               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.8.2019
            COM(2019) 362 final
            2019/0165(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse raamlepingut, milles sätestatakse üldpõhimõtted Palestiina omavalitsuse osalemiseks liidu programmides) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Anda Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele võimalus hakata Euroopa naabruspoliitika raames järk-järgult osalema teatavates Euroopa Liidu programmides ja ametite tegevuses on üks paljudest meetmetest, millega edendatakse reforme, uuendusi ja üleminekut Euroopa Liidu naaberriikides. Euroopa Komisjon selgitas seda oma 2006. aasta detsembri teatises, milles käsitletakse üldist lähenemisviisi Euroopa naabruspoliitika partnerriikide ühenduse ametite tegevuses ja ühenduse programmides osalemise võimaldamisele
                  1
               .

               Nõukogu kiitis selle lähenemisviisi heaks 5. märtsi 2007. aasta järeldustes
                  2
               .

               Nimetatud teatise ja 5. märtsi 2007. aasta järelduste põhjal andis nõukogu 18. juunil 2007 komisjonile juhised läbirääkimiste pidamiseks Alžeeria, Armeenia, Aserbaidžaani, Egiptuse, Gruusia, Iisraeli, Jordaania, Liibanoni, Maroko, Moldova, Palestiina omavalitsuse, Tuneesia ja Ukrainaga raamlepingute üle, milles käsitletakse nende riikide ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid
                  3
               .

               Euroopa Ülemkogu kinnitas 2007. aasta juunis taas
                  4
                Euroopa naabruspoliitika ülimat olulisust ja kinnitas eesistujariigi eduaruande,
                  5
                mille too esitas ülemkogu 18.–19. juuni 2007. aasta istungil, ning asjaomased nõukogu järeldused
                  6
               . Nimetatud aruandes tuletati meelde nõukogu juhiseid läbirääkimiste pidamiseks asjaomaste lisaprotokollide üle.

               Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatises „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele“,
                  7
                mis kinnitati nõukogu 20. juuni 2011. aasta järeldustega, rõhutati taas ELi kavatsust lihtsustada partnerriikide osalemist ELi programmides.

               Seni on samalaadsed protokollid allkirjastatud Alžeeria,
                  8
                Armeenia,
                  9
                Aserbaidžaani,
                  10
               , Gruusia,
                  11
                Iisraeli,
                  12
                Jordaania,
                  13
                Liibanoni,
                  14
               , Moldova,
                  15
                Maroko,
                  16
                Tuneesia
                  17
                ja Ukrainaga,
                  18
                arutlusel on protokolli allkirjastamine Egiptusega. Palestiina omavalitsus väljendas 2018. aasta septembris ELi ja Palestiina omavalitsuse ühiskomitees huvi raamlepingu protokolli allkirjastamise vastu võimalikuks täiemahuliseks osalemiseks valitud ELi programmides.

               Protokolli eesmärk on kehtestada finants- ja tehnilised eeskirjad, mis võimaldavad Palestiina omavalitsusel osaleda teatavates ELi programmides. Protokolliga kehtestatava horisontaalse raamistikuga määratakse kindlaks majandusliku, rahandusliku ja tehnilise koostöö põhimõtted, mis võimaldavad Palestiina omavalitsusel saada abi, eelkõige finantsabi, mida Euroopa Liit programmide alusel annab. Seda raamistikku kohaldatakse ainult nende programmide suhtes, mille puhul asjakohased asutamisaktid näevad ette Palestiina omavalitsuse osalemise võimalikkuse. Protokollile allakirjutamine ja selle ajutine kohaldamine ei tähenda seega valdkondlike strateegiate alusel programmide koostamisel kohaldatavate volituste kasutamist.

               2.ÕIGUSLIK TAUST

                  Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vaheline kaubandust ja koostööd käsitlev Euroopa – Vahemere piirkonna ajutine assotsiatsioonileping kirjutati alla 24. veebruaril 1997 ja see jõustus 1. juulil 1997.

                  Euroopa Ülemkogu avaldas oma 17.–18. juuni 2004. aasta kohtumisel tunnustust komisjoni ettepanekutele Euroopa naabruspoliitika kohta ning kiitis heaks nõukogu 14. juuni 2004. aasta järeldused.

                  5. märtsil 2007 avaldas nõukogu toetust komisjoni 4. detsembri 2006. aasta teatises käsitletud üldisele ja terviklikule lähenemisviisile, mille eesmärk on võimaldada Euroopa naabruspoliitika partnerriikidel vastavalt nende saavutustele osaleda ühenduse ametite tegevuses ja ühenduse programmides, kui õiguslik alus seda lubab.

               Nimetatud teatise ja 5. märtsi 2007. aasta järelduste põhjal andis nõukogu 18. juunil 2007 komisjonile juhised läbirääkimiste pidamiseks Euroopa naabruspoliitika riikidega raamlepingute üle, milles käsitletakse nende riikide ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid
                  19
               .

               Protokolli allkirjastamise materiaalõiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 209. Menetlusõiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõiked 5 ja 7.

               Protokoll allkirjastatakse Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsusega, mis on ELi lepingupartner ajutise assotsiatsioonilepingu
                  20
                rakendamisel.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

               Palestiina omavalitsus maksab Euroopa Liidu üldeelarvesse rahalist osalust vastavalt oma osalusele eriprogrammides.

               Palestiina omavalitsuse osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas rahaline osalus määratakse asjaomaste programmidega kehtestatud kriteeriumide alusel iga programmi puhul eraldi kindlaks komisjoni ja Palestiina omavalitsuse pädevate ametiasutuste vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga.

               Igas protokolli artikli 5 kohaselt sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrusega (EÜ, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012), et finantskontroll, auditid ja muud kontrollid, sh haldusjuurdlused, korraldatakse komisjoni, Euroopa Pettustevastase Ameti ja Euroopa Kontrollikoja poolt või nende järelevalve all.

               Võetakse vastu üksikasjalikud finantskontrolli ja auditi, haldusmeetmete, karistuste ja sissenõudmise eeskirjad, mis võimaldavad anda komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile ja Euroopa Kontrollikojale volitused, mis on samaväärsed nende volitustega seoses liidus asuvate abisaajate või töövõtjatega.

               5.MUU TEAVE

               Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva protokolli jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta tagant võivad lepinguosalised käesoleva protokolli rakendamise läbi vaadata, võttes aluseks Palestiina omavalitsuse tegeliku osaluse liidu programmides.

               Palestiina omavalitsuse osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas aruandlus- ja hindamiskord määratakse asjaomaste programmidega kehtestatud kriteeriumide alusel iga programmi puhul eraldi kindlaks komisjoni ja Palestiina omavalitsuse pädevate ametiasutuste vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga.

               2019/0165 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse raamlepingut, milles sätestatakse üldpõhimõtted Palestiina omavalitsuse osalemiseks liidu programmides) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 209 koostoimes artikli 218 lõigetega 5 ja 7,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu volitas 18. juunil 2007 komisjoni pidama läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokolli (edaspidi „protokoll“) üle, milles käsitletakse Euroopa Liidu ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse raamlepingut, milles sätestatakse üldpõhimõtted Palestiina omavalitsuse osalemiseks liidu programmides.

               (2)Läbirääkimised on lõpule viidud.

               (3)Protokolli eesmärk on kehtestada finants- ja tehnilised eeskirjad, mis võimaldavad Palestiina omavalitsusel osaleda teatavates ELi programmides. Protokolliga kehtestatava horisontaalse raamistikuga määratakse kindlaks majandusliku, rahandusliku ja tehnilise koostöö põhimõtted, mis võimaldavad Palestiina omavalitsusel saada abi, eelkõige finantsabi, mida Euroopa Liit programmide alusel annab. Seda raamistikku kohaldatakse ainult nende programmide suhtes, mille puhul asjakohased asutamisaktid näevad ette Palestiina omavalitsuse osalemise võimaluse. Protokollile allakirjutamine ja selle ajutine kohaldamine ei tähenda seega valdkondlike strateegiate alusel programmide koostamisel kohaldatavate volituste kasutamist.

               (4)Protokoll tuleks Euroopa Liidu nimel alla kirjutada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse raamlepingut, milles sätestatakse üldpõhimõtted Palestiina omavalitsuse osalemiseks liidu programmides) liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et kõnealune protokoll sõlmitakse.

               Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab protokolli allakirjutamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud protokolli üle läbirääkimisi pidav lepinguosaline, tingimusel et protokoll sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Protokolli kohaldatakse kooskõlas artikliga 10 ajutiselt alates allkirjastamise päevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

               Käesoleva protokolli allkirjastamise kuupäev avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4

               Komisjonil on õigus määrata liidu nimel kindlaks Palestiina omavalitsuse igas konkreetses programmis osalemise eritingimused, sealhulgas makstav rahaline osalus. Komisjon teavitab sellest nõukogu pädevat töörühma.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        COM(2006) 724 final, 4. detsember 2006.

                     (2)

                        Üldasjade ja välissuhete nõukogu järeldused, 5. märts 2007.

                     (3)

                        Nõukogu otsus (piiratud kasutusega) komisjonile volituste andmise kohta läbirääkimiste pidamiseks […] protokollide üle, dokument 10412/07.

                     (4)

                        Eesistujariigi järeldused – Brüssel, 21.–22. juuni 2007, dokument 11177/07.

                     (5)

                        Eesistujariigi eduaruanne Euroopa naabruspoliitika tugevdamise kohta, dokument 10874/07.

                     (6)

                        Nõukogu järeldused Euroopa naabruspoliitika tugevdamise kohta, vastu võetud üldasjade ja välissuhete nõukogu istungil 18. juunil 2007, dokument 11016/07.

                     (7)

                        KOM(2011) 303 (lõplik), 25. mai 2011.

                     (8)

                        ELT L 14/2, 18.1.2017.

                     (9)

                        ELT L 174/1, 13.6.2014.

                     (10)

                        ELT L 199/1, 26.7.2016.

                     (11)

                        ELT L 165/16, 4.6.2014.

                     (12)

                        ELT L 129/39, 17.5.2008.

                     (13)

                        ELT L 89/6, 25.3.2014.

                     (14)

                        ELT L 202/3, 28.7.2016.

                     (15)

                        ELT L 131/1, 18.5.2011.

                     (16)

                        ELT L 90/1, 28.3.2012.

                     (17)

                        ELT L 297/1, 13.11.2015.

                     (18)

                        ELT L 133/1, 20.5.2011.

                     (19)

                        Nõukogu otsus (piiratud kasutusega) komisjonile volituste andmise kohta läbirääkimiste pidamiseks […] protokollide üle, dokument 10412/07.

                     (20)

                        Vt ka vastavalt nõukogu 20. detsembri 2018. aasta otsusele (EL) 2019/222 Palestiina omavalitsusega allkirjastatud tegevuskava.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.8.2019
            COM(2019) 362 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse raamlepingut, milles sätestatakse üldpõhimõtted Palestiina omavalitsuse osalemiseks liidu programmides) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

               LISA

               Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt
                  Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel

               toimiva Palestiina vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu

               protokoll,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse raamlepingut,

               milles sätestatakse üldpõhimõtted Palestiina omavalitsuse osalemiseks liidu programmides

               EUROOPA LIIT (edaspidi „liit“) ühelt poolt

               ning

               Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsus (edaspidi „Palestiina omavalitsus“) teiselt poolt,

               edaspidi „lepinguosalised“,

               arvestades järgmist:

               1.Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vaheline kaubandust ja koostööd käsitlev Euroopa – Vahemere piirkonna ajutine assotsiatsioonileping (edaspidi „ajutine assotsiatsioonileping“) allkirjastati 24. veebruaril 1997 ja see jõustus 1. juulil 1997.

               2.Euroopa Ülemkogu avaldas oma 17.–18. juuni 2004. aasta kohtumisel tunnustust Euroopa Komisjoni ettepanekutele Euroopa naabruspoliitika kohta ning kiitis heaks nõukogu 14. juuni 2004. aasta järeldused.

               3.Nõukogu on võtnud korduvalt vastu seda poliitikat toetavaid järeldusi.

               4.5. märtsil 2007 avaldas nõukogu toetust Euroopa Komisjoni 4. detsembri 2006. aasta teatises käsitletud üldisele ja terviklikule lähenemisviisile, mille eesmärk on võimaldada Euroopa naabruspoliitika partnerriikidel vastavalt nende saavutustele osaleda ühenduse ametite tegevuses ja ühenduse programmides, kui õiguslik alus seda lubab.

               5.Palestiina omavalitsus on avaldanud soovi osaleda mitmes liidu programmis.

               6.Palestiina omavalitsuse osalemisega seotud eritingimused, sealhulgas rahaline osalus ning aruandlus- ja hindamiskord, määratakse iga programmi puhul eraldi kindlaks Euroopa Komisjoni ja Palestiina omavalitsuse pädevate ametiasutuste vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Palestiina omavalitsus võib osaleda kõigis praegustes ja tulevastes liidu programmides, mis on Palestiina omavalitsusele osalemiseks avatud vastavalt asjaomastele sätetele, millega need programmid on vastu võetud.

               Artikkel 2

               Palestiina omavalitsus maksab Euroopa Liidu üldeelarvesse rahalist osalust vastavalt oma osalusele eriprogrammides.

               Artikkel 3

               Palestiina omavalitsuse esindajad võivad osaleda vaatlejatena ja Palestiina omavalitsust puudutavates küsimustes sellistes korralduskomiteedes, kes teostavad järelevalvet programmide üle, mida Palestiina omavalitsus rahaliselt toetab.

               Artikkel 4

               Palestiina omavalitsuse esindajate esitatud projektide ja algatuste suhtes kohaldatakse võimaluse korral samasuguseid asjaomaste programmidega seotud tingimusi, eeskirju ja menetlusi, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes.

               Artikkel 5

               Palestiina omavalitsuse osalemisega seotud eritingimused, eelkõige rahaline osalus, aga ka aruandlus- ja hindamiskord määratakse asjaomaste programmidega kehtestatud kriteeriumide alusel iga programmi puhul eraldi kindlaks komisjoni ja Palestiina omavalitsuse pädevate ametiasutuste vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga.

               Kui Palestiina omavalitsus taotleb liidult konkreetses liidu programmis osalemiseks välisabi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrusele (EL) nr 232/2014 (millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend) või vastavalt muule sarnasele määrusele, mis võidakse Palestiina omavalitsusele liidu välisabi andmiseks tulevikus vastu võtta, määratakse tingimused, mis reguleerivad liidu abi kasutamist Palestiina omavalitsuse poolt, kindlaks rahastamislepinguga, järgides määrust (EL) nr 232/2014.

               Artikkel 6

               Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrusele (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, nähakse artikli 5 kohaselt sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumiga ette, et finantskontroll, auditid ja muud kontrollid, sealhulgas haldusjuurdlused,  korraldatakse Euroopa Komisjoni, Euroopa Pettustevastase Ameti ja Euroopa Kontrollikoja poolt või nende järelevalve all.

               Võetakse vastu üksikasjalikud finantskontrolli ja auditi, haldusjuurdluste, sissenõudmise, rahaliste karistuste ja halduskaristuste eeskirjad, mis annavad Euroopa Komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile ja Euroopa Kontrollikojale pädevuse, mis on samaväärne nende pädevusega liidus asuvate abisaajate ja töövõtjate suhtes.

               Artikkel 7

               Protokolli kohaldatakse ajavahemikul, mil ajutine assotsiatsioonileping on jõus.

               Lepinguosalised kirjutavad käesolevale protokollile alla ja kinnitavad selle oma vastavate menetluste kohaselt.

               Kumbki lepinguosaline võib käesoleva protokolli denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev protokoll kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

               Protokolli lõpetamine pärast selle denonsseerimist ükskõik kumma lepinguosalise poolt ei mõjuta artiklite 5 ja 6 kohaselt elluviidavaid võimalikke kontrolle ja auditeid.

               Artikkel 8

               Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva protokolli jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta tagant võivad lepinguosalised käesoleva protokolli rakendamise läbi vaadata, võttes aluseks Palestiina omavalitsuse tegeliku osaluse liidu programmides.

               Artikkel 9

               Käesolevat protokolli kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut selles sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori territooriumi suhtes.

               Artikkel 10

               Käesolev protokoll jõustub alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatavad teineteisele diplomaatiliste kanalite kaudu selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               Lepinguosalised lepivad kokku, et käesolevat protokolli kohaldatakse enne selle jõustumist ajutiselt alates selle allakirjutamise kuupäevast, eeldusel et see hiljem sõlmitakse.

               Artikkel 11

               Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

               Artikkel 12

               Käesolev protokoll koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

               Brüssel, [kuupäev]

               Euroopa Liidu nimel

                     Palestiina omavalitsuse nimel


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.10.2021
            COM(2021) 643 final
            2021/0333(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel energiaühenduse ministrite nõukogus seoses energiaühenduse sekretariaadi direktori ametisse nimetamisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel 25. novembril 2021 Serbias Belgradis peetaval energiaühenduse ministrite nõukogu 19. istungil võetav seisukoht seoses energiaühenduse ministrite nõukogu menetlusdokumendi kavandatava vastuvõtmisega energiaühenduse sekretariaadi järgmise direktori ametisse nimetamiseks.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Energiaühenduse asutamisleping

               Energiaühenduse asutamislepingu (edaspidi „asutamisleping“) eesmärk on luua stabiilne õigus- ja tururaamistik ning võrguenergiakaubanduse ühtne õigusruum, rakendades liidu õigustiku kokkulepitud osi kolmandate riikide energiatemaatikas. Leping jõustus 1. juulil 2006. Euroopa Liit on asutamislepingu osaline
                  1
               . Asutamislepingus osutatakse kolmandatele riikidele kui lepinguosalistele.

               2.2.Energiaühenduse ministrite nõukogu

               Energiaühenduse ministrite nõukogu tagab asutamislepingus sätestatud eesmärkide täitmise. Ta annab poliitilisi üldsuuniseid, kehtestab meetmeid ja võtab vastu menetlusdokumente. Igal lepinguosalisel on üks hääl ja ministrite nõukogu kasutab teemast olenevalt eri hääletamiseeskirju. EL on üks kümnest lepinguosalisest ja tal on üks hääl, olenevalt ka kõnesolevast teemast.

               Energiaühenduse ministrite nõukogu nimetab Euroopa Komisjoni ettepanekul energiaühenduse sekretariaadi direktori ametisse kolmeks aastaks ja seda ametiaega võib pikendada. Menetlusdokument võetakse vastu lihthäälteenamusega. Direktori kandidaadi nimetamise ainuõigus on komisjonil ja ta edastab oma ettepaneku energiaühenduse lepinguosalistele.

               2.3. Ministrite nõukogu kavandatav õigusakt

               Energiaühenduse sekretariaadi praegune direktor Janez Kopac määrati esimest korda ametisse 2012. aastal. Tema volitusi pikendati 2015. ja 2018. aastal. Praegune ametiaeg lõpeb 30. novembril 2021.

               23. veebruaril 2021 algatas komisjon avaliku valikumenetluse, et leida energiaühenduse sekretariaadile järgmine direktor alates 1. detsembrist 2021 (COM/2021/20055). Sellele ametikohale esitati 92 taotlust. Valik tehti kooskõlas olemasolevate eeskirjade ja rakendussuunistega.

               Komisjoni eelvalikukomisjon kontrollis avaldusi vaba ametikoha teates esitatud sobivus- ja valikukriteeriumide alusel ning valis välja kandidaadid järgmiseks menetlusetapiks. Pärast seda, kui ametisse nimetamise küsimustega tegelev nõuandekomitee oli kandidaate hinnanud ja volinik Kadri Simson oli nad ära kuulanud, leidis komisjon, et energiaühenduse sekretariaadi direktori ülesannete täitmiseks parim juhtimis-, suhtlemis-, esindus- ja keeleoskus, tehniline pädevus, rahvusvaheline kogemus ja parimad teadmised Euroopa Liidu kohta on Artur Lorkowskil.

               Sellest tulenevalt otsustas komisjon teha ettepaneku nimetada Artur Lorkowski energiaühenduse sekretariaadi järgmiseks direktoriks, nagu on märgitud komisjoni 24. septembri 2021. aasta otsuses, mille alusel koostatakse ettepanek, mille komisjon esitab energiaühenduse ministrite nõukogule energiaühenduse sekretariaadi direktori ametisse nimetamist käsitleva ministrite nõukogu menetlusdokumendi kohta (C(2021) 7021 final). Komisjon esitas selle ettepaneku energiaühenduse lepinguosalistele 24. septembril 2021.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Pidades silmas komisjoni korraldatud avalikku ja konkurentsipõhist valikumenetlust, peaks energiaühenduse ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht olema kiita vastavalt komisjoni 24. septembri 2021. aasta otsusele (mille alusel koostatakse ettepanek, mille komisjon esitab energiaühenduse ministrite nõukogule energiaühenduse sekretariaadi direktori ametisse nimetamist käsitleva ministrite nõukogu menetlusdokumendi kohta (C(2021) 7021 final)) heaks eelnõu ministrite nõukogu menetlusdokumendi kohta, millega alates 1. detsembrist 2021 nimetatakse energiaühenduse sekretariaadi direktoriks Artur Lorkowski.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ministrite nõukogu on energiaühenduse asutamislepinguga asutatud organ.

               Kavandatav menetlusdokument, mille energiaühenduse ministrite nõukogu peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt, sest sellega reguleeritakse energiaühenduse organisatsioonilisi küsimusi ja see on energiaühenduse asutamislepingu artikli 86 kohaselt siduv vähemalt energiaühenduse institutsioonidele.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusliku toimega akti eesmärk ja sisu on seotud energiatemaatikaga.

               Seega on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 194.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 194 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2021/0333 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel energiaühenduse ministrite nõukogus seoses energiaühenduse sekretariaadi direktori ametisse nimetamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 29. mai 2006. aasta otsust 2006/500/EÜ energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt,

               võttes arvesse energiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 69 ja 88,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis energiaühenduse asutamislepingu (edaspidi „leping“) nõukogu 29. mai 2006. aasta otsusega 2006/500/EÜ
                  3
                ja see leping jõustus 1. juulil 2006.

               (2)Lepingu artiklite 69 ja 88 kohaselt võib ministrite nõukogu Euroopa Komisjoni ettepanekul võtta vastu menetlusdokumendi energiaühenduse sekretariaadi direktori ametisse nimetamise kohta.

               (3)Energiaühenduse sekretariaadi praeguse direktori Janez Kopaci kolmas ametiaeg lõpeb 30. novembril 2021.

               (4)25. novembril 2021 Serbias Belgradis peetaval 19. istungil peab energiaühenduse ministrite nõukogu võtma vastu menetlusdokumendi energiaühenduse sekretariaadi järgmise direktori ametisse nimetamise kohta.

               (5)23. veebruaril 2021 avaldas komisjon teate energiaühenduse sekretariaadi direktori ametikoha kohta, mis vabaneb alates 1. detsembrist 2021.

               (6)Komisjon hindas kandidaatide oskusi ja kogemusi vastavalt vaba ametikoha teates varem kindlaks määratud valikukriteeriumidele. Valik tehti kooskõlas kehtivate eeskirjade ja rakendussuunistega. Komisjon leiab, et energiaühenduse sekretariaadi direktori ülesannete täitmiseks parim juhtimis-, suhtlemis-, esindus- ja keeleoskus, tehniline pädevus, rahvusvaheline kogemus ja parimad teadmised Euroopa Liidu kohta on Artur Lorkowskil,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Energiaühenduse ministrite nõukogu 19. istungil liidu nimel võetav seisukoht on järgmine:

               kiita vastavalt komisjoni ettepanekule, mis võeti vastu nõukogu 24. septembri 2021. aasta otsusega (C(2021) 7021 (final)) ja esitati samal päeval energiaühenduse ministrite nõukogule, heaks eelnõu ministrite nõukogu menetlusdokumendi kohta, millega nimetatakse energiaühenduse sekretariaadi direktoriks alates 1. detsembrist 2021 Artur Lorkowski.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 198, 20.7.2006, lk 15.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        ELT L 198, 20.7.2006, lk 15.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.10.2021
            COM(2021) 637 final
            2021/0330(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC riikide vaheline majanduspartnerluslepinguga loodud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitees seoses tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee töökorra ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee töökorra vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (edaspidi „SADC“) riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga moodustatud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitees seoses tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee töökorra ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee töökorra vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahel

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on:

               (a)panustada vaesuse vähendamisse ja kaotamisse kaubanduspartnerluse sõlmimise teel, mis on kooskõlas jätkusuutliku arengu eesmärgi, aastatuhande arengueesmärkide ja Cotonou lepinguga;

               (b)toetada piirkondlikku integratsiooni, majanduskoostööd ja head valitsemistava, et luua tõhus, etteaimatav ja läbipaistev piirkondlik õigusraamistik, mis reguleerib lepinguosaliste vahelist ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelist kauplemist ja investeerimist, ja rakendada seda;

               (c)soodustada SADC majanduspartnerluslepingu riikide järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse kooskõlas nende poliitiliste valikute ja arenguprioriteetidega;

               (d)suurendada SADC majanduspartnerluslepingu riikide suutlikkust kaubanduspoliitikas ja kaubandusega seotud küsimustes;

               (e)luua eeldused investeeringute suurendamiseks ja erasektori algatusteks ning suurendada SADC majanduspartnerluslepingu riikide tarnesuutlikkust, konkurentsivõimet ja majanduskasvu; ning

               (f)tugevdada lepinguosaliste vahelisi solidaarsusel ja vastastikusel huvil põhinevaid olemasolevaid suhteid.

               Lepingut kohaldatakse ajutiselt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Botswana, Lesotho, Namiibia, eSwatini ja Lõuna-Aafrika vahel alates 10. oktoobrist 2016 ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mosambiigi vahel alates 4. veebruarist 2018.

               2.2.Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee

               Vastavalt lepingu artikli 50 lõike 2 punktile f võtab tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee vastu oma töökorra.

               Lepingu protokolli nr 3 artikli 13 lõikes 5, millega moodustatakse geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee, on sätestatud, et erikomitee võtab vastu oma töökorra.

               2.3.Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee kavandatavad aktid

               Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee kavandatavate aktidega kehtestataks kummagi erikomitee töökord.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Käesoleva nõukogu otsuse ettepanekuga määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht ELi ja SADC majanduspartnerluslepinguga moodustatud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitees seoses tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee töökorra ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee töökorra vastuvõtmisega.

               Lepinguosalised arutasid neid töökordi ja leppisid kokku, et pärast ELi otsustamismenetluse läbimist tuleks need vastu võtta tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitees järgmisel koosolekul.

               Lisatud kahe töökorra sisu on väga sarnane teiste majanduspartnerluslepingute või muude kaubanduslepingutega ettenähtud töökorra sisuga.

               Töökord on oluline lepingu institutsionaalse raamistiku väljakujundamiseks ja seega lepingu tõrgeteta rakendamise tagamiseks.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“. Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab ka korralduslikke akte, mis mõjutavad organite otsuste tegemise korda, näiteks juhtumit, kui otsustuspädevusega organ võtab vastu oma töökorra või muudab seda.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee ning tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee on lepinguga, nimelt ELi-SADC majanduspartnerluslepinguga loodud organid.

               Aktid, mis kummaski komitees kavastetakse vastu võtta, on õigusliku toimega aktid, kuna need on korralduslikud aktid, mis mõjutavad organite otsuste tegemise korda. Vastavalt lepingu artiklile 50 ja protokolli nr 3 artiklile 13 on kavandatavad õigusaktid rahvusvahelise õiguse alusel lepinguosaliste jaoks siduvad.

               Kavandatavate õigusaktidega ei täiendata ega muudeta kokkuleppe institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks ja teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Asjakohane on tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee aktid pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0330 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC riikide vaheline majanduspartnerluslepinguga loodud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitees seoses tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee töökorra ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee töökorra vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (edaspidi „SADC“) majanduspartnerluslepingu riikide vaheline majanduspartnerlusleping (edaspidi „leping“) allkirjastati Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide poolt 10. juunil 2016
                  1
               . Seda kohaldatakse ajutiselt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Botswana, Lesotho, Namiibia, eSwatini ja Lõuna-Aafrika vahel alates 10. oktoobrist 2016 ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mosambiigi vahel alates 4. veebruarist 2018.

               (2)Vastavalt lepingu artikli 50 lõikele 1 moodustatakse tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee.

               (3)Vastavalt lepingu protokolli nr 3 artikli 13 lõikele 1 moodustatakse geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee.

               (4)Vastavalt lepingu artikli 50 lõike 2 punktile f võtab tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee vastu oma töökorra.

               (5)Vastavalt lepingu protokolli nr 3 artikli 13 lõikele 5 võtab geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee vastu oma töökorra.

               (6)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel neis kahes komitees võetav seisukoht, kuna töökorra kehtestamist käsitlevatel otsustel on liidus õiguslik toime.

               (7)Liidu seisukoht neis kahes komitees kummagi töökorra vastuvõtmise küsimuses peaks põhinema kummagi komitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (edaspidi „SADC“) majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu artikli 50 alusel moodustatud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees liidu nimel võetav seisukoht põhineb nimetatud komitee otsuse eelnõul komitee töökorra kohta, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (edaspidi „SADC“) majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu protokolli nr 3 artikli 13 alusel moodustatud geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitees liidu nimel võetav seisukoht põhineb nimetatud komitee otsuse eelnõul komitee töökorra kohta, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahel (ELT L 250, 16.9.2016, lk 3).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.10.2021
            COM(2021) 637 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC riikide vaheline majanduspartnerluslepinguga loodud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitees seoses tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee töökorra ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee töökorra vastuvõtmisega

               1. LIIDE

               Eelnõu: TOLLIPROTSEDUURIDE JA KAUBANDUSE LIHTSUSTAMISE ERIKOMITEE
                  OTSUS nr [...]

               erikomitee töökorra kohta

               TOLLIPROTSEDUURIDE JA KAUBANDUSE LIHTSUSTAMISE ERIKOMITEE,

               Võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelist majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), mis allkirjastati 10. juunil 2016 Kasanes, eriti selle artikli 50 lõike 2 punkti f,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Kehtestatakse tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee töökord, mis on esitatud lisas.

               Käesolev otsus jõustub ...

               [Koht] ... [kuupäev] ...

               Lisa

               TOLLIPROTSEDUURIDE JA KAUBANDUSE LIHTSUSTAMISE ERIKOMITEE TÖÖKORD

               I PEATÜKK

               KORRALDUS

               Artikkel 1

               Koosseis ja eesistuja

               1.Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) artikliga 50 loodud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee täidab kohustusi, mis on ette nähtud lepingu artikliga 50.

               2.Käesolevas töökorras osutatud termini „lepinguosalised“ määratlus vastab lepingu artiklis 104 esitatud määratlusele.

               3.Lepingu artikli 50 lõike 1 kohaselt koosneb tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee lepinguosaliste esindajatest.

               4.Lepingu artikli 50 lõike 4 kohaselt on tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee eesistujaks vaheldumisi Euroopa Komisjoni ametnik ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide ametnik. Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee esimest istungit juhatavad Euroopa Komisjoni ja SADC majanduspartnerluslepingu riigi ametnik koos.

               5.Esimese perioodi mandaat algab tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee esimese istungi kuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

               Artikkel 2

               Istungid

               1.Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee istung toimub vähemalt kord aastas või ühe lepinguosalise taotlusel. Istungid toimuvad vaheldumisi Brüsselis või mõne SADC majanduspartnerluslepingu riigi territooriumil, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

               2.Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kutsub tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee istungi kokku eesistujana tegutsev lepinguosaline pärast teise lepinguosalisega konsulteerimist.

               Artikkel 3

               Vaatlejad

               Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee võib otsustada kutsuda vaatlejaid vastavalt vajadusele ja otsustada, millised päevakorrapunktid on neile avatud.

               Artikkel 4

               Sekretariaat

               1.Sekretariaadi ülesandeid täidab tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee istungit korraldav lepinguosaline.

               2.Kui istung toimub elektroonsete vahendite abil, täidab sekretariaadi ülesandeid eesistuja kohustusi täitev lepinguosaline.

               II PEATÜKK

               TOIMIMINE

               Artikkel 5

               Dokumendid

               Kui tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee arutelude aluseks on kirjalikud tõendavad dokumendid, siis tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee sekretariaat nummerdab need dokumendid ning saadab need laiali tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee dokumentidena.

               Artikkel 6

               Istungitest teatamine ja päevakord

               1.Sekretariaat teavitab lepinguosalisi istungi kokkukutsumisest ja palub esitada päevakorda puudutavad ettepanekud hiljemalt 30 päeva enne istungit. Kiireloomulise ja/või ettenägematu olukorra puhul võidakse istung korraldada lühikese etteteatamisega.

               2.Istungi esialgse päevakorra koostab tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee sekretariaat. Sekretariaat edastab selle tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee eesistujale ja liikmetele hiljemalt 14 päeva enne istungi algust.

               3.Esialgses päevakorras on need punktid, mille lepinguosalised on tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee sekretariaadil palunud päevakorda kanda.

               4.Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee võtab istungi päevakorra vastu istungi alguses. Lepinguosaliste kokkuleppel võib päevakorda lisada punkte, mida esialgses päevakorras ei olnud.

               5.Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee eesistuja võib kõigi lepinguosaliste nõusolekul kutsuda oma istungile eksperte, et need esitaksid teavet konkreetsete teemade kohta.

               Artikkel 7

               Istungi aruanne

               Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, koostab tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee sekretariaat istungi aruande, mis võetakse vastu istungi lõpus.

               Artikkel 8

               Otsused ja soovitused

               1.Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee võtab vastu otsuseid ja soovitusi vastu konsensuse alusel lepingus sätestatud juhtudel või juhul, kui ühisnõukogu või kaubandus- ja arengukomitee on teda selleks volitanud.

               2.Kui tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomiteel on lepingu kohaselt õigus võtta vastu otsuseid ja soovitusi või kui ühisnõukogu või kaubandus- ja arengukomitee on teda selleks volitanud, on selliste aktide pealkiri istungi aruandes vastavalt „Otsus“ või „Soovitus“. Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee sekretariaat annab igale vastuvõetud otsusele ja soovitusele järjekorranumbri ning lisab vastuvõtmise kuupäeva ja teema. Otsustes ja soovitustes sätestatakse nende jõustumise kuupäev.

               3.Kui mõni SADC majanduspartnerluslepingu riik ei osale istungil, edastab sekretariaat sellele riigile istungi otsused ja/või soovitused. Asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik esitab 10 kalendripäeva jooksul alates otsuste ja/või soovituste saatmisest kirjaliku vastuse, milles märgib need otsused ja/või soovitused, millega ta ei nõustu, ja esitab põhjused. Kui 10 kalendripäeva jooksul ei esitata eespool nimetatud kirjalikku vastust, loetakse otsused ja/või soovitused vastuvõetuks. Kui otsuste ja/või soovitustega ei ole nõus SADC majanduspartnerluslepingu riik, kes ei osalenud istungil, kohaldatakse lõike 4 kohast menetlust.

               4.Istungitevahelisel ajal võib tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee lepinguosaliste kokkuleppel otsuseid ja soovitusi vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Kirjalik menetlus hõlmab teadete vahetamist lepinguosaliste esindajate vahel.

               5.Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees vastu võetud otsused ja soovitused kinnitatakse nii, et neist valmistatakse autentne eksemplar, millele kirjutavad alla Euroopa Liidu ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide esindaja.

               Artikkel 9

               Üldsuse juurdepääs

               1.Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee istungid ei ole avalikud, v.a juhul, kui otsustatakse teisiti.

               2.Iga lepinguosaline võib otsustada tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee otsused ja soovitused avaldada.

               III PEATÜKK

               LÕPPSÄTTED

               Artikkel 10

               Kulud

               1.Iga lepinguosaline kannab ise tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee istungitel osalemise kulud, sealhulgas nii personali-, sõidu- ja elamiskulud kui ka posti- ja telekommunikatsioonikulud.

               2.Istungite korraldamise, suulise tõlke teenuste osutamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab istungit korraldav lepinguosaline.

               Artikkel 11

               Töökorra muutmine

               Käesolevat töökorda võib muuta tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee kirjaliku otsusega vastavalt artiklile 8.

               2. LIIDE

               Eelnõu: GEOGRAAFILISTE TÄHISTE NING VEINI- JA KANGETE ALKOHOOLSETE JOOKIDE KAUBANDUSE ERIKOMITEE
                  OTSUS nr [...]

               erikomitee töökorra kohta

               GEOGRAAFILISTE TÄHISTE NING VEINI- JA KANGETE ALKOHOOLSETE JOOKIDE KAUBANDUSE ERIKOMITEE,

               Võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelist majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), mis allkirjastati 10. juunil 2016 Kasanes, eriti selle protokolli nr 3 artikli 13 lõiget 5,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Kehtestatakse geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee töökord, mis on esitatud lisas.

               Käesolev otsus jõustub ...

               [Koht] ... [kuupäev] ...

               Lisa

               GEOGRAAFILISTE TÄHISTE NING VEINI- JA KANGETE ALKOHOOLSETE JOOKIDE KAUBANDUSE ERIKOMITEE TÖÖKORD

               I PEATÜKK

               KORRALDUS

               Artikkel 1

               Koosseis ja eesistuja

               1.Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) protokolli nr 3 artikliga 13 loodud geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee (edaspidi „erikomitee“) täidab oma kohustusi kooskõlas sama artikliga.

               2.Käesolevas töökorras osutatud termini „lepinguosalised“ määratlus vastab lepingu protokolli nr 3 artiklis 1 esitatud määratlusele, ning tähendab Lõuna-Aafrikat ja ELi.

               3.Erikomitee koosneb lepinguosaliste esindajatest.

               4.Erikomitee istungite eesistujaks on vaheldumisi Euroopa Komisjoni ametnik ja Lõuna-Aafrika ametnik.

               5.Lõike 4 kohane esimese perioodi mandaat algab erikomitee esimese istungi kuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

               Artikkel 2

               Istungid

               1.Erikomitee istung toimub korrapäraste ajavahemike järel vähemalt kord aastas või kummagi lepinguosalise taotlusel. Istungid toimuvad vaheldumisi Brüsselis või mõne SADC majanduspartnerluslepingu riigi territooriumil, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

               2.Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kutsub erikomitee istungi kokku eesistujana tegutsev lepinguosaline pärast teise lepinguosalisega konsulteerimist.

               3.Lepinguosaliste kokkuleppel võib erikomitee istungeid pidada elektroonsete vahendite abil.

               Artikkel 3

               Vaatlejad

               Erikomitee võib otsustada kutsuda vaatlejaid vastavalt vajadusele ja otsustada, millised päevakorrapunktid on neile avatud.

               Artikkel 4

               Sekretariaat

               1.Erikomitee sekretariaadina (edaspidi „sekretariaat“) tegutseb erikomitee istungit korraldav lepinguosaline.

               2.Kui istung toimub elektroonsete vahendite abil, täidab sekretariaadi ülesandeid eesistuja kohustusi täitev lepinguosaline.

               II PEATÜKK

               TOIMIMINE

               Artikkel 5

                  Dokumendid

               Kui erikomitee arutelude aluseks on kirjalikud tõendavad dokumendid, siis sekretariaat nummerdab need dokumendid ning saadab need laiali erikomitee dokumentidena.

               Artikkel 6

               Istungitest teatamine ja päevakord

               1.Sekretariaat teavitab lepinguosalisi istungi kokkukutsumisest ja palub esitada päevakorda puudutavad ettepanekud hiljemalt 30 päeva enne istungit. Kiireloomulise või ettenägematu olukorra puhul võidakse istung korraldada lühikese etteteatamisega.

               2.Istungi esialgse päevakorra koostab sekretariaat. Sekretariaat edastab selle erikomitee eesistujale ja liikmetele hiljemalt 14 päeva enne istungit.

               3.Esialgses päevakorras on need punktid, mille lepinguosalised on sekretariaadil palunud päevakorda kanda.

               4.Erikomitee võtab istungi päevakorra vastu istungi alguses. Lepinguosaliste kokkuleppel võib päevakorda lisada punkte, mida esialgses päevakorras ei olnud.

               5.Erikomitee eesistuja võib lepinguosaliste nõusolekul kutsuda oma istungile eksperte, et need esitaksid teavet konkreetsete teemade kohta.

               Artikkel 7

               Istungi aruanne

               Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, koostab sekretariaat istungi aruande, mis võetakse vastu istungi lõpus.

               Artikkel 8

               Otsused ja soovitused

               1.Lepingu protokolli nr 3 artikli 13 lõike 3 kohaselt võib erikomitee konsensuse alusel lepingu protokollis nr 3 sätestatud juhtudel anda soovitusi ja võtta vastu otsuseid.

               2.Kui erikomiteel on lepingu protokolli nr 3 kohaselt õigus võtta vastu otsuseid ja soovitusi või kui kaubandus- ja arengukomitee on teda selleks volitanud, on selliste aktide pealkiri artiklis 7 osutatud istungi aruandes vastavalt „Otsus“ või „Soovitus“. Sekretariaat annab igale vastuvõetud otsusele ja soovitusele järjekorranumbri ning lisab vastuvõtmise kuupäeva ja teema. Otsustes ja soovitustes sätestatakse nende jõustumise kuupäev.

               3.Istungitevahelisel ajal võib erikomitee lepinguosaliste kokkuleppel otsuseid ja soovitusi vastu võtta kirjaliku menetluse teel või elektroonsete vahendite abil. Kirjalik menetlus hõlmab teadete vahetamist lepinguosaliste esindajate vahel.

               4.Erikomitees vastu võetud otsused ja soovitused kinnitatakse nii, et neist valmistatakse kaks originaaleksemplari, millele kirjutavad alla Euroopa Liidu ja Lõuna-Aafrika esindaja.

               Artikkel 9

               Üldsuse juurdepääs

               1.Erikomitee istungid ei ole avalikud, v.a juhul, kui lepinguosalised otsustavad teisiti.

               2.Lepinguosalised võivad otsustada erikomitee otsused ja soovitused avaldada.

               III PEATÜKK

               LÕPPSÄTTED

               Artikkel 10

               Kulud

               1.Iga lepinguosaline kannab ise erikomitee istungitel osalemise kulud, sealhulgas nii personali-, sõidu- ja elamiskulud kui ka posti- ja telekommunikatsioonikulud.

               2.Istungite korraldamise, suulise tõlke teenuste osutamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab istungit korraldav lepinguosaline.

               Artikkel 11

               Kaubandus- ja arengukomitee

               Erikomitee annab aru kaubandus- ja arengukomiteele.

               Artikkel 12

                  Töökorra muutmine

               Käesolevat töökorda võib muuta vastavalt artiklile 8 vastuvõetud erikomitee kirjaliku otsusega.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.10.2021
            COM(2021) 639 final
            2021/0331(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ning Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise tsiviillennundusohutuse lepinguga loodud ühiskomitees seoses ühiskomitee kodukorra vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise tsiviillennundusohutuse lepingu artikli 11 kohaselt moodustatud lepinguosaliste ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitee kodukorra kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vaheline tsiviillennundusohutuse leping

               Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise tsiviillennundusohutuse lepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on edendada kahepoolset koostööd tsiviillennundusohutuse valdkonnas ning hõlbustada lennundustoodetega kauplemist ja nendesse investeerimist liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahel. Leping jõustus 1. septembril 2020.

               2.2.Osaliste ühiskomitee

               Lepinguosaliste ühiskomitee moodustatakse selleks, et tagada lepingu tulemuslik toimimine, sealhulgas a) lahendada lepingu kohaldamise ja rakendamisega seotud küsimusi; b) kaaluda käesoleva lepingu tõhusama toimimise võimalusi ning vajaduse korral anda lepinguosalistele asjakohaseid soovitusi lepingu muutmiseks; c) võtta vastu lisade muudatusi; d) koordineerida uute lisade väljatöötamist ja vastuvõtmist ning e) võtta vajaduse korral vastu regulatiivse koostöö ja läbipaistvuse töökord kõikide lepingu artiklis 3 osutatud tegevusvaldkondade jaoks. Ühiskomitee töötab välja ja võtab vastu oma kodukorra.

               Liitu esindab ühiskomitees Euroopa Komisjon, keda abistavad Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA) ning liikmesriike esindavad lennuametid
                  1
               .

               2.3.Lepinguosaliste ühiskomitee kavandatud akt

               Oma esimesel koosolekul, mis peaks toimuma 2021. aasta teises pooles, võtab lepinguosaliste ühiskomitee vastu oma kodukorra (edaspidi „kavandatud akt“). Kavandatud akti eesmärk on kehtestada eeskirjad ja menetlused, mis on vajalikud lepinguosaliste ühiskomitee koosolekute korraldamiseks ning läbiviimiseks. Kavandatud akt koosneb üheteistkümnest artiklist.

               Artiklis on sätestatud mõistete „lepinguosaline“ ja „lepinguosalised“ määratlused.

               Artiklis 2 on sätestatud, et ühiskomitee eesistujaks on Euroopa Liidu esindaja ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse esindaja ühiselt. Lisaks on kõnealuses artiklis sätestatud, et Euroopa Liitu esindab ühiskomitees Euroopa Komisjon, keda abistavad Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA) ja Euroopa Liidu liikmesriikide lennuametid. Samuti on artiklis 2 sätestatud, et Hiina Rahvavabariigi valitsust esindab ühiskomitees Hiina tsiviillennundusamet (CAAC).

               Artiklis 3 on sätestatud, et ühiskomitee tuleb kokku korrapäraste ajavahemike järel, võimaluse korral kord aastas, ning et koosolekud toimuvad võimaluse korral vaheldumisi Brüsselis ja Pekingis. Teise võimalusena võiks korraldada videokonverentsi teel arutelusid, mille käigus vastu võetud otsustel ja soovitustel on samasugune õigusjõud kui füüsilistel koosolekutel vastu võetud otsustel ja soovitustel. Ühiskomitee koosolekud ei ole üldsusele osalemiseks avatud, kui eesistujad ei ole kokku leppinud teisiti. Koosolekud ja dokumendid on inglise keeles. Kulud, mis on seotud suulise või kirjaliku tõlkega mõnda teise keelde, kannab seda taotlenud lepinguosaline.

               Artiklis 4 on sätestatud, et enne iga koosolekut teatavad lepinguosalised teineteisele oma delegatsioonide kavandatava koosseisu ja kumbki nimetab oma eesistuja. Eesistujad võivad vajaduse korral kutsuda ühiskomitee koosolekutele kolmandaid isikuid, kes annavad teavet konkreetsete teemade kohta või osalevad vaatlejatena.

               Artiklis 5 on sätestatud, et Euroopa Komisjoni ametnik ja Hiina tsiviillennundusameti ametnik tegutsevad ühiselt ühiskomitee sekretäridena.

               Artiklis 6 on kindlaks määratud, et eesistujad koostavad vastastikusel kokkuleppel iga koosoleku esialgse päevakorra. Sekretärid edastavad esialgse päevakorra ja kõik asjakohased koosolekudokumendid osalejatele hiljemalt viisteist tööpäeva enne koosoleku toimumist. Lisaks võtab ühiskomitee iga koosoleku alguses vastu päevakorra. Lepinguosaliste kokkuleppel võib päevakorda lisada punkte, mida esialgses päevakorras ei olnud. Eesistuja võib kokkuleppe korral muuta lõikes 1 osutatud dokumentide sealhulgas esialgse päevakorra edastamise tähtaega, et võtta arvesse lepinguosalise sisemenetluste nõudeid või konkreetse küsimuse kiireloomulisust.

               Artiklis 7 on kindlaks määratud, et ühiskomitee iga koosoleku järel koostatakse protokolli kavand. Protokolli kavand kajastab vastuvõetud otsuseid ja soovitusi ning tehtud järeldusi. Ühiskomitee kiidab protokolli heaks oma järgmisel koosolekul. Heakskiitmise korral kirjutavad eesistujad protokollile alla ning kumbki lepinguosaline saab ühe originaaleksemplari või skaneeritud koopia.

               Artiklis 8 on keskendutud kirjaliku menetluse määratlemisele, et vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel oleks võimalik ühiskomitee soovitused ja otsused vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Selleks vahetavad eesistujad selliste meetmete eelnõusid, mille kohta küsitakse ühiskomitee arvamust, mille võib seejärel kinnitada kirjavahetuse teel. Kumbki lepinguosaline võib ka taotleda, et ühiskomitee tuleks asja arutamiseks kokku.

               Artiklis 9 käsitletakse ühiskomitee otsustusprotsessi. Ühiskomitee võtab oma otsused ja soovitused vastu lepinguosaliste konsensuse alusel. Ühiskomitee otsuste ja soovituste pealkiri on vastavalt „otsus“ või „soovitus“, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ning käsitletava teema kirjeldus. Eesistujad kirjutavad ühiskomitee otsustele ja soovitustele alla ning kui ühiskomitee on need vastu võtnud, rakendavad lepinguosalised neid oma sisemenetluste kohaselt. Lõpuks võivad lepinguosalised avaldada ühiskomitee otsused oma ametlikes väljaannetes. Lepinguosaliste kokkuleppel võib avaldada soovitusi või muid ühiskomitee vastuvõetud akte. Kumbki lepinguosaline säilitab otsuste ja soovituste ühe originaaleksemplari või skaneeritud koopia.

               Artikkel 10 võimaldab ühiskomiteel moodustada tehnilisi töörühmi, kes abistavad ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel, ja jälgida nende tööd. Töörühma volitusi kirjeldatakse selle moodustamist käsitleva otsuse lisas. Kõnealused volitused võivad muu hulgas hõlmata töörühma koosseisu. Töörühmad, mis koosnevad mõlema lepinguosalise esindajatest, töötavad ühiskomitee alluvuses ning annavad pärast iga oma koosolekut ühiskomiteele aru. Töörühmad ei võta vastu otsuseid, kuid nad võivad esitada ühiskomiteele soovitusi. Ühiskomitee võib igal ajal otsustada olemasoleva töörühma laiali saata, muuta selle volitusi või moodustada uusi töörühmi, kes abistavad ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel.

               Viimases artiklis 11 käsitletakse kulusid. Lepinguosalised kannavad ise oma kulud, mis on seotud ühiskomitee ja töörühmade koosolekutel osalemisega, sealhulgas personali-, reisi- ja elamiskulud ning posti- ja telekommunikatsioonikulud. Muud koosolekute korraldamisega seotud kulud kannab koosolekut korraldav lepinguosaline.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise tsiviillennundusohutuse lepingu alusel moodustatud ühiskomitees, on võtta kavandatud õigusakt vastu ühiskomitee esimesel koosolekul.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Lepinguosaliste ühiskomitee on organ, mis on loodud Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise tsiviillennundusohutuse lepinguga.

               Akt, mille lepinguosaliste ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatud akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise tsiviillennundusohutuse lepingu artikliga 11.

               Kavandatud akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatud õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise transpordipoliitikaga, eelkõige lennunduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0331 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ning Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise tsiviillennundusohutuse lepinguga loodud ühiskomitees seoses ühiskomitee kodukorra vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vaheline tsiviillennundusohutuse leping
                  3
                (edaspidi „leping“) kiideti liidu nimel heaks nõukogu 26. juuni 2020. aasta otsusega (EL) 2020/1075
                  4
                ja see jõustus 1. septembril 2020.
                  5

               (2)Lepingu artikli 11 lõikega 1 nähakse ette lepinguosaliste ühiskomitee moodustamine lepingu tulemuslikuks toimimiseks.

               (3)Lepingu artikli 11 lõikes 3 on sätestatud, et ühiskomitee töötab välja ja võtab vastu oma kodukorra.

               (4)Kodukorra kavand on koostatud koostöös komisjoni ja Hiina tsiviillennundusametiga.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitee kodukorra vastuvõtmisega, kuna asjaomane kodukord on liidu jaoks siduv,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise tsiviillennundusohutuse lepinguga moodustatud ühiskomitees seoses ühiskomitee kodukorra vastuvõtmisega, põhineb käesoleva otsuse lisal.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        NÕUKOGU 26. juuni 2020. aasta OTSUS (EL) 2020/1075 Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise tsiviillennundusohutuse lepingu sõlmimise kohta, artikli 3 lõige 1.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        ELT L 240, 24.7.2020, lk 4–23.

                     (4)

                        ELT L 240, 24.7.2020, lk 1–3.

                     (5)

                        ELT L 3, 7.1.2021, lk 3–3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.10.2021
            COM(2021) 639 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ning Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise tsiviillennundusohutuse lepinguga loodud ühiskomitees seoses ühiskomitee kodukorra vastuvõtmisega

               LISA

               Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise tsiviillennundusohutuse lepingu osaliste ühiskomitee

               KODUKORD

               Artikkel 1

               Mõisted

               Käesolevas kodukorras kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1. „lepinguosaline“ – Euroopa Liit või Hiina Rahvavabariigi valitsus;

               2. „lepinguosalised“ – Euroopa Liit ja Hiina Rahvavabariigi valitsus.

               Artikkel 2

               Eesistuja ja koosseis

               1. Ühiskomitee eesistujaks on Euroopa Liidu esindaja ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse esindaja ühiselt.

               2. Euroopa Liitu esindab ühiskomitees Euroopa Komisjon, keda abistab Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ja Euroopa Liidu liikmesriikide lennuametid.

               3. Hiina Rahvavabariigi valitsust esindab ühiskomitees Hiina tsiviillennundusamet.

               Artikkel 3

               Koosolekud

               1. Ühiskomitee tuleb kokku korrapäraste ajavahemike järel, võimaluse korral kord aastas. Kumbki lepinguosaline võib taotleda koosoleku kokkukutsumist.

               2. Koosolekud toimuvad võimaluse korral vaheldumisi Brüsselis ja Pekingis. Alternatiivina võib korraldada arutelusid videokonverentsi teel. Videokonverentside käigus vastu võetud otsustel ja soovitustel on samasugune õigusjõud nagu füüsilistel koosolekutel vastu võetud otsustel ja soovitustel. Kui lepinguosalised on kohtumise kuupäeva ja koha kokku leppinud, kutsuvad koosoleku kokku Euroopa Komisjon Euroopa Liidu nimel ja Hiina tsiviillennundusamet Hiina Rahvavabariigi valitsuse nimel.

               3. Ühiskomitee koosolekud ei ole üldsusele osalemiseks avatud, kui eesistujad ei ole kokku leppinud teisiti. Eesistujate vastastikusel kokkuleppel võib pärast koosolekuid avaldada pressiteate.

               4. Koosolekud ja dokumendid on inglise keeles. Kulud, mis on seotud suulise või kirjaliku tõlkega mõnda teise keelde, kannab seda taotlenud lepinguosaline.

               Artikkel 4

               Delegatsioonid

               1. Enne iga koosolekut teatavad lepinguosalised teineteisele oma delegatsioonide kavandatava koosseisu ja kumbki nimetab oma eesistuja.

               2. Eesistujad võivad vajaduse korral kutsuda ühiskomitee koosolekutele kolmandaid isikuid, kes annavad teavet konkreetsete teemade kohta või osalevad vaatlejatena.

               Artikkel 5

               Sekretariaat

               Üks Euroopa Komisjoni ametnik ja üks Hiina tsiviillennundusameti ametnik täidavad koos ühiskomitee sekretäride ülesandeid.

               Artikkel 6

               Koosolekute päevakord

               1. Eesistujad koostavad vastastikusel kokkuleppel iga koosoleku esialgse päevakorra. Sekretärid edastavad esialgse päevakorra ja kõik asjakohased koosolekudokumendid osalejatele hiljemalt viisteist tööpäeva enne koosoleku toimumist.

               2. Iga koosoleku alguses võtab ühiskomitee vastu päevakorra. Lepinguosaliste kokkuleppel võib päevakorda lisada punkte, mida esialgses päevakorras ei olnud.

               3. Eesistuja võib kokkuleppe korral muuta lõikes 1 osutatud dokumentide, sealhulgas esialgse päevakorra edastamise tähtaega, et võtta arvesse lepinguosalise sisemenetluste nõudeid või konkreetse küsimuse kiireloomulisust.

               Artikkel 7

               Protokoll

               1. Ühiskomitee iga koosoleku järel koostatakse protokolli kavand. Protokolli kavand kajastab vastuvõetud otsuseid ja soovitusi ning tehtud järeldusi.

               2. Ühiskomitee kiidab protokolli heaks oma järgmisel koosolekul.

               3. Heakskiitmise korral kirjutavad eesistujad protokollile alla ning kumbki lepinguosaline saab ühe originaaleksemplari või skaneeritud koopia.

               Artikkel 8

               Kirjalik menetlus

               Vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel võib ühiskomitee võtta soovitused ning otsused vastu kirjaliku menetluse teel. Selleks vahetavad eesistujad selliste meetmete eelnõusid, mille kohta küsitakse ühiskomitee arvamust, mille võib seejärel kinnitada kirjavahetuse teel. Kumbki lepinguosaline võib ka taotleda, et ühiskomitee tuleks asja arutamiseks kokku.

               Artikkel 9

               Arutelud

               1. Ühiskomitee võtab oma otsused ja soovitused vastu lepinguosaliste konsensuse alusel.

               2. Ühiskomitee otsuste ja soovituste pealkiri on vastavalt „otsus“ ja „soovitus“, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ning käsitletava teema kirjeldus.

               3. Ühiskomitee otsustele ja soovitustele kirjutavad alla eesistujad.

               4. Lepinguosalised rakendavad ühiskomitee otsuseid kooskõlas oma sisemenetlustega.

               5. Lepinguosalised avaldavad ühiskomitee otsused oma ametlikes väljaannetes. Lepinguosaliste kokkuleppel võib avaldada soovitusi või muid ühiskomitee vastuvõetud akte. Kumbki lepinguosaline säilitab otsuste ja soovituste ühe originaaleksemplari või skaneeritud koopia.

               Artikkel 10

               Töörühmad

               1. Ühiskomitee võib moodustada tehnilisi töörühmi, kes abistavad ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel, ja jälgida nende tööd. Töörühma volitusi käsitletakse selle moodustamist käsitleva otsuse lisas. Need volitused võivad muu hulgas hõlmata töörühma koosseisu.

               2. Töörühmad koosnevad mõlema lepinguosalise esindajatest.

               3. Töörühmad töötavad ühiskomitee alluvuses ning annavad pärast iga oma koosolekut ühiskomiteele aru. Töörühmad ei võta vastu otsuseid, kuid nad võivad esitada ühiskomiteele soovitusi.

               4. Ühiskomitee võib igal ajal otsustada olemasoleva töörühma laiali saata, muuta selle volitusi või moodustada uusi töörühmi, kes abistavad ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel.

               Artikkel 11

               Kulud

               1. Lepinguosalised kannavad ise ühiskomitee ja töörühmade koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, reisi- ja elamiskulud ning posti- ja telekommunikatsioonikulud.

               2. Muud koosolekute korraldamisega seotud kulud kannab koosolekut korraldav lepinguosaline.

               ______________________