               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.11.2020
            COM(2020) 759 final
            2020/0336(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees seoses transpordiühenduse 2021. aasta eelarve vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel transpordiühenduse asutamise lepinguga loodud piirkondlikus juhtimiskomitees võetav seisukoht seoses transpordiühenduse 2021. aasta eelarvet käsitleva otsuse kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Transpordiühenduse asutamise leping

               Transpordiühenduse asutamise lepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on luua maantee-, raudtee-, sisevee- ja meretransporti hõlmav transpordiühendus ning arendada Euroopa Liidu ja Kagu-Euroopa riikide vahelist transpordivõrku. Leping jõustus 1. mail 2019.

               Euroopa Liit on lepingu osaline
                  1
               .

               2.2.Piirkondlik juhtimiskomitee

               Piirkondlik juhtimiskomitee on moodustatud transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 24 alusel. Komitee vastutab lepingu haldamise ja nõuetekohase rakendamise tagamise eest. Selleks annab ta soovitusi ja võtab vastu otsuseid transpordiühenduse asutamise lepingus sätestatud juhtudel. Piirkondlik juhtimiskomitee teeb eelkõige järgmist:

               a)valmistab ette ministrite nõukogu töö;

               b)otsustab tehniliste komiteede moodustamise üle;

               c)võtab uute ELi õigusaktide vastuvõtmise korral asjakohaseid meetmeid, eelkõige vaatab läbi lepingu I lisa;

               d)määrab pärast ministrite nõukoguga konsulteerimist ametisse alalise sekretariaadi direktori;

               e)võib ametisse nimetada ühe või mitu alalise sekretariaadi asedirektorit;

               f)kehtestab alalise sekretariaadi suhtes kohaldatavad eeskirjad;

               g)võib teha otsuse eelarvesse tehtavate sissemaksete läbivaatamise kohta;

               h)võtab vastu transpordiühenduse aastaeelarve;

               i)võtab vastu otsuse, milles täpsustatakse eelarve täitmise ning raamatupidamisarvestuse esitamise, auditeerimise ja kontrollimise menetlust;

               j)teeb otsuseid lepinguosaliste vahel tekkinud vaidluste kohta;

               k)võtab vastu üldpõhimõtted seoses lepingu alusel või selle raames moodustatud organite valduses olevate dokumentide kättesaadavusega;

               l)võtab vastu aastaaruandeid, et anda ministrite nõukogule ülevaade üldvõrgu rakendamisest;

               m)määrab teatavate liidu õigusaktide puhul kindlaks tähtajad ja viisid, mida Kagu-Euroopa lepinguosalised peavad kõnealuste õigusaktide ülevõtmisel järgima.

               Piirkondlik juhtimiskomitee koosneb kõigi lepinguosaliste esindajatest ja nende asendusliikmetest. Vaatlejana võivad osaleda kõik ELi liikmesriigid.

               Piirkondlik juhtimiskomitee teeb otsuseid ühehäälselt.

               2.3.Piirkondliku juhtimiskomitee kavandatav akt

                Piirkondlik juhtimiskomitee peab 2021. aasta esimesel koosolekul vastu võtma otsuse, milles käsitletakse transpordiühenduse 2021. aasta eelarvet (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on määrata kindlaks transpordiühenduse 2021. aasta eelarve.

               Kavandatav akt muutub lepinguosalistele siduvaks kooskõlas lepingu artikli 25 lõikega 1, milles on sätestatud järgmine: „Piirkondliku juhtimiskomitee otsus on lepinguosaliste jaoks siduv. Kui piirkondliku juhtimiskomitee otsus sisaldab nõuet, et lepinguosaline peab võtma meetmeid, siis võtab kõnealune lepinguosaline vajalikud meetmed ning teavitab sellest piirkondlikku juhtimiskomiteed.“

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Lepinguosaliste osalus transpordiühenduse eelarves on kindlaks määratud lepingu V lisas. Liidu osa moodustab 80 % eelarvest ja ülejäänud 20 % saadakse  lepinguosalistelt Lääne-Balkani riikides.

               2020. aasta eelarve kokku oli 3 000 miljonit eurot, millest 2 400 miljonit eurot (80 %) saadi ELilt ja 0,6 miljonit eurot lepinguosalistelt Lääne-Balkani riikides.

               2021. aasta puhul on tehtud ettepanek suurendada eelarvet 3 525 miljoni euroni, millest 0,225 miljonit eurot kantakse üle 2020. aasta eelarvest ning 80 % uutest assigneeringutest saadakse ELilt(2 640 miljonit eurot)
                  2
                ja ülejäänud 20 % uutest assigneeringutest (0,66 miljonit eurot) saadakse lepinguosalistelt Kagu-Euroopa riikides.

               See summa katab alalise sekretariaadi jooksvad kulud ja transpordiühenduse eri organite koosolekute korraldamise kulud. Kavandatav suurendamine on põhjendatud, kuna värvatakse uusi töötajaid, korraldatakse sagedamini tehniliste komiteede plaanilisi koosolekuid, soetatakse tänapäevaseid IT-seadmeid ja tarkvara ning plaanipäraselt reisivad direktor ja alalise sekretariaadi ametnikud sagedamini. Eeldatakse, et 2021. aasta on esimene aasta, mil alaline sekretariaat saab tavapäraselt töötada, st kõik juhtivad ja ka muud töötajad on olemas ning haldusraamistik toimib. Vastavalt transpordiühenduse ja asukohariigi Serbia vahelise peakorterilepingu I lisale tagab Serbia alalisele sekretariaadile kontorid ning osa nendega seotud seadmetest ja teenustest (mööbel, turvateenused, elekter, vesi ja puhastus) tasuta.

               Piirkondlikul juhtimiskomiteel on vaja käesolev otsus vastu võtta transpordiühenduse asutamise lepingu rakendamiseks ja alalise sekretariaadi toimimiseks.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kohaldamine käesoleval juhul

               Piirkondlik juhtimiskomitee on lepinguga, s.t transpordiühenduse asutamise lepinguga ettenähtud organ.

               Akt, mille piirkondlik juhtimiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Piirkondlik juhtimiskomitee on transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 35 kohaselt volitatud vastu võtma transpordiühenduse eelarve ning sellekohane otsus on lepinguosaliste jaoks siduv. Tulenevalt nende iseloomust ja arvestades piirkondliku juhtimiskomitee tegevust reguleerivat rahvusvahelist õigust, sisaldab kavandatav akt elemente, mis mõjutavad transpordiühenduse asutamise lepingu osaliste ja seega ka liidu õiguslikku olukorda. Seega on sellel aktil õiguslik toime. Kavandatav akt ei täienda ega muuda transpordiühenduse asutamise lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, s.t peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatav akt on vajalik transpordiühenduse asutamise lepingu nõuetekohaseks toimimiseks. Transpordiühenduse asutamise lepingu eesmärgid ning osad hõlmavad maantee-, raudtee- ja siseveetransporti, mis on hõlmatud ELi toimimise lepingu artikliga 91, ning meretransporti, mis on hõlmatud ELi toimimise lepingu artikli 100 lõikega 2. Tulenevalt selle horisontaalsest laadist hõlmab kavandatav akt kõiki neid elemente. Kõik need elemendid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus  ELi toimimise lepingu artikkel 91 ja artikli 100 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91 ja artikli 100 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 25 lõikele 2 avaldatakse piirkondliku juhtimiskomitee otsused Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0336 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees seoses transpordiühenduse 2021. aasta eelarve vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 ja artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit allkirjastas nõukogu otsuse (EL) 2017/1937
                  4
                alusel transpordiühenduse asutamise lepingu (edaspidi „leping“). See leping kiideti Euroopa Liidu nimel heaks 4. märtsil 2019 nõukogu otsusega (EL) 2019/392
                  5
               . Leping jõustus 1. mail 2019.

               (2)Lepingu artikli 35 kohaselt võtab transpordiühenduse piirkondlik juhtimiskomitee (edaspidi „juhtimiskomitee“) igal aastal vastu transpordiühenduse eelarve. Sama sätte kohaselt võib juhtimiskomitee vastu võtta otsuseid, millega täpsustatakse eelarve täitmise korda.

               (3)Juhtimiskomitee peab oma 2020. aasta detsembris toimuval koosolekul vastu võtma otsuse, milles käsitletakse transpordiühenduse 2021. aasta eelarvet, või kui kõnealusel koosolekul jäetakse see punkt käsitlemata, tuleb vastav otsus vastu võtta järgmisel koosolekul.

               (4)Transpordiühenduse 2021. aastaks kavandatud eelarve on vajalik transpordiühenduse organite nõuetekohaseks toimimiseks. Eelarve hõlmab personali-, reisi-, IT-seadmete ja tarkvarakulusid, samuti tegevuskulusid, näiteks uuringute, tehnilise abi ning konverentside ja koosolekute korraldamisega seonduvaid kulusid.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel juhtimiskomitees võetav seisukoht, kuna selline otsus on transpordiühenduse alalise sekretariaadi tööks vajalik ja sellel on liidu jaoks õiguslikud tagajärjed,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees transpordiühenduse 2021. aasta eelarve kohta võetav seisukoht põhineb piirkondliku juhtimiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 11. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1937 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 278, 27.10.2017, lk 1).

                     (2)

                        Komisjoni 25. juuni 2020. aasta rakendusotsus C(2020) 4356.

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        Nõukogu 11. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1937 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 278, 27.10.2017, lk 1).

                     (5)

                        Nõukogu 4. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/392 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.11.2020
            COM(2020) 759 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            ettepanek: nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees seoses transpordiühenduse 2021. aasta eelarve vastuvõtmisega

               I LISA

               EELNÕU

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIKU JUHTIMISKOMITEE
               OTSUS nr  /2020,

               ....,

               milles käsitletakse transpordiühenduse 2021. aasta eelarve vastuvõtmist

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIK JUHTIMISKOMITEE,

               võttes arvesse transpordiühenduse asutamise lepingut, eriti selle artikli 24 lõiget 1 ja artiklit 35,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevale otsusele lisatud transpordiühenduse 2021. aasta eelarve võetakse vastu.

               Artikkel 2

               (1)Transpordiühenduse suhtes kohaldatavate finantseeskirjade ja auditeerimiskorra artikli 10 lõike 1 kohaselt võidakse 2021. aasta eelarves asjaomase eelarverea jaoks ettenähtud assigneeringuid kasutada mõne muu eelarverea assigneeringute katteks tingimusel, et ülekantud summa ei ületa 10 % algse eelarverea assigneeringutest. Seda ei kohaldata personalikulude eelarverea suhtes.

               (2)2020. aasta lõpus võetud kohustustega seoses üle kantud assigneeringuid, nagu on täpsustatud lisatud eelarves, ei saa kasutada esimeses lõigus osutatud viisil. Neid assigneeringuid esimeses lõigus osutatud 10 %ni ulatuva maksimumsumma puhul arvesse ei võeta.

               Artikkel 3

               (3)Assigneeringud, mida ei ole 2019. ja 2020. eelarveaasta lõpuks kulukohustustega seotud, tühistatakse ja makstakse lepinguosalistele tagasi vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu V lisas kehtestatud protsendimääradele ja tegelikult tehtud sissemaksetele.

               [koht], […] 2020.

               Piirkondliku juhtimiskomitee nimel

                  eesistuja

               TRANSPORDIÜHENDUSE 2021. AASTA EELARVE

                        Eelarverida

                        Summa

                        (eurodes)

                        1.Alaline sekretariaat

                        1.1. Personalikulud

                         1 465 706

                        1.2. Sõidukulud

                         237 600

                        1.3. Kontoritarvete, seadmete ja tarkvara kulud

                        403 080

                        -millest uued assigneeringud

                        308 080

                        -millest järgmisse eelarveaastasse üle kantud eelarveassigneeringud vastavad 2020. aasta lõpus võetud kohustustele ja mille maksed tuleb tasuda 2021. aastal

                        95 000
                           1

                        1.4. Muud kulud ja teenused, sh:

                        – allhanke korras osutatavad ja muud teenused (audit, nähtavus, personalikoolitus, pangatasud)

                        – koosoleku- ja konverentsikulud

                        – IKT-kulud

                        – värbamiskulud

                         262 890

                        1.5. UURINGUD, tehniline abi ELi õigustiku ja tegevuskavade rakendamise toetamiseks

                                      690 000

                        -millest uued assigneeringud

                        560 000

                        -millest järgmisse eelarveaastasse üle kantud eelarveassigneeringud vastavad 2020. aasta lõpus võetud kohustustele ja mille maksed tuleb tasuda 2021. aastal

                        130 000
                           2

                        2.Ministrite nõukogu

                        2.1. Koosoleku- ja konverentsikulud

                                 60 000

                        3.Piirkondlik juhtimiskomitee

                        3.1. Koosoleku- ja konverentsikulud

                                              25 450

                        4.Tehnilised komiteed

                        4.1. Koosoleku- ja konverentsikulud

                                 114 100

                        5.Sotsiaalfoorum

                        5.1. Koosoleku- ja konverentsikulud

                        16 300

                        Reserv (umbes 8 % uutest assigneeringutest)

                        249 874

                        Uued assigneeringud kokku

                        3 300 000

                        2020. aastast üle kantud assigneeringud kokku

                        225 000
                           3

                        Kõik kokku

                        3 525 000
                           4

                        ELi osalus (80 % uutest assigneeringutest)

                        2 640 000

                        Lepingus osalevate Kagu-Euroopa riikide osalus (20 % uutest assigneeringutest: transpordiühenduse asutamise lepingu V lisas jaotus riikide kaupa)

                        660 000

                     (1)

                        Hinnanguline summa: videokonverentside ning raamatupidamis- ja personalitarkvara hankemenetlused on pooleli, eeldatavasti allkirjastatakse lepingud 2020. aasta detsembris.

                     (2)

                        Hinnanguline summa: transpordivaatluskeskuse tehnilise abi hankemenetlus on pooleli, eeldatavasti allkirjastatakse leping 2020. aasta detsembris.

                     (3)

                        Hinnanguline summa, lõplik summa kinnitatakse 2020. aasta detsembris, kui asjakohased hankemenetlused on lõpule viidud ja lepingud allkirjastatud.

                     (4)

                        Hinnanguline summa, lõplik summa kinnitatakse, kui kõik 2020. aastast üle kantud summad on teada.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.11.2020
            COM(2020) 765 final
            2020/0339(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu alusel loodud ühiskomitees

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu (edaspidi „leping“) alusel loodud ühiskomitees
                  1
               .

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vaheline Euroopa – Vahemere piirkonna lennundusleping

               Lepingu eesmärk on luua ühine lennunduspiirkond, mis rajaneb vastastikusel juurdepääsul lepinguosaliste lennutransporditurgudele, kus valitsevad võrdsed konkurentsitingimused ja austatakse samu reegleid, muu hulgas lennuohutuse, lennundusjulgestuse, lennuliikluse korraldamise, sotsiaalsete aspektide ning keskkonnaküsimuste valdkonnas. Ühise lennunduspiirkonna eeskirjad eelkõige lennuohutuse, lennundusjulgestuse ja lennuliikluse korraldamise valdkonnas peaksid põhinema Euroopa Liidus kehtivatel asjaomastel õigusaktidel, mis on sätestatud käesoleva lepingu IV lisas.

               Lepingule kirjutati alla 10. juunil 2013 ja see jõustus 2. augustil 2020.

               2.2.Ühiskomitee

               Ühiskomitee moodustatakse lepingu artikli 22 alusel. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu haldamise eest ja tagab selle nõuetekohase rakendamise.

               Selleks edendab ühiskomitee koostööd mitmes valdkonnas ning annab soovitusi ja võtab vastu otsuseid lepingus sõnaselgelt sätestatud juhtudel. Ühiskomitee põhiülesandeks on edendada koostööd: a) täites lepingu II jaotises sätestatud eriülesandeid õiguskoostöö raames; b) edendades uusi seadusandlikke või regulatiivseid algatusi ja muudatusi käsitleva teabe vahetamist ekspertide hulgas, sealhulgas julgestuse, ohutuse, keskkonnakaitse, lennundustaristu (sh teenindusajad), konkurentsitingimuste ja tarbijakaitse valdkonnas; c) korrapäraselt analüüsides lepingu rakendamise sotsiaalset mõju, eelkõige tööhõive valdkonnas, ja leides asjakohaseid lahendusi põhjendatuks peetavatele probleemidele; d) leppides konsensuse alusel kokku menetluslikes ettepanekutes, põhimõtetes või dokumentides, mis on otseselt seotud käesoleva lepingu toimimisega; e) kaaludes selliseid võimalikke valdkondi, millega seoses võiks lepingut täiustada, sealhulgas soovitusi lepingu muutmiseks; ja f) tegeledes IV lisa alapunkti A.1 kohaldamisega (nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse tegevuskeeldu).

               Lisaks uurib ühiskomitee kooskõlas lepingu artikliga 5 („Investeeringud“) küsimusi, mis on seotud kahepoolsete ühisinvesteeringutega enamusosalusse või muudatustega lepinguosaliste lennuettevõtjate tõhusas kontrollimises.

               Lepingu artikli 22 lõike 3 kohaselt võtab ühiskomitee otsusega vastu oma kodukorra.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav akt

               Esimesel koosolekul võtab ühiskomitee vastu otsuse ühiskomitee kodukorra vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on võtta lepingu artikli 22 lõike 3 kohaselt vastu ühiskomitee tegevust ja toimimist toetav kodukord, et võimaldada lepingut nõuetekohaselt rakendada.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel võetava seisukoha eesmärk peaks olema võtta vastu lepingu alusel loodud ühiskomitee kodukord. Seisukoht peaks põhinema ühiskomitee otsuse eelnõul.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühiskomitee on ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu alusel loodud organ.

               Õigusakt, mille ühiskomitee peaks vastu võtma, on õigusliku toimega akt, kuna see on rahvusvahelisest õigusest tulenevalt lepinguosaliste suhtes siduv.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Eelnevat arvesse võttes on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Käesoleva kavandatava akti eesmärk ja sisu on seotud lennutranspordiga.

               Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna ühiskomitee aktiga võetakse vastu selle kodukord, siis on asjakohane avaldada kavandatav akt pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0339 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu alusel loodud ühiskomitees

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsuse (EL) 2020/952
                  2
                alusel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu (edaspidi „leping“) ja see jõustus 2. augustil 2020.

               (2)Lepingu artikliga 22 on asutatud ühiskomitee, mille ülesanne on tagada lepingu haldamine ja nõuetekohane rakendamine.

               (3)Lepingu artikli 22 lõikes 3 on sätestatud, et ühiskomitee võtab vastu oma kodukorra.

               (4)Lepingu nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuleks võtta vastu ühiskomitee kodukord.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht, kuna ühiskomitee otsus, millega võetakse vastu selle kodukord, on liidu suhtes siduv. Liidu seisukoht ühiskomitees peaks põhinema lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu artikli 22 alusel loodud ühiskomitee esimesel koosolekul seoses ühiskomitee kodukorra vastuvõtmisega, põhineb ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Väiksemaid muudatusi ühiskomitee otsuse eelnõus võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma täiendava nõukogu otsuseta.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 26. juuni 2020. aasta otsus (EL) 2020/952 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 212, 3.7.2020, lk 10).

                     (2)

                        Nõukogu 26. juuni 2020. aasta otsus (EL) 2020/952 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 212, 3.7.2020, lk 10).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.11.2020
            COM(2020) 765 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu alusel loodud ühiskomitees

               ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT IISRAELI RIIGI VALITSUSE VAHELISE EUROOPA – VAHEMERE PIIRKONNA LENNUNDUSLEPINGU ALUSEL LOODUD ELi-IISRAELI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/ [aasta],

               [kuupäev],

               millega võetakse vastu komitee kodukord

               ELi-IISRAELI ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelist Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 22 lõiget 3,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Käesolevaga võetakse vastu otsuse lisas esitatud ühiskomitee kodukord.

               (Koht ja kuupäev) …,

               Ühiskomitee nimel

               Euroopa Liidu delegatsiooni juht

               [nimi]

               Iisraeli Riigi valitsuse delegatsiooni juht

               [nimi]

               Lisa

               KODUKORD

               Artikkel 1

               Delegatsioonide juhid

               1.
                     Lepingu artikli 22 lõike 1 kohaselt kuuluvad ühiskomiteesse mõlema lepinguosalise esindajad.

               2.
                     Ühiskomitee eesistujaks on lepinguosaliste delegatsioonide juhid ühiselt.

               Artikkel 2

               Koosolekud

               1.
                     Lepingu artikli 22 lõike 4 kohaselt tuleb ühiskomitee kokku vastavalt vajadusele ja vähemalt üks kord aastas. Kumbki lepinguosaline võib taotleda koosoleku kokkukutsumist.

               2.
                     Ühiskomitee võib korraldada koosolekuid näost näkku või muul viisil (nt konverentsikõned või videokonverentsid).

               3.
                     Koosolekud toimuvad võimaluse korral vaheldumisi ELi liikmesriigis asuvas kohas ja Iisraelis, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

               4.
                     Kui lepinguosalised on koosolekute kuupäeva ja koha kokku leppinud, kutsuvad koosolekud kokku Euroopa Komisjon Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide eest ning Iisraeli Tsiviillennundusamet Iisraeli eest.

               5.
                     Ühiskomitee koosolekud ei ole avalikud, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti. Vajaduse korral võib koosoleku lõpus vastastikusel kokkuleppel koostada pressiteate.

               Artikkel 3

               Delegatsioonid

               1.
                     Enne iga koosolekut teavitavad delegatsioonide juhid teineteist oma delegatsiooni kavandatavast koosseisust.

               2.
                     Lennutranspordi valdkonna sidusrühmade esindajaid võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena, kui ühiskomitee selles kokku lepib.

               3.
                     Ühiskomitee võib teatavates küsimustes teabe saamiseks kutsuda oma koosolekutele muid huvitatud isikuid, kes ei ole komitee liikmed.

               Artikkel 4

               Sekretariaat

               Üks Euroopa Komisjoni ametnik ja üks Iisraeli Tsiviillennundusameti ametnik täidavad koos ühiskomitee sekretäride ülesandeid.

               Artikkel 5

               Koosolekute päevakorrad

               1.
                     Delegatsioonide juhid koostavad vastastikusel kokkuleppel iga koosoleku esialgse päevakorra. Sekretärid edastavad selle esialgse päevakorra delegatsioonide liikmetele hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku kuupäeva.

               2.
                     Iga koosoleku alguses võtab ühiskomitee vastu päevakorra.  Esialgse päevakorra välised punktid võib päevakorda arvata ühiskomitee nõusolekul.

               3.
                     Delegatsioonide juhid võivad konkreetsel juhul ilmnevaid vajadusi või kiireloomulisust arvesse võttes käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaega lühendada.

               Artikkel 6

               Protokoll

               1.
                     Ühiskomitee iga koosoleku järel koostatakse selle esialgne protokoll. Sinna märgitakse käsitletud teemad, antud soovitused ja vastu võetud otsused.

               2.
                     Kokkuleppele jõudmise korral kirjutavad delegatsioonide juhid protokollile kahes eksemplaris alla ja kumbki lepinguosaline saab ühe originaaleksemplari. Delegatsioonide juhid võivad otsustada, et see nõue täidetakse elektrooniliste koopiate allkirjastamise ja vahetamisega.

               3.
                     Ühiskomitee koosolekute protokollid on avalikud, kui üks lepinguosalistest ei taotle vastupidist.

               Artikkel 7

               Kirjalik menetlus

               Vajaduse korral ja hästi põhjendatud juhtudel võib ühiskomitee võtta otsused ja soovitused vastu kirjaliku menetluse teel. Selleks vahetavad delegatsioonide juhid selliste meetmete eelnõusid, mille kohta küsitakse ühiskomitee arvamust, mille võib seejärel kinnitada kirjavahetuse teel. Kumbki lepinguosaline võib ka taotleda, et ühiskomitee asja arutamiseks kokku tuleks.

               Artikkel 8

               Arutelud

               1.
                     Ühiskomitee sõnastab soovitused ja võtab oma otsused vastu konsensuse alusel.

               2.
                     Ühiskomitee otsuste ja soovituste pealkiri on vastavalt „otsus“ või „soovitus“, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja käsitletava teema kirjeldus.

               3.
                     Ühiskomitee otsustele ja soovitustele kirjutavad alla delegatsioonide juhid ja need lisatakse koosoleku protokollile.

               4.
                     Lepinguosalised rakendavad ühiskomitee otsuseid kooskõlas oma sisemenetlustega.

               5.
                     Lepinguosalised avaldavad ühiskomitee otsused oma ametlikes väljaannetes. Kumbki lepinguosaline võib otsustada avaldada ka muid ühiskomitee vastuvõetud akte. Kumbki lepinguosaline säilitab otsuste ja soovituste ühe originaaleksemplari.

               Artikkel 9

               Töörühmad

               1.
                     Ühiskomitee võib moodustada töörühmi, kes abistavad ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel. Töörühma pädevust käsitletakse selle moodustamist käsitleva otsuse lisas.

               2.
                     Töörühmad koosnevad mõlema lepinguosalise esindajatest.

               3.
                     Töörühmad töötavad ühiskomitee alluvuses ning annavad pärast iga oma koosolekut ühiskomiteele aru. Töörühmad ei võta vastu otsuseid, kuid nad võivad esitada ühiskomiteele soovitusi.

               4.
                     Ühiskomitee võib igal ajal otsustada olemasoleva töörühma laiali saata, muuta selle pädevust või moodustada uusi töörühmi, kes abistavad ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel.

               Artikkel 10

               Kulud

               1.
                     Lepinguosalised kannavad ise oma kulud, mis on seotud osalemisega ühiskomitee ja töörühmade koosolekutel. See hõlmab nii personali-, sõidu-, elamis-, posti- kui ka sidekulusid.

               2.
                     Muud koosolekute korraldamisega seotud kulud kannab koosolekut võõrustav lepinguosaline.

               Artikkel 11

               Kodukorra muutmine

               Ühiskomitee võib käesolevat kodukorda lepingu artikli 22 kohaselt tehtud otsusega igal ajal muuta.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.11.2020
            COM(2020) 780 final
            2020/0344(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga asutatud ühiskomitees seoses kuupäevaga, millest alates kohaldatakse lepingu teise osa III jaotise sätteid Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Komisjon teeb nõukogule ettepaneku määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga (edaspidi „väljaastumisleping“) asutatud ühiskomitees kuupäeva kohta, millest alates kohaldatakse lepingu teise osa III jaotise sätteid Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping

               Väljaastumisepingus on sätestatud kord, mille alusel astub Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik („Ühendkuningriik“) korrakohaselt välja Euroopa Liidust („liit“) ja Euroopa Aatomienergiaühendusest. See leping jõustus 1. veebruaril 2020.

               2.2.„Kolmepoolsete läbirääkimiste menetlus“

               Väljaastumislepingu artikli 33 lõikega 1 võtsid liit ja Ühendkuningriik kohustuse kohaldada sotsiaalkindlustusõiguste vastastikust kaitset (vastavalt väljaastumislepingu teise osa III jaotisele) nende riikide kodanike suhtes, kes kuuluvad Euroopa Majanduspiirkonda (edaspidi „EMP“) ning samal ajal ka Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (edaspidi „EMP EFTA riigid“) ja Šveitsi kodanike suhtes, eeldusel et ühelt poolt liidu ja EMP EFTA riikide ning liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitakse vastavad lepingud, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi kodanike suhtes, ning teiselt poolt Ühendkuningriigi ja EMP EFTA riikide ning Ühendkuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel vastavad lepingud, mida kohaldatakse liidu kodanike suhtes.

               Sellist süsteemi, mis hõlmab kolme osalist ehk liitu, EMP EFTA riike/Šveitsi Konföderatsiooni ja Ühendkuningriiki, nimetatakse „kolmepoolsete läbirääkimiste menetluseks“. Selliste kolmepoolsete läbirääkimiste menetluse eesmärk on tagada nende riikide kodanike, kodakondsuseta isikute ja pagulaste ning nende pereliikmete ja ülalpidamisel olnud isikute sotsiaalkindlustusõiguste vastastikune kaitse, kes väljaastumislepingu artiklis 126 määratletud üleminekuperioodi lõpuks on või on olnud kolme lepinguosalist hõlmavas piiriüleses olukorras.

               Ühendkuningriik on sellised lepingud juba sõlminud vastavalt EMP EFTA riikide
                  1
                ja Šveitsi Konföderatsiooniga
                  2
               . Liit on sõlmimas selliseid lepinguid EMP EFTA riikide ja Šveitsi Konföderatsiooniga vastavalt EMP ühiskomitee otsusele, millega muudetakse EMP lepingu VI lisa (Sotsiaalkindlustus), ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppega loodud ühiskomitee otsusele, millega muudetakse kõnealuse kokkuleppe II lisa sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta.

               Vastavalt väljaastumislepingu artikli 33 lõikele 2 teatavad liit ja Ühendkuningriik ühiskomiteele EMP EFTA riikide ja Šveitsi Konföderatsiooniga sõlmitud vastavate lepingute jõustumise kuupäeva.

               Alles siis võtab ühiskomitee vastu otsuse, millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates kohaldatakse sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevaid sätteid EMP-EFTA riikide kodanike ja Šveitsi kodanike suhtes. Alles alates sellest kuupäevast algab artikli 33 täielik rakendamine, mis tagab liidu kodanike, Ühendkuningriigi kodanike, EMP EFTA riikide kodanike ja Šveitsi kodanike sotsiaalkindlustusõiguste kaitse kolmepoolsetes olukordades.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav otsus

               Vastavalt väljaastumislepingu artikli 33 lõikele 1 kohaldatakse liidu kodanike suhtes kohaldatavaid lepingu teise osa III jaotise sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevaid sätteid Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes, eeldusel et need riigid on sõlminud ühelt poolt Ühendkuningriigiga vastavad lepingud, mida kohaldatakse liidu kodanike suhtes, ning teiselt poolt liiduga vastavad lepingud, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi kodanike suhtes.

               Väljaastumislepingu artikli 33 lõikes 2 on sätestatud, et pärast seda, kui Ühendkuningriik ja liit on teatanud vastavate lepingute jõustumise kuupäeva, määrab ühiskomitee kindlaks kuupäeva, millest alates lepingu teise osa III jaotise sätteid kohaldatakse olenevalt asjaoludest Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes.

               Kavandatava ühiskomitee otsusega, millega seoses tuleks kindlaks määrata liidu seisukoht, soovitakse määrata kindlaks selline kuupäev.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Võttes arvesse punktis 2.2 osutatud vastavate lepingute jõustumise kuupäeva ja selleks, et vältida lünki asjaomaste kodanike kaitses pärast väljaastumislepingu artiklis 126 määratletud üleminekuperioodi lõppu, tuleks lepingu teise osa III jaotise sätteid Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes kohaldada alates 1. jaanuarist 2021.

               Seetõttu peaks liidu seisukoht olema toetada seda, et ühiskomitee võtab vastavalt väljaastumislepingu artikli 33 lõikele 2 vastu otsuse, millega kehtestatakse selline kuupäev, mis vastab käesolevale ettepanekule lisatud kavandatavale otsusele.

               4.Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võtab nõukogu vastu otsuse, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Otsus, mille ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt.

               Kavandatav õigusakt ei täienda ega muuda väljaastumislepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               Kavandatava akti ainus eesmärk ja sisu on määrata kindlaks liidu seisukoht kuupäeva kohta, millest alates kohaldatakse lepingu teise osa III jaotise sätteid Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi , Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes. Väljaastumisleping sõlmiti Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõike 2 alusel.

               Seetõttu peaks kavandatava otsuse õiguslik alus olema Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna ühiskomitee otsuse eesmärk on määrata kindlaks kuupäev, millest alates kohaldatakse väljaastumislepingu teise osa III jaotise sätteid Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes, on asjakohane avaldada ühiskomitee otsus pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0344 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga asutatud ühiskomitees seoses kuupäevaga, millest alates kohaldatakse lepingu teise osa III jaotise sätteid Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               1)Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping („väljaastumisleping“) sõlmiti nõukogu otsusega (EL) 2020/135
                  3
                ning jõustus 1. veebruaril 2020.

               2)Vastavalt väljaastumislepingu artikli 33 lõikele 1 kohaldatakse liidu kodanike suhtes kohaldatavaid lepingu teise osa III jaotise sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevaid sätteid Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes, eeldusel et need riigid on sõlminud ühelt poolt Ühendkuningriigiga vastavad lepingud, mida kohaldatakse liidu kodanike suhtes, ning teiselt poolt liiduga vastavad lepingud, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi kodanike suhtes.

               3)Väljaastumislepingu artikli 33 lõikes 2 on sätestatud, et pärast seda, kui Ühendkuningriik ja liit on teatanud vastavate lepingute jõustumise kuupäeva, määrab artikli 164 lõike 1 alusel loodud ühiskomitee („ühiskomitee“) kindlaks kuupäeva, millest alates lepingu teise osa III jaotise sätteid kohaldatakse olenevalt asjaoludest Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes.

               4)Liit on sõlminud Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigiga
                  4
                ning Šveitsi Konföderatsiooniga
                  5
                vastavad lepingud, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi kodanike suhtes. Ühendkuningriik on sõlminud Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigiga
                  6
                ning Šveitsi Konföderatsiooniga
                  7
                vastavad lepingud, mida kohaldatakse liidu kodanike suhtes.

               5)Võttes arvesse kõnealuste lepingute kavandatavat jõustumiskuupäeva ja selleks, et vältida lünki asjaomaste kodanike kaitses pärast väljaastumislepingu artiklis 126 määratletud üleminekuperioodi lõppu, tuleks lepingu teise osa III jaotise sätteid Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes kohaldada alates 1. jaanuarist 2021.

               6)Seepärast on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht pärast seda, kui Ühendkuningriik ja liit on teatanud Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooniga sõlmitud lepingute jõustumise kuupäeva.

               7)Selleks et käesolevas otsuses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks otsus jõustuma selle vastuvõtmise päeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis tuleb liidu nimel vastu võtta väljaastumislepingu artikli 164 lõikega 1 moodustatud ühiskomitees otsuse kohta, mis võetakse vastu vastavalt väljaastumislepingu artikli 33 lõikele 2, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Leping, mis käsitleb korda, mida kohaldatakse Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahel pärast Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust ning Ühendkuningriigi taganemist EMP lepingust ja muudest lepingutest, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi ja EMP EFTA riikide vahel tulenevalt Ühendkuningriigi kuulumisest Euroopa Liitu, allkirjastatud 28. jaanuaril 2020 Londonis.

                     (2)

                        Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping, mis käsitleb kodanike õigusi pärast Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust ja taganemist isikute vaba liikumist käsitlevast kokkuleppest, allkirjastatud 25. veebruaril 2019 Bernis.

                     (3)

                        Nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/135 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 29, 31.1.2020, lk 1).

                     (4)

                        EMP ühiskomitee [...] otsus nr [...], millega muudetakse EMP lepingu VI lisa (Sotsiaalkindlustus).

                     (5)

                        Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppega loodud ühiskomitee [...] otsus nr.../..., millega muudetakse kõnealuse kokkuleppe II lisa sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta.

                     (6)

                        Leping, mis käsitleb korda, mida kohaldatakse Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahel pärast Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust ning Ühendkuningriigi taganemist EMP lepingust ja muudest lepingutest, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi ja EMP EFTA riikide vahel tulenevalt Ühendkuningriigi kuulumisest Euroopa Liitu, allkirjastatud 28. jaanuaril 2020 Londonis.

                     (7)

                        Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping, mis käsitleb kodanike õigusi pärast Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust ja taganemist isikute vaba liikumist käsitlevast kokkuleppest, allkirjastatud 25. veebruaril 2019 Bernis.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.11.2020
            COM(2020) 780 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga asutatud ühiskomitees seoses kuupäevaga, millest alates kohaldatakse lepingu teise osa III jaotise sätteid Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes

               LISA

               Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr .../2020,

               (kuupäev),

               millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates kohaldatakse lepingu teise osa III jaotise sätteid Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes

               ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingut
                  1
                (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti selle artikli 33 lõiget 2,

               ning arvestades järgmist:

               1)Vastavalt väljaastumislepingu artikli 33 lõikele 1 kohaldatakse liidu kodanike suhtes kohaldatavaid lepingu teise osa III jaotise sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevaid sätteid Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes, eeldusel et need riigid on sõlminud ühelt poolt Ühendkuningriigiga vastavad lepingud, mida kohaldatakse liidu kodanike suhtes, ning teiselt poolt liiduga vastavad lepingud, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi kodanike suhtes.

               2)Väljaastumislepingu artikli 33 lõikes 2 on sätestatud, et pärast seda, kui Ühendkuningriik ja liit on teatanud vastavate lepingute jõustumise kuupäeva, määrab ühiskomitee kindlaks kuupäeva, millest alates lepingu teise osa III jaotise sätteid kohaldatakse olenevalt asjaoludest Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes.

               3)Liit on sõlminud Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigiga
                  2
                ning Šveitsi Konföderatsiooniga
                  3
                vastavad lepingud, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi kodanike suhtes. Ühendkuningriik on sõlminud Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigiga
                  4
                ning Šveitsi Konföderatsiooniga
                  5
                vastavad lepingud, mida kohaldatakse liidu kodanike suhtes.

               4)Pidades silmas Ühendkuningriigi ja liidu teateid põhjenduses 3 osutatud lepingute jõustumise kuupäeva kohta, tuleks lepingu teise osa III jaotise sätteid Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes kohaldada alates 1. jaanuarist 2021.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Kuupäev, millest alates kohaldatakse väljaastumislepingu teise osa III jaotise sätteid Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes, on 1. jaanuar 2021.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               [Koht],

               Ühiskomitee nimel

               kaaseesistujad

                     (1)

                  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

                     (2)

                        EMP ühiskomitee [...] otsus nr [...], millega muudetakse EMP lepingu VI lisa (Sotsiaalkindlustus).

                     (3)

                        Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppega loodud ühiskomitee [...] otsus nr.../..., millega muudetakse kõnealuse kokkuleppe II lisa sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta.

                     (4)

                        Leping, mis käsitleb korda, mida kohaldatakse Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahel pärast Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust ning Ühendkuningriigi taganemist EMP lepingust ja muudest lepingutest, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi ja EMP EFTA riikide vahel tulenevalt Ühendkuningriigi kuulumisest Euroopa Liitu, allkirjastatud 28. jaanuaril 2020 Londonis.

                     (5)

                        Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping, mis käsitleb kodanike õigusi pärast Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust ja taganemist isikute vaba liikumist käsitlevast kokkuleppest, allkirjastatud 25. veebruaril 2019 Bernis.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.11.2020
            COM(2020) 764 final
            2020/0338(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu alusel loodud ühiskomitees

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu (edaspidi „leping“) alusel loodud ühiskomitees
                  1
               .

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline Euroopa – Vahemere piirkonna lennundusleping

               Lepingu eesmärk on toetada turulepääsu järkjärgulist avamist ja ühtlustada õigusakte, et läheneda ELile, sealhulgas lennuohutuse, lennundusjulgestuse, lennuliikluse korraldamise, majandusliku reguleerimise, tarbijakaitse ja keskkonna valdkonnas. Eeskirjad peaksid põhinema Euroopa Liidus kehtivatel asjaomastel õigusaktidel, mis on sätestatud käesoleva lepingu III lisas.

               Lepinguga nähakse ette kõigi riikkondsusel, läbilaskevõimel ja liiklustihedusel põhinevate piirangute kaotamine kahe riigi vahel. Samuti nähakse lepinguga ette ulatuslik õigusnormide lähendamine sellistes valdkondades nagu lennuliikluse korraldamine, lennuohutus, lennundusjulgestus, keskkond, konkurents ja tarbijakaitse.

               Leping jõustus 2. augustil 2020.

               2.2.Ühiskomitee

               Ühiskomitee moodustatakse lepingu artikli 21 alusel. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu haldamise eest ja tagab selle nõuetekohase rakendamise.

               Selleks teeb ühiskomitee koostööd mitmes valdkonnas ning annab soovitusi ja võtab vastu otsuseid lepingus sõnaselgelt sätestatud juhtudel. Ühiskomitee põhiülesandeks on teha koostööd, a) edendades uusi seadusandlikke algatusi ja muudatusi käsitleva teabe vahetamist ekspertide hulgas, sealhulgas julgestuse, ohutuse, keskkonnakaitse, lennundustaristu (sh teenindusajad), konkurentsitingimuste ja tarbijakaitse valdkonnas; b) korrapäraselt analüüsides lepingu rakendamise sotsiaalset mõju, eelkõige tööhõive valdkonnas, ja leides asjakohaseid lahendusi põhjendatuks peetavatele probleemidele; c) kaaludes selliseid võimalikke valdkondi, millega seoses võiks lepingut täiustada, sealhulgas soovitusi lepingu muutmiseks; d) leppides konsensuse alusel kokku menetluslikes ettepanekutes, põhimõtetes või dokumentides, mis on otseselt seotud käesoleva lepingu toimimisega.

               Lisaks uurib ühiskomitee kooskõlas lepingu artikliga 5 („Investeeringud“) küsimusi, mis on seotud kahepoolsete ühisinvesteeringutega enamusosalusse või muudatustega lepinguosaliste lennuettevõtjate tõhusas kontrollimises.

               Lepingu artikli 21 lõike 3 kohaselt võtab ühiskomitee otsusega vastu oma kodukorra.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav akt

               Esimesel koosolekul võtab ühiskomitee vastu otsuse ühiskomitee kodukorra vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on võtta lepingu artikli 21 lõike 3 kohaselt vastu ühiskomitee tegevust ja toimimist toetav kodukord, et võimaldada lepingut nõuetekohaselt rakendada.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel võetava seisukoha eesmärk peaks olema võtta vastu lepingu alusel loodud ühiskomitee kodukord. Seisukoht peaks põhinema ühiskomitee otsuse eelnõul.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühiskomitee on ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu alusel loodud organ.

               Õigusakt, mille ühiskomitee peaks vastu võtma, on õigusliku toimega akt, kuna see on rahvusvahelisest õigusest tulenevalt lepinguosaliste suhtes siduv.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Eelnevat arvesse võttes on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Käesoleva kavandatava akti eesmärk ja sisu on seotud lennutranspordiga.

               Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna ühiskomitee aktiga võetakse vastu selle kodukord, siis on asjakohane avaldada kavandatav akt pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0338 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu alusel loodud ühiskomitees

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsuse (EL) 2020/953
                  2
                alusel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu (edaspidi „leping“) ja see jõustus 2. augustil 2020.

               (2)Lepingu artikliga 21 on asutatud ühiskomitee, mille ülesanne on tagada lepingu haldamine ja nõuetekohane rakendamine.

               (3)Lepingu artikli 21 lõikes 3 on sätestatud, et ühiskomitee võtab vastu oma kodukorra.

               (4)Lepingu nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuleks võtta vastu ühiskomitee kodukord.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht, kuna ühiskomitee otsus, millega võetakse vastu selle kodukord, on liidu suhtes siduv. Liidu seisukoht ühiskomitees peaks põhinema lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu artikli 21 alusel loodud ühiskomitee esimesel koosolekul seoses ühiskomitee kodukorra vastuvõtmisega, põhineb ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Väiksemaid muudatusi ühiskomitee otsuse eelnõus võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma täiendava nõukogu otsuseta.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 26. juuni 2020. aasta otsus (EL) 2020/953 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 212, 3.7.2020, lk 12).

                     (2)

                        Nõukogu 26. juuni 2020. aasta otsus (EL) 2020/953 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 212, 3.7.2020, lk 12).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.11.2020
            COM(2020) 764 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu alusel loodud ühiskomitees

               ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT JORDAANIA HAŠIMIIDI KUNINGRIIGI VAHELISE EUROOPA – VAHEMERE PIIRKONNA LENNUNDUSLEPINGU ALUSEL LOODUD ELi-JORDAANIA ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/ [aasta],

               (kuupäev),

               millega võetakse vastu komitee kodukord

               ELi-JORDAANIA ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelist Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 21 lõiget 3,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Käesolevaga võetakse vastu otsuse lisas esitatud ühiskomitee kodukord.

               (Koht ja kuupäev) …,

               Ühiskomitee nimel

               Euroopa Liidu delegatsiooni juht

               [nimi]

               Jordaania delegatsiooni juht

               [nimi]

               Lisa

               Ühiskomitee kodukord

               Artikkel 1

               Delegatsioonide juhid

               1.
                     Lepingu artikli 21 lõike 1 kohaselt kuuluvad ühiskomiteesse mõlema lepinguosalise esindajad.

               2.
                     Ühiskomitee eesistujaks on lepinguosaliste delegatsioonide juhid ühiselt.

               Artikkel 2

               Koosolekud

               1.
                     Lepingu artikli 21 lõike 4 kohaselt tuleb ühiskomitee kokku vastavalt vajadusele. Kumbki lepinguosaline võib taotleda koosoleku kokkukutsumist.

               2.
                     Ühiskomitee võib korraldada koosolekuid näost näkku või muul viisil (nt konverentsikõned või videokonverentsid).

               3.
                     Koosolekud toimuvad võimaluse korral vaheldumisi Euroopa Liidu liikmesriigis asuvas kohas ja Jordaanias, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

               4.
                     Kui lepinguosalised on koosolekute kuupäeva ja koha kokku leppinud, kutsuvad koosolekud kokku Euroopa Komisjon Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide eest ning Jordaania tsiviillennunduse regulatiivkomisjon Jordaania eest.

               5.
                     Ühiskomitee koosolekud ei ole avalikud, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti. Vajaduse korral võib koosoleku lõpus vastastikusel kokkuleppel koostada pressiteate.

               Artikkel 3

               Delegatsioonid

               1.
                     Enne iga koosolekut teavitavad delegatsioonide juhid teineteist oma delegatsiooni kavandatavast koosseisust.

               2.
                     Lennutranspordi valdkonna sidusrühmade esindajaid võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena, kui ühiskomitee selles kokku lepib.

               3.
                     Ühiskomitee võib teatavates küsimustes teabe saamiseks kutsuda oma koosolekutele muid huvitatud isikuid, kes ei ole komitee liikmed.

               Artikkel 4

               Sekretariaat

               Nimetatakse üks Euroopa Komisjoni ametnik ja üks Jordaania tsiviillennunduse regulatiivkomisjoni ametnik, kes täidavad koos ühiskomitee sekretäride ülesandeid.

               Artikkel 5

               Koosolekute päevakord

               1.
                     Delegatsioonide juhid koostavad vastastikusel kokkuleppel iga koosoleku esialgse päevakorra. Sekretärid edastavad selle esialgse päevakorra delegatsioonide liikmetele hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku kuupäeva.

               2.
                     Iga koosoleku alguses võtab ühiskomitee vastu päevakorra. Esialgse päevakorra välised punktid võib päevakorda arvata ühiskomitee nõusolekul.

               3.
                     Delegatsioonide juhid võivad konkreetsel juhul ilmnevaid vajadusi või kiireloomulisust arvesse võttes käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaegu lühendada.

               Artikkel 6

               Protokoll

               1.
                     Ühiskomitee iga koosoleku järel koostatakse selle esialgne protokoll. Sinna märgitakse käsitletud teemad ning kõik antud soovitused ja vastu võetud otsused.

               2.
                     Võõrustava delegatsiooni juht esitab ühe kuu jooksul pärast koosolekut teise delegatsiooni juhile esialgse protokolli heakskiitmiseks kirjaliku menetluse teel.

               3.
                     Heakskiitmise korral kirjutavad delegatsioonide juhid protokollile kahes eksemplaris alla ja kumbki lepinguosaline saab ühe originaaleksemplari. Delegatsioonide juhid võivad otsustada, et see nõue täidetakse elektrooniliste koopiate allkirjastamise ja vahetamisega.

               4.
                     Ühiskomitee koosolekute protokollid on avalikud, kui üks lepinguosalistest ei taotle vastupidist.

               Artikkel 7

               Kirjalik menetlus

               Vajaduse korral ja hästi põhjendatud juhtudel võib ühiskomitee võtta otsused ja soovitused vastu kirjaliku menetluse teel. Selleks vahetavad delegatsioonide juhid selliste meetmete eelnõusid, mille kohta küsitakse ühiskomitee arvamust, mille võib seejärel kinnitada kirjavahetuse teel. Kumbki lepinguosaline võib ka taotleda, et ühiskomitee asja arutamiseks kokku tuleks.

               Artikkel 8

               Arutelud

               1.
                     Ühiskomitee sõnastab soovitused ja võtab oma otsused vastu konsensuse alusel.

               2.
                     Ühiskomitee otsuste ja soovituste pealkiri on vastavalt „otsus“ või „soovitus“, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja käsitletava teema kirjeldus.

               3.
                     Ühiskomitee otsustele ja soovitustele kirjutavad alla delegatsioonide juhid ja need lisatakse koosoleku protokollile.

               4.
                     Lepinguosalised rakendavad ühiskomitee otsuseid kooskõlas oma sisemenetlustega.

               5.
                     Lepinguosalised avaldavad ühiskomitee otsused oma ametlikes väljaannetes. Kumbki lepinguosaline võib otsustada avaldada ka muid ühiskomitee vastuvõetud akte. Kumbki lepinguosaline säilitab otsuste ja soovituste ühe originaaleksemplari.

               Artikkel 9

               Töörühmad

               1.
                     Ühiskomitee võib moodustada töörühmi, kes abistavad ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel. Töörühma pädevust käsitletakse selle moodustamist käsitleva otsuse lisas.

               2.
                     Töörühmad koosnevad mõlema lepinguosalise esindajatest.

               3.
                     Töörühmad töötavad ühiskomitee alluvuses ning annavad pärast iga oma koosolekut ühiskomiteele aru. Töörühmad ei võta vastu otsuseid, kuid nad võivad esitada ühiskomiteele soovitusi.

               4.
                     Ühiskomitee võib igal ajal otsustada olemasoleva töörühma laiali saata, muuta selle pädevust või moodustada uusi töörühmi, kes abistavad ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel.

               Artikkel 10

               Kulud

               1.
                     Lepinguosalised kannavad ise oma kulud, mis on seotud osalemisega ühiskomitee ja töörühmade koosolekutel. See hõlmab nii personali-, sõidu-, elamis-, posti- kui ka sidekulusid.

               2.
                     Muud koosolekute korraldamisega seotud kulud kannab koosolekut võõrustav lepinguosaline.

               Artikkel 11

               Kodukorra muutmine

               Ühiskomitee võib käesolevat kodukorda lepingu artikli 21 kohaselt tehtud otsusega igal ajal muuta.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.11.2020
            COM(2020) 763 final
            2020/0337(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu alusel loodud ühiskomitees

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu (edaspidi „leping“) alusel loodud ühiskomitees
                  1
               .

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vaheline ühise lennunduspiirkonna leping

               Lepingu eesmärk on luua ühine lennunduspiirkond, mis rajaneb juurdepääsu andmisel lepinguosaliste turgudele, kus valitsevad võrdsed konkurentsitingimused ja austatakse samu reegleid, muu hulgas lennuohutuse, lennundusjulgestuse, lennuliikluse korraldamise, sotsiaalsete aspektide ning keskkonnaküsimuste valdkonnas. Ühise lennunduspiirkonna eeskirjad eelkõige lennuohutuse, lennundusjulgestuse ja lennuliikluse korraldamise valdkonnas peaksid põhinema Euroopa Liidus kehtivatel asjaomastel õigusaktidel, mis on sätestatud käesoleva lepingu III lisas.

               Leping jõustus 2. augustil 2020.

               2.2.Ühiskomitee

               Ühiskomitee moodustatakse lepingu artikli 22 alusel. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu haldamise eest ja tagab selle nõuetekohase rakendamise.

               Ühiskomitee põhiülesandeks on teha koostööd: a) vaadates läbi käesoleva lepingu kohaseid lennuteenuseid mõjutavad turutingimused; b) võrdsete võimaluste ja õigusaktide lähendamise tagamiseks ning ettevõtjate regulatiivse koormuse minimeerimiseks käsitledes ja lahendades võimalikult tulemuslikult äritegevusega seotud küsimusi, mis võivad muu hulgas takistada turulepääsu ja käesoleva lepingu kohaste teenuste tõrgeteta toimimist; c) edendades uusi seadusandlikke või regulatiivseid algatusi ning muudatusi käsitleva teabe vahetamist ekspertide hulgas, sealhulgas julgestuse, ohutuse, keskkonnakaitse, lennundustaristu (sh teenindusajad), konkurentsitingimuste ja tarbijakaitse valdkonnas; d) korrapäraselt analüüsides lepingu rakendamise sotsiaalset mõju, eelkõige tööhõive valdkonnas, ja leides asjakohaseid lahendusi põhjendatuks peetavatele probleemidele; e) kaaludes selliseid võimalikke valdkondi, millega seoses võiks lepingut täiustada, sealhulgas soovitusi lepingu muutmiseks; f) leppides konsensuse alusel kokku menetluslikes ettepanekutes, põhimõtetes või dokumentides, mis on otseselt seotud käesoleva lepingu toimimisega; g) analüüsides ja täiustades tehnilist abi käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades ning h) edendades koostööd asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel.

               Lisaks uurib ühiskomitee kooskõlas lepingu artikliga 6 („Investeeringud“) küsimusi, mis on seotud kahepoolsete ühisinvesteeringutega enamusosalusse või muudatustega lepinguosaliste lennuettevõtjate tõhusas kontrollimises.

               Lepingu artikli 22 lõike 3 kohaselt võtab ühiskomitee otsusega vastu oma kodukorra.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav akt

               Esimesel koosolekul võtab ühiskomitee vastu otsuse ühiskomitee kodukorra vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on võtta lepingu artikli 22 lõike 3 kohaselt vastu ühiskomitee tegevust ja toimimist toetav kodukord, et võimaldada lepingut nõuetekohaselt rakendada.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel võetava seisukoha eesmärk peaks olema võtta vastu lepingu alusel loodud ühiskomitee kodukord. Seisukoht peaks põhinema ühiskomitee otsuse eelnõul.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühiskomitee on Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepinguga loodud organ.

               Õigusakt, mille ühiskomitee peaks vastu võtma, on õigusliku toimega akt, kuna see on rahvusvahelisest õigusest tulenevalt lepinguosaliste suhtes siduv.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Eelnevat arvesse võttes on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Käesoleva kavandatava akti eesmärk ja sisu on seotud lennutranspordiga.

               Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna ühiskomitee aktiga võetakse vastu selle kodukord, siis on asjakohane avaldada kavandatav akt pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0337 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu alusel loodud ühiskomitees

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsuse (EL) 2020/951
                  2
                alusel Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu (edaspidi „leping“) ja see jõustus 2. augustil 2020.

               (2)Lepingu artikliga 22 on asutatud ühiskomitee, mille ülesanne on tagada lepingu haldamine ja nõuetekohane rakendamine.

               (3)Lepingu artikli 22 lõikes 3 on sätestatud, et ühiskomitee võtab vastu oma kodukorra.

               (4)Lepingu nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuleks võtta vastu ühiskomitee kodukord.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht, kuna ühiskomitee otsus, millega võetakse vastu selle kodukord, on liidu suhtes siduv. Liidu seisukoht ühiskomitees peaks põhinema lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu artikli 22 alusel loodud ühiskomitee esimesel koosolekul seoses ühiskomitee kodukorra vastuvõtmisega, põhineb ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Väiksemaid muudatusi ühiskomitee otsuse eelnõus võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma täiendava nõukogu otsuseta.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 26. juuni 2020. aasta otsus (EL) 2020/951 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 212, 3.7.2020, lk 8).

                     (2)

                        Nõukogu 26. juuni 2020. aasta otsus (EL) 2020/951 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 212, 3.7.2020, lk 8).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.11.2020
            COM(2020) 763 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu alusel loodud ühiskomitees

               EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING MOLDOVA VABARIIGI VAHELISE ÜHISE LENNUNDUSPIIRKONNA LEPINGU ALUSEL LOODUD ELi-MOLDOVA ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/ [aasta],

               (kuupäev),

               millega võetakse vastu komitee kodukord

               ELi-MOLDOVA ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahelist ühise lennunduspiirkonna lepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 22 lõiget 3,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Käesolevaga võetakse vastu otsuse lisas esitatud ühiskomitee kodukord.

               (Koht ja kuupäev) …,

               Ühiskomitee nimel

               Euroopa Liidu delegatsiooni juht

               [nimi]

               Moldova Vabariigi delegatsiooni juht

               [nimi]

               Lisa

               Ühiskomitee kodukord

               Artikkel 1

               Delegatsioonide juhid

               1. Lepingu artikli 22 lõike 1 kohaselt kuuluvad ühiskomiteesse mõlema lepinguosalise esindajad.

               2. Ühiskomitee eesistujaks on lepinguosaliste delegatsioonide juhid ühiselt.

               Artikkel 2

               Koosolekud

               1. Lepingu artikli 22 lõike 4 kohaselt tuleb ühiskomitee kokku vastavalt vajadusele. Kumbki lepinguosaline võib taotleda koosoleku kokkukutsumist.

               2. Ühiskomitee korraldab koosolekuid näost näkku või erandjuhul muul viisil (nt konverentsikõned või videokonverentsid).

               3. Koosolekud toimuvad võimaluse korral vaheldumisi Euroopa Liidu liikmesriigis asuvas kohas ja Moldova Vabariigis, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

               4. Töökeel on inglise keel.

               5. Kui lepinguosalised on koosolekute kuupäeva ja koha kokku leppinud, kutsuvad koosolekud kokku Euroopa Komisjon Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide eest ning lennutranspordi eest vastutav ministeerium Moldova Vabariigi eest.

               6. Ühiskomitee koosolekud ei ole avalikud, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti. Vajaduse korral võib koosoleku lõpus vastastikusel kokkuleppel koostada pressiteate.

               Artikkel 3

               Delegatsioonid

               1. Enne iga koosolekut teavitavad delegatsioonide juhid teineteist oma delegatsiooni kavandatavast koosseisust.

               2. Lennutranspordi valdkonna sidusrühmade esindajaid võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena, kui ühiskomitee selles kokku lepib.

               3. Ühiskomitee võib teatavates küsimustes teabe saamiseks kutsuda kokkuleppel oma koosolekutele muid huvitatud isikuid, kes ei ole komitee liikmed.

               Artikkel 4

               Sekretariaat

               Üks Euroopa Komisjoni ametnik ja üks Moldova Vabariigi lennutranspordi eest vastutava ministeeriumi ametnik täidavad koos ühiskomitee sekretäride ülesandeid.

               Artikkel 5

               Koosolekute päevakord

               1. Delegatsioonide juhid koostavad vastastikusel kokkuleppel iga koosoleku esialgse päevakorra. Sekretärid edastavad selle esialgse päevakorra delegatsioonide liikmetele hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku kuupäeva.

               2. Iga koosoleku alguses võtab ühiskomitee vastu päevakorra. Esialgse päevakorra välised punktid võib päevakorda arvata ühiskomitee nõusolekul.

               3. Delegatsioonide juhid võivad konkreetsel juhul ilmnevaid vajadusi või kiireloomulisust arvesse võttes käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaega lühendada.

               Artikkel 6

               Protokoll

               1. Ühiskomitee iga koosoleku järel koostatakse selle esialgne protokoll. Sinna märgitakse käsitletud teemad ning kõik antud soovitused ja vastu võetud otsused.

               2. Võõrustava delegatsiooni juht esitab ühe kuu jooksul pärast koosolekut teise delegatsiooni juhile ühiskomitee sekretäride kaudu esialgse protokolli heakskiitmiseks kirjaliku menetluse teel.

               3. Protokolli heakskiitmise korral kirjutavad delegatsioonide juhid sellele kahes eksemplaris alla ja kumbki lepinguosaline saab ühe originaaleksemplari. Delegatsioonide juhid võivad otsustada, et see nõue täidetakse elektrooniliste koopiate allkirjastamise ja vahetamisega.

               4. Ühiskomitee koosolekute protokollid ei ole avalikud, kui üks lepinguosalistest ei taotle vastupidist.

               Artikkel 7

               Kirjalik menetlus

               Vajaduse korral ja hästi põhjendatud juhtudel võib ühiskomitee võtta otsused ja soovitused vastu kirjaliku menetluse teel. Selleks vahetavad delegatsioonide juhid selliste meetmete eelnõusid, mille kohta küsitakse ühiskomitee arvamust, mille võib seejärel kinnitada kirjavahetuse teel. Kumbki lepinguosaline võib ka taotleda, et ühiskomitee asja arutamiseks kokku tuleks.

               Artikkel 8

               Arutelud

               1. Ühiskomitee sõnastab soovitused ja võtab otsused vastu konsensuse alusel.

               2. Ühiskomitee otsuste ja soovituste pealkiri on vastavalt „otsus“ või „soovitus“, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja käsitletava teema kirjeldus.

               3. Ühiskomitee otsustele ja soovitustele kirjutavad alla delegatsioonide juhid ja need lisatakse koosoleku protokollile.

               4. Lepinguosalised rakendavad ühiskomitee otsuseid kooskõlas oma sisemenetlustega.

               5. Lepinguosalised avaldavad ühiskomitee otsused oma ametlikes väljaannetes. Kumbki lepinguosaline võib otsustada avaldada ka muid ühiskomitee vastuvõetud akte. Kumbki lepinguosaline säilitab otsuste ja soovituste ühe originaaleksemplari.

               Artikkel 9

               Töörühmad

               1. Ühiskomitee võib moodustada töörühmi, kes abistavad ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel. Töörühma pädevuse kiidab heaks ühiskomitee ja seda käsitletakse töörühma moodustamist käsitleva otsuse lisas.

               2. Töörühmad koosnevad mõlema lepinguosalise esindajatest.

               3. Töörühmad töötavad ühiskomitee alluvuses ning annavad pärast iga oma koosolekut ühiskomiteele aru. Töörühmad ei võta vastu otsuseid, kuid nad võivad esitada ühiskomiteele soovitusi.

               4. Ühiskomitee võib igal ajal otsustada olemasoleva töörühma laiali saata, muuta selle pädevust või moodustada uusi töörühmi, kes abistavad ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel.

               Artikkel 10

               Kulud

               1. Lepinguosalised kannavad ise oma kulud, mis on seotud osalemisega ühiskomitee ja töörühmade koosolekutel. See hõlmab nii personali-, sõidu-, elamis-, posti- kui ka sidekulusid.

               2. Muud koosolekute korraldamisega seotud kulud kannab koosolekut võõrustav lepinguosaline.

               Artikkel 11

               Kodukorra muutmine

               Ühiskomitee võib käesolevat kodukorda lepingu artikli 22 kohaselt tehtud otsusega igal ajal muuta.