				|

		52011PC0657

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ /* KOM/2011/0657 lõplik - 2011/0299 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU
TAUST
Üldine taust
Käesoleva algatuse aluseks on Euroopa 2020.
aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia,[1] milles tõstetakse
digitaaltaristuid esile juhtalgatuse „Euroopa digitaalarengu tegevuskava”[2] osana.
Selles rõhutati vajadust tagada kiirema püsi- ja traadita
lairibaühenduse kasutuselevõtt ja kättesaadavus kõikide jaoks ning hõlbustada
investeerimist uutesse ülikiiretesse avatud ja konkureerivatesse
internetivõrkudesse, millest saavad tulevikumajanduse tuiksooned. EL on seadnud endale ambitsioonikad eesmärgid võtta
lairibaühendus kasutusele ja teha see kõigile kättesaadavaks 2020. aastaks.
29. juunil 2011 võttis komisjon vastu teatise
„Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” järgmise mitmeaastase
finantsraamistiku (2014–2020) kohta,[3]
milles tehakse ettepanek luua Euroopa Ühendamise Rahastu, et viia lõpule
prioriteetsed projektid energia-, transpordi- ja digitaaltaristute valdkonnas
üheainsa 40 miljardi euro suuruse fondiga, millest 9,2 miljardit eurot
eraldatakse digitaalvõrkudele ja -teenustele.
Ettepaneku eesmärk
Käesoleva määruse eesmärk on sätestada
suunised, mis hõlmavad Euroopa Ühendamise Rahastu raames
telekommunikatsioonivaldkonnas lairibavõrkude ja digitaalteenuste taristute
jaoks kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid.
Lisas määratakse suuniste abil kindlaks
ühishuviprojektid lairibavõrkude ja digitaalteenuste taristute
kasutuselevõtuks. Nimetatud projektidega aidatakse kaasa Euroopa majanduse,
sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) konkurentsivõime
suurendamisele, edendatakse nii siseriiklike võrkude vastastikust sidumist ja
koostalitlusvõimet kui ka juurdepääsu sellistele võrkudele, ning toetatakse
ühtse e-turu arengut. Projektid võivad saada ELi rahalist toetust vahenditest,
mis on ette nähtud Euroopa Ühendamise Rahastut käsitleva määrusega, mille kohta
esitatakse ettepanek koos käesoleva ettepanekuga.
Käesoleva määrusega püütakse kõrvaldada
kitsaskohad, mis takistavad ühtse e-turu lõplikku väljakujundamist, st
tagatakse ühenduvus avalike digitaalteenuste taristu võrguga ja sellele
juurdepääs, sealhulgas piiriüleselt. Erinevalt nt transpordisektori
rahastamisest, et tagada transpordikoridoris sujuva liikluse tagamiseks oluline
pealinna ümbritsev ringtee, hõlmavad tõkked telekommunikatsioonivõrkude
tegevuses nii pakkumise kui ka nõudluse poolt. Pakkumise
poole pealt seonduvad piirangud arvukate turuprobleemide ja nendega kaasnevate
viletsate ärimudelitega, mis ei soodusta investeeringuid lairibavõrkudesse ega
oluliste avalikku huvi pakkuvate teenuste (nt e-tervis, e-identiteet, e-hanked
ja nende piiriülene koostalitlusvõime) osutamisse. Nõudluse
osas vajab märkimisväärse kasvupotentsiaaliga ühtne e-turg seda, et kõik
inimesed oleksid digitaalvõrkudega ühendatud.
Euroopa Ühendamise Rahastu eesmärk on kasutada
uudseid rahastamisvahendeid taristuinvesteeringute soodustamiseks, vähendades
investeerimisriski ja pakkudes pikemaajalist rahastamist nii alternatiivsetele
kui ka turgu valitsevatele investoritele. Uudsed rahastamisvahendid võimendavad
tugevalt nii era- kui ka riiklikke investeeringuid, kuid sõltuvad ikkagi
turumehhanismidest. Kui majanduslik huvi taristuinvesteeringu vastu on eriti
vähene, nähakse Euroopa Ühendamise Rahastuga ette ka võimalus pakkuda toetuste
kaudu kaasrahastamist.
Lairibavõrke käsitlevate meetmetega, millega
aidatakse ellu viia lairibaühenduse valdkonna ühishuviprojekte, toetatakse
investeeringuid võrkudesse, millega on võimalik saavutada 2020. aastaks
digitaalarengu tegevuskava eesmärk tagada kõikidele Euroopa elanikele
juurdepääs internetiühendusele kiirusega 30 Mbit/s või
pakkuda vähemalt pooltele Euroopa kodumajapidamistele juurdepääs kiiremale
internetiühendusele kui 100 Mbit/s. Luuakse
internetiühendust kiirusega 30 Mbit/s ja 100 Mbit/s käsitlevate
projektide tasakaalustatud pakett ning seejuures tuleks asjakohaselt arvesse
võtta ka liikmesriikide investeerimisvajadusi, mis on hinnanguliselt kuni 270
miljardit eurot.
Digitaalteenuste taristu valdkonna kitsaskohti
teenuste osutamisel koostalitlusvõimelistes raamistikes kõrvaldatakse
otsetoetuskavadega, millel on teatavatel juhtudel kõrged kaasrahastamismäärad,
kuna Euroopa koostalitlusvõimelisel teenusetaristul puuduvad tegelikud
omanikud. Seega ei suuda ei üksikud liikmesriigid ega erainvestorid tagada
teenuse osutamist koostalitlusvõimelistes raamistikes. ELi pakutav
lisandväärtus on seega suur.
Digitaalteenuste taristuid käsitlevad
ühishuviprojektid, mis on loetletud lisas, hõlmavad järgmist: üleeuroopalised
ülikiired magistraalühendused liikmesriikide haldusasutuste jaoks,
koostalitlusvõimelisel identimisel ja autentimisel põhinev e-valitsuse teenuste
piiriülene osutamine (nt sellised üleeuroopalised elektroonilised menetlused
nagu äriühingu asutamine, piiriüleste hangete korraldamine, e-kohus,
piiriülesed e-tervise teenused); juurdepääsu
võimaldamine avaliku sektori teabele, sh Euroopa kultuuripärandi digitaalsetele
ressurssidele, data.eu-le ja mitmekeelsetele ressurssidele, ohutus ja turvalisus (turvalisem internet ja
elutähtsate teenuste taristu) ning aruka energiaga seotud teenused. Ühishuviprojektid võivad hõlmata elektrooniliste
avalike teenuste osutamist ka muude ühenduse programmide, nagu ISA (Euroopa
haldusasutuste koostalitlusvõime alased lahendused) programmi raames.
Ühishuviprojekte toetavatele meetmetele võib
anda ELi rahalist toetust Euroopa Ühendamise Rahastu asutamise määruse[4] raames kättesaadavatest
vahenditest. Käesolevat ettepanekut tuleb seepärast vaadelda koostoimes
kõnealuse määruse ettepanekuga. Määruses sätestatakse ühtlasi kriteeriumid uute
ühishuviprojektide kindlaksmääramiseks, tuginedes muutuvaid poliitilisi
prioriteete, tehnika arengut või asjaomaste turgude olukorda käsitlevale
komisjoni hinnangule.
2.           HUVITATUD
ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Liikmesriikide, tööstusharu ja ühiskondlike
sidusrühmadega on peetud arvukaid konsultatsioone lairibaühenduse arendamise
üle. Nimetatud konsultatsioonid hõlmasid
asepresident Kroesi korraldatud ümarlauda tippjuhtidega sellistest infosisu
pakkumise, seadmete valmistamise, investeerimise ja
telekommunikatsiooniteenuste osutamisega tegelevatest maailma juhtivatest
ettevõtetest nagu Nokia, Alcatel Lucent, Google, Ericsson, News Corp jne ning
esimest digitaalarengu tegevuskava assambleed, mis toimus 16.–17. juunil 2011
Brüsselis ja millel osales üle 1 000 sidusrühma avalikust ja erasektorist
ning kodanikuühiskonnast. Nii nendel kui ka
paljudel muudel kohtumistel jagasid sidusrühmad suuresti komisjoni arvamust, et
telekommunikatsioonivaldkonnas praegu kehtivast investeerimismudelist ei piisa
kõikide Euroopa elanikeni jõudvate taskukohaste kvaliteetsete lairibataristute
kasutuselevõtmiseks, ning nõustusid komisjoni kavaga rakendada sihtotstarbelisi
avaliku sektori investeeringuid, nt uudsete rahastamisvahendite kasutamise
kaudu, et võimendada vajalikke taristuinvesteeringuid alternatiivsete ja
jätkusuutlikumate investeerimismudelite toetamiseks.
Euroopa Parlament tunnistas tulevast
mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva aruande eelnõus, et on oluline
kasutada eelarvet lairibaühendusse tehtavate investeeringute võimendamiseks.
Piiriüleste digitaalteenuste taristute teemat
on komisjon koos paljude sidusrühmadega juba aastaid käsitlenud. Juba
olemasolevale tegevusele, nagu Europeana (seoses kultuuripärandiga) või
turvalisema interneti programm, antud hinnangute ja ekspertide nõuannete põhjal
oleks tegevust üldiselt vaja jätkata ja laiendada.
Mõjuhinnangu aruandes käsitletakse kahte
varianti. Esimese variandi ehk baasvariandiga
ei nähta lairibaühenduse jaoks ette muud ELi rahastamist kui struktuurifondide
kaudu ning digitaalteenuste taristuid käsitleva konkurentsivõime ja
uuendustegevuse raamprogrammi jätkamisega üksnes katseprojektide tasandil. Sellise stsenaariumiga ei tagataks digitaalteenuste
arvukust ega nende laialdast kasutamist ning investeeringud lairibaühendusse
oleksid paljudes piirkondades jätkuvalt ebapiisavad konkurentsisurve puudumise
ja suure kommertsriski tõttu. Samuti ei
arendata eeldatavasti piisavalt välja avalikke sidusteenuseid ning need ei ole
piiriüleselt koostalitlusvõimelised, kuna jõupingutused ja tehnilised
lahendused on killustatud ja allpool optimaalset taset, puudub kriitiline mass
ning teenuseosutajate ja teenusesaajate kulud on suured. Seega ei aitaks
kõnealune variant kaasa ühtse e-turu loomisele ning paljude Euroopa elanike
jaoks jääksid digitaalmaailma võimalused endiselt kättesaamatuks.
Teise variandiga nähakse ette
rahastamisvahend, mis täiendaks esimese variandi raames kättesaadavaid
rahastamisvõimalusi. Kõnealune tegevussuund
sisaldub Euroopa Komisjoni mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas
ettepanekus, mis avaldati 29. juunil 2011 ja millega luuakse taristu
rahastamiseks Euroopa Ühendamise Rahastu. Uue
rahastu kaudu rahastatakse ELi suure lisandväärtusega taristuprojekte, mis
hõlmavad lisaks nn kõvale taristule ka nn pehmet ja arukat taristut ning
juhtimisstruktuure, et luua transpordi põhivõrk, prioriteetsed energiakoridorid
ja digitaaltaristu. Rahastu on suunatud
Euroopa jaoks suure lisandväärtusega projektidele, nagu kogu ELi hõlmavate
süsteemide piiriülene ühendamine või kasutuselevõtt, mis tuleb ellu viia 2020.
aastaks. Suurima mõju tagamiseks tuleb
asjakohaste sätetega tagada turupõhiste vahendite ühendamine ELi otsetoetusega,
et sedasi soodustada taristule spetsialiseerunud investorite osalemist. Toetuste puhul jääks komisjoni vastutusalasse
üldine kavandamine ja projektide valik rakendusameti võimalikul toel, samas kui
projektide elluviijad tagaksid projekti füüsilise rakendamise kohapeal. Rahastamisvahendite puhul delegeeritakse projektide
elluviimine spetsialiseerunud finantseerimisasutustele, kuid komisjon otsustab
projektide toetuskõlblikkuse. Liikmesriigid
aitavad jõupingutusele kaasa, koostades kiiret internetti käsitlevad riiklikud
kavad, mis on kooskõlas lairibaühenduse eesmärkidega, samal ajal kui
lairibataristu ja ‑teenuste kaardistamisega (nii ELi kui ka
riikide/piirkondade tasandil) selgitatakse välja katvusprobleemid ja
soodustatakse nii avaliku kui ka erasektori arvukate investorite algatusi.
3.           ETTEPANEKU
ÕIGUSLIK KÜLG
Õiguslik alus
Kavandatud määrusega tunnistatakse kehtetuks
ja asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta
otsus nr 1336/97/EÜ üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate
suuniste kohta.
Kavandatud meede on kooskõlas ELi toimimise
lepingu artikliga 172, mis on õiguslik alus ELi meetmele, millega toetatakse
üleeuroopaliste võrkude rajamist ja arendamist transpordi-,
telekommunikatsiooni- ja energiataristute valdkonnas.

Subsidiaarsuse
ja proportsionaalsuse põhimõte
Üleeuroopaliste
telekommunikatsioonivõrkude kooskõlastatud arendamine lairibataristu
kasutuselevõtuks, teenuste edendamine ühtsel Euroopa turul ning majanduslik,
sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus vajavad liidu tasandi meetmeid, kuna
liikmesriigid ei saa selliseid meetmeid eraldi võtta.

Ettepanek on
proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas ja kuulub Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikli 170 kohasesse üleeuroopalise telekommunikatsioonivõrgu
tegevusvaldkonda.
Vahendi valik
Kehtivate
telekommunikatsioonieeskirjade kohta tehti otsuse ettepanek ning nimetatud
otsuse võtsid vastu Euroopa Parlament ja nõukogu. Otsus on suunatud
liikmesriikidele, mistõttu see on tervikuna siduv kõikides liikmesriikides.
Uue vahendiga
lihtsustatakse eelkõige telekommunikatsioonitaristu arendamist ja
eraettevõtjate (sealhulgas operaatorid, kommunaalettevõtjad, seadmete tootjad
jne) ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste osutatavate teenuste
edendamist. Kuna digitaalsete
telekommunikatsioonivõrkude planeerimises, arendamises ja käitamises hakkavad
lisaks liikmesriikide osalema ka muud osalised, on oluline tagada, et suunised
oleksid kõikidele siduvad. Komisjon on
seepärast pidanud käesoleval juhul kõige sobivamaks vahendiks määrust.
Rahastamine
Ühishuviprojektidele
võib anda ELi rahalist toetust määruse (millega asutatakse Euroopa Ühendamise
Rahastu) [XX/2012] alusel kättesaadavatest vahenditest.
Rahalist toetust antakse kooskõlas liidu vastuvõetud asjaomaste
eeskirjade ja menetlustega ning vastavalt rahastamisprioriteetidele ja
vahendite olemasolule.
Volituste
delegeerimine
Telekommunikatsioonivõrgud
arenevad kiiresti ja ühishuviprojektide loetelu tuleb nimetatud arengu
arvessevõtmiseks tulevikus tõenäoliselt muuta. Selle
saavutamiseks tuleks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikliga 290 anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte.
4.           MÕJU
EELARVELE
Ettepanekust ei tulene ELi eelarvele
täiendavat kulu.
Ettepanek üleeuroopaliste
telekommunikatsioonivõrkude rakendamist hõlmavate suuniste kohta on seotud
määrusega, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu ning millega tagatakse
asjaomane õigus- ja finantsraamistik. Euroopa
Ühendamise Rahastu kogupaketist eraldatakse telekommunikatsioonivaldkonnale 9,2
miljardit eurot[5].
2011/0299 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
milles käsitletakse üleeuroopalisi
telekommunikatsioonivõrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse
kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT
JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 172,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[6],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[7],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Telekommunikatsioonivõrgud ja -teenused muutuvad
üha enam internetipõhisteks taristuteks ning lairibavõrgud ja digitaalteenused
on omavahel tihedasti seotud. Internetist saab
teabevahetuse, teenuste ja äritegevuse peamine platvorm. Seepärast on majanduskasvu saavutamiseks ja ühtse turu
toimimiseks äärmiselt oluline teha kiire internet ja avalikud digitaalteenused
üleeuroopaliselt kättesaadavaks.
(2)
26. märtsil 2010 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks
komisjoni ettepaneku algatada Euroopa 2020. aasta strateegia. Üks Euroopa 2020. aasta kolmest prioriteedist on
arukas majanduskasv, mis saavutatakse teadmistel ja innovatsioonil põhineva
majanduse arendamise kaudu. Investeeringud
telekommunikatsiooni, eelkõige lairibavõrkudesse ja digitaalteenuste
taristutesse, on liidu aruka, aga ka jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu
vajalik eeltingimus.
(3)
17. juunil 2010 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks
Euroopa digitaalarengu tegevuskava[8]
ja kutsus kõiki institutsioone üles pühenduma selle täielikule rakendamisele.
Digitaalarengu tegevuskava eesmärk on panna paika kurss, mille abil saaks
maksimaalselt suurendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sotsiaalset ja
majanduslikku potentsiaali, eelkõige ülikiirete lairibavõrkude kasutuselevõtu
kaudu, üritades tagada, et 2020. aastaks on kõikidel Euroopa elanikel
juurdepääs internetiühendusele kiirusega 30 Mbit/s ning vähemalt pooltel
Euroopa kodumajapidamistel on juurdepääs kiiremale internetiühendusele kui 100
Mbit/s. Digitaalarengu tegevuskava eesmärk on
kehtestada stabiilne õigusraamistik, mis soodustaks investeeringuid avatud ja
konkurentsivõimelisse kiire interneti taristusse ning sellega seotud
teenustesse, luua internetipõhise infosisu ja
sidusteenuste tõeline ühtne turg, toetada
aktiivselt Euroopa rikkaliku kultuuripärandi digiteerimist ning anda kõigile
juurdepääs internetile ja võimalus seda kasutada, eelkõige digitaalse
kirjaoskuse ja internetile juurdepääsu toetamise kaudu. Lisaks peaksid
liikmesriigid rakendama ülikiiret internetti käsitlevad riiklikud tegevuskavad,
et suunata riiklikud rahastamisvahendid piirkondadesse, mida
internetitaristusse tehtavad erainvesteeringud täielikult ei kata, ning
soodustama kaasaegsete juurdepääsetavate sidusteenuste kasutuselevõttu ja
igapäevast kasutamist.
(4)
Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule,
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa
lairibaühendus: investeering
digitaalvaldkonnale tuginevasse majanduskasvu”[9]
jõutakse järeldusele, et interneti olulisusest tingituna näib ühiskonna kui
terviku kasu olevat palju suurem erasektori huvist investeerida kiirematesse
võrkudesse. Riigi toetus on kõnealuses
valdkonnas seega vajalik, kuid see ei tohiks põhjendamatult moonutada
konkurentsi.
(5)
Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule,
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa 2020.
aasta strateegia aluseks olev eelarve”[10]
kinnitatakse Euroopa Ühendamise Rahastu loomist mitmeaastase finantsraamistiku
raames, et käsitleda taristuvajadusi transpordi-, energia- ning info- ja
kommunikatsioonitehnoloogiavaldkonnas. Koostoime
on oluline nii kõnealuste sektorite vahel kui ka liidu muude
investeerimisprogrammidega, kuna tekkivad probleemid on sarnased. Vajatakse
lahendusi, millega ületada majanduskasvu takistused, võidelda killustumisega,
tugevdada ühtekuuluvust, soodustada uudsete rahastamisvahendite kasutamist,
lahendada turuprobleeme ning kõrvaldada ühtse turu lõplikku väljakujundamist
pärssivad kitsaskohad.
(6)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu […] määruses (EL) nr
[…/…], millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu,[11] määratakse kindlaks
tingimused, meetodid ja menetlused liidu rahalise toetuse andmiseks
üleeuroopalistele võrkudele, et toetada transpordi-, energia- ja
telekommunikatsioonivaldkonna projekte.
(7)
Lairibavõrkudega seotud meetmed on kooskõlas liidu
asjaomaste poliitikasuundade, õigusaktide ja suunistega. See hõlmab
telekommunikatsiooniturgudega seotud eeskirju ja suuniseid ning eelkõige 2009.
aastal vastuvõetud elektroonilise side reguleerivat raamistikku, milles
esitatakse ühtne, usaldusväärne ja paindlik lähenemisviis elektrooniliste
sidevõrkude ja -teenuste reguleerimisele kiiresti muutuvatel turgudel.
Kõnealuseid eeskirju kohaldavad riikide reguleerivad asutused ja elektroonilise
side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC). 2010. aastal vastu
võetud järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke käsitleva soovituse[12] eesmärk on edendada ühtse turu
kujundamist õiguskindluse täiustamise ning investeeringute, konkurentsi ja
innovatsiooni edendamise kaudu lairibateenuste turul ning eelkõige üleminekul
järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudele.
(8)
Nimetatud meetmed on samuti kooskõlas nii Euroopa
Liidu toimimise lepingu artiklitega 101, 102 ja 106 kui ka 2009. aastal
ühenduses vastu võetud suunistega riigiabieeskirjade kohaldamiseks seoses
lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga. Suunistega pakutakse sidusrühmadele ja
liikmesriikidele raamistik lairibaühenduse kasutuselevõtu kiirendamiseks ja
laiendamiseks. ELi suunistes ELi haldusasutustele ja muudele asjaomastele
ametitele suunatud järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke käsitlevate
investeerimismudelite kohta (avaldatud 2011. aasta oktoobris) esitatakse
järkjärguline lähenemisviis selliste mudelite rakendamisele, millega tagatakse
kõikide tarnijate vahel õiglane konkurents ning mille eesmärk on saavutada
ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu poliitika sihid.
(9)
Avatud ja konkurentsivõimeliste turgude süsteemi
raames on liidu sekkumine vajalik siis, kui tuleb lahendada turuprobleeme.
Andes rahalist toetust ja ergutades taristuprojektide täiendavat rahastamist,
võib liit aidata kaasa üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude loomisele ja
arendamisele, tuues seega suuremat kasu turumõju, haldussuutlikkuse ja
vahendite kasutamise valdkonnas.
(10)
Lairibaühenduse suuremaid kiirusi seostatakse
märkimisväärsete majandusliku ja sotsiaalse kasuga, mida investoritel ei ole
võimalik kasutada ega rahalises väärtuses väljendada.
Kiire ja ülikiire lairibaühendus on põhitaristu selliste
digitaalteenuste väljatöötamiseks ja kasutuselevõtuks, mis sõltuvad füüsiliste
võrkude kättesaadavusest, kiirusest, usaldusväärsusest ja vastupidavusest. Kiiremate võrkude kasutuselevõtt avab tee suuremaid
kiirusi kasutavatele uuenduslikele teenustele. Liidu
tasandi meetmed on vajalikud nimetatud kahe digitaalse
telekommunikatsioonivõrgu vahelise koostoime ja vastastikuse mõju
maksimeerimiseks.
(11)
Ülikiire lairibaühenduse kasutuselevõtust on eriti
suur kasu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), kes ei saa
sageli kasutada internetipõhiseid teenuseid, nagu pilvandmetöötlus, kuna nende
käsutuses olevate lairibaühenduste ühenduvusest ja kiirusest ei piisa. See võimaldab VKEdel suurendada märkimisväärselt
oma tootlikkust.
(12)
Lairibavõrkude ja digitaalteenuste taristute
kasutuselevõtt soodustab ärivõimaluste avamise kaudu töökohtade loomist liidus. Lairibavõrkude ehitamisel on ühtlasi vahetu mõju
eelkõige tsiviilehitussektori tööhõivele.
(13)
Tänu lairibavõrkude ja digitaalteenuste taristute
arendamisele on võimalik saavutada liidu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside
heidet, kuna nende taristutega pakutakse energiatõhusaid lahendusi Euroopa
majanduse paljudes sektorites. Sellist positiivset mõju piirab teataval määral
kasvav nõudlus energia ja ressursside järele, mis on peamiselt seotud
lairibavõrkude ehitamise ning digitaalteenuste taristute toimimisega.
(14)
Lairibavõrkude ja digitaalsidetaristu
koostalitlusvõime, mis on seotud energiavõrkudega, võimaldab side ühtlustamist,
mis omakorda hõlbustab energiatõhusate, usaldusväärsete ja kulutasuvate
digitaalvõrkude kasutuselevõttu. Lisaks
ühenduvusele ühtlustatakse ka muid aspekte, tänu millele on energia- ja
telekommunikatsiooniteenuste osutajatel võimalik pakkuda vastavalt energia- ja
telekommunikatsiooniteenuste pakette.
(15)
Koostalitlusvõimeliste piiriüleste e-valitsuse
teenuste väljatöötamine, kasutuselevõtt ja pikaajaline osutamine tõhustab ühtse
turu toimimist. Valitsusi tunnustatakse
selliste avalike sidusteenuste osutamise eest, mis aitavad suurendada avaliku
ja erasektori tõhusust ning tulemuslikkust.
(16)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009.
aasta otsuse nr 922/2009/EÜ[13]
kohaselt kasutusele võetud elektrooniliste avalike ühisteenuste toimimise
eesmärk on teha ühisteenused kättesaadavaks, et toetada Euroopa haldusasutuste
vahelist piiriülest ja valdkondadevahelist teabevahetust.
(17)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta
direktiiviga 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses
tervishoius)[14]
kehtestatakse õigusraamistik tervishoiuteenuste, sealhulgas e-tervise teenuste
piiriüleseks osutamiseks Euroopas. Kõnealuste teenuste kasutuselevõtuga
loodetakse parandada arstiabi kvaliteeti ja suurendada patsiendi turvalisust,
vähendada ravikulusid, aidata kaasa riikide tervishoiusüsteemide
ajakohastamisele ja tõhustamisele ning kohandada neid paremini kodanike,
patsientide ja tervishoiutöötajate vajadustele ja vananeva ühiskonna
probleemidele.
(18)
Suurendades ja säilitades juurdepääsu avaliku
sektori asutuste valduses olevale Euroopa rikkalikule ja mitmekesisele
kultuurisisule ja andmetele ning avades neid korduskasutamiseks, järgides samal
ajal täiel määral autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi, toetatakse
loomingulisust ning hoogustatakse innovatsiooni ja ettevõtlust. Takistamatu juurdepääs korduskasutatavatele
mitmekeelsetele ressurssidele aitab ületada keelebarjääre, mis nõrgestavad
sidusteenuste siseturgu ja piiravad juurdepääsu teadmistele.
(19)
Ohutuse ja turvalisuse valdkonnas aitab kogu ELi
hõlmav platvorm internetiturvalisust edendavate ressursside, teabesüsteemide ja
tarkvararakenduste jagamiseks luua ohutumat keskkonda internetti kasutavate
laste jaoks. Sellega võimaldatakse kogu
Euroopas tegutseda keskustel, kus tegeldakse aastas sadade tuhandete päringute
ja hoiatustega. Elutähtsate infotaristutega suurendatakse liidu suutlikkust
olla valmis küberturvet ohustavateks olukordadeks, jagada sellekohast teavet,
tegutseda koordineeritult ja lahendada sellised olukorrad.
(20)
Eeldatavasti töötatakse välja innovaatilised
kaubanduslikku laadi rakendused, mis põhinevad digitaalteenuste taristutel.
Selliste rakenduste uurimist ja katsetamist võidakse kaasrahastada
teadusuuringute ja innovatsiooni programmi „Horisont 2020” projektide osana
ning nende kasutuselevõttu võidakse toetada ühtekuuluvuspoliitika raames.
(21)
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori arengu
arvessevõtmiseks tuleks komisjonile anda volitus võtta kooskõlas Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse
lisa muutmiseks. Eriti tähtis on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal
asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Sellise
delegeerimise eesmärk on käsitleda uusi tehnika ja turu arengu suundumusi,
tekkivaid poliitilisi prioriteete või võimalusi eri taristute, sealhulgas
transpordi- ja energiataristu vahelise koostoime rakendamiseks. Delegeerimisel
piirdutakse ühishuviprojektide kirjelduste muutmise, ühishuviprojekti lisamise
või aegunud ühishuviprojekti kõrvaldamisega vastavalt eelnevalt
kindlaksmääratud, selgetele ja läbipaistvatele kriteeriumidele.
(22)
Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide
ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja
õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(23)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta
otsus nr 1336/97/EÜ üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate
suuniste kohta[15]
hõlmab telekommunikatsioonitaristu üleeuroopaliste võrkudega seoses kavandatud
eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid. Hiljutist arengut silmas pidades tuleks
kõnealune otsus asendada.
(24)
Seetõttu tuleks otsus nr 1336/97/EÜ kehtetuks
tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel
1
Reguleerimisese
Käesolevas määruses sätestatakse suunised selliste
üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude kindlaksmääramiseks, mille
väljatöötamist, rakendamist, kasutuselevõttu, vastastikust sidumist ja
koostalitlusvõimet toetatakse kooskõlas määrusega XXX (Euroopa Ühendamise
Rahastu määrus).
Kõnealuste suunistega määratakse kindlaks
ühishuviprojektid, nähakse ette nende eesmärgid ja prioriteedid ning
kehtestatakse kriteeriumid uute ühishuviprojektide kindlaksmääramiseks.
Artikkel 2
Eesmärgid
Ühishuviprojekt:
(1)
aitab kaasa majanduskasvule ja toetab ühtse turu
arengut, suurendades seega Euroopa majanduse, sealhulgas väikeste ja keskmise
suurusega ettevõtjate (VKEd) konkurentsivõimet;
(2)
aitab parandada kodanike, ettevõtjate ja valitsuste
igapäevaelu, edendades riikide telekommunikatsioonivõrkude vastastikust
sidumist ja koostalitlusvõimet ning parandades juurdepääsu sellistele
võrkudele;
(3)
ergutab kiirete ja ülikiirete üleeuroopaliste
lairibavõrkude kasutuselevõttu, mis omakorda lihtsustab üleeuroopaliste
digitaalteenuste väljatöötamist ja rakendamist;
(4)
hõlbustab üleeuroopaliste digitaalteenuste
taristute säästvat kasutuselevõttu, nende koostalitlusvõimet ja koordineeritust
Euroopa tasandil ning nende toimimist, haldamist ning täiustamist;
(5)
aitab vähendada kasvuhoonegaaside heidet, kaitsta
keskkonda ja parandada selle seisundit.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.
„telekommunikatsioonivõrgud” – lairibavõrgud ja
digitaalteenuste taristud;
2.
„lairibavõrgud” – traadiga ja traadita (sealhulgas
satelliitside) juurdepääsuvõrgud, lisataristu ning põhivõrgud, mis on
võimelised pakkuma ülikiiret ühenduvust;
3.
„digitaalteenuste taristud” – võrgupõhised
teenused, mida edastatakse elektrooniliselt, üldjuhul internetis, mis
võimaldavad osutada üleeuroopalisi avalikku huvi pakkuvaid
koostalitlusvõimelisi teenuseid ja mis loovad soodsad tingimused kodanikele,
ettevõtjatele ja/või valitsustele;
4.
„Euroopa lisandväärtus” – ELi sekkumisest tulenev
väärtus, mis täiendab väärtust, mida oleks võinud saavutada liikmesriigi
eraldiseisva meetme või liikmesriikide rühma meetmega.
Käesolevas määruses kasutatakse ühtlasi määruse XXX (Euroopa Ühendamise
Rahastu määrus) mõisteid.
Artikkel 4
Ühishuviprojektide prioriteedid
Võttes arvesse artiklis 2 sätestatud eesmärke, on
ühishuviprojektide prioriteedid järgmised:
(a)
võtta kasutusele ülikiired lairibavõrgud, mis
tagavad andmeedastuskiiruse vähemalt 100 Mbit/s;
(b)
võtta kasutusele lairibavõrgud, et siduda saared,
raskesti ligipääsetavad ja äärealad liidu keskpiirkondadega, ning tagada
kõnealustes piirkondades andmeedastuskiiruse, mis on piisav lairibaühenduvuseks
kiirusega vähemalt 30 Mbit/s;
(c)
toetada digitaalteenuste taristute
põhiteenusplatvorme;
(d)
võtta meetmeid, mis võimaldavad saavutada koostoime
ja koostalitluse telekommunikatsioonisektori eri ühishuviprojektide vahel, eri
taristuid, sealhulgas transpordi- ja energiataristut hõlmavate projektide
vahel, telekommunikatsioonisektori ühishuviprojektide ning struktuurifondidest
ja Ühtekuuluvusfondist toetatavate projektide vahel ning asjaomaste
teadustöötaristutega.
Artikkel 5
Ühishuviprojektid
1.
Lisas esitatud ühishuviprojektidega aidatakse kaasa
artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamisele.
2.
Ühishuviprojekt võib hõlmata kogu projektitsüklit,
sealhulgas teostatavusuuringuid, rakendamist, pidevat toimimist,
koordineerimist ja hindamist.
3.
Liikmesriigid ja/või muud üksused, kes vastutatavad
ühishuviprojektide rakendamise eest või aitavad sellele kaasa, võtavad
vajalikud õiguslikud, haldusalased, tehnilised ja finantsmeetmed kooskõlas
käesoleva määruse vastavate sätetega.
4.
Euroopa Liit võib hõlbustada ühishuviprojektide
rakendamist vajaduse korral reguleerivate meetmete, koordineerimise,
toetusmeetmete ja rahalise toetuse kaudu, et soodustada nende kasutuselevõttu
ning tõmmata ligi avaliku ja erasektori investeeringuid.
5.
Ühishuviprojekte toetavatele meetmetele võib anda
ELi rahalist toetust Euroopa Ühendamise Rahastu asutamise määruse [viide]
alusel kättesaadavatest vahenditest ja määruses sätestatud tingimustel. Rahalist toetust antakse kooskõlas liidu
vastuvõetud asjaomaste eeskirjade ja menetlustega ning vastavalt
rahastamisprioriteetidele ja vahendite olemasolule.
6.
Komisjonile antakse volitused võtta vastu
delegeeritud õigusakte, millega muudetakse lisas loetletud ühishuviprojektide
kirjeldust, lisatakse sinna uusi projekte või kõrvaldatakse sealt aegunud
projektid kooskõlas allpool esitatud lõigetega 7, 8 ja 9 ning artikliga 8.
7.
Lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusakti vastu
võttes hindab komisjon, kas ühishuviprojekti kirjelduse muutmine või uue
projekti lisamine vastab vajadusele, mis on seotud:
(a)
uute tehnika ja turu arengu suundumustega või
(b)
tekkivate poliitiliste prioriteetidega või
(c)
uute võimalustega eri taristute, sealhulgas
transpordi- ja energiataristu vahelise koostoime kasutamisel.
8.
Lisaks lõikes 7 sätestatud kriteeriumidele hindab
komisjon uue ühishuviprojekti lisamist käsitleva delegeeritud õigusakti puhul
ka seda, kas kõnealune projekt vastab kõikidele järgmistele kriteeriumidele:
(a)
toetab artiklis 2 sätestatud eesmärkide
saavutamist;
(b)
põhineb kasutusvalmis ja väljakujunenud
tehnoloogial;
(c)
on Euroopa lisandväärtusega.
9.
Võttes vastu delegeeritud õigusakti, millega
kõrvaldatakse aegunud ühishuviprojekt lisast, hindab komisjon, kas kõnealune
projekt ei vasta enam lõikes 7 sätestatud vajadustele ega lõikes 8 sätestatud
kriteeriumidele.
Artikkel 6
Koostöö kolmandate riikide ja
rahvusvaheliste organisatsioonidega
1.
Liit võib luua kontakte, pidada arutelusid,
vahetada teavet ja teha koostööd kolmandate riikide haldusasutuste või mis
tahes muude organisatsioonidega, et saavutada käesolevate suuniste eesmärgid,
juhul kui selline koostöö loob Euroopa lisandväärtust.
Lisaks muudele eesmärkidele püütakse sellise koostööga suurendada
üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude ja kolmandate riikide
telekommunikatsioonivõrkude vahelist koostalitlusvõimet.
2.
Liit võib ühtlasi luua kontakte, pidada arutelusid,
vahetada teavet ja teha koostööd kolmandates riikides asuvate rahvusvaheliste
organisatsioonidega ja juriidiliste isikutega, et saavutada käesolevate
suuniste eesmärgid.
Artikkel 7
Teabevahetus, järelevalve ja läbivaatamine
1.
Määruse XXX (millega asutatakse Euroopa Ühendamise
Rahastu) artikli 21 kohaselt saadud teabe põhjal vahetavad liikmesriigid ja
komisjon teavet käesolevate suuniste rakendamisel tehtud edusammude kohta.
2.
Komisjoni abistab käesolevate suuniste rakendamise
järelevalve teostamisel, kiiret internetti käsitlevate riiklike strateegiate
kavandamisel, taristute kaardistamisel ja teabe vahetamisel eksperdirühm, kuhu
kuuluvad kõikide liikmesriikide esindajad. Eksperdirühm võib käsitleda ka mis
tahes muud üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude väljatöötamisega seotud
küsimust.
3.
Koostoimes määruse XXX (millega asutatakse Euroopa
Ühendamise Rahastu) vahe- ja järelhindamisega ning olles konsulteerinud
eksperdirühmaga, avaldab komisjon aruande käesolevate suuniste rakendamise
edusammude kohta. Aruanne esitatakse Euroopa
Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide
Komiteele.
4.
Kõnealustes aruannetes hindab komisjon ühtlasi
seda, kas ühishuviprojektide ulatus vastab jätkuvalt poliitilistele
prioriteetidele, tehnika arengule ja asjaomaste turgude olukorrale. Suurte projektide puhul sisaldavad kõnealused
aruanded keskkonnamõju analüüsi, võttes arvesse kliimamuutustega kohanemise ja
nende mõju leevendamise vajadusi ning katastroofidele vastupanu võimet. Sellist
läbivaatust võidakse vajaduse korral teha ka mis tahes muul ajal.
Artikkel           8
Delegeeritud volituste rakendamine
1.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
Artikli 5 lõikes 6 osutatud volitused antakse
komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
3.
Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 5 lõikes
6 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. See jõustub
järgmisel päeval pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või
otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei
mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5.
Artikli 5 lõike 6 alusel vastu võetud delegeeritud
õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe
kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja
nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja
nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
vastuväiteid. Kõnealust ajavahemikku võib
Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra pikendada.
Artikkel 9
Kehtetuks tunnistamine
Otsus nr 1336/97/EÜ, mida on muudetud otsusega nr
1376/2002/EÜ, tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 10
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa
Parlamendi nimel                           Nõukogu nimel
president                                                        eesistuja
LISA
ÜHISHUVIPROJEKTID
Ühishuviprojektidega püütakse kõrvaldada
kitsaskohad, mis takistavad ühtse turu lõplikku väljaehitamist, st tagatakse
ühenduvus avalike digitaalteenuste taristu võrguga ja sellele juurdepääs,
sealhulgas piiriüleselt.
Tänu üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude
(lairibavõrgud ja digitaalteenuste taristud) kasutuselevõtule ja tõhustamisele
soodustatakse majanduskasvu, luuakse töökohti ja saavutatakse elujõuline ühtne
e-turg. Eelkõige pakub nimetatud võrkude
kasutuselevõtt kiiremat internettipääsu, toob infotehnoloogiapõhiseid täiustusi
kodanike, sealhulgas laste ja noorte, ettevõtjate ja valitsuste igapäevaellu,
suurendab koostalitlusvõimet ning võimaldab saavutada vastavuse ühiselt
kokkulepitud standarditele või neile lähenemise.
1. jagu Horisontaalprioriteedid
Üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude
kasutuselevõtuga, mis aitab kõrvaldada ühtse e-turu kitsaskohti, kaasnevad
uuringud ja programmi rakendamist toetavad meetmed. Need on:
(a)
innovaatiline juhtimine, kaardistamine ja
teenused Tehnilise abi meetmed, kui need on vajalikud
kasutuselevõtuks ja juhtimiseks, hõlmavad projektide ja investeeringute
kavandamist ning teostatavusuuringuid investeerimismeetmete ja
rahastamisvahendite toetuseks. Üleeuroopalise lairibataristu kaardistamine
arendab asjaomaste saitide pidevat üksikasjalikku füüsilist seiret ja
dokumenteerimist, trasside rajamise õiguse analüüsi, olemasolevate rajatiste
uuendamispotentsiaali hindamist jne. Kaardistamisel tuleks järgida direktiivi
2007/2/EÜ (INSPIRE direktiiv) põhimõtteid ja asjaomast standardimistegevust.
Tehnilise abi meetmetega võidakse toetada ka edukate investeerimis- ja
kasutuselevõtumudelite kordamist.
Kõnealuste meetmete hulka võib kuuluda ka ilmastikukindluse tagamine, et
hinnata ilmastikuga seotud riske ja kindlustada taristu katastroofidele
vastupanu võimet kooskõlas ELi või liikmesriikide õigusaktides sätestatud
asjakohaste nõuetega.
(b)
Toetusmeetmed ja muud tehnilise abi meetmed Nimetatud meetmed on vajalikud ühishuviprojektide ettevalmistamiseks,
nende rakendamise toetamiseks või kasutuselevõtu kiirendamiseks.
Digitaalteenuste valdkonnas ergutavad ja soodustavad toetusmeetmed selliste
uute digitaalteenuste taristute kasutuselevõttu, mis võivad olla vajalikud või
kasulikud tehnika arengu, asjakohaste turgude muutumise või tekkivate
poliitiliste prioriteetide tõttu.
2. jagu Lairibavõrgud
Kõik liidu territooriumil tehtavad investeeringud
lairibaühendusse suurendavad võrgu võimsust ja toovad kasu kõigile
potentsiaalsetele kasutajatele, sealhulgas muudes liikmesriikides kui
investeeringuriik. Investeeringud kõnealustesse võrkudesse toovad majandusse
rohkem konkurentsi ja innovatsiooni, võimaldavad osutada tõhusamaid ja
tulemuslikumaid avalikke teenuseid, aitavad saavutada ELi eesmärke vähese CO2-heitega
majanduse vallas ning suurendada ELi üldist konkurentsivõimet ja tootlikkust.
Lairibataristusse on investeerinud peamiselt
erainvestorid ja selline olukord peaks eelduste kohaselt jätkuma. Digitaalarengu tegevuskava eesmärkide saavutamine
nõuab siiski investeeringuid sektoritesse, kus puudub selge majanduslik huvi
või kus tuleb tugevdada investeerimist soodustavaid argumente enne eesmärkide
saavutamise ajakava lõppu. Võimalike
investeeringute põhjal võib iseloomustada järgmisi piirkonnatüüpe.
Linnalähedastes piirkondades / keskmise
asustustihedusega piirkondades pakutakse enamasti keskmise kiirusega ühendust,
kuid kiiremaid ühendusi ei ole piisavalt. Kui ilmneb, et arenenud
tehnoloogiasse investeerimine ei tundu erainvestorite jaoks lühikeses
perspektiivis piisavalt atraktiivne, võib rahaline toetus tuua kaasa tulusaid
investeeringuid pikemas perspektiivis, kõrvaldades lüngad kulutasuvuses ja
soodustades konkurentsi.
Maapiirkondades ja hõreda asustusega piirkondades
pakutakse enamasti väikese kiirusega ühendust ja mõnel juhul puudub ühendus
hoopis. On vähetõenäoline, et investeeringud oleksid kulutasuvad ja et Euroopa
eesmärgid suudetaks saavutada 2020. aastaks. Investeeringud kõnealustesse
piirkondadesse vajavad suuremat rahalist abi toetuste näol, mida kombineeritakse
vajaduse korral rahastamisvahenditega. Nimetatud piirkondade hulka kuuluvad
kauged ja hõredalt asustatud alad, kuhu on väga kallis investeerida või kus
sissetulekud on väga väikesed. Euroopa Ühendamise Rahastust nimetatud
piirkondadele antava toetusega peaks täiendatama Ühtekuuluvusfondist või maaelu
arengufondist saadavaid toetusi ja muid avaliku sektori otsetoetusi.
Tiheda asustusega piirkonnad / linnapiirkonnad,
välja arvatud mõned piirkonnad, kus sissetulekud on väikesed, on üldiselt hästi
kaetud keskmise kiirusega või kiire ühendusega, mida pakuvad sageli
konkureerivad kaabelside- ja telekommunikatsioonioperaatorid. Kuid suhteliselt
rahuldava olukorra tõttu on piiratud turustiimulid, mis soodustaksid
investeeringuid ülikiiretesse võrkudesse, näiteks lõppkasutajani viidavatesse
valguskaabelühendustesse. Seega võib rahalist toetust anda ka investeeringuteks
tihedalt asustatud linnapiirkondades, mis ei tõmba ligi piisavalt
investeeringuid, vaatamata nendest tulenevale sotsiaalsele kasule, tingimusel
et toetus on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega
101, 102 ja 106 ning vajaduse korral ühenduse suunistega riigiabieeskirjade
kohaldamiseks seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga.
Vähem arenenud piirkondades tuleks lairibavõrkude
kasutuselevõttu toetada peamiselt struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kaudu.
Euroopa Ühendamise Rahastu toetuste ja/või rahastamisvahenditega võidakse
nimetatud toetust täiendada, kui see on vajalik käesoleva määruse eesmärkide
saavutamiseks. Kõnealustes piirkondades võetavate Euroopa Ühendamise Rahastu
meetmete ning struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist antava toetuse
vahelise koostoime saavutamist võib tõhustada asjakohast
koordineerimismehhanismi[16]
kasutades.
Eespool loetletud kategooriatesse kuuluvate
piirkondade liigitus on soovituslikult esitatud alljärgneval kaardil.
Lairibavõrkude valdkonna ühishuviprojekte
toetavate meetmete näol on tegemist tasakaalustatud paketiga, mille abil
saavutada digitaalarengu tegevuskava eesmärk jõuda internetiühenduseni
kiirusega 30 Mbit/s ja 100 Mbit/s, eelkõige linnalähedastes ja
maapiirkondades, aga ka eri piirkondades kogu Euroopa Liidus.
Olenemata kasutatavast tehnoloogiast, tehakse
lairibavõrkude valdkonna ühishuviprojekte toetavate meetmetega järgmist:
(a)
toetatakse investeeringuid lairibavõrkudesse,
millega on võimalik saavutada digitaalarengu tegevuskava 2020. aasta eesmärk
pakkuda kõigile internetiühendust kiirusega 30 Mbit/s; või
(b)
toetatakse investeeringuid lairibavõrkudesse,
millega on võimalik saavutada digitaalarengu tegevuskava 2020. aasta eesmärk ja
pakkuda vähemalt pooltele Euroopa kodumajapidamistele juurdepääs kiiremale
internetiühendusele kui 100 Mbit/s;
(c)
järgitakse kehtivaid õigusakte, eelkõige
konkurentsiõigust
ning kõnealused meetmed hõlmavad üht või mitut
järgmist tegevust:
(a)
passiivse füüsilise taristu kasutuselevõtt või
passiivse ja aktiivse füüsilise taristu ning lisataristu elementide
kombinatsiooni kasutuselevõtt, mida täiendatakse sellise taristu haldamiseks
vajalike teenustega;
(b)
seonduvad rajatised ja teenused, nagu hoonesisene
juhtmestik, antennid, tornid ja muud tugikonstruktsioonid, kaablikanalid,
juhtmed, mastid, päästeluugid ja kaablikapid;
(c)
lairibavõrkude ja muude teenustevõrkude (energia,
transport, vesi, kanalisatsioon jne), eelkõige arukate elektrijaotusvõrkude
vahelise potentsiaalse koostoime rakendamine.
Selliste lairibavõrkude kasutuselevõttu, mille
eesmärk on siduda saared, raskesti ligipääsetavad ja äärealad liidu
keskpiirkondadega, sealhulgas kohtades, kus on vaja kasutada veealust kaablit,
toetatakse juhul, kui on hädavajalik selleks, et tagada eraldatud kogukondadele
juurdepääs lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s. Kõnealune toetus
peaks täiendama muude, nii ELi kui ka riiklike fondide sellekohaseid toetusi.
Kahtluste vältimiseks on asjakohane täpsustada, et
lairibavõrkude valdkonna ühishuviprojekte toetavate meetmete reguleerimisalasse
ei kuulu teenused, mis pakuvad või mille abil teostatakse elektrooniliste
sidevõrkude ja -teenuste abil edastatava sisu redigeerimist, ning direktiivi
98/34/EÜ artiklis 1 määratletud infoühiskonnateenused, mis ei seisne tervikuna
või peamiselt signaalide edastamises elektrooniliste sidevõrkude kaudu.
Lairibaühenduse valdkonna ühishuviprojektideks
ettenähtud ELi toetust saavad muu hulgas:
(a)
telekommunikatsioonioperaatorid (turgu valitsevad,
otse või tütarettevõtja kaudu investeerivad või uued turule tulijad), kes
investeerivad kiiretesse ja ülikiiretesse lairibavõrkudesse;
(b)
kommunaalettevõtjad (nt vesi, kanalisatsioon,
energia, transport), kes investeerivad eeldatavasti, üksi või partnerluses
operaatoritega passiivsetesse lairibavõrkudesse;
(c)
piirkondlikud otsustajad, sealhulgas
omavalitsusüksused, kes võivad kehtestada soodustusi lairibataristutele.
Seadmete tarnijatele võib selline lahendus huvi pakkuda sihtotstarbelise
äriühingu asutamise kaudu;
(d)
partnerlussuhted selliste eri operaatorite vahel,
kes tegutsevad traadiga ja traadita ühenduse turul, et luua uus
taristupõlvkond.
Paketi ettevalmistamisel tuleb asjakohast
tähelepanu pöörata liikmesriikide investeerimisvajadustele, võttes arvesse
Euroopa Ühendamise Rahastu toetusel internetiühenduse saavate majapidamiste
arvu.
Lisaks toetatakse kiire ühenduse viimist
avalikesse internetipunktidesse, eelkõige avaliku sektori asutustes, nagu
koolid, haiglad, kohalikud omavalitsusasutused ja raamatukogud.
3. jagu Digitaalteenuste taristud
Digitaalteenuste taristute rakendamine aitab
teenuse osutamisega seonduvate kitsaskohtade kõrvaldamise kaudu kaasa ühtse
e-turu loomisele. Selle saavutamiseks luuakse
ja/või tõhustatakse koostalitlusvõimelisi digitaalteenuste taristute platvorme,
millega kaasnevad olulised digitaalteenuste põhitaristud. Asjaomane lähenemisviis on kahetasandiline.
(1)
Põhiteenusplatvormid on
digitaalteenuste taristute kesksed elemendid või teljed, mis on vajalikud
üleeuroopalise ühenduvuse, juurdepääsu ja koostalitlusvõime tagamiseks. See
võib hõlmata ka füüsilist varustust, nagu serverid, eriotstarbelised võrgud ja
tarkvararakendused. Põhiteenusplatvormid on avatud üksustele kõikides
liikmesriikides.
(2)
Üldteenused annavad
digitaalteenuste taristutele funktsionaalsuse ja sisu. Need võivad olla
omavahel ühendatud põhiteenusplatvormi kaudu.
Digitaalteenuste taristute valdkonna
ühishuviprojektid on järgmised.
Üleeuroopalised ülikiired magistraalühendused
liikmesriikide haldusasutustele
Avalik üleeuroopaline teenuste magistraaltaristu
pakub ülikiiret ühendust ja ühenduvust ELi avaliku sektorite asutuste vahel
sellistes valdkondades nagu avalik haldus, kultuur, haridus ja tervishoid.
Kõnealune magistraaltaristu aitab teenuste kontrollitud kvaliteedi ja turvalise
juurdepääsuga kaasa Euroopa lisandväärtust andvate avalike teenuste
osutamisele. Sellega tagatakse avalike teenuste katkematu digitaalne osutamine,
millest saavad kasu nii kodanikud, ettevõtjad kui ka ametiasutused. Sel viisil
on võimalik koondada nõudlust ühenduvuse järele, saavutada kriitiline mass ja
vähendada kulusid.
Põhiteenusplatvorm
Taristu põhineb olemasoleval interneti
magistraalvõrgul ja vajaduse korral võetakse kasutusele uued võrgud. Ühendus
luuakse kas otse või piirkonna või riigi tasandil hallatavate taristute kaudu.
Eelkõige on sel viisil võimalik pakkuda ühenduvust muudele üleeuroopalistele
teenustele, sealhulgas käesolevas lisas loetletud teenused. Kõnealune taristu
integreeritakse üleeuroopaliste avalike teenuste peamise võimaldajana täies
ulatuses internetti ning sellega toetatakse uute standardite (nt
internetiprotokollid, nagu IPv6[17])
kasutuselevõttu. Turvakaalutlustel võidakse liikmesriikide haldusasutuste
ühendamiseks kaaluda sihtotstarbelise alustaristu loomist.
Üldteenused
Põhiplatvormi võimaldab Euroopa avalikesse
teenustesse integreerida järgmiste üldteenuste kasutuselevõtt: autoriseerimine,
autentimine, domeenide vaheline turvalisus ja tellitav ribalaius, teenuste
koostoime, liikuvuse haldamine, kvaliteedi- ja tõhususkontroll, riikide
taristute integreerimine.
Koostalitlusvõimelise pilvandmetöötluse teenusega
antakse magistraaltaristule funktsioon, millega on võimalik pakkuda
üleeuroopaliste avalike teenuste pilvandmetöötlust. See hõlmab üleeuroopalisi
võrgutüüpi teenuseid, nagu videokonverentsid, virtualiseeritud salvestamine ja
suurt andmetöötlusmahtu vajavate, sealhulgas muude ühishuviprojektidega seotud
rakenduste toetamine.
E-valitsuse teenuste piiriülene osutamine
E-valitsus tähendab digitaalset teabevahetust
riigiasutuste ja kodanike, ametiasutuste, ettevõtjate ja organisatsioonide ning
eri riikide ametiasutuste vahel. Standarditud,
piiriülesed ja kasutajasõbralikud teabevahetusplatvormid suurendavad nii
majanduse kui ka avaliku sektori tõhusust ning aitavad luua ühtse turu.
Põhiteenusplatvorm
Kogu Euroopat hõlmav koostoimiv elektrooniline
tuvastamine ja autentimine Võetakse kasutusele ühendatud ja turvatud autentimisserverid ja
-protokollid, mis tagavad Euroopas kasutusel olevate mitmesuguste autentimis-,
identimis- ja autoriseerimissüsteemide koostalitlusvõime. Kõnealune platvorm võimaldab kodanikel ja
ettevõtjatel juurde pääseda sidusteenustele, kui see on vajalik näiteks
välismaal õppimiseks, töötamiseks, reisimiseks, tervishoiuteenuste kasutamiseks
või äritegevuseks. See on aluseks kõigile
elektroonilist identimist ja autentimist nõudvatele digitaalteenustele, nt elektroonilised hanked, internetipõhised
tervishoiuteenused, äriühingute standarditud aruandlus, õigusteabe
elektrooniline vahetamine, äriühingute üleeuroopaline internetis
registreerimine, e-valitsuse teenused ettevõtjatele, sealhulgas äriregistrite
teabevahetus seoses piiriüleste ühinemiste ja välisfiliaalidega. Kõnealune platvorm võib kasutada ka mitmekeelse
põhiplatvormi vahendeid ja tööriistu.
Üldteenused
(a)
Elektroonilised menetlused muus Euroopa riigis
äriühingu asutamiseks ja juhtimiseks: Kõnealune teenus
võimaldab teha kõiki haldusmenetlusi elektroonilisel teel piiriüleselt ühtsete
kontaktpunktide kaudu. Nimetatud teenus on ka direktiivis 2006/123/EÜ (teenuste
kohta siseturul) sätestatud kohustus.
(b)
 Koostalitlusvõimelised piiriülesed
elektroonilised hanketeenused: Kõnealune teenus võimaldab kõikidel ELi
äriühingutel osaleda mis tahes liikmesriigi avalikes pakkumistes nii lepingu
sõlmimisele eelnevates kui ka sellele järgnevates elektroonilistes
hanketegevuse etappides ning selles on ühendatud sellised tegevused nagu
pakkumiste elektrooniline esitamine, ettevõtja virtuaaltoimik, e-kataloogid,
e-tellimused ja e-arved.
(c)
 Koostalitlusvõimelised piiriülesed e-kohtu
teenused: Kõnealune teenus võimaldab kodanikele, ettevõtjatele,
organisatsioonidele ja õigusala töötajatele piiriüleselt elektrooniliselt
juurde pääseda õiguslikele vahenditele, dokumentidele ja kohtumenetlustele.
Sellega hõlbustatakse piiriülest elektroonilist teabevahetust (elektroonilise
andme- ja dokumendivahetuse kaudu) eri liikmesriikide õigusasutuste vahel ning
tõhustatakse seega piiriüleste kohtuasjade menetlemist.
(d)
Koostalitlusvõimelised piiriülesed e-tervise
teenused: Kõnealused teenused võimaldavad
kodanikel/patsientidel ja tervishoiutöötajatel omavahel suhelda, asutustel
omavahel ja organisatsioonidel omavahel andmeid vahetada või nii
kodanikel/patsientidel ning/või tervishoiutöötajatel ja asutustel omavahel
suhelda. Kasutatav taristu vastab nii andmekaitsepõhimõtetele, nagu on
sätestatud eelkõige direktiivides 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ, kui ka
rahvusvahelistele ja liikmesriikide eetikanõuetele, mis on seotud patsientide
terviseandmete ja muude isiklike andmete kasutamisega.
Teenustega pakutakse piiriülest juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele,
võimaldatakse välja anda digiretsepte, teha tervise kaugkontrolli, osutada
intelligentset elukeskkonda hõlmavad kaugteenuseid ja mitmekeelse
põhiplatvormiga seotud piiriüleseid mitmekeelseid semantilisi teenuseid,
tagatakse juurdepääs sotsiaalkindlustusteabe elektroonilise vahetuse (EESSI)
taristul põhinevale sotsiaalkindlusteabele jne.
(e)
Euroopa platvorm Euroopa äriregistrite
vastastikuseks sidumiseks: Kõnealuse platvormiga
pakutakse peamised vahendid ja teenused, mis võimaldavad kõikide liikmesriikide
äriregistritel vahetada teavet registreeritud äriühingute, nende filiaalide,
ühinemise ja tegevuse lõpetamise kohta. Sellega osutatakse kasutajatele ka
mitut riiki hõlmavat ja mitmekeelset otsinguteenust e-õiguse portaali kaudu
kättesaadava keskse juurdepääsupunkti vahendusel.
Juurdepääs avaliku sektori teabele ja
mitmekeelsetele teenustele
Juurdepääs Euroopa kultuuripärandi
digitaalsetele ressurssidele
Kõnealuse taristu eesmärk on teha Euroopa
kultuuriressursside mahukad kogud digitaalselt kättesaadavaks ja soodustada
nende korduskasutamist kolmandate isikute poolt, järgides täiel määral
autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi.
Põhiteenusplatvorm
Põhiteenusplatvorm töötatakse välja praeguse
Europeana portaali põhjal. Platvormiga – mis
vajab hajusandmetöötluse, andmesalvestuse ja tarkvara arendamist, toimimist ja
haldamist – pakutakse ühtne juurdepääsupunkt Euroopa kultuuripärandi infosisule
ühiku tasandil, liideste spetsifikatsioonid taristuga suhtlemiseks
(andmeotsing, andmete allalaadimine), tugi metaandmete kohandamiseks ja uue
infosisu talletamiseks ning teave taristu kaudu juurdepääsetava infosisu
korduskasutamise tingimuste kohta.
Sellega võimaldatakse ühtlasi suhelda infosisu
pakkujate, kasutajate (portaali sisenevad kodanikud) ja korduskasutajatega
(loovtööstus), tutvustada platvormi, koordineerida asjaomaseid võrke ning
vahetada teavet.
Üldteenused
(a)
liikmesriikide kultuuriasutuste ja eravaldajate
käsutuses oleva infosisu ühendamine;
(b)
ühistöövahendid, millega soodustatakse
interaktiivsust ja võimaldatakse kasutajatel veebisaiti aktiivselt panustada;
(c)
kasutajasõbralikud teenused portaaliga seotud
küsimuste lahendamiseks, nt otsingu ja sirvimise täiustamine ning
keeltevaheline otsing;
(d)
õiguste vahetamisega seotud teave ja
taristulitsentside väljaandmine;
(e)
digiteerimise oskuskeskused ja digitaalse
kultuuripärandi säilitamine;
(f)
kultuuriasutuste infosisuhoidlad ning kasutajate
loodud infosisu ja selle pikaajaline säilitamine.
Juurdepääs korduskasutatavale avaliku
sektori teabele
Kõnealune digitaalteenuste taristu võimaldab
juurdepääsu ELi avaliku sektori valduses oleva avalikustatava teabe
korduskasutamisele.
Põhiteenusplatvorm
Hajusandmetöötlus, andmesalvestus ja
tarkvaravahendid pakuvad järgmist: ühtne juurdepääsupunkt mitmekeelsetele
(kõikides ELi ametlikes keeltes) andmetele, mis on ELi ametiasutuste valduses
Euroopa, riigi, piirkonna ja kohaliku omavalitsuse tasandil; andmete otsimise
ja visualiseerimise vahendid; kindlus, et olemasolevaid andmekogumeid on
lubatud avaldada ja levitada, sealhulgas andmete päritolu kontrolljälg;
rakenduste programmeerimise liidesed tarkvaraklientide jaoks, et nad saaksid
suhelda taristuga (andmeotsing, statistika kogumine, andmete allalaadimine)
kolmandate isikute rakenduste väljatöötamiseks. Platvormi abil on ühtlasi
võimalik koguda ja avaldada statistikat portaali toimimise, andmete ja
rakenduste kättesaadavuse ning nende kasutusviiside kohta.
Üldteenused
Praktiliselt kõikide ELi haldusasutuste valduses
olevate ja avaldatavate andmekogumite kättesaadavuse järkjärguline laiendamine,
sealhulgas mitmekeelne otsing. See saavutatakse järgmiselt:
(a)
rahvusvaheliste / ELi / liikmesriikide / piirkondade
/ kohalike omavalitsuste andmekogumite ühendamine;
(b)
andmekogumite koostalitlusvõime, sealhulgas
õigusalased ja litsentsiküsimused, et võimaldada tõhusamat korduskasutust;
(c)
liides kolmandate riikide avatud andmetaristutesse;

(d)
andmehoidlad ja pikaajalise säilitamise teenused.
Mitmekeelne juurdepääs sidusteenustele
Kõnealune teenusetaristu võimaldab kõigil
praegustel ja tulevastel sidusteenuste osutajatel pakkuda oma infosisu ja
teenuseid võimalikult paljudes ELi keeltes kõige kulutasuvamal viisil.
Põhiteenusplatvorm
Platvorm võimaldab omandada, hallata ja teha
kättesaadavaks mahukaid keeleandmekogusid ja korduskasutatavaid
keeletöötlusvahendeid. See hõlmab kõiki ELi
keeli ja vastab asjaomastele standarditele ning kokkulepitud teenindus- ja
õigusnõuetele. Platvormi abil on osalejatel
lihtne lisada, hallata ja täiustada keeleandmeid ja -vahendeid ning ühtlasi
tagatakse keelepõhiseid teenuseid osutavatele või väljatöötavatele
organisatsioonidele hõlbus, õiglane ja turvaline juurdepääs nimetatud
ressurssidele ning nende kohandamine. Osutatud
platvorm toetab ka koostööd ja koostoimet sarnaste olemasolevate või tulevaste
algatuste ja andmekeskustega nii ELis kui ka sellest väljaspool.
Üldteenused
Platvorm sisaldab arvukalt korduskasutatavaid
andmeid ja tarkvararessursse, mis hõlmavad kõiki ELi keeli. Sellega kogutakse, ühtlustatakse ja integreeritakse
nimetatud andmed ja tarkvaraelemendid jaotatud teenusetaristusse. Platvormiga tehakse kättesaadavaks andme- ja
tarkvararessursid, mida kasutatakse mitmekeelsete teenuste või sidusteenuste
osutamiseks ettenähtud mitmekeelsete portaalide väljatöötamiseks, kohandamiseks
ja pakkumiseks, ning osades valdkondades ka arendatakse neid edasi või
laiendatakse nende võimalusi.
Ohutus ja turvalisus
Turvalisema interneti teenustetaristu
Toetuse abil osutatakse Euroopa tasandil
integreeritud ja koostalitlusvõimelisi teenuseid, mis põhinevad üldisel
teadlikkusel, ressurssidel, vahenditel ja tavadel ning mille eesmärk on anda
lastele, nende vanematele ja hooldajatele ning õpetajatele võimalus internetti
parimal viisil kasutada.
Põhiteenusplatvorm
Põhiteenusplatvorm võimaldab omandada, käitada ja
hallata jagatud andmetöötlusseadmeid, andmebaase ja tarkvaravahendeid
liikmesriikide turvalisema interneti keskuste jaoks. See hõlmab ka seksuaalse
kuritarvitamisega seotud infosisu kohta tehtud avalduste käsitlemist toetavat
tegevust, sealhulgas ühendust poliitiliste ametiasutuste ja selliste
rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Interpol, ning on vajaduse korral
abiks nimetatud infosisu eemaldamisel asjaomastelt veebisaitidelt. Platvormi
toetavad ühised andmebaasid.
Üldteenused
(a)
lastele, vanematele ja hooldajatele ettenähtud
abiliinid, kus käsitletakse parimaid interneti kasutusviise, et vältida
kahjulikust ja ebaseaduslikust infosisust ja käitumisest tulenevaid ohte, ning
toetavate tegevuste taristu;
(b)
vihjeliinid, et teavitada laste seksuaalset
kuritarvitamist käsitlevast interneti infosisust;
(c)
vahendid, et tagada juurdepääs eakohasele
infosisule ja eakohastele teenustele;
(d)
tarkvara, mille abil on lihtne kiirelt teavitada
ebaseaduslikust infosisust, sellist infosisu eemaldada ning teavitada
seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimisest ja kiusamisest;
(e)
tarkvarasüsteemid, mis võimaldavad hõlpsamini
identifitseerida laste seksuaalset kuritarvitamist käsitlevat (teavitamata)
infosisu internetis, ja tehnoloogialahendused, mis toetavad politseijuurdlusi,
eelkõige eesmärgiga identifitseerida lapsohvrid, kuriteo toimepanijad ja
sellise infosisuga kauplemine.
Elutähtsad infotaristud
Teabevahetuskanaleid ja -platvorme arendatakse ja
need võetakse kasutusele, et tõhustada valmisolekut, teabe jagamist,
koordineeritud tegutsemist ning olukordade lahendamist kogu ELis.
Põhiteenusplatvorm
Põhiteenusplatvorm koosneb riikide/valitsuste
infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade (CERTid) võrgustikust ja põhineb
põhipädevuste miinimumtingimustel. Võrgustik on ELi kodanike ja VKEde jaoks
ettenähtud Euroopa teabe jagamise ja hoiatussüsteemi (EISAS) alustala.
Üldteenused
(a)
Proaktiivsed teenused – tehnoloogiaseire ning
turvalisusega seotud teabe levitamine ja jagamine; turvalisuse hindamine;
turvaseadistusi käsitlevate suuniste jagamine; sissetungi tuvastamise teenuste
osutamine.
(b)
Reaktiivsed teenused – intsidentidega tegelemine ja
neile reageerimine; teadete ja hoiatuste edastamine; haavatavuse analüüs ja
selle käsitlemine, artefaktide käsitlemine (kvaliteetsed hoiatused uue kurivara
ja muude artefaktide kohta).
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiliste
lahenduste kasutamine arukates energiavõrkudes ja arukate energiateenuste
osutamisel
Arukate energiateenuste puhul kasutatakse
kaasaegset info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, et rahuldada kodanike (kes
võivad olla nii energiatootjad kui ka -tarbijad), energiatarnijate ja
riigiasutuste vajadusi. Arukad energiateenused
hõlmavad kodanike ja energiatarnijate vahelist suhtlust, andmete edastamist
organisatsioonide vahel ning kodanike omavahelist suhtlust. Kõnealuste teenustega avatakse uusi võimalusi nii
telekommunikatsiooni- kui ka energiaturul juba tegutsevatele ja nende uutele
osalistele (nt energiateenuse ettevõtjad). Nende
abil võivad ettevõtjad ja kodanikud teada saada oma ostuotsustega kaasneva
kasvuhoonegaaside heite.
Põhiteenusplatvormid
Kommunikatsioonitaristu, mida kasutavad tavaliselt
kommunaalettevõtjad partnerluses telekommunikatsiooniettevõtjatega, ning
vajalik infotehnoloogiline riistvara, mis peab sisalduma energiakomponentides
(nt alajaamad). Platvormid hõlmavad ka põhiteenuseid, mis võimaldavad varade
järelevalvet, toitehalduse kontrolli, automatiseerimist, andmehaldust ja
suhtlust eri osaliste (teenuseosutajad, võrguoperaatorid ja muud ettevõtjad,
tarbijad jne) vahel.
Üldteenused
Üldteenuseid osutavad tavaliselt arvukad uued ja
innovaatilised osalised, nagu energiateenuste osutajad, energiateenuse ettevõtjad,
energiavahendajad, kes võimaldavad eelkõige mitmesugustel kohalikel VKEdel
turule siseneda ja hoiavad ära jaeturu monopoliseerimise.
Kõnealused teenused võimaldavad tarbijatel hallata
oma energianõudlust, taastuvaid energiaallikaid ja salvestusvõimsust, et
optimeerida oma energiakasutust, vähendada kulutusi energiatarbimisele ja
kasvuhoonegaaside heidet, tagades samas andmete puutumatuse ja turvalisuse.
(a)
Arukate arvestite taristu, et mõõta
energiatarbimist ja edastada asjaomast teavet. Üldteenuste hulka kuuluvad ka
kliendi ruumidesse paigaldatud energiahaldusseadmed, st infotehnoloogiline
riistvara, millega ühendatakse kodude kohtvõrgud arukate arvestitega.
(b)
Tarkvaraagendid, mis on võimelised otsustama,
millal osta/müüa energiat, millal lülitada seadmeid sisse/välja vastavalt
energiatarnijate hinnasignaalidele, ilmateade, andmehaldus ja andmeside,
kontrolli- ja automaatikaseadmed ning nende võrgulahendused.
[1]               KOM(2010) 2020.
[2]               KOM(2010) 245.
[3]               KOM(2011) 500/I (lõplik) ja KOM(2011) 500/II (lõplik) (valdkondliku
poliitika arvandmed).
[4]               Lisada viide.
[5]               Arvud on esitatud 2011. aasta püsivhindades.
[6]               ELT C […], […], lk […].
[7]               ELT C […], […], lk […].
[8]               KOM(2010) 245 (lõplik)/2.
[9]               KOM(2010) 472.
[10]             KOM(2011) 500 (lõplik).
[11]             ELT C […], […], lk […].
[12]             L 251, 25.9.2010, lk 35.
[13]             ELT L 260, 3.10.2009, lk 20.
[14]             ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.
[15]             EÜT L 183, 11.7.1997, lk 12.
[16]             Nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
(millega nähakse ette ühised sätted, mis reguleerivad ühise strateegilise
raamistikuga hõlmatud Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi,
Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa
Kalandus- ja Merendusfondi, ja üldised sätted Euroopa Regionaalarengu Fondi,
Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks
määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikli 11 punktis e. KOM(2011) 615 (lõplik).
[17]             Viide internetiprotokolli kuuendat versiooni käsitlevale
teatisele: KOM(2008) 313 (lõplik) „Interneti edendamine – Tegevuskava Interneti
protokolli kuuenda versiooni (IPv6) kasutuselevõtuks Euroopas”.


Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0631

Ettepanek Nõukogu määrus millega seoses PEACE programmi kehtivusaja pikendamisega ja uute kulukohustuse assigneeringute andmisega muudetakse määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta  /* KOM/2004/0631 lõplik - AVC 2004/0224 */

	Brüssel 13.10.2004KOM(2004)631 lõplik2004/0224(AVC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega seoses PEACE programmi kehtivusaja pikendamisega ja uute kulukohustuse assigneeringute andmisega muudetakse määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEL toetab rahuprotsessi Põhja-Iirimaal ja kogu Iiri Vabariigis või osal selle territooriumist.Alates 1995. aastast on programmi PEACE strateegiline eesmärk soodustada edasiliikumist rahumeelse ja stabiilse ühiskonna poole ning edendada leppimist. Selle struktuurifondide jaoks ainulaadse ülesandega jätkatakse tööd, mis algas eriprogrammiga PEACE I, mis kehtestati aastatel 1995-1999 pärast seda, kui poolsõjaväelised organisatsioonid kuulutasid kõnealuses piirkonnas välja relvarahu. Aprillis 1998 sätestati Belfasti kokkuleppega (suure reede kokkulepe) poliitiline lahendus rahuprotsessi käivitamiseks, sealhulgas volituste üleminekuks Põhja-Iirimaa assambleele ja täitevkomiteele, mis loodi 1999. aasta lõpul.Programmi kogukulutusteks aastatel 2000–2004 on prognoositud 708 miljonit eurot, sellest 531 miljonit eurot eraldatakse neljast struktuurifondist (80% Põhja-Iirimaale ja 20% piirialadele). 15% ettenähtud kogusummast määratakse piiriüleste projektide jaoks.18. mail 2004 kirjutas Iirimaa peaminister Euroopa Komisjoni presidendile ja taotles programmile PEACE ettenähtud EÜ toetuse pikendamist kaheks aastaks (2005–2006), kuna seda peetakse rahuprotsessi ja leppimise soodustamise seisukohalt oluliseks.16. juunil 2004 vastas president Romano Prodi, et komisjon püüab innukalt kõnealuseid jõupingutusi jätkata. Ta lisas ühtlasi, et kui Euroopa Ülemkogu ei anna selleks selgesõnalisi volitusi, on komisjonil raske esitada neile püüdlustele vastavaid ettepanekuid eelarve ja õigusaktide kohta.17. ja 18. juunil 2004 kinnitas Euroopa Ülemkogu, et on teadlik Põhja Iirimaa rahuprotsessis tekkinud raskustest ning toetab kahe valitsuse jõupingutusi, mis on suunatud volitatud institutsioonide taastamisele. Et neid jõupingutusi toetada, kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles uurima võimalusi programmi PEACE II raames tehtud jõupingutuste vastavusseviimiseks struktuurifondide 2006. aastal lõpulejõudvate programmidega.2004/0224(AVC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega seoses PEACE programmi kehtivusaja pikendamisega ja uute kulukohustuse assigneeringute andmisega muudetakse määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 161,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,[2]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[3]võttes arvesse regioonide komitee arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999[5] artikli 7 lõikega 4 kehtestatakse eesmärgi nr 1 raames Põhja-Iirimaa ja Iirimaa piirialade heaks programm, mis on suunatud Põhja-Iirimaa rahuprotsessi (PEACE) toetamisele esialgu neljaaastase ajavahemiku (2000–2004) jooksul.(2) 17. ja 18. juunil 2004 Brüsselis kohtunud Euroopa Ülemkogu palus komisjonil uurida, kas programmi PEACE ja Rahvusvahelise Iirimaa Fondi tegevuse raames võetavaid meetmeid on võimalik vastavusse viia struktuurifondide 2006. aastal lõppevate programmide raames võetavate meetmetega, et hõlmata nende finantstagajärgi.(3) Et soodustada Põhja-Iirimaa rahuprotsessi, millesse programm PEACE on seni andnud originaalse ja olulise panuse, on vajalik Euroopa Ühenduse jätkuv rahaline toetus asjaomastele piirkondadele ja programmi PEACE pikendamine veel kaheks aastaks.(4) Seetõttu tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1260/1999, pikendamaks programmi PEACE rakendamist kahe aasta võrra, et see langeks kokku struktuurifondide programmitöö perioodiga,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1260/1999 muudetakse järgmiselt.1) Artiklit 7 muudetakse järgmiselt.a) Lõike 1 esimeses lõigus asendatakse summa "195“ summaga „195,1“.b) Lõike 2 teises lõikes asendatakse summa „135,9“ summaga „136“.c) Lõike 4 esimeses lõigus asendatakse aastaarvud „2000–2004“ aastaarvudega „2000–2006“.2) Määruse (EÜ) nr 1260/1999 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA“I LISASTRUKTUURIFONDIDKulukohustuste assigneeringute aastajaotus ajavahemikuks 2000–2006 (artikli 7 lõige 1)(miljonites eurodes, 1999. aasta hindade põhjal)[pic]”[1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.


				|

		52013PC0288

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse teatavate turulepääsu tingimustega seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist /* COM/2013/0288 final - 2013/0150 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ettepanek on seotud hiljuti vastuvõetud
määrusega (EL) nr 528/2012 (biotsiidide määrus), mida veel ei kohaldata.
Biotsiidide määruse analüüs on näidanud, et teatavate sätetega kaasnevad
ettenägematud tagajärjed.
Põhiprobleem seisneb selles, et biotsiidide
määruse üleminekueeskirjadega nähakse ette tahtmatu turu külmutamine kuni 11
aastaks toodetele, mida töödeldakse ELi turul lubatud, kuid ELi tasandil veel
hindamata biotsiididega. Kindlaks on tehtud ka teatavate ettevõtjate suhtes
kehtivad muud tahtmatud turutõkked. Samuti ei suuda biotsiidide määrus
määratleda kõige soodsama riskiprofiiliga toodetega seotud andmete
kaitseperioodi.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Biotsiidide eest vastutavate pädevate asutuste
eksperdirühma mitmel kohtumisel konsulteeriti sidusrühmade ja ekspertidega.
Ettepanek on leidnud neil kohtumistel laialdast toetust.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Ettepanek sisaldab sätteid, millega
kõrvaldatakse biotsiididega töödeldud uute toodete tarnijate ning biotsiidis
sisalduvate toimeainete paljude tarnijate suhtes kehtivad turutõkked.
Ettepanekus määratakse ka kõige soodsama riskiprofiiliga biotsiididega seotud
andmete kaitseperioodid.
2013/0150 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse teatavate turulepääsu
tingimustega seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012,
milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
arvamust[1],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Määruse (EL) nr 528/2012[2] artikli 19 lõige 4 punktis c on
keelatud loa andmise selliste biotsiidide elanikkonnale kättesaadavaks
tegemiseks, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006.
aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006, (mis käsitleb kemikaalide
registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega
asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse
kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ)
nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni
direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ[3]) XIII lisas sätestatud kriteeriumidele,
mille kohaselt aine on püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline (PBT) või väga püsiv
ja väga bioakumuleeruv (vPvB). Kuna aga biotsiidid on sageli segud ja vahel
tooted, kohaldatakse neid kriteeriume üksnes ainete suhtes. Määruse (EL)
nr 528/2012 artikli 19 lõike 4 punktis c tuleks viidata biotsiididele, mis
koosnevad nimetatud kriteeriumidele vastavatest ainetest, sisaldavad või
tekitavad nimetatud kriteeriumidele vastavaid aineid.
(2)       Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 19 lõike 1 punktis e ning artikli 19 lõikes 7 tuleks täpsustada, et
piirnormid, mis tuleb kehtestada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27.
oktoobri 2004. aasta määrusele (EL) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks
ettenähtud materjalide ja esemete kohta,[4]
on migratsiooni konkreetsed piirnormid.
(3)       Kuna määruse (EL)
nr 528/2012 VI lisas ei reguleerita võrdlevaid hindamisi, tuleks viide
nimetatud lisale määruse artikli 23 lõikest 3 välja jätta.
(4)       Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 35 lõikega 3 on ette nähtud, et kui kõik asjaomased liikmesriigid on
jõudnud vastastikuse tunnustamise osas referentliikmesriigiga kokkuleppele,
antakse biotsiidile luba vastavalt kas artikli 33 lõikele 4 või artikli 34
lõikele 6. Samas on sätted, mis viitavad kõikide asjaomaste liikmesriikide
poolt vastuvõetavatele otsustele anda vastastikuse tunnustamise kaudu luba,
ette nähtud artikli 33 lõikes 3 ja artikli 34 lõikes 6. Seepärast tuleks
artikli 35 lõiget 3 vastavalt muuta.
(5)       Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 45 lõike 1 teises lõigus nõutakse koos liidu loa uuendamise taotluse
esitamisega artikli 80 lõikes 1 sätestatud tasude maksmist. Kuid tasusid võib
maksta alles pärast seda, kui Euroopa Kemikaaliamet („kemikaaliamet”) on
vastavalt artikli 45 lõike 3 teisele lõigule esitanud andmed tasude määra
kohta. Seepärast ning tagamaks kooskõla artikli 7 lõikega 1, artikli 13 lõikega
1 ning artikli 43 lõikega 1, tuleks artikli 45 lõike 1 teine lõik välja jätta.
(6)       Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 60 lõike 3 esimeses ja teises lõigus viidatakse lubade andmisele
vastavalt artikli 30 lõikele 4, artikli 34 lõikele 6 või artikli 44 lõikele 4.
Sätted, mis viitavad otsustele anda lube, on siiski ette nähtud artikli 30
lõikega 1, artikli 33 lõikega 3, artikli 33 lõikega 4, artikli 34 lõikega
6, artikli 34 lõikega 7, artikli 36 lõikega 4, artikli 37 lõikega 2, artikli 37
lõikega 3 ja artikli 44 lõikega 5. Lisaks ei viidata artikli 60 lõike 3 teises
lõigus andmete kaitseperioodile, mis kehtib artikli 26 lõike 1 kohases
taotluses esitatud artikli 20 lõike 1 punktis b osutatud andmete suhtes.
Seepärast tuleks artikli 60 lõikes 3 viidata ka artikli 26 lõikele 3, artikli
30 lõikele 1, artikli 33 lõigetele 3 ja 4, artikli 34 lõigetele 6 ja 7, artikli
36 lõikele 4, artikli 37 lõigetele 2 ja 3 ja artikli 44 lõikele 5.
(7)       Et toote loataotlusi oleks
võimalik koostada toimeaine heakskiitmise kuupäevaks, nagu on ette nähtud
määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõike 3 teise lõiguga, peaks nimetatud
määruse artiklis 67 sätestatud üldsuse elektrooniline juurdepääs toimeaineid
käsitlevale teabele olema tagatud päevast, mil komisjon võtab vastu toimeaine
heakskiitmist sätestava määruse.
(8)       Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 77 lõike 1 esimese lõiguga on ette nähtud kemikaaliameti poolt
vastavalt artikli 26 lõikele 2 vastuvõetud otsuste edasikaebamise võimalus.
Kuna aga artikli 26 lõige 2 ei anna kemikaaliametile otsuste tegemise õigust,
tuleks viide nimetatud artiklile artikli 77 lõikest 1 välja jätta.
(9)       Määruse (EL) nr 528/2012
artiklis 86 viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998.
aasta direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist)[5] I lisasse kantud
toimeainetele. Täpsustada tuleks, et sätet kohaldatakse kõikide toimeainete
suhtes, mille kohta komisjon on võtnud vastu nimetatud lisasse kandmist
käsitleva direktiivi, et lisasse kandmise tingimused tuleb heaks kiita ning et
lisasse kandmise kuupäevaks loetakse heakskiitmise kuupäeva.
(10)     Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 89 lõike 2 esimeses lõigu kohaselt lubatakse liikmesriikidel kohaldada
oma kehtivat süsteemi kuni kaks aastat pärast toimeaine heakskiitmise kuupäeva.
Artikli 89 lõike 3 esimese lõigu kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kahe
aasta jooksul alates toimeaine heakskiitmise kuupäevast hakatakse andma
toodetele lube, neid muutma ja tühistama. Võttes aga arvesse aega, mida nõuavad
loaandmisprotsessi eri etapid, eriti juhul, kui liikmesriigid ei ole jätkuvalt
vastastikuse tunnustamise suhtes kokkuleppele jõudnud ning otsuse
vastuvõtmiseks tuleb küsimusega pöörduda komisjoni poole, on asjakohane
pikendada neid tähtaegu kolmele aastale ning kajatada seda pikendamist artikli
37 lõike 3 teises lõigus.
(11)     Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 89 lõike 2 esimese lõigu kohaselt võivad liikmesriigid kohaldada
olemasolevate toimeainete suhtes oma kehtivat süsteemi. Biotsiid võib sisaldada
uute heakskiidetud toimeainete ja olemasolevate veel heakskiitmata toimeainete
kombinatsiooni. Et niisugustele toodetele turulepääsu võimaldades innovatsiooni
tunnustada, peaks liikmesriikidel olema õigus kohaldada nimetatud toodete
suhtes oma kehtivaid süsteeme kuni olemasolev toimeaine on heaks kiidetud ning
toodetel on seega õigus saada luba vastavalt määrusele (EL) nr 528/2012.
(12)     Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 89 lõikega 4 ja artikli 93 lõikega 2 on ette nähtud järkjärgulise
kasutuselt kõrvaldamise ajavahemikud biotsiididele, millele luba ei anta. Samad
ajavahemikud peaksid kehtima juba turul oleva olemasoleva tootevormi kasutuselt
kõrvaldamiseks, kui luba on antud, kuid loa andmise tingimused nõuavad toote
muutmist.
(13)     Artikli 93 lõike 2 esimeses ja
teises lõigus tuleks täpsustada, et kõnealustes lõikudes sätestatud erandi
kohaldamine sõltub üksnes liikmesriikide siseriiklikest eeskirjadest.
(14)     Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 94 lõike 1 eesmärk on võimaldada turule lasta tooteid, mida on
töödeldud niisuguseid toimeaineid sisaldavate biotsiididega, mida ei ole küll
veel heaks kiidetud, kuid mida hinnatakse kas artikli 89 lõikes 1 osutatud
tööprogrammi raames või artikli 94 lõike 1 kohaselt esitatud taotluse alusel.
Viidet kogu artiklile 58 võidakse aga tõlgendada kui tahtmatut erandit artikli
58 lõigete 3 ja 4 märgistus- ja teabenõuetest. Seepärast tuleks artikli 94
lõikes 1 viidata artikli 58 lõikele 2.
(15)     Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 94 lõiget 1 kohaldatakse üksnes juba turulelastud töödeldud toodete
suhtes ning seepärast sätestatakse selles enamikule uuematele töödeldud
toodetele tahtmatu keeld, mis kestab 1. septembrist 2013 kuni viimase toodetes
sisalduva toimeaine heakskiitmiseni. Seepärast tuleks sätte kohaldamisala
laiendada, hõlmamaks uusi töödeldud tooteid. Artikli 94 lõikega 1 tuleks ette
näha ka kasutusest kõrvaldamise ajavahemik töödeldud toodetele, mille kohta ei
esitata 1. septembriks 2016 taotlust asjaomase tooteliigi toimeaine
heakskiitmiseks. Lihtsustamise huvides tuleks artikli 94 lõige 2 liita artikli
94 lõikega 1.
(16)     Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 95 lõike 1 esimeses lõiguga on ette nähtud toimeaine täieliku toimiku
esitamine. Täpsustada tuleks, et selline täielik toimik võib sisaldada
direktiivi 98/8/EÜ IIIA või IVA lisas osutatud andmeid.
(17)     Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 95 lõike 1 kolmanda lõiguga soovitakse laiendada artikli 63 lõike 3
teise lõigu kohast andmetele viitamise õigust kõikidele inimeste tervise ja
keskkonnaohu hindamiseks vajalikele uuringutele, et lubada võimalikud
asjaomased isikud kanda artikli 95 lõikes 2 osutatud nimekirja. Ilma sellise
viitamisõiguseta ei ole paljudel potentsiaalsetel asjaomastel isikutel aega, et
täita artikli 95 lõike 1 nõuded ettenähtud ajaks, et olla artikli 95 lõikes 3
osutatud kuupäevaks nimekirja kantud. Artikli 95 lõike 1 kolmas lõik ei hõlma
aga uuringuid säilimise ja käitumise kohta keskkonnas. Kuna potentsiaalsed
asjaomased isikud maksavad viitamisõiguse eest vastavalt artikli 63 lõikele 3,
peaksid nad saama seda õigust täielikult kasutada ja anda seda edasi tootelubade
taotlejatele. Seetõttu tuleks nimetatud artiklit vastavalt muuta.
(18)     Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 95 lõike 1 viienda lõiguga soovitakse piirata kaitseperioode andmete
puhul, mida võib artikli 95 lõike 1 esimese lõigu järgimiseks jagada juba 1.
septembrist 2013, enne kui neid jagatakse tootelubade taotluste põhjendamise
eesmärgil. See kehtib andmete puhul, mis on seotud aine/tooteliigi
kombinatsioonidega, mille kohta ei ole 1. septembriks 2013 direktiivi 98/8/EÜ
I lisasse kandmise otsust tehtud. Seepärast tuleks määruse artiklis 95
viidata nimetatud kuupäevale.
(19)     Vastavalt määruse (EL)
nr 528/2012 artikli 95 lõikele 2 peab kemikaaliameti poolt avaldatud
nimekiri sisaldama artikli 89 lõikes 1 osutatud tööprogrammis osalejate
nimesid. Sätte eesmärk on võimaldada neil osalejatel kasutada artiklis 95
kehtestatud kulude hüvitamise mehhanismi eeliseid. See võimalus peaks hõlmama
kõiki isikuid, kes on esitanud määrusele (EL) nr 528/2012 või direktiivile 98/8/EÜ
vastavalt täieliku toimiku või niisuguse toimiku teabekasutusnõusoleku. See
peaks hõlmama ka toimikuid, mis on esitatud aine kohta, mis ei ole ise
toimeaine, kuid mis tekitab niisuguseid toimeaineid.
(20)     Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 95 lõike 3 esimene lõik keelab turule lasta biotsiide, mis sisaldavad
toimeaineid, mille tootja või importija („asjaomane isik”) ei ole lisatud
nimetatud artiklis osutatud nimekirja. Vastavalt artikli 89 lõikele 2 ja
artikli 93 lõikele 2 lubatakse teatavad toimeained biotsiidides turule,
kuigi täielikku toimikut ei ole veel esitatud. Sellistele ainetele keeldu ei
kohaldata. Kui ükski aine tootja või importija ei ole kantud nimekirja aine
puhul, mille kohta on esitatud täielik toimik, peaks teisel isikul olema
lubatud viia seda ainet sisaldavaid biotsiide turule, tingimusel, et nimetatud
isik, biotsiidi tootja või importija esitab toimiku või toimiku
teabekasutusnõude.
(21)     Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 95 lõike 3 teise lõiguga ettenähtud biotsiidide kasutuselt kõrvaldamise
ajavahemik peaks sõltuma hetkest, mil aine on nimekirja lisatud.
(22)     Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 95 lõikes 4 sätestatakse, et artiklit 95 kohaldatakse I lisa 6.
kategoorias loetletud toimeainetele. Need ained on kantud I lisasse esitatud
täielike toimikute alusel, mille omanikele tuleks anda õigus kasutada nimetatud
artikliga kehtestatud kulude hüvitamise mehhanismi eeliseid. Edaspidi võib
selliste esitamiste alusel kanda I lisasse muid aineid. Seepärast tuleks
nimetatud määruse I lisa 6. kategooriaga reguleerida kõiki niisuguseid aineid.
(23)     Määruse (EL) nr 528/2012
V lisas esitatud kirjeldus toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides
kasutatavate toodete kohta peab olema kooskõlas määruses (EÜ) nr 1935/2004
kasutatud terminoloogiaga.
(24)     Määruse (EL) nr 528/2012
artikli 96 esimeses lõigus tuleks täpsustada, et direktiiv 98/8/EÜ
tunnistatakse kehtetuks, ilma et see mõjutaks kõikide direktiivile 98/8/EÜ
viitavate määruse (EL) nr 528/2012 sätete kohaldamist.
(25)     Seepärast tuleks määrust (EL)
nr 528/2012 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EL) nr 528/2012 muudetakse
järgmiselt.
(1)
Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:
a) lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:
„e) vajaduse korral on kehtestatud biotsiidis
sisalduvate toimeainete jääkide piirnormid toidus ja söödas vastavalt nõukogu
8. veebruari 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse
ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes*, Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 396/2005 taimses ja
loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide
piirnormide kohta**, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrusele
(EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste
toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes***, või
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiivile 2002/32/EÜ
loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta****, või on niisuguste
toimeainete kohta kehtestatud migratsiooni konkreetsed piirnormid vastavalt
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrusele (EÜ)
nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete
kohta*****.
* ELT L 37, 13.2.1993, lk 1.
** ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.
*** ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.
**** EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10.
***** ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.”;
b) lõike 4 punkt c asendatakse järgmisega:
„c) see koosneb ainest, sisaldab või tekitab
ainet, mis vastab määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIII lisas sätestatud
kriteeriumidele, mille kohaselt on aine püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline või
väga püsiv ja väga bioakumuleeruv;”;
c) lõige 7 asendatakse järgmisega:
„7. Vajaduse korral taotleb tulevane loaomanik või
tema esindaja biotsiidis sisalduvate toimeainete puhul jääkide piirnormide
kehtestamist kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 315/93, määrusega (EÜ)
nr 396/2005, määrusega (EÜ) nr 470/2009 või
direktiiviga 2002/32/EÜ, või selliste ainetega seotud migratsiooni
konkreetsete piirnormide kehtestamist kooskõlas määrusega (EÜ)
nr 1935/2004.”;
(2)
artikli 23 lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse
järgmisega:
„Taotluse saanud pädev asutus või, kui
otsustatakse liidu loa taotluse üle, komisjon keelab asendamisele kuuluvat
toimeainet sisaldava biotsiidi turul kättesaadavaks tegemise või kasutamise või
piirab seda, kui kooskõlas artiklis 24 osutatud tehniliste suunistega tehtud
võrdlev hindamine näitab, et täidetud on mõlemad järgmised kriteeriumid:”
(3)
artikli 35 lõike 3 neljas lause asendatakse
järgmisega:
„Seejärel loetakse menetlus lõpetatuks ning
referentliikmesriik ja kõik asjaomased liikmesriigid annavad biotsiidile loa
vastavalt kas artikli 33 lõikele 3 või artikli 34 lõikele 6.”;
(4)
artikli 37 lõike 3 teine lõik asendatakse
järgmisega:
„Käesoleva artikli kohase menetluse ajaks
peatatakse ajutiselt liikmesriigi kohustus anda biotsiidile luba kolme aasta
jooksul alates artikli 89 lõike 3 esimeses lõigus osutatud heakskiitmise
kuupäevast.”;
(5)
artikli 45 lõike 1 teine lõik jäetakse välja;
(6)
artikli 60 lõike 3 esimene ja teine lõik
asendatakse järgmisega:
„Üksnes olemasolevaid toimeaineid sisaldavale
biotsiidile loa saamiseks esitatud andmete kaitseperiood lõpeb kümme aastat
pärast selle kuu esimest päeva, mis järgneb artikli 26 lõike 3, artikli 30
lõike 1, artikli 33 lõike 3, artikli 33 lõike 4, artikli 34 lõike 6,
artikli 34 lõike 7, artikli 36 lõike 4, artikli 37 lõike 2, artikli 37 lõike 3
või artikli 44 lõike 5 kohase biotsiidile esmakordse loa andmist käsitleva
otsuse vastuvõtmise kuupäevale.
„Uut toimeainet sisaldavale biotsiidile loa
saamiseks esitatud andmete kaitseperiood lõpeb 15 aastat pärast selle kuu
esimest päeva, mis järgneb artikli 26 lõike 3, artikli 30 lõike 1, artikli
33 lõike 3, artikli 33 lõike 4, artikli 34 lõike 6, artikli 34 lõike 7, artikli
36 lõike 4, artikli 37 lõike 2, artikli 37 lõike 3 või artikli 44 lõike 5
kohase biotsiidile esmakordse loa andmist käsitleva otsuse vastuvõtmise
kuupäevale.”;
(7)
artikli 67 lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse
järgmisega:
„Alates kuupäevast, mil komisjon võtab vastavalt
artikli 9 lõike 1 punktile a vastu määruse, tehakse üldsusele tasuta ja
hõlpsasti kättesaadavaks kemikaaliameti või komisjoni käsutuses olev järgmine
nimetatud toimeainet käsitlev ajakohastatud teave:”;
(8)
artikli 67 lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse
järgmisega:
„Alates kuupäevast, mil komisjon võtab vastavalt
artikli 9 lõike 1 punktile a vastu määruse, välja arvatud juhul, kui andmete
esitaja esitab kooskõlas artikli 66 lõikega 4 põhjenduse, mis on pädeva asutuse
või kemikaaliameti poolt kehtivaks tunnistatud, miks selline avaldamine võib
kahjustada tema või muu asjaomase osaleja ärihuvisid, teeb kemikaaliamet
üldsusele tasuta kättesaadavaks järgmise toimeaineid käsitleva ajakohastatud
teabe:”;
(9)
artikli 77 lõike 1 esimene lõik asendatakse
järgmisega:
„Kemikaaliameti poolt vastavalt artikli 7 lõikele
2, artikli 13 lõikele 3, artikli 43 lõikele 2, artikli 45 lõikele 3, artikli 54
lõigetele 3, 4 ja 5, artikli 63 lõikele 3 ja artikli 64 lõikele 1 vastu
võetud otsuseid võib edasi kaevata määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel loodud
apellatsiooninõukogule.”;
(10)
artikkel 86 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 86
Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kantud
toimeained
Toimeained, mille kohta on komisjon vastu võtnud
direktiivi, millega need kantakse direktiivi 98/8/EÜ I lisasse, loetakse
käesoleva määruse alusel lisasse kandmise kuupäevast heakskiidetuks ja kantakse
artikli 9 lõikes 2 osutatud nimekirja. Heakskiitmine sõltub nimetatud komisjoni
direktiivides sätestatud tingimustest.”;
(11)
artiklit 89 muudetakse järgmiselt:
a) lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„Erandina käesoleva määruse artikli 17 lõikest 1,
artikli 19 lõikest 1 ja artikli 20 lõikest 1 ning ilma et see piiraks käesoleva
artikli lõigete 1 ja 3 kohaldamist, võib liikmesriik jätkata praegu kõnealuse
biotsiidi turul kättesaadavaks tegemise suhtes kehtiva süsteemi või tavade
kohaldamist kuni kolm aastat pärast viimase kõnealuse biotsiidi toimeaine
heakskiitmise kuupäeva. Liikmesriik võib oma riiklike eeskirjade kohaselt
lubada oma riigi territooriumil turul kättesaadavaks teha üksnes biotsiidi, mis
sisaldab ainult olemasolevaid toimeaineid, mida on hinnatud või hinnatakse
komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1451/2007
(direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi
teise etapi kohta) kohaselt, kuid mida ei ole veel kõnealuse tooteliigi osas
heaks kiidetud, või selliste ainete ja käesolevale määrusele vastavalt heaks
kiidetud toimeainete kombinatsioone.
** ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.”;
b) lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„Kui otsus teatava toimeaine heakskiitmise kohta
seoses konkreetse tooteliigiga on vastu võetud, tagab liikmesriik, et kolme
aasta jooksul alates heakskiitmise kuupäevast hakatakse kõnealust toimeainet
sisaldavatele ja kõnealusesse tooteliiki kuuluvatele biotsiididele lube andma
või neid muutma ja tühistama käesoleva määruse kohaselt.”;
c) lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4. Kui liikmesriigi pädev asutus otsustab lõike 3
kohaselt esitatud biotsiidiloa taotluse tagasi lükata, otsustab luba mitte anda
või otsustab kehtestada loa andmisele tingimused, mille kohaselt on vaja toodet
muuta, kohaldatakse järgmisi sätteid:
(a) biotsiidi, millele ei ole luba antud või mis –
kui see on asjakohane – ei vasta loa saamise tingimustele, ei tohi 180 päeva
pärast pädeva asutuse otsuse tegemise kuupäeva enam turul kättesaadavaks teha;
(b) biotsiidide olemasolevate varude hävitamine ja
kasutamine võib jätkuda kuni 365 päeva pärast pädeva asutuse otsuse tegemise
kuupäeva.”;
(12)
artikli 93 lõike 2 esimene ja teine lõik asendatakse
järgmisega:
„Erandina artikli 17 lõikest 1 võib liikmesriik
jätkata praegu turul kättesaadavaks tegemise suhtes kehtiva süsteemi või tavade
kohaldamist käesoleva artikli lõikes 1 osutatud biotsiidide puhul, mille kohta
on esitatud loataotlus kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1, kuni loa andmist
käsitleva otsuse vastuvõtmise kuupäevani. Juhul kui tehakse otsus luba mitte
anda või kehtestatakse loa andmise tingimused, mille kohaselt on vaja toodet
muuta, ei tohi kõnealust biotsiidi, millele ei ole luba antud või mis – kui see
on asjakohane – ei vasta loa andmise tingimustele, 180 päeva pärast sellise
otsuse tegemise kuupäeva enam turul kättesaadavaks teha.
Erandina artikli 17 lõikest 1 võib liikmesriik
jätkata praegu turul kättesaadavaks tegemise suhtes kehtiva süsteemi või tava
kohaldamist käesoleva artikli lõikes 1 osutatud biotsiidide puhul, mille kohta
ei ole esitatud loataotlust kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1, kuni 180
päeva jooksul pärast 1. septembrit 2017.”;
(13)
artiklid 94 ja 95 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 94
Töödeldud tooteid käsitlevad üleminekumeetmed
Erandina artikli 58 lõikest 2 võib turule lasta
töödeldud toodet, mida töödeldi biotsiidiga või mis sisaldab biotsiidi, mis
sisaldab ainult artikli 89 lõikes 2 osutatud toimeaineid või mille puhul
esitati avaldus asjaomase tooteliigi heakskiitmiseks hiljemalt 1. septembril
2016, või ainult selliste ainete ja artikli 58 lõikes 2 osutatud toimeainete
kombinatsiooni, kuni ühe kuupäevani järgmistest:
1.
kuni asjaomase tooteliigi heakskiitmise kuupäevani
ja biotsiidis sisalduva viimase toimeaine kasutamiseni, kui puudub otsus üht
vastavaks kasutusviisiks ettenähtud toimeainetest mitte heaks kiita;
2.
kuni 180 päeva pärast otsuse vastuvõtmist, kui on
võetud vastu otsus mitte kiita heaks üks vastavaks kasutusviisiks ettenähtud
toimeainetest.
Täiendava erandina artikli 58 lõikest 2 võib
toodet, mida töödeldi biotsiidiga või mis sisaldab biotsiidi, mis sisaldab muid
kui nimetatud artiklis või käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aineid, viia
turule kuni 1. märtsini 2017.
Artikkel 95
Toimeaine toimikule juurdepääsu käsitlevad üleminekumeetmed
1. Alates 1. septembrist 2013 avaldab ja
ajakohastab kemikaaliamet korrapäraselt nimekirja, mis hõlmab kõiki toimeaineid
ja kõiki toimeainet tekitavaid aineid, mille kohta on esitatud käesoleva
määruse II lisa või direktiivi 98/8/EÜ IVA või direktiivi 98/8/EÜ IIA lisa
ja vajaduse korral IIIA lisa nõuetele vastav toimik („täielik ainetoimik”),
mille liikmesriik on käesolevas määruses või nimetatud direktiivis ettenähtud
menetluse kaudu heaks kiitnud või kinnitanud („asjaomased ained”). Iga
asjaomase aine puhul sisaldab nimekiri ka kõiki isikuid, kes on esitanud
sellise taotluse või käesoleva lõike teise lõigu kohase taotluse
kemikaaliametile, nende isikute ülesandeid vastavalt nimetatud lõigule ning
aine nimekirja kandmise kuupäeva.
ELis asuv isik, kes toodab või impordib asjaomast
ainet eraldi või biotsiidides („aine tarnija”) võib igal ajal esitada
kemikaaliametile kas täieliku ainetoimiku, toimiku teabekasutusnõusoleku või
viite täielikule ainetoimikule, mille kõik andmekaitseperioodid on lõppenud.
Juhul kui asjaomase aine puhul ei ole esimeses
lõigus osutatud nimekirja kantud ühtegi aine tarnijat, võib selle teabe esitada
ELis asuv isik, kes toodab niisugust asjaomast ainet sisaldavat või tekitavat
biotsiidi või kes viib seda turule („toote tarnija”).
Kemikaaliamet teavitab teabe esitanud tarnijat
artikli 80 lõike 1 alusel makstavatest tasudest ning lükkab taotluse tagasi,
kui taotleja ei maksa tasusid 30 päeva jooksul. Kemikaaliamet teavitab sellest
taotluse esitajat.
Pärast artikli 80 lõikes 1 sätestatud tasude
maksmist kinnitab kemikaaliamet, kas taotlus vastab käesoleva lõike teise lõigu
nõuetele ning teavitab sellest taotluse esitajat.
2. Alates 1. septembrist 2015 ei tohi biotsiidi,
mis sisaldab või tekitab lõikes 1 osutatud nimekirja kantud asjaomast ainet,
lasta turule ega kasutada, välja arvatud juhul, kui aine tarnija või toote
tarnija on kantud lõikes 1 osutatud nimekirja.
3. Lõike 1 teise lõigu kohase taotluse esitamiseks
kohaldatakse käesoleva määruse artikli 63 lõiget 3 määruse (EÜ)
nr 1451/2007 II lisas loetletud ainetega seotud kõigi toksikoloogiliste,
ökotoksikoloogiliste ning keskkonnas säilimise ja käitumise uuringute suhtes,
sealhulgas kõigi selliste uuringute suhtes, mis ei käsitle selgroogsetega
tehtud katseid.
4. Lõikes 1 osutatud nimekirja kantud aine
tarnijal või toote tarnijal, kellele on käesoleva artikli kohaldamiseks
väljastatud teabekasutusnõusolek või antud õigus viidata uuringule lõike 3
kohaselt, on õigus lubada biotsiidiloa taotlejatel viidata kõnealusele
teabekasutusnõusolekule või kõnealusele uuringule artikli 20 lõike 1
kohaldamisel.
5. Erandina artiklist 60 lõpevad kõik
andmekaitseperioodid aine/tooteliigi kombinatsioonide puhul, mis on loetletud
määruse (EÜ) nr 1451/2007 II lisas, kuid mille puhul ei ole
direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kandmise kohta 1. septembriks 2013 otsust
vastu võetud, 31. detsembril 2025.
6. Erandina lõikest 2 võib kuni 1. septembrini
2016 või kuni üks aasta pärast aine nimekirja kandmist, – olenevalt sellest
kumb on hilisem kuupäev –, jätkata selliste biotsiidide olemasolevate varude
hävitamist või kasutamist, mis sisaldavad või tekitavad asjaomast ainet, mille
puhul ei ole ei aine tarnija ega toote tarnija lisatud lõikes 1 osutatud
nimekirja.
7. Lõikeid 1 kuni 6 ei kohaldata I lisa 1.–5. ja
7. kategoorias loetletud ainete puhul või üksnes niisuguseid aineid sisaldavate
biotsiidide puhul”;
(14)
artikli 96 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 86,
artiklite 89–93 ja artikli 95 kohaldamist, tunnistatakse direktiiv 98/8/EÜ
kehtetuks alates 1. septembrist 2013.”;
(15)
I lisa kirje „6. kategooria” asendatakse
järgmisega:
„6. kategooria – ained, mille kohta on esitatud
täielik ainetoimik”;
(16)
V lisa teine lõik pealkirja „Tooteliik 4: toidu- ja
söödaruumid” all asendatakse järgmisega:
„Tooted, mida kasutatakse lisamiseks
materjalidele, mis võivad toiduga kokku puutuda.”.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               ELT C 347, 18.12.2010,
lk 62.
[2]               ELT L 167, 27.6.2012,
lk 1.
[3]               ELT L 396, 30.12.2006,
lk 1.
[4]               ELT L 338, 13.11.2004,
lk 4.
[5]               ELT L 150, 8.6.2002,
lk 71.