                              EUROOPA
                              KOMISJON
                                                       Brüssel, 29.5.2015
                                                       COM(2015) 226 final
                                                       ANNEX 1
                                              LISA
                                   järgmise dokumendi juurde:
                                    Ettepanek: nõukogu otsus,
   milles käsitletakse partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimist ühelt poolt Euroopa
                Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahel
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                              LISA
   Partnerluse ja koostöö raamleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning
                                teiselt poolt Mongoolia vahel
   EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”,
   ning
   BELGIA KUNINGRIIK,
   BULGAARIA VABARIIK,
   TŠEHHI VABARIIK,
   TAANI KUNINGRIIK,
   SAKSAMAA LIITVABARIIK,
   EESTI VABARIIK,
   IIRIMAA,
   KREEKA VABARIIK,
   HISPAANIA KUNINGRIIK,
   PRANTSUSE VABARIIK,
   ITAALIA VABARIIK,
   KÜPROSE VABARIIK,
   LÄTI VABARIIK,
   LEEDU VABARIIK,
   LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,
   UNGARI VABARIIK,
   MALTA,
   MADALMAADE KUNINGRIIK,
   AUSTRIA VABARIIK,
   POOLA VABARIIK,
ET                                             2                                            ET
 ---pagebreak---    PORTUGALI VABARIIK,
   RUMEENIA,
   SLOVEENIA VABARIIK,
   SLOVAKI VABARIIK,
   SOOME VABARIIK,
   ROOTSI KUNINGRIIK,
   SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,
   Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”,
            ühelt poolt ning
   MONGOOLIA VALITSUS, edaspidi „Mongoolia”,
            teiselt poolt,
   edaspidi koos „lepinguosalised”,
   VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste traditsioonilisi sõprussidemeid ning neid ühendavaid
   tihedaid ajaloolisi, poliitilisi ja majanduslikke sidemeid,
   ARVESTADES, et lepinguosalised omistavad oma vastastikuse suhte laiahaardelisusele
   erilist tähtust,
   ARVESTADES, et lepinguosalised leiavad, et käesolev leping moodustab osa
   nendevahelisest ulatuslikumast ja järjepidevast suhtest, mis toimib kokkulepete kaudu, mille
   osalised mõlemad on,
   KINNITADES VEEL KORD lepinguosaliste kavatsust ja soovi tugevdada ning austada
   demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas
   vähemusrühmadesse kuuluvate inimeste õigusi, nagu need on muu hulgas sätestatud ÜRO
   põhikirjas, ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis ja teistes asjakohastes rahvusvahelistes
   inimõigusi käsitlevates dokumentides,
   KINNITADES VEEL KORD oma otsust järgida õigusriigi põhimõtet, austada rahvusvahelist
   õigust, järgida head valitsemistava ja võidelda korruptsiooni vastu ning soovi edendada oma
   rahvaste majanduslikku ja sotsiaalset arengut, võttes seejuures arvesse säästva arengu
   põhimõtet ja keskkonnakaitse nõudeid,
   KINNITADES VEEL KORD oma soovi tugevdada koostööd lepinguosaliste vahel, tuginedes
   nimetatud ühistele väärtustele,
   KINNITADES VEEL KORD oma soovi edendada oma rahvaste majanduslikku ja sotsiaalset
   arengut, võttes seejuures arvesse säästva arengu põhimõtet kõikides selle mõõtmetes,
ET                                                   3                                          ET
 ---pagebreak---    KINNITADES VEEL KORD oma otsust edendada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning
   osaleda tulemuslikes mitmepoolsetes suhetes ja vaidluste rahumeelses lahendamises, eelkõige
   tehes selle nimel koostööd ÜRO raames,
   KINNITADES VEEL KORD oma soovi tihendada koostööd poliitilistes ja majanduslikes
   küsimustes ning rahvusvahelise stabiilsuse, õiguse ja julgeoleku valdkonnas, mis on säästva
   sotsiaalse ja majandusliku arengu edendamise, vaesuse likvideerimise ja aastatuhande
   arengueesmärkide saavutamise peamine eeltingimus,
   ARVESTADES, et lepinguosalised peavad terrorismi ohuks ülemaailmsele julgeolekule ning
   soovivad süvendada omavahelist dialoogi ja koostööd terrorismi vastu võitlemise valdkonnas
   kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste dokumentidega, eelkõige ÜRO
   Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1373. Detsembris 2003 Euroopa Ülemkogus vastu võetud
   Euroopa julgeolekustrateegias on terrorism määratletud peamise julgeolekuohuna. Sellega
   seoses on Euroopa Liit rakendanud põhimeetmeid, sealhulgas terrorismivastase võitluse
   tegevuskava, mis võeti vastu 2001. aastal ja mida ajakohastati 2004. aastal, ning Madridi
   rünnakute valguses vastu võetud 25. märtsi 2004. aasta olulise deklaratsiooni
   terrorismivastase võitluse kohta. Detsembris 2005 võttis Euroopa Liit vastu ka ELi
   terrorismivastase võitluse strateegia,
   VÄLJENDADES kindlat tahet ennetada ja tõkestada igat liiki terrorismi ning tihendada
   koostööd terrorismivastase võitluse valdkonnas ja võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu,
   ARVESTADES, et lepinguosalised kinnitavad veel kord, et tulemuslikud terrorismivastased
   meetmed ja inimõiguste kaitse täiendavad ja tugevdavad teineteist,
   KINNITADES VEEL KORD, et kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavad
   kuriteod ei tohi jääda karistamata ning et tuleb tagada nende süüdlaste tulemuslik vastutusele
   võtmine riigi tasandil meetmete võtmise ja ülemaailmse koostöö tõhustamise kaudu,
   ARVESTADES, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu asutamine ja tulemuslik toimimine on
   oluline edasiminek rahu ja rahvusvahelise õigusemõistmise tagamisel ning et Euroopa Liidu
   Nõukogu võttis 16. juunil 2003 vastu ühise seisukoha Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta,
   misjärel võeti 4. veebruaril 2004 vastu tegevuskava,
   ARVESTADES, et lepinguosalised on ühisel seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende
   kandevahendite levik kujutab endast suurt ohtu rahvusvahelisele julgeolekule, ning nad
   soovivad süvendada dialoogi ja koostööd kõnealuses valdkonnas. ÜRO Julgeolekunõukogu
   resolutsiooni 1540 üksmeelne vastuvõtmine kinnitab kogu rahvusvahelise üldsuse otsust
   võidelda massihävitusrelvade leviku vastu. Euroopa Liidu Nõukogu võttis 17. novembril 2003
   vastu ELi strateegia massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika peavoolustamise kohta
   ELi suhetes kolmandate riikidega. Lisaks võttis Euroopa Ülemkogu 12. detsembril 2003 vastu
   massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegia,
   ARVESTADES, et Euroopa Ülemkogu on märkinud, et väike- ja kergrelvad kujutavad endast
   kasvavat ohtu rahule, julgeolekule ja arengule, ning võtnud 13. jaanuaril 2006 vastu väike- ja
   kergrelvade ja nende laskemoona ebaseadusliku varumise tõkestamise strateegia. Selles
   strateegias rõhutas Euroopa Ülemkogu vajadust tagada julgeoleku- ja arengupoliitika
   valdkonnas kõikehõlmav ja järjepidev lähenemisviis,
ET                                                4                                               ET
 ---pagebreak---    VÄLJENDADES kindlat tahet edendada säästva arengu kõiki aspekte, sealhulgas
   keskkonnakaitset, edukat koostööd kliimamuutuste vastu võitlemisel ja toiduga kindlustatust,
   ning tulemuslikult edendada ja rakendada rahvusvaheliselt tunnustatud tööõigus- ja
   sotsiaalnorme,
   RÕHUTADES suhete ja koostöö süvendamise tähtsust sellistes valdkondades nagu inimeste
   tagasivõtt, varjupaik ja viisapoliitika, ning rände ja inimkaubanduse kooskäsitlemise tähtsust,
   KORRATES seda, kui tähtis on nende kahepoolsete suhete jaoks kaubandus ning eelkõige
   toorainekaubandus, ning rõhutades oma otsust leppida kaubanduse ja investeeringute
   allkomitees kokku konkreetsetes tooraine-eeskirjades,
   MÄRKIDES, et käesoleva lepingu sätted, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu
   kolmanda osa V jaotise reguleerimisalasse, on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes siduvad kui
   eraldi lepinguosaliste suhtes ja mitte kui Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes, välja arvatud
   juhul, kui Euroopa Liit ja Ühendkuningriik ja/või Iirimaa on teatanud Mongooliale ühiselt, et
   leping on Ühendkuningriigi või Iirimaa suhtes siduv kui Euroopa Liidu osa suhtes kooskõlas
   Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga nr 21
   Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, julgeolekul ja õigusel rajaneva ala
   suhtes. Juhul kui Ühendkuningriik ja/või Iirimaa enam ei soovi, et leping oleks tema/nende
   kui Euroopa Liidu osa suhtes siduv kooskõlas protokolli nr 21 artikliga 4a, teatab Euroopa
   Liit koos Ühendkuningriigi ja/või Iirimaaga Mongooliale viivitamata sellisest seisukoha
   muutusest ning sellisel juhul on leping nende suhtes siduv kui eraldi lepinguosaliste suhtes.
   Sama kehtib Taani suhtes kooskõlas nimetatud lepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva
   protokolliga,
   KINNITADES oma otsust tugevdada lepinguosaliste praeguseid suhteid, et tihendada
   omavahelist koostööd, ja ühist tahet kindlustada, süvendada ja mitmekesistada oma suhteid
   huvipakkuvates valdkondades võrdsuse, diskrimineerimisest hoidumise ja vastastikuse kasu
   alusel,
   ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
                                                I JAOTIS
                                         OLEMUS JA ULATUS
                                              ARTIKKEL 1
                                              Üldpõhimõtted
   1.       Demokraatia põhimõtetest ja inimõigustest kinnipidamine, nagu need on sätestatud
            inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates
            dokumentides, toetab mõlema lepinguosalise sise- ja välispoliitikat ning moodustab
            käesoleva lepingu olulise osa.
   2.       Lepinguosalised kinnitavad oma ühiseid väärtusi, nagu need on väljendatud ÜRO
            põhikirjas.
ET                                                  5                                              ET
 ---pagebreak---    3.     Lepinguosalised kinnitavad oma otsust edendada säästvat arengut kõikides selle
          aspektides, teha koostööd kliimamuutustest ja üleilmastumisest tulenevate
          probleemide lahendamisel ning aidata saavutada rahvusvaheliselt kokkulepitud
          arengueesmärgid, sealhulgas aastatuhande arengueesmärgid. Lepinguosalised
          kinnitavad veel kord oma pühendumust kõrgtasemelisele keskkonnakaitsele ja
          kaasavatele sotsiaalstruktuuridele.
   4.     Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma pühendumust abi tulemuslikkust
          käsitlevale 2005. aasta Pariisi deklaratsioonile ja lepivad kokku tugevdada koostööd,
          et parandada veelgi arengunäitajaid.
   5.     Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et jäävad kindlaks hea valitsemistava
          põhimõttele, sealhulgas seoses kohtuvõimu sõltumatusega ja korruptsiooni vastu
          võitlemisega.
                                          ARTIKKEL 2
                                        Koostöö eesmärgid
   Kahepoolse partnerluse tugevdamiseks korraldavad lepinguosalised laiahaardelise dialoogi ja
          edendavad omavahel edasist koostööd kõikides vastastikust huvi pakkuvates
          valdkondades. Jõupingutused on suunatud eelkõige järgmisele:
   a)     poliitilise ja majandusliku koostöö sisseseadmine kõikides asjakohastes piirkondlikes
          ja rahvusvahelistes foorumites ja organisatsioonides;
   b)     koostöö sisseseadmine rahvusvaheliselt muret tekitavate raskete kuritegude vastu
          võitlemisel;
   c)     koostöö sisseseadmine massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade leviku vastu
          võitlemisel;
   d)     vastastikku kasuliku kaubanduse ja investeeringute arendamine lepinguosaliste
          vahel; koostöö sisseseadmine kõikides vastastikust huvi pakkuvates kaubandus- ja
          investeerimisvaldkondades, et soodustada kaubandus- ja investeeringuvoogude
          liikumist ning kõrvaldada kaubandus- ja investeerimistõkked;
   e)     koostöö sisseseadmine õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas, sealhulgas
          järgmistes küsimustes: õigusriik ja õiguskoostöö, andmekaitse, ränne, inimeste
          ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja inimkaubandus, võitlus organiseeritud
          kuritegevuse, terrorismi, rahvusvahelise kuritegevuse, rahapesu ja ebaseaduslike
          narkootikumide vastu;
   f)     koostöö sisseseadmine kõikides muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades,
          eelkõige makromajanduspoliitika, finantsteenuste, maksunduse ja tollinduse,
          sealhulgas maksunduse valdkonna hea valitsemistava, tööstuspoliitika ning väikeste
          ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE), infoühiskonna, audiovisuaal- ja
          meediavaldkonna, teaduse ja tehnika, energia, transpordi, hariduse ja kultuuri,
          keskkonna ja loodusvarade, põllumajanduse ja maaelu arengu, tervishoiu, tööhõive ja
          sotsiaalküsimuste ning statistika alal;
   g)     mõlema lepinguosalise osaluse suurendamine allpiirkondlikes ja piirkondlikes
          koostööprogrammides, milles võib osaleda ka teine lepinguosaline;
   h)     kummagi lepinguosalise tähtsuse ja maine tõstmine teise lepinguosalise piirkonnas;
ET                                                6                                             ET
 ---pagebreak---    i) inimestevahelise mõistmise edendamine erinevate valitsusväliste üksuste
      (mõttekojad, akadeemilised ringkonnad, kodanikuühiskond ja meedia) koostöö abil
      seminaride, konverentside, noortealgatuste ja muu tegevuse vormis;
   j) vaesuse likvideerimise edendamine säästva arengu raames ning Mongoolia
      järkjärguline lõimimine maailmamajandusse.
                                       ARTIKKEL 3
                       Massihävitusrelvade ja nende kandevahendite
                                    leviku tõkestamine
   1. Lepinguosalised on seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik
      nii riiklikele kui ka valitsusvälistele organisatsioonidele on üheks kõige tõsisemaks
      ohuks rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule.
   2. Lepinguosalised lepivad seepärast kokku, et teevad koostööd ja annavad oma panuse
      massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamise heaks, tagades oma
      seniste desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevatest
      rahvusvahelistest lepingutest ja kokkulepetest ning tulenevate kohustuste ja muude
      asjakohaste rahvusvaheliste kohustuste, nagu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni
      nr 1540, täieliku täitmise ja rakendamise riiklikul tasandil. Lepinguosalised lepivad
      kokku, et kõnealune säte on käesoleva lepingu oluline osa.
   3. Peale selle lepivad lepinguosalised kokku, et teevad koostööd ja annavad oma panuse
      massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamise heaks järgmiste
      meetmete kaudu:
   –  võttes meetmeid asjakohaste rahvusvahelise õiguse aktide allakirjutamiseks,
      ratifitseerimiseks või nendega ühinemiseks (vastavalt asjaoludele) ja nende täielikuks
      rakendamiseks;
   –  luues mõjusa riikliku ekspordikontrolli süsteemi, millega kontrollitakse
      massihävitusrelvadega seotud kauba eksporti ja transiiti, sealhulgas jälgitakse
      massihävitusrelvadega seotud kahesuguse kasutusega tehnoloogiate lõppkasutust ja
      nähakse ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise eest ette tõhusad karistused.
   4. Lepinguosalised lepivad kokku, et algatavad korrapärase poliitilise dialoogi, mis
      kuulub eespool nimetatud elementide juurde ja ühendab neid. Selline dialoog võib
      toimuda piirkondlikul tasandil.
ET                                            7                                              ET
 ---pagebreak---                                        ARTIKKEL 4
                                    Väike- ja kergrelvad
   1. Lepinguosalised tunnistavad, et väike- ja kergrelvade, sealhulgas nende laskemoona
      ebaseaduslik tootmine, vedamine ja ringlus ning nende ülemäärane varumine,
      hooletu hoidmine, ebapiisavalt turvatud varud ja kontrollimatu levik kujutavad
      endast jätkuvalt tõsist ohtu rahule ja rahvusvahelisele julgeolekule.
   2. Lepinguosalised nõustuvad järgima ja täielikult täitma oma kohustust võidelda väike-
      ja kergrelvade ning nende laskemoonaga ebaseadusliku kauplemise vastu vastavalt
      kehtivatele    rahvusvahelistele      lepingutele    ja    ÜRO      Julgeolekunõukogu
      resolutsioonidele, samuti oma kohustusi, mis tulenevad muudest kõnealuses
      valdkonnas      kehtivatest     rahvusvahelistest    õigusaktidest,    näiteks   ÜRO
      tegevusprogrammist väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide
      ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kohta.
   3. Oma tegevuses, mis on suunatud ebaseadusliku väike- ja kergrelvade ning nende
      laskemoonaga kaubitsemise probleemiga tegelemisele üleilmsel, piirkondlikul,
      allpiirkondlikul ja riiklikul tasandil, kohustuvad lepinguosalised tegema koostööd
      ning tagama koordineerituse, vastastikuse täiendavuse ja sünergia; samuti lepivad
      nad kokku korrapärase poliitilise dialoogi pidamises, mis kuulub selle tegevuse
      juurde ja ühendab seda.
ET                                            8                                             ET
 ---pagebreak---                                       ARTIKKEL 5
                     Rahvusvaheliselt muret tekitavad rasked kuriteod
                            (Rahvusvaheline Kriminaalkohus)
   1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele
      tervikuna muret tekitavad kuriteod ei tohi jääda karistamata ja tagada tuleks selliste
      kuritegude süüdlaste tulemuslik vastutusele võtmine, võttes meetmeid vastavalt
      vajadusele nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas Rahvusvahelise
      Kriminaalkohtu kaudu. Lepinguosalised on seisukohal, et tõhusalt toimiva
      Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomine on oluline edasiminek rahvusvahelise rahu
      ja õigusemõistmise tagamisel.
   2. Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd ning võtta vastavalt vajadusele
      meetmeid, et toetada täielikult Rooma statuudi ja sellega seotud õiguslike
      dokumentide üldkehtivust ja kõikehõlmavust, ning tugevdada oma koostööd
      Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga. Lepinguosalised lubavad rakendada Rooma
      statuuti ning teha kõik vajaliku sellega seotud õiguslike dokumentide (nt
      Rahvusvahelise Kriminaalkohtu privileegide ja immuniteetide lepingu)
      ratifitseerimiseks.
   3. Lepinguosalised on üksmeelel, et nendevaheline dialoog neil teemadel oleks kasulik.
ET                                          9                                                ET
 ---pagebreak---                                       ARTIKKEL 6
                         Koostöö terrorismivastase võitluse alal
   1. Kinnitades veel kord terrorismivastase võitluse tähtsust ning tegutsedes kooskõlas
      kohaldatavate rahvusvaheliste konventsioonidega, sealhulgas rahvusvahelise
      humanitaarõiguse ja inimõigustega, ning kooskõlas oma vastavate õigusnormide ja
      eeskirjadega, võttes arvesse ÜRO ülemaailmset terrorismivastast strateegiat, mis
      sisaldub ÜRO Peaassamblee 8. septembri 2006. aasta resolutsioonis nr 60/288,
      lepivad lepinguosalised kokku teha koostööd terroriaktide ennetamisel ja
      tõkestamisel.
   2. Lepinguosalised teevad koostööd eelkõige:
   a) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1373 ja 1267 ning neile järgnevate
      resolutsioonide, sealhulgas resolutsiooni 1822 ning teiste asjakohaste ÜRO
      resolutsioonide täieliku rakendamise raames, järgides muudest rahvusvahelistest
      konventsioonidest ja dokumentidest tulenevaid vastavaid kohustusi;
   b) vahetades teavet terroristide, terrorirühmituste ja nende tugivõrgustike kohta
      kooskõlas rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusnormidega;
   c) vahetades arvamusi terrorismivastases võitluses kasutatavate vahendite ja meetodite
      üle, sealhulgas tehnilistes ja väljaõppega seotud küsimustes, samuti vahetades
      terrorismivastases võitluses saadud kogemusi.
   d) tehes koostööd rahvusvahelise üksmeele süvendamiseks võitluses terrorismi vastu,
      sealhulgas vajaduse korral terroriaktide õigusliku määratluse osas, ning eelkõige
      tehes tööd rahvusvahelise terrorismivastase võitluse terviklikus konventsioonis
      kokkuleppele jõudmise nimel;
   e) vahetades asjakohast parimat tava seoses inimõiguste kaitsega terrorismivastases
      võitluses,
   f) rakendades ja süvendades tulemuslikult oma koostööd võitluses terrorismi vastu
      ASEMi raames.
ET                                          10                                            ET
 ---pagebreak---                                            II JAOTIS
            KAHEPOOLNE, PIIRKONDLIK JA RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ
                                         ARTIKKEL 7
   Mongoolia ja ELi koostöö põhimõtete, normide ja standardite alal
   1.     Lepinguosalised lepivad kokku, et saavutavad Mongoolias ühised euroopalikud
          põhimõtted, normid ja standardid ning teevad koostööd teabevahetuse ning
          kogemuste jagamise edendamisel nende põhimõtete, normide ja standardite
          kasutuselevõtmiseks ja rakendamiseks.
   2.     Lepinguosalised üritavad süvendada oma ametiasutuste dialoogi ja koostööd
          standardimise küsimustes, mis vastavalt lepinguosaliste kokkuleppele võib hõlmata
          ekspertide, teabe ja erialateadmiste vahetamist hõlbustava koostööraamistiku
          loomist.
                                         ARTIKKEL 8
                  Koostöö piirkondlikes ja rahvusvahelistes organisatsioonides
   1.     Lepinguosalised vahetavad arvamusi ja teevad koostööd selliste piirkondlike ja
          rahvusvaheliste foorumite ja organisatsioonide raames nagu ÜRO ning asjakohased
          ÜRO allasutused, programmid ja organid, Maailma Kaubandusorganisatsioon
          (WTO), sõprus- ja koostööleping (TAC) ning Aasia-Euroopa kohtumine (ASEM).
   2.     Lepinguosalised nõustuvad ka edendama käesoleva lepinguga hõlmatud
          valdkondades koostööd mõttekodade, akadeemiliste ringkondade, valitsusväliste
          organisatsioonide ning meedia vahel. Selline koostöö võib eelkõige hõlmata
          koolituskavade, seminaride ja konverentside korraldamist, ekspertide vahetamist,
          uuringuid ja muud lepinguosaliste vahel kokkulepitud tegevust.
                                         ARTIKKEL 9
                               Piirkondlik ja kahepoolne koostöö
   1.     Lepinguosalised nõustuvad võtma igas valdkonnas, kus toimub käesoleva lepingu
          kohane dialoog ja koostöö, sellega seotud meetmeid kahepoolse või piirkondliku
          koostöö tasandil või mõlemal korraga, tõstes seejuures nõuetekohaselt esile
          kahepoolse koostöö küsimusi. Asjakohast raamistikku valides püüavad
          lepinguosalised maksimaalselt suurendada kõikide huvitatud isikute osalust ja neile
          avaldatavat mõju, kasutades seejuures kättesaadavaid ressursse parimal võimalikul
          viisil, arvestades meetmete poliitilist ja institutsioonilist teostatavust ning
          kindlustades nende kooskõla muu Euroopa Liitu ja teisi ASEMi partnereid hõlmava
          tegevusega.
   2.     Lepinguosalised võivad vajaduse korral otsustada laiendada käesoleva lepinguga
          hõlmatud või sellega seotud valdkondades koostöömeetmetele antavat rahalist toetust
          vastavalt oma finantsmenetlustele ja ressurssidele.
ET                                             11                                             ET
 ---pagebreak---                                        III JAOTIS
                  KOOSTÖÖ SÄÄSTVA ARENGU VALDKONNAS
                                      ARTIKKEL 10
                                      Üldpõhimõtted
   1. Arengukoostöö keskne eesmärk on vaesuse likvideerimine vastavalt aastatuhande
      arengueesmärkidele säästva arengu ning maailmamajandusega lõimumise valguses.
      Lepinguosalised lepivad kokku, et peavad arengukoostöö küsimustes korrapärast
      dialoogi kooskõlas oma prioriteetide ning vastastikust huvi pakkuvate
      valdkondadega.
   2. Lepinguosaliste arengukoostöö strateegiate eesmärk on muu hulgas:
   a) edendada inim- ja sotsiaalarengut;
   b) saavutada jätkusuutlik majanduskasv;
   c) toetada keskkonnasäästlikkust,       regenereerimist ja   parimaid   tavasid   ning
      loodusvarade hoidmist;
   d) ennetada ja üritada kõrvaldada kliimamuutuste tagajärgi;
   e) toetada sellist poliitikat ja vahendeid, mille eesmärk on järjest paremini lõimuda
      maailmamajandusse ja rahvusvahelisse kaubandussüsteemi;
   f) järgida protsesse, mis vastavad Pariisi deklaratsioonile abi tõhususe kohta, Accra
      tegevuskavale ning teistele rahvusvahelistele kohustustele, mille eesmärk on
      suurendada abi osutamist ja tõhusust.
ET                                          12                                            ET
 ---pagebreak---                                      ARTIKKEL 11
                                     Majandusareng
   1. Lepinguosalised soovivad edendada tasakaalustatud majanduskasvu, vaesuse
      likvideerimist ja sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse vähendamist.
   2. Lepinguosalised kinnitavad oma otsust saavutada aastatuhande arengueesmärgid
      ning peaksid veel kord kinnitama oma otsust järgida 2005. aasta Pariisi
      deklaratsiooni abi tõhususe kohta.
   3. Lepingusse tuleks üritada lisada ka kaubanduse sotsiaalsete ja keskkonnaaspektide
      alaseid kohustusi, millega kinnitatakse veel kord, et kaubandus peaks edendama
      säästvat arengut kõikides selle mõõtmetes; samuti tuleks edendada kaubanduse
      majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamist.
ET                                          13                                          ET
 ---pagebreak---                                       ARTIKKEL 12
                                      Sotsiaalne areng
   1. Lepinguosalised soovivad rõhutada vajadust teineteist vastastikku tugevdava
      majandus- ja sotsiaalpoliitika järele, inimväärse töö loomise olulisust ning tahet
      toetada sotsiaalset dialoogi.
   2. Lepinguosalised soovivad toetada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO)
      tööõiguse põhireeglite tulemuslikku rakendamist ning tugevdada koostööd tööhõive
      ja sotsiaalküsimuste valdkonnas.
   3. Peale selle soovivad lepinguosalised edendada poliitikat, mille eesmärk on tagada
      keskkonnasõbralikul ja jätkusuutlikul viisil inimestele toidu kättesaadavus ja
      toiduvarud ning kariloomadele sööda olemasolu.
                                      ARTIKKEL 13
                                          Keskkond
   1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et on vaja keskkonna kõrgetasemelist kaitset
      ning et säästva arengu saavutamise nimel on vaja säilitada ja hallata loodusvarasid ja
      bioloogilist mitmekesisust, sealhulgas metsi.
   2. Lepinguosalised soovivad edendada             mitmepoolsete    keskkonnakokkulepete
      ratifitseerimist, rakendamist ja järgimist.
   3. Lepinguosalised soovivad süvendada koostööd üleilmsete keskkonnaprobleemide
      valdkonnas, eelkõige kliimamuutuste küsimustes.
ET                                           14                                              ET
 ---pagebreak---                                          IV JAOTIS
           KOOSTÖÖ KAUBANDUS- JA INVESTEERIMISKÜSIMUSTES
                                       ARTIKKEL 14
                                       Üldpõhimõtted
   1. Lepinguosalised peavad kahe- ja mitmepoolse kaubavahetuse ja kaubandusega
      seotud küsimuste üle dialoogi, mille sihiks on kahepoolsete kaubandussidemete
      tugevdamine ja mitmepoolse kaubandussüsteemi arendamine.
   2. Lepinguosalised kohustuvad mõlemapoolset kasu silmas pidades maksimaalselt
      soodustama omavaheliste ärisuhete arengut ja mitmekesistamist. Nad kohustuvad
      parandama turulepääsu tingimusi, tehes tööd kaubandustõkete kaotamiseks, seda
      eeskätt mittetariifsete tõkete õigeaegse kaotamise kaudu, ja võttes tarvitusele
      meetmeid läbipaistvuse suurendamiseks, kusjuures arvestatakse rahvusvaheliste
      organisatsioonide poolt selles vallas juba saavutatut.
   3. Tõdedes, et kaubandusel on arengus asendamatu roll ning et kaubandussoodustuste
      kavadena antav abi on osutunud arenguriikidele kasulikuks, püüavad lepinguosalised
      tihendada omavahelisi konsultatsioone sellise abi teemadel täielikus kooskõlas WTO
      eeskirjadega.
   4. Lepinguosalised hoiavad teineteist kursis kaubanduspoliitika ja kaubandusega seotud
      poliitikavaldkondade, nagu põllumajanduse, toiduohutuse, tarbijakaitse ja
      keskkonnapoliitika arenguga.
   5. Lepinguosalised soodustavad dialoogi ja koostööd, et arendada kaubandus- ja
      investeerimissuhteid, sealhulgas kaubandusprobleemide lahendamist, muu hulgas
      artiklites 10–27 osutatud valdkondades.
                                       ARTIKKEL 15
                            Sanitaar- ja fütosanitaarküsimused
   1. Lepinguosalised teevad koostööd toiduohutuse valdkonnas ning sanitaar- ja
      fütosanitaarküsimustes, et kaitsta inimeste, loomade ja taimede elu ja tervist
      lepinguosaliste territooriumil.
   2. Lepinguosalised peavad arutelusid ja vahetavad teavet oma vastavate meetmete
      kohta, mis on kindlaks määratud WTO sanitaar- ja fütosanitaarküsimuste lepingus,
      rahvusvahelises        taimekaitsekonventsioonis,       Maailma     Loomatervishoiu
      Organisatsioonis ja Codex alimentarius’e komisjonis (Codex).
   3. Lepinguosalised lepivad kokku vastastikuse mõistmise ja koostöö edendamises
      sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes ning loomade heaolu küsimustes. Sellealase
      suutlikkuse suurendamist kohandatakse vastavalt kummagi lepinguosalise
      vajadustele, et aidata neil järgida teineteise õigusraamistikku.
   4. Lepinguosalised algatavad emma-kumma lepinguosalise taotlusel õigeaegse dialoogi
      sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes, et arutada nende küsimustega seotud probleeme
      ja muid käesoleva artikli kohaseid kiireloomulisi küsimusi.
ET                                            15                                          ET
 ---pagebreak---                                       ARTIKKEL 16
                               Tehnilised kaubandustõkked
      Lepinguosalised edendavad rahvusvaheliselt tunnustatud standardite kasutamist ning
       teevad koostööd ja vahetavad teavet vastavushindamismenetluste ja tehniliste
       normide kohta, seda eriti WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu raames.
                                      ARTIKKEL 17
                                        Tollikoostöö
   1.  Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu rahvusvahelise kaubanduse, sealhulgas
       transporditeenuste, turvalisuse ja ohutuse suurendamisele, tõhusale ja tulemuslikule
       intellektuaalomandi õiguste kaitse tagamisele tolli poolt ning tasakaalustatud
       lähenemisviisi tagamisele kaubanduse lihtsustamise ning pettuste ja eeskirjade
       eiramise vastu võitlemise vahel.
   2.  Ilma et see piiraks muid käesolevas lepingus sätestatud koostöövorme, kinnitavad
       lepinguosalised oma huvi kaaluda tulevikus tollikoostööd ja vastastikust abi
       käsitlevate protokollide sõlmimist käesolevas lepingus sätestatud institutsioonilises
       raamistikus.
                                      ARTIKKEL 18
                               Kaubavahetuse lihtsustamine
       Lepinguosalised vahetavad kogemusi ja uurivad võimalusi impordi-, ekspordi-,
       transiidi- ja muude tollimenetluste lihtsustamiseks, suurendavad tolli- ja
       kaubanduseeskirjade läbipaistvust, arendavad tollikoostööd ja loovad tõhusad
       vastastikuse haldusabi mehhanismid ning püüavad lähendada oma seisukohti ja võtta
       ühismeetmeid asjakohaste rahvusvaheliste algatuste raames, sealhulgas seoses
       kaubanduse lihtsustamisega.
                                      ARTIKKEL 19
                                      Investeeringud
       Lepinguosalised soodustavad suuremat investeeringute voogu, luues vastastikuste
       investeeringute jaoks atraktiivse ja stabiilse keskkonna, mille aluseks on järjekindel
       dialoog       eesmärgiga      parandada        üksteisemõistmist      ja     koostööd
       investeerimisküsimustes,       uurida       investeeringuvoogude       soodustamiseks
       haldusmehhanisme ning edendada investorite jaoks stabiilse, läbipaistva, avatud ja
       diskrimineerimisest hoiduva investeerimiskorra kehtestamist.
ET                                           16                                               ET
 ---pagebreak---                                   ARTIKKEL 20
                                Konkurentsipoliitika
   Lepinguosalised edendavad konkurentsieeskirjade tulemuslikku kehtestamist ja
   kohaldamist ning teabe levitamist, et suurendada läbipaistvust ja õiguskindlust
   teineteise turgudel tegutsevate ettevõtjate jaoks. Lepinguosalised peaksid vahetama
   arvamusi selliste konkurentsi moonutavate tavadega seotud küsimustes, mis võivad
   kahjustada kahepoolset kaubandust ja investeeringuvooge.
                                  ARTIKKEL 21
                                     Teenused
   Lepinguosalised alustavad järjekindlat dialoogi, mille eesmärk on eelkõige vahetada
   teavet teineteise regulatiivse keskkonna kohta, hõlbustada juurdepääsu teineteise
   turgudele, parandada kapitali ja tehnoloogia kättesaadavust ning edendada
   teenuskaubandust mõlema piirkonna vahel ja kolmandate riikide turgudel.
                                  ARTIKKEL 22
                                 Kapitali liikumine
   Lepinguosalised püüavad lihtsustada kapitali liikumist, et edendada käesoleva
   lepingu eesmärke.
                                  ARTIKKEL 23
                                    Riigihanked
   Lepinguosalised üritavad kehtestada menetluseeskirjad, sealhulgas sätted piisava
   läbipaistvuse ja vaidlustamise kohta, millega toetatakse sellise tõhusa hankesüsteemi
   loomist, mis soodustab riigihangete korral rahaliselt kõige optimaalsema pakkumise
   valimist ja lihtsustab rahvusvahelist kaubandust.
   Lepinguosalised töötavad selle nimel, et avada vastastikust kasu silmas pidades
   teineteisele oma riigihangete turg.
                                  ARTIKKEL 24
                                    Läbipaistvus
   Lepinguosalised tunnistavad läbipaistvuse ja nõuetekohase menetluse olulisust oma
   kaubandusalaste õigusnormide haldamises ning sellest lähtuvalt kinnitavad nad veel
   kord, et järgivad GATT 1994 X artiklis ja GATSi III artiklis sätestatud kohustusi.
ET                                        17                                             ET
 ---pagebreak---                                   ARTIKKEL 25
                                     Toorained
   1.     Lepinguosalised lepivad kokku, et süvendavad koostööd ja edendavad
   vastastikust mõistmist toorainete valdkonnas.
   2.     Nimetatud koostöö ja vastastikuse mõistmise edendamine peaks hõlmama
   selliseid teemasid nagu tooraineid käsitlev õigusraamistik (sealhulgas
   kaevandamisest saadava tulu kasutamine sotsiaal-majanduslikuks arenguks ning
   keskkonnakaitse ja tööohutuse eeskirjad mäetööstus- ja toorainesektoris) ja
   toorainekaubandus. Tihedama koostöö ja parema üksteisemõistmise edendamiseks
   võib kumbki lepinguosaline taotleda erikoosolekute pidamist toorainega seotud
   küsimustes.
   3.     Lepinguosalised tunnistavad, et läbipaistev, diskrimineerimisest ja
   moonutamisest hoiduv ning normidel põhinev keskkond on parim viis sellise
   keskkonna loomiseks, mis soodustab välismaiseid otseinvesteeringuid
   toorainetootmisse ja -kaubandusse.
   4.     Võttes arvesse oma vastavat majanduspoliitikat ja eesmärke ning pidades
   silmas kaubanduse edendamist, lepivad lepinguosalised kokku edendada koostööd
   toorainekaubanduses esinevate kaubandustõkete kõrvaldamiseks.
   5.     Emma-kumma lepinguosalise taotluse korral võib iga toorainekaubandusega
   seotud küsimust arutada ühiskomitee ja allkomitee koosolekutel, mis on volitatud
   tegema nendes küsimustes otsuseid vastavat artiklile 56, lähtudes eespool sätestatud
   põhimõtetest.
ET                                       18                                             ET
 ---pagebreak---                                     ARTIKKEL 26
                                   Regionaalpoliitika
   Lepinguosalised toetavad regionaalarengupoliitikat.
                                    ARTIKKEL 27
                             Intellektuaalomandi kaitse
   1.     Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et omistavad suurt tähtsust
   intellektuaalomandi õiguste kaitsele, ning kohustuvad kehtestama asjakohased
   meetmed, millega tagatakse selliste õiguste piisav ja tõhus kaitse ning
   õiguskaitsemeetmed, eelkõige seoses intellektuaalomandi õiguste rikkumisega.
   Peale selle lepivad lepinguosalised kokku, et sõlmivad niipea kui võimalik
   kahepoolse lepingu geograafiliste tähiste kohta.
   2.     Lepinguosalised vahetavad teavet ja kogemusi sellistes küsimustes nagu
   intellektuaalomandi õigustega seotud tavad, nende õiguste edendamine, levitamine,
   kooskõlastamine, haldamine, ühtlustamine, kaitse ja tulemuslik kohaldamine,
   rikkumise vältimine, võitlus võltsimise ja piraatluse vastu, eelkõige tollikoostöö ja
   muude sobivate koostöövormide kaudu, ning nende õiguste kontrollimise ja
   kaitsmisega tegelevate organisatsioonide loomine ja tugevdamine. Lepinguosalised
   aitavad teineteisel Euroopa kogemustele tuginedes tugevdada intellektuaalomandi
   kaitset, rakendamist ja ärilist kasutamist ning edendada sellekohase teabe levitamist.
                                    ARTIKKEL 28
                     Kaubanduse ja investeeringute allkomitee
   1.     Käesolevaga luuakse kaubanduse ja investeeringute allkomitee.
   2.     Allkomitee abistab ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel, tegeledes kõikide
   käesolevas peatükis käsitletud valdkondadega.
   3.     Allkomitee määrab kindlaks oma kodukorra.
ET                                        19                                              ET
 ---pagebreak---                                       V JAOTIS
    KOOSTÖÖ ÕIGUSE, VABADUSE JA TURVALISUSE VALDKONNAS
                                    ARTIKKEL 29
                         Õigusriigi põhimõte ja õiguskoostöö
   1.     Õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna koostöös pööravad lepinguosalised
   erilist tähelepanu õigusriigi tugevdamisele ning kõikide tasandite institutsioonide
   tugevdamisele eriti õiguskaitses ja õigusemõistmises.
   2.     Lepinguosaliste koostöö hõlmab ka vastastikust teabevahetust õigussüsteemide
   ja õigusnormide teemadel. Lepinguosalised püüavad arendada kehtiva
   õigusraamistiku alusel välja vastastikuse õigusabi andmise.
                                    ARTIKKEL 30
                                 Isikuandmete kaitse
   1.     Lepinguosalised lepivad kokku koostöö tegemises, et viia isikuandmete kaitse
   tase vastavusse kõige kõrgemate rahvusvaheliste standarditega, mis on sätestatud
   muu hulgas näiteks ÜRO suunistes isikuandmete elektrooniliste failide reguleerimise
   kohta (ÜRO Peaassamblee 14. detsembri 1990. aasta resolutsioon nr 45/95).
   2.     Isikuandmete kaitse valdkonnas tehtava koostöö raames võib muu hulgas anda
   tehnilist abi teabe ja eriteadmiste vahetuse teel.
ET                                        20                                           ET
 ---pagebreak---                                       ARTIKKEL 31
                                Koostöö rände valdkonnas
   1.     Lepinguosalised alustavad koostööd eesmärgiga takistada ebaseaduslikku
   rännet ja oma riigi kodanikest füüsiliste isikute ebaseaduslikku viibimist
   lepinguosaliste territooriumidel.
   2.     Lepinguosalised lepivad kokku, et võtavad ebaseadusliku sisserände
   tõkestamiseks tehtava koostöö raames ilma asjatute viivitusteta tagasi oma riigist
   pärit kodanikud, kes ei vasta või kes enam ei vasta kehtivatele teise lepinguosalise
   territooriumile sisenemise, seal viibimise või seal elamise tingimustele. Sel eesmärgil
   annavad lepinguosalised oma kodanikele asjakohased isikut tõendavad dokumendid.
   Kui tagasivõetaval isikul puuduvad dokumendid või muud tõendid tema
   kodakondsuse kohta, küsitlevad asjaomase liikmesriigi või Mongoolia pädevad
   diplomaatilised või konsulaaresindused isikut Mongoolia või asjaomase liikmesriigi
   taotlusel, et teha kindlaks tema kodakondsus.
   3.     EL toetab rahaliselt selle kokkuleppe rakendamist asjakohaste kahepoolsete
   koostöövahendite kaudu.
   4.     Lepinguosalised lepivad kokku pidada ükskõik kumma lepinguosalise taotlusel
   läbirääkimisi, et sõlmida ELi ja Mongoolia vahel leping, mis reguleerib
   lepinguosaliste erikohustusi oma kodanike tagasivõtmisel, sealhulgas kohustust
   muude riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmiseks.
                                      ARTIKKEL 32
               Koostöö võitluses ebaseaduslike narkootikumide vastu
   1.     Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada pädevate asutuste, sealhulgas
   tervishoiu-, justiits-, tolli- ja siseküsimuste sektori ning muude asjakohaste sektorite
   asutuste tegevuse kooskõlastamise kaudu tasakaalustatud lähenemine, et vähendada
   ebaseaduslike narkootikumide pakkumist, nendega kaubitsemist ning nõudlust nende
   järele, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse inimõigusi. Sellise koostöö kaudu
   soovitakse ka vähendada narkootikumidest tulenevat kahju, käsitleda sünteetiliste
   narkootikumide tootmist, tarbimist ja nendega kaubitsemist ning saavutada
   narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate
   lähteainete kõrvaletoimetamise tõhusam tõkestamine.
   2.     Lepinguosalised lepivad kokku nende eesmärkide saavutamisel tehtava
   koostöö vahendites. Meetmed tuginevad ühiselt kokkulepitud põhimõtetele, mis
   lähtuvad asjakohastest rahvusvahelistest konventsioonidest, 1998. aasta juunis ÜRO
   Peaassamblee narkootikumidele pühendatud kahekümnendal eriistungjärgul vastu
   võetud poliitilisest avaldusest ja eriavaldusest, milles käsitletakse juhiseid nõudluse
   vähendamiseks narkootikumide järele, ning märtsis 2009 ÜRO narkootikumide
   komisjoni 52. istungjärgul vastu võetud poliitilisest avaldusest ja tegevuskavast.
   3.     Lepinguosaliste koostöö hõlmab tehnilist ja haldusabi eelkõige järgmistes
   valdkondades: riiklike õigusnormide ja riikliku poliitika väljatöötamine, riiklike
   asutuste ja teabekeskuste loomine, kodanikuühiskonna jõupingutuste toetamine
   uimastite valdkonnas ning uimastinõudluse ja uimastitest tingitud kahju
   vähendamisel, personalikoolitus, uimastitega seotud uuringud ning narkootiliste ja
ET                                           21                                             ET
 ---pagebreak---    psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate lähteainete
   kõrvaletoimetamise tõkestamine. Lepinguosalised võivad kokku leppida ka teisi
   valdkondi hõlmavas koostöös.
                                 ARTIKKEL 33
       Koostöö võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu
   Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd võitluses organiseeritud
   kuritegevuse, majandus- ja finantskuritegevuse ning korruptsiooni vastu. Sellise
   koostöö eesmärk on eelkõige rakendada ja edendada asjakohaseid rahvusvahelisi
   standardeid ja dokumente, nagu ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse
   vastu võitlemise konventsioon ja seda täiendavad protokollid ning ÜRO
   korruptsioonivastane konventsioon.
                                 ARTIKKEL 34
            Koostöö võitluses rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu
   1.     Lepinguosalised lepivad kokku vajaduses teha pingutusi ja koostööd, et vältida
   oma rahandussüsteemi ja teatavate rahandusega mitteseotud ettevõtete ja
   ametikohtade kasutamist kuritegelikul teel, näiteks uimastikaubanduse ja
   korruptsiooni kaudu saadud tulu pesemiseks.
   2.     Mõlemad lepinguosalised nõustuvad edendama tehnilist ja haldusabi, mis on
   ette nähtud õigusnormide väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning rahapesu ja
   terrorismi rahastamise vastu võitlemise mehhanismide tõhusaks toimimiseks.
   Eelkõige peab koostöö võimaldama vahetada asjakohast teavet vastavalt riikide
   õigusraamistikele ning võtta vastu sobivaid rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu
   võitlemist käsitlevaid standardeid, mis on võrdväärsed liidu ja selles valdkonnas
   tegevate rahvusvaheliste organite, näiteks rahapesuvastase töökonna kehtestatud
   standarditega.
ET                                     22                                                ET
 ---pagebreak---                                        VI JAOTIS
                      KOOSTÖÖ MUUDES VALDKONDADES
                                     ARTIKKEL 35
                           Koostöö inimõiguste valdkonnas
   1.      Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd inimõiguste edendamise ja
   tõhusa kaitse alal, sealhulgas rahvusvaheliste inimõigusalaste dokumentide
   ratifitseerimise ja rakendamise alal.
   2.      Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist:
   a)      riikliku inimõiguste tegevuskava väljatöötamise ja rakendamise toetamine;
   b)      inimõiguste edendamine ja sellealane haridus,
   c)      inimõigustega seotud riiklike ja piirkondlike institutsioonide tugevdamine;
   d)      tõsiseltvõetava ja ulatusliku inimõigustealase dialoogi alustamine;
   e)      koostöö süvendamine inimõigustega tegelevate ÜRO institutsioonide raames.
                                     ARTIKKEL 36
                          Koostöö finantsteenuste valdkonnas
   1.      Lepinguosalised lepivad kokku, et kehtestavad sarnasemad ühiseeskirjad ja -
   normid ning süvendavad koostööd, et parandada raamatupidamisarvestus-,
   järelevalve- ja regulatiivsüsteeme panganduses, kindlustuses ja muudes
   finantssektori valdkondades.
   2.      Lepinguosalised      teevad     koostööd,    et     arendada     välja   õiguslik
   regulatiivraamistik, infrastruktuur ja inimressursid ning et võtta kahepoolse koostöö
   raames Mongoolia kapitalturul kasutusele rahvusvahelised ettevõtete üldjuhtimise ja
   raamatupidamisarvestuse standardid kooskõlas GATSiga ja WTO dokumendiga
   vastastikuse mõistmise kohta finantsteenuste valdkonnas.
                                     ARTIKKEL 37
                              Majanduspoliitiline dialoog
   1.      Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd, edendamaks teabevahetust
   oma majanduslike suundumuste ja majanduspoliitika küsimustes ning jagamaks
   kogemusi majanduspoliitika koordineerimisel piirkondliku majanduskoostöö ja
   integratsiooni raames.
   2.      Lepinguosalised püüavad süvendada oma ametiasutuste vahelist dialoogi
   majandusküsimustes, mis võivad lepinguosaliste kokkuleppel hõlmata näiteks
   rahapoliitikat, eelarvepoliitikat, sealhulgas ettevõtete maksustamist, riigi rahandust ja
   makroökonoomilist stabiliseerimist ning välisvõlga.
   3.      Lepinguosalised teevad koostööd ja edendavad vastastikust mõistmist
   majandusliku mitmekesisuse ja tööstusarengu valdkonnas.
ET                                          23                                               ET
 ---pagebreak---                                       ARTIKKEL 38
                     Hea valitsemistava maksunduse valdkonnas
   Lepinguosalised tunnistavad ja kohustuvad rakendama hea valitsemistava
   põhimõtteid maksunduse valdkonnas, nagu liikmesriigid on liidu tasandil ette näinud,
   et tugevdada ja arendada majandustegevust, võttes seejuures arvesse vajadust luua
   asjakohane regulatiivraamistik. Sel eesmärgil ja ilma, et see piiraks liidu ja
   liikmesriikide pädevusi, parandavad lepinguosalised rahvusvahelist koostööd
   maksunduse valdkonnas, hõlbustavad õiguspäraste maksutulude kogumist ning
   töötavad välja eespool nimetatud põhimõtete tulemusliku rakendamise meetmed.
                                      ARTIKKEL 39
                       Koostöö tööstuspoliitikas ja VKEde alal
   Lepinguosalised lepivad oma majanduspoliitikat ja eesmärke arvesse võttes kokku, et
   edendavad tööstuspoliitikas koostööd kõikides sobivates valdkondades,
   suurendamaks VKEde konkurentsivõimet muu hulgas järgmiselt:
   a)     vahetades teavet ja kogemusi küsimuses, kuidas luua raamtingimused VKEde
   konkurentsivõime parandamiseks;
   b)     soodustades ettevõtjatevahelisi kontakte, toetades ühisinvesteeringuid ning
   ühisettevõtete ja teabevõrgustike asutamist, eeskätt Euroopa Liidu praeguste
   horisontaalprogrammide kaudu, stimuleerides partnerite vahel eelkõige tark- ja
   riistvara siirdeid;
   c)     andes teavet ja soodustades innovatsiooni ning vahetades head tava
   rahastamisvõimaluste valdkonnas, sealhulgas mikro- ja väikeettevõtjate jaoks;
   d)     hõlbustades ja toetades mõlema poole erasektorite sellesisulist tegevust;
   e)     edendades inimväärset tööd, ettevõtete sotsiaalset vastutust ja
   aruandekohustust ning toetades vastutustundlikke äritavasid, sealhulgas säästvat
   tarbimist ja tootmist. Koostöös võetakse arvesse ka tarbijate tasandit, näiteks
   tooteinfot ja tarbija rolli turul;
   f)     tehes valitud tööstusvaldkondades ühiseid teadusprojekte ja tehes koostööd
   omavahel kokku lepitud standardite ja vastavushindamismenetluste ning tehniliste
   eeskirjade alal;
   g)     pakkudes abi nahatööstusest pärineva reovee puhastamismeetodite ja -
   tehnoloogia moderniseerimist käsitleva teabe näol;
   h)     vahetades teavet ning soovitades partnereid ja koostöövõimalusi kaubanduse ja
   investeeringute valdkonnas olemasolevate võrgustike kaudu, mis on mõlemale
   poolele kättesaadavad;
   i)     toetades mõlema lepinguosalise eraettevõtete, eriti VKEde koostööd;
   j)     kaaludes võimalust sõlmida lisaleping teabevahetuse, koostöö tihendamise
   teemaliste seminaride ja muude mõlema poole VKEde ühiste reklaamiürituste kohta;
   k)     jagades teavet tehnilise abi kohta seoses toidu ja põllumajandustoodete
   eksportimisega Euroopa turule Euroopa Liidu soodustuste süsteemi raames.
ET                                        24                                            ET
 ---pagebreak---                                    ARTIKKEL 40
                                        Turism
   1.     Juhindudes Maailma Turismiorganisatsiooni ülemaailmsest eetikakoodeksist ja
   jätkusuutliku arengu põhimõtetest, mis on aluseks Agenda 21 kohalikule protsessile,
   püüavad lepinguosalised parandada teabevahetust ja kehtestada hea tava, et tagada
   turismi tasakaalustatud ja jätkusuutlik areng.
   2.     Lepinguosalised lepivad kokku, et arendavad koostööd loodus- ja
   kultuuripärandi kaitsmises ja selle võimaluste maksimaalses kasutamises, turismi
   negatiivse mõju vähendamises ja turismiäri positiivse ning kohalike kogukondade
   jätkusuutlikule arengule kaasaaitava panuse suurendamises, muu hulgas ökoturismi
   arendamise teel, austades samal ajal kohalike ja põliselanike kogukondade väärikust
   ja huve, ning turismindust käsitleva koolituse parandamises.
                                   ARTIKKEL 41
                                    Infoühiskond
   1.     Tunnistades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on tänapäeva elus
   kesksel kohal ning et see on majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks elulise
   tähtsusega, üritavad lepinguosalised vahetada arvamusi oma kõnealuse valdkonna
   poliitika kohta, et edendada majanduslikku arengut.
   2.     Kõnealuse valdkonna koostöös keskendutakse muu hulgas järgmistele
   eesmärkidele:
   a)     osalemine igakülgses piirkondlikus dialoogis, mis käsitleb infoühiskonna
   erinevaid tahke, eelkõige elektroonilise side valdkonna poliitikat ja õigusnorme,
   sealhulgas universaalteenuseid, litsentsimist ja üldlube, eraelu puutumatuse ja
   isikuandmete kaitset ning reguleerimisasutuste sõltumatust ja tõhusust;
   b)     lepinguosaliste ja Aasia võrkude ja teenuste ühildumine ja koostalitlusvõime;
   c)     uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate standardimine ja levitamine;
   d)     lepinguosaliste        teaduskoostöö         edendamine          info-         ja
   kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas;
   e)     koostöö digitaaltelevisiooni valdkonnas, sealhulgas kogemuste vahetamine
   digitaaltelevisiooni kasutuselevõtmise alal ning regulatiivsete tahkude, eriti spektri
   haldamise ja uuringute vallas;
   f)     koostöö ühistes       info-    ja   kommunikatsioonitehnoloogia       valdkonna
   teadusprojektides;
   g)     info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud turvaküsimused ning võitlus
   küberkuritegevuse vastu;
   h)     telekommunikatsiooniseadmete,              sealhulgas           raadioseadmete
   vastavushindamine;
   i)     koostöö lairibavõrgu arendamisel;
   j)     teabe vahetamine        info-    ja  kommunikatsioonitehnoloogiaga        seotud
   konkurentsipoliitika alal.
ET                                        25                                                ET
 ---pagebreak---                                    ARTIKKEL 42
                           Audiovisuaalsektor ja meedia
   Lepinguosalised ergutavad, toetavad ja soodustavad vahetusi, koostööd ja dialoogi
   oma vastavate audiovisuaal- ja meediasektori asutuste ja esindajate vahel. Nad
   lepivad kokku, et neis valdkondades pannakse alus korrapärasele poliitilisele
   dialoogile.
                                   ARTIKKEL 43
                           Teadus- ja tehnoloogiakoostöö
   1.    Lepinguosalised lepivad kokku teaduse ja tehnoloogiaarenduse alases koostöös
   vastastikust huvi ja kasu pakkuvates valdkondades.
   2.    Niisuguse koostöö eesmärk on:
   a)    soodustada teadusliku ja tehnoloogilise teabe ning oskusteabe vahetamist,
   sealhulgas seoses poliitika ja programmide rakendamisega;
   b)    toetada lepinguosaliste teadusringkondade, teaduskeskuste, ülikoolide ja
   tööstusharude vahelisi teaduspartnerlusi;
   c)    edendada teadlaste koolitust ja liikuvust;
   d)    edendada oma kõrgharidusasutuste, teaduskeskuste ja tööstusharude,
   sealhulgas VKEde osalemist oma teadus- ja tehnoloogiaarendusprogrammides.
   3.    Koostöövormideks võivad olla ühised teadusprojektid ning rahvusvaheliste
   koolitus- ja liikuvussüsteemide ning vahetusprogrammide kaudu korraldatavad
   teadlaste vahetused, kohtumised ja koolitused, et saavutada teadus- ja
   õppimistulemuste ning parima tava võimalikult suur levik.
   4.    Sellised koostöötoimingud peavad olema kooskõlas mõlema lepinguosalise
   õigusnormidega. Koostöö peaks põhinema vastastikkuse, õiglase kohtlemise ja
   vastastikuse kasu põhimõtetel ning tagama intellektuaalomandi nõuetekohase kaitse.
   5.    Lepinguosalised lepivad kokku, et üritavad igati kasvatada üldsuse teadlikkust
   nende teadus- ja tehnoloogiaalaste koostööprogrammidega pakutavatest
   võimalustest.
ET                                       26                                             ET
 ---pagebreak---                                  ARTIKKEL 44
                                     Energia
   1.     Lepinguosalised lepivad kokku, et süvendavad koostööd energiasektoris
   järgmistel eesmärkidel:
   a)     suurendada energiajulgeolekut, muu hulgas mitmekesistades energiatarneid,
   arendada välja uued jätkusuutlikud, innovaatilised ja taastuvad energiavormid, muu
   hulgas biokütused ja biomass, tuule- ja päikeseenergia ning hüdroelektrijaamad, ning
   toetada asjakohaste poliitiliste raamistike väljatöötamist, et luua soodne
   investeerimiskeskkond ja võrdsed tingimused taastuvenergia kasutamiseks ning selle
   integreerimiseks asjakohastesse poliitikavaldkondadesse;
   b)     saavutada koostöös tootjate ja tarbijatega energia ratsionaalne kasutamine,
   edendades energiatõhusust energia tootmises, transportimises, jaotamises ja
   lõppkasutuses;
   c)     edendada rahvusvaheliselt tunnustatud standardite rakendamist tuumaohutuse,
   tuumajulgeoleku, tuumamaterjalide leviku tõkestamise ja kaitsemeetmete alal;
   d)     soodustada tehnosiirdeid, mis on mõeldud energia jätkusuutlikuks tootmiseks
   ja tarbimiseks;
   e)     toetada suutlikkuse suurendamist ning hõlbustada investeerimist kõnealuses
   valdkonnas, tuginedes läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele turuga
   kokkusobivatele eeskirjadele.
    2. Selleks lepivad lepinguosalised kokku arendada mõlemale lepinguosalisele
   kasulikke kontakte ja ühisuuringuid, eelkõige asjakohaste piirkondlike ja
   rahvusvaheliste raamistike kaudu. Viidates artiklile 43 ja 2002. aastal Johannesburgis
   toimunud ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise järeldustele, rõhutavad
   lepinguosalised vajadust luua seosed energiateenustele taskukohase juurdepääsu ja
   säästva arengu vahel. Seda tegevust saab toetada koostöös nimetatud tippkohtumisel
   loodud Euroopa Liidu energiaalgatusega.
   3.     Tuumamaterjalidega      kaubeldakse      Euroopa       Aatomienergiaühenduse
   asutamislepingu sätete kohaselt. Vajaduse korral sõlmitakse tuumamaterjalidega
   kauplemise kohta Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Mongoolia vahel erileping.
ET                                      27                                                ET
 ---pagebreak---                                    ARTIKKEL 45
                                      Transport
   1.      Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd transpordipoliitika
   asjakohastes valdkondades, et parandada investeerimisvõimalusi ning kaupade ja
   reisijate liikumist, edendada lennundusohutust ja -julgestust, võidelda piraatluse
   vastu, kaitsta keskkonda ning suurendada oma transpordisüsteemide tõhusust.
   2.      Lepinguosaliste koostöö eesmärk kõnealuses valdkonnas on edendada:
   a)      teabevahetust transpordipoliitika ja -tavade kohta, eelkõige seoses linna- ja
   maapiirkondade transpordi, lennunduse, transpordilogistika ja mitmeliigiliste
   transpordivõrgustike ühilduvuse ja koostalitlusvõimega ning maanteede, raudteede ja
   lennujaamade haldamisega;
   b)      satelliitnavigatsiooni,   keskendudes      mõlemale      poolele    kasulikele
   regulatiivsetele, tööstuslikele ja turu arenguga seotud küsimustele. Sellega seoses
   vaadeldakse ka Euroopa globaalseid satelliitnavigatsioonisüsteeme EGNOS ja
   Galileo;
   c)      dialoogi lennutransporditeenuste valdkonnas, et uurida suhete edasiarendamise
   võimalusi sellistes valdkondades nagu lennundusohutus, lennundusjulgestus,
   keskkond, lennuliikluse juhtimine, konkurentsieeskirjade kohaldamine ja
   majanduslik reguleerimine lennutranspordisektoris, et toetada õigusnormide
   lähendamist ja kõrvaldada äritegevust takistavad tegurid. Põhjalikumalt tuleks
   edendada vastastikust huvi pakkuvaid tsiviillennunduse koostööprojekte. Sellest
   lähtuvalt uurivad lepinguosalised süvendatud koostöö võimalikku ulatust
   tsiviillennunduse valdkonnas;
   d)      transpordisektoris õhku paisatavate kasvuhoonegaaside vähendamist;
   e)      julgeoleku-, ohutus- ja keskkonnanormide rakendamist, eriti             seoses
   lennundusega, lähtudes asjakohastest rahvusvahelistest konventsioonidest;
   f)      koostööd asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel eesmärgiga tagada
   rahvusvaheliste normide parem järgimine ning täita käesolevas artiklis sätestatud
   eesmärke.
ET                                        28                                              ET
 ---pagebreak---                                   ARTIKKEL 46
                                 Haridus ja kultuur
   1.     Lepinguosalised lepivad kokku hariduse ja kultuuri vallas toimuva ja vajalikul
   määral nende erinevusi arvestava koostöö edendamises, et parandada
   teineteisemõistmist ning teadmisi teineteise kultuurist. Selleks toetavad ja edendavad
   lepinguosalised oma kultuuriasutuste ja kodanikuühiskonna tegevust.
   2.     Lepinguosalised püüavad võtta sobivaid meetmeid kultuurivahetuste
   edendamiseks ja korraldavad ühisalgatusi mitmesugustes kultuurivaldkondades,
   sealhulgas teevad koostööd kultuuripärandi säilitamise valdkonnas seoses
   kultuurilise mitmekesisusega.
   3.     Lepinguosalised lepivad kokku, et konsulteerivad teineteisega ja teevad
   koostööd asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel, näiteks UNESCOs, et saavutada
   ühised eesmärgid ning edendada kultuurilist mitmekesisust ja kultuuripärandi kaitset.
   Kultuurilise mitmekesisusega seoses lepivad lepinguosalised kokku ka selles, et
   edendavad 20. oktoobril 2005 vastu võetud UNESCO kultuuri väljendusvormide
   mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni ratifitseerimist ja rakendamist.
   4.     Peale selle panevad lepinguosalised rõhku meetmetele, mille eesmärk on luua
   sidemeid nende eriasutuste vahel ning julgustada teabe, oskusteabe, õpilaste,
   ekspertide, noorte ja noorsootöötajate ning tehniliste ressursside vahetamist,
   kasutades ära vahendeid, mida pakuvad Aasias hariduse ja kultuuri valdkonnas
   Euroopa Liidu programmid, ning mõlema lepinguosalise kogemusi sel alal. Samuti
   lepivad mõlemad lepinguosalised kokku, et edendavad kõrghariduse asjakohaste
   programmide, nagu Erasmus Munduse programmi rakendamist, et soodustada
   kõrghariduse valdkonnas koostööd ja moderniseerimist ning anda hoogu
   akadeemilisele liikuvusele.
                                  ARTIKKEL 47
                     Keskkond, kliimamuutused ja loodusvarad
   1.     Lepinguosalised lepivad kokku loodusvarade ja bioloogilise mitmekesisuse
   säilitamises ja jätkusuutlikus majandamises kui praeguste ja tulevaste põlvkondade
   arengu aluses.
   2.     Lepinguosalised lepivad kokku, et koostööga selles valdkonnas edendatakse
   keskkonnahoidu ja -parandust, et tagada jätkusuutlik areng. Lepinguosalised võtavad
   käesoleva lepingu kohase tegevuse puhul arvesse säästva arengu ülemaailmse
   tippkohtumise tulemusi ning vastavasisuliste mitmepoolsete keskkonnakokkulepete
   rakendamist.
   3.     Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd kliimamuutuste
   valdkonnas, et kohaneda kliimamuutuste negatiivse mõjuga, vähendada
   kasvuhoonegaaside heidet ning võtta majanduses suund vähese CO2-heitega
   jätkusuutliku arengu poole. Sellega seoses uurivad lepinguosalised CO2-turu
   mehhanismide kasutamist.
   4.     Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd, suurendamaks teineteise
   kaubandus- ja keskkonnapoliitika tõhusust ning lõimimaks keskkonnakaalutlusi
   kõikidesse koostöövaldkondadesse.
ET                                      29                                                ET
 ---pagebreak---    5.     Lepinguosalised püüavad jätkata ja süvendada koostööd piirkondlikes
   keskkonnakaitseprogrammides ning eelkõige järgmistes valdkondades:
   a)     keskkonnateadlikkuse kasvatamine ja kohaliku tasandi, sealhulgas
   põlisrahvaste ja kohalike kogukondade osaluse suurendamine keskkonnakaitse ja
   jätkusuutliku arengu alases tegevuses;
   b)     kliimamuutusest tulenevate probleemide lahendamine, eriti keskkonnamõjude
   ja loodusvarade seisukohast;
   c)     suutlikkuse     suurendamine        mitmepoolsetes      keskkonnakokkulepetes
   osalemiseks ja nende rakendamiseks, sealhulgas elurikkuse, bioohutuse ja keemiliste
   ohtude valdkonnas;
   d)     keskkonnatehnoloogiate, -toodete ja -teenuste edendamine ning rakendamine,
   sealhulgas regulatiivsete ja ökoloogiliselt tõhusate vahendite kasutamise kaudu;
   e)     metsahalduse parandamine, sealhulgas võitlus ebaseadusliku metsaraie ja
   sellega seotud kaubanduse vastu, ning säästva metsahalduse edendamine;
   f)     tahkete ja ohtlike jäätmete ning geneetiliselt muundatud elusorganismidest
   saadud toodete ebaseadusliku piiriülese liikumise ärahoidmine;
   g)     välisõhu kvaliteedi, keskkonnaohutu jäätmekäitluse, veeressursside
   jätkusuutliku haldamise ning kemikaalide haldamise parandamine ning säästva
   tarbimise ja tootmise edendamine;
   h)     mulla kaitsmine ja säilitamine ning jätkusuutlik maahaldus;
   i)     rahvusparkide tulemuslik majandamine ning elurikkusalade ja hapra
   ökosüsteemiga alade kindlaksmääramine ning kaitse, võttes nõuetekohaselt arvesse
   neil aladel või nende läheduses elavaid kohalikke ja põliselanike kogukondi.
   6.     Lepinguosalised soodustavad vastastikust juurepääsu selle valdkonna
   programmidele, arvestades seejuures nende programmide eritingimustega:
   a)     veevarude seirevõrgustiku loomine ja selle moderniseerimine;
   b)     vee soolatustamise ja taaskasutamise tehnoloogia kasutuselevõtmine;
   c)     ökoturismi arendamine.
                                   ARTIKKEL 48
              Põllumajandus, loomakasvatus, kalandus ja maaelu areng
   Lepinguosalised      lepivad     kokku      soodustada    dialoogi    põllumajanduse,
   loomakasvatuse, kalanduse ja maaelu arengu valdkonnas. Lepinguosalised vahetavad
   teavet ja arendavad suhteid järgmistes valdkondades:
   a)     põllumajanduspoliitika ning toidu ja põllumajanduse üldised väljavaated
   rahvusvahelisel tasandil;
   b)     taimede ja loomade ning nendega seotud toodetega kauplemise hõlbustamise
   võimalused, et arendada maapiirkondades veelgi enam kergetööstust;
   c)     loomakaitse ja kariloomade heaolu;
   d)     maaelu arengu poliitika;
ET                                       30                                              ET
 ---pagebreak---    e)     kogemuste vahetamine ja koostöövõrgustikud kohalike esindajate või
   ettevõtjate vahel, eriti sellistes valdkondades nagu teadus ja tehnosiire;
   f)     taimede, loomade ja kariloomade tervise- ja kvaliteedipoliitika, eelkõige
   kaitstud geograafilised tähised;
   g)     rahvusvahelistele            põllumajandusorganisatsioonidele        esitatavad
   koostööettepanekud ja algatused;
   h)     säästva ja keskkonnasõbraliku põllumajanduse arendamine, sealhulgas
   põllukultuuride tootmine, biokütus ja biotehnoloogia siire;
   i)     taimesortide kaitse, seemnetehnoloogia, põllumajanduslik biotehnoloogia;
   j)     põllumajandus- ja loomakasvatusalaste andmebaaside ja teabevõrgustike
   väljaarendamine;
   k)     koolitused põllumajanduse ja veterinaaria valdkonnas.
                                     ARTIKKEL 49
                                        Tervishoid
   1.     Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd tervishoiusektoris, mis
   hõlmab tervishoiusüsteemi reformi, peamisi nakkushaigusi ja muid terviseohte,
   mittenakkushaigusi ja rahvusvahelisi tervishoiulepinguid, et parandada
   tervishoiunõudeid ja tõsta rahvatervise taset.
   2.     Koostööd tehakse peamiselt järgmistes vormides:
   a)     tervishoiusektori süsteemsele reformile suunatud laiahaardelised programmid,
   sealhulgas tervishoiusüsteemide, tervishoiuteenuste, tervishoiunõuete ning
   terviseinfo parandamine;
   b)     ühistegevus epidemioloogia valdkonnas, sealhulgas koostöö terviseohtude,
   näiteks linnugripi ja gripipandeemiate ning muude peamiste nakkushaiguste varaseks
   ennetamiseks;
   c)     mittenakkushaiguste ennetamine ja tõrje teabe ja hea tava vahetamise kaudu,
   tervislike eluviiside propageerimine ning peamiste tervist määravate tegurite, nagu
   toitumise, narko-, alkoholi- ja tubakasõltuvuse käsitlemine;
   d)     rahvusvaheliste tervishoiukokkulepete, eelkõige tubakatoodete tarbimise
   piiramist käsitleva raamkonventsiooni ja rahvusvaheliste tervishoiueeskirjade
   rakendamise edendamine.
                                     ARTIKKEL 50
                             Tööhõive ja sotsiaalküsimused
   1.     Lepinguosalised lepivad kokku, et elavdavad koostööd tööhõive- ja
   sotsiaalvaldkonnas, sealhulgas koostööd piirkondliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse
   alal, tööohutuse ja töötervishoiu, soolise võrdõiguslikkuse ning inimväärse töö
   valdkonnas, et tugevdada globaliseerumise sotsiaalset mõõdet.
   2.     Lepinguosalised          kinnitavad      veel    kord       vajadust    toetada
   globaliseerumisprotsessi, mis toob kasu kõigile, ning edendada täielikku ja
   produktiivset tööhõivet ja inimväärset tööd, millel on oluline osa jätkusuutlikus
ET                                          31                                            ET
 ---pagebreak---    arengus ja vaesuse vähendamisel ning mida on toetatud ÜRO Peaassamblee
   24. oktoobri 2005. aasta resolutsioonis nr 60/1 (ülemaailmse tippkohtumise
   lõppdokument) ja juulis 2006 toimunud ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu
   kõrgetasemelisel kohtumisel vastuvõetud ministrite deklaratsioonis (ÜRO majandus-
   ja sotsiaalnõukogu 5. juuli 2006. aasta deklaratsioon E/2006/L.8). Lepinguosalised
   võtavad arvesse teineteise majandusliku ja sotsiaalse olukorra olemust ja erinevusi.
   3.     Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma tahet täielikult austada ja
   tulemuslikult rakendada rahvusvaheliselt tunnustatud töö- ja sotsiaalõiguse
   põhireegleid, mis on sätestatud eelkõige ILO 1998. aasta tööalaste põhiõiguste ja
   aluspõhimõtete deklaratsioonis ning 2008. aastal vastu võetud ILO deklaratsioonis
   sotsiaalse õigluse kohta üleilmastumises. Lepinguosalised võtavad käesoleva lepingu
   alusel toimuvas tegevuses arvesse ka asjakohaste mitmepoolsete sotsiaal- ja
   tööküsimusi käsitlevate lepingute rakendamist. Lepinguosalised lepivad kokku, et
   teevad koostööd ja annavad vajaduse korral tehnilist abi, ratifitseerimaks ja tõhusalt
   rakendamaks kõiki ILO 1998. aasta deklaratsiooniga hõlmatud ILO konventsioone ja
   teisi asjakohaseid konventsioone.
   4.     Koostöö võib toimuda muu hulgas vastastikusel kokkuleppel põhinevate
   eriprogrammide ja projektide kaudu, samuti dialoogi, koostöö ja algatuste kaudu
   ühist huvi pakkuvatel teemadel kahe- või mitmepoolsel tasandil, näiteks ILO raames
                                     ARTIKKEL 51
                                        Statistika
   1.     Lepinguosalised lepivad kokku edendada statistiliste meetodite ja
   tegevuspraktika, sealhulgas statistiliste andmete kogumise ja levitamise ühtlustamist
   nii, et vastastikku sobival viisil oleks võimalik kasutada statistikat, mis käsitleb
   kaupade ja teenustega kauplemist ja üldisemalt iga muud käesoleva lepinguga
   hõlmatud valdkonda, mille andmeid on võimalik statistiliselt koguda, töödelda,
   analüüsida ja levitada.
   2.     Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad oma asjaomaste ametiasutuste
   vahel otsekontaktide loomist eesmärgiga tugevdada sõbralikku koostööd statistika
   valdkonnas, tugevdada statistikaametite suutlikkuse suurendamist, moderniseerides
   statistikasüsteemi ja parandades selle kvaliteeti, tugevdada inimressursse, pakkuda
   koolitust kõigis asjakohastes valdkondades ja toetada riiklikke statistikasüsteeme,
   mis on korraldatud vastavalt rahvusvaheliselt väljakujunenud tavadele, sealhulgas
   vajalikke infrastruktuure.
   3.     Koostöö hõlmab vastastikust huvi pakkuvaid valdkondi, kusjuures tähelepanu
   pööratakse järgmisele:
   I.     Majandusstatistika:
   a.     rahvamajanduse arvepidamine
   b.     ettevõtlusstatistika ja registreerimine
   c.     põllumajanduse / talupidamise, loomakasvatuse, maaelu arengu statistika
   d.     keskkond ja maavaravarud
   e.     tööstus
   f.     kaupade ja teenuste väliskaubandus
ET                                          32                                            ET
 ---pagebreak---    g.     hulgi- ja jaemüügi statistika
   h.     revisjonipõhimõtted
   i.    toiduga kindlustatus
   j.     maksebilanss
   II.   Sotsiaalstatistika:
   a.     sooline statistika
   b.     rändestatistika
   c.     leibkondade uuring
   III.  Infotehnoloogia:
   a.     kogemuste vahetamine seoses elektroonilise tehnoloogia ja teabe turvalisuse,
   kaitse, säilitamise ja konfidentsiaalsuse tagamise meetoditega ning sellise kogemuste
   rakendamine,
   b.     kogemuste vahetamine tarbijatele veebipõhise andmebaasi loomise alal,
   tuginedes kasutajasõbralikele veebisaitidele ja asjakohasele koolitusele,
   c.     Mongoolia riikliku statistikaameti IT-spetsialistide toetamine andmebaaside
   loomisel,
   d.     koostöö kasutajate kaasamise alal, harides neid andmebaasi küsimuses.
                                    ARTIKKEL 52
                                  Kodanikuühiskond
   1.     Lepinguosalised tunnistavad organiseeritud kodanikuühiskonna ning eelkõige
   akadeemiliste ringkondade rolli ja võimalikku panust käesoleva lepingu kohasesse
   dialoogi ja koostööprotsessi ning lepivad kokku tulemusliku dialoogi pidamises
   organiseeritud kodanikuühiskonnaga ja selle tõhusas kaasamises.
   2.     Vastavalt kummagi lepinguosalise          õigus-    ja haldusnormidele      võib
   organiseeritud kodanikuühiskond:
   a)     osaleda demokraatia põhimõtete kohaselt riigi tasandi poliitika kujundamises;
   b)     saada teavet arengu- ja koostööstrateegiate ja valdkondliku poliitika kohta selle
   väljatöötamise kõikides etappides ning osaleda nendel teemadel korraldatavatel
   konsultatsioonidel, eriti kodanikuühiskonna endaga seotud valdkondades;
   c)     saada rahalisi vahendeid, eeldusel et kummagi lepinguosalise sise-eeskirjad
   seda lubavad, ning toetust suutlikkuse suurendamiseks olulistes valdkondades;
   d)    osaleda teda puudutavate valdkondade koostööprogrammide rakendamises.
                                    ARTIKKEL 53
                Koostöö riigi ja avaliku halduse moderniseerimise alal
   Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd avaliku halduse moderniseerimiseks.
   Selle valdkonna koostöös keskendutakse järgmisele:
   a)     korraldustõhususe parandamine;
ET                                        33                                                ET
 ---pagebreak---    b)    institutsioonide tulemuslikkuse tõstmine teenuste osutamisel;
   c)    avalike ressursside haldamise läbipaistvuse ja aruandekohustuslikkuse
   tagamine;
   d)    õigusliku ja institutsioonilise raamistiku tugevdamine;
   e)    poliitika kavandamis- ja rakendusvõimekuse kasvatamine (avalike teenuste
   osutamine, eelarve koostamine ja täitmine, võitlus korruptsiooni vastu);
   f)    kohtusüsteemi tugevdamine ning
   g)    julgeolekusüsteemi reformimine.
                                    ARTIKKEL 54
                    Koostöö katastroofiohu juhtimise valdkonnas
   1.    Lepinguosalised lepivad kokku, et suurendavad koostööd katastroofiohu
   juhtimise valdkonnas, töötades pidevalt välja ja rakendades meetmeid ohu
   vähendamiseks kogukondadele ning loodusõnnetuste tagajärgedega toimetulekuks
   kõikidel ühiskonnatasanditel. Tähelepanu tuleks pöörata ennetusmeetmetele ja
   ohtudega tuleks tegeleda proaktiivselt, et vähendada loodusõnnetuste ohtu ja
   haavatavust nende suhtes.
   2.    Kõnealuses valdkonnas keskendutakse koostöös järgmistele teemadele:
   a)    katastroofiohu vähendamine või ennetamine ja maandamine;
   b)    teadmiste juhtimine, innovatsioon, teadusuuringud ja haridus, et luua
   turvalisuse ja vastupidavuse kultuur kõikidel tasanditel;
   c)    valmisolek katastroofideks;
   d)    poliitika, institutsioonilise suutlikkuse ja konsensuse loomine katastroofide
   juhtimiseks;
   e)    reageerimine katastroofidele;
   f)    katastroofiohu hindamine ja seire.
ET                                         34                                          ET
 ---pagebreak---                                     VII JAOTIS
                              KOOSTÖÖVAHENDID
                                   ARTIKKEL 55
                   Koostöö ja finantshuvide kaitsmise vahendid
   1.     Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepinguga seatud
   koostööeesmärkide täitmiseks on lepinguosalised nõus eraldama vajalikke
   vahendeid, sealhulgas rahalisi vahendeid, niivõrd kui nende kummagi ressursid ja
   kehtivad õigusnormid seda võimaldavad.
   2.     Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad vastastikuse tehnilise ja
   haldusabi arendamist ja rakendamist, et kaitsta tõhusalt oma finantshuve arenguabi ja
   muude rahastatavate koostöötoimingute valdkonnas. Lepinguosalised vastavad
   kiiresti vastastikuse haldusabi taotlustele, mille esitavad ükskõik kumma
   lepinguosalise kohtu- ja/või uurimisasutused, et tõhustada võitlust pettuse ja
   eeskirjade eiramise vastu.
   3.     Lepinguosalised kutsuvad Euroopa Investeerimispanka üles jätkama oma
   tegevust Mongoolias kooskõlas oma menetluste ja rahastamiskriteeriumidega.
   4.     Lepinguosalised annavad finantsabi kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise
   põhimõtetega ja teevad koostööd Euroopa Liidu ja Mongoolia finantshuvide
   kaitsmisel. Lepinguosalised võtavad tulemuslikke meetmeid, et ennetada ja tõkestada
   pettusi, korruptsiooni ja mis tahes muud ebaseaduslikku tegevust, andes muu hulgas
   vastastikust haldus- ja õigusabi käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades.
   Kõikides lepinguosaliste vahel sõlmitavates täiendavates kokkulepetes või
   rahastamisvahendites nähakse ette eriklauslid finantskoostöö kohta, mis hõlmavad
   kontrollkäike, inspekteerimist, kontrollimeetmeid ja pettustevastaseid meetmeid,
   sealhulgas kontrolle, mida teostab Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF).
ET                                       35                                              ET
 ---pagebreak---                                    VIII JAOTIS
                      INSTITUTSIONAALNE RAAMISTIK
                                  ARTIKKEL 56
                                    Ühiskomitee
   1.    Lepinguosalised lepivad kokku, et moodustavad käesoleva lepingu alusel
   ühiskomitee, mis koosneb kummagi poole asjakohastest kõrgetasemelistest
   esindajatest ja mille ülesandeks on:
   a)    tagada käesoleva lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine;
   b)    määrata kindlaks prioriteedid lepingu eesmärkide saavutamiseks;
   c)    anda soovitusi käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks.
   2.    Ühiskomiteel ning artikli 28 alusel moodustatud allkomiteel on käesoleva
   lepingu eesmärkide saavutamiseks õigus teha lepingus ettenähtud juhtudel otsuseid.
   Otsused tehakse lepinguosaliste kokkuleppe alusel pärast seda, kui lepinguosalised
   on viinud lõpule oma sisemenetlused, mida neil on vaja oma seisukoha
   kindlaksmääramiseks. Otsused on lepinguosaliste suhtes siduvad ning
   lepinguosalised võtavad nende rakendamiseks vajalikke meetmeid.
   3.    Ühiskomitee koguneb tavaliselt kord aastas vaheldumisi Ulaanbaataris ja
   Brüsselis kuupäeval, mis määratakse kindlaks omavahelisel kokkuleppel.
   Lepinguosaliste kokkuleppega võidakse kokku kutsuda ka ühiskomitee erakorralisi
   koosolekuid. Ühiskomitee eesistujaks on lepinguosalised vaheldumisi. Ühiskomitee
   nõupidamiste päevakord määratakse kindlaks lepinguosaliste kokkuleppel.
   4.    Ühiskomitee võib moodustada spetsiaalseid töörühmi, kes abistavad teda tema
   ülesannete täitmisel. Töörühmad annavad igal ühiskomitee koosolekul komiteele
   oma tegevusest põhjalikult aru.
   5.    Lepinguosalised lepivad kokku, et ühiskomitee ülesanne on ka tagada
   lepinguosaliste vahel teatud valdkondades sõlmitud või sõlmitavate lepingute või
   protokollide nõuetekohane toimimine.
   6.    Ühiskomitee võtab vastu oma kodukorra.
ET                                      36                                            ET
 ---pagebreak---                                         IX JAOTIS
                                     LÕPPSÄTTED
                                     ARTIKKEL 57
                                     Arendusklausel
   1.     Lepinguosalised võivad vastastikusel nõusolekul käesolevat lepingut
   laiendada, et süvendada koostööd, sealhulgas sõlmides käesolevat lepingut
   täiendavaid lepinguid või protokolli konkreetsete sektorite või tegevuste kohta.
   2.     Käesoleva lepingu rakendamiseks võivad lepinguosalised esitada soovitusi
   koostöö laiendamise kohta, võttes arvesse lepingu kohaldamisel saadud kogemusi.
                                     ARTIKKEL 58
                                     Muud lepingud
   Ilma et see piiraks Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu
   asjaomaste sätete kohaldamist, ei mõjuta käesolev leping ega selle alusel võetavad
   meetmed mingil moel liikmesriikide volitusi teha Mongooliaga kahepoolset
   koostööd või sõlmida vajaduse korral Mongooliaga uusi partnerlus- ja
   koostöölepinguid.
   Käesolev leping ei mõjuta kummagi lepinguosalise poolt kolmandate isikute suhtes
   võetud kohustuste rakendamist või täitmist.
                                     ARTIKKEL 59
                                   Kohustuste täitmine
   1.     Kumbki lepinguosaline võib esitada ühiskomiteele lahendamiseks iga
   kõrvalekalde lepingu kohaldamises või tõlgendamises.
   2.     Kui emb-kumb lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud
   käesolevast lepingust tulenevat kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid.
   3.     Enne nende meetmete võtmist (välja arvatud eriti pakilistel juhtudel) esitab ta
   ühiskomiteele kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorraga põhjalikuks
   tutvumiseks, et püüda leida mõlema lepinguosalise jaoks vastuvõetav lahendus.
   4.     Meetmete valimisel tuleb eelistada neid, mis segavad käesoleva lepingu
   toimimist kõige vähem. Meetmetest teatatakse viivitamata teisele lepinguosalisele ja
   teise lepinguosalise taotluse korral arutatakse neid meetmeid ühiskomitees.
   5.     Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu nõuetekohase
   tõlgendamise ja kohaldamise seisukohalt tähendab lõikes 3 nimetatud mõiste „eriti
   pakilised juhud” juhtumeid, kui üks lepinguosaline rikub oluliselt käesolevat
   lepingut. Lepingu oluliseks rikkumiseks peetakse:
   i)     lepingust lahtiütlemist, mis ei ole rahvusvahelise õiguse üldnormide kohaselt
   lubatud, või
   ii)    artikli 1 lõigetes 1 ja 3 sätestatud lepingu oluliste osade rikkumist.
ET                                          37                                            ET
 ---pagebreak---                                      ARTIKKEL 60
                                   Hõlbustusvahendid
   Et hõlbustada käesoleva lepingu raames tehtavat koostööd, lepivad lepinguosalised
   kokku, et annavad kooskõlas kummagi lepinguosalise sisemiste õigus- ja
   haldusnormidega koostööd elluviivate ametnike ja ekspertide käsutusse nende
   ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid.
                                     ARTIKKEL 61
                              Territoriaalne kohaldatavus
   Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumil, kus kohaldatakse
   Euroopa Liidu asutamislepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, vastavalt
   kõnealustes lepingutes sätestatud tingimustele ning teiselt poolt Mongoolia
   territooriumil.
                                     ARTIKKEL 62
                               Lepinguosaliste määratlus
   Käesolevas lepingus tähistab mõiste „lepinguosalised” ühelt poolt liitu või selle
   liikmesriike või liitu ja selle liikmesriike vastavalt nende volitustele ning teiselt poolt
   Mongooliat.
                                     ARTIKKEL 63
                                  Jõustumine ja kestus
   1.     Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale,
   mil viimane lepinguosaline on teatanud vajalike juriidiliste menetluste
   lõpuleviimisest.
   2.     Käesolev leping kehtib viis aastat. Lepingut pikendatakse automaatselt ühe
   aasta kaupa, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline teatab teisele
   lepinguosalisele kuus kuud enne üheaastase ajavahemiku lõppu kirjalikult oma
   kavatsusest käesolevat lepingut mitte pikendada.
   3.     Kõik muudatused tehakse lepingusse lepinguosaliste kokkuleppel. Kõik
   muudatused jõustuvad alles pärast seda, kui viimane lepinguosaline on teisele
   lepinguosalisele teatanud kõikide vajalike formaalsuste täitmisest.
   4.     Kui üks lepinguosaline võtab tooraine ekspordi osas kasutusele rangema
   kaubandusrežiimi, näiteks kehtestab uued keelud, piirangud, tollimaksud või tasud,
   mis ei vasta GATT 1994 VIII, XI, XX või XXI artikli asjakohaste sätete tingimustele
   või ei ole lubatud vastavalt WTO erandile või nendes ei ole kokku lepitud
   ühiskomitees või artikli 56 kohases kaubanduse ja investeerimise allkomitees ning
   mis ei kehti käesoleva lepingu parafeerimise kuupäeval, võib teine lepinguosaline
   võtta asjakohaseid meetmeid kooskõlas artikli 59 lõigetega 3 ja 4.
ET                                         38                                                  ET
 ---pagebreak---    5.    Lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, edastades teisele
   lepinguosalisele kirjaliku denonsseerimisteate. Lõpetamine jõustub kuus kuud pärast
   seda, kui teine lepinguosaline on teate kätte saanud.
                                   ARTIKKEL 64
                                        Teated
   Artikli 63 kohased teated esitatakse vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile
   ja Mongoolia välisministeeriumile.
                                   ARTIKKEL 65
                                    Autentne tekst
   Käesolev leping on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia,
   kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki,
   sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja mongoli keeles, kusjuures kõik tekstid on
   võrdselt autentsed.
ET                                        39                                                  ET
 ---documentbreak---                               EUROOPA
                              KOMISJON
                                                       Brüssel, 29.5.2015
                                                       COM(2015) 226 final
                                                       2015/0114 (NLE)
                                            Ettepanek:
                                     NÕUKOGU OTSUS,
   milles käsitletakse partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimist ühelt poolt Euroopa
                Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahel
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                           SELETUSKIRI
   ETTEPANEKU TAUST
   27. juulil 2009 volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi partnerluse ja koostöö
   raamlepingu (edaspidi „raamleping”) sõlmimiseks Mongooliaga. Läbirääkimisi Mongooliaga
   alustati jaanuaris 2010 Ulaanbaataris ja need lõpetati oktoobris 2010. Mõlemad pooled
   parafeerisid raamlepingu Ulaanbaataris 20. detsembril 2010 ja kirjutasid sellele alla
   Ulaanbaataris 30. aprillil 2013. Raamlepinguga asendatakse senine õigusraamistik, mis on
   kehtestatud Euroopa Majandusühenduse ja Mongoolia 1993. aasta kaubandus- ja
   majanduskoostöö lepinguga.
   Raamleping annab tunnistust sellest, et ELi ja Mongoolia suhted, mis põhinevad sellistel
   ühistel põhimõtetel nagu võrdsus, vastastikune austus, vastastikune kasu, demokraatia,
   õigusriik ja inimõigused, on muutumas üha tähtsamaks. See sisaldab ELi standardsätteid
   inimõiguste, massihävitusrelvade, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu, väike- ja kergrelvade ning
   terrorismivastase võitluse kohta ning sellega edendatakse kahepoolset, piirkondlikku ja
   rahvusvahelist koostööd. See loob aluse tihedamatele sidemetele ELi ja selle liikmesriikide
   ning Mongoolia vahel. See tugevdab poliitilist, majanduslikku ja valdkondlikku koostööd
   paljudes eri poliitikavaldkondades, sealhulgas kaubanduse ja investeeringute, arengu ning
   õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas. Raamleping hõlmab ka järgmisi valdkondi:
   koostöö põhimõtete, normide ja standardite alal, toorained, ränne, organiseeritud kuritegevus
   ja korruptsioon, tööstuspoliitika ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, turism,
   energia, haridus ja kultuur, keskkond, kliimamuutused ja loodusvarad, põllumajandus,
   tervishoid, kodanikuühiskond ning riigi- ja avaliku halduse moderniseerimine.
   Raamleping võimaldab ELil võtta piirkonnas suurema vastutuse ja saavutada seal suurema
   mõju ning edendada euroopalikke väärtusi ja tõhustada konkreetset koostööd mitmesugustes
   vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.
   Komisjon märgib, et pärast Euroopa Liidu Kohtu 11. juuni 2014. aasta otsust kohtuasjas C-
   377/12: komisjon vs. nõukogu, mis käsitles nõukogu otsust Filipiinidega sõlmitava partnerluse
   ja koostöö raamlepingu allkirjastamise kohta, peaks käesolev ettepanek põhinema Euroopa
   Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklitel 207 ja 209 ning artikli
   218 lõikel 6.
   Komisjon juhib nõukogu tähelepanu raamlepingus sisalduvale tagant kolmandale
   põhjendusele Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani eriseisukoha kohta vastavalt aluslepingute
   protokollidele nr 21 ja 22. Eespool nimetatud kohtuotsusest tuleb järeldada, et põhjenduses
   nimetatud protokollid ei kehti raamlepingu enda suhtes. EL peaks teatama Mongoolia poolele
   nendest sisemistest arengutest verbaalnoodi teel.
ET                                                2                                              ET
 ---pagebreak---                                                           2015/0114 (NLE)
                                               Ettepanek:
                                        NÕUKOGU OTSUS,
     milles käsitletakse partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimist ühelt poolt Euroopa
                   Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahel
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 207 ja 209 koostoimes
   artikli 218 lõike 6 punktiga a,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut1
   ning arvestades järgmist:
   (1)      Kooskõlas nõukogu 14. mai 2012. aasta otsusega kirjutati 30. aprillil 2013 alla ühelt
            poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelisele
            partnerluse ja koostöö raamlepingule, eeldusel, et leping hiljem sõlmitakse2.
   (2)      Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                               Artikkel 1
   Partnerluse ja koostöö raamleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt
   poolt Mongoolia vahel kiidetakse käesolevaga liidu nimel heaks.
   Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.
                                               Artikkel 2
   Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on kooskõlas oma aluslepingutest
   tulenevate kohustustega lepingu artiklis 56 sätestatud ühiskomitee eesistujaks.
   Sõltuvalt käsitletavast teemast on ühiskomitees esindatud kas liit või liit ja liikmesriigid.
                                               Artikkel 3
   Nõukogu eesistuja määrab isiku, kes on volitatud esitama Euroopa Liidu nimel lepingu artikli
   63 lõikes 1 sätestatud teate.
                                               Artikkel 4
   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
   1
            ELT C , , lk .
   2
            ELT L 134/4 (24.5.2012)
ET                                                  3                                               ET
 ---pagebreak---    Brüssel,
            Nõukogu nimel
            eesistuja
ET            4           ET