               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.11.2017
            COM(2017) 641 final
            2017/0283(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe alusel loodud ühises veterinaarkomitees otsuse nr 1/2017 suhtes võetava seisukoha kohta seoses kokkuleppe 11. lisa 6. liite muutmisega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               ·Otsuse ettepaneku selgitus ja eesmärgid

               Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe (edaspidi „põllumajanduskokkulepe“) jõustus 1. juunil 2002.

               Šveitsil oli mitu järjestikust ajavahemikku lubatud ajutiselt teha erandeid nuumkodusigade rümpade ja liha suhtes tehtava keeritsussi (Trichinella) kontrolli nõudest vähese tootmisvõimsusega tapamajades. Juba üle 50 aasta ei ole Šveitsis avastatud ühtegi keeritsussi juhtumit. Lisaks on Šveitsis toimiv avastamisprogramm ning Šveits kohustub tagama, et ELi turul müüdavate kodusigade rümpade ja liha suhtes on iga kord tehtud kontrollid kodusigade rümpades ja lihas keeritsussi esinemise avastamiseks. Seetõttu võib erandi ajutise kohaldamise peatada.

               Seega on põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 6. liidet vaja kohandada.

               Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõikes 1 on sätestatud lepinguosaliste esindajatest koosneva ühise veterinaarkomitee loomine. Komitee kontrollib kõiki nimetatud lisaga ja selle rakendamisega seotud küsimusi ning vastutab selles ettenähtud ülesannete täitmise eest. Ühisel veterinaarkomiteel on otsustusõigus 11. lisas sätestatud juhtudel. Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõikes 3 volitatakse ühist veterinaarkomiteed muutma nimetatud lisa liiteid eelkõige nende kohandamiseks ja ajakohastamiseks.

               Ühise veterinaarkomitee otsus nr 1/2017 avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               ·Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Erandi tegemise ettepanek on kooskõlas paindlikkuse meetmetega, mida liikmesriigid võivad võtta seoses toiduettevõtetega, mis asuvad piirkondades, kus kehtivad geograafilised eripiirangud, tingimusel et need meetmed ei mõjuta lõpptoote ohutust. Käesolev ettepanek on kooskõlas ka Euroopa Toiduohutusameti 3. oktoobril 2011 esitatud teadusliku arvamusega rahvatervise selliste ohtude kohta, mida tuleb hõlmata lihakontrolliga,
                  1
                samuti komisjoni 10. augusti 2015. aasta rakendusmäärusega (EL) 2015/1375, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes.

               ·Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemist käsitlev kokkulepe jõustus ELi üldise kaubanduspoliitika raames, olles ELi jaoks soodne, kuna EL on põllumajandustoodete netoeksportija Šveitsi. ELi kaubandusbilanss Šveitsiga on pärast kokkuleppe jõustumist märkimisväärselt paranenud.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               ·Õiguslik alus

               Otsuse ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikel 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               ·Vahendi valik

               Liit peab vastu võtma seisukoha ühises veterinaarkomitees võetava otsuse suhtes seoses 11. lisa vajalike muudatustega. Otsuse 2002/309/EÜ, Euratom artikli 5 lõike 2 esimese lõigu kohaselt peab liidu seisukoha komisjoni ettepaneku alusel vastu võtma nõukogu.

               3.MÕJU EELARVELE

               Kõnealune otsus ei mõjuta ELi eelarvet. Erandi jätkuv kohaldamine hõlmab vaid Šveitsi turule ette nähtud sealiha suhtes tehtavaid teatavaid kontrolle.

               2017/0283 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe alusel loodud ühises veterinaarkomitees otsuse nr 1/2017 suhtes võetava seisukoha kohta seoses kokkuleppe 11. lisa 6. liite muutmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe
                  2
                (edaspidi „põllumajanduskokkulepe“) jõustus 1. juunil 2002.

               (2)Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõike 1 alusel tegeleb ühine veterinaarkomitee kõigi nimetatud lisaga ja selle rakendamisega seotud küsimustega ning vastutab kõnealuse lisaga ette nähtud ülesannete täitmise eest. Nimetatud lisa artikli 19 lõike 3 kohaselt on ühisel veterinaarkomiteel õigus teha muudatusi 11. lisa liidetesse, eelkõige nende kohandamiseks ja ajakohastamiseks.

               (3)Nõukogu ja komisjoni otsuse 2002/309/EÜ, Euratom
                  3
                artikli 5 lõike 2 esimese lõiguga nähakse ette, et nõukogu võtab komisjoni ettepanekul vastu ühenduse seisukoha ühises põllumajanduskomitees ja ühises veterinaarkomitees.

               (4)Euroopa Liit peaks kindlaks määrama seisukoha, mis võetakse ühises veterinaarkomitees seoses kõnealuste vajalike muudatustega.

               (5)Põllumajanduskokkuleppe alusel loodud ühise veterinaarkomitee otsus nr 1/2017 (edaspidi „ühise veterinaarkomitee otsus nr 1/2017“) peaks jõustuma selle vastuvõtmise kuupäeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõike 1 alusel loodud ühises veterinaarkomitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht 11. lisa 6. liite muutmise kohta põhineb käesolevale otsusele lisatud ühise veterinaarkomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmisele järgneval päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EFSA Journal (2011); 9(10):2351 [198 lk], avaldatud 3. oktoobril 2011.

                     (2)
                  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.

                     (3)
                  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.11.2017
            COM(2017) 641 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe alusel loodud ühises veterinaarkomitees otsuse nr 1/2017 suhtes võetava seisukoha kohta seoses kokkuleppe 11. lisa 6. liite muutmisega

               LISA

               E T T E P A N E K

               EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE PÕLLUMAJANDUSTOODETEGA KAUPLEMIST KÄSITLEVA KOKKULEPPE ALUSEL MOODUSTATUD ÜHISE VETERINAARKOMITEE OTSUS NR 1/2017,

               [kuupäev],

               mis käsitleb kokkuleppe 11. lisa 6. liite muutmist

               ÜHINE VETERINAARKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet,
                  1
                eriti selle 11. lisa artikli 19 lõiget 3,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe (edaspidi „põllumajanduskokkulepe“) jõustus 1. juunil 2002.

               (2)Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõike 1 alusel vastutab ühine veterinaarkomitee kõigi nimetatud lisa ja selle rakendamisega seotud küsimuste ning selles sätestatud ülesannete täitmise eest. Nimetatud lisa artikli 19 lõike 3 kohaselt on ühisel veterinaarkomiteel õigus teha muudatusi 11. lisa liidetesse, eelkõige nende kohandamiseks ja ajakohastamiseks.

               (3)Ühise veterinaarkomitee otsusega nr 2/2003
                  2
                muudeti põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liidet esimest korda.

               (4)Viimati muudeti põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 5., 6., 7., 10. ja 11. liidet ühise veterinaarkomitee otsusega nr 1/2015
                  3
               .

               (5)Šveitsil oli mitu järjestikust ajavahemikku lubatud ajutiselt teha erandeid nuumkodusigade rümpade ja liha suhtes tehtava keeritsussi (Trichinella) kontrolli nõudest vähese tootmisvõimsusega tapamajades. Juba üle 50 aasta ei ole Šveitsis avastatud ühtegi keeritsussi juhtumit. Lisaks on Šveitsis toimiv avastamisprogramm ning Šveits kohustub tagama, et ELi turul müüdavate kodusigade rümpade ja liha suhtes on iga kord tehtud kontrollid kodusigade rümpades ja lihas keeritsussi esinemise avastamiseks. Seetõttu võib erandi ajutise kohaldamise peatada.

               (6)Käesolev otsus peaks jõustuma selle vastuvõtmise päeval.

               (7)Seepärast tuleks põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 6. liidet vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 6. liite peatüki „Eritingimused“ punkte 4–6 muudetakse järgmiselt.

               4)Šveitsi pädevad asutused kohustuvad tagama, et ELi turul müüdavate kodusigade rümpade ja liha suhtes on tehtud kontrollid nendes keeritsussi esinemise avastamiseks.

               5)Keeritsussi esinemise avastamiseks kasutatakse Šveitsis määruse (EÜ) nr 2075/2005 I lisa I ja II peatükis kirjeldatud tuvastamismeetodeid. Seevastu ei kasutata määruse (EÜ) nr 2075/2005 I lisa II peatükis kirjeldatud trihhinoosiuuringut.

               6)Siseministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määruse (mis käsitleb hügieeni loomade tapmisel (OHyAb; RS 817.190.1)) artikli 8 lõike 3 kohaselt ja siseministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määruse (loomset päritolu toiduainete kohta (RS 817.022.108)) artikli 9 lõike 8 kohaselt tähistatakse nuumkodusigade rümbad ja liha, samuti nendest saadud lihavalmistised ja töödeldud lihatooted, mis ei ole ette nähtud ELi turu jaoks, tervisemärgiga, mis vastab siseministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määruse (mis käsitleb hügieeni loomade tapmisel) 9. lisa viimases lõigus sätestatud näidisele.

               Siseministeeriumi 23. novembri 2005. aasta määruse (loomset päritolu toiduainete kohta) artikli 9a kohaselt ei saa nende toodetega kaubelda Euroopa Liidu liikmesriikides.

               Punkt 7 jäetakse välja.

               Artikkel 2

               Käesolevale otsusele, mis on koostatud kahes eksemplaris, kirjutavad alla kaaseesistujad või muud põllumajanduskokkuleppe osaliste nimel tegutsema volitatud isikud.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

               Euroopa Liidu nimel
                     Šveitsi Konföderatsiooni nimel

               delegatsiooni juht
                     delegatsiooni juht

                     (1)
                  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.

                     (2)
                  Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee 25. novembri 2003. aasta otsus nr 2/2003 kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liite muutmise kohta (2004/78/EÜ) (ELT L 23, 28.1.2004, lk 27).

                     (3)
                  Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee 17. detsembri 2015. aasta otsus nr 1/2015 kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 5., 6. ja 11. liite muutmise kohta (2013/2367/EL) (ELT L 337, 23.12.2015, lk 128).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.10.2017
            COM(2017) 628 final
            2017/0277(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooni alalises komitees kõnealuse konventsiooni II liite muutmise kohta

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolev ettepanek puudutab otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooni alalise komitee 37. aastakoosolekul seoses konventsiooni II liite muutmist käsitleva otsuse kavandatava vastuvõtmisega. Kõnealune aastakoosolek toimub 5.–8. detsembrini 2017 Prantsusmaal Strasbourgis.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa looduslike liikide ja looduslike elupaikade kaitse konventsioon

               1979. aastal vastuvõetud Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooni (Berni konventsioon) (edaspidi „leping“) eesmärk on kaitsta Euroopa taimestikku ja loomastikku ning nende looduslikke kasvu- ja elupaiku eelkõige nende liikide puhul, kelle kaitsmine nõuab mitme riigi koostööd. See on valitsustevaheline leping, mis sõlmiti Euroopa Nõukogu egiidi all. Leping jõustus 1. juunil 1982. aastal. Euroopa Ühendus on lepinguosaline alates 1. septembrist 1982
                  1
               . Praeguseks on lepingul 51 osalist, sealhulgas kõik ELi liikmesriigid.

               2.2.Alaline komitee

               Alaline komitee on konventsiooni otsuseid tegev organ, kelle pädevuses on hinnata liikide kaitsestaatust ning vaadata selle alusel läbi nende liikide kuulumine konventsiooni liidete loeteludesse. Komitee ülesanded on loetletud lepingu artiklites 13–15. Komitee kohtub vähemalt korra kahe aasta tagant ja alati, kui konventsiooniosaliste enamus seda nõuab. Alalisel komiteel on tavaks kohtuda igal aastal.

               Volitus esitada liidu seisukoht lepingu liidete muudatuste kohta on antud nõukogule, kes võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse. ELi ühisseisukohad muude otsuste ja resolutsioonide eelnõude kohta lepitakse kokku nõukogu asjakohaste töörühmade eelnevatel kohtumistel või ELi koordineerimisnõupidamiste käigus.

               2.3.Alalise komitee kavandatud õigusakt

               5.–8. detsembrini 2017 toimub Prantsusmaal Strasbourgis lepingu alalise komitee 37. aastakoosolek, kus võetakse vastu otsus lepingu II liite muutmise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

               Lepingu artikli 17 kohaselt tuleb lepingu liidete muutmist käsitlevad otsused teha lepinguosaliste kahekolmandikulise häälteenamusega. Otsus jõustub kõigi lepinguosaliste jaoks kolm kuud pärast selle vastuvõtmist alalises komitees, see ei jõustu juhul, kui üks kolmandik lepinguosalistest on edastanud vastuväited, samuti ei jõustu otsus nende lepinguosaliste jaoks, kes esitavad alalise komitee koosolekul vastuväite (reservatsiooni).

               Kavandatava akti eesmärk on muuta lepingu II liidet, nagu on sätestatud lepingu artiklis 17.

               Kavandatav akt muutub lepinguosaliste jaoks siduvaks vastavalt lepingu artiklile 6, milles on sätestatud, et kõik lepinguosalised peavad võtma asjakohased ja vajalikud õigus- ja haldusmeetmed, millega tagatakse II liites nimetatud metsloomaliikide erikaitse.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Alaline komitee on lepinguga loodud organ. Kõnealuse alalise komitee 37. koosolek peetakse 5.–8. detsembrini 2017 Prantsusmaal Strasbourgis.

               Albaania Vabariik on esitanud ettepaneku muuta lepingu II liidet, et kanda sinna balkani ilves (Lynx lynx spp. balcanicus), mis on praegu lepingu III liites (kaitsealused looduslikud loomaliigid) loetletud euraasia ilvese Lynx lynx alaliik.

               Liit peaks toetama seda ettepanekut, sest see on teaduslikult põhjendatud ja kooskõlas liidu kohustusega teha elurikkuse kaitseks rahvusvahelist koostööd.

               Seepärast on nõukogul vaja teha otsus, millega kehtestatakse seisukoht, mis tuleb liidu nimel alalise komitee 37. koosolekul muudatusettepaneku kohta vastu võtta.

               Muudatusettepanek ei nõua liidu kehtiva õiguse muutmist.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega määratakse kindlaks lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Alaline komitee on lepinguga loodud organ. Kõnealuse alalise komitee 37. koosolek peetakse 5.–8. detsembrini 2017 Prantsusmaal Strasbourgis.

               Otsus, mille ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on vastavalt konventsiooni artiklile 6 rahvusvahelise õiguse alusel siduv ning sellega tagatakse konventsiooni II liites loetletud looduslike loomaliikide erikaitse. Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatud aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Käesoleva kavandatud akti eesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga.

               Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2017/0277 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooni alalises komitees kõnealuse konventsiooni II liite muutmise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit ühines Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooniga (Berni konventsioon) (edaspidi „leping“) vastavalt nõukogu otsusele 82/72/EMÜ
                  3
               , mis jõustus 1. juunil 1982. Lepingu eesmärk on kaitsta Euroopa taimestikku ja loomastikku ning nende looduslikke kasvu- ja elupaiku eelkõige nende liikide puhul, kelle kaitsmine nõuab mitme riigi koostööd. See on valitsustevaheline leping, mis sõlmiti Euroopa Nõukogu egiidi all.

               (2)Lepingu artikli 17 kohaselt võib alaline komitee võtta vastu otsuse muuta lepingu liiteid.

               (3)Alalisel komiteel on kavas võtta 5.–8. detsembrini 2017 toimuval 37. aastakoosolekul vastu otsus lepingu II liite muutmise kohta

               (4)On asjakohane kehtestada alalises komitees liidu nimel vastu võetav seisukoht, sest kõnealune otsus saab olema liidu jaoks siduv.

               (5)Liit peaks toetama ettepanekut, mille kohaselt tuleks lisada lepingu II liitesse balkani ilves (Lynx lynx spp. Balcanicus), mis on lepingu III liites juba loetletud euraasia ilvese Lynx lynx alaliik, sest ettepanek on teaduslikult põhjendatud ning kooskõlas liidu kohustusega teha elurikkuse kaitseks rahvusvahelist koostööd vastavalt ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni artiklile 5 ja nimetatud konventsiooni osaliste konverentsil vastu võetud otsustega, eelkõige 10. istungil kokkulepitud globaalse eesmärgiga, vältida teadaolevate ohustatud liikide väljasuremist 2020. aastaks ning parandada selliste liikide kaitsestaatust või seda säilitada, eelkõige selliste liikide puhul, kelle arvukus väheneb kõige kiiremini.

               (6)Euraasia ilves Lynx lynx on juba loetletud nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ
                  4
                II ja IV lisas, seega ei ole vaja selle alaliigi balkani ilvese Lynx lynx spp. balcanicus lepingu II liitesse lisamise tõttu liidu õigust muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooni alalise komitee 37. koosolekul võetav seisukoht on toetada liigi Lynx lynx spp. balcanicus lisamist konventsiooni II liitesse.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  NÕUKOGU 3. detsembri 1981. aasta OTSUS 82/72/EMÜ Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 38, 10.2.1982, lk 1).

                     (2)
                  Kohtuasi C-399/12: Saksamaa vs. komisjon, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)
                  EÜT L 38, 10.2.1982, lk 1.

                     (4)
                  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.11.2017
            COM(2017) 644 final
            2017/0286(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel AKV-ELi suursaadikute komitees seoses AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamisega

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku sisu

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel AKV-ELi suursaadikute komitees võetav seisukoht seoses suursaadikute komitee AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamist käsitleva otsuse kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.EKV-ELi partnerlusleping (edaspidi „Cotonou leping“)

               AKV-ELi partnerluslepingu
                  1
                (edaspidi „leping“) eesmärk on luua Euroopa Liidu ja AKV riikide vahel ühendus. Leping jõustus 1. aprillil 2003.

               AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 100 on sätestatud, et AKV-ELi ministrite nõukogu võib lepingu Ia, Ib, II, III, IV ja VI lisa läbi vaadata, täpsustada ja/või muuta AKV-ELi arengu rahastamise koostöökomitee soovituse põhjal.

               AKV-ELi partnerluslepingu artikli 15 lõikes 4 on sätestatud, et AKV-ELi ministrite nõukogu võib delegeerida volitused AKV-ELi suursaadikute komiteele.

               AKV-ELi ministrite nõukogu otsustas delegeerida Dakaris 6. mail 2017 toimunud ministrite ühisnõukogu ajaks AKV-ELi suursaadikute komiteele volitused võtta enne 31. detsembrit 2017 vastu otsus AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamise kohta.

               2.2.AKV-ELi suursaadikute komitee

               AKV-ELi suursaadikute komitee võib teha lepinguosaliste suhtes õiguslikult siduvaid otsuseid. Suursaadikute komitee koosneb ühelt poolt iga liikmesriigi alalisest esindajast Euroopa Liidus ja komisjoni esindajast ning teiselt poolt iga AKV riigi Euroopa Liidus oleva esinduse juhatajast. Suursaadikute komitee eesistujaks on vaheldumisi ühenduse määratud liikmesriigi alaline esindaja ja AKV riikide määratud AKV riigi esinduse juhataja. Komitee abistab ministrite nõukogu tema ülesannete täitmisel ja täidab kõiki ülesandeid, mis nõukogu on talle usaldanud. Seoses sellega jälgib ta käesoleva lepingu rakendamist ja selles sätestatud eesmärkide saavutamist. Suursaadikute komitee tuleb kokku korrapäraselt, eelkõige nõukogu istungite ettevalmistamiseks, ja siis, kui see osutub vajalikuks.

               2.3.AKV-ELi suursaadikute komitee kavandatud õigusakt

               AKV-ELi suursaadikute komitee võtab enne 31. detsembrit 2017 vastu AKV-ELi partnerluslepingu (edaspidi „kavandatud õigusakt“) artikli 68 rakendamist käsitleva otsuse.

               Kõnealust otsust kohaldatakse II lisa 3. peatüki suhtes ning selle eesmärk on parandada rahastamissüsteemide toimimist väliste vapustuste korral toetuse andmisel.

               Kavandatud õigusakt on lepinguosaliste jaoks siduv vastavalt lepingu artikli 15 lõikele 3, milles on sätestatud, et „AKV-ELi nõukogu võib teha lepinguosalistele siduvaid otsuseid“, ning artikli 15 lõikele 4, milles on sätestatud, et „AKV-ELi ministrite nõukogu võib anda oma volitused edasi AKV-ELi suursaadikute komiteele.“

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Vastavalt AKV-ELi partnerluslepingu artiklile 68 „tunnistavad lepinguosalised, et välistest vapustustest tingitud makromajanduslik ebastabiilsus võib kahjustada AKV riikide arengut ja ohustada nende arengueesmärkide saavutamist. Seetõttu seatakse käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastase finantsraamistiku raames sisse lisatoetussüsteem, et leevendada välistest vapustustest, sealhulgas eksporditulu kõikumisest tulenevat lühiajalist kahjulikku mõju.“

               AKV-ELi partnerluslepingu II lisa 3. peatükis määratakse kindlaks eksporditulu lühiajaliste kõikumiste korral kasutatavad rahastamistingimused (FLEX). Kõnealust lisa on muudetud AKV-ELi nõukogu 13. juuni 2008. aasta otsusega 1/2008
                  2
               .

               Arengumaid tabavad ulatuslikud ja korduvad välised vapustused, mis põhjustavad järsku lühiajalist tootmismahu langust ja heaolukadu ning pikaajalist majanduskasvu aeglustumist, mis ei ole tingitud ainult eksporditulude kõikumisest. Kõnealused välised vapustused võivad olla seotud muutustega maailmamajanduses, eelkõige üleilmse majanduskasvu aeglustumise ja loodusõnnetustega.

               FLEXi, sealhulgas 2008. aasta üleilmse majandus- ja finantskriisi järgsete spetsiaalsete rahastamisvahendite (haavatavate riikide jaoks mõeldud FLEX) rakendamisel saadud kogemustele toetudes ning kooskõlas AKV-ELi partnerluslepinguga on seetõttu välja töötatud uus lähenemisviis toetamaks riike makromajandusliku mõjuga vapustustega toimetulekul. Selle raames võetakse arvesse ka eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ning valitsuse makromajanduslikku suutlikkust välistele vapustustele reageerida.

               Ettenägematute vajaduste ühtse paketi raames taotluste ühtlustatud menetlemine tagaks seega kõige paremini paindlikkuse kohandada komisjoni võetavaid meetmeid juhtumipõhiselt. Seejärel jõuti AKV poolega kokkuleppele lisada makromajanduslike vapustuste korral antav toetus 11. EAFi ettenägematute vajaduste katteks eraldatavate vahendite hulka.

               Kavandatud õigusakti eesmärk on seega toetada vastavalt AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 68 sätestatule väliste vapustuste korral teatavaid AKV riike. Kõnealust toetust tuleks anda ettenägematuteks vajadusteks eraldatud vahenditest.

               Eespool kirjeldatud uue lähenemisviisi rakendamiseks peaksid Cotonou lepingu alusel loodud otsustusõigusega asutused vastu võtma õiguslikult siduva otsuse.

               5. mail 2017 kogunenud AKV-ELi ministrite nõukogu otsustas, et AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 68 sätestatud ettepanek väliste vapustuste korral toetuse andmiseks hõlmab ettenägematuteks vajadusteks eraldatud vahendeid, ning delegeeris AKV-ELi suursaadikute komiteele volitused võtta 31. detsembriks 2017 vastu otsus, mida kohaldatakse AKV-ELi partnerluslepingu II lisa 3. peatüki suhtes.

               Komisjon teeb seega nõukogule ettepaneku käesolev otsus vastu võtta.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               AKV-ELi suursaadikute komitee on lepinguga, s.t Cotonou lepinguga ettenähtud organ.

               Käesolev õigusakt, mis AKV-ELi suursaadikute komiteel tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega õigusakt. Vastavalt Cotonou lepingu artikli 15 lõigetele 3 ja 4 muutub kavandatud õigusakt rahvusvahelise õiguse raames lepinguosaliste jaoks siduvaks.

               Kavandatud õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus on seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, millega seoses liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatud aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Käesoleva kavandatud õigusakti eesmärk ja sisu on seotud arengukoostööga. Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 209 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 209 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatud õigusakti avaldamine

               Kuna AKV-ELi suursaadikute komitee õigusakti kohaldatakse Cotonou lepingu II lisa suhtes, on asjakohane avaldada otsus pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2017/0286 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel AKV-ELi suursaadikute komitees seoses AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist partnerluslepingut (edaspidi „AKV-EÜ partnerlusleping“)
                  4
                ,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma liikmete (edaspidi „AKV“) ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vaheline partnerlusleping (edaspidi „AKV-ELi partnerlusleping“) sõlmiti Cotonous 23. juunil 2000. AKV-ELi partnerlusleping jõustus 1. aprillil 2003.

               (2)AKV-ELi partnerluslepingu artikli 100 kohaselt võib AKV-ELi ministrite nõukogu lepingu Ia, Ib, II, III, IV ja VI lisa läbi vaadata, täpsustada ja/või muuta AKV-ELi arengu rahastamise koostöökomitee soovituse põhjal.

               (3)AKV-ELi partnerluslepingu artikli 15 lõike 4 kohaselt võib AKV-ELi ministrite nõukogu delegeerida volitused AKV-ELi suursaadikute komiteele.

               (4)AKV-ELi ministrite nõukogu otsustas delegeerida Dakaris 6. mail 2017 toimunud ministrite ühisnõukogu ajaks AKV-ELi suursaadikute komiteele volitused võtta enne 31. detsembrit 2017 vastu otsus AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamise kohta.

               (5)On asjakohane kehtestada liidu nimel AKV-ELi suursaadikute komitees võetav seisukoht, sest otsus on liidu jaoks siduv.

               (6)Kõnealust otsust kohaldatakse AKV-ELi partnerluslepingu II lisa 3. peatüki suhtes ning selle eesmärk on parandada väliste vapustuste korral antava toetuse rahastamise süsteemide toimimist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Seisukoht, mis võetakse liidu nimel AKV-ELi suursaadikute komitees seoses AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud AKV-ELi suursaadikute komitee õigusakti eelnõul.

               2. Väiksemaid muudatusi otsuse eelnõus võivad liidu esindajad AKV-ELi suursaadikute komitees teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               AKV-ELi suursaadikute komitee otsus avaldatakse pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsus, mis käsitleb partnerluslepingu sõlmimist ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal Cotonous (ELT L 65, 8.3.2003, lk 27).

                     (2)
                  ELT L 171, 1.7.2008, lk 63.

                     (3)
                  Üldkohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. komisjon, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)
                  Lepingut (ELT L 317, 15.12.2000, lk 3) on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis alla kirjutatud lepinguga (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous alla kirjutatud lepinguga (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.11.2017
            COM(2017) 644 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel AKV-ELi suursaadikute komitees seoses AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamisega

               LISA

               AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE

               OTSUS nr ... /2017,

               ../../2017,

               AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamise kohta

               AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist partnerluslepingut
                  1
                (edaspidi „AKV-ELi partnerlusleping“), eriti selle artiklit 100 koostoimes artikli 15 lõikega 4 ja artikli 16 lõikega 2,

               ning arvestades järgmist:

               (1)AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 68 on sätestatud, et AKV riikide majandust mõjutava välistest vapustustest tuleneva lühiajalise kahjuliku mõju leevendamiseks seatakse sisse lisatoetussüsteem. Kõnealuse artikli lõikes 4 on märgitud, et toetusmehhanismi käsitlevad eeskirjad on sätestatud lepingu II lisas.

               (2)Praegu AKV-ELi partnerluslepingu II lisas määratletud mehhanismi tuleb kohandada, võtmaks arvesse lepinguosaliste vajadusi ning tagamaks abi paindlik ja kiire osutamine.

               (3)AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 100 on sätestatud, et AKV-ELi ministrite nõukogu võib kõnealuse lepingu Ia, Ib, II, IV, ja VI lisa AKV-ELi arengu rahastamise koostöökomitee soovituse põhjal läbi vaadata, täpsustada ja/või muuta.

               (4)AKV-ELi partnerluslepingu artikli 15 lõikes 4 on sätestatud, et AKV-ELi ministrite nõukogu võib delegeerida volitused AKV-ELi suursaadikute komiteele.

               (5)AKV-ELi partnerluslepingu artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et AKV-ELi suursaadikute komitee täidab kõiki ülesandeid, mis nõukogu on talle usaldanud.

               (6)5. mail 2017 kogunenud AKV-ELi ministrite nõukogu volitas AKV-ELi suursaadikute komiteed võtma vastu otsuse, mis käsitleb AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamist seoses väliste vapustustega ja millega muudetakse II lisa 3. peatükki.

               (7)AKV-ELi suursaadikute komitee peaks käesoleva otsuse vastu võtma.

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               AKV-ELi partnerluslepingu (edaspidi „leping“) artiklis 68 sätestatud, AKV riikidele välistest vapustustest tingitud makromajandusliku ebastabiilsuse korral antava rahalise abi suhtes kohaldatakse käesoleva otsuse sätteid.

               Artikkel 2

               1.11. Euroopa Arengufondist võib ettenägematuteks vajadusteks anda täiendavat rahalist abi, et leevendada välistest vapustustest, sealhulgas eksporditulu kõikumisest tulenevat lühiajalist kahjulikku mõju ning kaitsta tulu vähenemise tõttu ohustatud sotsiaalmajanduslikke reforme ja strateegiaid.

               2.AKV riigid, mida on tabanud välised vapustused, peaksid rahalise abi saamiseks esitama Euroopa Komisjonile taotluse, mis vaadatakse lepingu kohaselt tehtava koostöö mitmeaastase finantsraamistiku raames läbi vajadusi arvestava juhtumipõhise lähenemisviisi alusel.

               3.Abi hallatakse ja rakendatakse sellise korra kohaselt, mis võimaldab tegutseda kiiresti, paindlikult ja tulemuslikult. Euroopa Komisjon annab AKV-ELi arengu rahastamise koostöökomiteele korrapäraselt aru.

               Artikkel 3

               Lepinguosalisi, Euroopa Komisjoni ja AKV sekretariaati teavitatakse artikli 68 praktilisest rakenduskorrast.

               Artikkel 4

               AKV-ELi partnerluslepingu II lisa 3. peatükki kohaldatakse kooskõlas käesoleva otsusega.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmisel.

               [koht], [kuupäev]

                     AKV-ELi suursaadikute komitee nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Lepingut (ELT L 317, 15.12.2000, lk 3) on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis alla kirjutatud lepinguga (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous alla kirjutatud lepinguga (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.11.2017
            COM(2017) 638 final
            2017/0280(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP ühiskomitee töökorra muutmisega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Kahe EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP ühiskomitee töökorda, et lisada bulgaaria, rumeenia ja horvaadi keel.

               Esimeses EMP ühiskomitee otsuse eelnõus, mis on esitatud 1. lisas, käsitletakse bulgaaria ja rumeenia keelt. Tulenevalt 25. juulil 2007. aastal Brüsselis allakirjutatud lepingust Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemise kohta Euroopa Majanduspiirkonnas
                  1
                muudeti EMP lepingu artikli 129 lõiget 1, et lisada bulgaaria ja rumeenia keel EMP lepingu keelte loetellu. Need kaks keelt tuleks lisada ka EMP ühiskomitee töökorras nimetatud keelte loetellu.

               Kuna leping Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemise kohta Euroopa Majanduspiirkonnas, millele kirjutati alla 25. juulil 2007 Brüsselis, jõustus juba 9. novembril 2011, võib EMP ühiskomitee otsus jõustuda kohe pärast selle vastuvõtmist EMP ühiskomitee poolt.

               Teises EMP ühiskomitee otsuse eelnõus, mis on esitatud 2. lisas, käsitletakse horvaadi keelt. 11. aprillil 2014. aastal Brüsselis allakirjutatud Horvaatia Vabariigi Euroopa Majanduspiirkonnas osalemise lepinguga (edaspidi „EMP 2014. aasta laienemisleping“) muudeti juba EMP lepingu artikli 129 lõiget 1, et lisada horvaadi keel EMP lepingu keelte loetellu. Seepärast tuleks EMP ühiskomitee töökorda vastavalt muuta.

               Kuna EMP 2014. aasta laienemislepingut on sellele allakirjutanute suhtes ajutiselt kohaldatud alates 12. aprillist 2014, kohaldatakse seega käesolevat EMP ühiskomitee otsust ajutiselt kuni EMP 2014. aasta laienemislepingu jõustumiseni.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Ei kohaldata

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtetega

               Ei kohaldata

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  2
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ei kohaldata

               •Proportsionaalsus

               Ei kohaldata

               •Vahendi valik

               Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ei kohaldata

               •Mõju hindamine

               Ei kohaldata

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanek ei mõjuta eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               Ei kohaldata

               2017/0280 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP ühiskomitee töökorra muutmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  3
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  4
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Tulenevalt 25. juulil 2007. aastal Brüsselis allakirjutatud lepingust Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemise kohta Euroopa Majanduspiirkonnas
                  5
                muudeti EMP lepingu artikli 129 lõiget 1, et lisada bulgaaria ja rumeenia keel EMP lepingu keelte loetellu.

               (3)11. aprillil 2014. aastal Brüsselis allakirjutatud Horvaatia Vabariigi Euroopa Majanduspiirkonnas osalemise lepinguga
                  6
                (edaspidi „EMP 2014. aasta laienemisleping“) muudetakse EMP lepingu artikli 129 lõiget 1, et lisada horvaadi keel EMP lepingu keelte loetellu.

               (4)Seega tuleks EMP ühiskomitee töökorda, mis võeti vastu EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsusega nr 1/94
                  7
                ja mida on muudetud EMP 8. veebruari 2005. aasta ühiskomitee otsusega nr 24/2005,
                  8
                vastavalt muuta.

               (5)EMP 2014. aasta laienemislepingut on sellele allakirjutanute suhtes ajutiselt kohaldatud alates 12. aprillist 2014 ning seega tuleks vastavat EMP ühiskomitee otsust kohaldada ajutiselt kuni EMP 2014. aasta laienemislepingu jõustumiseni.

               (6)Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks seepärast tuginema lisatud otsuste eelnõudele,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP ühiskomitee töökorra muutmise ettepanekute suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuste eelnõudel.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 221, 25.8. 2007, lk 15.

                     (2)
                  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (3)
                  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (4)
                  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (5)
                  ELT L 221, 25.8.2007, lk 15.

                     (6)
                  ELT L …

                     (7)
                  EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60.

                     (8)
                  ELT L 161, 23.6.2005, lk 54.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.11.2017
            COM(2017) 638 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP ühiskomitee töökorra muutmisega

               1. LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

                  nr .../2017

                  Ettepanek: Nõukogu otsus,

                  millega muudetakse EMP ühiskomitee töökorda

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikli 92 lõiget 3,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Tulenevalt 25. juulil 2007. aastal Brüsselis allakirjutatud lepingust Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemise kohta Euroopa Majanduspiirkonnas
                  1
                muudeti EMP lepingu artikli 129 lõiget 1, et lisada bulgaaria ja rumeenia keel EMP lepingu keelte loetellu.

               (2)Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Majanduspiirkonnas osalemise leping jõustus 9. novembril 2011.

               (3)Seega tuleks keelte loetellu EMP ühiskomitee töökorras, mis võeti vastu EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsusega nr 1/94
                  2
                ja mida on muudetud EMP 8. veebruari 2005. aasta ühiskomitee otsusega nr 24/2005
                  3
               , lisada bulgaaria ja rumeenia keel. Seega tuleks EMP ühiskomitee töökorras esitatud keelte loetelu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP ühiskomitee otsust nr 1/94 muudetakse järgmiselt:

               1.
                     Artikli 6 lõike 2 tekst asendatakse järgmisega:

               „Vastavalt artikli 102 lõikele 1 lepingu lisadesse integreeritavate Euroopa Ühenduse õigusaktide tekstid on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kujul võrdselt autentsed bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles.  Need õigusaktid koostatakse islandi ja norra keeles ning EMP ühiskomitee kinnitab need koos lõikes 1 nimetatud asjaomaste otsustega.“

               2.Artikli 11 lõike 1 tekst asendatakse järgmisega:

               „EMP ühiskomitee otsused, millega muudetakse lepingu lisasid või protokolle, avaldatakse bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles Euroopa Liidu Teataja EMP osas ning islandi ja norra keeles Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes.“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja

                     EMP ühiskomitee
                     sekretärid

                     (1)
                  ELT L 221, 25.8.2007, lk 15.

                     (2)
                  EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60.

                     (3)
                  ELT L 161, 23.6.2005, lk 54.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.11.2017
            COM(2017) 638 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP ühiskomitee töökorra muutmisega

               2. LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

                  nr .../2017,

                  [kuupäev],

                  millega muudetakse EMP ühiskomitee töökorda

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikli 92 lõiget 3,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Tulenevalt 11. aprillil 2014 Brüsselis allakirjutatud Horvaatia Vabariigi Euroopa Majanduspiirkonnas osalemise lepingust
                  1
                (edaspidi „EMP 2014. aasta laienemisleping“) muudetakse EMP lepingu artikli 129 lõiget 1, et lisada horvaadi keel EMP lepingu keelte loetellu.

               (2)Seega tuleks keelte loetellu EMP ühiskomitee töökorras, mis võeti vastu EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsusega nr 1/94
                  2
                ja mida on muudetud EMP 8. veebruari 2005. aasta ühiskomitee otsusega nr 24/2005
                  3
                ning täiendavalt muudetud EMP ühiskomitee [kuupäev] otsusega nr […], lisada horvaadi keel. Seega tuleks EMP ühiskomitee töökorras esitatud keelte loetelu vastavalt muuta,

               (3)Kuna EMP 2014. aasta laienemislepingut on sellele allakirjutanute suhtes ajutiselt kohaldatud alates 12. aprillist 2014, kohaldatakse seega käesolevat otsust ajutiselt kuni EMP 2014. aasta laienemislepingu jõustumiseni,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP ühiskomitee otsust nr 1/94 muudetakse järgmiselt:

               1.
                     Artikli 6 lõike 2 tekst asendatakse järgmisega:

               „Vastavalt artikli 102 lõikele 1 lepingu lisadesse integreeritavate Euroopa Ühenduse õigusaktide tekstid on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kujul võrdselt autentsed bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles. Need õigusaktid koostatakse islandi ja norra keeles ning EMP ühiskomitee kinnitab need koos lõikes 1 nimetatud asjaomaste otsustega.“

               2.Artikli 11 lõike 1 tekst asendatakse järgmisega:

               „EMP ühiskomitee otsused, millega muudetakse lepingu lisasid või protokolle, avaldatakse bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles Euroopa Liidu Teataja EMP osas ning islandi ja norra keeles Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes.“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub [kuupäeval] või EMP 2014. aasta laienemislepingu jõustumise kuupäeval, olenevalt sellest, kumb on hilisem.

               Seda kohaldatakse ajutiselt alates 12. aprillist 2014.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja

                     EMP ühiskomitee
                     sekretärid

                     (1)
                  ELT L...

                     (2)
                  EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60.

                     (3)
                  ELT L 161, 23.6.2005, lk 54.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.11.2017
            COM(2017) 588 final
            2017/0295(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vaheline Aserbaidžaani Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanikele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise leping jõustus 1. septembril 2014.
                  1
                Lepinguga on kehtestatud vastastikkuse põhimõtte alusel mõlema lepinguosalise suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad õigused ja kohustused, et lihtsustada nii Aserbaidžaani kui ka ELi kodanikele viisade andmise korda. Lepingu artikliga 12 on moodustatud ühiskomitee, kelle ülesanne on muu hulgas teostada lepingu rakendamise üle järelevalvet. Kõnealuse lepingu artikli 12 lõikes 4 sätestatakse, et ühiskomitee kehtestab oma töökorra.

               Töökord tuleb võtta vastu ühiskomitee otsusega ja see ei ole lepingu osa.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Nõukogu volitab ELi esindajat ühiskomitees, s.t komisjoni, võtma käesoleva ettepaneku alusel vastu töökorra. Töökorra eesmärk on korraldada ühiskomitee tööd ning lihtsustada selle koosolekute ettevalmistamist ja juhtimist.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

                  Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku lisas esitatud töökord koostati konsultatsioonide tulemusena, mis peeti Aserbaidžaani vastutavate ametivõimudega esimesel ja teisel ühiskomitee kohtumisel ja kohtumiste vahel toimunud e-kirjade vahetuse (viimane 5. juunil 2017) käigus. Liikmesriikidega konsulteeriti kirjalikus menetluses, mis lõppes 16. juunil 2017.

               4.MÕJU EELARVELE

               Käesolev ettepanek ei avalda mõju ELi eelarvele.

               2017/0295 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 14. aprilli 2014. aasta otsust 2014/242/EL Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping
                  3
                (edaspidi „leping“) jõustus 1. septembril 2014.

               (2)Lepingu artikliga 12 on moodustatud ühiskomitee, kelle ülesanne on lepingu haldamine. Nimetatud artikli lõikes 4 sätestatakse, et ühiskomitee kehtestab oma töökorra.

               (3)Töökord on vajalik lepingu haldamise ja lepingu üle järelevalve teostamise eest vastutava ühiskomitee töö korraldamiseks.

               (4)Seepärast on asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega.

               (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (6)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (7)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu artikliga 12 moodustatud ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 128, 30.4.2014, lk 49–60.

                     (2)
                  ELT L 128, 30.4.2014, lk 47–48.

                     (3)
                  ELT L 128, 30.4.2014, lk 49–60.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.11.2017
            COM(2017) 588 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega

               EELNÕU

               EUROOPA LIIDU JA ASERBAIDŽAANI VABARIIGI VAHELISE VIISADE VÄLJASTAMISE LIHTSUSTAMISE LEPINGUGA MOODUSTATUD VIISADE VÄLJASTAMISE LIHTSUSTAMISE ÜHISKOMITEE OTSUS nr ____ ,

               (kuupäev),

               seoses töökorra vastuvõtmisega

               KOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 12 lõiget 4,

               ning arvestades, et leping jõustus 1. septembril 2014,

               ON OTSUSTANUD VASTU VÕTTA JÄRGMISE TÖÖKORRA:

               Artikkel 1

               Komitee juhatamine

               Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee eesistujad on ühiselt Euroopa Liidu esindaja ja Aserbaidžaani Vabariigi esindaja.

               Artikkel 2

               Ühiskomitee ülesanded

               1)Vastavalt lepingu artikli 12 lõikele 2 on viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomiteel eelkõige järgmised ülesanded:

               a)jälgida lepingu rakendamist;

               b)esitada ettepanekuid lepingu muutmiseks või täiendamiseks;

               c)lahendada lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi.

               2)Lepingu rakendamise hõlbustamiseks võib viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee leppida kokku soovitustes, mis sisaldavad juhiseid või parimaid tavasid.

               Artikkel 3

               Koosolekud

               1)Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee koguneb vajaduse korral lepinguosaliste taotlusel, kuid vähemalt üks kord aastas.

               2)Koosolekuid korraldavad lepinguosalised kordamööda, kui ei ole kokku lepitud teisiti.

               3)Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee koosolekutele kogunetakse kaaseesistujate kutsel.

               4)Kaaseesistujad määravad kindlaks koosoleku kuupäeva ja vahetavad asjakohaseid dokumente aegsasti ehk 30 päeva enne koosolekut, et tagada piisav ettevalmistus.

               5)Logistilised küsimused lahendab koosoleku korraldaja.

               Artikkel 4

               Delegatsioonid

               Lepinguosalised teatavad teineteisele vähemalt seitse päeva enne koosolekut oma delegatsiooni kavandatava koosseisu.

               Artikkel 5

               Koosoleku päevakord

               1)Kaaseesistujad koostavad iga koosoleku esialgse päevakorra hiljemalt 14 päeva enne koosolekut. Esialgne päevakord hõlmab punkte, mille päevakorda võtmise suhtes on üks kaaseesistujatest saanud taotluse hiljemalt 14 päeva enne koosolekut.

               2)Mõlemad lepinguosalised võivad teise nõusolekul lisada esialgsesse päevakorda punkte igal ajal enne koosolekut. Esialgsesse päevakorda punktide lisamise taotlus saadetakse kirjalikult ja seda võetakse arvesse vastavalt võimalustele.

               3)Lõpliku päevakorra võtavad vastu kaaseesistujad iga koosoleku alguses. Esialgses päevakorras veel registreerimata punkti võib päevakorda arvata lepinguosaliste nõusolekul ja seda käsitletakse vastavalt võimalustele.

               Artikkel 6

               Koosoleku protokoll

               1)Korraldava poole kaaseesistuja valmistab ette koosoleku protokolli kavandi niipea kui võimalik.

               2)Üldiselt märgitakse protokolli iga päevakorrapunkti kohta:

               a)viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomiteele esitatud dokumendid,

               b)seisukohad, mille sissekandmist lepinguosaline on taotlenud, ning

               c)päevakorrapunkti kohta tehtud otsused, soovitused ja vastu võetud järeldused.

               3)Protokolli märgitakse osalevate delegatsioonide liikmed, samuti tehakse märge ministeeriumi või ameti või institutsiooni kohta, mida nad esindavad.

               4)Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee kiidab protokolli heaks oma järgmisel koosolekul.

               Artikkel 7

               Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee otsused ja soovitused

               1)Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee võtab otsuseid vastu mõlema lepinguosalise nõusolekul.

               2)Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee otsuste pealkiri on „otsus“, sellele järgneb seerianumber ja otsuse teema kirjeldus. Märgitakse ka otsuse jõustumise kuupäev. Otsustele kirjutavad alla viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee esindajad, kes on volitatud tegutsema lepinguosaliste nimel. Otsused koostatakse kahes eksemplaris, kusjuures mõlemad on võrdselt autentsed.

               3)Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee soovituste suhtes.

               Artikkel 8

               Kulud

               1)Kumbki lepinguosaline kannab ise kulud, mis tal tekivad viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee koosolekutel osalemise tõttu, sealhulgas personali-, sõidu- ja elamis- ning posti- ja sidekulud.

               2)Muud koosolekute korraldamisega seotud kulud kannab üldjuhul koosolekut korraldav lepinguosaline.

               Artikkel 9

               Halduskord

               (1)Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

               (2)Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee protokolle ja muid dokumente käsitletakse konfidentsiaalsetena.

               (3)Osavõtjaid, kes ei ole lepinguosaliste ja liikmesriikide ametnikud, võidakse kutsuda mõlema kaaseesistuja kokkuleppel ning nende suhtes kehtivad samad konfidentsiaalsusnõuded

               (4)Lepinguosalised võivad korraldada avalikke infotunde või anda huvitatud avalikkusele muul viisil teavet ühiskomitee koosolekute tulemuste kohta.

               Artikkel 10

               Jõustumine

               Käesolev otsus jõustub selle viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitees vastuvõtmise päeval.

               Euroopa Liidu nimel
                     Aserbaidžaani Vabariigi nimel

               ELi ja ASERBAIDŽAANI VAHELISE VIISADE VÄLJASTAMISE LIHTSUSTAMISE LEPINGU HALDAMISE ÜHISKOMITEE TÖÖKORRALE LISATUD ÜHISDEKLARATSIOON

               Aserbaidžaani Vabariik, Euroopa Komisjon ja liikmesriigid suhtlevad ühiskomitee ametlike koosolekute vahelisel ajal kiirete küsimuste lahendamiseks mitteametlikus korras, et tagada lepingu järjepidev, ühetaoline ja nõuetekohane rakendamine. Ühiskomitee järgmisel koosolekul tehakse arutatud küsimuste ja mitteametlike kontaktide kohta aruanne.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.11.2017
            COM(2017) 643 final
            2017/0297(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses Brasiilias söödakultuuri- ja teraviljaseemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsusega ning Brasiilias toodetud söödakultuuri- ja teraviljaseemne samaväärsusega ning Moldovas teravilja-, köögivilja-, õli- ja kiudtaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsusega ning Moldovas toodetud teravilja-, köögivilja-, õli- ja kiudtaimede seemne samaväärsusega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Nõukogu otsuses 2003/17/EÜ on sätestatud, et direktiividele 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ ja 2002/57/EÜ vastava seemnepõldude tunnustamise ja teatavat liiki seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride seisukohast peetakse teatavaid ELi mittekuuluvaid riike samaväärseteks. Neis riikides koristatud ja kontrollitud seemet käsitlevad siseriiklikud normid annavad seemne omaduste osas ning seemne katsetamise, sordiehtsuse tagamise, märgistamise ja kontrolli korra osas samad tagatised kui Euroopa Liidus koristatud ja kontrollitud seemne suhtes kohaldatavad sätted. Kuna Brasiilia ja Moldova ei ole loetletud samaväärsete ELi mittekuuluvate riikide hulgas, siis ei tohi neis riikides korjatud seemet ELi importida.

               Brasiilia on esitanud komisjonile taotluse, milles soovitakse, et sealne söödakultuuri- ja teraviljaseeme oleks seemne võrdväärsuse osas hõlmatud nõukogu otsusega 2003/17/EÜ.

               Moldova on esitanud komisjonile taotluse, et sealne teravilja-, õli-, kiudtaime- ja köögiviljaseeme oleks seemne võrdväärsuse osas hõlmatud kõnealuse otsusega.

               Taotlustega seoses kontrollis komisjon Brasiilia ja Moldova vastavasisulisi õigusakte. Seejärel auditeeris komisjon Brasiilias ja Moldovas seemne põldtunnustamise ja seemne sertifitseerimise süsteeme. Komisjon järeldas, et neis riikides kehtivad nõuded ja süsteemid on ELi omadega samaväärsed ja annavad samad tagatised.

               Seega on asjakohane tunnustada Brasiiliast pärit seemne samaväärsust ELis korjatud, toodetud ja kontrollitud söödakultuuri- ja teraviljaseemnega. Seda saab teha nii, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu otsuse.

               Samuti on asjakohane tunnustada Moldovast pärit seemne samaväärsust ELis korjatud, toodetud ja kontrollitud teravilja-, õli-, kiudtaime- ja köögiviljaseemnega. Seda saab teha nii, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu otsuse.

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               ELi mittekuuluvates riikides seemnete sertifitseerimise valdkonnas kehtivate õigusaktide ja ametlike kontrollide samaväärsuse tunnustamine on tehniline meede. See hõlmab õigusaktide ja kontrollisüsteemide kohapeal hindamist, mille käigus tehakse kindlaks konkreetse ELi mittekuuluva riigi võimekus seemne sertifitseerimise osas. Seda meedet rakendatakse otsuse 2003/17/EÜ II lisas esitatud nõuete kohaselt. Kuna meede ei puuduta poliitilisi küsimusi, siis ei ole vaja teha mõju hindamist.

               Sidusrühmadega peetud nõuandekoosolekutel ning alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees toimunud mitmel koosolekul palusid ELi seemnetööstuse ja liikmesriikide esindajad komisjoni selle teemaga tegeleda. Eeldatakse, et otsusest on kasu Brasiilias ja Moldovas tegutsevatel ELi seemnefirmadel, samuti importijatel, kes võivad olla huvitatud neist riikidest pärit seemne importimisest, ning ELi põllumajandustootjatel, kellele oleks kättesaadav mitmekesisem seemnevalik.

               Komisjon korraldas käesoleva ettepaneku teemadega seonduvalt neljanädalase avaliku konsultatsiooni, mis lõppes 22. augustil 2017. Need vähesed märkused, mis saadi, olid kõik positiivsed ja ettepanekut toetavad. Teatavad sidusrühmad leiavad, et õigusakt soodustab vastastikust seemnekaubandust.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               Ettepaneku eesmärk on rakendada direktiivi 66/401/EMÜ artikli 16 lõiget 1, direktiivi 66/402/EMÜ artikli 16 lõiget 1 ja direktiivi 2002/57/EÜ artikli 20 lõiget 1, lisada

                  nõukogu otsusesse 2003/17/EÜ

                direktiivi 2002/55/EÜ artikli 37 lõige 1 selle kohta, et ELi mittekuuluvas riigis korjatud söödakultuuri-, teravilja-, köögivilja-, õli- ja kiudtaimeseemne samaväärsust tunnustatakse kõnealuse direktiivi kohaste tagatiste ja muude sätetega seoses ning rakendada direktiivi 2002/55/EÜ artikli 37 lõiget 1.

               4.MÕJU EELARVELE

               Mõju eelarvele puudub.

               2017/0297 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses Brasiilias söödakultuuri- ja teraviljaseemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsusega ning Brasiilias toodetud söödakultuuri- ja teraviljaseemne samaväärsusega ning Moldovas teravilja-, köögivilja-, õli- ja kiudtaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsusega ning Moldovas toodetud teravilja-, köögivilja-, õli- ja kiudtaimede seemne samaväärsusega

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 16 lõiget 1,

               võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 16 lõiget 1,

               võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta,
                  3
                eriti selle artikli 37 lõiget 1,

               võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/57/EÜ õli- ja kiutaimede seemne turustamise kohta,
                  4
                eriti selle artikli 20 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  5
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  6
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsuses 2003/17/EÜ
                  7
                on sätestatud, et teatavatel tingimustel peetakse seemnekultuuride põldtunnustamist, mis on tehtud loetletud kolmandates riikides, samaväärseks vastavalt liidu õigusaktidele sooritatud põldtunnustamisega ning et teatud tingimustel peetakse nendes riikides toodetud teatavat liiki söödakultuuri-, teravilja-, peedi- ning õli- ja kiudtaimede seemet samaväärseks vastavalt liidu õigusaktidele toodetud seemnega.

               (2)Brasiilia on esitanud komisjonile taotluse, et talle antaks riigis söödakultuuri- ja teraviljaseeme puhul kehtiva põldtunnustamise süsteemi ning Brasiilias toodetud söödakultuuri- ja teraviljaseemne osas võrdväärsus.

               (3)Komisjon kontrollis Brasiilia asjakohaseid õigusakte ning viis 2016. aastal läbi Brasiilias sööda- ja teraviljaseemne puhul tehtavate ametlike kontrollide ja sellise seemne sertifitseerimise auditi, mille käigus kontrolliti vastavate toimingute võrdväärsust liidu nõuetega
                  8
               .

               (4)Auditi tulemuste põhjal tehti järeldus, et söödakultuuri- ja teraviljaseemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamine ning söödakultuuri- ja teravilja seemneproovide võtmine, proovide analüüsimine ja ametlik järelkontroll on nõuetekohased ning vastavad otsuse 2003/17/EÜ II lisas sätestatud tingimustele ning direktiivides 66/401/EMÜ ja 66/402/EMÜ esitatud asjakohastele nõuetele. Lisaks tehti järeldus, et Brasiilias seemne sertifitseerimise eest vastutavad riiklikud asutused on pädevad ja toimivad asjakohaselt.

               (5)Moldova on esitanud komisjonile taotluse, et talle antaks riigis teravilja-, köögivilja- ning õli- ja kiudtaimede seemne puhul kehtiva põldtunnustamise süsteemi ning Moldovas toodetud teravilja-, köögivilja- ning õli- ja kiudtaimede seemne osas võrdväärsus.

               (6)Komisjon kontrollis Moldova asjakohaseid õigusakte ning viis 2016. aastal läbi Moldavas teravilja-, köögivilja- ning õli- ja kiudtaimede seemne puhul tehtavate ametlike kontrollide ja sellise seemne sertifitseerimise auditi, mille käigus kontrolliti vastavate toimingute võrdväärsust liidu nõuetega
                  9
               .

               (7)Auditi tulemuste põhjal tehti järeldus, et teravilja-, köögivilja- ning õli- ja kiudtaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamine ning teravilja-, köögivilja- ning õli- ja kiudtaimede seemne seemneproovide võtmine, proovide analüüsimine ja ametlik järelkontroll on nõuetekohased ning vastavad otsuse 2003/17/EÜ II lisas sätestatud tingimustele ning direktiivides 66/402/EMÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ esitatud asjakohastele nõuetele. Lisaks tehti järeldus, et Moldovas seemne sertifitseerimise eest vastutavad riiklikud asutused on pädevad ja toimivad asjakohaselt.

               (8)Seega on asjakohane anda samaväärsus Brasiilias söödakultuuri- ja teraviljaseemnega seonduvale põldtunnustamisele ning Brasiilias toodetud söödakultuuri- ja teraviljaseemnele, mida Brasiilia ametiasutused on ametlikult sertifitseerinud.

               (9)Seega on asjakohane anda samaväärsus Moldovas teravilja-, köögivilja- ning õli- ja kiudtaimede seemnega seonduvale põldtunnustamisele ning Moldovas toodetud teravilja-, köögivilja- ning õli- ja kiudtaimede seemnele, mida Moldova ametiasutused on ametlikult sertifitseerinud.

               (10)Liidus on nõudlus köögiviljaseemne importimiseks kolmandatest riikidest, sh Moldovast. Seega peaks otsuse 2003/17/EÜ sätted hõlmama direktiivis 2002/55/EÜ osutatud köögiviljaseemet, et vastata Moldovast pärit asjaomase seemne osas esinevale nõudlusele ja tulla tulevikus toime muudest kolmandatest riikidest pärit seemne suhtes tekkiva nõudlusega.

               (11)Selleks, et käesolev otsus oleks kooskõlas Rahvusvahelise Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) kohaldatavate eeskirjadega, tuleks asjaomase kolmanda riigi ametliku teabena esitada märge, et seemnest on võetud proovid ja seemet on analüüsitud vastavalt ISTA oranži või sinise sertifikaadi saamiseks vajalikele eeskirjadele, ning seemnepartiidele tuleks see sertifikaat kaasa panna.

               (12)Seepärast tuleks otsust 2003/17/EÜ vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1
               Otsuse 2003/17/EÜ muutmine

               Otsust 2003/17/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1)Artikli 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

               „I lisas loetletud liikide seemnekultuuride põldtunnustamisi kõnealuses lisas loetletud riikides käsitatakse samaväärsena direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ kohaselt sooritatud põldtunnustamistega, tingimusel et:“

               2)Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 2

               I lisas loetletud liikide seemet, mis on kasvatatud nimetatud lisas loetletud kolmandates riikides ja ametlikult sertifitseeritud nimetatud lisas loetletud asutuste poolt, käsitatakse samaväärsena direktiividele 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ vastava seemnega, kui see vastab II lisa punktis B sätestatud tingimustele.“

               3)Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

               a)lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1.Kui samaväärset seemet OECD rahvusvaheliseks kaubanduseks ette nähtud seemnete sordisertifitseerimise eeskirjade* tähenduses ühenduses uuesti märgistatakse ja uuesti suletakse, kohaldatakse analoogia põhjal ühenduses toodetud pakendite uuesti sulgemist käsitlevate direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ sätteid.

               Esimese lõigu kohaldamine ei piira kõnealuste toimingute suhtes OECD eeskirjade kohaldamist.

               ______________

               *OECD rahvusvaheliseks kaubanduseks ettenähtud seemne sordisertifitseerimise kavad http://www.oecd.org/tad/code/seeds.htm“;

               b)lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

               „b)kasutatakse EÜ väikepakendeid direktiivide 66/401/EMÜ, 2002/54/EÜ  või 2002/55/EÜ tähenduses.“

               4)Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

               Artikkel 2
               Jõustumine

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3
               Adressaadid

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.

                     (2)
                  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.

                     (3)
                  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33.

                     (4)
                  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74.

                     (5)
                  ELT C ..., lk …

                     (6)
                  ELT C ..., lk …

                     (7)
                  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta otsus 2003/17/EÜ kolmandates riikides teostatud seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsuse ja kolmandates riikides kasvatatud seemne samaväärsuse kohta (EÜT L 8, 14.1.2003, lk 10).

                     (8)
                  Lõpparuanne, milles käsitletakse Brasiilias 11. aprillist 2016 kuni 19. aprillini 2016 tehtud auditit, mille käigus hinnati seemne ametliku kontrolli ja sertifitseerimise süsteemi ning selle vastavust Euroopa Liidu nõuetele.

                     (9)
                  Lõpparuanne, milles käsitletakse Moldova Vabariigis 14. juunist kuni 21. juunini 2016 tehtud auditit, mille käigus hinnati seemne ametliku kontrolli ja sertifitseerimise süsteemi ning selle vastavust Euroopa Liidu nõuetele.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.11.2017
            COM(2017) 643 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses Brasiilias söödakultuuri- ja teraviljaseemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsusega ning Brasiilias toodetud söödakultuuri- ja teraviljaseemne samaväärsusega ning Moldovas teravilja-, köögivilja-, õli- ja kiudtaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsusega ning Moldovas toodetud teravilja-, köögivilja-, õli- ja kiudtaimede seemne samaväärsusega

               LISA

               I ja II lisa muudetakse järgmiselt.

               1)I lisa muudetakse järgmiselt.

               a)Tabelisse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmised kanded:

                        „BR

                        Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply

                        Esplanada dos Ministérios, bloco D

                        70.043-900 Brasilia-DF

                        66/401/EMÜ

                        66/402/EMÜ“

                        „MD

                        National Agency for Food Safety (ANSA)

                        str. Mihail Kogălniceanu 63,

                        MD-2009, Chisinau

                        66/402/EMÜ

                        2002/55/EÜ

                        2002/57/EÜ“

               b)Tabeli joonealusesse märkusesse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmised kanded: „BR – Brasiilia“, „MD – Moldova“.

               2)II lisa muudetakse järgmiselt.

               a)Punkti A lõike 1 viies taane asendatakse järgmisega:

               „–direktiivis 66/402/EMÜ käsitletud liiki Zea mays ja perekonda Sorghum spp. kuuluva maisi ja sorgo seeme,

               –direktiivis 2002/55/EÜ käsitletud köögiviljaliikide seeme.“

               b)Punkti B muudetakse järgmiselt:

               i)lõike 1 esimese lõigu viies taane asendatakse järgmisega:

               „–direktiivis 66/402/EMÜ käsitletud liiki Zea mays ja perekonda Sorghum spp. kuuluva maisi ja sorgo seeme,

               –direktiivis 2002/55/EÜ käsitletud köögiviljaliikide seeme.“;

               ii)lõike 2.1 taanded asendatakse järgmisega:

               „–direktiiv 66/401/EMÜ, II lisa,

               –direktiiv 66/402/EMÜ, II lisa,

               –direktiiv 2002/54/EÜ, I lisa B osa,

               –direktiiv 2002/55/EÜ, II lisa.

               –direktiiv 2002/57/EÜ, II lisa.“;

               iii)lõike 2.2 taanded asendatakse järgmisega:

               „–direktiiv 66/401/EMÜ, III lisa, veerud 3 ja 4,

               –direktiiv 66/402/EMÜ, III lisa, veerud 3 ja 4,

               –direktiiv 2002/54/EÜ, II lisa, teine rida,

               –direktiiv 2002/55/EÜ, III lisa,

               –direktiiv 2002/57/EÜ, III lisa, veerud 3 ja 4.“;

               iv)lõike 3.1 teine taane asendatakse järgmisega:

               „−märge, et seemnest on võetud proovid ja need on analüüsitud kooskõlas kaasaegsete rahvusvaheliste meetoditega: „Kooskõlas ISTA oranže ja siniseid sertifikaate käsitlevate eeskirjadega on proovid võtnud ja analüüsid teinud ..... (ISTA seemnekontrollijaama nimi või lühend)“;

               v)lõige 4 asendatakse järgmisega:

               „4.Seemnepartiidega on kaasas oranž või sinine ISTA sertifikaat, milles esitatakse lõikes 2 sätestatud tingimustega seotud teave.“