               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.6.2019
            COM(2019) 269 final
            2019/0130(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu II lisa (Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) muutmise suhtes
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõuga muudetakse EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“, inkorporeerides sellesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/40/EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Eelnõuna lisatud ühiskomitee otsusega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

                  •
                        Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele toimub selle inkorporeerimise teel EMP lepingusse vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid põhinevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114 koostoimes sama lepingu artikli 218 lõikega 9.

               EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  1
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võetava seisukoha.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

               Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

                  ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

               •Proportsionaalsus

                  Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev ettepanek nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               •Vahendi valik

                  Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Direktiivi 2014/40/EL inkorporeerimine EMP lepingusse ei tohiks eelarvet mõjutada.

               5.MUU TEAVE

               Peamised EFTA taotletud kohandused

               Kohandus a. On oluline tagada, et komisjonil oleks juurdepääs andmetele ja teabele, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 7. Täpsemad kohandused tehakse vajaduse korral direktiivi 2014/40/EL rakendusakte käsitlevate ühiskomitee otsustega.

               Kohandus b. EMP EFTA riikides kehtivate põhiseaduslike piirangute tõttu ei saa komisjon vahetult tasusid sisse nõuda. Pakutud lahendus on kooskõlas EMP lepingu kahesambalise ülesehitusega.

               Kohandus c. Norra suhtes on erand suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka kasutamise keelust kehtinud alates 1994. aastast. See erand on endiselt põhjendatud, kuna suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas on Norra turul kanda kinnitanud toode, mida kasutab 14 % elanikkonnast (Norra Statistikaamet, 2017). Nagu selgitatud allpool, on statistika kohaselt Norras suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka tarbimisest ja tarbimisharjumustest tulenevate terviseriskide alal kujunenud selline olukord, et Norra soovib suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka puhul kasutusele võtta alternatiivse terviseohu hoiatuse.

               Suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka kasutamine on viimase 10–15 aasta jooksul Norras järsult suurenenud, eriti noorte hulgas. Veidi rohkem kui kümme aastat tagasi kasutasid seda vaid vähesed noored mehed ning naised seda peaaegu ei kasutanudki. Praegu kasutavad seda 33 % 16–24aastaseid Norra mehi ja 18 % naisi ning kasutajate arvu kasvu peatumist ei ennusta miski. Rootsis – teises riigis, kus suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka müük on lubatud – ei ole täheldatud samasugust tarbimise kasvu noorte naiste hulgas. Seega on tegemist Norra eripäraga.

               Norras kasutab hinnanguliselt 20 % naissoost kasutajatest suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakat ka raseduse ajal. On veenvaid tõendeid selle kohta, et suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka kasutamine raseduse ajal võib vähendada lapse sünnikaalu ning suurendada enneaegse sünnituse ja surnultsünni ohtu. Samuti on märke sellest, et see aitab kaasa vastsündinute preeklampsia tekkele ning suurendada vastsündinute hingamispuudulikkuse ning huulte ja suulae väärarengu ohtu. Kuna noored naised kasutavad suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakat üha rohkem, kasvab lähiaastatel tõenäoliselt oht, et suureneb ka seda tarbivate rasedate arv. Selle tagajärjel võib suureneda nurisünnituste ning loodete ja imikute arenguhäirete arv.

               Võttes arvesse Norra eriolukorda, peaks ta saama võimaluse kasutada alternatiivset terviseohu hoiatust Norras turule lastud suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka puhul.

               Kohandus d. Norras on suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka müük lubatud, kuna see on seal traditsiooniline tubakatoode. See erand peaks jääma jõusse.

               2019/0130 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu II lisa (Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) muutmise suhtes

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  2
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  3
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee otsustada muu hulgas muuta EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“.

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/40/EL
                  4
               .

               (4)Seetõttu tuleks EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ vastavalt muuta.

               (5)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ muutmise suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (3)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/40/EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ (parandatud väljaandes ELT L 150, 17.6.2015, lk 24).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.6.2019
            COM(2019) 269 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega muudetakse EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               […],

               millega muudetakse EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/40/EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ
                  1
                (parandatud väljaandes ELT L 150, 17.6.2015, lk 24).

               (2)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud direktiiv 2014/109/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/40/EL II lisa tubakatoodetel kasutamiseks ette nähtud pilthoiatuste kogu kehtestamisega
                  2
               .

               (3)Direktiiviga 2014/40/EL on tunnistatud kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/37/EÜ,
                  3
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

               (4)Säilitada tuleks direktiivi 2001/37/EÜ kohandus, mis on Norrale ette nähtud seoses direktiivi 2014/40/EL artikli 2 lõikes 8 määratletud tootega (suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas).

               (5)Võttes arvesse kohandust seoses direktiivi 2014/40/EL artikli 2 lõikes 8 määratletud tootega ning lähtudes Norra olukorrast, mida toetab suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka tarbimisest ja tarbimisharjumustest tulenevate terviseriskide statistika, peaks Norra saama võimaluse kasutada alternatiivset terviseohu hoiatust suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka puhul, nagu on osutatud käesoleva otsuse artikli 1 punktis c.

               (6)Seetõttu tuleks EMP lepingu II lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu II lisa XXV peatüki punkti 3 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/37/EÜ) tekst asendatakse järgmise tekstiga:

               „32014 L 0040: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/40/EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 1, parandatud väljaandes ELT L 150, 17.6.2015, lk 24), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

               - 32014 L 0109: Komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud direktiiv 2014/109/EL (ELT L 360, 17.12.2014, lk 22).

               Kohaldatakse 25. aprilli 2005. aasta ühinemisakti lisadega Bulgaariale ettenähtud üleminekukorda (VI lisa, 7. peatükk).

               Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses.

               (a)Artikli 5 lõikesse 7 lisatakse järgmine lõik:

               „Olenevalt olukorrast tagavad EFTA riigid või EFTA järelevalveamet komisjonile juurdepääsu kõigile esitatavale andmetele ja teabele.“

               (b)Artikli 7 lõikesse 13 lisatakse järgmine lõik:

               „EFTA riikides asuvate tootjate ja importijatega seotud juhtudel kogub komisjonile ettenähtud tasud EFTA järelevalveamet.“

               (c)Artikli 12 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik Norra kohta:

               „Statistika kohaselt suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka kasutamise ja tarbimisharjumustest tulenevate terviseriskide alal riigis kujunenud olukorda arvesse võttes võib Norra turule lastud suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka varustada järgmise alternatiivse terviseohu hoiatusega:

               „See tubakatoode suurendab loote tervise kahjustumise ja nurisünnituse ohtu“.“

               (d)Artiklist 17 tulenevat keeldu ei kohaldata artikli 2 lõikes 8 määratletud toote turulelaskmisele Norras. Seda erandit ei kohaldata artikli 2 lõikes 8 määratletud toote toidukaupadele sarnaneval kujul müümise keelu kohta. Norra keelab artikli 2 lõikes 8 määratletud toote ekspordi kõigisse käesoleva lepingu osalisriikidesse, välja arvatud Rootsi.

               (e)Artiklis 30 asendatakse sõnad „kuni 20. maini 2017“ EFTA riikide puhul järgmisega: „kuni ühe aasta möödumiseni kuupäevast, mil jõustub EMP ühiskomitee otsus, millega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/40/EL inkorporeeritakse EMP lepingusse“.

               Artikli 30 punktides a ja c asendatakse sõnad „enne 20. maid 2016“ EFTA riikide puhul järgmisega: „enne kuupäeva, mil jõustub EMP ühiskomitee otsus, millega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/40/EL inkorporeeritakse EMP lepingusse“.

               Artikli 30 punktis b asendatakse sõnad „enne 20. novembrit 2016“ EFTA riikide puhul järgmisega: „enne kuue kuu möödumist kuupäevast, mil jõustub EMP ühiskomitee otsus, millega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/40/EL inkorporeeritakse EMP lepingusse“.“

               Artikkel 2

               Direktiivi 2014/40/EL (parandatud väljaandes ELT L 150, 17.6.2015, lk 24) ja delegeeritud direktiivi 2014/109/EL islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub […], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on esitatud*.

                  4Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […].

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  […]

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                  […]

                     (1)

                        ELT L 127, 29.4.2014, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 360, 17.12.2014, lk 22.

                     (3)

                        ELT L 194, 18.7.2001, lk 26.

                     (4)
                  *
                        Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.9.2019
            COM(2019) 438 final
            2019/0205(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega[Laiendatud kliimakoostöö ELi, Islandi ja Norra vahel]
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Siseturu nõutava õiguskindluse ja ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

                  EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust), et võimaldada EMP EFTA riikidel (käesoleval juhul Norral ja Islandil) teha ELiga koostööd, et täita oma vastavad 2030. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid ja teha seda EMP raamistikus.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikult kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga tugevdada püsivalt ja tasakaalustatult lepinguosaliste vahelisi kaubandus- ja majandussidemeid võrdsetes konkurentsitingimustes ja järgida samu eeskirju, et luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 alusel koostoimes sama lepingu artikli 218 lõikega 9.

                  EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                     1
                   artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgneval põhjusel.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

               •Proportsionaalsus

                  Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev ettepanek nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               •Vahendi valik

                  Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Tehakse ettepanek muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et võimaldada EMP EFTA riikidel osaleda ELi raamistikus. Mõju eelarvele ei ole ette näha.

               5.MUU TEAVE

               Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               5.1.Lisamine protokolli nr 31

               Direktiiv 2003/87/EÜ on inkorporeeritud EMP lepingu XX lisasse ja muutmisdirektiiv 2018/410/EL inkorporeeritakse lisasse ühiskomitee eraldi otsusega.

               Määrustega (EL) 2018/841 ja 2018/842 on kehtestatud iga riigi lubatud heitetasemed. Nendega reguleeritakse ka riikide juurdepääsu paindlikkusmehhanismidele seoses nende sisuliste kohustuste täitmisega ja määratakse kindlaks, kuidas maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenevat kasvuhoonegaaside heidet ja sellest sektorist pärinevate kasvuhoonegaaside sidumist arvestada. Määrustega ei ole ette nähtud neis sätestatud eesmärkide saavutamise vahendeid ega kehtestatud majandustegevuses osalejate õigusi või kohustusi.

               Island ja Norra kavatsevad saavutada oma vastavad 2030. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid, kohaldades ja rakendades EMP lepingu raames tulemuslikult määrusi (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 ning direktiivi 2003/87. EMP lepingu VI osa, sealhulgas EMP lepingu artikli 78 kohaselt tagab EMP lepingu protokoll nr 31 sobiva raamistiku liidu ja EMP riikide selliseks koostööks väljaspool nelja vabadust.

               Määruste (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 inkorporeerimine EMP acquis’sse EMP lepingu protokolli nr 31 muutmisega loob samasugused õiguslikud kohustused nagu EMP lepingu lisasse inkorporeerimine. EFTA järelevalveamet ja EFTA kohus saavad protokolli nr 31 lisatud õigusaktide ja sätete järgimist jälgida ja tagada samal määral kui nende inkorporeerimisel lisasse, kui lepinguosalised nii kokku lepivad. Seepärast tehakse ettepanek kohaldada EMP lepingu VII osa, st tavamenetlusi EMP lepinguga seotud järelevalveks ja vaidluste lahendamiseks.

               See ei too siiski kaasa hilisemate õigusaktide inkorporeerimise kohustust. See vahe on Islandile ja Norrale oluline, kuna käesolev koostööotsus ei hõlma valdkondi, mille EMP lepingu osalised on kohustatud EMP acquis’sse inkorporeerima.

               Lisatud õigusakte ja sätteid ei kohaldata Liechtensteini suhtes.

               5.2.Põhjendused ja kavandatud lahendused – määrus 2018/841

               Artikli 6 lõige 2 – muutmisaeg

               Põhjendus

               Islandi puhul on metsastatud maa arvestamisel seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga järjepidevalt kasutatud 50aastast muutmisaega, mida on valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suuniste põhjal nõuetekohaselt põhjendatud ja läbi vaadatud.

               Artikli 8 lõige 7 – riiklike metsanduse arvestuskavade esitamise protsess ja tähtajad

               Põhjendus

               Maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse määruse (edaspidi „LULUCFi määrus“) artikli 8 lõigete 7–8 lisamise ning EMP lepingu VII osa ja protokolli nr 1 kohaldamise üldise kohandamise tulemusel esitavad EFTA riigid kavandatud võrdlustasemed ja nimetavad EFTA järelevalveametisse eksperdid, kuid üksnes pärast ühiskomitee otsuse jõustumist. Sellest ja ekspertidega konsulteerimise kavandatud üldisest kohandamisest tuleneb, et Euroopa Komisjon ja EFTA järelevalveamet konsulteerivad nimetatud ekspertidega samamoodi nagu komisjon konsulteerib Euroopa Liidu liikmesriikide ekspertidega.

               EFTA järelevalveamet ja Euroopa Komisjon teevad koostööd, vahetavad teavet ja konsulteerivad teineteisega EMP lepingu artikli 109 ja protokolli nr 1 kohaselt. Kui see on tehniliste hindamiste ja sellest menetlusest tulenevate tehniliste soovituste põhjal vajalik, edastavad EFTA riigid oma läbivaadatud kavandatud metsa heitkoguse võrdlustasemed EFTA järelevalveametile. EFTA riikide sellest menetlusest tulenevad metsa heitkoguse võrdlustasemed kehtestab EFTA järelevalveamet ja need lisatakse ühiskomitee otsusega EMP lepingu protokolli nr 31 LULUCFi määruse artikli 8 lõike 8 kohaste delegeeritud õigusaktide kohandustena. Kuna see menetlus ei alga ametlikult enne käesoleva ühiskomitee otsuse jõustumist ja kuna artikli 8 lõigete 6–7 kohane menetlus kestab mitu kuud, tuleb artikli 8 lõikes 7 sätestatud läbivaadatud kavandatud võrdlustasemete tähtaega kohandada, et EFTA riikidele ja EFTA järelevalveametile jääks tihedas koostöös Euroopa Komisjoniga samuti piisavalt aega selle menetluse lõpetamiseks ka EFTA riikide metsa heitkoguse võrdlustasemetega seoses.

               EMP lepingu artikli 109 ja protokolli nr 1 kohastest kohustustest ei tulene sõnaselgelt, et EFTA järelevalveamet on kohustatud avaldama EFTA riikide edastatud kavandatud metsa heitkoguse võrdlustasemed, mistõttu see sätestatakse kavandatud kohanduses sõnaselgelt.

               Artikli 13 lõike 2 punkt a – viide määrusele (EL) nr 525/2013

               Põhjendus

               Määruse (EL) 2018/841 artikli 13 lõike 2 punkti a kohaselt peavad ELi liikmesriigid selle artikli kohases majandatava metsamaa paindlikkusmeetmes osalemiseks lisama määruse (EL) nr 525/2013 artikli 4 kohaselt esitatavasse strateegiasse käimasolevad või kavandatavad spetsiifilised meetmed, et tagada metsade neeldajate ja talletajate säilimine või tõhustamine. Kuna ühiskomitee otsus on seotud üksnes 2030. aastaks seatud heitkoguste vähendamise eesmärkidega, ei kohaldata määruse (EL) nr 525/2013 artiklit 4 EFTA riikide suhtes. Selleks et tagada EFTA riikide osalemine majandatava metsamaa paindlikkusmeetmes liikmesriikidega võrdsetel alustel, kehtestatakse kavandatud kohandusega nõue, et EFTA riigid esitaksid oma maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori kohta kindlaksmääratud strateegiad.

               Artikli 15 lõige 2 – põhihaldaja poolt EFTA järelevalveametile esitatav teave

               Põhjendus

               Kavandatud kohandus selgitab EFTA järelevalveameti rolli seoses põhihaldajaga kooskõlas liidu registri määrusega (komisjoni määrus (EL) nr 389/2013), mille EMP jaoks kohandatud versioon on inkorporeeritud EMP lepingu XX lisa punkti 21ana. Neist kohandustest ilmneb, et kui tegemist on EFTA riigi pädevusse kuuluva arvestusega, kaasatakse EFTA järelevalveamet. Kavandatud kohandus on kooskõlas ka EFTA järelevalveameti rolliga vastavalt käesolevas ühiskomitee otsuses sisalduvatele EMP lepingu VII osa ja protokolli nr 1 üldistele kohandustele.

               II, III, IV ja VII lisa – tabelid

               Põhjendus

               II, III ja VII lisasse tuleks lisada asjakohane teave Islandi ja Norra kohta.

               IV lisa A osa punkti g kohaselt peavad metsa heitkoguse võrdlustasemed olema kooskõlas määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt esitatud prognoosidega. Kuna määrus (EL) nr 525/2013 ei ole EMP lepingusse inkorporeeritud, ei ole Island ja Norra olnud kohustatud määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt prognoose esitama. Euroopa Keskkonnaametile on prognoose siiski esitatud vabatahtlikult ja Islandi puhul ka vastavalt Islandi ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelisele kahepoolse lepingule, milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil
                  2
               . Seda on selgitatud lisa kavandatud kohanduses.

               Ajavahemikuks 2026–2030 ei ole samasugust kohandust vaja, sest Norra ja Island esitavad prognoosid määruse (EL) 2018/1999 artikli 18 kohaselt.

               5.3.Põhjendused ja kavandatud lahendused – määrus 2018/842

               Artikli 4 lõige 3 – võrdlusaastaks oleva 2005. aasta taseme kindlaksmääramine, et arvutada jõupingutuste jagamise määruse trajektoori lõpp-punktiks olevaks 2030. aastaks eraldatud heitkoguse absoluutsed piirmäärad

               Põhjendus

               Kasvuhoonegaaside vähendamine 2030. aastaks tuleks kindlaks määrata, lähtudes määrusega (EL) 2018/842 hõlmatud kasvuhoonegaaside heite läbivaadatud tasemest 2005. aastal, võtmata arvesse direktiivi 2003/87/EÜ (ELi heitkogustega kauplemise süsteem, HKS) I lisas loetletud tegevustest tulenevaid kasvuhoonegaase ja selliste käitiste tõendatud heitkoguseid, mis tegutsesid 2005. aastal ja liideti ELi HKSiga alles pärast 2005. aastat. Jõupingutuste jagamise määruse põhjenduse 18 kohaselt tuleks jätkata otsuses 406/2009/EÜ kindlaks määratud meetodi kohaldamist, milleks on ühe sisendina vaja 2020. aastaks eraldatud heitkogust. Norral ja Islandil neid ei ole ja seepärast ei saa neile 2030. aastaks eraldatud heitkoguse arvutamisel kasutada sama metoodikat nagu ELi liikmesriikide puhul. Artikli 4 lõiget 3 tuleks seepärast kohandada, et selgitada metoodikat, mida kasutatakse Norra ja Islandi võrdlusaasta (2005. aasta) heitkoguste kindlaksmääramiseks, võttes arvesse lepingus juba sisalduvaid HKSi väärtusi. See lihtsustab ka ajavahemikul 2021–2030 aastaks eraldatud heitkoguste arvutamist ja kindlaksmääramist käsitlevate rakendusaktide inkorporeerimist.

               EMP ühiskomitee otsus nr 152/2012, mis käsitleb ELi HKSi, sisaldab alates 2013. aastast HKSi kohaldamisalasse kuuluvate EFTA riikide paiksete käitiste HKSi heitkoguste 2005. aasta väärtusi. Neid arvnäitajaid saab kasutada nende HKSi direktiiviga hõlmatud sektorite 2005. aasta heitkoguste arvutamiseks, mis on jõupingutuste jagamise määruse puhul asjakohased.

               EFTA riikide 2005. aasta HKSi arvnäitajad, mida tuleb võtta arvesse 2030. aastaks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramisel vastavalt artikli 4 lõikele 3, on esitatud liites, mis lisatakse IV lisa järele.

               Artikli 6 lõige 1 – jõupingutuste jagamise määruse nõuete täitmiseks kehtetuks tunnistatavate lubatud heitkoguse ühikute arv

               Põhjendus

               Artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et jõupingutuste jagamise määruse nõuete täitmiseks võib ühiselt kehtetuks tunnistada kuni 100 miljonit ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikut. Lisada tuleks Islandi ja Norra maksimumarvud (vt kavandatud kohandus vi).

               Artikli 12 lõige 2 – põhihaldaja poolt EFTA järelevalveametile esitatav teave

               Põhjendus

               Kavandatud kohandus selgitab EFTA järelevalveameti rolli seoses põhihaldajaga kooskõlas liidu registri määrusega (komisjoni määrus (EL) nr 389/2013), mille EMP jaoks kohandatud versioon on inkorporeeritud EMP lepingu XX lisa punkti 21ana. Neist kohandustest ilmneb, et kui tegemist on EFTA riigi pädevusse kuuluva arvestusega, kaasatakse EFTA järelevalveamet. Kavandatud kohandus on kooskõlas ka EFTA järelevalveameti rolliga vastavalt käesolevas ühiskomitee otsuses sisalduvatele EMP lepingu VII osa ja protokolli nr 1 üldistele kohandustele.

               I, II ja III lisa

               Põhjendus

               I, II ja III lisasse tuleks lisada asjakohane teave Islandi ja Norra kohta. See põhineb ELi liikmesriikidega võrdse kohtlemise põhimõttel ja on kooskõlas komisjoni põhjendustega jõupingutuste jagamise määruse ettepanekus (COM(2016) 482 final, lk 3) ja selle aluseks olnud mõjuhinnangus.

               5.4.Põhjendused ja kavandatud lahendused – määrus 2018/1999

               Kohandused i–ii – asjakohased artiklid ja nende kohaldamine

               Põhjendus

               Määrusega (EL) 2018/1999 on kehtestatud juhtimismehhanism, et tagada energialiidu 2030. aasta ja pikaajaliste eesmärkide saavutamine kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppega. Määrus (EL) 2018/1999 kuulub paketti „Puhas energia kõikidele eurooplastele“. Määruse (EL) 2018/1999 EMPs kohaldatavust hinnatakse tavapäraste EMP menetluste kohaselt. Seda tehakse kogu paketi „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ hindamise osana.

               Määrus (EL) 2018/1999 sisaldab kavandamis- ja aruandlusnõudeid, mis hõlmavad määrustes (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 sätestatud kohustusi. Nende nõuetega asendatakse muu hulgas määrus (EL) nr 525/2013, mida ei ole EMP lepingusse inkorporeeritud.

               Ühiskomitee otsuse kohaldamisala on piiratud õigusaktidega, mis on asjakohased Islandi ja Norra vastavate 2030. aastaks seatud heitkoguste vähendamise eesmärkide rakendamise seisukohast. Määrus (EL) 2018/1999 sisaldab sätteid, mis on seotud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade ning lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannetega. Need sätted ulatuvad ühiskomitee otsuse kohaldamisalast kaugemale, kuna need hõlmavad ka energiaeesmärkide kavandamist ja aruandlust ning muid energialiidu viie mõõtme eesmärke. Seepärast neid sätteid ühiskomitee otsusesse ei lisata.

               Island ja Norra võtavad siiski vabatahtlikult kohustuse koostada riiklikud kavad, et määrata kindlaks poliitikasuunad ja meetmed nende kohustuste täitmiseks, mis on sätestatud määrustes (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 ning lisatud ühiskomitee otsusega protokolli nr 31. Kavad edastatakse 31. detsembriks 2019 ELi liikmesriikidele, komisjonile ja EFTA järelevalveametile. Island ja Norra on seda märkinud deklaratsioonis EMP ühiskomitee otsusega nr [käesolev otsus] seotud riiklike kavade kohta.

               Läbipaistva ja ühtse järelevalve-, aruandlus- ja ühiskomitee otsusega võetud kohustuste täitmise süsteemi loomiseks tehakse ettepanek lisada määruse (EL) 2018/1999 sätted, mis on vajalikud määruste (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 rakendamiseks. See lisamine ei piira määruse (EL) 2018/1999 EMPs kohaldatavuse hindamist. Määruse (EL) 2018/1999 olulised sätted tuleb lisada arusaadavalt ja õiguslikult korrektselt. Tehakse ettepanek teha seda samal viisil, nagu lepingu protokolli nr 47 lisati veinikaubandust käsitlevad sätted, mis sisalduvad ELi õigusaktides põllumajandustoodete ühise turukorralduse kohta. See tähendab nende määruse (EL) 2018/1999 artiklite loetlemist, mida kohaldatakse. Mõnda sätet tuleb veidi kohandada, et see sobiks ühiskomitee otsuse kohaldamisalasse, samal ajal kui teised lisatakse kohandusteta.

               Lisatud artiklitega kindlustatakse täielik aruandlus kasvuhoonegaaside inventuuriandmete, kasvuhoonegaasidealaste poliitikasuundade ja meetmete ning prognooside kohta.

               Peale selle lisatakse nõuete täitmise tagamiseks vajalikud artiklid põhjalike läbivaatamiste korraldamiseks vastavalt määrustele (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842.

               Artikkel 2 sisaldab määruses (EL) 2018/1999 kasutatud mõistete loetelu. Need on mõisted, mis on asjakohased määruste (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 rakendamise seisukohast. Mõned mõisted viitavad ka otsuse kohaldamisalasse mittekuuluvatele teemadele. Kohandus piirab mõistete kohaldamist käesoleva ühiskomitee otsuse kohaldamisalaga.

               Artikli 26 lõige 4 – kasvuhoonegaaside inventuuriandmed

               Põhjendus

               Artikli 26 lõikega 4 on kehtestatud liikmesriikide kohustus esitada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile riiklik inventuuriaruanne. Selliste aruannete esitamine on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist tulenev kohustus. Island ja Norra on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sõltumatud osalised. Island ja Norra esitavad riiklikud inventuuriaruanded vastavalt oma ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist tulenevatele kohustustele.

               Kuna ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile iga aasta 15. aprilliks esitatavad lõplikud kasvuhoonegaaside inventuuriandmed on määruste (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 nõuete täitmiseks olulised, tagatakse kohandusega, et Island ja Norra edastavad esitatud andmete koopia EFTA järelevalveametile liikmesriikidega samal kuupäeval.

               Artikkel 41 – liikmesriikide ja Euroopa Liidu koostöö

               Põhjendus

               Artikliga 41 reguleeritakse liikmesriikide ja liidu koostööd seoses määrusega (EL) 2018/1999 hõlmatud kohustuste koguulatusega. Kohandusega tagatakse, et see koostöö piirdub ühiskomitee otsuse kohaldamisalaga.

               Artikkel 42 – Euroopa Keskkonnaameti abi

               Põhjendus

               Artiklis 42 on sätestatud, et Euroopa Keskkonnaamet abistab komisjoni artiklitega 15–21, 26, 28–29, 37–39 ja 41 seotud töös. Kohandusega tagatakse, et see abi piirdub ühiskomitee otsuse kohaldamisalaga.

               5.5.Põhjendused ja kavandatud lahendused – määrus (EL) nr 525/2013

               Artikkel 7 ja artikli 19 lõiked 1 ja 3 – inventuuriandmed ja põhjalik läbivaatamine

               Põhjendus

               Määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 kohase põhjaliku läbivaatamise tegemiseks 2020. aastal tuleb lisada määruse (EL) nr 525/2013 kahe artikli osad. Määrusega (EL) 2018/1999 tunnistatakse määrus (EL) nr 525/2013 kehtetuks alates 1. jaanuarist 2021 ja seega ei kohaldata määruse (EL) 2018/1999 kohaseid aruandluskohustusi Islandi ja Norra suhtes enne 2021. aastat. Seepärast on vaja lisada määruse (EL) nr 525/2013 kahe artikli osad, et kehtestada kohustus esitada vajalikud inventuuriandmed ja korraldada 2020. aastal põhjalik läbivaatamine.

               Vajalikud artiklid lisatakse ühiskomitee otsusele loeteluga, milles on märgitud, milliseid artikleid kohaldatakse. Kohaldatakse üksnes artiklite neid osi, mis on seotud määruse (EL) 2018/842 rakendamisega. Islandit ja Norrat kohustatakse esitama asjakohased andmed määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõikes 3 osutatud põhjalikuks läbivaatamiseks 2020. aastal. Peale selle tagab artikli 19 lõigete 1 ja 3 lisamine, et põhjalik läbivaatamine tehakse neis lõigetes kindlaksmääratud menetluste kohaselt.

               Sätteid kohaldatakse üksnes selles ulatuses, milles need on seotud määruse (EL) 2018/842 rakendamisega.

               5.6.Põhjendused ja kavandatud lahendused – rakendusmäärus 749/2014

               Artiklid 3–5, 7–10, 12–14, 16, 29, 32–34, 36–37 ning I–VIII lisa ja XVI lisa tabel 2

               Põhjendus

               Kuna määruse (EL) nr 525/2013 artikkel 7 ning artikli 19 lõiked 1 ja 3 lisatakse määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 kohase põhjaliku läbivaatamise tegemiseks, on vaja lisada ka rakendussätted rakendusmäärusest 749/2014 määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt liikmesriikide esitatava teabe struktuuri, vormi, esitamise ja ülevaatamise kohta.

               Sätteid kohaldatakse üksnes selles ulatuses, milles need on seotud määruse (EL) 2018/842 rakendamisega.

               5.7.Põhjendus ja kavandatud lahendused – üldised kohandused (EMP lepingu VII osa ja protokolli nr 1 kohaldamine, viited ELi õigusaktidele, komitees osalemine, ekspertidega konsulteerimine, Euroopa Keskkonnaameti abi ja Liechtensteini suhtes mittekohaldamine)

               Põhjendus

               Kuna artikli 79 lõikest 3 ilmneb, et EMP lepingu VII osa „Institutsioonilised sätted“ kohaldatakse EMP lepingu VI osa ja protokolli nr 31 suhtes üksnes juhul, kui nii on sõnaselgelt ette nähtud, ja kuna sõnaselgelt on ette nähtud üksnes otsustamist käsitlevate sätete kohaldamine (vrd artikkel 98), tehakse ettepanek teha kohandus b, et tagada VII osa kohaldamine ning seega järelevalve ja nõuete täitmise tagamine EFTA järelevalveameti ja EFTA kohtu poolt, nagu on selgitatud eespool seoses sätete lisamisega protokolli nr 31.

               Kuna protokolli nr 1 EMP lepingu horisontaalsete kohanduste kohta kohaldatakse algselt üksnes EMP lepingu lisades viidatud õigusaktide sätete suhtes, tehakse ettepanek teha kohandus c, et see oleks kohaldatav ka protokollis nr 31 viidatud õigusaktide sätete suhtes, mis lisatakse ühiskomitee otsusega.

               Ühiskomitee otsusega protokolli nr 31 lisatud õigusaktide sätetes on viidatud ka sellistele Euroopa või liidu õigusaktidele, eeskirjadele, poliitikasuundadele ja meetmetele, mis ei ole EMP lepingu osaks. Tehakse ettepanek teha kohandus d, et oleks selge, et neid kohaldatakse üksnes selles ulatuses ja sellel kujul, nagu need on lepingusse inkorporeeritud.

               EFTA riikide osalemine kliimamuutuste komitees ja konsulteerimine EFTA riikide ekspertidega samadel alustel nagu ELi liikmesriikide ekspertidega on vajalik ühiskomitee otsusega ette nähtud koostöö toimimiseks. Näiteks (nagu on selgitatud eespool seoses määruse (EL) 2018/841 (LULUCFi määrus) artikli 8 lõike 7 kavandatud kohandusega, mis hõlmab riiklike metsanduse arvestuskavade ja metsa heitkoguse võrdlustasemete kehtestamist) on EFTA riikide ekspertidega vaja konsulteerida selleks, et tagada vajalik sisend, konsultatsioonid ja koostöö ning seeläbi käesoleva ühiskomitee otsusega protokolli nr 31 lisatud õigusaktide sätete ühetaoline rakendamine ja kohaldamine. Kavandatud kohandustega e ja f tagatakse selline osalemine ja ka selleteemaline konsulteerimine.

               Kuna kohaldatakse EMP lepingu VII osa sätteid, jälgib EFTA järelevalveamet ühiskomitee otsusest tulenevate kohustuste täitmist Islandi ja Norra poolt. Kavandatud kohandusega g tagatakse, et Euroopa Keskkonnaamet abistab EFTA järelevalveametit tema töös otsusest tulenevate kohustuste täitmiseks, näiteks põhjaliku läbivaatamise tegemisel ning Islandi ja Norra esitatava teabe kvaliteedi tagamisel.

               Kuna ühiskomitee otsusega ette nähtud laiendatud koostöös osalevad üksnes Island ja Norra, sätestatakse kavandatud kohanduses h, et seda ei kohaldata Liechtensteini suhtes.

               2019/0205 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel
                  EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega

                  [Laiendatud kliimakoostöö ELi, Islandi ja Norra vahel]

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 191 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  3
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee otsustada muuta muu hulgas EMP lepingu protokolli nr 31.

               (3)EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab teatavaid sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (4)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd liidu meetmete raames nii, et see hõlmaks määrusi (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 ning määruse (EL) 2018/1999, määruse (EL) 525/2013 ja rakendusmääruse (EL) 794/2014 asjaomaseid sätteid.

               (5)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealust laiendatud koostööd võimaldada.

               (6)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) kavandatud muutmise suhtes põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (2)

                        ELT L 207, 4.8.2015, lk 1.

                     (3)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.9.2019
            COM(2019) 438 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega[Laiendatud kliimakoostöö ELi, Islandi ja Norra vahel]

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               […],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liit, Island ja Norra on võtnud kohustuse vähendada oma kasvuhoonegaaside heite üldkogust, et hoida maailma keskmise õhutemperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi õhutemperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega.

               (2)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL
                  1
               .

               (3)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013
                  2
               .

               (4)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määruse (EL) 2018/1999 (milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013)
                  3
                teatavaid sätteid, mis on vajalikud määruste (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 rakendamiseks.

               (5)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määruse (EL) nr 525/2013 (kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta)
                  4
                teatavaid sätteid, mis on vajalikud määruse (EL) 2018/842 rakendamiseks.

               (6)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks komisjoni 30. juuni 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 749/2014 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt liikmesriikide esitatava teabe struktuuri, vormi, esitamise ja ülevaatamise kohta)
                  5
                teatavaid sätteid, mis on vajalikud määruse (EL) 2018/842 rakendamiseks.

               (7)Island ja Norra võtavad käesoleva otsusega meetmeid, et saavutada oma heite vähendamise eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 40 % võrreldes 1990. aasta tasemega.

               (8)Käesoleva otsusega ei piirata Pariisi kokkuleppe ELi-, Islandi- ja Norra-poolset rakendamist.

               (9)Eelarveküsimusi EMP leping ei käsitle. Määruse (EL) 2018/842 artikli 5 lõike 6 kohaldamine ei piira seega EMP lepingu kohaldamisala.

               (10)EFTA järelevalveamet peaks käesoleva otsuse kohast Islandi ja Norraga seotud ülesannete täitmist komisjoniga tihedalt kooskõlastama.

               (11)EFTA järelevalveameti ja EFTA kohtu käesoleva otsuse kohased volitused piirduvad käesoleva otsusega võetud kohustustega.

               (12)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealust laiendatud koostööd võimaldada,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artikli 3 („Keskkond“) lõike 7 järele lisatakse järgmine lõige:

               „8. a) Island ja Norra saavutavad oma vastavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 kooskõlas järgmiste õigusaktidega:

               –32018 R 0841: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

               Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

               i)Artikli 6 lõikes 2 asendatakse sõnad „30 aastat“ Islandi puhul sõnadega „50 aastat“.

               ii)Artikli 8 lõikesse 7 lisatakse järgmine tekst:

               „EFTA riigid edastavad oma läbivaadatud kavandatud metsa heitkoguse võrdlustasemed ajavahemiku 2021–2025 kohta EFTA järelevalveametile hiljemalt üheksa kuud pärast EMP ühiskomitee […] otsuse nr xx/xxxx [käesolev otsus] jõustumist. EFTA järelevalveamet avaldab EFTA riikide edastatud kavandatud metsa heitkoguse võrdlustasemed.“

               iii)Artikli 13 lõike 2 punkt a sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

               „EFTA riik on esitanud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori kohta allpool täpsustatud strateegia vähemalt 30aastase perspektiiviga, sealhulgas ka käimasolevad või kavandatavad spetsiifilised meetmed, et tagada metsade neeldajate ja talletajate säilimine või tõhustamine.

               1. Iga EFTA riik koostab ja esitab 1. jaanuariks 2020 EFTA järelevalveametile maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori strateegia vähemalt 30aastase perspektiiviga. EFTA riigid peaksid neid strateegiaid vajaduse korral 1. jaanuariks 2025 ajakohastama.

               2. EFTA riikide strateegiad aitavad:

               a) täita ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Pariisi kokkuleppest tulenevat EFTA riikide kohustust vähendada inimtekkelist kasvuhoonegaaside heidet ja suurendada nende neeldajates sidumist ning edendada suuremat CO2 sidumist;

               b) saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärki hoida maailma keskmise õhutemperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi õhutemperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega;

               c) saavutada pikaajaline kasvuhoonegaaside heite vähenemine ja nende suurem neeldajates sidumine maakasutuse ja metsanduse sektoris asjakohasel määral ja kooskõlas eesmärgiga vähendada kulutõhusalt EFTA riikide kasvuhoonegaaside heidet valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) arvates vajalikul määral ning suurendada kasvuhoonegaaside neeldajates sidumist, püüeldes Pariisi kokkuleppes esitatud temperatuurieesmärkide poole, et saavutada käesoleva sajandi teisel poolel tasakaal inimtekkeliste heitkoguste ja kasvuhoonegaaside neeldajates sidumise vahel, järgides võrdse kohtlemise põhimõtet ning lähtudes kestliku arengu saavutamisest ja püüdes likvideerida vaesust.

               3. EFTA riikide strateegiad hõlmavad:

               a) maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest (maakasutus ja metsandus) tuleneva heite vähendamist ja selle sidumise tõhustamist, võttes arvesse selle sektori bioenergiat ja biomaterjale;

               b) niivõrd kui see on maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse puhul asjakohane, seoseid muude pikaajaliste riiklike eesmärkide, kavandamise ning muude poliitikasuundade ja meetmetega.

               4. EFTA riigid teevad oma vastavad strateegiad ja kõik nende muudatused viivitamata üldsusele kättesaadavaks.

               5. EFTA järelevalveamet hindab, kas EFTA riikide strateegiad on käesoleva artikli nõuete täitmise dokumenteerimiseks piisavad.

               6. EFTA riikide maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori strateegiad peaksid sisaldama järgmisi elemente.

               A. ÜLEVAADE JA STRATEEGIATE VÄLJATÖÖTAMISE PROTSESS

               A.1. Kokkuvõte

               A.2. Õiguslik ja poliitiline kontekst, sealhulgas vajaduse korral soovituslikud vahe-eesmärgid aastateks 2040 ja 2050

               B. SISUKORD

               B.1. MAAKASUTUS, MAAKASUTUSE MUUTUS JA METSANDUS (MAAKASUTUS JA METSANDUS)

               B.1.1. 2050. aastani kavandatud heite vähendamine ja selle sidumise suurendamine

               B.1.2. Võimaluse korral eeldatavad heitkogused allikate ja kasvuhoonegaaside kaupa

               B.1.3. Kavandatud heite vähendamise võimalused ja neeldajate tõhustamise võimalused

               B.1.4. Niivõrd kui see on metsade neeldajate ja talletajate säilitamiseks või tõhustamiseks asjakohane, kohanemispoliitika ja -meetmed

               B.1.5. Metsa biomassi turunõudluse ja metsaraiele avalduva mõjuga seotud aspektid

               B.1.6. Vastavalt vajadusele modelleerimise (sh prognooside) ja/või analüüsi, näitajate jne üksikasjad.“

               iv)Artikli 15 lõikesse 2 lisatakse järgmine tekst:

               „Põhihaldaja on pädev täitma käesolevas artiklis osutatud ülesandeid seoses EFTA riikidega. EFTA järelevalveametit teavitatakse, kui põhihaldaja blokeerib EFTA riikidega seotud või nende tehtava tehingu.“

               v)II lisa tabelisse lisatakse järgmine tekst:

               „Island 0,5102

               Norra 0,1105“

               vi)III lisa tabelisse lisatakse järgmine tekst:

               „Island1990

               Norra1990“

               vii) IV lisa A osa punkti g lisatakse järgmine tekst:

                     6
                  „EFTA riikide puhul on ajavahemiku 2021–2025 võrdlustasemed kooskõlas prognoosidega, mis on esitatud Euroopa Keskkonnaametile vabatahtlikult määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt ja Islandi puhul ka vastavalt Islandi ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelisele kahepoolsele lepingule, milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil.“

               viii)VII lisa tabelisse lisatakse järgmine tekst:

               „Island–0,0224-0,0045

               Norra–29,6–35,5“

               –32018 R 0842: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

               Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

               i)Artikli 4 lõikesse 3 lisatakse EFTA riikide kohta järgmine tekst:

               „EFTA riikidele ajavahemikuks 2021–2030 aastaks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramisel CO2-ekvivalenttonnides, nagu on sätestatud käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2, võetakse 2030. aastaks eraldatud heitkoguste võrdlusaasta (2005. aasta) puhul aluseks 2005. aasta kasvuhoonegaaside koguheite (mis on saadud sellise põhjaliku läbivaatamise tulemusel, mille käigus käsitatakse lennunduse CO2-heite väärtust võrdsena nulliga) ja 2013. aasta HKSi kohaldamisalasse kuuluvate 2005. aasta ELi HKSi paiksete käitiste heitkoguste (mis on esitatud EMP ühiskomitee 26. juuli 2012. aasta otsuse nr 152/2012
                  7
                liite B osas) vahe, mida on kohandatud globaalse soojendamise potentsiaalide väärtustega, mis on vastu võetud määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 lõike 6 punktis b osutatud delegeeritud õigusaktiga või – kuni delegeeritud õigusakti kohaldamise alguseni – mis on kindlaks määratud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes. 2005. aasta ELi HKSi paiksete käitiste heitkoguste arvnäitajad, mis on esitatud EMP ühiskomitee otsuses nr 152/2012 (teises hindamisaruandes) ja samad arvnäitajad, mille väärtusi on ajakohastatud globaalse soojendamise potentsiaalide põhjal (neljandas hindamisaruandes), mida tuleb käesoleva artikli kohaselt ajavahemikuks 2021–2030 aastaks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramisel arvesse võtta, on esitatud liites.“

               ii)IV lisa järele lisatakse järgmine liide:

               „Liide

               EFTA riikide paiksete käitiste 2005. aasta ELi HKSi heitkoguste arvnäitajad, mis on esitatud EMP ühiskomitee otsuses nr 152/2012 (teises hindamisaruandes) ja samad arvnäitajad, mille väärtusi on ajakohastatud globaalse soojendamise potentsiaalide põhjal (neljandas hindamisaruandes), mida tuleb artikli 4 lõike 3 kohaselt ajavahemikuks 2021–2030 aastaks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramisel arvesse võtta.

               Tabel 1. Norra 2005. aasta HKSi heitkogused

                         Kasvuhoonegaas (tonnides)

                        CO2-ekvivalent (2. hindamisaruanne)

                        CO2-ekvivalent (4. hindamisaruanne)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        23 090 000

                        23 090 000

                        N2O

                        1 955 000

                        1 880 000

                        6 308

                        PFC

                        829 000

                        955 000

                        CF4

                        116,698

                        C2F6

                        7,616

                        Kokku

                        25 874 000

                        25 925 000

               Tabel 2. Islandi 2005. aasta HKSi heitkogused

                        Kasvuhoonegaas (tonnides)

                        CO2-ekvivalent (2. hindamisaruanne)

                        CO2-ekvivalent (4. hindamisaruanne)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        909 132

                        909 132

                        PFC

                        26 709

                        31 105

                        CF4

                        3,508

                        C2F6

                        0,424

                        Kokku

                        935 841

                        940 237

               iii)Artikli 6 lõikes 1 asendatakse sõnad „100 miljonit ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikut“ sõnadega „107 miljonit ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikut“.

               iv)Artikli 12 lõikesse 2 lisatakse järgmine tekst:

               „Põhihaldaja on pädev täitma käesolevas artiklis osutatud ülesandeid seoses EFTA riikidega. EFTA järelevalveametit teavitatakse, kui põhihaldaja blokeerib EFTA riikidega seotud või nende tehtava tehingu.“

               v)I lisa tabelisse lisatakse järgmine tekst:

               „Island
                     –29 %

               Norra
                     –40 %“

               vi)II lisa tabelisse lisatakse järgmine tekst:

               „Island

                     4 %

               Norra

                     2 %“

               vii)III lisa tabelit muudetakse järgmiselt:

               (a)tabelisse lisatakse järgmine tekst:

               „Island

                     0,2

               Norra

                     1,6“

               (b)Maksimaalne kogusumma „280“ asendatakse numbriga „281,8“.

               –32018 R 1999: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

               Selle määruse kohaldatavad sätted on loetletud allpool ja neid loetakse käesolevas lepingus järgmises kohanduses:

               i)Kohaldatakse vaid järgmisi määruse sätteid:

               artikli 2 lõiked 1–10, 12–13, 15–17, artikkel 18, artikli 26 lõiked 2–7, artikli 29 lõike 5 punkt b, artiklid 37–42, artikli 44 lõike 1 punkt a, artikli 44 lõiked 2–3 ja 6, artiklid 57–58 ning V–VII ja XII–XIII lisa.

               ii)Artikli 2 lõikeid 1–10, 12–13 ja 15–17 kohaldatakse käesoleva lõike kohaldamisel EFTA riikide suhtes üksnes niivõrd, kuivõrd need on seotud määruste (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 rakendamisega.

               iii)Artikli 26 lõiget 4 kohandatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

               „Island ja Norra esitavad EFTA järelevalveametile iga aasta 15. aprilliks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile lõike 3 kohaselt esitatud kasvuhoonegaaside inventuuri lõplike andmete koopia.“

               iv)Artiklit 41 kohaldatakse EFTA riikide suhtes üksnes niivõrd, kuivõrd artiklis mainitud sätetele või nende osadele on [käesolevas otsuses] viidatud või kuivõrd see on [käesolevas otsuses] ette nähtud.

               v)Artikli 42 esimese lause järele lisatakse EFTA riikide jaoks järgmine lause:

               „Euroopa Keskkonnaamet abistab EFTA järelevalveametit üksnes töös, mis on seotud artikliga 18, artikli 26 lõigetega 2–7, artikli 29 lõike 5 punktiga b, artiklitega 37–39 ja artikliga 41.“

               –32013 R 0525: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 13).

               Selle määruse kohaldatavad sätted on loetletud allpool ja neid loetakse käesolevas lepingus järgmises kohanduses:

               i)Kohaldatakse vaid järgmisi määruse sätteid:

               artikkel 7 ning artikli 19 lõiked 1 ja 3.

               ii)Artiklit 7 ning artikli 19 lõikeid 1 ja 3 kohaldatakse käesoleva lõike kohaldamisel EFTA riikide suhtes ainult niivõrd, kuivõrd need on seotud määruse (EL) 2018/842 rakendamisega.

               –32014 R 0749: komisjoni 30. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 749/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt liikmesriikide esitatava teabe struktuuri, vormi, esitamise ja ülevaatamise kohta (ELT L 203, 11.7.2014, lk 23).

               Selle määruse kohaldatavad sätted on loetletud allpool ja neid loetakse käesolevas lepingus järgmises kohanduses:

               i)Kohaldatakse vaid järgmisi määruse sätteid:

               artiklid 3–5, 7–10, 12–14, 16, 29, 32–34, 36–37, I–VIII lisa ja XVI lisa tabel 2.

               ii)Artikleid 3–5, 7–10, 12–14, 16, 29, 32–34, 36–37 ning I–VIII lisa ja XVI lisa tabelit 2 kohaldatakse käesoleva lõike kohaldamisel EFTA riikide suhtes üksnes niivõrd, kuivõrd need on seotud määruse (EL) 2018/842 rakendamisega.

               b)Vastavalt EMP lepingu artikli 79 lõikele 3 kohaldatakse käesoleva lõike suhtes lepingu VII osa („Institutsioonilised sätted“).

               c)EMP lepingu protokolli nr 1 (horisontaalsete kohanduste kohta) kohaldatakse käesoleva lõike suhtes mutatis mutandis.

               d)Käesolevas lõikes viidatud või sisalduvates õigusaktides ja sätetes sisalduvaid viiteid liidu õigusaktidele, eeskirjadele, poliitikasuundadele ja meetmetele kohaldatakse sellises ulatuses ja vormis, nagu asjaomased õigusaktid, eeskirjad, poliitikasuunad ja meetmed on inkorporeeritud käesolevasse lepingusse.

               e)Island ja Norra osalevad kliimamuutuste komitee töös täiel määral vastavalt käesolevas lõikes viidatud või sisalduvatele õigusaktidele ja sätetele, kuid neil ei ole hääleõigust.

               f) Kui komisjon konsulteerib käesolevas lõikes viidatud või sisalduvate õigusaktide ja sätete kohaselt liikmesriikide määratud ekspertidega, konsulteerib ta samadel alustel EFTA riikide määratud ekspertidega.

               g)Euroopa Keskkonnaamet abistab EFTA järelevalveametit määruste (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 kohases töös.

               h)Käesolevat lõiget ei kohaldata Liechtensteini suhtes.“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub […], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud
                  8*.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […]

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  […]

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                  […]

               Islandi ja Norra deklaratsioon

               EMP ühiskomitee otsusega nr [käesolev otsus] seotud riiklike kavade kohta

               Island ja Norra koostavad vabatahtlikult riiklikud kavad, milles on kirjeldatud, kuidas Island ja Norra kavatsevad täita kohustusi, mille nad on võtnud järgmiste õigusaktide lisamisega EMP lepingu protokolli nr 31:

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (LULUCFi määrus);

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (jõupingutuste jagamise määrus).

               Island ja Norra koostavad oma vastavad riiklikud kavad ja teevad need 31. detsembriks 2019 ELi liikmesriikidele, Euroopa Komisjonile, EFTA järelevalveametile ja üldsusele kättesaadavaks.

               Kavad sisaldavad järgmisi põhielemente:

               · kava kokkuvõte;

               ·ülevaade praegusest riiklikust kliimapoliitikast;

               ·riikliku jõupingutuste jagamise eesmärgi ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse kohustuse kirjeldus;

               ·jõupingutuste jagamise eesmärgi saavutamiseks ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse kohustuse täitmiseks ette nähtud peamiste olemasolevate ja kavandatud poliitikasuundade ja meetmete kirjeldus;

               ·riigi praeguse kasvuhoonegaaside heite ja sidumise kirjeldus ning jõupingutuste jagamise eesmärgi ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse kohustusega seotud prognoosid juba olemasolevate poliitikasuundade ja meetmete põhjal;

               ·jõupingutuste jagamise eesmärgi saavutamiseks ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse kohustuste täitmiseks kavandatud riiklike poliitikasuundade ja meetmete mõju hinnang võrreldes olemasolevatel poliitikasuundadel ja meetmetel põhinevate prognoosidega. Selles on kirjeldatud ka olemasolevate ja kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoimet.

                     (1)

                        ELT L 156, 19.6.2018, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 156, 19.6.2018, lk 26.

                     (3)

                        ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

                     (4)

                        ELT L 165, 18.6.2013, lk 13.

                     (5)

                        ELT L 203, 11.7.2014, lk 23.

                     (6)

                        ELT L 207, 4.8.2015, lk 1.

                     (7)

                        ELT L 309, 8.11.2012, lk 38.

                     (8)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.2.2019
            COM(2019) 56 final
            2019/0028(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) üldkogu 14. istungjärgul seoses OTIFi peasekretäri valimisega ajavahemikuks 8. aprillist 2019 kuni 31. detsembrini 2021

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) üldkogu 14. istungjärgul (mis toimub 27. veebruaril 2019) võetav seisukoht seoses OTIFi peasekretäri valimisega ajavahemikuks 8. aprillist 2019 kuni 31. detsembrini 2021. Istungidokumendid on kättesaadavad (juurdepääsuloa olemasolu korral) OTIFi veebisaidil aadressil

                  http://extranet.otif.org/en/?page_id=1083

               .

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rahvusvahelise raudteeveo konventsioon (COTIF)

               COTIFiga
                  1
                reguleeritakse OTIFi töökorraldust, eesmärke, volitusi, suhteid OTIFi liikmesriikidega ja tegevust üldiselt.

               Konventsioon koosneb põhiosast ja seitsmest lisast, millega on kehtestatud ühetaoline raudteeõigus, st tehnilised ja funktsionaalsed nõuded ning näidislepingud: reisijate ja pagasi rahvusvahelise raudteeveo leping, kaupade rahvusvahelise raudteeveo leping, ohtlike kaupade rahvusvaheline raudteevedu, veeremite kasutamist rahvusvahelises raudteeliikluses käsitlev leping, taristu kasutamist rahvusvahelises raudteeliikluses käsitlev leping, rahvusvahelises liikluses kasutatava raudteematerjali suhtes kohaldatavate tehniliste standardite kehtestamine ja ühtsete tehniliste nõuete vastuvõtmine, rahvusvahelises liikluses kasutatavale raudteematerjalile tehnilise kasutusloa andmine.

               COTIFiga on liitunud 50 riiki, sealhulgas 26 ELi liikmesriiki, st kõik peale Küprose ja Malta. Alates 2011. aastast on COTIFi osaline ka Euroopa Liit.

               2.2.Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) vaheline leping

               Nõukogu võttis 16. juunil 2011 vastu otsuse 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 51, 23.2.2013, lk 1). Leping jõustus 1. juulil 2011. Nõukogu otsuses on kindlaks määratud, et OTIFi istungitel esindab liitu komisjon. Samuti sisaldab see liidu deklaratsiooni pädevuse teostamise kohta ning nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni sisekorda OTIFi raames toimuvate menetluste jaoks.

               2.3.OTIFi üldkogu

               OTIFi üldkogu on OTIFi kõrgeim otsuseid tegev organ. Üldkogu võtab vastu otsuseid konventsiooni muutmise ettepanekute kohta. Juhtumist sõltuvalt peavad kas kaks kolmandikku või pooled OTIFi liikmesriikidest vastuvõetud muudatused heaks kiitma.

               Vastavalt COTIFi artikli 14 lõike 2 punktile c on üldkogu pädev valima kolmeks aastaks peasekretäri, keda võib kõige enam kaks korda tagasi valida (COTIFi artikli 21 lõige 2). Üldkogu kodukorras (artikli 21 lõige 2) on öeldud, et üldkogu otsused võetakse vastu hääletamise ajal istungiruumis nõuetekohaselt esindatud häälte enamusega.

               Üldkogu korraline istungjärk toimub iga kolme aasta tagant, kuid üldkogu võib korraldada ka erakorralisi istungjärke. Viimane üldkogu istungjärk toimus septembris 2018
                  2
               .

               Liit ja/või selle liikmesriigid osalevad üldkogus kooskõlas COTIFiga, üldkogu kodukorraga ja liidu COTIFiga ühinemise lepinguga.

               2.4.OTIFi üldkogu 14. istungjärgul kavandatavad aktid

               2.4.1.Taust

               Peasekretäri ametiaeg lõppes 31. detsembril 2018. OTIFi 12. üldkogu oli valinud ta kolmeks aastaks septembris 2015.

               Peasekretär ajavahemikuks 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2021 tuli valida 13. üldkogul 2018. aasta septembris. Paraku võttis ainus kandidaat sellele ametikohale oma kandidatuuri tagasi, et asuda täitma alates 1. jaanuarist 2019 muid ülesandeid, ja peasekretäri kavandatud valimist sel istungjärgul ei toimunud.

               Seepärast palus 13. üldkogu peasekretäril kutsuda 27. veebruaril 2019 kokku erakorraline üldkogu (14. istungjärk), mille päevakorras on vaid üks küsimus: järgmise peasekretäri valimine. 13. üldkogu võttis vastu kandideerimiskutse peasekretäri ametikoha täitmiseks, mis avaldati 5. oktoobril 2018 ja mille puhul nõuetekohaste kandideerimisavalduste esitamise tähtaeg oli 5. jaanuar 2019.

               Järgmine peasekretär astub ametisse 8. aprillil 2019.

               Lisaks nimetas 13. üldkogu Bas Leermakersi (praegu OTIFi tehnilise teenistuse juht) ajutiseks peasekretäriks alates 1. jaanuarist 2019 kuni päevani, mil astub ametisse uus valitud peasekretär.

               2.4.2.OTIFi peasekretäri ametikoha täitja kvalifikatsiooni kirjeldus

               Kandideerimiskutse lisas on kirjeldatud nõutavat kvalifikatsiooni järgmiselt.

                        Kandidaat peab vastama järgmistele nõuetele.

                        1. OTIFi liikmesriigi, kuid mitte tingimata kandidaadi esitanud liikmesriigi kodakondsus.

                        2. Mitmeaastane kutsealane töökogemus eri tegevusvaldkondades ja tõestatud suutlikkus töötada suure vastutusega ametikohal.

                        3. Kõigi kolme OTIFi töökeele (inglise, prantsuse ja saksa) oskus ning suutlikkus koostada ühes töökeeles raskusteta ja ladusalt dokumente. Suutlikkus väljendada end piisavalt hästi ka kahes ülejäänud keeles, nii et kandidaat oleks võimeline juhtima läbirääkimisi ja koostama arusaadavalt dokumente.

                        4. Akadeemiline kraad mõnes OTIFi töö seisukohast asjakohases valdkonnas, eelistatavalt õigusteaduse või politoloogia alal; eeliseks on teadmised rahvusvahelise avaliku õiguse, raudteetranspordiõiguse, ohtlike kaupade veo, üldisemalt raudteetranspordi ja transpordilogistika kohta;

                        5. Tõestatud suutlikkus juhtida OTIFi sekretariaadi sarnast haldusasutust, kasutades tänapäevast infotehnoloogiat; mitmeaastane kogemus personali juhtimisel kooskõlas personalijuhtimise alase õiguse üldiste põhimõtete ja konkreetsete eeskirjadega ning suutlikkus korraldada organisatsiooni finantsasju.

                        6. Teadmised rahvusvaheliste organisatsioonide toimimise ja diplomaatiliste läbirääkimiste kohta ning kutsealane töökogemus rahvusvahelise transpordi sektoris.

                        7. Suutlikkus esindada OTIFit tõhusalt [OTIFi] liikmesriikides, rahvusvahelisel tasandil – eelkõige konverentsidel – ja avalikkuse ees. Suutlikkus esineda rahvusvahelistel konverentsidel.

                        8. Terviklik arusaam majanduslikest seostest ja protsessidest (sh rahvusvahelises kontekstis) ning tõestatud huvi transpordisektori ja raudtee vastu. Kogemused õigusloome valdkonnas.

                        9. Vähemalt kümneaastane kutsealane töökogemus, mis on saadud eelistatavalt mõnes ametiasutuses, rahvusvahelises organisatsioonis, rahvusvahelises ühenduses, rahvusvahelise transpordi sektoris tegutsevas ettevõttes või õpetamis- või teadusvaldkonnas. Vähemalt kümme aastat kogemusi rahvusvahelisel tasandil, mille puhul on võimalik tõestada, et kandidaat on osalenud tegevuses, kus tal on olnud otsuste tegemisel suur vastutus.

                        10. Pikaajaline rahvusvaheliste läbirääkimiste pidamise kogemus; suutlikkus toime tulla väga suure töökoormusega ning valmisolek teha arvukaid ja vastutusrikkaid ametireise.

                        Lisaks peaks kandidaat olema paindlik meeskonnamängija, edumeelne, ligipääsetav ja otsusekindel ning varem tööalaselt kokku puutunud teiste kultuuridega. Samuti peaks kandidaat olema suuteline välja töötama poliitilisi, õiguslikke, institutsioonilisi ja finantspõhimõtteid.

               Üldkogu peab ise hindama, kas ja mil määral vastavad kandidaadid kandideerimiskutses esitatud nõuetele. 21. jaanuaril 2019 edastas OTIFi sekretariaat kandidaatide ametliku nimekirja koos kandideerimisperioodil laekunud kandideerimistoimikutega.

               OTIFi peasekretäri valimise otsuse teeb üldkogu hääletamise teel, mida on kirjeldatud eespool punktis 2.3. Otsus jõustub uue peasekretäri ametisse astumise päeval, eeldatavasti 8. aprillil 2019. Üldkogu otsusel on COTIFi osalisriikidele õiguslik toime, nagu on selgitatud allpool punktis 4.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1.OTIFi sekretariaadi ametlikult edastatud kandidaatide nimekiri

               OTIFi sekretariaadilt 21. jaanuaril 2019 saadud teabe põhjal on ajavahemikuks 8. aprillist 2019 kuni 31. detsembrini 2021 OTIFi peasekretäri ametikohale kandideerijate nimekiri ametlikult kinnitatud järgmisel kujul (loetletud tähestikulises järjekorras):

               ·Raphaël CRINIER (Prantsusmaa esitatud kandidaat);

               ·Salvatore D’ALFONSO (Itaalia esitatud kandidaat);

               ·Stefan EBNER (Austria esitatud kandidaat);

               ·Hinne GROOT (Madalmaade esitatud kandidaat);

               ·Wolfgang KÜPPER (Saksamaa esitatud kandidaat).

               Olgu märgitud, et kõik viis kandidaati seadsid üles Euroopa Liidu liikmesriigid.

               3.2.Ettepanek liidu nimel võetava seisukoha kohta

               3.2.1.OTIFi peasekretäri ülesanded ja liidu huvi OTIFi peasekretäri valimise suhtes

               3.2.1.1.OTIFi peasekretäri ülesanded

               OTIFi peasekretäri ülesanded ei ole seotud üksnes COTIFi haldamise, kohaldamise ja toimimisega. Täpsemalt on peasekretäril järgmised ülesanded.

               –COTIFi artikli 21 lõikes 4 on sätestatud, et „[p]easekretär võib omal algatusel esitada ettepanekuid konventsiooni muutmiseks“.

               –Peasekretär esindab OTIFit väljaspool organisatsiooni, koostab organisatsiooni tööplaani, eelarve ja tegevusaruanded ning juhib organisatsiooni rahandust (COTIFi artikli 21 lõike 3 punktid b, h ja i).

               Nende ülesannete täitmisel on peasekretärile antud teatav tegevusvabadus.

               –Lisaks on oluline, et peasekretäril on taktitundeline ja sõltumatu roll konventsiooniosaliste vaheliste vaidluste lahendamisel. Ta peab „püüdma lepitava vahendajana lahendada ühe osapoole palvel vaidlusi, mis tulenevad konventsiooni tõlgendamisest või kohaldamisest“ (COTIFi artikli 21 lõike 3 punkt j).

               –Samuti peab peasekretär „esitama kõigi osapoolte palvel arvamuse vaidluste kohta, mis tulenevad konventsiooni tõlgendamisest või kohaldamisest“ (COTIFi artikli 21 lõike 3 punkt k).

               Seega võib teatud isiku valimine mõne teise isiku asemel mõjutada puhtalt tehniliste küsimuste kõrval oluliselt viisi, kuidas kõnealuseid ülesandeid täidetakse.

               See kajastub ka nõutava kvalifikatsiooni kirjelduses. Muu hulgas peaks kandidaadil olema „pikaajaline rahvusvaheliste läbirääkimiste pidamise kogemus“ ja ta peaks olema „suuteline välja töötama poliitilisi, õiguslikke, institutsioonilisi ja finantspõhimõtteid“.

               3.2.1.2.Liidu huvi OTIFi peasekretäri valimise suhtes

               Liidul on OTIFi peasekretäri valimise suhtes märkimisväärne huvi.

               OTIFi tegevus kuulub liidu pädevusse ja paljudel juhtudel liidu ainuvälispädevusse.

               Nõukogu otsuse 2013/103/EL I lisa sisaldab liidet, kus on loetletud otsuse vastuvõtmise ajal kehtinud liidu õigusaktid, mis on seotud COTIFis käsitletavate küsimustega. Loetelus on enam kui 20 raudteealast liidu määrust ja direktiivi majandusliku juurdepääsu / turulepääsu, ohutuse, koostalitluse ja avaliku teenindamise kohustuste kohta.

               Mõnes konkreetses valdkonnas (nt ohutus, raudteesüsteemide koostalitlus) on OTIFi välja töötatud ühtsete eeskirjade kohaldamisala otseselt seotud liidu raudteeõigustiku sätetega, mille tõttu on vaja täpset ühtlustamist, et vältida nende kahe nõuetekogumi vahelisi vastuolusid või lahknevusi.

               Eespool esitatud selgitustest
                  3
                on näha, et peasekretärile on antud mitmes valdkonnas – eelkõige ettepanekute esitamisel ja vaidluste lahendamisel – oluline tegevusvabadus.

               Seepärast võib peasekretäri tegevus mõjutada OTIFi tegevust valdkondades, mis on otseselt seotud liidu raudteepoliitika väljatöötamise ja kohaldamisega. Samuti võib see mõjutada liidu tegevust OTIFi liikmena.

               Võttes arvesse liidu huvi peasekretäri valimise suhtes, peaks liit võtma selle valimisega seoses seisukoha.

               3.2.2.Kandideerimisavaldused

               OTIFi sekretariaadi edastatud dokumentide põhjal ilmneb, et kõik viis kandidaati vastavad kandideerimiskutsele lisatud kvalifikatsiooni kirjelduses esitatud nõuetele.

               Lisaks on kõik viis kandidaati üles seadnud liikmesriigid ja nad on ELi kodanikud.

               Valiku tegemisel peaksid liikmesriigid arvesse võtma järgmist.

               Esiteks peaks olema selge, et hääletada tuleks vaid nende kandidaatide poolt, kes on liidu kodanikud, kelle on esitanud liikmesriik ja kes vastavad kõikidele kvalifikatsiooni kirjelduses esitatud nõuetele. Ehkki kandideerimisavalduste esitamise tähtaeg on möödas, peaks see esimene kogum kriteeriume kaitsma viimase hetke üllatuste eest. Teiseks, võttes arvesse liidu konkreetset huvi peasekretäri valimise suhtes, tuleks hääl anda kandidaadile, kes vastab kõige paremini mitmele selle huvi vaatenurgast olulisele kriteeriumile. Mõned neist kriteeriumidest on juba kindlaks määratud kandideerimiskutses. Veel üks kriteerium on seotud kandideerimiskutses esitatud nõuetega, kuid on konkreetsem, võttes arvesse liidu huvi peasekretäri valimise suhtes.

               Üldiselt soovitatakse järgmiseid kriteeriume.

                        Võimalik valikukriteerium

                        Kandideerimiskutses esitatud nõue

                        ELi-alane pädevus

                        Kriteerium, mida ei ole kandideerimiskutse lisas sõnaselgelt nimetatud: teadmised Euroopa Liidu institutsioonilise raamistiku ning liidu raudteeõigustiku ja -poliitika kohta (seotud kandideerimiskutse lisa punktis 4 osutatud nõudega)

                        Tehniline pädevus

                        Kandideerimiskutse lisa punktides 4, 5 ja 6 osutatud kriteeriumid

                        Üldised pädevused

                        Kandideerimiskutse lisa punktides 8 ja 9 osutatud kriteeriumid lisaks kriteeriumidele, millele on osutatud lõigus, mis on lisatud selles lisas esitatud nõuete loetelu lõppu:

                        kandidaat peaks olema paindlik meeskonnamängija, edumeelne, ligipääsetav ja otsusekindel ning varem tööalaselt kokku puutunud teiste kultuuridega;

                        kandidaat peaks olema suuteline välja töötama poliitilisi, õiguslikke, institutsioonilisi ja finantspõhimõtteid.

               4. Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               OTIFi üldkogu on lepingu, st rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) alusel loodud organ. OTIFi peasekretäri valimise otsus, mille üldkogu peab tegema, on akt, millel on õiguslik toime. Õiguslik toime tuleneb peasekretärile antud ülesannetest, mis ei ole seotud üksnes rahvusvahelise lepingu lihtsa haldamise, kohaldamise ja toimimisega. Üksikasju on kirjeldatud eespool punktis 3.2.2.1. Nagu selles punktis on selgitatud, võib teatud isiku valimine mõne teise isiku asemel mõjutada puhtalt tehniliste küsimuste kõrval oluliselt ülesannete täitmise viisi. Eelkõige tänu volitusele esitada ettepanekuid konventsiooni muutmiseks ja sekkuda liikmetevahelistesse vaidlustesse saab peasekretär OTIFi tegevust poliitiliselt ja õiguslikult suunata.

               Neil põhjustel tuleb järeldada, et OTIFi peasekretäri valimisel on õiguslik toime. Otsusega ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta võetakse liidu nimel seisukoht. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud raudteetranspordiga.

               Seepärast on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 91.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2019/0028 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) üldkogu 14. istungjärgul seoses OTIFi peasekretäri valimisega ajavahemikuks 8. aprillist 2019 kuni 31. detsembrini 2021

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit ühines 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (edaspidi „COTIF“), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga, kooskõlas nõukogu otsusega 2013/103/EL
                  4
               .

               (2)OTIFi üldkogu (edaspidi „üldkogu“) loodi kooskõlas COTIFi artikli 13 lõike 1 punktiga a. Liit osaleb üldkogus kooskõlas COTIFiga, üldkogu kodukorraga ja liidu COTIFiga ühinemise lepinguga.

               (3)Üldkogu peaks oma 14. istungjärgul, mis toimub 27. veebruaril 2019, valima OTIFi peasekretäri ajavahemikuks 8. aprillist 2019 kuni 31. detsembrini 2021.

               (4)Liidul on OTIFi peasekretäri valimise suhtes märkimisväärne huvi. OTIFi tegevus kuulub liidu pädevusse ja paljudel juhtudel liidu ainuvälispädevusse. Peasekretärile on antud mitmes valdkonnas – eelkõige COTIFi muutmise ettepanekute esitamisel ja vaidluste lahendamisel – oluline tegevusvabadus. Seepärast võib peasekretäri tegevus mõjutada OTIFi tegevust valdkondades, mis on otseselt seotud liidu raudteepoliitika väljatöötamise ja kohaldamisega. Samuti võib see mõjutada liidu tegevust OTIFi liikmena. Võttes arvesse liidu huvi peasekretäri valimise suhtes, peaks liit võtma selle valimisega seoses seisukoha.

               (5)Kõik viis kandidaati OTIFi peasekretäri ametikohale ajavahemikuks 8. aprillist 2019 kuni 31. detsembrini 2021 seadsid üles Euroopa Liidu liikmesriigid ja kõik kandidaadid on liikmesriikide kodanikud. Leiti, et kõik viis kandidaati vastavad OTIFi peasekretäri ametikoha täitja kvalifikatsiooni kirjelduses esitatud nõuetele.

               (6)On asjakohane määrata kindlaks OTIFi üldkogu 14. istungjärgul liidu nimel võetav seisukoht, kuna kavandatav otsus käsitleb liidule huvi pakkuvat küsimust, mis kuulub liidu pädevusse ja avaldab liidule õiguslikult siduvat mõju.

               (7)Hääl tuleks anda kandidaadile, kes on liidu kodanik, kelle on esitanud liikmesriik, kes vastab kõikidele OTIFi avaldatud kandideerimiskutses esitatud nõuetele ja kes vastab kõige paremini kriteeriumidele, mis on seotud liidu konkreetse huviga peasekretäri valimise suhtes.

               (8)Seepärast peaks liidu seisukoht OTIFi üldkogu 14. istungjärgul olema hääletada lähtuvalt kõikidest neist kriteeriumidest,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               (1)Liidu nimel OTIFi üldkogu 14. istungjärgul võetav seisukoht on hääletada kandidaadi poolt,

               (a)kes on liidu kodanik, kelle on esitanud liikmesriik, kes vastab kõikidele nõuetele, mis on esitatud OTIFi peasekretäri valimiseks ajavahemikuks 8. aprillist 2019 kuni 31. detsembrini 2021 avaldatud kandideerimiskutse (dokument SG-18106, 5. oktoober 2018) lisas, ning

               (b)kes vastab kõige paremini järgmistele kriteeriumidele:

               –teadmised Euroopa Liidu institutsioonilise raamistiku ning liidu raudteeõigustiku ja -poliitika kohta;

               –kandideerimiskutse lisa punktides 4, 5, 6, 8 ja 9 osutatud kriteeriumid;

               –kriteeriumid, mida on nimetatud kandideerimiskutse lisas esitatud nõuete loetelu lõpus ning mille kohaselt isik peaks olema paindlik meeskonnamängija, edumeelne, ligipääsetav ja otsusekindel, varem tööalaselt kokku puutunud teiste kultuuridega ning suuteline välja töötama poliitilisi, õiguslikke, institutsioonilisi ja finantspõhimõtteid.

               (2)Liikmesriigid annavad oma hääle kooskõlas lõikega 1.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele ja komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        9. mail 1980 vastu võetud rahvusvahelise raudteeveo konventsioon, mida on muudetud 1. juulil 2006 jõustunud Vilniuse protokolliga.

                     (2)

                        Nõukogu 18. septembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/1296 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) üldkogu 13. istungjärgul seoses rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) ja selle lisade teatavate muudatustega (ELT L 243, 27.9.2018, lk 11).

                     (3)

                        Punkt 4.1.

                     (4)

                        Nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsus 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 51, 23.2.2013, lk 1).