiskuupäeval juba kuuluvad Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 53 lõike 1 reguleerimisalasse. 1017/68Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaI LISAA osaKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustegaNõukogu määrus (EMÜ) nr 1017/68 (EÜT L 175, 23.7.1968, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1) | ainult artikkel 36 |B osaMuutvad õigusakti d, mida ei tunnistata kehtetuks1972. aasta ühinemisakt |1979. aasta ühinemisakt |1994. aasta ühinemisakt |2003. aasta ühinemisakt |II LISAVastavustabelMäärus (EMÜ) nr 1017/68 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1. |Artikkel 3 | Artikkel 2 |Artikkel 4 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav osa esimene taane | Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav osa punkt a |Artikkel 4 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav osa teine taane | Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav osa punkt b |Artikkel 4 lõige 1 esimene lõik teine lause esimene taane | Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik teine lause punkt i |Artikkel 4 lõige 1 esimene lõik teine lause teine taane | Artikkel 3 lõige 1 esimene lõik teine lause punkt ii |Artikkel 4 lõige 1 teine lõik | Artikkel 3 lõige 1 teine lõik |Artikkel 4 lõige 2 | Artikkel 3 lõige 2 |- | Artikkel 4 |Artikkel 30 lõige 1 | Artikkel 5 lõige 1 |Artikkel 30 lõige 3 teine lõik | Artikkel 5 lõige 2 |Artikkel 31 | - |- | I lisa |- | II lisa |_______________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku I lisa.1 ELT C […], […], lk […].2 ELT C […], […], lk […].3 ELT C […], […], lk […].4 EÜT L 175, 23.7.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.5 Vt lisa I.


|

52011PC0162

/* KOM(2011) 162 lõplik - APP 2011/0070 */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb Euroopa Liidu Teataja elektroonilist avaldamist

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 4.4.2011KOM(2011) 162 lõplik2011/0070 (APP)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb Euroopa Liidu Teataja elektroonilist avaldamistSELETUSKIRIETTEPANEKU TAUSTÜldine taustEuroopa Liidu Teatajas avaldatakse ametlikult Euroopa Liidu õigus- ja muud aktid. Paberil on väljaanne ilmunud alates 1958. aastast ja alates 1998. aastast on seda võimalik lugeda ka Internetis. Viimaste aastate jooksul on üha enam inimesi tutvunud Euroopa Liidu Teatajaga Internetis, sest see on mugav ja kiire, ning samal ajal on vähenenud trükiversiooni tellimuste hulk. Kuid kuna trükiversiooni peetakse praegu ainsaks kehtivaks ja õiguslikult siduvaks väljaandeks, siis ei saa Euroopa Liidu Teataja elektroonilise versiooni põhjal õiguslikke nõudmisi esitada ja kohustuste täitmist nõuda.Seda väitis selgelt Euroopa Liidu Kohus kohtuasjas Skoma-Lux[1]. Kohtu väitel „…ei ole nende õigusaktide selline (s.o Internetis) kättesaadavaks tegemine samaväärne nõuetekohase avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas , kui ühenduse õiguses puuduvad sellekohased õigusnormid .”Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidEuroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 297 on sätestatud, et seadusandlikud aktid ja muud kui seadusandlikud aktid, mis on vastu võetud määruste või direktiivide vormis, mis on adresseeritud kõigile liikmesriikidele, või otsuste vormis, milles ei ole adressaati märgitud, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . Seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastuvõetud õigusaktidele peavad alla kirjutama Euroopa Parlamendi president ja nõukogu eesistuja, muudele õigusaktidele peab/peavad alla kirjutama vastuvõtva institutsiooni / vastvõtvate institutsioonide president/presidendid. Need õigusaktid jõustuvad tekstis nimetatud kuupäeval või kahekümnendal päeval pärast nende avaldamist.Otsuses 2009/496/EÜ, Euratom[2] on üksikasjalikumalt sätestatud, kuidas institutsioonid täidavad oma kohustust avaldada seadusandlikke tekste. Euroopa Liidu Teataja väljaandmisega ja selle autentsuse tagamisega tegeleb institutsioonidevaheline amet – Euroopa Liidu Väljaannete Talitus.Ettepaneku eesmärgidEttepaneku eesmärk on laiendada juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele ja anda kõigile (õigusala professionaalidest üldsuse esindajateni) võimalus toetuda Euroopa Liidu Teataja elektroonilisele versioonile kui ametlikule ja autentsele väljaandele. Kui Euroopa Liidu Teataja elektroonilist avaldamist tunnustataks nõuetekohase avaldamisena, siis oleks kõigil Euroopa Liidu kodanikel praktiliselt üheaegne juurdepääs Euroopa Liidu õigusele kohe pärast selle avaldamist ja seda odavamal viisil, kuna elektroonilise väljaandega tutvumine oleks tasuta. Samuti hõlbustaks see nende inimeste juurdepääsu, kes elavad Euroopa geograafiliselt ligipääsmatumates piirkondades. Lisaks toetatakse suuremat juurdepääsu dokumendi „Euroopa 2020. aastal – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”[3] eesmärkidega, milleks on lairibaühenduse tagamine aastaks 2013.Ettepanekuga püütakse suurendada ka õiguskindlust võrreldes praeguse olukorraga, kus online -avaldamine toimub vaid teavitamise eesmärgil. Ettepaneku tulemusena saaks Euroopa Liidu Teataja autentses elektroonilises versioonis toimunud avaldamise alusel õiguslikke nõudmisi esitada ja kohustuste täitmist nõuda.Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEttepanek on täielikult kooskõlas liidu poliitikaga ja eelkõige juhtalgatusega „Euroopa digitaalne tegevuskava”,[4] mis esitati osana strateegiast „Euroopa 2020. aastal – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”. Digitaalarengu tegevuskava eesmärk on infotehnoloogiast tuleneva majandusliku ja sotsiaalse kasu maksimeerimine ning sellega rõhutatakse riigiametite rolli digitaalturu edendamisel. Selles kontekstis stimuleerib Interneti õigusalane infosisu digitaalse ühtse turu arengut, kuna sel viisil kättesaadavaks tehtud avaliku sektori teave viiks innovatiivsete online -teenuste väljatöötamiseni.Ettepanek on kooskõlas ka Euroopa e-valitsuse tegevuskavaga 2011–2015,[5] mille kohaselt peaksid liikmesriigid ja komisjon võimaldama online -juurdepääsu teabele, mis käsitleb riigi seadusi ja eeskirju, poliitikat ja rahandust.HUVITATUD ISIKUTEGA PEETUD MITTEAMETLIKU KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSEDKonsulteerimine huvitatud isikutegaEuroopa institutsioonid ja ametid on esindatud Euroopa Liidu Väljaannete Talituse korralduskomitees, mis tegeleb talituse tegevuse strateegilise arendamise järelevalvega. Selle komitee raames on huvitatud institutsioonid ja asutused küsimust arutanud ja väljendanud toetust Euroopa Liidu Teataja autentse elektroonilise versiooni loomisele.Nõukogu e-õiguse töörühma kaudu on Euroopa Liidu Teataja õiguslikult kehtiva elektroonilise avaldamise küsimuses konsulteeritud ka liikmesriikidega. Komisjoni peasekretariaat edastas nõukogule 30. juulil 2010 mitteametliku dokumendi, mida arutati kahel e-õiguse töörühma kohtumisel 21. septembril ja 26. oktoobril 2010. Liikmesriikide märkused näitasid tugevat toetust õiguslikult kehtivale elektroonilisele avaldamisele,[6] kuid esines lahkarvamusi paberversiooni jätkuva õigusjõu suhtes. Märkusi tehti järgmistes küsimustes:-  Pooldati Euroopa Liidu Teataja avaldamist ainult elektrooniliselt, millele eelneks üleminekuperiood, mil avaldamine toimub samaaegselt nii paberil kui ka elektrooniliselt.-  Euroopa Liidu Teataja trükikulud, kui otsustatakse samaaegse teabelevi kasuks nii trüki- kui ka elektrooniliste versioonide kujul.-  Trüki- ja elektroonilise versiooni vaheliste lahknevuste oht ning vajadus kehtestada selged eeskirjad ebakõladega tegelemiseks või kehtiva versiooni üle otsustamiseks.-  Trükiversiooni piiratud roll ELi õiguse teabelevis nende inimeste jaoks, kel puudub juurdepääs elektroonilisele versioonile.Ettepaneku ettevalmistamisel võttis komisjon arvesse kõiki märkusi. Algselt eelistati võrdse õigusjõuga paber- ja elektroonilise versiooni avaldamist, kuna arvati, et see tagaks Euroopa kodanikele võimalikult laia juurdepääsu ELi õigusele. Siiski lubasid liikmesriikide praktilised kogemused oletada, et meetme kasu oleks väga väike ja see ei korvaks suuremat keerukust. Samuti juhiti tähelepanu sellele, et inimestel, kes elavad geograafiliselt vähem ligipääsetavates piirkondades, on sageli raskusi või viivitusi trükiversiooni kättesaamisel ja nende juurdepääsu ELi õigusele hõlbustaks autentne elektrooniline versioon.Määruse ettepanekus sätestatakse, et Euroopa Liidu Teataja tuleb avaldada sellises elektroonilises vormis, millel on õiguslik toime. Elektrooniline avaldamine on kooskõlas juhtalgatusega „Euroopa digitaalne tegevuskava”, mis esitati osana strateegiast „Euroopa 2020. aastal – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” ja mille kohaselt tuleks aastaks 2013 kõigile tagada lairibaühendus. Kavandatud süsteem lahendab nii juurdepääsu kui ka lihtsusega seotud küsimused:-  Nõuetekohane elektrooniline avaldamine võimaldab laiemat teabelevi kui trükisversioon. Mõne viimase aasta jooksul on Euroopa Liidu Teataja tellimuste arv märgatavalt vähenenud, ent samal ajal on Interneti kasutamine Euroopa Liidus kasvanud – Eurostati andmete põhjal oli Interneti-ühendus 2010. aastal 70 %-l kodudest ja 2009. aastal 94 %-l ettevõtjatest. Lisaks on Euroopa Liidu Teataja elektroonilise versiooni lugemine tasuta ja soodsam võrreldes trükiversiooniga, mille trüki- ja transpordikulud kajastusid lugejatelt küsitavas hinnas. Sellele vaatamata pakutakse tagatisi puudega isikutele, kes saavad Euroopa Liidu Teatajat lugeda elektroonilises eriformaadis ja isikutele, kellel mingil muul põhjusel ei ole juurdepääsu elektroonilisele väljaandele, kuna alati on vajaduse korral võimalik kas Euroopa Liidu Väljaannete Talituse kaudu või Internetist välja printides saada paberversiooni, millel aga puudub õigusjõud (st seda avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil).-  See süsteem on lihtsam, sest enam ei ole tarvis keerukaid eeskirju võrdselt autentsete trüki- ja elektrooniliste versioonide vahel esinevate lahknevustega tegelemiseks.Ettepaneku tõenäolise mõju hindamineKomisjon on koostanud Euroopa Liidu Teataja avaldamise kolme võimaluse analüüsi:-  1. võimalus: praeguse olukorra säilitamine – ainult paberversioon kujutab endast nõuetekohast avaldamist ja Euroopa Liidu Teataja online -versioon ilmub vaid teavitamise eesmärgil.-  2. võimalus: Euroopa Liidu Teataja avaldamine ainult elektrooniliselt.-  3. võimalus: üheaegne avaldamine nii paberil kui ka online , kusjuures mõlemal on võrdne õigusjõud ja –mõju.Õigusjõu andmisel elektroonilisele versioonile on märkimisväärne kasu:-  juurdepääs ELi õigusele laieneb, muutub lihtsamaks ja vahetuks;-  juurdepääs elektroonilisele versioonile on tasuta ja seda on võimalik kasutada igal ajal;-  selline elektrooniline versioon oleks kooskõlas digitaalse tegevuskava prioriteetidega, milles ELi institutsioonid on kokku leppinud, ning see innustaks online -teenuste laialdasemat kasutuselevõttu.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGEttepaneku peamised sättedEttepanekus on sätestatud, et elektrooniline versioon on võrdväärne Euroopa Liidu Teataja nõuetekohase avaldamisega. Siiski piisab trükiversioonist õigusliku toime tagamiseks, kui avaldamine toimub tehnilistel põhjustel erandlikel ja ajutistel juhtudel, s.o elektroonilise avaldamise ootamatute takistuste (nt küberrünnakud, ettenägematud seadmete rikked) korral, mis kestavad enam kui ühe päeva. Euroopa Liidu Teataja versioon, mis sellistel tingimustel trükitakse, tuleb avaldada elektrooniliselt niipea, kui tehniline süsteem on taastatud. Trükiversioonil tuleb märkida avaldamise kuupäev, kuid erinevuste korral on ülimuslik sellele järgnev elektrooniline versioon.Ettepanekus käsitletakse ka tehnilisi nõudeid, mille täitmise korral on elektrooniline avaldamine võrdväärne nõuetekohase avaldamisega, ning sätestatakse Euroopa Liidu Väljaannete Talituse pädevus nimetatud valdkonnas.Õiguslik alusEuroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 352.Proportsionaalsuse põhimõteEttepaneku reguleerimisala on piiratud Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamisega ja tehniliste tingimustega, mille täitmise korral see on võrdväärne nõuetekohase avaldamisega.Õigusakti valikMäärus on ainus asjakohane õigusakt, sest seda saab kohaldada vahetult kõigis liikmesriikides. Euroopa kodanikel peaks olema võrdne juurdepääs ELi õigusele ja seepärast tuleks kõigile Euroopa kodanikele tagada juurdepääs Euroopa Liidu Teataja elektroonilisele väljaandele samal viisil ja samadel tingimustel.MÕJU EELARVELEEuroopa Liidu Teataja õiguslikult kehtival avaldamisel elektroonilises vormis puudub mõju eelarvele.Siiski nõuab elektroonilist avaldamist toetav tehniline infrastruktuur infotehnoloogiaga seotud investeeringuid. Halduslikust autonoomsusest lähtuvalt ilmnes 2009. aastal 38 000 euro suurune kulu, mis oli seotud vajaliku tehnilise süsteemi loomise ja katsetamisega enne Euroopa Liidu Teataja avaldamist autentses elektroonilises vormis. Täiendavaid arendusinvesteeringuid rahastavad ning süsteemi käitus- ja hoolduskulusid kannavad kõik institutsioonid, sest neil on kohustus avaldada õigusakte. Ümberjaotamise alus põhineb iga institutsiooni ELT L- ja C-seeria lehekülgede arvul aastal n-2. 2011. aasta alus arvutati 2009. aasta arvnäitajate põhjal:-  Euroopa Komisjon: 47,64 %;-  Euroopa Liidu Nõukogu: 21,96 %;-  Euroopa Parlament: 21,94 %;-  Majandus- ja Sotsiaalkomitee: 3,29 %;-  Euroopa Liidu Kohus: 3,17 %;-  Euroopa Kontrollikoda: 1,25 %;-  Regioonide Komitee: 0,75 %.Eelarvesätted tuleb koostada kooskõlas käesoleva ümberjaotamise alusega.2011/0070 (APP)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb Euroopa Liidu Teataja elektroonilist avaldamistEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 352,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,[7]toimides seadusandliku erimenetluse kohaseltning arvestades järgmist:1.  Asutamislepingu artikkel 297 käsitleb Euroopa Liidu Teataja avaldamist ja liidu õigusaktide jõustumist.2.  Kõigis liidu ametlikes keeltes ilmuv Euroopa Liidu Teataja trükiversioon on praegu ainus õiguslikult siduv väljaanne, kuigi see on tehtud kättesaadavaks ka Internetis.3.  Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee 26. juuni 2009. aasta otsus 2009/496/EÜ Euroopa Liidu Väljaannete Talituse korralduse ja toimimise kohta[8] tagab, et Euroopa Liidu Väljaannete Talitus võimaldab institutsioonidel täita oma kohust seadusandlike tekstide avaldamisel.4.  Euroopa Liidu Kohtu otsusest kohtuasjas nr C-161/06 Skoma-Lux sro v Celni jne[9] tuleneb, et liidu õigusakte ei saa kohaldada üksikisiku suhtes, kui need ei ole nõuetekohaselt avaldatud Euroopa Liidu Teatajas , ja et nende õigusaktide Internetis kättesaadavaks tegemine ei ole samaväärne nõuetekohase avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas , kui ühenduse õiguses puuduvad sellekohased õigusnormid.5.  Kui Euroopa Liidu Teataja avaldamine elektroonilisel kujul oleks nõuetekohane, siis oleks võimalik kiirem ja odavam juurdepääs liidu õigusele.6.  Komisjoni teatises „Euroopa digitaalne tegevuskava”[10] on rõhutatud, et juurdepääs Interneti õigusalasele infosisule soodustab digitaalse ühtse turu arengut, millel on majanduslik ja sotsiaalne kasu.7.  Sätestada tuleks eeskirjad, mis tagavad Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise autentsuse, terviklikkuse ja muutmatuse.8.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivis 1999/93/EÜ elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta[11] on sätestatud elektrooniliste allkirjade õiguslik toime autentimise vahendina. Selleks et tagada Euroopa Liidu Teataja elektroonilise versiooni terviklikkus, autentsus ja muutmatus, kasutatakse avalikkusele piisava garantii andmiseks direktiiviga kooskõlas olevat täiustatud elektroonilist allkirja, mis on loodud turvalise allkirja andmise vahendi abil ja mis põhineb nõuetekohasel sertifikaadil.9.  Juurdepääs veebisaidile EUR-Lex tuleb tagada, pidades kinni kohustustest kaitsta puuetega inimesi vastavalt nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsusele 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel[12].10.  Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5, piirdub käesolev määrus üksnes selle eesmärgi saavutamiseks vajalikuga, võimaldades kõigil Euroopa kodanikel tugineda Euroopa Liidu Teataja elektroonilisele versioonile, kuna määruse reguleerimisala on piiratud sellise avaldamise autentseks muutmisega võrdväärselt trükiversiooni tänase staatusega.11.  Aluslepingus on käesoleva määruse vastuvõtmise volitused sätestatud üksnes artiklis 352,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 112.  Kooskõlas käesoleva määrusega avaldatakse Euroopa Liidu Teatajat liidu ametlikes keeltes elektroonilisel kujul.13.  Elektroonilisel kujul avaldatud Euroopa Liidu Teataja (edaspidi „ Euroopa Liidu Teataja elektrooniline versioon”) on autentne ja sellel on õiguslik toime.Artikkel 214.  Euroopa Liidu Teataja elektroonilisel versioonil on täiustatud elektrooniline allkiri, mis on loodud turvalise allkirja andmise vahendi abil ja põhineb nõuetekohasel sertifikaadil kooskõlas direktiiviga 1999/93/EÜ. Nõuetekohane sertifikaat ja selle uuendamine tehakse teatavaks veebisaidil EUR-Lex, et avalikkusel oleks võimalik kontrollida täiustatud elektroonilist allkirja ja Euroopa Liidu Teataja elektroonilise versiooni autentsust.15.  Euroopa Liidu Teataja elektrooniline versioon sisaldab teavet, mis on asjakohane avaldamise kuupäeval.16.  Euroopa Liidu Teataja elektrooniline versioon tehakse avalikkusele kättesaadavaks veebisaidil EUR-Lex piiramata ajaks. Väljaannet saab lugeda tasuta.17.  Veebisaidile EUR-Lex on juurdepääs kõigil kasutajatel. Eraldi elektroonilise formaadi kaudu, millel ei ole õiguslikku toimet, on juurdepääs Euroopa Liidu Teatajale ka puuetega inimestel. Eraldi versioon on samuti arhiivis kättesaadav.Artikkel 318.  Euroopa Liidu Väljaannete Talitus jätkab Euroopa Liidu Teataja trükkimist. Trükitud koopiad ei ole autentsed ja neil puudub õiguslik toime, ilma et see piiraks artikli 4 lõike 2 kohaldamist.19.  Euroopa Liidu Teataja trükitud koopiate eest tuleb tasuda trüki- ja transpordikulusid katvat tasu.Artikkel 420.  Kui Euroopa Liidu Teataja elektrooniline versioon ei ole kättesaadav erandlike ja ettenägematute takistuste tõttu Euroopa Liidu Väljaannete Talituse teabesüsteemis, taastatakse sellele juurdepääs võimalikult kiiresti.21.  Kui juurdepääsu ei suudeta taastada ühe tööpäeva jooksul, avaldatakse Euroopa Liidu Teataja trükiversioonina, millel on õiguslik toime. Euroopa Liidu Teataja vastav elektrooniline versioon avaldatakse kohe, kui teabesüsteem on taastatud.22.  Vastavalt lõikele 2 avaldatud õigusaktide avaldamise kuupäev on trükiversiooni avaldamise kuupäev. Juhul kui Euroopa Liidu Teataja elektroonilise ja vastavalt lõikele 2 avaldatud trükiversiooni vahel esineb lahknevusi, on trükiversioon ülimuslik.Artikkel 523.  Seoses Euroopa Liidu Teataja elektroonilise versiooniga on Euroopa Liidu Väljaannete Talitusel pädevus järgmistes valdkondades:24.  Euroopa Liidu Teataja elektroonilise versiooni avaldamine ja selle autentsuse tagamine;25.  elektroonilise versiooni koostamiseks vajaliku teabesüsteemi rakendamine, haldamine ja hooldus, samuti süsteemi ajakohastamine kooskõlas tehnilise arenguga tulevikus;26.  tehniliste vahendite käitamine ja arendamine, et tagada kõigile kasutajatele juurdepääs Euroopa Liidu Teatajale ;27.  sisejulgeoleku- ja juurdepääsueeskirjade kehtestamine seoses teabesüsteemiga, mis on vajalik Euroopa Liidu Teataja koostamiseks;28.  elektrooniliste failide säilitamine ja arhiveerimine, nende käitlemine kooskõlas tehnilise arenguga tulevikus.29.  Lõikes 1 sätestatud pädevusi rakendab Euroopa Liidu Väljaannete Talitus vastavalt otsusele 2009/496/EÜ, Euratom.Artikkel 6Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2012.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile1.3. Ettepaneku/algatuse liik1.4. Eesmärgid1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus1.6. Meetme kestus ja finantsmõju1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid2. HALDUSMEETMED2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub3.2. Hinnanguline mõju kuludele3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus3.3. Hinnanguline mõju tuludeleETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUSETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIKETTEPANEKU/ALGATUSE NIMETUSEttepanek: nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Liidu Teataja elektroonilist avaldamist.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurileEi kohaldata, ettepanek on seotud komisjoni ja Euroopa Liidu Teatajas oma vastuvõetud õigusakte avaldavate teiste institutsioonide halduskuludega.Ettepaneku/algatuse liikEi kohaldata.EesmärgidEuroopa Liidu mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakseEttepanekuga aidatakse kaasa eesmärgile arendada ühtset turgu Interneti infosisu osas, nagu on ette nähtud juhtalgatuses „Euroopa digitaalne tegevuskava”, mis esitati osana strateegiast „Euroopa 2020. aastal – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileErieesmärkEdendada kodanikele, ettevõtjatele ja sihtpublikule (õigusala professionaalid/asjatundjad?) suunatud väljaandeid ja online -teavet.Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileEi kohaldata.Oodatavad tulemused ja mõjuTäpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.Ettepanek on suunatud ELi kodanikele ja ettevõtjatele, kes peaksid saama kasu tasuta, kohesest ja lihtsustatud juurdepääsust Euroopa Liidu õiguse autentsele avaldamisele.Tulemus- ja mõjunäitajadTäpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.Tulemusnäitajad, mida ettepaneku rakendamisel jälgida, on järgmised:- Euroopa Liidu Teataja õiguslikult kehtiva elektroonilise versiooni külastatavus- trükiversiooni tellimuste arvu võrdlus tellimuste arvuga siis, kui elektroonilisel versioonil puudus õigusjõud;- kui palju esitati Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele kaebusi, mis on seotud talituse teabesüsteemist tulenevate juurdepääsuraskustega Euroopa Liidu Teataja õiguslikult kehtivale elektroonilisele versioonile.Ettepaneku/algatuse põhjendusLühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadusedEttepaneku eesmärk on tugevdada õiguskindlust, muutes võimalikuks Euroopa Liidu õigusest tulenevate õiguslike nõudmiste esitamise ja kohustuste täitmise nõudmise avaldamise põhjal Euroopa Liidu Teataja autentses elektroonilises versioonis. Juurdepääs õiguslikult kehtivale elektroonilisele väljaandele tuleks tagada ettepaneku jõustumise ajaks.Euroopa Liidu meetme lisaväärtusKuna ettepanek on seotud Euroopa Liidu õigusega, siis saab asjakohast meedet võtta vaid Euroopa Liidu tasandil. Lisaks kajastab õigusakti valik vajadust tagada võrdsed juurdepääsutingimused kõigile Euroopa Liidu kodanikele.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnidEelnevalt on Euroopa Liidu Teatajat elektroonilisel kujul avaldatud vaid teavitamise eesmärgil. Üha kasvav suundumus lugeda väljaande elektroonilist versiooni on kooskõlas ettepaneku põhipunktidega.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetegaEi kohaldata.Meetme kestus ja finantsmõju( Piiratud kestusega ettepanek/algatusx Piiramatu kestusega ettepanek/algatus-  rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,-  millele järgneb täieulatuslik rakendamine.Ettenähtud eelarve täitmise viisidx Euroopa Liidu Väljaannete Talituse eelarve otsene tsentraliseeritud täitmine talituse korralduskomitees esindatud institutsioonide nimel, vt punkt 2.1.( Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:( Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega( Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega( Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidegaMärkusedEi kohaldataHALDUSMEETMEDJärelevalve ja aruandluse eeskirjadTäpsustage tingimused ja sagedus.On tehtud ettepanek, et Euroopa Liidu Väljaannete Talitus tegeleb kooskõlas otsusega 2009/496/EÜ, Euratom ja seega vastavalt otsuses sätestatud järelevalve- ja aruandluseeskirjadele Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamisega.Haldus- ja kontrollisüsteemidTuvastatud ohudOn oht, et Euroopa Liidu Väljaannete Talituse teabesüsteemi võib tabada tehniline tõrge. Selle mõjul võib elektrooniline versioon muutuda kättesaamatuks. Juhul kui juurdepääsu ei ole võimalik taastada ühe tööpäeva jooksul, on paberversioon võrdväärne nõuetekohase avaldamisega.Teine oht on seotud turvalisusega ja selle vastu peab Euroopa Liidu Väljaannete Talitus kooskõlas otsusega 2009/496/EÜ, Euratom kehtestama seoses teabesüsteemiga sisejulgeoleku- ja juurdepääsueeskirjad.Ettenähtud kontrollimeetod(id)Ei kohaldata.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmedTäpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.Ei kohaldata.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJUMitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub-  Olemasolevad eelarvereadMitme-aastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Kulu liik | Rahaline osalus |Nr [Nimetus…...….] | Liigendatud/liigendamata ([13]) | EFTA riigid[14] | Kandidaatriigid[15] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |5 | Komisjon: 26011101 [Euroopa Liidu Teataja (L and C)] Euroopa Parlament: 3240 [Euroopa Liidu Teataja] Nõukogu: 2211 [Euroopa Liidu Teataja] Euroopa Kohus: 2740 [Euroopa Liidu Teataja] Kontrollikoda: 2740 [Euroopa Liidu Teataja] Majandus- ja Sotsiaalkomitee: 2604 [Euroopa Liidu Teataja] Regioonide Komitee: 2604 [Euroopa Liidu Teataja] | Liigendamata | EI | EI | EI | EI |Hinnanguline mõju kuludeleÜldine hinnanguline mõju kuludelemiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | 5 | „Halduskulud” |miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | Aasta 2014 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) |-  Artikkel 502 | p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. | | | | |Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.26011101Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.Praegu saadakse tulud Euroopa Liidu Teataja trükiversiooni tellimustest. Kui elektrooniline versioon hakkab olema ainus väljaanne, millel on õigusjõud, siis arvatakse, et tellimuste arv väheneb ja läheneb nullile. [1] 11. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-161/06, Skoma-Lux sro v Celní Y[pic]editelství Olomouc (EKL 2007, lk I-10841).[2] Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, Euroopa Celní ředitelství Olomouc (EKL 2007, lk I-10841).[3] Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee otsus 2009/496/EÜ Euroopa Liidu Väljaannete Talituse korralduse ja toimimise kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 41).[4] KOM(2010) 2020 (lõplik), 3.3.2010.[5] KOM(2010) 245 (lõplik)/2, 26.8.2010.[6] KOM(2010) 743, 15.12. 2010.[7] E-õiguse töörühma 26. oktoobri 2010. aasta kohtumise järeldused.[8] ELT C […], […], lk […].[9] ELT L 168, 30.6.2009, lk 41.[10] EKL 2007, lk I-10841.[11] KOM(2010) 245 (lõplik)/2.[12] EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12.[13] ELT L 23, 27.1.2010, lk 35.[14] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.[15] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.[16] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.[17] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.