|

52010PC0691

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/… ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta  /* KOM/2010/0691 lõplik - NLE 2010/0338 */

	Brüssel 26.11.2010KOM(2010) 691 lõplik2010/0338 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta(kodifitseeritud tekst)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et õigusnormide arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt Euroopa Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 3. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta.[3] Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EÜ) nr 975/98 ja seda muutva määruse eelneva konsolideerimise alusel 22 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse III lisas.ê 975/98 (kohandatud)2010/0338 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta(kodifitseeritud tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli Ö 128 Õ lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[6],ning arvestades järgmist:ê1.  Nõukogu 3. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta on oluliselt muudetud[7]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.ê 975/98 (kohandatud)2.  Vastavalt aluslepingu artikli Ö 128 Õ lõikele 2 võivad liikmesriigid euromündid käibele lasta pärast seda, kui Euroopa Keskpank on käibele lastava koguse kinnitanud. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Ö Euroopa Parlamendi ja Õ EKPga konsulteerimist võtta meetmeid kõigi ringlusse lastavate euro müntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate ühtlustamiseks, et soodustada nende tõrgeteta ringlust Euroopa Liidus.3.  Europangatähed antakse välja nimiväärtuses 5-500 eurot. Pangatähtede ja müntide nimiväärtused peavad olema sellised, et eurodes ja sentides väljendatud summasid oleks sularahas kerge maksta.4.  Euroopa Liidu rahapadade juhatajad esitasid 1996. aasta novembris aruande ja 1997. aasta veebruaris täiendatud aruande euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate (diameeter, paksus, kaal, värv, koostis ja serv) kohta.5.  Euroopa ühtne mündisüsteem peaks süvendama üldsuse usaldust ning hõlmama tehnoloogilisi uuendusi, mis Ö tagaksid et see on Õ kindel, usaldusväärne ja tõhus süsteem.6.  Süsteemi omaksvõtmine üldsuse poolt on üks Euroopa Liidu mündisüsteemi põhieesmärke. Üldsuse usaldus süsteemi vastu sõltub euromüntide füüsilistest omadustest ning seetõttu peaksid mündid olema võimalikult kasutajasõbralikud.ê 975/987.  On konsulteeritud tarbijaühingute, Euroopa Pimedate Liidu ja müügiautomaaditööstuse esindajatega, et arvestada tähtsate kasutajakategooriate erinõudmisi. Selleks et tagada tõrgeteta üleminek eurole ja teha uute mündisüsteemide omaksvõtmine kasutajatele hõlpsamaks, tuleks garanteerida, et münte on võimalik visuaalselt ja kompimise abil kergesti eristada.ê 975/98 (kohandatud)8.  Euromündid on paremini eristatavad ja neid on kergem omaks võtta, Ö kuna Õ nende diameeter ja nimiväärtus on omavahel seotud.9.  1- ja 2-euroste müntide suure väärtuse tõttu on pettusevõimaluste vähendamiseks vaja erilisi turvaelemente. Tõhusaimaks kasutatavaks turvaelemendiks peetakse tehnoloogiat, mis võimaldab münte valmistada kolmekihiliste ja kahevärvilistena.ê 975/9810.  Mündi kaks külge, millest üks tähistab Euroopat ja teine liikmesriiki, väljendavad asjakohaselt Euroopa Liidu liikmesriikide vahel sõlmitud rahaliidu ideed.ê 975/98 (kohandatud)11.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiiv 94/27/EÜ, millega kaheteistkümnendat korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega[8] piirab nikli kasutamist teatavates toodetes, sest see võib mõnel juhul tekitada allergiat. Kõnesolev direktiiv ei hõlma münte. Ö Inimeste tervise huvides Õ on soovitatav müntide niklisisaldust vähendada.ê 975/9812.  Seepärast tuleks põhimõtteliselt järgida eespool nimetatud rahapajade direktorite ettepanekut ning kohandada seda ainult hädavajalikul määral, et arvestada eelkõige oluliste kasutajakategooriate erinõudmisi ning vajadust vähendada müntide niklisisaldust.13.  Euromüntide puhul ettenähtud tehniliste näitajate seas on soovituslikku laadi ainult mündi paksuse näitaja, kuna mündi tegelik paksus sõltub ettenähtud diameetrist ja kaalust,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:ê 975/98 (kohandatud)Artikkel 1Euromüntide seeria koosneb kaheksast mündist nimiväärtusega 1 sent kuni 2 eurot, Ö need vastavad I lisas kehtestatud tehnilistele näitajatele. ÕêArtikkel 2Määrus (EÜ) nr 975/98 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.ê 975/98 (kohandatud)Artikkel 3Käesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas Õ.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.Brüsselis, […]Nõukogu nimeleesistuja[…]ê 975/98 (kohandatud)è1 423/1999 art 1 p 1 alapunkt aè2 423/1999 art 1 p 1 alapunkt bè3 423/1999 art 1 p 1 alapunkt cè4 423/1999 art 1 p 2I LISAÖ Artiklis 1 viidatud tehnilised näitajad ÕNimiväärtus (eurodes) | Diameeter (mm) | Paksus (mm) (1) | Kaal (g) | Kuju | Värvus | Koostis | Serv |2 | 25,75 | 1,95 | 8,5 | Ümmargune | Rõngas: hõbedane | Vask-nikkel (Cu75Ni25) | Serval paiknev tekst Tihe rihveldus |Keskmine osa: kuldne | Kolmekihiline: nikkel-messing/nikkel/nikkel-messing CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 |1 | 23,25 | 2,125 | 7,5 | Ümmargune | Rõngas: kuldne | Nikkel-messing (CuZn20Ni5) | Katkendlik rihveldus |Keskmine osa: hõbedane | Kolmekihiline: Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 |0,50 | 24,25 | è1 1,88 ç | è2 7,8 ç | Ümmargune | Kuldne | Nordic Gold Cu89Al5Zn5Sn1 | è3 Tihedalt hammastatud serv ç |0,20 | 22,25 | 1,63 | 5,7 | Ümmargune, mõningate sälkudega (“Hispaania lille” kujuline) | Kuldne | Nordic Gold Cu89Al5Zn5Sn1 | Sile |0,10 | 19,75 | 1,51 | 4,1 | Ümmargune | Kuldne | Nordic Gold Cu89Al5Zn5Sn1 | è4 Tihedalt hammastatud serv ç |0,05 | 21,25 | 1,36 | 3,9 | Ümmargune | Vaskne | Vasega kaetud teras | Sile |0,02 | 18,75 | 1,36 | 3 | Ümmargune | Vaskne | Vasega kaetud teras | Sile, ühe soonega |0,01 | 16,25 | 1,36 | 2,3 | Ümmargune | Vaskne | Vasega kaetud teras | Sile |(1) Müntide paksusega seotud näitajad on soovituslikku laadi. |______________II LISAKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatusegaNõukogu määrus (EÜ) nr 975/98 | (EÜT L 139, 11.5.1998, lk 6) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 423/1999 | (EÜT L 52, 27.2.1999, lk 2) |______________III LISAVastavustabelMäärus (EÜ) nr 975/98 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |- | Artikkel 2 |Artikkel 2 | Artikkel 3 |- | I lisa |- | II lisa |- | III lisa |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste 3 lisa A osa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest K(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku II lisa.[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT C […], […], lk […].[7] Vt I lisa.[8] EÜT L 188, 22.7.1994, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0514(01)

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta  /* KOM/2008/0514 lõplik - CNS 2008/0167 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 13.8.2008KOM(2008) 514 lõplikVOL.I2008/0167 (CNS)2008/0168 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohtaEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2183/2004, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 2182/2004 (euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta) kohaldamisala mitteosalevatele liikmesriikidele(esitanud komisjon)SELETUSKIRIÜldine taustNõukogu määruse 2182/2004[1] eesmärk on kaitsta euro münte nendega sarnanevate medalite ja märkide eest. Alates vastuvõtmisest on määrus oluliselt kaasa aidanud euro müntide ning medalite ja märkide vahelise sarnasuse vältimisele, sest eraettevõtjad kohaldavad nüüd üldiselt määruses sätestatud määratlusi ja keelde.Rakendamisperioodil saadud kogemus on rõhutanud vajadust täpsustada kaitsemeetmeid ja suurendada otsustamisprotsessi läbipaistvust; seetõttu on vaja määrust muuta.Eelkõige võib avalikkusele jääda mulje, et mõned medalid ja märgid on seaduslikud maksevahendid mitte üksnes siis, kui nende kujundus sarnaneb seaduslikest maksevahenditest euro müntide kujundusega, aga ka siis, kui nendel on seaduslikest maksevahenditest euro müntide selgeid kujunduselemente[2]. Sellisteks kujunduselementideks on eriti Euroopa Liidu kaksteist tähte, geograafilised kujutised ja numbrid, serva kuju ja kujundus sellistena, nagu neid kasutatakse seaduslikest maksevahenditest euro müntidel.Lisaks on soovitatav eriti medaleid ja märke tootvate eraettevõtjate jaoks formaalselt määratleda konkreetsed elemendid, mida ei tohiks medalitel ja märkidel kasutada kujul, nagu neid kasutatakse seaduslikest maksevahenditest euro müntidel. Need on väljaandva liikmesriigi sõltumatust sümboliseerivad kujundid, näiteks riigipea kujutis, vapp, rahapaja tunnus, rahapaja juhataja tunnus, riigi nimi ja geograafiline kujutis sellistena, nagu neid kasutatakse euro müntidel.Kuna eespool nimetatud kaitstud kujunduselemendid võivad olla kas euro mündi ühisel või liikmesriiki tähistaval küljel, ei ole enam otstarbekohane neid külgi eristada (artikkel 2c). Lisaks on mitmel juhul pandud euro müntide liikmesriiki tähistavale küljele laiema levikuga ühised elemendid, näiteks Rooma lepingut või kümmet aastat Euroopa Rahaliitu tähistav kujunduselement. Kaitsemeetmetes peaks seega viitama kõikidele medalite ja märkide pinnal olevatele kujunduselementidele, mis sarnanevad seaduslikest maksevahenditest euro müntidel olevate elementidega.Määruses on praegu sätestatud, et komisjon on pädev tunnistama kujunduse sarnaseks euro mündi kujundusega. Kuna sarnasus võib esineda ka kujunduse mõnes osas ja võib olla vajalik hinnata ka seda, millises ulatuses peetakse kinni teistest kaitsetingimustest, on asjakohane, et komisjoni arvamus põhineb kõigil artiklis 2 sätestatud kaitsemeetmetel, kaasa arvatud tõlgendusel, kas metalleset tuleks pidada medaliks või märgiks artikli 1 punktis c esitatud määratluse tähenduses.Tuleb täpsustada ka kriteeriume, mille põhjal komisjon esitab arvamuse sarnasuse või määruse teiste sätetega ühilduvuse kohta. Konkreetsemalt tuleks komisjoni otsuses täiendavalt arvesse võtta toodetud medalite või märkide kogust, müügihinda, pakendit, medalitel ja märkidel olevat konkreetset teksti (näiteks ettevõtja nime, märget „ei ole seaduslik maksevahend”...) nagu ka asjaomast reklaami. Ehkki määruses ei ole selliseid kriteeriume otsesõnu nimetatud, on osutunud vajalikuks neid arvesse võtta praktikas. Läbipaistvuse huvides peaksid nimetatud kriteeriumid olema määruses selgelt sõnastatud.Sarnaseks tunnistamisel ja määruse sätetega ühilduvuse hindamisel on komisjon teinud tihedat koostööd liikmesriikide ekspertidega, täpsemalt komisjoni 29. oktoobri 2004. aasta otsuse (millega asutatakse Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus)[3] artikli 4 esimeses lõigus nimetatud võltsitud müntide ekspertidega, arvestades nende oskusteavet müntide visuaalsel ja materiaalsel analüüsil. Selline koostöö peaks jätkuma.Määruse artiklis 4 viidatakse lubatavatele eranditele, sealhulgas ka komisjoni vastutusele sarnaseks tunnistamisel. Arvestades, et viimatinimetatud vastutus on seotud kaitsemeetmetest kinnipidamisega (artikkel 2), on asjakohane esitada need sätted selguse huvides samas artiklis.Majandustegevuses osalejad võivad kasutada kirja „euro” ja „euro sent” ja euro tähist medalitel ja märkidel piiratud tingimustel, muu hulgas juhul, kui medali või märgi aversile või reversile on kantud märge „ei ole seaduslik maksevahend”. Arvestades, et kui medalil või märgil on nimiväärtus, on nende euro müntidega segiajamise oht suurem, peaks olema märke „ei ole seaduslik maksevahend” nõue piiratud sellise olukorraga.Ettepanek hõlmab määrust 2183/2004 muutvat paralleelset määrust, mis on mõeldud muudatuse kohaldamisala laiendamiseks liikmesriikidele, kes ei osale eurotsoonis.MuudatusettepanekudPidades silmas eespool toodud kaalutlusi, tehakse järgmised ettepanekud, millega muudetakse:1. määruse 2182/2004 artiklit 2, et täpsustada kaitsemeetmeid,2. määruse 2182/2004 artiklit 4, et hõlmata hindamiskriteeriumid ja muuta otsustamismenetlust, mis tuuakse artiklisse 2,3. määrust 2183/2004, et laiendada määruse 2182/2004 muudatuse kohaldamisala liikmesriikidele, kes ei osale eurotsoonis.2008/0167 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 123 lõike 4 kolmandat lauset,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[6]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 6. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2182/2004 (euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta)[7] on keelatud euro müntidega sarnanevad medalid ja märgid. Euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide keelu rakendamisel saadud kogemus on rõhutanud vajadust täpsustada kaitsemeetmeid ja suurendada otsustamisprotsessi läbipaistvust.(2) Avalikkusele võib jääda mulje, et mõned medalid ja märgid on seaduslikud maksevahendid mitte üksnes siis, kui nende kujundus sarnaneb euro müntide kujundusega, aga ka siis, kui nendel on euro müntide teatavaid elemente. Seetõttu ei tohiks seaduslikest maksevahenditest euro müntide konkreetseid kujunduselemente kasutada kujul, nagu neid kasutatakse euro müntidel. Lisaks ei tohiks medalitel ja märkidel kasutada väljaandva liikmesriigi sõltumatust sümboliseerivad kujundeid sellistena, nagu neid kasutatakse euro müntidel.(3) Komisjon peaks olema pädev esitama pärast liikmesriikidega konsulteerimist arvamuse, kas on kinni peetud artiklis 2 sätestatud kaitsemeetmetest ja kas metalleset tuleks pidada medaliks või märgiks.(4) Tuleks täpsustada ja kehtestada komisjoni kasutatavad konkreetsed kriteeriumid kaitsemeetmetele vastavuse tuvastamisel.(5) Kirja „euro”, „euro sent” või euro tähist kandva medali või märgi segiajamise oht seaduslikust maksevahendist mündiga on suurem, kui medalil või märgil on ka nimiväärtus. Seetõttu peab sellistel juhtudel olema medali või märgi aversile või reversile kantud märge „ei ole seaduslik maksevahend”.(6) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2182/2004 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1MuudatusedMäärust (EÜ) nr 2182/2004 muudetakse järgmiselt:1. Artikkel 2 asendatakse järgmisega:„Artikkel 2Kaitsemeetmed1. Kui artiklitest 3 ja 4 ei tulene teisiti, keelatakse medalite ja märkide valmistamine ja müük ning nende import ja levitamine müügiks või muul kaubanduslikul eemärgil järgmistel juhtudel:a) kui nende pinnal on kiri „euro” või „euro sent” või euro tähis võib) kui nende suurus jääb referentsvahemikku võic) kui medalite ja märkide pinna kujundus on sarnane:i) euro müntide pinna kujunduse ükskõik milliste elementide või nende osadega, sealhulgas eriti Euroopa Liidu kaheteistkümne tähe, geograafiliste kujundite ja numbritega sellistena, nagu neid kujutatakse euro müntidel, võiii) liikmesriikide riiklikku sõltumatust sümboliseerivate kujunditega, sealhulgas eriti riigipea kujutise, vapi, rahapaja tunnuse, rahapaja juhataja tunnuse ja liikmesriigi nimega sellistena, nagu neid kujutatakse euro müntidel, võiiii) euro müntide serva kuju või kujundusega.2. Komisjon on pädev esitama arvamuse:a) kas metallesemel on münditaoline välimus ja/või tehnilised omadused artikli 1 tähenduses;b) kas medali või märgi suhtes tuleks kohaldada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud keeldu.Olenemata käesoleva artikli lõikes 1 sätestatust võtab komisjon muu hulgas arvesse toodetud medalite või märkide kogust, müügihinda, pakendit, medalitel ja märkidel olevat teksti ja nende reklaami.”.2. Artikkel 4 asendatakse järgmisega:„Artikkel 4Lubatavad erandidKomisjon võib anda eriloa kirja „euro” või „euro sent” või euro tähise kasutamiseks kontrollitud kasutamistingimustel, kui puudub segiajamise oht. Sellisel juhul peab liikmesriigi asjaomane majandustegevuses osaleja olema selgelt identifitseeritud medali või märgi pinnal ja juhul, kui medalil või märgil on ka nimiväärtus, peab medali või märgi aversile või reversile olema kantud märge „ei ole seaduslik maksevahend.”.Artikkel 2JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 373, 21.12.2004, lk 1.[2] Viidatakse ka komisjoni 22. oktoobri 2001. aasta teatisele (euro müntide ühise külje kujunduse autoriõiguse kaitse kohta), mis on seotud terve ühise külje või selle osa reprodutseerimise keelamisega medalitel ja märkidel (EÜT C 318, 13.11.2001, lk 3).[3] ELT L 19, 21.1.2005, lk 73.[4] ELT C […], lk […].[5] ELT C […], lk […].[6] ELT C […], lk […].[7] ELT L 373, 21.12.2004, lk 1.


title: Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta ühenduses ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta {KOM(2009) 500 lõplik} {KOM(2009) 501 lõplik} {KOM(2009) 502 lõplik} {KOM(2009) 503 lõplik} {SEK(2009) 1234} {SEK(2009) 1235}

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0499

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 23.9.2009KOM(2009) 499 lõplik2009/0140 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSfinantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta ühenduses ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta{KOM(2009) 500 lõplik}{KOM(2009) 501 lõplik}{KOM(2009) 502 lõplik}{KOM(2009) 503 lõplik}{SEK(2009) 1234}{SEK(2009) 1235}SELETUSKIRI1. Ettepaneku taustPraegune finantskriis on esile toonud nõrkused ELi järelevalveraamistikus, mis on riigiti killustunud, hoolimata märkimisväärsetest edusammudest finantsturgude integreerimisel ja piiriüleste üksuste olulisuse suurenemisest. Selle taustal palus president Barroso kõrgetasemeliste ekspertide rühmal, mida juhatas Rahvusvahelise Valuutafondi eelmine tegevdirektor Jacques de Larosière, koostada soovitused tõhusama, integreeritud ja jätkusuutliku järelevalveraamistiku loomiseks.De Larosière’i töörühma peamised soovitused on järgmised:i) Luua Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, mis vastutab finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve eest ühenduses, et hoida ära ja vähendada finantssüsteemi süsteemseid riske, vältida ulatuslikke finantsprobleeme, aidata kaasa siseturu sujuvale toimimisele ja tagada finantssektori kestev panus majanduskasvu.ii) Luua Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem, mis koosneb liikmesriikide selliste finantsjärelevalveasutuste võrgustikust, mis teevad koostööd uute Euroopa järelevalveasutustega ( European Supervisory Authorities – ESAs), mis on loodud praeguste Euroopa järelevalvekomiteede[1] ümberkujundamisel Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuseks ( European Banking Authority ), Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuseks ( European Securities and Markets Authority ) ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutuseks ( European Insurance and Occupational Pensions Authority ). Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem peaks põhinema jagatud ja vastastikku toetavatel ülesannetel, mis lisaks üksikute äriühingute järelevalvele liikmesriigi tasandil peaksid hõlmama ka konkreetseid Euroopa tasandi ülesandeid. Samuti toetaks Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem ühtlustatud eeskirjade kehtestamist ning ühtset järelevalvetegevust ja selle jõustamist.Komisjon ja Euroopa Ülemkogu kiitsid 2009. aasta märtsis De Larosière’i töörühma soovitused heaks. Komisjon avaldas 27. mail 2009 teatise finantsjärelevalve kohta ELis, milles üksikasjalikult kirjeldatakse, kuidas kõnealuseid soovitusi rakendada, keskendudes eelkõige kavandatavate Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteemi ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamisele. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu võttis 9. juunil 2009 vastu üksikasjalikud järeldused, milles nõustuti komisjoni teatise eesmärkidega ning rõhutati, et finantsstabiilsust, selle valdkonna reguleerimist ja järelevalvet tuleb ELis edendada suuri eesmärke seades. Euroopa Ülemkogu kinnitas 18.–19. juuni 2009. aasta kohtumisel, et komisjoni poolt mais avaldatud teatis ning majandus- ja rahandusministrite nõukogu järeldused on aluseks, kuidas luua uus mikro- ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistik. Euroopa Ülemkogu palus komisjonil esitada kõik vajalikud ettepanekud kõige hiljem 2009. aasta varasügisel, et uut raamistikku oleks võimalik täielikult rakendada 2010. aasta jooksul.2. Konsulteerimine huvitatud isikutegaKomisjon viis läbi kaks avalikku arutelu kogupaketi kohta, st nii Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteemi kui ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kohta. Esimene arutelu toimus 10. märtsist kuni 10. aprillini 2009 pärast De Larosière’i töörühma aruande avaldamist ja selle alusel koostas komisjon teatise Euroopa finantsjärelevalve kohta, mis avaldati 27. mail 2009. Avalikule arutelule esitatud 116 ettepaneku kokkuvõte on veebilehel:http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision/summary_en.pdfTeine arutelu toimus 27. maist 15. juulini 2009, kusjuures kõiki finantsteenuste sektori ettevõtjaid, nende esindusorganeid, reguleerijaid, järelevalveasutusi ja muid huvitatud isikuid kutsuti üles kommenteerima 2009. aasta mai teatises üksikasjalikumalt tutvustatud reforme. Saadud vastustes enamasti toetati kavandatud reforme, lisati ka kommentaare kavandatavate Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteemi üksikasjalike aspektide kohta. Avalikule arutelule esitatud ettepaneku kokkuvõte on veebilehel:http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision_may/replies_summary_en.pdf3. Mõju hindamine2009. aasta mai teatisele lisatud mõjuhinnangus analüüsiti peamisi poliitikavalikuid Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteemi ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu loomiseks. Teises mõjuhinnangus käsitleti ettepaneku üksikasjalikumaid aspekte ning see on kättesaadav komisjoni veebilehel.4. Ettepaneku õiguslik külgSelleks et kõikidel sidusrühmadel, nt finantseerimisasutustel, investoritel ja tarbijatel, oleks piisav kindlustunne piiriüleste finantstehingute tegemisel, tuleb kehtestada kord, millega võetakse nõuetekohaselt arvesse mikro- ja makrotasandi usaldatavusriskide vastastikust seost. Varem on usaldatavusjärelevalve puhul keskendutud liigselt mikrotasandile, kusjuures järelevalveasutused on hinnanud üksikute finantseerimisasutuste bilanssi, võtmata nõuetekohaselt arvesse asutuste omavahelisi seoseid ja nende seoseid finantssüsteemiga üldisemalt. Sellise laiema perspektiivi pakkumine on makrotasandil usaldatavusjärelevalvet teostavate asutuste ülesanne. Kõnealused järelevalveasutused jälgivad ja hindavad selliseid võimalikke ohtusid finantsstabiilsusele, mis tulenevad arengutendentsidest, millel võib olla valdkonnasisene mõju või mõju finantssüsteemile tervikuna. Selliste ohtude hindajana on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ELi integreeritud järelevalvestruktuuri oluline element, tagades, et liikmesriigid võtavad õigel ajal ja järjekindlalt asjakohaseid meetmeid, ning seega aidates vältida erinevaid lähenemisviise ja parandades siseturu toimimist.Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutatakse EÜ asutamislepingu artikli 95 alusel juriidilise isiku staatuseta. Selline õiguslik alus tagab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule eespool osutatud põhiomadused ja volitused hõlmata eranditult kogu finantssektorit. Lisaks võimaldab see Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul koostöös Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteemiga luua ühtse ja uuendusliku finantsjärelevalveraamistiku, tehes samas selgelt vahet Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja muude asutuste ülesannete vahel.Määrust, millega asutatakse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, täiendab nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Keskpangale ülesanne tagada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaat. Seega pakub Euroopa Keskpank Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule tuge halduse, logistika, statistika ja analüüsi valdkonnas. Kõnealuse otsusega rakendatakse esimest korda asutamislepingu artikli 105 lõiget 6, millega nähakse ette võimalus, et nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal pärast konsulteerimist EKPga ja Euroopa Parlamendi nõusolekul anda ühehäälselt EKP-le usaldatavusjärelevalvega seotud eriülesandeid.5. Mõju eelarveleEuroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eelarvekulud kannab Euroopa Keskpank ning seega puudub otsene mõju ühenduse eelarvele. Kõnealuse toetuse suurus sõltub sellest, mil määral saab kasutada Euroopa Keskpanga olemasolevaid töötajaid ja ressursse, et täita Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi ülesandeid.6. Ettepaneku üksikasjalik selgitusEuroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamiseks Euroopa uue asutusena, mis on sõltumatu olemasolevatest struktuuridest, on vaja nõukogu määrust.6.1. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamineEuroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on täiesti uus Euroopa asutus, kellel puudub eelkäija ja kes vastutab makrotasandil usaldatavusjärelevalve eest. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesmärgid on järgmised:-  Ta töötab Euroopas makrotasandi usaldatavusjärelevalve jaoks välja lähenemisviisi, et lahendada liikmesriigi tasandil läbiviidava riskianalüüsi killustatuse probleem.-  Sellega parandatakse varajase hoiatamise süsteemide tõhusust, suurendades selleks mikro- ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve vastastikust seost. Üksiku äriühingu vastavaust nõuetele kontrolliti liiga sageli eraldi, keskendudes seejuures liiga vähe vastastikustele seostele finantssüsteemis.-  Nõukogu tagab, et asjakohased asutused võtavad riskihinnangute alusel meetmeid.Võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannete ulatuslikkust ja tundlikkust, ei moodustata seda juriidilise staatusega isikuna, millel on siduvad volitused, vaid pigem asutusena, kelle õiguspärasus tuleneb tema mainest seoses sõltumatute otsuste, kõrgekvaliteediliste analüüside ja järelduste teravusega.Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peamine otsuseid tegev organ on haldusnõukogu.Haldusnõukogu koosseis on väga oluline Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töö tõhususe tagamisel. Valik tehakse nii, et tagada keskpankade hea esindatus. Enamikus liikmesriikidest on keskpankadel teatav roll finantssektori usaldatavusjärelevalve teostamisel makrotasandil. Sellise vastutuse ja omandatud kogemuste tõttu on keskpangad sobivad analüüsima finantssektori ja üldisemalt makromajandusliku keskkonna omavaheliste seoste mõju finantsstabiilsusele.Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule pakub analüüsi ja logistika osas tuge sekretariaat, mille tegevuse eest hoolitseb Euroopa Keskpank. Tänu sekretariaadi asumisele Euroopa Keskpanga juures saab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kasu Euroopa Keskpanga põhjalikest teadmistest usaldatavusjärelevalve alal ning keskpanga kesksest rollist ELi rahasüsteemis. Koostöös liikmesriikide keskpankadega koostab ja levitab Euroopa Keskpank finantseerimisasutuste kohta mitmesuguseid rahandusstatistilisi analüüse ja näitajaid. Euroopa Keskpank ja Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) jälgivad tsüklilisi ja struktuurseid arengutendentse euroalal ja ELi pangandussektoris, samuti muudes finantssektorites, et hinnata finantssektori võimalikku haavatavust ja selle vastupidavust võimalikele kriisidele.6.2. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesanded ja volitusedEuroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul ei ole mingeid õiguslikult siduvaid volitusi kehtestada meetmeid liikmesriikide või nende ametiasutuste suhtes. See moodustatakse „hea mainega” asutusena, kuhu kuuluvad kõrgetasemelised liikmed, kes peaksid mõjutama poliitikategijaid ja järelevalveasutusi oma moraalse autoriteediga. Seepärast ei hinda see kõrgetasemeliselt mitte üksnes makrotasandi usaldatavuse olukorda, vaid asutus võib anda riskihoiatusi ja soovitusi, kus määratletakse finantssüsteemi võimalikud ebakõlad, mis võiksid suurendada süsteemseid riske, ja soovitavad asjakohaseid parandusmeetmeid. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevus on laiahaardeline ega ole piiratud teatavat tüüpi asutuse või turuga. Hoiatused ja soovitused võivad käsitleda finantssüsteemi kõiki aspekte, mis võivad tekitada süsteemse riski. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve küsimustes tehakse koostööd ka asjakohaste rahvusvaheliste finantseerimisasutustega (Rahvusvaheline Valuutafond, finantsstabiilsuse nõukogu jne) ja kolmandate riikide asutustega. Kuna käesolev ettepanek põhineb asutamislepingu artiklil 95, kohaldatakse seda ka Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) suhtes. EMPs osalevate EFTA riikide ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vahelise koostöö võimalusi hakatakse arutama EMP Ühiskomitees.6.2.1. Hoiatused ja soovitusedEuroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu põhiülesanne on kindlaks määrata süsteemse ulatusega riskid ja vältida või vähendada nende mõju ELi finantssüsteemile. Selleks võib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu anda riskihoiatusi. Kõnealustele hoiatustele tuleks reageerida kohe, et vältida suuremate probleemide või tulevaste kriiside tekkimist. Vajaduse korral võib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitada võtta kindlaksmääratud riskide leevendamiseks konkreetseid meetmeid.Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitused ei ole õiguslikult siduvad. Soovituste adressaadid ei saa seoses määratletud riskiga jääda siiski passiivseks ja neilt oodatakse mingil viisil reageerimist. Kui adressaat nõustub soovitusega, peab ta teatama kõikidest soovituses kirjeldatu järgimiseks võetud meetmetest. Kui adressaat ei nõustu soovitusega ja otsustab jätta reageerimata, tuleb seda nõuetekohaselt selgitada. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitusi ei saa lihtsalt ignoreerida.Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsustab igal üksikul juhul eraldi, kas hoiatus ja soovitus tuleks avalikustada. Soovituse avalikustamine võib ühelt poolt suurendada survet võtta kohe parandusmeetmeid. Teiselt poolt võib see finantsturul vallandada ebasoodsaid reaktsioone. Kuna otsustamine, kas hoiatused ja soovitused tuleks avalikustada, on tundlik küsimus, tuleks sellised otsused teha igal üksikul juhul eraldi. Lisaks tundub asjakohane, et hoiatusi ja soovitusi ei tohiks avalikustada, v.a juhul, kui kaks kolmandikku haldusnõukogu liikmetest, s.t kvalifitseeritud häälteenamus otsustab teisiti.Hoiatuste ja soovituste adressaadid võivad olla ühendus tervikuna, üks liikmesriik või mitu liikmesriiki, Euroopa üks järelevalveasutus või mitu kõnealust järelevalveasutust, üks liikmesriigi järelevalveasutus või mitu kõnealust järelevalveasutust. Kõik hoiatused ja soovitused edastatakse nõukogule, kuna juhul, kui need on seotud järelevalveküsimustega, tuleks need edastada ka Euroopa asjakohasele järelevalveasutusele. Hoiatuste ja soovituste edastamise eesmärk ei ole nende sisu lahjendada, vaid hoopis suurendada adressaadile moraalset survet tegutseda või selgitada ning pakkuda nõukogule võimalust esitada sellekohaseid kommentaare.6.2.2. Teabe kättesaadavusKuna eri finantseerimisasutused ja finantsturud on omavahel seotud, tuleks potentsiaalseid süsteemseid riske jälgida ja hinnata suure hulga asjakohaste makro- ja mikromajanduslike andmete ja näitajate alusel. Seepärast peaks Süsteemsete Riskide Nõukogul olema juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik ülesannete täitmiseks, säilitades samas kõnealuste andmete konfidentsiaalsuse. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu saab toetuda suurele hulgale Euroopa Keskpanga poolt EKPSi kaudu raha- ja finantseerimisasutuste kohta juba kogutud andmetele. Selleks et täita oma ülesandeid ja tagada vajalik ühtsus mikrotasandil järelevalve teostajate ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vahel, võib ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi kaudu taotleda Euroopa järelevalveasutustelt kokkuvõtlikku või koondatud teavet. Kui kõnealune teave ei ole kättesaadav (või ei ole seda tehtud kättesaadavaks), on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul võimalus taotleda andmeid otse liikmesriikide järelevalveasutustelt, liikmesriikide keskpankadelt või muudelt liikmesriikide ametiasutustelt. Lisaks kehtestatakse määrusega Euroopa järelevalveasutuste, liikmesriikide keskpankade ja liikmesriikide suhtes üldine kohustus esitada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule kogu teave, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks, tagades sellega laia juurdepääsu makrotasandi usaldatavusjärelevalve analüüsiks vajalikele andmetele.Kuna mõned üksikud asutused võivad oma olemuselt olla süsteemsed (oma suuruse, muude finantseerimisasutustega seotuse või riskiprofiili tõttu), on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul sekretariaadi kaudu juurdepääs individuaalsetele andmetele, kui Euroopa järelevalveasutustele esitatakse põhjendatud taotlus.6.3. Seos Euroopa Finantsjärelevalveasutuste SüsteemigaKavandatud uus ELi järelevalveraamistik saab tõhusalt toimida ainult juhul, kui Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem teevad tõhusat koostööd. Reformi eesmärk on tagada tihedam seos mikro- ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahel. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve teostamisel on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul vaja õigeaegselt saada mikrotasandi ühtlustatud andmeid, samas kui liikmesriikide ametiasutused saaksid mikrotasandi usaldatavusjärelevalve teostamisel Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult teavet suundumuste kohta makrotasandil. Määrustes täpsustatakse ka menetlusi, mida Euroopa järelevalveasutused peavad kohaldama Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituste järgimisel ning seda, kuidas Euroopa järelevalveasutused peaksid kasutama oma õigusi, et tagada õigeaegne reageerimine soovitustele, mis on adresseeritud ühele või mitmele liikmesriigi pädevale järelevalveasutusele.6.4. KonfidentsiaalsusEuroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu liikmete ja selle asutuse jaoks töötavate isikute suhtes kehtib ametisaladuse kohustus. Haldusnõukogu liikmed või isikud, kelle töö on seotud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga, ei avalda mis tahes konfidentsiaalset teavet, välja arvatud kokkuvõtlikul või koondatud kujul, nii et üksikuid asutusi ei ole võimalik tuvastada. Kõnealused konfidentsiaalsuse nõuded kehtivad eelkõige Euroopa Keskpanga töötajate suhtes, kuna Euroopa Keskpank osutab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule sekretariaadi teenust. Seega teavet, mida Euroopa Keskpank taotleb Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi rollis, kasutatakse üksnes Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannete täitmiseks. Vastavalt ELi institutsioonide tavale on töötajad, kes on olnud seotud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga, seotud konfidentsiaalsuskohustusega ka pärast nende töökohustuste lõppu.Adressaadid, nõukogu ja Euroopa järelevalveasutused võtavad ka hoiatuste ja soovituste konfidentsiaalsuse kaitsmiseks vajalikke meetmeid.6.5. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sisestruktuurEuroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu koosneb järgmistest üksustest: i) haldusnõukogu; ii) juhtkomitee ja iii) sekretariaat.6.5.1. HaldusnõukoguHaldusnõukogu on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogus otsuseid tegev organ ning on seepärast vastutav käesoleva seletuskirja punktis 6.2.1 kirjeldatud hoiatuste ja soovituste vastuvõtmise eest.Haldusnõukogu hääleõigusega liikmed on:-  liikmesriikide keskpankade juhid;-  Euroopa Keskpanga president ja asepresident;-  Euroopa Komisjoni volinik;-  Euroopa kolme järelevalveasutuse eesistujad.Haldusnõukogu hääleõiguseta liikmed on:-  igast liikmesriigist üks pädeva riikliku järelevalveasutuse kõrgetasemeline esindaja;-  majandus- ja rahanduskomitee eesistuja.Liikmesriigi järelevalveasutuse esindaja võib sõltuvalt arutatavatest küsimustest vahetuda (selline vahetus on vajalik väga paljudes liikmesriikides, kus näiteks finants- ja kindlustussektori järelevalvega tegelevad mitmed eri asutused).Nõukogu liikmed tegutsevad erapooletult. See tähendab, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga seotud tegevuses ei järgi nad ühegi liikmesriigi juhiseid ega võta arvesse liikmesriikide üksikhuve. Erapooletus on äärmiselt oluline nõue, kuna üksiku liikmesriigi huvid ei pruugi alati kattuda Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu põhieesmärgiga, s.o finantsstabiilsuse säilitamine Euroopa Liidus tervikuna.Igal haldusnõukogu hääleõigusega liikmel on üks hääl. Haldusnõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega (v.a otsuse puhul avalikustada hoiatus või soovitus; sel juhul on vajalik kahekolmandikuline kvalifitseeritud häälteenamus. Üldlevinud tava kohaselt eeldab hääletamine kvoorumi olemasolu).Haldusnõukogu koosolekud toimuvad vähemalt neli korda aastas. Koosolekud kutsutakse kokku eesistuja algatusel või hääleõigusega liikmetest ühe kolmandiku taotlusel.6.5.2. EesistujaEesistuja valitakse viieks aastaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmete hulgast, kes on ka Euroopa Keskpanga üldnõukogu liikmed. Eesistuja juhatab nõukogu ja juhtkomitee tegevust ning juhendab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaati haldusnõukogu nimel. Eesistujal on võimalik omal algatusel kokku kutsuda haldusnõukogu erakorralisi koosolekuid. Haldusnõukogus hääletamise ja häälte võrdse jagunemise korral on eesistujal otsustav hääl. Eesistuja esindab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutuseväliselt.6.5.3. JuhtkomiteeArvestades haldusnõukogu suurust (see koosneb kokku 61 liikmest), abistab teda otsuste tegemisel juhtkomitee. Juhtkomitee valmistab ette haldusnõukogu koosolekuid, vaatab läbi arutlusele tulevad dokumendid ja jälgib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogus käimas oleva töö edenemist.Juhtkomiteesse kuuluvad haldusnõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitja, Euroopa kolme järelevalveasutuse eesistujad, majandus- ja rahanduskomitee eesistuja, komisjoni volinik ja haldusnõukogu viis liiget, kes on ühtlasi ka EKP üldnõukogu liikmed (kokku 12 liiget).6.5.4. SekretariaatEKP tagab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi töö. Sekretariaat saab juhiseid otse haldusnõukogu eesistujalt.Sekretariaadi juhataja määrab ametisse Euroopa Keskpank, konsulteerides selleks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukoguga. Sekretariaat pakub Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule tuge analüüsi, statistika, halduse ja logistika valdkonnas, sealhulgas valmistab ette koosolekuid, kogub ja töötleb Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule ettenähtud kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid andmeid ning teostab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannete täitmiseks vajalikke analüüse ja hindamisi. Sekretariaat toetab ka tehnilise nõuandekomitee tegevust (vt punkt 6.5.5).6.5.5 Tehniline nõuandekomitee ja muud nõustajadTehnilise nõuandekomitee ülesanne on anda haldusnõukogule nõu ja abistada teda Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu taotlusel küsimustes, mis kuuluvad viimati nimetatud nõukogu pädevusse.Tehnilise nõuandekomitee liikmed on:-  iga liikmesriigi keskpanga üks esindaja;-  üks Euroopa Keskpanga esindaja;-  igast liikmesriigist üks pädeva riikliku järelevalveasutuse esindaja;-  igast Euroopa järelevalveasutusest üks esindaja,-  kaks Euroopa Komisjoni esindajat;-  üks majandus- ja rahanduskomitee esindaja.Tehnilise nõuandekomitee eesistuja määrab haldusnõukogu oma eesistuja ettepaneku alusel. Liikmesriigi järelevalveasutuse esindaja võib sõltuvalt arutatavatest küsimustest vahetuda.6.6. AruandekohustusEuroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu annab aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule vähemalt kord aastas. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad ka nõuda Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult sagedamat aruandmist.2009/0140 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSfinantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta ühenduses ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2],võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[3],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[4],tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 ettenähtud korras[5]ning arvestades järgmist:(1) Finantskriis on toonud esile finantsjärelevalve olulised puudujäägid, mille tõttu ei õnnestunud vältida ülemääraste riskide kuhjumist finantssüsteemis ning mis on eriti rõhutanud makrotasandi usaldatavusjärelevalve nõrku kohti.(2) Komisjon tegi 2008. aasta novembris Jacques de Larosière'i juhitud kõrgetasemelisele töörühmale (edaspidi „de Larosière'i töörühm”) ülesandeks esitada komisjonile soovitused selle kohta, kuidas tugevdada Euroopa järelevalvekorda, et paremini kaitsta kodanikke ja taastada usaldus finantssüsteemi vastu.(3) De Larosière'i töörühm soovitas oma 25. veebruari 2009. aasta lõpparuandes lisaks muudele aspektidele luua ühenduse tasandil asutus, mille ülesanne on teostada järelevalvet kogu finantssüsteemi riskide üle.(4) Komisjon tervitas ja toetas igati 4. märtsi 2009. aasta teatises „Euroopa majanduse elavdamine”[6] de Larosière'i töörühma soovitusi. Euroopa Ülemkogu jõudis 19. ja 20. märtsil 2009. aastal toimunud kohtumisel kokkuleppele, et ELis on vaja täiustada finantseerimisasutuste tegevust reguleerivaid õigusakte ja kõnealuste asutuste järelevalvet ning et tegevuse aluseks võetakse de Larosière'i töörühma aruanne.(5) Komisjon sätestas 27. mai 2009. aasta teatises „Euroopa finantsjärelevalve”[7] finantsstabiilsuse tagamise praeguse korra mitmed ELi tasandil läbiviidavad reformid, täpsemalt ka makrotasandi usaldatavusjärelevalve eest vastutava Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu loomise. Nõukogu oma 9. juunil 2009 kohtumisel ja Euroopa Ülemkogu oma 18. ja 19. juuni kohtumistel toetasid komisjoni seisukohta ja tervitasid komisjoni kavatsust esitada õigusaktide ettepanekud, et uus raamistik hakkaks kehtima 2010. aasta jooksul. Kooskõlas komisjoni seisukohtadega jõuti muu hulgas järeldusele, et EKP „peaks pakkuma Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule tuge analüüsi, statistika, halduse ja logistika valdkonnas, tuginedes vajaduse korral ka liikmesriikide keskpankade ja järelevalveasutuste tehnilistele nõuannetele”.(6) Ühenduse praeguses järelevalvekorras pööratakse liiga vähe tähelepanu makrotasandi usaldatavusjärelevalvele. Vastutus makrotasandil usaldatavusjärelevalve analüüsimise eest on killustunud ning analüüse teostavad eri tasandi ametiasutused, samuti puudub mehhanism tagamaks, et makrotasandi usaldatavusriskid määratakse kindlaks piisavalt täpselt ning et hoiatused ja soovitused edastatakse selgelt, neid järgitakse ja neile reageeritakse.(7) EL vajab konkreetset asutust, kelle ülesanne on teostada ELi finantssüsteemi usaldatavusjärelevalvet makrotasandil ning kes määraks kindlaks finantsstabiilsusega seotud riskid ja vajaduse korral annaks riskihoiatuse ja/või soovituse selliste riskide kõrvaldamiseks. Seega tuleks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutada uue sõltumatu asutusena, kes vastutab Euroopas makrotasandi usaldatavusjärelevalve eest.(8) Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks vajaduse korral andma hoiatusi ja esitama üldisi soovitusi kogu ühenduse, üksikute liikmesriikide või nende rühmade kohta, kusjuures asjakohase poliitilise meetme võtmiseks kehtestatakse tähtaeg.(9) Selleks et suurendada nende osatähtsust ja legitiimsust, tuleks kõnealused hoiatused ja soovitused esitada nõukogu ning vajaduse korral Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse (asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr …/…[8]), Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse (asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr …/…[9]) ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutuse (asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr …/…[10]) kaudu.(10) Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks ka kontrollima soovituste järgimist, võttes aluseks soovituste adressaatide aruanded, et tagada hoiatuste ja soovituste tõhus järgimine. Soovituste adressaadid peaksid võtma asjakohased meetmed, välja arvatud juhul, kui meetmete võtmata jätmine on nõuetekohaselt põhjendatud („tegutse või selgita” mehhanism).(11) Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks otsustama, kas soovitus peaks olema konfidentsiaalne või avalik, pidades seejuures silmas, et avalikustamine võib teatavatel juhtudel soodustada soovituste järgimist.(12) Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks esitama aruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule vähemalt kord aastas ning oluliste finantsprobleemide korral sagedamini.(13) EKP-l ja liikmesriikide keskpankadel peaks tänu oma kogemustele ja kohustuste tõttu finantsstabiilsuse valdkonnas olema makrotasandi usaldatavusjärelevalves juhtiv roll. Mikrotasandil usaldatavusjärelevalve teostajate kaasamine Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töösse on oluline selle tagamiseks, et makrotasandi usaldatavusriskide hindamine tugineks täielikul ja tõesel teabel finantssüsteemi arengutendentside kohta. Seepärast peaksid Euroopa järelevalveasutuste eesistujad olema Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hääleõigusega liikmed, samas kui igast liikmesriigist peaks liikmena osalema üks riiklik järelevalvaja, kellel ei ole hääleõigust.(14) Komisjoni voliniku osalemine aitab luua sideme ühenduse makromajanduse ja finantsjärelevalve vahel, kuna majandus- ja rahanduskomitee eesistuja esindab rahandusministrite rolli finantsstabiilsuse tagamisel.(15) Oluline on, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmed täidavad oma ülesandeid erapooletult ja lähtuvad üksnes Euroopa Liidu kui terviku finantsstabiilsusest. Hoiatuste ja soovituste üle Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogus hääletamisel ei tohiks häältel olla kaalu ja otsused tuleks üldiselt võtta vastu lihthäälteenamusega.(16) Kuna eri finantseerimisasutused ja finantsturud on omavahel seotud, tuleks potentsiaalseid süsteemseid riske jälgida ja hinnata suure hulga asjakohaste makro- ja mikromajanduslike andmete ja näitajate alusel. Seepärast peaks Süsteemsete Riskide Nõukogul olema juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik ülesannete täitmiseks, säilitades samas kõnealuste andmete vajaliku konfidentsiaalsuse.(17) Turuosalised saavad anda olulise panuse finantssüsteemi mõjutava arengu mõistmisesse. Seepärast peaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu konsulteerima erasektori sidusrühmadega (finantssektori esindajad, tarbijaühingud, finantsteenuste valdkonna kasutajarühmad, mis on loodud komisjoni või ühenduse õigusaktiga) ning andma neile õiglase võimaluse esitada kommentaare.(18) Võttes arvesse finantsturgude rahvusvahelist integratsiooni ja finantskriisi levimise riski, peaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegema koostööd Rahvusvahelise Valuutafondi ja äsja asutatud finantsstabiilsuse nõukoguga, et antaks varajasi hoiatusi ülemaailmsete makrotasandi riskide kohta.(19) Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamine peaks otseselt aitama saavutada siseturu eesmärke. Ühenduses finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve on ühenduse üldise uue järelevalvekorra osa, kuna makrotasandi usaldatavusjärelevalve on tihedalt seotud mikrotasandi järelevalvega, mis on tehtud ülesandeks Euroopa järelevalveasutustele. Selleks et kõikidel sidusrühmadel oleks piisav kindlustunne piiriüleste finantstehingute tegemisel, tuleb kehtestada kord, millega võetakse nõuetekohaselt arvesse mikro- ja makrotasandi riskide vastastikust seost. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks jälgima ja hindama finantsstabiilsusega seotud riske, mis tulenevad arengutendentsidest, millel võib olla mõju valdkondlikul tasandil või finantssüsteemile tervikuna. Selliste ohtude hindajana toetab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ELi integreeritud järelevalvestruktuuri, mida on vaja selleks, et soodustada asjakohaste meetmete õigeaegset ja järjekindlat võtmist liikmesriikides ning sellega vältida erinevaid lähenemisviise ja parandada siseturu toimimist.(20) Kuna ühenduse finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalvet ei saa liikmesriigid piisaval tasemel saavutada Euroopa finantsturgude integreerituse tõttu, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mida on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I peatükk ÜldsättedARTIKKEL 1 ASUTAMINEAsutatakse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:1.  „finantseerimisasutus” – mis tahes ettevõtja, kelle põhitegevus on võtta hoiuseid, anda laene, pakkuda kindlustus- või muid finantsteenuseid oma klientidele või liikmetele või kes tegeleb finantsinvesteerimise või kauplemisega oma kulul.2.  „finantssüsteem” – kõik finantseerimisasutused, finantsturud ja finantsturu infrastruktuurid.Artikkel 3Missioon, eesmärgid ja ülesanded1. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastutab ühenduses finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve eest, et vältida ja vähendada finantssüsteemi süsteemseid riske ning hoida ära laiaulatuslikud finantsprobleemid, toetada siseturu sujuvat toimimist ja tagada finantssektori jätkusuutlik panus majanduskasvu.2. Lõike 1 kohaldamisel täidab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu järgimisi ülesandeid:3.  määrab kindlaks ja/või kogub vajaduse korral ning analüüsib mis tahes teavet, mida on vaja lõikes 1 kirjeldatud ülesannete täitmiseks;4.  määrab kindlaks riskid ja seab need tähtsuse järjekorda;5.  annab riskihoiatused, kui riskid on liiga suured;6.  vajaduse korral esitab soovitused parandusmeetmete võtmiseks;7.  jälgib hoiatuste ja soovituste kohaselt võetud meetmete rakendamist;8.  teeb tihedat koostööd Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteemiga ja vajaduse korral varustab Euroopa järelevalveasutusi sellise teabega süsteemsete riskide kohta, mis on neile vajalik oma ülesannete täitmiseks;9.  on vahendaja suhtlemisel rahvusvaheliste institutsioonidega, sealhulgas eelkõige Rahvusvahelise Valuutafondi ja finantsstabiilsuse nõukoguga, samuti kolmandate riikide oluliste asutustega küsimustes, mis on seotud makrotasandi usaldatavusjärelevalvega;10.  täidab muid asjakohaseid ülesandeid, nagu on sätestatud ühenduse õigusaktides.II peatükkTöökorraldusARTIKKEL 4 STRUKTUUR1. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul on haldusnõukogu, juhtkomitee ja sekretariaat.2. Haldusnõukogu teeb otsuseid, mida on vaja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule usaldatud ülesannete täitmise tagamiseks.3. Juhtkomitee toetab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsustusprotsessis, aidates ette valmistada haldusnõukogu koosolekuid, vaatab läbi arutlusele tulevad dokumendid ja jälgib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogus käimas oleva töö edenemist.4. Sekretariaat pakub Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule tuge analüüsi, statistika, halduse ja logistika valdkonnas vastavalt haldusnõukogu eesistuja juhistele kooskõlas nõukogu otsusega XXXX/EÜ/2009[11].5. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu toetab ka tehniline nõuandekomitee, millele on osutatud artiklis 12, ning mis taotluse korral annab nõu ja toetab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tema tööga seotud küsimustes.Artikkel 5Eesistumine1. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja ja tema asetäitja valivad viieks aastaks endi seast need haldusnõukogu liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Keskpanga üldnõukogu liikmed. Eesistuja ja tema asetäitja võib tagasi valida.2. Eesistuja juhatab haldusnõukogu ja juhtkomitee koosolekuid.3. Eesistuja asetäitja juhatab haldusnõukogu ja/või juhtkomitee koosolekuid, kui eesistuaja ei saa koosolekul osaleda.4. Kui nende Euroopa Keskpanga üldnõukogu liikmete ametiaeg, kes on valitud kas eesistujaks või tema asetäitjaks, lõpeb enne viieaastase tähtaja möödumist või kui mis tahes põhjusel eesistuja või tema asetäitja ei saa oma ülesandeid täita, valitakse uus eesistuja või tema asetäitja lõike 1 kohaselt.5. Eesistuja esindab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutuseväliselt.Artikkel 6Haldusnõukogu1. Haldusnõukogu hääleõigusega liikmed on järgmised isikud:a) Euroopa Keskpanga president ja asepresident;b) liikmesriikide keskpankade juhid;c) Euroopa Komisjoni volinik;d) Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse eesistuja;e) Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutuse eesistuja;f) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse eesistuja.2. Haldusnõukogu hääleõiguseta liikmed on järgmised isikud:a) igast liikmesriigist üks pädeva riikliku järelevalveasutuse kõrgetasemeline esindaja;b) majandus- ja rahanduskomitee eesistuja.3. Kui koosoleku päevakorda kuuluvad punktid, mis kuuluvad sama liikmesriigi eri järelevalveasutuste pädevusse, osaleb arutelus üksnes see kõrgetasemeline esindaja, kelle pädevusse küsimused kuuluvad.4. Haldusnõukogu kehtestab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökorra.Artikkel 7Erapooletus1. Haldusnõukogu ja juhtkomitee tegevuses osaledes või seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu mis tahes muu tegevusega täidavad selle liikmed oma ülesandeid erapooletult ning ei taotle ega võta vastu juhiseid liikmesriikidelt.2. Liikmesriigid ei püüa mõjutada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmeid nende ülesannete täitmisel.Artikkel 8Ametisaladus1. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu liikmed ja kõik teised isikud, kes töötavad või on töötanud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogus või selle jaoks (sealhulgas keskpankade asjakohased töötajad, tehniline nõuandekomitee, Euroopa järelevalveasutused ja liikmesriikide pädevad riiklikud järelevalveasutused) ei tohi avalikustada ametisaladusega kaitstud teavet isegi pärast oma ametiaja lõppu.2. Teavet, mille on saanud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmed, võib kasutada üksnes oma kohustuste ja artikli 3 lõikes 2 sätestatud ülesannete täitmiseks.3. Ilma et see piiraks artikli 16 ja kriminaalõiguse kohaldamist, ei tohi lõikes 1 osutatud isikud avaldada ühelegi isikule ega ametiasutusele neile ametikohustuste täitmisel teatavaks saanud konfidentsiaalset teavet, välja arvatud kokkuvõttena või üldistatuna, nii et üksikut finantseerimisasutust ei ole võimalik tuvastada.4. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu lepib Euroopa järelevalveasutustega kokku konkreetsed konfidentsiaalsusmenetlused, et kaitsta üksikuid finantseerimisasutusi käsitlevat teavet või teavet, mille puhul on võimalik finantseerimisasutuse tuvastada.Artikkel 9Haldusnõukogu koosolekud1. Haldusnõukogu korralised täiskogu koosolekud kutsub kokku haldusnõukogu eesistuja ning need toimuvad vähemalt neli korda aastas. Erakorralised koosolekud võib kokku kutsuda haldusnõukogu eesistuja algatusel või hääleõigusega liikmetest vähemalt ühe kolmandiku taotlusel.2. Haldusnõukogu koosolekutel peavad kõik liikmed isiklikult osalema ja enda asemel ei või saata esindajat.3. Erandina lõikest 2 võib liige, kes ei saa koosolekutel osaleda pikema aja jooksul, nimetada asendusliikme. Kõnealuse liikme võib asendada ka isikuga, kes on ametlikult nimetatud asjaomase asutuse reeglite kohaselt, et esindaja ajutiselt asendada.4. Koosoleku arutelu on konfidentsiaalne.Artikkel 10Haldusnõukogu hääletuskord1. Igal haldusnõukogu hääleõigusega liikmel on üks hääl.2. Haldusnõukogu otsustab kohalolevate hääleõigusega liikmete lihthäälteenamuse alusel. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab eesistuja hääl.3. Haldusnõukogu võib hääletada, kui kohal viibib kaks kolmandikku hääleõiguslikest liikmetest. Kui kvoorumit ei ole, võib eesistuja kokku kutsuda erakorralise koosoleku, kus võib otsuseid vastu võtta ilma kvoorumit arvestamata.Artikkel 11Juhtkomitee1. Juhtkomiteesse kuuluvad järgmised liikmed:a) Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja;b) Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja asetäitja;c) viis teist haldusnõukogu liiget, kes on samuti Euroopa Keskpanga üldnõukogu liikmed. Haldusnõukogu liikmed, kes on samuti Euroopa Keskpanga üldnõukogu liikmed, valivad nad kaheks aastaks;d) Euroopa Komisjoni volinik;e) Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse eesistuja;f) Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutuse eesistuja;g) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse eesistuja;h) majandus- ja rahanduskomitee eesistuja.Juhtkomitee valitud liikme täitmata koha täitmiseks valib uue liikme haldusnõukogu.2. Juhtkomitee koosolekud kutsub kokku eesistuja vähemalt kord kvartalis enne haldusnõukogu iga koosolekut. Eesistuja võib kokku kutsuda ka erakorralise koosoleku.Artikkel 12Tehniline nõuandekomitee1. Tehnilisse nõuandekomiteesse kuuluvad järgmised liikmed:a) iga liikmesriigi keskpanga esindaja ja Euroopa Keskpanga esindaja;b) igast liikmesriigist üks pädeva riikliku järelevalveasutuse esindaja;c) üks Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse esindaja,d) üks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutuse esindaja;e) üks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse esindaja;f) kaks komisjoni esindajat;g) üks majandus- ja rahanduskomitee esindaja.Iga liikmesriigi järelevalveasutused valivad komiteesse ühe esindaja. Kui koosoleku päevakorda kuuluvad punktid, mis kuuluvad sama liikmesriigi eri järelevalveasutuste pädevusse, osaleb arutelus üksnes see esindaja, kelle pädevusse küsimused kuuluvad.2. Haldusnõukogu nimetab oma eesistuja ettepaneku alusel ametisse tehnilise nõuandekomitee eesistuja.3. Komitee täidab artikli 4 lõikes 5 osutatud ülesandeid haldusnõukogu eesistuja taotlusel.4. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaat toetab tehnilise nõuandekomitee tööd ja sekretariaadi juhataja osaleb selle koosolekutel.Artikkel 13Muud nõustajadVajaduse korral küsib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu nõu asjaomastelt erasektori sidusrühmadelt.Artikkel 14Juurdepääs dokumentidele1. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001[12].2. Haldusnõukogu võtab vastu tegutsemiskorra määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.3. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogus määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt tehtud otsuste kohta võib esitada kaebuse ombudsmanile või hagi Euroopa Kohtusse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklite 195 ja 230 alusel.III peatükkÜlesandedARTIKKEL 15 TEABE KOGUMINE JA VAHETUS1. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu varustab Euroopa järelevalveasutusi süsteemseid riske käsitleva teabega, mis on neile vajalik oma ülesannete täitmiseks.2. Euroopa järelevalveasutused, liikmesriikide keskpangad ja liikmesriigid teevad tihedat koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja esitavad talle kogu teabe, mida tal on vaja oma ülesannete täitmiseks vastavalt ühenduse õigusaktidele.3. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu võib taotleda teavet Euroopa järelevalveasutustelt kas kokkuvõtlikul kujul või koondatuna, nii et üksikuid finantseerimisasutusi ei ole võimalik tuvastada. Kui taotletud andmed ei ole kõnealustele asutustele kättesaadavad või need ei ole tehtud kättesaadavaks õigeaegselt, võib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu taotleda andmeid liikmesriikide järelevalveasutustelt, keskpankadelt või muudelt asutustelt.4. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu võib Euroopa järelevalveasutustele esitada põhjendatud taotluse selliste andmete esitamiseks, mis ei ole kokkuvõtlikud ega koondatud.5. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu konsulteerib enne teabe taotlemist vastavalt lõigetele 3 ja 4 Euroopa asjaomaste järelevalveasutustega, et tagada taotluse proportsionaalsus.Artikkel 16Hoiatused ja soovitused1. Kui tuvastatakse märkimisväärsed riskid seoses artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärgi saavutamisega, annab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatused ja vajaduse korral annab välja soovitused parandusmeetmete võtmiseks.2. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatused ja soovitused, mis on antud välja vastavalt artikli 3 lõike 2 punktidele c ja d, võivad olla üldised või konkreetsed, suunatud ühendusele tervikuna või ühele või mitmele liikmesriigile, ühele või mitmele Euroopa järelevalveasutusele või ühele või mitmele liikmesriigi järelevalveasutusele. Soovitused sisaldavad kindlaksmääratud tähtaega sellele poliitiliselt reageerimiseks. Soovitused võivad seoses asjaomaste ühenduse õigusaktidega olla adresseeritud ka komisjonile.3. Hoiatused ja soovitused edastatakse ka asjaomasele adressaadile nõukogu kaudu ja juhul, kui need on adresseeritud ühele või mitmele liikmesriigi järelevalveasutusele, edastatakse need ka Euroopa järelevalveasutustele.4. Nõukogu iga liige võib taotleda hääletamist hoiatuse või soovituse ettepaneku kohta mis tahes ajal.Artikkel 17Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitustele reageerimine1. Kui artikli 3 lõike 2 punktis d osutatud soovitus on adresseeritud ühele või mitmele Euroopa järelevalveasutusele või ühele või mitmele liikmesriigi järelevalveasutusele, teatavad adressaadid soovituse alusel võetud meetmetest Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule või põhjendavad, miks meetmeid ei võetud. Nõukogu ja vajaduse korral Euroopa järelevalveasutusi teavitatakse.2. Kui Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsustab, et soovitust ei ole järgitud ja adressaatide põhjendused meetmete võtmata jätmise kohta ei ole piisavad, teavitab ta nõukogu ja vajaduse korral asjaomaseid Euroopa järelevalveasutusi.Artikkel 18Avalikud hoiatused ja soovitused1. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu otsustab igal üksikul juhul eraldi, kas hoiatus või soovitus tuleks avaldada. Erandina artikli 10 lõikest 2 on hoiatuse või soovituse avaldamiseks vajalik kahekolmandikuline kvalifitseeritud häälteenamus.2. Kui Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu otsustab hoiatuse või soovituse muuta avalikuks, teavitatakse sellest eelnevalt adressaate.3. Kui Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu otsustab hoiatust või soovitust mitte avalikustada, võtavad adressaat ning vajaduse korral nõukogu ja Euroopa järelevalveasutused kõik vajalikud meetmed, et kaitsta sellise hoiatuse või soovituse konfidentsiaalsust. Nõukogu eesistuja võib otsustada, et hoiatust või soovitust ei edastata teistele nõukogu liikmetele.IV peatükkLõppsättedARTIKKEL 19 ARUANDEKOHUSTUS1. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esitab vähemalt kord aastas aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.2. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu uurib nõukogu või komisjoni palvel ka eriküsimusi.Artikkel 20LäbivaatamisklauselNõukogu vaatab käesoleva määruse läbi komisjoni aruande alusel, mille see esitab pärast seda, kui määruse jõustumisest on möödunud kolm aastat, ning otsustab pärast Euroopa Keskpanga arvamuse saamist, kas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesanded ja struktuur on vaja läbi vaadata.Artikkel 21JõustumineKäesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] Need on Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee.[2] ELT C , , lk .[3] Otsus XXXX[4] ELT C , , lk .[5] ELT C , , lk .[6] KOM(2009) 114.[7] KOM(2009) 252.[8] ELT L , , lk .[9] ELT L , , lk .[10] ELT L , , lk .[11] ELT L , , lk .[12] ELT


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0039

Ettepanek Nõukogu määrus millega lõpetatakse muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kohaldavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine  /* KOM/2005/0039 lõplik */

	Brüssel 11.2.2005KOM(2005) 39 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega lõpetatakse muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kohaldavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määrusega (EÜ) nr 1676/2001 [1] kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes. Indiast pärineva PET-kile impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud olid vahemikus 0–62,2%. Äriühingu Jindal Poly Films Limited suhtes kohaldatav kehtiv tollimaks on 0%.Pärast taotluse saamist suure hulga ühenduse PET-kile tootjate nimel algatas komisjon 2004. aasta veebruaris osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus dumpinguga äriühingu Jindal Poly Films Limited puhul.Uurimine näitas, et Jindal Poly Films Limited ei tegelenud dumpinguga.Seepärast tehakse ettepanek, et äriühingu Jindal Poly Films Limited suhtes kohaldatavat dumpinguvastase tollimaksu määra 0% ei muudetaks.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega lõpetatakse muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kohaldavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust nr (EÜ) 384/96[2] (edaspidi „algmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 3,olles konsulteerinud nõuandekomiteeganing arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Varasem menetlus ja olemasolevad meetmed(1) Pärast 2000. aasta mais algatatud uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) kehtestas nõukogu 2001. aasta augustis määruse (EÜ) nr 1676/2001[3] kohaselt lõplikud dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes. Indiast pärineva PET-kile impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud olid vahemikus 0–62,2%.(2) Äriühingu Jindal Poly Films Limited, endise nimega Jindal Polyester Limited (nimevahetuse teadaanne avaldatud 2. detsembri 2004[4]) poolt saadetava impordi suhtes kohaldatav kehtiv dumpinguvastane tollimaks on 0%. Kõnealuse äriühingu saadetava PET-kile impordi suhtes kohaldatakse ka tasakaalustavat tollimaksu määraga 7%, mis kehtestati 1999. aastal nõukogu määrusega (EÜ) nr 2597/1999.[5]2. Läbivaatamistaotlus(3) Järgmised ühenduse tootjad esitasid taotluse osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks, mis piirdub dumpinguga äriühingu Jindal Poly Films Limited puhul: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH ja Nuroll SpA (edaspidi „taotluse esitajad“). Taotluse esitajate toodang moodustab suure osa ühenduse PET-kile toodangust. Toray Plastics Europe väljendas oma toetust taotlusele, kuigi ei olnud ametlik taotluse esitaja.(4) Taotluse esitajad väitsid, et äriühingu Jindal Poly Films Limited dumpingumarginaal oli muutunud ja oli kõrgem kui esialgse uurimise puhul, mille tulemusel kehtestati kehtivad meetmed.3. Uurimine(5) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, ning algatas 19. veebruaril 2004 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 osalise vahepealse läbivaatamise, avaldades teadaande (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas . [6](6) Läbivaatamine piirdus dumpingu uurimisega äriühingu Jindal Poly Films Limited puhul. Uurimisperiood (edaspidi „UP“) kestis 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003.(7) Komisjon teavitas äriühingut Jindal Poly Films Limited, ekspordiriigi esindajaid ja ühenduse tootjaid ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.(8) Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustiku asjaomasele eksportivale tootjale, äriühingule Jindal Poly Films Limited, kes tegi koostööd ja vastas küsimustikule. Äriühingu valdustesse New Delhis tehti kontrollkäik, et veenduda esitatud teabe terviklikkuses.B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. Vaatlusalune toode(9) Vastavalt esialgse uurimise määratlusele on vaatlusalune toode Indiast pärinev ning tavapäraselt CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 all deklareeritav polüetüleentereftalaatkile (PET-kile).2. Samasugune toode(10) Sarnaselt esialgse uurimisega leiti, et India siseturul toodetud ja müüdud PET-kilel ning Indiast ühendusse eksporditud PET-kilel, samuti ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud PET-kilel on samad füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutusvaldkonnad. Seepärast on need samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.C. DUMPING1. Normaalväärtus(11) Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrolliti kõigepealt, kas eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, s.t kas omamaine müük moodustab vähemalt 5% vaatlusaluse toote ühendusse eksporditud müügimahust.(12) Seejärel uuriti, kas iga tooteliigi omamaine müük moodustab vähemalt 5% sama tooteliigi ühendusse eksporditud müügimahust.(13) Nende tooteliikide puhul, mille omamaine müük moodustas vähemalt 5% sama tooteliigi ühendusse eksporditud müügimahust, uuriti seejärel, kas tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müük vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 on olnud piisav. Iga tooteliigi puhul, mille omamaine müügimaht tootmiskuludest kõrgema hinnaga moodustas vähemalt 80% müügist, määrati normaalväärtus kindlaks kogu omamaise müügi eest tegelikult tasutud hinna kaalutud keskmise alusel. Nende tooteliikide puhul, mille tulutootvate tehingute maht oli kuni 80%, kuid mitte vähem kui 10% müügist, määrati normaalväärtus kindlaks üksnes tulutootva omamaise müügi eest tegelikult tasutud hinna kaalutud keskmise alusel.(14) Tooteliikide puhul, mille eksportiva tootja omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, kuna hinnad ei olnud piisavalt tüüpilised või kuna tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimunud, arvutati normaalväärtus eksportiva tootja tootmiskulude põhjal, millele lisati mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6.(15) Müügi-, üld- ja halduskulud põhinesid eksportiva tootja tüüpilistel asjaomastel kuludel seoses vaatlusaluse toote omamaise müügiga. Kasumimarginaal arvutati äriühingu kaalutud keskmise kasumimarginaali alusel tooteliikide puhul, mida müüdi siseturul piisavas koguses tavapärase kaubandustegevuse käigus.2. Ekspordihind(16) Eksportiv tootja teatas müügist (üks saadetis) ühenduses asuvale sidusettevõttele. Arvestades asjaomase koguse tühisust, jäeti kõnealune müük arvesse võtmata.(17) Vaatlusaluse toote ülejäänud eksport ühendusse UP jooksul oli suunatud sõltumatutele klientidele. Seega määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstava ekspordihinna alusel.3. Võrdlus(18) Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Ausa võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Sellest tulenevalt korrigeeriti vajaduse korral ja tingimusel, et esitati kontrollitud tõendid, allahindlustega, mahahindlustega, transpordi-, kindlustus-, käitlus-, laadimis- ja lisakuludega, pakendamis- ja krediidikuludega ning vahendustasudega seotud erinevusi.a) Impordimaksud(19) Jindal Poly Films Limited taotles normaalväärtuse korrigeerimist imporditollimaksu puhul, mida eellubade kava raames ei nõutud sisse eksporditava kauba valmistamisel kasutatava tooraine impordilt. Eellubade kava kohaselt on lubatud toorainet importida tollimaksuvabalt, tingimusel et äriühing ekspordib valmistoodet ametlikult kehtestatud standardsete sisend-/väljundnormide kohaselt määratud vastava koguse ja väärtuse ulatuses. Eellubade kava kohast importi võib kasutada kas eksporditava kauba valmistamiseks või sellise kauba valmistamisel kasutatavate omamaiste sisendite varude täiendamiseks. Äriühing väitis, et vaatlusaluse toote eksporti ühendusse kasutati eellubade kava tingimuste täitmiseks imporditud tooraine osas.(20) Selle taotluse kohase korrigeerimise õigustatuse kohta ei tehtud järeldust, kuna see ei mõjutaks läbivaatamisega seotud uurimise lõpptulemusi.b) Muud kohandused(21) Eksportiv tootja taotles teatavate eksporditehingute puhul ekspordihinna kohandamist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile k, võttes arvesse ekspordijärgsest imporditollimaksude hüvituskavast (DEPB-kava) eksportimisel saadud kasu. Selle kava kohaselt võis vaatlusaluse toote eksportimisel saadud krediiti kasutada mis tahes kauba imporditollimaksude tasumiseks või selle vabalt müüa teistele äriühingutele. Lisaks puudub piirang, et imporditavat kaupa tohib kasutada üksnes eksporditava toote valmistamiseks. Tootja ei näidanud, et ekspordijärgsest DEPB-kavast saadud kasu mõjutas hindade võrreldavust, ega eelkõige seda, et kliendid maksid siseturul pidevalt eri hindu, tulenevalt DEPB-kavast saadud kasust. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi.4. Dumpingumarginaal(22) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel.(23) Kõnealune võrdlus näitas 0%-list dumpingumarginaali.D. JÄRELDUS(24) Eespool esitatud asjaolude ja kaalutluste alusel ning kättesaadavat teavet silmas pidades otsustatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 tuleks käimasolev läbivaatamisega seotud uurimine lõpetada ning säilitada äriühingu Jindal Poly Films Limited poolt toodetud ja ühendusse eksporditud PET-kile impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1676/2001 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks määraga 0%.(25) Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal tehti kehtiva dumpinguvastase tollimaksu säilitamise otsus, ja neile anti võimalus arvamust avaldada.(26) Ühenduse tööstusharu esindajad väitsid, et dumpingumarginaali arvutamine oleks pidanud põhinema kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel üksikute eksporditehingute hindadega, kuna nad väitsid, et esines sihtotstarbelist dumpingut „teatava kategooria ostjatele.“ Nad väitsid, et kui teatavat liiki kilet müüdi üksnes teatava lõppkasutusvaldkonna klientidele, on tegemist müügi suunamisega teatavale kliendirühmale. Nad leidsid samuti, et kõnealune lähenemisviis oli õigustatud, võttes arvesse India tootmisvõimsuse suurenemist, mis toimus nende arvates eelkõige kõnealust liiki kile osas. Sellega seoses tuleks kõigepealt märkida, et kõnealust liiki kilet ei müüdud üksnes klientidele, kes ostsid ainult seda liiki kilet, vaid samuti klientidele, kes ostsid ka muud liiki kilet. Eri klientidele müüdud sama liiki kile hindade võrdlusest ei ilmnenud vahetegemist hindade vahel klientide kaupa. Sellise tegevuse puudumisel ei ole väidetava tooteliigipõhise dumpingu esinemine dumpingumarginaali arvutamise meetodi valiku seisukohast asjakohane, nagu on märgitud algmääruse artikli 2 lõikes 11. Lisaks tuleks märkida, et ka tootmisvõimsuse muutumine ei ole asjakohane tegur dumpingumarginaali arvutamise meetodi kindlaksmääramisel. Müügi suunamist eri ostjate, piirkondade või ajavahemike kaupa ei tuvastatud, seepärast lükatakse ühenduse tööstusharu esindajate väide tagasi ning asjakohaseks meetodiks jääb endiselt kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlus,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Lõpetatakse muu hulgas Indiast pärineva ja tavapäraselt CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 all deklareeritud polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine seoses India eksportiva tootjaga Jindal Poly Films Limited.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimelEesistuja [1] EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.[2] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).[3] EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.[4] ELT C 297, 2.12.2004, lk 2.[5] EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1.[6] ELT C 43, 19.2.2004, lk 14.