               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.3.2019
            COM(2019) 140 final
            2019/0081(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni raames seoses Ühendkuningriigi taotlusega selle konventsiooniga ühinemiseks

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonis (edaspidi „NEAFC konventsioon“) Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (edaspidi „Ühendkuningriik“) ühinemise kohta kõnealuse konventsiooniga.

               2.Ettepaneku taust

               29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest Euroopa Liidust välja astuda. Selle tulemusel saab Ühendkuningriigist kolmas riik ja liidu õiguse kohaldamine tema suhtes lõpeb 30. märtsil 2019, välja arvatud juhul, kui liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitud väljaastumislepingus on ette nähtud muu kuupäev või kui Euroopa Ülemkogu kehtestab kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt muu kuupäeva.

               Kuni liidust väljaastumiseni jääb Ühendkuningriik liidu liikmesriigiks, kellel on kõik aluslepingutest tulenevad õigused ja kohustused, sh kohustus järgida lojaalse koostöö põhimõtet. Oma 29. aprilli 2017. aasta suunistes tunnistas Euroopa Ülemkogu vajadust võtta rahvusvahelises kontekstis arvesse Ühendkuningriigi kui väljaastuva liikmesriigi iseärasusi, tingimusel et Ühendkuningriik täidab oma kohustusi ja jääb lojaalseks liidu huvidele, kuni ta on veel liikmesriik.

               Euroopa Liit ja Ühendkuningriik leppisid läbirääkimiste tulemusel kokku väljaastumislepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 ning Euroopa Ülemkogu kiitis selle 25. novembril 2018 heaks. Kõnealuse lepingu sõlmimiseks toimuvad praegu liidu tasandil sisemenetlused
                  1
               . Väljaastumislepingu neljandas osas on sätestatud üleminekuperiood, mille jooksul kohaldatakse Ühendkuningriigis ja Ühendkuningriigi suhtes jätkuvalt liidu õigust, sh liidu sõlmitud rahvusvahelisi leppeid (edaspidi „üleminekuperiood“). Liit teavitab oma rahvusvahelisi partnereid väljaastumislepingus ette nähtud erikorrast, mille kohaselt käsitatakse Ühendkuningriiki üleminekuperioodil liikmesriigina liidu sõlmitud rahvusvaheliste lepete, sh NEAFC konventsiooni kohaldamisel.

               Komisjoni 13. novembri 2018. aasta teatises „Valmistumine Ühendkuningriigi väljaastumiseks Euroopa Liidust 30. märtsil 2019: eriolukorra tegevuskava“ on esitatud eriolukorra meetmed, mida komisjon kavatseb võtta juhul, kui väljaastumisleping väljaastumise kuupäeval ei jõustu. Selles teatises esitas komisjon loetelu tema poolt vajalikuks peetavatest meetmetest, kuid tuletas meelde, et hilisemas etapis võib olla vaja lisameetmeid.

               Euroopa Ülemkogu (artikkel 50) kordas 13. detsembril 2018 oma üleskutset jätkata tööd, et valmistuda kõikidel tasanditel Ühendkuningriigi väljaastumise tagajärgedeks, võttes arvesse kõiki võimalikke tulemusi.

               NEAFC konventsiooni kohaldatakse praegu Ühendkuningriigi suhtes seetõttu, et liit on selle konventsiooni osaline. See lõpeb kuupäeval, mil Ühendkuningriik ei kuulu enam liidu liikmesriigina NEAFC konventsiooni.

               NEAFC konventsiooni põhieesmärk on tõhustada Kirde-Atlandi kalavarude kaitset ja optimaalset kasutamist rannikuriigi kalandusalase laiendatud jurisdiktsiooni tingimustele vastavatel alustel ja sellest johtuvalt edendada nende ressursside alast rahvusvahelist koostööd ja nõustamist. NEAFC konventsioon jõustus 17. märtsil 1982. Ühendkuningriik on NEAFC konventsiooni hoiulevõtja.

               1982. aasta NEAFC konventsiooniga asendati algne 1959. aasta Kirde-Atlandi kalanduse konventsioon, sest Euroopa Liidu liikmesriigid olid 1963. aasta NEAFC organisatsioonist üksikliikmetena välja astunud ja 1977. aastal olid riigid laiendanud oma püügipiirkondi 200 miilini. 1959. aasta Kirde-Atlandi kalanduse konventsiooniga oli omakorda asendatud 1946. aasta konventsioon võrgusilma suuruse, kalavõrkude ning kalade suuruse piirmäärade reguleerimise kohta.

               1982. aasta NEAFC konventsiooni muudeti 2004. aastal (lisati vaidluste lahendamise menetlused) ja 2006. aastal (NEAFC konventsioon viidi kooskõlla rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste õigusaktide valdkonnas toimunud muutustega). 2004. ja 2006. aasta muudatusi ei ole kõik konventsiooniosalised täielikult ratifitseerinud. Osalised leppisid 2006. aasta Londoni deklaratsiooni kaudu kokku, et nad rakendavad neid muudatusi vabatahtlikkuse alusel, kuni ratifitseerimine on lõpule viidud.

               NEAFC konventsiooni elluviimiseks asutasid konventsiooniosalised Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (edaspidi „NEAFC“). NEAFC on juriidiline isik ning tal on õigus- ja teovõime, mis on vajalik suhetes teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega ja konventsiooniosaliste territooriumidel tema ülesannete täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks.

               Konventsiooniosalisi on viis, kellest kõik on NEAFC konventsiooni ala rannikuriigid: Euroopa Liit (EL), Taani (seoses Fääri saarte ja Gröönimaaga), Island, Norra ja Venemaa Föderatsioon. Lipuriikidele, kes on tõeliselt huvitatud kalapüügist Atlandi ookeani kirdeosas, võib anda koostööd tegeva kolmanda riigi staatuse, mis võimaldab neil lubada nende lipu all sõitvatel laevadel tegutseda NEAFC konventsiooni alal, tingimusel et nad soostuvad rakendama NEAFC meetmeid. Koostööd tegevaid kolmandaid riike on praegu kuus: Bahama, Kanada, Curaçao, Libeeria, Panama ja Uus-Meremaa.

               Euroopa Liit on NEAFC konventsiooni osaline,
                  2
                sest selle konventsiooni reguleerimisese kuulub ühise kalanduspoliitika reguleerimisalasse, mille suhtes on liidul ainupädevus. Liidu õiguse kohaselt kuuluvad liikmesriigid NEAFC konventsiooni.

               NEAFC on pädev organisatsioon võtma vastu soovitusi majandamismeetmete kohta, mis on seotud kalapüügiga väljaspool konventsiooniosaliste kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvaid alasid (reguleeritav piirkond), ja konventsiooniosaliste kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvate alade kohta, kui asjaomane konventsiooniosaline seda taotleb. Vastuvõetud soovitused muutuvad konventsiooniosalistele siduvaks, kui mõni konventsiooniosaline ei esita soovituse suhtes ettenähtud ajal vastuväidet.

               8. jaanuaril 2019 esitas Ühendkuningriik taotluse ühineda NEAFC konventsiooniga konventsiooniosalisena. Samal kuupäeval teatas hoiulevõtja sellest Euroopa Komisjonile.

               NEAFC konventsiooni kohaselt võib iga riik (v.a Euroopa Liidu liikmesriik) konventsiooniga igal ajal ühineda, tingimusel et kolm neljandikku kõigist konventsiooniosalistest kiidab asjaomase riigi ühinemistaotluse heaks. Taotlus kiidetakse heaks, kui 90 päeva jooksul alates teatamise kuupäevast on kolm neljandikku konventsiooniosalistest teavitanud hoiulevõtjat taotluse heakskiitmisest
                  3
               . Hoiulevõtja teeb ühinemistaotluse tulemuse teatavaks taotluse esitanud riigile ja kõigile konventsiooniosalistele. Ühinemine teostub ühinemiskirja hoiuleandmisega hoiulevõtjale ja jõustub selle laekumise kuupäeval.

               Ühendkuningriik on selgitanud, et tema taotlus esitati erandolukorra plaanimiseks juhuks, kui väljaastumislepingut ei sõlmita, ja et kui see sõlmitakse, loobub ta kooskõlas väljaastumislepinguga ühinemast NEAFC konventsiooniga kuni sobiva ajani üleminekuperioodi jooksul.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Käesolev nõukogu otsus peaks võimaldama komisjonil liidu nimel heaks kiita Ühendkuningriigi ühinemise NEAFC konventsiooniga, võttes arvesse järgmist tingimust: arvestades praegust ebakindlust Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäeva ja tingimuste osas, tuleks liidu heakskiit teha NEAFCi hoiulevõtjale teatavaks ainult siis, kui väljaastumine toimub ilma väljaastumislepinguta NEAFC konventsiooni artikli 20 lõikes 4 osutatud teatamistähtaja möödumisel.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013
                  4

                kohaselt on üks ühise kalanduspoliitika põhieesmärk tagada, et püügitegevus on keskkonnaalaselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlik ning seda majandatakse viisil, mis on kooskõlas eesmärgiga saada majanduslikku, sotsiaalset ja tööhõivealast kasu ning taastada kalavarud ja säilitada neid tasemel, mis võimaldab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust, ning et see tegevus toetab toiduvarude kättesaadavust.

               Liidu huvides on, et Ühendkuningriik teeb koostööd ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamisel täies vastavuses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooniga (UNCLOS) ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. augusti 1995. aasta rakenduskokkuleppega (UNFSA) või muude rahvusvaheliste lepete või õigusnormidega.

               UNCLOSe artiklite 56, 63 ja 116 kohaselt on Ühendkuningriigil õigustatud kalastushuvid NEAFC konventsiooni alal (avameri) ja rannikuriigina niivõrd, kuivõrd Ühendkuningriigi majandusvööndis asuvad veed kuuluvad NEAFC konventsiooni alasse.

               UNCLOSe artikli 63 lõikes 2 ja UNFSA artiklis 8 on öeldud, et kui samad varud või nendega seotud liikide varud asuvad nii majandusvööndis kui ka väljaspool seda ja sellega külgnevas alas, peavad rannikuriik ja neid varusid külgneval alal püüdvad riigid tegema koostööd, et jõuda kokkuleppele meetmetes, mis on vajalikud nende varude säilitamiseks külgneval alal. Seda koostööd võib teha piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames või kui neil organisatsioonidel ei ole asjaomase varu suhtes pädevust, siis asjaomasest püügist huvitatud riikide vahel sõlmitud ühekordsete lepete alusel.

               Ühendkuningriigi ühinemine NEAFC konventsiooniga võimaldab Ühendkuningriigil teha vajalike kalavarude majandamise meetmete küsimuses koostööd, võttes kõigiti arvesse teiste riikide ja Euroopa Liidu õigusi, huve ja kohustusi, ning tagada, et püügitegevus toimub ilma, et varu(sid) kasutataks jätkusuutmatult.

               Võttes arvesse Ühendkuningriigi õigustatud kalastushuve NEAFC konventsiooni alal, Ühendkuningriigi kohustust teha koostööd vajaliku kalavarude majandamise küsimuses ja vajadust tagada NEAFC soovituste siduvus pärast Ühendkuningriigi ühinemist, soovitab komisjon kiita Ühendkuningriigi taotluse heaks, võttes arvesse tingimusi, mille alusel Ühendkuningriik liidust välja astub.

               Tehakse ettepanek, et komisjoni tuleks volitada teavitama NEAFC konventsiooni hoiulevõtjat liidu seisukohast pooldada Ühendkuningriigi ühinemist juhul, kui Ühendkuningriik astub Ühendkuningriigilt NEAFC konventsiooni suhtes laekunud taotlusega seotud perioodi lõpuks liidust välja ilma väljaastumislepinguta.

               Kui Ühendkuningriik astub liidust välja väljaastumislepingu ja sellega seotud üleminekuperioodi tingimustel, teatab liit väljaastumislepingu allkirjastamise järel oma rahvusvahelistele partneritele, sh NEAFC konventsiooni ülejäänud osalistele, et Ühendkuningriiki tuleb selliste rahvusvaheliste lepete kohaldamisel, mille osaline liit on, käsitada kõnealusel üleminekuperioodil liikmesriigina.  Sellest tulenevalt peab Ühendkuningriik vastavalt väljaastumislepingu tingimustele esitama NEAFC konventsiooni suhtes esitatud taotluse uuesti.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, „millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed rahvusvahelise õiguse normide alusel. Selle mõiste alla kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  5
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Iga riik võib NEAFC konventsiooniga igal ajal ühineda. Taotlus kiidetakse heaks, kui 90 päeva jooksul alates kuupäevast, mil hoiulevõtja teatas taotluse saamisest, on kolm neljandikku kõigist konventsiooniosalistest teavitanud hoiulevõtjat taotluse heakskiitmisest. Hoiulevõtja teeb ühinemistaotluse tulemuse teatavaks taotluse esitanud riigile ja kõigile konventsiooniosalistele.

               Ühinemine teostub ühinemiskirja hoiuleandmisega hoiulevõtjale ja jõustub selle laekumise kuupäeval. Hoiulevõtja teeb kõigile allakirjutanutele ja kõigile ühinevatele osalistele teatavaks kõik hoiuleantud ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad ning teavitab allakirjutanud sellest, millisel kuupäeval ja milliste osaliste suhtes konventsioon jõustub.

               Ühendkuningriigi ühinemine, kui see on jõustunud, on kooskõlas NEAFC konventsiooni artikliga 24 rahvusvahelise õiguse alusel siduv ja võib otsustavalt mõjutada ELi õigusaktide sisu.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta NEAFC konventsiooni institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta võetakse liidu nimel seisukoht. Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teised on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kalanduspoliitikaga.

               Seepärast on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 43.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2019/0081 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni raames seoses Ühendkuningriigi taotlusega selle konventsiooniga ühinemiseks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon
                  6
                (edaspidi „NEAFC konventsioon“) kiideti heaks nõukogu otsusega 81/608/EMÜ
                  7
                ja see jõustus 17. märtsil 1982.

               (2)29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta liidust välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb alates väljaastumislepingu jõustumise kuupäevast või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel kõnealusest teatest, nimelt alates 30. märtsist 2019, kui Euroopa Ülemkogu kokkuleppel Ühendkuningriigiga ei otsusta ühehäälselt kõnealust tähtaega pikendada.

               (3)Kuni liidust väljaastumiseni jääb Ühendkuningriik liidu liikmesriigiks, kellel on kõik aluslepingutest tulenevad õigused ja kohustused, sh kohustus järgida lojaalse koostöö põhimõtet.

               (4)29. aprilli 2017. aasta suunistes tunnistas Euroopa Ülemkogu vajadust võtta rahvusvahelises kontekstis arvesse Ühendkuningriigi kui väljaastuva liikmesriigi iseärasusi, tingimusel et Ühendkuningriik täidab oma kohustusi ja jääb lojaalseks liidu huvidele, kuni ta on veel liikmesriik.

               (5)Väljaastumisleping sisaldab korda, mille kohaselt kohaldatakse liidu õiguse sätteid Ühendkuningriigis ja Ühendkuningriigi suhtes pärast kuupäeva, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigis ja Ühendkuningriigi suhtes (edaspidi „üleminekuperiood“). Kui nimetatud leping jõustub, kohaldatakse liidu õigust, sh rahvusvahelisi leppeid, mille osaline liit on, jätkuvalt Ühendkuningriigis ja Ühendkuningriigi suhtes üleminekuperioodil vastavalt kõnealusele lepingule ning üleminekuperioodi lõppedes neid enam ei kohaldata.

               (6)NEAFC konventsiooni kohaldatakse praegu Ühendkuningriigi suhtes seetõttu, et liit on selle konventsiooni osaline, ja NEAFC konventsiooni artikli 20 lõike 4 kohaselt ei või liidu liikmesriigid konventsiooniga ühineda.

               (7)NEAFC konventsiooni artikli 20 lõike 4 kohaselt võib NEAFC konventsiooniga ühineda iga riik, tingimusel et kolm neljandikku kõigist konventsiooniosalistest kiidab asjaomase riigi ühinemistaotluse heaks 90 päeva jooksul alates kuupäevast, mil hoiulevõtja teatas taotluse saamisest.

               (8)8. jaanuaril 2019 esitas Ühendkuningriik taotluse ühineda NEAFC konventsiooniga konventsiooniosalisena, arvestades võimalust, et kuupäevaks, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes, puudub väljaastumisleping.

               (9)Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS)
                  8
                artiklite 56, 63 ja 116 kohaselt on Ühendkuningriigil õigustatud kalastushuvid NEAFC konventsiooni alal (avameri) ja rannikuriigina niivõrd, kuivõrd Ühendkuningriigi majandusvööndis asuvad veed kuuluvad NEAFC konventsiooni alasse.

               (10)Jätkusuutmatu kalapüügi vältimiseks on liidu huvides, et Ühendkuningriik teeb koostööd ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamisel täies vastavuses UNCLOSega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. augusti 1995. aasta rakenduskokkuleppega (UNFSA)
                  9
                või muude rahvusvaheliste lepete või õigusnormidega.

               (11)UNCLOSe artikli 63 lõikes 2 ja UNFSA artiklis 8 on öeldud, et kui samad varud või nendega seotud liikide varud asuvad nii majandusvööndis kui ka väljaspool seda ja sellega külgnevas alas, peavad rannikuriik ja neid varusid külgneval alal püüdvad riigid tegema koostööd, et jõuda kokkuleppele meetmetes, mis on vajalikud nende varude säilitamiseks külgneval alal. Sellist koostööd võib teha piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames või kui sellistel piirkondlikel organisatsioonidel ei ole asjaomase varu suhtes pädevust, siis asjaomasest püügist huvitatud riikide vahel sõlmitud ühekordsete lepete alusel.

               (12)Ühendkuningriigi ühinemine NEAFC konventsiooniga võimaldab Ühendkuningriigil teha vajalike kalavarude majandamise meetmete küsimuses koostööd, võttes kõigiti arvesse teiste riikide ja liidu õigusi, huve ja kohustusi, ning seega tagada, et püügitegevus toimub viisil, mille tulemusel kasutatakse asjaomast varu või asjaomaseid varusid jätkusuutlikult.

               (13)Seepärast on liidu huvides kiita heaks Ühendkuningriigi esitatud taotlus ühineda NEAFC konventsiooniga juhul, kui Ühendkuningriik astub liidust välja ilma väljaastumislepinguta NEAFC konventsiooni artikli 20 lõikes 4 osutatud teatamistähtaja möödumisel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.
                     Liidu nimel Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni (edaspidi „NEAFC konventsioon“) raames võetav seisukoht on kiita heaks Ühendkuningriigi taotlus ühineda NEAFC konventsiooniga.

               2.
                     Komisjon on volitatud teavitama NEAFC konventsiooni hoiulevõtjat liidu seisukohast üksnes juhul, kui Ühendkuningriik astub liidust välja ilma väljaastumislepinguta NEAFC konventsiooni artikli 20 lõikes 4 osutatud teatamistähtaja möödumisel.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Vt nõukogu 11. jaanuari 2019. aasta otsus (EL) 2019/274 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel allkirjastamise kohta (ELT L 471, 19.2.2019, lk 1).

                     (2)

                        EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21.

                     (3)

                        Ühendkuningriigi 8. jaanuaril 2019 esitatud taotluse puhul lõpeb 90 päevane ajavahemik 8. aprillil 2019.

                     (4)

                        ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

                     (5)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (6)

                        EÜT L 227, 12.8.1981, lk 22.

                     (7)

                        Nõukogu 13. juuli 1981. aasta otsus 81/608/EMÜ Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni kohta (EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21).

                     (8)

                        EÜT L 179, 23.6.1998, lk 3.

                     (9)

                        EÜT L 189, 3.7.1998, lk 14.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.3.2019
            COM(2019) 159 final
            2019/0087(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitees ja meresõiduohutuse komitees seoses rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni II lisa, puistlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi käsitleva rahvusvahelise koodeksi (2011), rahvusvahelise päästevahendite koodeksi, rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel lisa vormide C, E ja P ning gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi muudatuste vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitee 74. istungjärgul (MEPC 74) (mis toimub Londonis 13.–17. mail 2019) ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni meresõiduohutuse komitee 101. istungjärgul (MSC 101) (mis toimub Londonis 5.–14. juunil 2019) võetav seisukoht seoses muudatustega, mis on kavandatud teha MARPOLi konventsiooni II lisas suure viskoossuse ja/või kõrge sulamispunktiga püsivate ujuvate ainete lastijäätmete ja mahutite pesuvee kohta, puistlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi käsitlevas rahvusvahelises koodeksis (ESP koodeks) (2011), rahvusvahelise päästevahendite koodeksi (LSA koodeks) punktides 6.1.1.3

                ja 4.4.8.1, seadmete dokumentatsioonis (SOLASi konventsiooni lisa vormid C, E ja P), gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) osades A ja A-1.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) konventsioon

               Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) konventsiooniga luuakse IMO, mille eesmärk on tagada foorum valitsustevaheliseks koostööks valitsuste regulatiivse tegevuse ja tavade valdkonnas kõikides rahvusvahelist merekaubandust mõjutavates tehnilistes küsimustes, toetada rangeimate võimalike nõuete üldist vastuvõtmist meresõiduohutuse, navigeerimise tõhususe ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja kontrolli küsimustes, et edendada võrdseid võimalusi, ning käsitleda seonduvaid haldus- ja õigusküsimusi.

               Konventsioon jõustus 17. märtsil 1958.

               Kõik liikmesriigid on konventsiooni osalised.

               Kõik liikmesriigid on 2. oktoobril 1983 jõustunud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (edaspidi „MARPOLi konventsioon“) osalised. Liit ei ole MARPOLi konventsiooni osaline.

               Kõik liikmesriigid on 25. mail 1980 jõustunud 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel (edaspidi „SOLASi konventsioon“) osalised. Liit ei ole SOLASi konventsiooni osaline.

               Puistlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi käsitlevas rahvusvahelises koodeksis (ESP koodeks) (2011) on vastavalt SOLASi konventsiooni reegli XI-1/2 sätetele kehtestatud ühekordse ja topeltkerega puistlastilaevade ning ühekordse ja topeltkerega naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi nõuded.

               Rahvusvahelises päästevahendite koodeksis (LSA koodeks) on sätestatud rahvusvahelised standardnõuded, mis käsitlevad SOLASi konventsiooni III peatükiga hõlmatud päästevahendeid, sealhulgas isiklikke päästevahendeid, visuaalseid abivahendeid, päästepaate või -parvesid, valvepaate, paatide veeskamisseadmeid ja pealeminekuseadmeid ning laeva evakuatsioonisüsteeme, liiniheiteseadeid ning üldiseid häire- ja valjuhääldisüsteeme.

               Gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) eesmärk on sätestada rahvusvaheline standard laevade jaoks, mis töötavad gaaskütusel või madala leekpunktiga vedelkütustel. Koodeks käsitleb kõiki valdkondi, mis on eriti olulised gaaskütuse ja madala leekpunktiga vedelkütuse kasutamise puhul, ning sätestab maagaasil töötavate jõu- ja abiseadmete projekteerimise ja paigalduse kriteeriumid, mille puhul ohutuse, töökindluse ja usaldusväärsuse tase on samaväärne sellega, mis on saavutatav uute ja samaväärsete tavapäraste naftakütusel jõu- ja abiseadmetega.

               2.2.Rahvusvaheline Mereorganisatsioon

               Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) on ÜRO spetsialiseeritud asutus, kes vastutab meresõidu ohutuse ja turvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise eest. IMO on rahvusvahelise meresõidu ohutuse, turvalisuse ja keskkonnatoime valdkonnas norme kehtestav ülemaailmne asutus. Selle põhiülesanne on luua laevanduse jaoks õiglane ja tulemuslik reguleeriv raamistik, mis võetakse ühiselt vastu ning mida rakendatakse ühiselt.

               Organisatsiooni liikmeks võivad olla kõik riigid ning kõik ELi liikmesriigid on IMO liikmed. Euroopa Komisjonil on alates 1974. aastast olnud Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) vaatleja staatus, mis põhineb Valitsustevahelise Nõuandva Merendusorganisatsiooni (IMCO)
                  1
                ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahelisel koostöökokkuleppel vastastikust huvi pakkuvates küsimustes.

               IMO merekeskkonna kaitse komitee koosneb kõikidest IMO liikmetest ja tuleb kokku vähemalt üks kord aastas. Komitee käsitleb vaatlusaluseid keskkonnaküsimusi kui organisatsioon, kes tegeleb MARPOLi konventsiooniga hõlmatud ning laevade põhjustatud reostuse (sh nafta-, mahtlastina veetavate kemikaalide, laevade heitvee-, jäätme- ja heitmereostuse, sh õhusaasteainete ja kasvuhoonegaaside heite) kontrolli ja vältimisega. Muud käsitletavad küsimused hõlmavad ballastvee käitlemist, kattumisvastaseid süsteeme, laevade ringlussevõttu, reostuseks valmisolekut ja reostustõrjet ning merekaitsealade ja eriti tundlike merepiirkondade kindlaksmääramist.

               IMO merekeskkonna kaitse komitee tagab vahendid, et täita talle IMO konventsiooni, IMO assamblee või IMO nõukogu poolt määratud ülesandeid või eespool nimetatud tegevusvaldkonna alla kuuluvaid ülesandeid, mida võidakse talle määrata mis tahes muu rahvusvahelise õigusakti alusel ja mille IMO on heaks kiitnud. Merekeskkonna kaitse komitee ja selle allorganid teevad oma otsused liikmete häälteenamusega.

               IMO meresõiduohutuse komitee koosneb kõikidest IMO liikmetest ja tuleb kokku vähemalt üks kord aastas. Komitee käsitleb kõiki küsimusi, mis jäävad organisatsiooni tegevusvaldkonda ning puudutavad navigatsioonimärgistust, laevade ehitamist ja seadistamist, laevade mehitamist ohutuse seisukohast, kokkupõrke vältimise eeskirju, ohtliku lasti käitlemist, meresõiduohutuse menetlusi ja nõudeid, hüdrograafilist teavet, logiraamatuid ja navigatsiooniandmeid, laevaõnnetuste uurimist, merepäästet ning kõiki muid meresõiduohutust otseselt mõjutavaid küsimusi.

               IMO meresõiduohutuse komitee tagab vahendid, et täita talle IMO konventsiooni, IMO assamblee või IMO nõukogu poolt määratud ülesandeid või eespool nimetatud tegevusvaldkonna alla kuuluvaid ülesandeid, mida võidakse talle määrata mis tahes muu rahvusvahelise õigusakti alusel ja mille IMO on heaks kiitnud. Meresõiduohutuse komitee ja selle allorganid teevad oma otsused liikmete häälteenamusega.

               2.3.IMO merekeskkonna kaitse komitee kavandatav õigusakt

               Merekeskkonna kaitse komitee võtab oma 13.–17. mail 2019 toimuval 74. istungjärgul (MEPC 74) vastu MARPOLi konventsiooni II lisa muudatused suure viskoossuse ja/või kõrge sulamispunktiga püsivate ujuvate ainete lastijäätmete ja mahutite pesuvee kohta, et vähendada keskkonnamõju. Kavandatavate MARPOLi konventsiooni II lisa muudatuste eesmärk on vähendada märkimisväärset reostust, mida on näiteks parafiiniheide viimastel aastatel põhjustanud Põhjamere ja Läänemere rannikuriikides.

               2.4.IMO meresõiduohutuse komitee kavandatav akt

               Meresõiduohutuse komitee kavatseb oma 101. istungjärgul (MSC 101) 5.–14. juunil 2019 vastu võtta muudatused, mis puudutavad puistlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi käsitlevat rahvusvahelist koodeksit (ESP koodeks) (2011), rahvusvahelist päästevahendite koodeksit (LSA koodeks), LSA koodeksi punkti 4.4.8.1, seadmete dokumentatsiooni (SOLASi konventsiooni lisa vormid C, E ja P) ning gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) osasid A ja A-1.

               2.4.1.ESP koodeksi kavandatavate muudatuste eesmärk on lisada redaktsioonilised muudatused, millega määratakse kindlaks kõik kohustuslikud nõuded ning parandatakse tabeleid ja blankette.  Lisaks ühendatakse muudatustega redaktsioonilised muudatused ja uued sisulised nõuded, et arvesse võtta Rahvusvahelise Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsiooni (IACS) ühtsete Z10 seeria nõuete hiljutisi ajakohastusi. Ühtsed Z10 seeria nõuded puudutavad naftatankerite, puistlastilaevade, kemikaalitankerite, topeltpõhja ja -parrastega naftatankerite ja topeltkerega puistlastilaevade ülevaatusi. IACSi ühtlustatud nõuete puhul on tegemist IACSi poolt vastuvõetud resolutsioonidega küsimustes, mis on otseselt seotud konkreetse eeskirja nõuete, klassifikatsiooniühingute tavade ja üldise filosoofiaga, millel klassifikatsiooniühingute eeskirjad ja tavad põhinevad (või hõlmavad neid küsimusi). Eeldusel et IACSi iga liikmesühingu juhtorganid ajakohastused ratifitseerivad, inkorporeeritakse ühtlustatud nõuded liikmesühingute eeskirjadesse ja tavadesse ühe aasta jooksul alates IACSi üldpoliitika töörühma poolsest heakskiitmisest. Ühtlustatud nõuete puhul on tegemist miinimumnõuetega. Lisaks ühtlustatakse kavandatud muudatuste sõnavara mitmetimõistetavuse ja ebajärjekindluse vältimiseks IMO nomenklatuuriga.

               2.4.2.LSA koodeksi kavandatavate muudatuste eesmärk on tagada punkti 6.1.1.3 ühtne rakendamine seoses selliste väikeste valvepaatide käsitsi veeskamisega, mis ei ole laeva päästepaadid või -parved.

               2.4.3.LSA koodeksi punkti 4.4.8.1 muudatuste eesmärk on vabastada kahe sõltumatu jõuseadmega päästepaadid nõudest olla varustatud ujuvate aerudega ja nende tarvikutega (tullipulgad, -hargid vms vahendid), mis sobivad edasiliikumiseks rahulikul merel. Kontrollide käigus oli märgatud, et mõned kahe sõltumatu jõuseadmega päästepaadid ei olnud varustatud mõlade, aerude ega ühegi muu sama laadi vahendiga, ning järeldati, et LSA koodeksi ja ringkirja MSC/Circ.980/Add.1 asjakohane nõue ei võta arvesse kahe sõltumatu jõuseadmega päästepaate.

               2.4.4.MSC 100 kiitis heaks ühtse tõlgenduse ettepaneku, mille kohaselt „[k]ahe sõltumatu jõuseadmega varustatud päästepaadi suhtes, mille kummalgi seadmel on oma mootor, sõukruvi võll, kütusepaak, toitesüsteem ja vajalikud abivahendid, ei ole vaja kohaldada LSA koodeksi punkti 4.4.8.1. Kõikides muudes aspektides peab päästepaat täielikult vastama LSA koodeksi punktile 4.4.8.“

               LSA koodeksi praegune punkt 4.4.8.1 asendatakse, et viia see vastavusse MSC 100 poolt heakskiidetud ühtse tõlgenduse ettepanekuga.

               2.4.5.Seadmete dokumentatsiooni (SOLASi konventsiooni lisa vormid C, E ja P) kavandatavate muudatuste eesmärk on muuta SOLASi konventsiooni lisas esitatud vormide C, E ja P punkti 8.1, lisades joonealuse märkuse, milles selgitatakse, et kõiki loetletud näitajaid ei kohaldata kõikide laevade suhtes ja need võib vastavalt vajadusele kustutada. Üldiselt ei kasutata kõne all olevaid näitajaid (rool, sõukruvi, telgsurvejõud, sõukruvi samm ja töömudel) kõikide laevatüüpide puhul.

               2.4.6.Gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) osade A ja A-1 kavandatavate muudatuste eesmärk on saavutada IGFi koodeksi järjekindlus maagaasikütusel töötavate laevade suhtes kehtivate nõuete osas, tehes vajalikud muudatused, mille aluseks on koodeksi rakendamisel saadud kogemused.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1.MARPOLi konventsiooni II lisa nõuete muudatused, mis käsitlevad suure viskoossusega ja püsivaid ujuvaid aineid sisaldava mahutite pesuvee heitenõudeid

               Merekeskkonna kaitse komitee 68. istungjärgul (MEPC 68), mis toimus Londonis 11.–15. mail 2015, kiideti heaks uus lisandus dokumenti „MARPOLi konventsiooni II lisa läbivaatamine seoses suure viskoossusega, tahkestavate ja püsivate ujuvate ainete lastijäätmete ja mahutite pesuvee suhtes kehtivate nõuete ja asjakohaste määratlustega ning muudatuste ettevalmistamine“, et lisada see reostusennetuse ja -tõrje allkomitee kaheaastasesse töökavasse kavatsusega saavutada eesmärk 2018. aastal.

               MARPOLi konventsiooni II lisa muudatuste kavandit viimistleti reostusennetuse ja -tõrje allkomitee 5. istungjärgul (PPR 5) Londonis 5.–9. veebruaril 2018. 22.–26. oktoobril 2018 Londonis toimunud merekeskkonna kaitse komitee 73. istungjärgul (MEPC 73) kiideti MARPOLi konventsiooni II lisa muudatuste kavand heaks eesmärgiga see MEPC 74-l vastu võtta.

               MARPOLi konventsiooni II lisa muudatuste kavand on esitatud IMO dokumendi MEPC 73/19 13. lisas. MEPC 73 aruande (MEPC 73/19) punktis 11.12 on märgitud, et muudatused on kavas vastu võtta MEPC 74-l.

               3.2.Puistlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi käsitleva rahvusvahelise koodeksi (ESP koodeks) (2011) muudatused

               22.– 26. jaanuaril 2018 Londonis peetud laevade projekteerimise ja ehituse allkomitee 5. istungjärgul (SDC 5) tuletati meelde, et sama allkomitee 4. istungjärgul (SDC 4), mis toimus Londonis 13.–17. veebruaril 2017, lubati Rahvusvahelisel Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsioonil (IACS) ja sekretariaadil analüüsida ESP koodeksit (2011), et esitada ettepanekud redaktsioonilisteks muudatusteks (kõigi kohustuslike nõuete väljaselgitamiseks), parandada tabelite ja blankettide vormingut ning esitada eduaruanne nende käsitlemiseks SDC 5-l.

               SDC 5-l lepiti kokku, et kõik praegu ESP koodeksi (2011) joonealustes märkustes esitatud sisulised sätted tuleks lisada uue konsolideeritud teksti põhiossa. Lisaks otsustati SDC 5-l parandada ESP koodeksi tabelite ja blankettide vormingut. Samuti lepiti SDC 5-l kokku ühendada redaktsioonilised märkused ja ESP koodeksi (2011) uued sisulised muudatused, mille ettepaneku esitas IACS ja milles käsitletakse IACSi ühtsete Z10 seeria nõuete hiljutisi ajakohastusi.

               SDC 5-l kinnitati ettepanek esitada ESP koodeksi (2011) muudatuste kavand heakskiitmiseks meresõiduohutuse komitee 99. istungjärgule (MSC 99), mis toimus 16.–25. mail 2018 Londonis, et muudatused seejärel meresõiduohutuse komitee 100. istungjärgul (MSC 100) vastu võtta ja jõustada 1. juulil 2020.

               MSC 99 arutas SDC 5 ettevalmistatud ESP koodeksi (2011) muudatuste kavandit vastavalt koodeksi regulaarse ajakohastamise korrale ja kiitis ESP koodeksi (2011) muudatuste kavandi heaks eesmärgiga muudatused MSC 100-l vastu võtta.

               3.–7. detsembril 2018 Londonis toimunud MSC 100 arutas muudatuste kavandit koos parandusettepanekutega ning märkis, et muudatuste kavandi sõnastus ei ole kooskõlas IMO nomenklatuuriga, st ingliskeelses tekstis on sõna „shall“ asemel kasutatud sõnu „is to/are to“, mis võib häirida IMO reeglite edasist koostamist, sest see võib tekitada mitmetimõistetavust ja ebajärjekindlust. Lisaks märgiti, et ESP koodeksi (2011) muudatuste kavandis tuleks arvesse võtta ESP koodeksi konsolideeritud versiooni kavandit, mida parasjagu koostab laevade projekteerimise ja ehituse allkomitee.

               Arutelu järel otsustas MSC 100 ESP koodeksi (2011) muudatuste kavandi vastuvõtmise edasi lükata, et valmistada ette ESP koodeksi (2011) redigeeritud muudatuste kavand, mille ingliskeelses tekstis kasutatakse sõnu „shall/should“ sõnade „is to/are to“ asemel, eesmärgiga esitada see vastuvõtmiseks MSC 101-le.

               See küsimus lisati nõukogu otsusesse 2018/1601
                  2
               . Nimetatud nõukogu otsuse artikli 3 lõike 3 kohaselt võidakse seoses kõnealuste muudatustega 2011. aasta ESP koodeksis liidu nimel võetavate seisukohtade väiksemates muudatustes leppida kokku ilma täiendava nõukogu otsuseta. Ent kuna ESP koodeksi muudatuste kavandisse tehtavaid muudatusi ei saa pidada väiksemateks, on see küsimus lisatud taas käesolevasse ettepanekusse, mis käsitleb nõukogu otsust seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis meresõiduohutuse komitee 101. istungjärgul.

               MSC resolutsiooni kavand ESP koodeksi (2011) muudatuste kohta on esitatud MSC 100 aruande [(MSC 100/XX/Add.X)] [X] lisas. MSC 100 aruande [(MSC 100/XX)] punktis [10.20] on märgitud, et muudatused on kavas vastu võtta MSC 101-l.

               3.3.Rahvusvahelise päästevahendite koodeksi (LSA koodeks) punkti 6.1.1.3 muudatused

               Meresõiduohutuse komitee 96. istungjärgul (MSC 96), mis toimus Londonis 11.–20. mail 2016, lepiti kokku uues lisanduses dokumenti „LSA koodeksi punkti 6.1.1.3 ühtne rakendamine“, et lisada see allkomitee kaheaastasesse töökavasse aastateks 2016–2017 ja SSE 4 esialgsesse päevakavva kavatsusega saavutada eesmärk 2017. aastal. Lisanduse eesmärk on töötada välja LSA koodeksi punkti 6.1.1.3 muudatused, et võimaldada selle ühtset rakendamist ja eelkõige lubada kasutada käsiajamiga mehhanisme selliste valvepaatide veeskamiseks, mis ei ole laeva päästepaadid või -parved.

               Muret seoses ohtudega, mis võivad tuleneda LSA koodeksi muudatuste kavandist juhul, kui valvepaadi veeskamise etappi, mil paat liigub lastimisasendist väljapoole parrast, lubataks alustada, ilma et pardal oleks valvepaati määratud arv meeskonnaliikmeid, samuti seisukohti muudatuse kohaldamisala suhtes arutati laevasüsteemide ja -seadmete alamkomitee 4. istungjärgul (SSE 4) Londonis 20.–24. märtsil 2017 ja laevasüsteemide ja -seadmete alamkomitee 5. istungjärgul (SSE 5) Londonis 12.–16. märtsil 2018.

               Meresõiduohutuse komitee 100. istungjärgul (MSC 100), mis toimus Londonis 3.–7. detsembril 2018, otsustas komitee LSA koodeksi muudatuste kavandi heaks kiita eesmärgiga need MSC 101-l vastu võtta. Sellest otsusest olenemata palus komitee laevasüsteemide ja -seadmete alamkomiteel arutada selle 6. istungjärgul Londonis 4.–8. märtsil 2019 endist muret seoses muudatuste kavandiga, et anda nõu MSC 101-le enne muudatuste vastuvõtmist.

               LSA koodeksi punkti 6.1.1.3 muudatuste kavand on esitatud MSC 100 aruande [(MSC 100/XX/Add.X)] [X] lisas. MSC 100 aruande (MSC 100/XX) punktis [9.6] on märgitud, et muudatused on kavas vastu võtta MSC 101-l.

               3.4.Rahvusvahelise päästevahendite koodeksi punkti 4.4.8.1 muudatused

               Laevasüsteemide ja -seadmete alamkomitee 5. istungjärgul, mis toimus Londonis 12.–16. märtsil 2018, esitas liit edukalt ühtse tõlgenduse ettepaneku päästevahendite koodeksi (LSA koodeks) punkti 4.4.8.1 ja päästevahendite standarditud hindamise ja katsetuste aruandevormide kohta (MSC/Circ.980/Add.1, punkt 4.4.1.2). MSC 100 kiitis heaks ühtse tõlgenduse ettepaneku teksti ja lisaks ka LSA koodeksi punkti 4.4.8.1 täiendavad muudatused koodeksi nõude ja ühtse tõlgenduse kooskõlastamiseks.

               Rahvusvahelise päästevahendite koodeksi (LSA koodeks) punkti 4.4.8.1 muudatused on esitatud MSC 100 aruande [(MSC 100/XX/Add.X)] [X] lisas. MSC 100 aruande [(MSC 100/XX)] punktis [9.23] on märgitud, et LSA koodeksi muudatused on kavas vastu võtta MSC 101-l.

               3.5.Seadmete dokumentatsiooni (SOLASi konventsiooni lisa vormid C, E ja P) muudatused

               Meresõiduohutuse komitee 100. istungjärgul (MSC 100), mis toimus Londonis 3.–7. detsembril 2018, otsustati arutada seadmete dokumentatsiooni (SOLASi konventsiooni lisa vormid C, E ja P) muudatusi, arvestades seisukohta, et komiteed võivad käsitleda väiksemaid parandusi/küsimusi päevakorrapunktis „muud küsimused“. Pärast arutelu kiitis MSC 100 esitatud muudatuste kavandi heaks eesmärgiga need meresõiduohutuse komitee 101. istungjärgul (MSC 101) vastu võtta.

               Seadmete dokumentatsiooni (SOLASi konventsiooni lisa vormid C, E ja P) muudatuste kavand on esitatud MSC 100 aruande [(MSC 100/XX/Add.X)] [X] lisas. MSC 100 aruande [(MSC 100/XX)] punktis [9.30] on märgitud, et muudatused on kavas vastu võtta MSC 101-l.

               3.6.Gaaskütusel või muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) osade A ja A-1 muudatused

               Lasti- ja konteinerveo alamkomitee 4. istungjärgul (CCC 4), mis toimus 11.–15. septembril 2017 Londonis, taasasutati madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade tehniliste ohutusnormide koostamise töörühm, mis jätkab tööd IGFi koodeksi kütuseelemente käsitlevate muudatuste kavandiga ja kavandab esialgsed tehnilised ohutusnormid metüül- või etüülalkoholikütusel töötavatele laevadele. CCC 4-l kinnitati IGFi koodeksi osade A ja A-1 muudatuste kavand seoses maagaasi puhul kehtivate erinõuetega, mille valmistas ette töörühm, ning paluti meresõiduohutuse komitee 99. istungjärgul (MSC 99), mis toimus 16.–25. mail 2018 Londonis, muudatused heaks kiita, et need seejärel meresõiduohutuse komitee 100. istungjärgul (MSC 100) vastu võtta.

               MSC 99 arutas gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) osade A ja A-1 muudatuste kavandit koos selle kohta esitatud lisamärkustega, sealhulgas soovitus lisada alternatiivne lahendus kaitseks väljaspool masinaruumi paiknevate veeldatud kütuse torude lekete vastu. Arutelu järel otsustas MSC 99 IGFi koodeksi osade A ja A-1 muudatuste kavandi heakskiitmise edasi lükata ning andis lasti- ja konteinerveo alamkomitee 5. istungjärgule (CCC 5), mis toimus 10.–14. septembril 2018 Londonis, juhise arutada uuesti reegli 9.5.6 kavandatud muudatusi ning esitada tulemused kiireloomulise küsimusena MSC 100-le.

               CCC 5 arutas IGFi koodeksi reegli 9.5.6 kavandatud muudatusi ja otsustas, et reeglit 9.5.6 ei ole vaja rohkem muuta. Seega otsustas CCC 5 paluda MSC 100-l, mis toimus Londonis 3.–7. detsembril 2018, kiireloomulise küsimusena heaks kiita IGFi koodeksi osade A ja A-1 muudatuste kavand, nagu see esitati dokumendi CCC 4/12 1. lisas, eesmärgiga see meresõiduohutuse komitee 101. istungjärgul (MSC 101) vastu võtta.

               MSC 100 nõustus CCC 5-ga, et reegel 9.5.6 ei vaja rohkem muutmist seoses alternatiivse lekkekaitse lahendusega. Seisukohad lahknesid siiski küsimuses, kas on vajalik lisatekst, mille eesmärk on tagada lekketuvastusnõuete kohaldatavus veeldatud kütust juhtivate torude puhul. MSC 100 nõustus CCC 4 koostatud tekstiga ja kiitis heaks IGFi koodeksi osade A ja A-1 muudatused eesmärgiga need MSC 101-l vastu võtta, märkides siiski, et vastuvõtmise etapis on veel võimalik esitada lisaettepanekuid.

               Gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) osade A ja A-1 muudatuste kavand on esitatud MSC 100 aruande [(MSC 100/xx/Add.x)] [X] lisas. MSC 100 aruande [(MSC 100/XX)] punktis [11.5] on märgitud, et muudatused on kavas vastu võtta MSC 101-l.

               3.7.Asjakohased ELi õigusaktid ja ELi pädevus

               3.7.1.MARPOLi konventsiooni II lisa reegli muudatused

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest, inkorporeerib laevade põhjustatud reostuse rahvusvahelised standardid liidu õigusesse ja tagab, et ebaseaduslike heidete eest vastutavatele isikutele kehtestatakse piisavad karistused. Saasteained on direktiivis määratletud kui MARPOLi konventsiooni I ja II lisaga hõlmatud ained. Lisaks on direktiiviga 2000/59/EÜ (laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates) kehtestatud liikmesriikidele nõue tagada, et sadamates on olemas vastuvõtuseadmed, mis on piisavad selleks, et täita tavaliselt sadamat külastavate laevade vajadused, ning laevade suhtes nõue anda jäätmed, sh lastijäätmed üle enne sadamast lahkumist, et vähendada jäätmete laevadelt merre juhtimist. II lisas käsitletud mahutite pesuvesi vastab kõnealuse direktiivi tähenduses lastijäätmetele. Direktiivi 2000/59/EÜ kohaselt peavad laevad järgmisena külastatavale sadamale ette teatama üleantavate ja pardale jäetavate heitmete ja lastijäätmete andmed ning kasutatavate ladustamisruumide mahu.

               Muudatused, mis on kavas vastu võtta MSC 101-l ja millega kehtestatakse MARPOLi konventsiooni II lisas muudatused, mis käsitlevad suure viskoossusega ja/või kõrge sulamispunktiga püsivate ujuvate ainete lastijäätmeid ja mahutite pesuvett, mõjutaksid seega liidu õigust seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/35/EÜ (mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest) ning direktiivi 2000/59/EÜ (laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates) kohaldamisega.

               3.7.2.Puistlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi käsitleva rahvusvahelise koodeksi (ESP koodeks) (2011) muudatused

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 530/2012 (topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul) eesmärk on kehtestada kiirendatud järkjärguline juurutamiskava kõnealuse määruse artiklis 3 defineeritud MARPOL 73/78 konventsiooni topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kohaldamiseks ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite suhtes ning keelata raske nafta transportimine liikmesriikide sadamatesse või sadamatest ühekordse põhja ja parrastega naftatankeritega.

               Määrusega (EL) nr 530/2012 on muudetud kohustuslikuks IMO kehtestatud seisukorra hindamise kava kohaldamine üle 15 aasta vanuste ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite suhtes. Artikli 5 kohaselt peavad sellised tankerid vastama seisukorra hindamise kavale, mis on defineeritud artiklis 6 kui 27. aprilli 2001. aasta resolutsiooniga MEPC 94(46) (muudetud 11. oktoobri 2002. aasta resolutsiooniga MEPC 99(48)) ja 4. detsembri 2003. aasta resolutsiooniga MEPC 112(50)) kehtestatud seisukorra hindamise kava. Puistlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmis ehk laiendatud kontrolli programmis sätestatakse sellise üksikasjalikuma kontrollimise viis. Kuna seisukorra hindamise kava eesmärgi saavutamiseks kasutatakse laiendatud kontrolli programmi, on kõik laiendatud kontrolli programmi kohaste kontrollide muudatused määruse (EL) nr 530/2012 kaudu vahetult ja automaatselt kohaldatavad.

               ESP koodeksi muudatused, mis on kavas vastu võtta MSC 101-l, mõjutaksid seega ELi õigust seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 530/2012 (topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul) kohaldamisega.

               3.7.3.Rahvusvahelise päästevahendite koodeksi (LSA koodeks) punkti 6.1.1.3 muudatused

               Komisjoni 15. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/773, milles esitatakse laevavarustuse projekteerimis-, ehitus- ja toimivusnõuded ning katsestandardid ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2017/306, hõlmab veeskamisseadmeid ja vintse. Selles rakendusmääruses viidatakse LSA koodeksile ja resolutsioonile MSC.81(70) seoses reeglitega MED/1.21, 1.23, 1.24 ja 1.25, mis puudutavad veeskamisseadmeid. See varustus kuulub seega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/90/EL (milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ) kohaldamisalasse.

               LSA koodeksi muudatused, mis on kavas vastu võtta MSC 101-l, mõjutaksid seega liidu õigust seoses direktiivi 2014/90/EL ja rakendusmääruse (EL) 2018/773 kohaldamisega.

               3.7.4.Rahvusvahelise päästevahendite koodeksi (LSA koodeks) punkti 4.4.8.1 muudatused

               Komisjoni 15. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/773, milles esitatakse laevavarustuse projekteerimis-, ehitus- ja toimivusnõuded ning katsestandardid ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2017/306, hõlmab päästepaate. Selles rakendusmääruses viidatakse LSA koodeksile ja resolutsioonile MSC/Circular 980 seoses reegliga MED/1.7. See varustus kuulub seega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/90/EL (milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ) kohaldamisalasse.

               LSA koodeksi muudatused, mis on kavas vastu võtta MSC 101-l, mõjutaksid seega liidu õigust seoses direktiivi 2014/90/EL ja rakendusmääruse (EL) 2018/773 kohaldamisega.

               3.7.5.Seadmete dokumentatsiooni (SOLASi konventsiooni lisa vormid C, E ja P) muudatused

               Direktiivi 2009/45/EÜ (reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a alapunkti i kohaselt kohaldatakse SOLASi konventsiooni (muudetud kujul) A-klassi reisilaevade suhtes.

               Seadmete dokumentatsiooni muudatused, mis on kavas vastu võtta MSC 101-l, mõjutaksid seega liidu õigust seoses direktiivi 2009/45/EÜ kohaldamisega.

               3.7.6.Gaaskütusel või muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) osade A ja A-1 muudatused

               Direktiivi 2009/45/EÜ (reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a alapunkti i kohaselt kohaldatakse SOLASi konventsiooni (muudetud kujul) A-klassi reisilaevade suhtes. IGFi koodeks on SOLASi konventsiooni abil muudetud reisilaevade suhtes kohustuslikuks. Lisaks tuleneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivist 2014/94/EL (alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta) liikmesriikidele nõue tagada, et 2025. aastaks on põhivõrgu meresadamates olemas veeldatud maagaasi tanklad. Liidu liikmesriigid on koostanud riigisisesed alternatiivkütuste turu ja taristu arendamise poliitikaraamistikud, mille keskmes on eri toetusmeetmed ning algatused merelaevade veeldatud maagaasi tanklate edendamiseks ja arendamiseks.

               LSA koodeksi muudatused, mis on kavas vastu võtta MSC 101-l, mõjutaksid seega liidu õigust seoses direktiivi 2009/45/EÜ ja direktiivi 2014/94/EL kohaldamisega.

               3.7.7.ELi pädevus

               MARPOLi konventsiooni II lisa muudatused, mis käsitlevad suure viskoossusega ja/või kõrge sulamispunktiga püsivate ujuvate ainete lastijäätmeid ja mahutite pesuvett, mõjutaksid liidu õiguse kohaldamist seoses direktiivi 2005/35/EÜ ja direktiivi 2000/59/EÜ kohaldamisega.

               ESP koodeksi (2011) muudatused mõjutaksid liidu õigust seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 530/2012 (topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul) kohaldamisega.

               Rahvusvahelise päästevahendite koodeksi

               (LSA koodeks) punkti 6.1.1.3 muudatused mõjutaksid liidu õiguse kohaldamist direktiivi 2014/90/EL ja rakendusmääruse (EL) 2018/773 kohaldamise kaudu.

               LSA koodeksi punkti 4.4.8.1 ühtse tõlgenduse muudatused mõjutaksid liidu õiguse kohaldamist seoses direktiivi 2014/90/EL ja rakendusmääruse (EL) 2018/773 kohaldamisega.

               Seadmete dokumentatsiooni (SOLASi konventsiooni lisa vormid C, E ja P) muudatused mõjutaksid liidu õigust seoses direktiivi 2009/45/EÜ kohaldamisega.

               Gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) osade A ja A-1 muudatused mõjutaksid liidu õigust seoses direktiivi 2009/45/EÜ ja direktiivi 2014/94/EL kohaldamisega.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  3
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  4
               .

               4.1.2.Kohaldatavus käesolevas asjas

               IMO merekeskkonna kaitse komitee ja meresõiduohutuse komitee on lepinguga, st Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni konventsiooniga ettenähtud organid.

               Aktid, mille IMO merekeskkonna kaitse komitee ja meresõiduohutuse komitee peavad vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Kavandatavad aktid võivad otsustavalt mõjutada järgmiste ELi õigusaktide sisu:

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest, ning direktiiv 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates. Selle põhjuseks on järgmised asjaolud: saasteained on direktiivis 2005/35/EÜ määratletud kui MARPOLi konventsiooni I ja II lisaga hõlmatud ained. Lisaks kehtestab direktiiv 2000/59/EÜ liikmesriikidele nõude tagada, et sadamates on olemas vastuvõtuseadmed, mis on piisavad selleks, et täita tavaliselt sadamat külastavate laevade vajadused, eesmärgiga vähendada laevadelt heitmete ja lastijäätmete merre juhtimist ning parandada sellega merekeskkonna kaitset.

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 530/2012 topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul. Selle põhjuseks on järgmised asjaolud: määrus (EL) nr 530/2012 muudab IMO seisukorra hindamise kava kohustuslikuks ja seisukorra hindamise kava eesmärkide saavutamise vahendina kasutatakse laiendatud kontrolli programmi.

               –Komisjoni 15. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/773, milles esitatakse laevavarustuse projekteerimis-, ehitus- ja toimivusnõuded ning katsestandardid ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2017/306, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ. Selle põhjuseks on järgmised asjaolud: rakendusmääruses (EL) 2018/773 viidatakse seoses veeskamisseadmetega LSA koodeksile ja seetõttu kuuluvad seda tüüpi seadmed direktiivi 2014/90/EL kohaldamisalasse.

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta. Selle põhjuseks on järgmised asjaolud: direktiivis 2009/45/EÜ on sätestatud, et A-klassi reisilaevad peavad täielikult vastama SOLASi konventsiooni (muudetud kujul) nõuetele.

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta. Selle põhjuseks on järgmised asjaolud: direktiivis 2009/45/EÜ on sätestatud, et A-klassi reisilaevad peavad täielikult vastama SOLASi konventsiooni (muudetud kujul) nõuetele, ning direktiivi 2014/94/EL kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et 2025. aastaks on ELi põhivõrgu meresadamates olemas veeldatud maagaasi tanklad.

               Kavandatavad aktid ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldatavus käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud meretranspordiga. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2019/0087 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitees ja meresõiduohutuse komitees seoses rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni II lisa, puistlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi käsitleva rahvusvahelise koodeksi (2011), rahvusvahelise päästevahendite koodeksi, rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel lisa vormide C, E ja P ning gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi muudatuste vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Meretranspordi valdkonnas võetava liidu meetme eesmärk peaks olema merekeskkonna kaitse ja meresõiduohutuse parandamine.

               (2)Rahvusvaheline Mereorganisatsiooni (edaspidi „IMO“) konventsioon jõustus 17. märtsil 1958. IMO on meresõidu ohutuse ja turvalisuse ning laevade põhjustatud mere- ja atmosfäärireostuse vältimise eest vastutav ÜRO spetsialiseeritud asutus.

               (3)IMO konventsiooni artikli 38 punkti a kohaselt täidab merekeskkonna kaitse komitee selliseid ülesandeid, mis on organisatsioonile antud laevade põhjustatava merereostuse vältimise ja kontrollimise rahvusvaheliste konventsioonidega või nende alusel, eelkõige seoses eeskirjade ja muude sätete vastuvõtmise ja muutmisega.

               (4)IMO konventsiooni artikli 28 punkti b kohaselt tagab meresõiduohutuse komitee vahendid, et täita talle kõnealuse konventsiooni, IMO assamblee või IMO nõukogu poolt määratud ülesandeid või kõnealuse artikli kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid, mida võidakse meresõiduohutuse komiteele määrata mis tahes muu rahvusvahelise õigusakti alusel ja mille IMO on heaks kiitnud.

               (5)Rahvusvaheline laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsioon (edaspidi „MARPOLi konventsioon“) jõustus 2. oktoobril 1983.

               (6)MARPOLi konventsiooni artikli 16 lõike 2 punkti c kohaselt võib selle muudatused vastu võtta asjakohane organ, käesoleval juhul merekeskkonna kaitse komitee.

               (7)Rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (edaspidi „SOLASi konventsioon“) jõustus 25. mail 1980.

               (8)SOLASi konventsiooni VIII artikli punkti b alapunkti iii kohaselt võib IMO meresõiduohutuse komitee vastu võtta SOLASi konventsiooni muudatusi.

               (9)Merekeskkonna kaitse komitee võtab oma 74. istungjärgul, mis toimub 13.–17. mail 2019 (MEPC 74), vastu MARPOLi konventsiooni II lisa muudatused.

               (10)Meresõiduohutuse komitee võtab oma 101. istungjärgul 5.–14. juunil 2019 (edaspidi „MSC 101“) vastu puistlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi käsitleva rahvusvahelise koodeksi (2011) (edaspidi „2011. aasta ESP koodeks“), rahvusvahelise päästevahendite koodeksi (edaspidi „LSA koodeks“), seadmete dokumentatsiooni (SOLASi konventsiooni lisa vormid C, E ja P) ning gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (edaspidi „IGFi koodeks“) osade A ja A-1 muudatused.

               (11)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel MEPC 74-l võetav seisukoht, kuna MARPOLi konventsiooni II lisa muudatused võivad otsustavalt mõjutada järgmiste liidu õigusaktide sisu: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/35/EÜ
                  5
                ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/59/EÜ
                  6
               .

               (12)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel MSC 101-l võetav seisukoht, kuna 2011. aasta ESP koodeksi muudatused võivad otsustavalt mõjutada järgmiste liidu õigusaktide sisu: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 530/2012
                  7
               , kuna LSA koodeksi muudatused võivad otsustavalt mõjutada järgmiste liidu õigusaktide sisu: komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/773
                  8
                ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/90/EL
                  9
               , kuna SOLASi konventsiooni muudatused võivad otsustavalt mõjutada järgmiste liidu õigusaktide sisu: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/45/EÜ
                  10
               , ja kuna IGFi koodeksi muudatused võivad otsustavalt mõjutada järgmiste liidu õigusaktide sisu: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta koosmõjus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/94/EL
                  11
               .

               (13)MARPOLi konventsiooni II lisa muudatused peaksid vähendama suure viskoossusega ja/või kõrge sulamispunktiga püsivate ujuvate ainete lastijäätmete ja mahutite pesuveega seotud keskkonnamõju.

               (14)2011. aasta ESP koodeksi muudatused peaksid hõlmama redaktsioonilisi muudatusi, millega määratakse kindlaks kõik kohustuslikud nõuded ning parandatakse tabeleid ja blankette, samuti tuleks nendega ühendada redaktsioonilised muudatused ja uued sisulised nõuded, et arvesse võtta Rahvusvahelise Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsiooni ühtsete Z10 seeria nõuete hiljutisi ajakohastusi.

               (15)LSA koodeksi punkti 6.1.1.3 muudatuste eesmärk on tagada selle ühtne rakendamine seoses selliste väikeste valvepaatide käsitsi veeskamisega, mis ei ole laeva päästepaadid või -parved.

               (16)LSA koodeksi punkti 4.4.8.1 muudatuste eesmärk on vabastada kahe sõltumatu jõuseadmega päästepaadid nõudest olla varustatud ujuvate aerudega ja nende tarvikutega (tullipulgad, -hargid vms vahendid), mis sobivad edasiliikumiseks rahulikul merel.

               (17)Seadmete dokumentatsiooni (SOLASi konventsiooni lisa vormide C, E ja P) punkti 8.1 muudatuste eesmärk on tagada selgus, arvestades asjaolu, et kõiki loetletud näitajaid ei kohaldata kõikide laevade suhtes ja seega võib need vastavalt vajadusele kustutada.

               (18)IGFi koodeksi osade A ja A-1 muudatuste eesmärk on saavutada maagaasikütusel töötavate laevade suhtes kehtivate nõuete järjekindlus, tehes vajalikud muudatused, mille aluseks on koodeksi rakendamisel saadud kogemused.

               (19)Liidu seisukoha esitavad ühiselt liidu huvides ELi liikmesriigid, kes on IMO merekeskkonna kaitse komitee ja meresõiduohutuse komitee liikmed,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel IMO merekeskkonna kaitse komitee 74. istungjärgul võetav seisukoht on nõustuda rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni II lisa muudatuste (mis käsitlevad suure viskoossusega ja püsivaid ujuvaid aineid sisaldava mahutite pesuvee heitenõudeid ning on esitatud IMO dokumendi MEPC 73/19/add.1 13. lisas) vastuvõtmisega.

               Artikkel 2

               Euroopa Liidu nimel IMO meresõiduohutuse komitee 101. istungjärgul võetav seisukoht on järgmine:

               (a)nõustuda puistlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi käsitleva 2011. aasta rahvusvahelise koodeksi muudatuste (esitatud IMO dokumendi [MSC 100/XX/Add.X] [X] lisas) vastuvõtmisega;

               (b)nõustuda LSA koodeksi punkti 6.1.1.3 muudatuste (esitatud IMO dokumendi [MSC 100/XX/Add.X] [X] lisas) vastuvõtmisega;

               (c)nõustuda LSA koodeksi punkti 4.4.8.1 muudatuste (esitatud IMO dokumendi [MSC 100/XX/Add.X] [X] lisas) vastuvõtmisega;

               (d)nõustuda seadmete dokumentatsiooni (SOLASi konventsiooni lisa vormide C, E ja P) punkti 8.1 muudatuste (esitatud IMO dokumendi [MSC 100/XX/Add.X] [X] lisas) vastuvõtmisega;

               (e)nõustuda IGFi koodeksi osade A ja A-1 muudatuste (esitatud IMO dokumendi [MSC 100/XX/Add.X] [X] lisas) vastuvõtmisega.

               Artikkel 3

               1.Artiklis 1 sätestatud liidu nimel võetavat seisukohta väljendavad kõik IMOsse kuuluvad liikmesriigid, tegutsedes ühiselt liidu huvides.

               2.Artiklis 2 sätestatud liidu nimel võetavat seisukohta väljendavad kõik IMOsse kuuluvad liikmesriigid, tegutsedes ühiselt liidu huvides.

               3.Artiklites 1 ja 2 osutatud seisukohtade väiksemates muudatustes võidakse leppida kokku ilma täiendava nõukogu otsuseta.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        1982. aastal sai organisatsiooni uueks nimeks Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO).

                     (2)

                        Nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta otsus (EL) 2018/1601 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis merekeskkonna kaitse komitee 73. istungjärgul ja meresõiduohutuse komitee 100. istungjärgul seoses rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni VI lisa reegli 14 ning puistlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi käsitleva rahvusvahelise koodeksi (2011) muudatuste vastuvõtmisega, ELT L 267, 25.10.2018, lk 6.

                     (3)

                        Kohtuotsus Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (4)

                        Kohtuotsus Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU: C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates (EÜT L 332, 28.12.2000, lk 81).

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 530/2012 topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul (ELT L 172, 30.6.2012, lk 3).

                     (8)

                        Komisjoni 15. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/773, milles esitatakse laevavarustuse projekteerimis-, ehitus- ja toimivusnõuded ning katsestandardid ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2017/306 (ELT L 133, 30.5.2018, lk 1).

                     (9)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 146).

                     (10)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (ELT L 163, 25.6.2009, lk 1).

                     (11)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.4.2019
            COM(2019) 181 final
            2019/0093(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepinguga loodud geograafiliste tähiste töörühmas seoses selle töökorra vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepinguga loodud geograafiliste tähiste töörühmas võetav seisukoht seoses selle töökorra kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.ELi ja Korea Vabariigi vabakaubandusleping

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja kõigi selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vaheline vabakaubandusleping (edaspidi „leping“) on Euroopa Liidu esimene uue põlvkonna kaubandusleping ja ka esimene Aasia riigiga sõlmitud leping. Lepingu eesmärk on hoogustada kahepoolset kaubandust ja majanduskasvu nii ELis kui ka Koreas.

               Lepingule kirjutati alla 6. oktoobril 2010 ning seda on ajutiselt kohaldatud alates 1. juulist 2011
                  1
               .

               2.2.Geograafiliste tähiste töörühm

               Lepingu artikli 15.3 alusel on kaubanduskomitee juurde loodud töörühmad, sh geograafiliste tähiste töörühm (artikli 15.3 lõike 1 punkt g). Lepingu artiklites 10.18–10.26 on kokku lepitud geograafiliste tähiste reeglid. Geograafiliste tähiste töörühma tegevus ja töökorraldus on reguleeritud lepingu artikliga 10.25.

               Lepingu artikli 10.25 kohaldamisel kiidab lepingusse geograafiliste tähiste töörühma otsustega tehtavad muudatused Euroopa Liidu nimel heaks komisjon
                  2
               .

               Geograafiliste tähiste töörühm on foorum ja otsuseid tegev organ, kes võib otsustada muuta lepingu lisasid 10-A ja 10-B. Vastavalt artikli 10.25 lõikele 1 võib töörühm esitada soovitusi ja võtta vastu otsuseid ühehäälselt.

               2.3.Geograafiliste tähiste töörühma kavandatav akt

               Vastavalt ELi-Korea kaubanduskomitee 23. detsembri 2011. aasta otsusele nr 1 kaubanduskomitee töökorra vastuvõtmise kohta,
                  3
                eriti selle lisa artikli 15 lõikele 4, võib iga erikomitee ja töörühm kehtestada oma töökorra, mis tuleb edastada kaubanduskomiteele.

               Geograafiliste tähiste töörühm leppis 30. mail 2018 toimunud 6. koosolekul kokku töörühma töökorda käsitleva otsuse vastuvõtmises (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on reguleerida geograafiliste tähiste töörühma töökorraldust ning sätestada üksikasjalikult eelkõige töörühma pädevus ja otsustusprotsess.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Aluslepingutega on liidule antud ainupädevus ühise kaubanduspoliitika valdkonnas, mis hõlmab nii liidu iseseisvat kaubanduspoliitikat kui ka rahvusvaheliste kaubanduslepingute sõlmimist. Arvestades, et kavandatav akt on geograafiliste tähiste töörühma rahuldava töö tagamise eeltingimus ning aitab seega tõhusalt rakendada ELi ja Korea Vabariigi vabakaubanduslepingut, on kavandatava akti vastuvõtmine kooskõlas liidu kaubanduspoliitika eesmärkidega.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 218 lõike 9 kohaselt võetakse vastu otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse alusel siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  4
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Geograafiliste tähiste töörühm on lepinguga, nimelt ELi ja Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepinguga loodud organ.

               Akt, mille geograafiliste tähiste töörühm peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas ELi ja Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu artikliga 10.25.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Ei ole asjakohane.

               2019/0093 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepinguga loodud geograafiliste tähiste töörühmas seoses selle töökorra vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu (edaspidi „leping“)
                  5
                nõukogu otsusega (EL) 2015/2169
                  6
                ja see jõustus 13. detsembril 2015.

               (2)Lepingu artikli 15.1 lõike 1 alusel moodustatud kaubanduskomitee juurde on vastavalt lepingu artikli 15.3 lõikele 1 loodud geograafiliste tähiste töörühm.

               (3)ELi-Korea kaubanduskomitee 23. detsembri 2011. aasta otsusega nr 1
                  7
                vastu võetud ELi-Korea kaubanduskomitee töökorra artikli 15 lõike 4 kohaselt võib iga töörühm kehtestada oma töökorra, mis tuleb edastada kaubanduskomiteele.

               (4)Tuleks kehtestada geograafiliste tähiste töörühma töökord.

               (5)On asjakohane kehtestada liidu nimel geograafiliste tähiste töörühmas selle töökorra suhtes võetav seisukoht, kuna kõnealune töökord on liidu jaoks siduv,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel geograafiliste tähiste töörühmas seoses selle töökorra vastuvõtmisega, põhineb kõnealuse töörühma otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vaheline vabakaubandusleping (ELT L 127, 14.5.2011, lk 1–1426).

                     (2)

                        2011/265/EL: nõukogu 16. septembri 2010. aasta otsus ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 127, 14.5.2011, lk 1–1426).

                     (3)

                        ELT L 58, 1.3.2013, lk 9.

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (5)

                        ELT L 127, 14.5.2011, lk 6.

                     (6)

                        Nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2169 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta (ELT L 307, 25.11.2015, lk 2).

                     (7)

                        ELi-Korea kaubanduskomitee 23. detsembri 2011. aasta otsus nr 1 kaubanduskomitee töökorra vastuvõtmise kohta (ELT L 58, 1.3.2013, lk 9).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.4.2019
            COM(2019) 181 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepinguga loodud geograafiliste tähiste töörühmas seoses selle töökorra vastuvõtmisega

               LISA

               ELi-KOREA GEOGRAAFILISTE TÄHISTE TÖÖRÜHMA OTSUS NR 1,

               30. mai 2018,

               oma töökorra vastuvõtmise kohta

               ELi-KOREA GEOGRAAFILISTE TÄHISTE TÖÖRÜHM,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelist vabakaubanduslepingut
                  1
                (edaspidi „leping“),

               võttes arvesse ELi-Korea kaubanduskomitee 23. detsembri 2011. aasta otsust nr 1 kaubanduskomitee töökorra vastuvõtmise kohta,
                  2
                eriti selle lisa artikli 15 lõiget 4,

               ning arvestades järgmist:

                (1)
                     ELi-Korea kaubanduskomitee 23. detsembri 2011. aasta otsusega nr 1 vastu võetud ELi-Korea kaubanduskomitee töökorra artikli 15 lõike 4 kohaselt võib iga erikomitee ja töörühm kehtestada oma töökorra, mis tuleb edastada kaubanduskomiteele.

               (2)
                     Tuleks kehtestada geograafiliste tähiste töörühma töökord,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Võetakse vastu geograafiliste tähiste töörühma töökord, mis on esitatud lisas.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               …,

               Geograafiliste tähiste töörühma nimel

                        Rühma juht

                        Korea Vabariigi kaubandus-, tööstus- ja energeetikaministeerium

                        Geograafiliste tähiste töörühma kaasesimees

                        Üksuse juhataja

                        Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat

                        Geograafiliste tähiste töörühma kaasesimees

               LISA

               GEOGRAAFILISTE TÄHISTE TÖÖRÜHMA TÖÖKORD

               Artikkel 1
               Koosseis ja esimehed

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu (edaspidi „leping“) artikli 15.3 lõike 1 punkti g alusel loodud geograafiliste tähiste töörühm täidab lepingu artiklis 10.25 sätestatud ülesandeid.

               (2)Geograafiliste tähiste töörühm koosneb ühelt poolt Korea Vabariigi (edaspidi „Korea“) ja teiselt poolt Euroopa Liidu esindajatest.

               (3)Lepingu artikli 15.3 lõike 3 kohaselt on geograafiliste tähiste töörühma kaasesimeesteks Korea ja Euroopa Liidu esindajad.

               (4)Kumbki kaasesimees võib delegeerida kõik või osa kaasesimehe ülesannetest määratud asetäitjale ja sellisel juhul kehtivad kõik järgnevad viited kaasesimehele samaväärselt ka määratud asetäitja kohta.

               (5)Kumbki kaasesimees määrab kõigi geograafiliste tähiste töörühmaga seotud küsimuste käsitlemiseks kontaktisiku. Need kontaktisikud vastutavad ühiselt geograafiliste tähiste töörühma sekretariaadi tööülesannete täitmise eest.

               Artikkel 2
               Koosolekud

               Vastavalt lepingu artikli 10.25 lõikele 2 toimuvad koosolekud vaheldumisi kummagi lepinguosalise riigis. Geograafiliste tähiste töörühm tuleb kokku lepinguosaliste kokkulepitud ajal, kohas ja viisil, sealhulgas videokonverentsi vahendusel, ent hiljemalt 90 päeva jooksul pärast seda, kui üks lepinguosalistest on selleks soovi avaldanud.

               Artikkel 3
               Kirjavahetus

               (1)Geograafiliste tähiste töörühma esimeestele saadetud kirjad edastatakse kontaktisikutele, kes saadavad need töörühma liikmetele.

               (2)Kirjavahetust võib pidada mis tahes kirjalikus vormis, sealhulgas e-posti teel.

               (3)Vastavalt kaubanduskomitee töökorra artiklile 15 edastatakse komiteele geograafiliste tähiste töörühma määratud kontaktisikute andmed. Geograafiliste tähiste töörühma kontaktisikute vaheline kogu kirjavahetus, kõik dokumendid ja kogu muu teave, ka e-kirjad, mis on seotud lepingu rakendamisega, saadetakse ühel ja samal ajal ka kaubanduskomitee sekretariaadile, Euroopa Liidu delegatsioonile Korea Vabariigis ning Korea Vabariigi esindusele Euroopa Liidu juures.

               Artikkel 4
               Koosolekute päevakord

               (1)Enne iga koosolekut koostavad kontaktisikud esialgse päevakorra. See saadetakse hiljemalt seitse päeva enne koosolekut koos asjakohaste dokumentidega geograafiliste tähiste töörühma liikmetele, sealhulgas kaasesimeestele. Esialgne päevakord võib sisaldada mis tahes punkte, mis on hõlmatud lepingu artikliga 10.25.

               (2)Kumbki lepinguosaline võib hiljemalt 14 päeva enne koosolekut avaldada soovi lisada esialgsesse päevakorda lepingu artikliga 10.25 hõlmatud punkte. Need punktid lisatakse esialgsesse päevakorda.

               (3)Esialgse päevakorra viimane versioon saadetakse kaasesimeestele vähemalt viis päeva enne koosolekut.

               (4)Kaasesimehed võtavad päevakorra ühehäälselt vastu iga koosoleku alguses. Mõlema kaasesimehe kokkuleppel võib päevakorda võtta ka küsimusi, mida esialgses päevakorras ei ole.

               Artikkel 5
               Lepingu lisade 10-A ja 10-B muutmise taotlused

               (1)Kumbki lepinguosaline võib oma kaasesimehe allkirjastatud kirjaga taotleda lepingu lisadesse 10-A ja 10-B üksikute geograafiliste tähiste lisamist või tähiste lisadest väljajätmist.

               (2)Vastavalt lepingu artikli 10.25 lõigetele 1 ja 3 võib geograafiliste tähiste töörühm ühehäälselt otsustada muuta lisasid 10-A ja 10-B Euroopa Liidu või Korea üksikute geograafiliste tähiste lisamiseks pärast lepingus osutatud asjakohase menetluse lõpuleviimist. Geograafiliste tähiste töörühm võib samuti ühehäälselt otsustada soovitada geograafiliste tähiste lisamist või väljajätmist lõplikuks otsustamiseks kaubanduskomitees kooskõlas artikli 10.21 lõikega 4, artikliga 10.24 ja artikliga 10.25.

               (3)Vastavalt artikli 15.3 lõikele 5 võib kaubanduskomitee täita ise töörühmale määratud ülesannet ja otsustada muuta eespool nimetatud lisasid 10-A ja 10-B. Peale selle võib vastavalt artikli 15.5 lõikele 2 kaubanduskomitee otsustada muuta lisasid 10-A ja 10-B ning lepinguosalised võivad võtta vastu otsuse oma vastavate kohaldatavate õiguslike nõuete ja menetluste kohaselt.

               (4)Lepinguosalised püüavad lisasid 10-A ja 10-B muutes võtta arvesse kummagi lepinguosalise huve seoses geograafiliste tähistega.

               Artikkel 6
               Otsused ja soovitused

               (1)Vastavalt lepingu artiklile 10.25 võtab geograafiliste tähiste töörühm soovitused ja otsused vastu ühehäälselt.

               (2)Geograafiliste tähiste töörühma soovitused lepingu artikli 10.25 tähenduses adresseeritakse lepinguosalistele ja neile kirjutab alla kumbki kaasesimees.

               (3)Geograafiliste tähiste töörühma otsustele lepingu artikli 10.25 tähenduses kirjutab alla kumbki kaasesimees. Igas otsuses sätestatakse selle jõustumise kuupäev.

               (4)Geograafiliste tähiste töörühma vastu võetud otsused ja soovitused sisaldavad seerianumbrit, vastuvõtmise kuupäeva ja teema kirjeldust.

               Artikkel 7
               Kirjalik menetlus

               (1)Geograafiliste tähiste töörühma soovituse või otsuse võib lepinguosaliste kokkuleppel võtta vastu kirjaliku menetluse teel. Kirjalik menetlus hõlmab teadete vahetamist geograafiliste tähiste töörühma kaasesimeeste vahel.

               (2)Kirjaliku menetluse kasutamiseks ettepaneku teinud lepinguosalise kaasesimees esitab soovituse või otsuse eelnõu teise lepinguosalise kaasesimehele, kes annab teada, kas ta nõustub soovituse või otsuse eelnõuga või mitte. Teise lepinguosalise kaasesimees võib esitada ka muudatusettepanekuid või paluda kaalumiseks lisaaega. Kui eelnõu heaks kiidetakse, võetakse see vastu kooskõlas artikliga 6.

               Artikkel 8
               Koosolekute protokoll

               (1)Kontaktisikud koostavad 21 päeva jooksul pärast iga koosolekut koosoleku protokolli kavandi. Protokolli kavandis märgitakse vastuvõetud soovitused ja otsused ning mis tahes muud tehtud järeldused.

               (2)Kumbki lepinguosaline peab koosoleku protokolli 28 päeva jooksul pärast koosoleku toimumist või muu lepingusoaliste poolt kokkulepitud tähtaja jooksul kirjalikult heaks kiitma. Kui protokoll on heaks kiidetud, allkirjastavad kaasesimehed kaks originaaleksemplari. Kumbki kaasesimees säilitab ühe originaaleksemplari.

               Artikkel 9
               Aruanded

               Vastavalt lepingu artikli 15.3 lõikele 4 annab geograafiliste tähiste töörühm kaubanduskomiteele oma tegevuse kohta aru igal kaubanduskomitee korralisel koosolekul.

               Artikkel 10
               Kulud

               (1)Kumbki lepinguosaline kannab geograafiliste tähiste töörühma koosolekutel osalemisega seotud kulud ise.

               (2)Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab koosolekut korraldav lepinguosaline.

               Artikkel 11
               Avalikustamine ja konfidentsiaalsus

               (1)Kui kaasesimehed ei otsusta teisiti, ei ole geograafiliste tähiste töörühma koosolekud avalikud.

               (2)Lepingu artikli 15.1 lõikes 7 on sätestatud, et kui lepinguosaline annab geograafiliste tähiste töörühmale teavet, mis on tema õigusnormide kohaselt konfidentsiaalne, säilitab teine lepinguosaline selle teabe konfidentsiaalsuse.

               (3)Kumbki lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada geograafiliste tähiste töörühma otsused ja soovitused oma ametlikus väljaandes.

                     (1)

                        ELT L 127, 14.5.2011, lk 6.

                     (2)

                        ELT L 58, 1.3.2013, lk 9.