               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.5.2022
            COM(2022) 247 final
            2022/0176(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            liidu piiravate meetmete rikkumise lisamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kuriteoliikide hulka

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               1.Sissejuhatus

               Piiravad meetmed on oluline vahend, et edendada Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) eesmärke, sealhulgas liidu väärtuste kaitsmist, rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamist ning demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste tugevdamist ja toetamist.

               Nimetatud väärtuste alalhoidmiseks võib liit kehtestada kolmandate riikide, üksuste või üksikisikute suhtes piiravaid meetmeid. Nende meetmete hulka kuuluvad sihipärased individuaalsed meetmed, st sihipärased finantssanktsioonid (vara arestimine) ja riiki lubamise piirangud (reisikeeld), ning valdkondlikud meetmed, st relvaembargod ning majandus- ja finantsmeetmed (nt impordi- ja ekspordipiirangud või teatavate teenuste, nt pangandusteenuste osutamise piirangud)
                  1
               . Rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamine on seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse praegu iseäranis asjakohane. Liit on kehtestanud Venemaa ja Valgevene üksikisikute ja ettevõtete suhtes rea piiravaid meetmeid, mõned neist juba 2014. aastal. Selleks et tõhusamalt koordineerida nende piiravate meetmete jõustamist liidu tasandil, on komisjon loonud varade külmutamise ja arestimise töökonna
                  2
               . See töökond tagab liikmesriikide ja liidu ametite (nagu Europol ja Eurojust) tegevuse koordineerimise ning püüab lisaks uurida piiravate meetmete ja kriminaalõiguse meetmete vastastikust mõju.

               Liidul on praegu üle neljakümne kehtiva piiravate meetmete korra. Mõned neist rakendavad ÜRO kehtestatud piiravaid meetmeid, teised on liit vastu võtnud iseseisvalt. Lisaks kordadele, mis puudutavad olukorda konkreetses riigis, on liit vastu võtnud horisontaalsed korrad, milles keskendutakse keemiarelvade levikule ja kasutamisele, küberrünnakutele, inimõiguste rikkumisele ja terrorismile
                  3
               . Piiravad meetmed on siduvad liidu liikmesriikidele ning kõigile liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatele isikutele ja üksustele (ELi ettevõtjad)
                  4
               . Piiravate meetmete ebajärjepidev jõustamine pärsib meetmete tõhusust ja liidu suutlikkust rääkida ühel häälel
                  5
               . Liidu piiravate meetmete rakendamine ja jõustamine on eeskätt liikmesriikide ülesanne. Liikmesriikide pädevad asutused peavad hindama, kas on rikutud asjaomast Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 215 alusel vastu võetud nõukogu määrust ja võtma asjakohaseid meetmeid.

               Sellega seoses sisaldavad liidu määrused järjekindlalt sätet selle kohta, et liikmesriigid peavad vastu võtma siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused asjaomase määruse rikkumise eest
                  6
               .

               Need määrused sisaldavad üldjuhul järgmist:

               ·piiravad meetmed;

               ·kõrvalehoidmise vastane klausel, mille kohaselt on keelatud teadlik ja tahtlik osalemine tegevuses, millega püütakse kõrvale hoida kehtestatud piiravatest meetmetest,
                  7
                ning

               ·muud kohustused, eelkõige kohustus anda aru piiravate meetmete rakendamiseks astutud sammudest (nt teavitada ametiasutusi arestitud varast).

               ELi toimimise lepingu artiklis 215 on sätestatud õiguslik alus, mis võimaldab nõukogul võtta liidu piiravate meetmete vastuvõtmise korral vastu vajalikud meetmed. Piiravate meetmete vastuvõtmise õiguslik alus ei võimalda aga ühtlustada kriminaalõiguse määratlusi ega kriminaalkaristuste liike ja määrasid
                  8
               .

               Ilma liidu tasandil ühtlustamiseta on liikmesriikide süsteemid liidu piiravaid meetmeid käsitlevate nõukogu määruste rikkumise (edaspidi „liidu piiravate meetmete rikkumine“) kriminaliseerimise osas väga erinevad, nagu on selgitatud üksikasjalikumalt allpool. Samamoodi on väga erinevad kriminaalkaristuste süsteemid.

               Seda arvesse võttes teeb komisjon ettepaneku lisada liidu piiravate meetmete rikkumine ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kuriteoliikide hulka. Kohe kui nõukogu jõuab kokkuleppele ja Euroopa Parlament annab oma nõusoleku lisada liidu piiravate meetmete rikkumine ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kuriteoliikide hulka, saab komisjon esitada seadusandliku tavamenetluse kohaselt ettepaneku võtta vastu direktiiv, millega ühtlustatakse selle rikkumise määratlust ja seonduvaid karistusi.

               Pidades silmas pakilist vajadust võtta liidu piiravate meetmete rikkujate loetellu kantud üksikisikud ja üksused vastutusele, võtab komisjon täna vastu ka teatise, mille lisas on sätestatud põhielemendid, mida tulevane direktiiv piiravaid meetmeid käsitlevate liidu õigusnormide rikkumise korral määratavate kriminaalkaristuste kohta võiks sisaldada
                  9
               .

               Järgmistes punktides vaadeldakse probleeme, mida püütakse käesoleva ettepanekuga lahendada, ja nende algpõhjuseid ning kahjulikke tagajärgi, mida põhjustab praegune olukord. Seejärel tutvustatakse ettepaneku eesmärke ja lisaväärtust ning põhjuseid, miks ettepanek vastab kuriteoliigi ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikesse 1 lisamise kriteeriumidele.

               2.Ettepanekus käsitletavad probleemid

               Nii nagu viimastel kümnenditel on sagenenud liidu piiravate meetmete vastuvõtmine,
                  10
                on sagedasemad ka neist meetmetest kõrvalehoidmise skeemid, sealhulgas need, mida kasutavad piiravate meetmetega hõlmatud üksikisikute ja üksuste loetellu kantud isikud ja üksused, kellel on piisavalt vahendeid ning võimalus kasutada abilisi (advokaadid, notarid jt) ja abinõusid (nt keerulised õiguslikud struktuurid tegeliku tulusaaja varjamiseks), et hoida kõrvale kõnealuste meetmete kohaldamisest.

               Ses suhtes on eriti oluline aruanne, mille koostas 2021. aastal Euroopa kontaktpunktide võrk seoses genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude eest vastutavate isikutega (genotsiidivastane võrgustik)
                  11
               . Genotsiidivastase võrgustiku aruandes, mis põhineb liikmesriikides valitseva olukorra võrdleval hindamisel, on märgitud, et praktikas võetakse vastutusele väga vähe füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes on rikkunud liidu piiravaid meetmeid
                  12
               . Samas on märgitud aruandes ka seda, et „liikmesriikide ametiasutuste võetud täitemeetmete ja määratud karistuste arvu osas on viimasel ajal täheldatud positiivset suundumust“
                  13
               .

               Hoolimata rõõmustavatest suundumustest mõnes liikmesriigis, tundub, et vaid üksikutes liikmesriikides on käimas liidu piiravate meetmete rikkumisega seotud kohtumenetlused
                  14
               . See võib olla märk sellest, et liidu piiravate meetmete rikkumise uurimist ja selle eest süüdistuse esitamist ei tähtsustata paljudes liikmesriikides piisavalt. Peale selle seisavad õiguskaitseasutused silmitsi märkimisväärsete raskustega, mis on tingitud asjaomasest õigusrikkujate kategooriast, kannatanutest ja selliste rikkumiste (või nende kombinatsiooni) keerukast laadist.

               Liidu piiravate meetmete rikkumine on sageli laadilt piiriülene. Näiteks võib ettevõtja osta välisriigi vahendaja kaudu seadmeid, teades, et tegelik müüja on riik, üksus või üksikisik, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid
                  15
               . Vara arestimise korral võib rahvusvaheline pank näiteks hõlbustada loetellu kantud üksikisikule kuuluva arestitud jahi üleandmist. Sellisesse keelatud üleandmisse võidakse kaasata õigusbüroo, kes aitab kuriteo toimepanekule kaasa jahi müügidokumentide koostamisega, või mõnel juhul korrumpeerunud valitsusametnik, kes võimaldab omanikuvahetust. Rahapesu ja/või varifirmad võivad olla vahendid, mille abil varjata jahi eest tehtud makse päritolu.

               Kuna piiravate meetmete rikkumise korral otseseid kannatanuid sageli ei ole, sõltub nende rikkumiste uurimine ja nende eest süüdistuse esitamine sellest, kas liikmesriigi pädev asutus on rikkumise avastanud. Peale selle mängivad piiravate meetmete rikkumisest teadasaamisel olulist rolli vihjeandjatelt saadud teave
                  16
                ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaebused
                  17
               .

               Mis puudutab liikmesriikides liidu piiravate meetmete rikkumise kriminaliseerimise suhtes kohaldatava lähenemisviisi koostoimet konfiskeerimismeetmetega, siis tuleb märkida, et enamikus liikmesriikides on konfiskeerimine võimalik üksnes süüdimõistva kohtuotsuse korral või vähemalt peab olema kindlaks tehtud seos kuritegeliku tegevusega. Pealegi, ehkki mitmes liikmesriigis on piiravate meetmete rikkumine kriminaliseeritud, võidakse liikmesriikidevaheliste erinevuste tõttu rakendada piiriüleste juhtumite puhul killustatud lähenemisviisi.

               3.Probleemide algpõhjused

               Liidu piiravate meetmetega seotud ebaseaduslikus tegevuses osalejatele võib kasuks tulla see, et nende meetmete rikkumise määratlused ja seonduvad karistused on liikmesriikide haldus- ja/või kriminaalõiguses väga erinevad
                  18
               . Mõni liikmesriik kasutab laia määratlust, nagu „ÜRO ja ELi sanktsioonide rikkumine“ või „ELi õigusnormide rikkumine“
                  19
               . Teised on kehtestanud üksikasjalikumad sätted, nähes näiteks ette keelatud tegevuste loetelu
                  20
               .

               Genotsiidivastase võrgustiku poolt laiali saadetud küsimustikule laekunud vastuste, võrgustiku korraldatud täiendavate konsultatsioonide
                  21
                ja käesoleva ettepaneku koostamisel tehtud komisjoni lisauuringute põhjal võib järeldada, et 13 liikmesriigis on liidu piiravate meetmete rikkumine kas haldusrikkumine või kuritegu. Kriteeriumid, mille alusel tegevus liigitub ühe või teise korra kohaldamisalasse, on liikmesriikides erinevad, kuid tavaliselt on need seotud õigusrikkumise raskusastmega (raske rikkumine) või on määratletud kvalitatiivselt (tahtlus, raske hooletus) või kvantitatiivselt (kahju)
                  22
               . 12 liikmesriigis on liidu piiravate meetmete rikkumine üksnes kuritegu. Küll aga saab kahes liikmesriigis järgneda liidu piiravate meetmete rikkumises seisnevale kuriteole vaid halduskaristus
                  23
               .

                  Tabel: liidu piiravate meetmete rikkumise liigitamine

                           Liidu piiravate meetmete rikkumise liigitamine

                           Liikmesriigid

                           Piiravate meetmete rikkumine on kas kuritegu või haldusrikkumine

                           BE, BG, CZ, DE, EE, IE, EL, IT, LT, AT, PL, RO, SI

                           Piiravate meetmete rikkumine on kuritegu

                           DK, FR, HR, CY, LV, LU, HU, MT, NL, PT, FI, SE

                           Piiravate meetmete rikkumine on haldusrikkumine

                           ES, SK

                  Mis puudutab vanglakaristusi, siis 14 liikmesriigis jääb vangistuse maksimumkestus vahemikku 2–5 aastat ning 8 liikmesriigis vahemikku 8–12 aastat
                     24
                  . Maksimaalne trahv, mille saab määrata liidu piiravate meetmete rikkumise kui kuriteo või haldusrikkumise eest, on liikmesriikides väga erinev, ulatudes 1 200 eurost 500 000 euroni
                     25
                  . 14 liikmesriigis on ette nähtud võimalus võtta liidu piiravate meetmete rikkumise eest vastutusele juriidiline isik
                     26
                  . 12 liikmesriiki on ette näinud halduskaristused, nimelt trahvid, mis võidakse määrata juriidilisele isikule, kui tema töötaja (või siis vähemalt juhtkonna liige) rikub sanktsioone
                     27
                  . Juriidilistele isikutele määratavate trahvide ülemmäärad ulatuvad 133 000 eurost 37,5 miljoni euroni
                     28
                  .

               4.Senise olukorra jätkumise kahjulikud tagajärjed

                  Kui õiguskaitse- ja kohtuasutustel ei ole õigeid vahendeid ja ressursse, et ära hoida, avastada ja uurida liidu piiravate meetmete rikkumist ja selle eest süüdistusi esitada, pääsevad füüsilised ja juriidilised isikud, kelle vara on arestitud, praktikas jätkuvalt oma varale ligi ja saavad toetada režiime, mille vastu liidu piiravad meetmed on suunatud.

                  Lisaks, kuna liidu piiravate meetmete rikkumise määratlused ja seonduvad karistused on liikmesriikide haldus- ja/või kriminaalõiguses väga erinevad, võidakse sama rikkumise eest karistada erinevate karistustega, mida jõustatakse erinevatel tasanditel. Poliitiliselt nõrgendab see liidu piiravate meetmete jõustamist ja vähendab liidu eesmärkide usaldusväärsust.

                  Lõpetuseks võib tulu, mis teenitakse, kasutades kaupu ja loodusvarasid, millega kauplemisel on rikutud liidu piiravaid meetmeid, võimaldada üksustel või üksikisikutel, kelle suhtes selliseid piiravaid meetmeid kohaldatakse, osta relvi, mille abil toime panna kuritegusid
                     33
                  . Samuti võib impordipiirangute rikkumine kaasa aidata kaupade ja loodusvarade ebaseaduslikule kasutamisele riigis, mille suhtes neid piiravaid meetmeid kohaldatakse,
                     34
                   mis tekitab keskkonnaalast ja sotsiaalset kahju.

               5.Ettepaneku eesmärgid

                  Võttes arvesse eespool öeldut ja pakilist vajadust lõpetada pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse kehtestatud piiravate meetmete rikkujate karistamatus, on käesoleva ettepaneku eesmärk algatada ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud menetlus. Selle menetluse kohaselt võib nõukogu olenevalt kuritegevusealase olukorra kujunemisest võtta vastu otsuse, milles määratakse kindlaks muud kuriteoliigid, mis vastavad artikli 83 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. See otsus tuleks vastu võtta eriti raskete piiriülese mõõtmega kuritegude kohta tulenevalt nende kuritegude olemusest või mõjust või erivajadusest võidelda nende vastu ühistel alustel
                     35
                  . Nõukogu teeb otsuse ühehäälselt pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist.

                  ELi toimimise lepingu artikli 83 lõige 1 ei võimalda kehtestada miinimumeeskirju mis tahes rikkumise ja karistuste, sealhulgas liidu piiravatest meetmetest kõrvalehoidmise määratlemiseks, kuna liidu piiravate meetmete rikkumine ei kuulu praegu selles artiklis loetletud kuriteoliikide hulka. Praegu on selles artiklis loetletud kuriteoliigid terrorism, inimkaubandus, laste seksuaalne ärakasutamine, ebaseaduslik uimastikaubandus, ebaseaduslik relvaäri, rahapesu, maksevahendite võltsimine, arvutikuriteod ja organiseeritud kuritegevus. Samas võib liidu piiravate meetmete rikkumine olla seotud mõne loetletud kuriteoliigiga, näiteks terrorismi ja rahapesuga.

                  ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 osutatud kriteeriumid, mis on seotud kuriteo piiriülese mõõtmega, nimelt kuriteo olemus või mõju või erivajadus võidelda kuriteo vastu ühistel alustel, on omavahel seotud ja neid ei tohiks käsitleda eraldi. Liidu piiravate meetmete rikkumise korral on need kriteeriumid täidetud, sest:

               ·esiteks tuleks liidu piiravate meetmete rikkumine liigitada kuriteoks selleks, et tagada liidu piiravate meetmete poliitika tulemuslik rakendamine. Enamik liikmesriike on seda juba teinud. Mõni piiravate meetmete rikkumise kuriteoks liigitanud liikmesriikidest kasutab laia määratlust, nagu „ÜRO ja ELi sanktsioonide rikkumine“ või „ELi õigusnormide rikkumine“, teistel on üksikasjalikumad sätted, näiteks on ette nähtud keelatud tegevuste loetelu. Kriteeriumid, mille alusel tegevus liigitub kriminaalõiguse kohaldamisalasse, on liikmesriikides erinevad, kuid tavaliselt on need seotud õigusrikkumise raskusastmega (raske rikkumine) või on määratletud kvalitatiivselt (tahtlus, raske hooletus) või kvantitatiivselt (kahju);

               ·teiseks on tegemist eriti raske kuriteoga, mille raskusaste sarnaneb ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 juba loetletud kuritegude raskusastmega, kuna see võib seada ohtu rahvusvahelise rahu ja julgeoleku, kahjustada demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste tugevdamist ja toetamist ning põhjustada suurt majanduslikku, sotsiaalset/ühiskondlikku ja keskkonnaalast kahju. Füüsilised ja juriidilised isikud, kelle vara on arestitud, pääsevad praktikas jätkuvalt oma varale ligi ja saavad toetada skeeme, mille vastu piiravad meetmed on suunatud. Samuti võib raha, mis teenitakse, kasutades loodusvarasid, millega kauplemisel on rikutud liidu piiravaid meetmeid, võimaldada üksikisikutel või üksustel, kelle suhtes selliseid piiravaid meetmeid kohaldatakse, osta relvi, mille abil toime panna kuritegusid. Lisaks võib liidu piiravate meetmete rikkumine kaasa aidata kaupade ja loodusvarade ebaseaduslikule kasutamisele riigis, mille suhtes neid piiravaid meetmeid kohaldatakse;

               ·kolmandaks on liidu piiravate meetmete rikkumisel selge ja mõnikord isegi lahutamatu piiriülene mõõde. Lisaks sellele, et neid rikkumisi panevad tavaliselt toime füüsilised ja juriidilised isikud, kes tegutsevad üleilmsel tasandil, on mõnel juhul liidu piiravate meetmetega, näiteks impordi- ja ekspordipiirangute ning pangandusteenuste osutamise piirangutega, piiriülene tegevus lausa keelatud. Seega on nende meetmete rikkumine piiriülene tegevus, millele on vaja reageerida ühiselt liidu tasandil;

               ·neljandaks, kuna liidu piiravate meetmete rikkumise määratlused ja seonduvad karistused on liikmesriikide haldus- ja/või kriminaalõiguses väga erinevad, võidakse sama rikkumise eest karistada erinevate karistustega, mida jõustatakse erinevatel tasanditel. See kahjustab liidu eesmärke kaitsta rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning liidu ühiseid väärtusi. Seepärast on olemas erivajadus võtta liidu tasandil ühiseid meetmeid liidu piiravate meetmete rikkumise käsitlemiseks kriminaalõiguse alusel;

               ·viiendaks takistavad erinevused liikmesriikide haldus- ja/või kriminaalõiguses sätestatud liidu piiravate meetmete rikkumise määratlustes ja seonduvates karistustes piiravaid meetmeid käsitleva liidu poliitika järjekindlat kohaldamist. Need erinevused võivad isegi kaasa tuua selle, et õigusrikkujad valivad endale meelepärase kohtualluvuse ja osutuvad lõppkokkuvõttes karistamatuks, kuna nad võivad otsustada tegutseda liikmesriikides, kus liidu piiravate meetmete rikkumisele reageeritakse leebemalt. Ühtlustamine suurendaks ka liidu piiravate meetmete rikkumise eest määratavate karistuste heidutavat mõju.

                  Lisaks sellele, et täidetud on ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 osutatud kriteeriumid, aitavad liidu tasandil võetavad ühised meetmed tagada võrdsemad tingimused nii liikmesriikide seas kui ka üleilmsel tasandil ning edendavad piiravate meetmete rikkumise vastases võitluses tehtavat õiguskaitse- ja õigusalast koostööd.

               Nagu on selgitatud täpsemalt allpool, täiendab ettepanek lisada liidu piiravate meetmete rikkumine ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kuriteoliikide hulka komisjoni ettepanekut,
                  36
                mille eesmärk on vaadata läbi direktiiv kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus ning nõukogu otsus kriminaaltulu jälitamise talituste kohta
                  37
               . Kavandatud uut direktiivi vara sissenõudmise ja konfiskeerimise kohta hakatakse kohaldama liidu piiravate meetmete rikkumise suhtes, kuna see kuritegu ühtlustatakse liidu õiguses.

               Kohe kui nõukogu nõustub pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist liidu piiravate meetmete rikkumise lisamisega ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kuriteoliikide hulka, saab komisjon esitada seadusandliku tavamenetluse kohaselt ettepaneku võtta vastu direktiiv liidu piiravate meetmete rikkumise kohta. Nagu märgitud, võtab komisjon täna vastu ka teatise, mille lisas on sätestatud põhielemendid, mida tulevane direktiiv piiravaid meetmeid käsitlevate liidu õigusnormide rikkumise korral määratavate kriminaalkaristuste kohta võiks sisaldada
                  38
               .

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  ELi lepingu artiklis 2 on sätestatud liidu ühised väärtused, nagu inimväärikus, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine. Piiravate meetmete tulemuslik jõustamine, sealhulgas nende meetmete rikkumisele keskenduvate kriminaalõiguse meetmete kaudu, aitab selliseid ühiseid väärtusi alal hoida nii liidus kui ka väljaspool liitu.

                  Peale selle moodustab liit vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, kus austatakse põhiõigusi ning liikmesriikide erinevaid õigussüsteeme ja traditsioone. Liit püüab tagada kõrge turvalisuse taseme, muu hulgas kuritegevuse, rassismi ja ksenofoobia ennetamise ja nende vastu võitlemise meetmetega. ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 alusel võivad Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestada miinimumeeskirjad kuritegude ja karistuste määratlemiseks eriti raskete piiriülese mõõtmega kuritegude puhul tulenevalt nende kuritegude olemusest või mõjust või erivajadusest võidelda nende vastu ühistel alustel.

                  Nagu varem märgitud, täiendab liidu piiravate meetmete rikkumise määratluse ja seonduvate karistuste ühtlustamise võimaldamine komisjoni ettepanekut võtta vastu direktiiv vara sissenõudmise ja konfiskeerimise kohta, millega viiakse ellu julgeolekuliidu strateegiat
                     39
                   ja ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegiat
                     40
                  .

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on suurendada liikmesriikide ametiasutuste suutlikkust jälitada ja teha kindlaks, arestida ja hallata vara, mis kujutab endast kuriteovahendeid või kriminaaltulu. Lisaks tugevdatakse sellega konfiskeerimise õigusraamistikku, lisades konkreetsed juhtumid, kus konkreetses kuriteos süüdimõistmine ei ole võimalik.

                  Peale selle aitab uus ettepanek kaasa piiravate meetmete tulemuslikule rakendamisele, kuna sellega nähakse ette, et liikmesriigid peavad võimaldama jälitada ja teha kindlaks vara, mis on seotud liidu piiravate meetmete rikkumisega, nii nagu see on määratletud siseriiklikus õiguses, ning sellega muudetakse vara sissenõudmist ja konfiskeerimist käsitlevad läbivaadatud õigusnormid kohaldatavaks liidu piiravate meetmete rikkumises seisneva kuriteo suhtes.

                  Pärast seda, kui võetakse vastu direktiiv, millega ühtlustatakse liidu piiravate meetmete rikkumise määratlust ja seonduvaid karistusi (ning mille võimalikke elemente käsitletakse põhjalikumalt eespool nimetatud teatises, mis samuti täna vastu võetakse), kohaldatakse jälitamis- ja kindlakstegemis-, arestimis-, haldamis- ja konfiskeerimismeetmeid käsitlevaid õigusnorme vara suhtes, mis on seotud liidu piiravate meetmete rikkumisega. Lõppkokkuvõttes võidakse tulu suhtes, mis on teenitud liidu piiravate meetmete rikkumisega, näiteks olukorras, kus üksikisik või ettevõte teeb rahalised vahendid kättesaadavaks neile, kelle suhtes kohaldatakse sihipäraseid finantssanktsioone (st vara arestimine), kohaldada konfiskeerimismeetmeid. Samal ajal võidakse konfiskeerida kuriteovahendid, mida on kasutatud piiravate meetmete rikkumisel.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Nõukogu määrused liidu piiravate meetmete kohta

                  Piiravate meetmete rikkumise kriminaalõiguslikku määratlust ja seonduvaid karistusi käsitlevate miinimumeeskirjade kehtestamisega ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 alusel tugevdatakse piiravate meetmete jõustamist liikmesriikides, seega täiendatakse sellega ELi lepingu artikli 29 ja ELi toimimise lepingu artikli 215 kohaselt võetud meetmeid. Komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on teinud ettepaneku tugevdada määruste (EL) nr 833/2014 ja (EL) nr 269/2014 sätteid karistuste kohta kuuenda piiravate meetmete paketi raames, millega reageeritakse Venemaa agressioonile Ukraina vastu. Muudetud sätted kohustaksid liikmesriike sätestama õigusnormid, mis käsitlevad nende määruste rikkumise korral kohaldatavaid karistusi, sealhulgas vajaduse korral kriminaalkaristusi, ning võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada nende karistuste rakendamine. Karistused peavad olema tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad. Samuti peavad liikmesriigid ette nägema asjakohased meetmed sellise rikkumisega teenitava tulu konfiskeerimiseks. Nagu eespool märgitud, ei ole ELi lepingu artikkel 29 ja ELi toimimise lepingu artikkel 215 siiski õiguslik alus kriminaalõiguslike määratluste ning karistuste ja nende taseme ühtlustamiseks.

                  Komisjoni 2021. aasta teatis Euroopa majandus- ja finantssüsteemi kohta

               Komisjon märgib oma 2021. aasta teatises, mis kannab pealkirja „Euroopa majandus- ja finantssüsteem: avatuse, tugevuse ja vastupidavuse edendamine“,
                  41
                et liidu piiravate meetmete rakendamine ei ole kogu liidus nii ühtlane nagu see peaks olema. See tekitab ühtsel turul moonutusi, kuna liidu ettevõtjad, sealhulgas välismaiste ettevõtjate ELi tütarettevõtjad, võivad leida vahendeid piiravatest meetmetest kõrvale hoidmiseks. See tekitab ka ebakindlust ettevõtjate seas. Nagu öeldud, pärsib ebajärjepidev jõustamine liidu piiravate meetmete tõhusust ja liidu võimet rääkida ühel häälel. Muude algatuste seas kutsutakse teatises üles komisjoni ja liikmesriikide vahelisele täiendavale koordineerimisele, tagamaks et riiklikud karistused ELi piiravate meetmete rikkumise eest oleksid tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 alusel võivad Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestada miinimumeeskirjad kuritegude ja karistuste määratlemiseks eriti raskete piiriülese mõõtmega kuriteoliikide puhul tulenevalt nende kuritegude olemusest või mõjust või erivajadusest võidelda nende vastu ühistel alustel. Selles artiklis on loetletud järgmised kuriteoliigid: terrorism, inimkaubandus ning naiste ja laste seksuaalne ärakasutamine, ebaseaduslik uimastikaubandus, ebaseaduslik relvaäri, rahapesu, korruptsioon, maksevahendite võltsimine, arvutikuriteod ja organiseeritud kuritegevus. See loetelu ei võimalda praegu kehtestada miinimumeeskirju piiravate meetmete rikkumise ja seonduvate karistuste määratlemiseks.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on algatada ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud menetlus. Selle menetluse kohaselt võib nõukogu olenevalt kuritegevusealase olukorra kujunemisest võtta vastu otsuse, milles määratakse kindlaks muud kuriteoliigid, mis vastavad artikli 83 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, milleks käesoleval juhul on liidu piiravate meetmete rikkumine. Nõukogu teeb otsuse ühehäälselt pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist. Seda, kuidas ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on käesoleval juhul täidetud, on selgitatud eespool punktis 1.5.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Käesoleva otsuse eesmärk, nimelt lisada liidu piiravate meetmete rikkumine ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kuriteoliikide hulka, tuleb saavutada liidu tasandil. Seepärast on ettepanek kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vajadust võtta käesoleval juhul meetmeid liidu tasandil on tõestatud eespool punktis 1.5, kus vaadeldakse, miks on ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid täidetud.

               •Proportsionaalsus

               Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei tohiks ühegi komisjoni kavandatud meetmega minna kaugemale sellest, mis on vajalik selle meetme eesmärgi saavutamiseks. Otsus lisada liidu piiravate meetmete rikkumine ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 esitatud kuritegude loetellu oleks proportsionaalne, võttes arvesse, et samas lõikes sätestatud kriteeriumid on täidetud. Lisaks ei piiraks see otsus nende meetmete kohaldamist, mis võidakse vastu võtta teises etapis. Eelkõige ei määra ega piira see võimalike hiljem esitatavate teiseste õigusaktide kohaldamisala ega sisu.

               •Vahendi valik

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on algatada ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud menetlus. Selle menetluse kohaselt võib nõukogu olenevalt kuritegevusealase olukorra kujunemisest võtta vastu otsuse, milles määratakse kindlaks muud kuriteoliigid, mis vastavad artikli 83 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, milleks käesoleval juhul on liidu piiravate meetmete rikkumine. Nõukogu teeb otsuse ühehäälselt pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse kutsus komisjon 2022. aasta märtsi alguses kokku varade külmutamise ja arestimise töökonna. Selle eesmärk on tagada liikmesriikide seas koordineerimine Venemaa ja Valgevene füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes kehtestatud liidu piiravate meetmete jõustamisel ning uurida piiravate meetmete ja kriminaalõiguse meetmete vastastikust mõju. Arvamuste vahetamiseks on kohtutud esindajatega liikmesriikide ametiasutustest, kes on pädevad kehtestatud sanktsioone rakendama, Eurojustist ja genotsiidivastasest võrgustikust,
                     42
                   mille sekretariaati haldab Eurojust.

                  Varade külmutamise ja arestimise töökonna üks allrühm on keskendunud liidu piiravate meetmete rakendamise edendamisele. Eelkõige tegeleb see allrühm liikmesriikide ametiasutuste tõstatatud küsimustega ja uurib viise, kuidas vara ennetavalt kindlaks teha. Selles allrühmas osalevad liikmesriikide ja liikmesriikide pädevate asutuste esindajad. Allrühmas toimunud arvamuste vahetuse käigus on tõusnud mitmel korral esile raskused liidu piiravaid meetmeid rikkuvate füüsiliste ja juriidiliste isikute vastutusele võtmisel. Arvamuste vahetuses osalenud on pooldanud ühise kriminaalõigusliku lähenemisviisi rakendamist liidu piiravate meetmete rikkumise suhtes.

                  Konkreetsed tõendid ühise lähenemisviisi vajalikkuse kohta on esitatud genotsiidivastase võrgustiku 2021. aasta aruandes
                     43
                  . Aruandes on rõhutatud, et liidu piiravate meetmete rikkumise eest on vaja karistada, kandmaks hoolt selle eest, et rikkumise toime pannud füüsilised või juriidilised isikud võetakse tulemuslikult vastutusele
                     44
                  . Lisaks on jõutud aruandes järeldusele, et „sanktsioonide rikkumise eest süüdistuste esitamisega on võimalik luua turvavõrk, vältimaks karistamatust“, eriti silmas pidades seost raskete rahvusvaheliste kuritegudega
                     45
                  .

                  Peale selle näitasid uurimise ja konfiskeerimise allrühmas toimunud arutelud, et on tähtis rakendada ennetavat lähenemisviisi ja koordineerida liidu piiravate meetmete rakendamise pädevusega ametiasutuste tegevust. Rahapesu andmebürood, õiguskaitseasutused ja tolliasutused, samuti rahvusvahelised partnerid, kodanikuühiskond ja uurivad ajakirjanikud peaksid tegema koostööd ja vahetama teavet, et saada juhtlõngad, mis võimaldavad õiguskaitseasutusel algatada uurimise.

                  Komisjon konsulteeris 13. mail 2022 ka oma ELi kriminaalpoliitika eksperdirühmaga,
                     46
                   mis kiitis heaks mõtte ühtlustada määratlused ja karistused liidu tasandil.

               •Mõjuhinnang

                  Erakorralise kiireloomulisuse tõttu ei olnud võimalik mõjuhinnangut teha ja see kohustus tühistati. Ettepanek lisada piiravate meetmete rikkumine ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kuriteoliikide hulka ei mõjuta liikmesriikide valitsusi, piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi, ettevõtjaid ega kodanikke.

               •Põhiõigused

                  Käesolev ettepanek ei määra ega piira selliste teiseste õigusaktide kohaldamisala ega sisu, mille komisjon esitab pärast seda, kui nõukogu otsustab Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamise järel lisada liidu piiravate meetmete rikkumine ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kuritegude loetellu. Kriminaalõiguslike määratluste ja karistuste ühtlustamisel tuleb arvesse võtta erinevusi liikmesriikide kriminaalõiguse süsteemides, sealhulgas karistuste osas. Peale selle peab kavandatav direktiiv olema kooskõlas põhiõigustega ja selles tuleb austada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
                     47
                   sätestatud põhimõtteid.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Käesolev ettepanek lisada liidu piiravate meetmete rikkumine ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kuriteoliikide hulka ei tekita ELile, liikmesriikide valitsustele, piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele, ettevõtjatele ega kodanikele finants- ega halduskoormust.

               5.MUU TEAVE

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Artikkel 1

               Artikliga 1 nähakse ette, et liidu piiravate meetmete rikkumine on kuritegu ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 tähenduses.

               Artikkel 2

               Artiklis 2 käsitletakse nõukogu otsuse jõustumist. Võttes arvesse vajadust kiiresti tegutseda, jõustub nõukogu otsus esimesel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               2022/0176 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               liidu piiravate meetmete rikkumise lisamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kuriteoliikide hulka

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 83 lõike 1 kolmandat lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  48

               ning arvestades järgmist:

               (1)Käesoleva otsuse eesmärk on lisada liidu piiravate meetmete rikkumine Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 83 lõikes 1 sätestatud kuriteoliikide hulka.

               (2)Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artiklis 29 on sätestatud, et nõukogu võib võtta vastu otsuseid, milles määratletakse liidu lähenemisviis konkreetsele geograafilist või temaatilist laadi küsimusele, sealhulgas piiravatele meetmetele.

               (3)ELi toimimise lepingu artikkel 215 võimaldab nõukogul võtta piiravaid meetmeid juriidiliste või füüsiliste isikute ning rühmituste või mitteriiklike üksuste suhtes ning võtta ELi lepingu artikli 29 kohase otsuse alusel meetmeid ühe või mitme kolmanda riigiga sõlmitud majandus- ja rahandussuhete osaliseks või täielikuks katkestamiseks või piiramiseks. Liikmesriikidel peaksid olema kehtestatud tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused liidu piiravaid meetmeid käsitlevate nõukogu määruste rikkumise puhuks.

               (4)Käesoleva otsuse kohaldamisel on liidu piiravad meetmed ELi lepingu artikli 29 ja ELi toimimise lepingu artikli 215 kohaldamisalasse kuuluvad meetmed, nagu rahaliste vahendite ja majandusressursside arestimise meetmed, rahaliste vahendite ja majandusressursside kättesaadavaks tegemise keelud ning Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumile sisenemise keelud, samuti valdkondlikud majandusmeetmed ja relvaembargod.

               (5)Liikmesriikidel peaksid olema kehtestatud tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused kõigi liidu piiravate meetmete, sealhulgas neis sätestatud kohustuste (nt teavitamiskohustus) rikkumise puhuks. Need karistused peaksid hõlmama ka liidu piiravatest meetmetest kõrvalehoidmist.

               (6)Komisjon on taganud liikmesriikide ja ELi ametite seas koordineerimise Venemaa Ukraina vastase agressiooniga seoses vastu võetud piiravate meetmete jõustamisel ning on uurinud piiravate meetmete ja kriminaalõiguse meetmete vastastikust mõju.

               (7)ELi toimimise lepingu artikli 83 lõige 1 ei võimalda kehtestada miinimumeeskirju liidu piiravate meetmete rikkumise ja karistuste määratlemiseks, kuna nende meetmete rikkumine ei kuulu praegu selles artiklis loetletud kuriteoliikide hulka. Praegu on selles artiklis loetletud kuriteoliigid terrorism, inimkaubandus, laste seksuaalne ärakasutamine, ebaseaduslik uimastikaubandus, ebaseaduslik relvaäri, rahapesu, maksevahendite võltsimine, arvutikuriteod ja organiseeritud kuritegevus. Samas võib liidu piiravate meetmete rikkumine olla seotud mõne loetletud kuriteoliigiga, näiteks terrorismi ja rahapesuga.

               (8)ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 osutatud kriteeriumid, mis on seotud kuriteo piiriülese mõõtmega, nimelt kuriteo olemus või mõju või erivajadus võidelda kuriteo vastu ühistel alustel, on omavahel seotud ja neid ei tohiks käsitleda eraldi.

               (9)Liidu piiravate meetmete rikkumine tuleks liigitada kuriteoks, et tagada liidu piiravate meetmete poliitika tulemuslik rakendamine. Enamik liikmesriike on seda juba teinud. Mõni liikmesriik, kes on liigitanud piiravate meetmete rikkumise kuriteoks, kasutab laia määratlust, nagu „ÜRO ja ELi sanktsioonide rikkumine“ või „ELi õigusnormide rikkumine“, teistel on üksikasjalikumad sätted, näiteks on ette nähtud keelatud tegevuste loetelu. Kriteeriumid, mille alusel tegevus liigitub kriminaalõiguse kohaldamisalasse, on liikmesriikides erinevad, kuid tavaliselt on need seotud õigusrikkumise raskusastmega (raske rikkumine) või on määratletud kvalitatiivselt (tahtlus, raske hooletus) või kvantitatiivselt (kahju).

               (10)Liidu piiravate meetmete rikkumine on eriti raske kuritegu, mille raskusaste sarnaneb ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 juba loetletud kuritegude raskusastmega, kuna see võib seada ohtu rahvusvahelise rahu ja julgeoleku, kahjustada demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste tugevdamist ja toetamist ning põhjustada suurt majanduslikku, sotsiaalset/ühiskondlikku ja keskkonnaalast kahju. Selliste rikkumiste tõttu pääsevad üksikisikud ja üksused, kelle vara on arestitud või kelle tegevust on piiratud, jätkuvalt oma varale ligi ja saavad toetada režiime, mille vastu piiravad meetmed on suunatud, või saavad jätkuvalt kasutada riigi rahalisi vahendeid, mis on väidetavalt omastatud. Samuti võib raha, mis teenitakse, kasutades kaupu ja loodusvarasid, millega kauplemisel on rikutud liidu piiravaid meetmeid, võimaldada üksisikutel või üksustel, kelle suhtes selliseid piiravaid meetmeid kohaldatakse, osta relvi, mille abil toime panna kuritegusid. Lisaks võib liidu kaubandusalaste piiravate meetmete rikkumine kaasa aidata loodusvarade ebaseaduslikule kasutamisele riigis, mille suhtes neid piiravaid meetmeid kohaldatakse.

               (11)ÜRO Julgeolekunõukogu rõhutas oma 16. septembri 1998. aasta resolutsioonis 1196 (1998), et on tähtis muuta tulemuslikumaks relvaembargod kui vahend, mille abil vähendada relvade kättesaadavust relvakonfliktides. Samuti kutsus ÜRO riike üles kaaluma – täites oma kohustust järgida julgeolekunõukogu otsuseid relvaembargode kohta – selliste õigusaktide või muude õiguslike vahendite vastuvõtmist, millega julgeolekunõukogu kehtestatud relvaembargo rikkumisest tehakse kuritegu.

               (12)Kuna liidu piiravate meetmete rikkumise määratlused ja seonduvad karistused on liikmesriikide haldus- ja/või kriminaalõiguses väga erinevad, võidakse sama rikkumise eest karistada erinevate karistustega, mida jõustatakse erinevatel tasanditel. See kahjustab liidu eesmärke kaitsta rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning liidu ühiseid väärtusi. Seepärast on olemas erivajadus võtta liidu tasandil ühiseid meetmeid liidu piiravate meetmete rikkumise käsitlemiseks kriminaalõiguse alusel.

               (13)Liidu piiravate meetmete rikkumisel on selge ja mõnikord isegi lahutamatu piiriülene mõõde. Lisaks sellele, et neid rikkumisi panevad tavaliselt toime füüsilised ja juriidilised isikud, kes tegutsevad üleilmsel tasandil, on mõnel juhul nende meetmetega, näiteks pangandusteenuste osutamise piirangutega, piiriülene tegevus lausa keelatud. Seega on nende meetmete rikkumine piiriülene tegevus, millele on vaja reageerida ühiselt liidu tasandil.

               (14)Erinevused liikmesriikide haldus- ja/või kriminaalõiguses sätestatud liidu piiravate meetmete rikkumise määratlustes ja seonduvates karistustes takistavad piiravaid meetmeid käsitleva liidu poliitika järjekindlat kohaldamist. Need võivad isegi kaasa tuua selle, et õigusrikkujad valivad endale meelepärase kohtualluvuse ja osutuvad karistamatuks, kuna nad võivad otsustada tegutseda liikmesriikides, kus liidu piiravate meetmete rikkumisele reageeritakse leebemalt. Ühtlustamine suurendaks ka liidu piiravate meetmete rikkumise eest määratavate karistuste heidutavat mõju.

               (15)Seepärast peaks liidu piiravate meetmete rikkumine olema „kuriteoliik“, kuna see vastab ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

               (16)Liidu tasandil võetavad ühised meetmed aitavad tagada võrdsemad tingimused nii liikmesriikide seas kui ka üleilmsel tasandil, edendades liidu piiravate meetmete rikkumise vastases võitluses tehtavat õiguskaitse- ja õigusalast koostööd nii liikmesriikide kui ka kolmandate riikidega.

               (17)Käesoleva otsuse eesmärk, nimelt lisada liidu piiravate meetmete rikkumine ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kuriteoliikide hulka, tuleb saavutada liidu tasandil. Seepärast on ettepanek kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Selles artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.

               (18)Seetõttu on esimeses etapis vaja laiendada ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 esitatud kuriteoliikide loetelu, nii et see hõlmaks liidu piiravate meetmete rikkumist, et teises etapis vastu võtta teisesed materiaalõiguslikud aktid, millega muu hulgas kehtestatakse miinimumeeskirjad liidu piiravate meetmete rikkumise määratluste ja seonduvate karistuste kohta.

               (19)Käesolev otsus ei mõjuta nende meetmete kohaldamist, mis võidakse vastu võtta teises etapis. Eelkõige ei määra ega piira see hiljem esitatavate teiseste õigusaktide kohaldamisala ega sisu.

               (20)ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (21)[mitteosalemine:] ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               VÕI [osalemine:] ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa teatanud [... kirjaga] oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

               (22)Käesolev otsus peaks oma kiireloomulisuse tõttu jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, et oleks võimalik kiiresti vastu võtta teisesed õigusaktid, millega kehtestatakse miinimumeeskirjad liidu piiravate meetmete rikkumise ja karistuste määratlemiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu piiravate meetmete rikkumine on kuriteoliik ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud tähenduses.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub esimesel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Piiravad meetmed võtab vastu nõukogu. Kõigepealt võtab nõukogu ELi lepingu artikli 29 alusel vastu ÜVJP otsuse. Nõukogu otsuses kavandatud meetmeid rakendatakse kas liidu või liikmesriigi tasandil. Seni on olnud tava, et selliseid meetmeid nagu relvaembargod või riiki lubamise piirangud rakendavad otse liikmesriigid, kellel on õiguslikult siduv kohustus tegutseda kooskõlas nõukogu ÜVJP otsustega. Muid meetmeid, millega katkestatakse osaliselt või täielikult majandussuhted kolmanda riigiga või piiratakse neid suhteid, samuti individuaalseid meetmeid, millega arestitakse rahalisi vahendeid või majandusressursse või keelatakse teha need vahendid või ressursid kättesaadavaks, rakendatakse määruse kaudu, mille nõukogu võtab vastu kvalifitseeritud häälteenamusega liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühise ettepaneku põhjal ELi toimimise lepingu artikli 215 alusel. Mõlemat liiki otsus võib sisaldada sätteid meetmetest kõrvalehoidmise vältimise kohta.

                     (2)

                        Euroopa Komisjoni 17. märtsi 2022. aasta pressiteade „Enforcing sanctions against listed Russian and Belarusian oligarchs: Commission’s „Freeze and Seize“ Task Force steps up work with international partners“, kättesaadav aadressil
                  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_22_1828
                  ; Euroopa Komisjoni 8. aprilli 2022. aasta pressiteade „„Freeze and Seize Task Force“: Almost €30 billion of assets of Russian and Belarusian oligarchs and entities frozen by the EU so far“, kättesaadav aadressil
                  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_22_2373
                  .

                     (3)

                        Ülevaate kehtestatud meetmetest annab ELi sanktsioonide kaart, mis on kättesaadav aadressil
                  https://www.sanctionsmap.eu/#/main
                  .

                     (4)

                        ELi piiravaid meetmeid kohaldatakse liidu territooriumil ELi kodanike suhtes, olenemata nende asukohast; liikmesriigi seaduste alusel asutatud äriühingute ja organisatsioonide, sealhulgas kolmandates riikides asuvate ELi äriühingute filiaalide suhtes; liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal; Euroopa Komisjon, „Korduma kippuvad küsimused: piiravad meetmed (sanktsioonid)“, kättesaadav aadressil
                  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/qanda_22_1401
                  .

                     (5)

                        Komisjoni teatis „Euroopa majandus- ja finantssüsteem: avatuse, tugevuse ja vastupidavuse edendamine“, COM(2021) 32 final, 19.1.2021, punkt 5 (ELi sanktsioonide rakendamise ja jõustamise tugevdamine), lk 15, kättesaadav aadressil
                  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52021DC0032&from=EN
                  . Komisjon on selles teatises märkinud, et ELi piiravate meetmete „[r]akendamine ei ole kogu ELis paraku nii ühtlane nagu see peaks olema. See tekitab ühtsel turul moonutusi, kuna ELi ettevõtjad, sealhulgas välismaiste ettevõtjate ELi tütarettevõtjad, võivad keeldudest kõrvale hoida. See tekitab ka ettevõtjate seas ebakindlust. Ebajärjepidev jõustamine pärsib sanktsioonide tõhusust ja ELi võimet rääkida ühel häälel.“ Muude algatuste seas kutsutakse teatises üles komisjoni ja liikmesriikide vahelisele täiendavale koordineerimisele, tagamaks et riiklikud karistused ELi piiravate meetmete rikkumise eest oleksid tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad.

                     (6)

                        Vt näiteks nõukogu 31. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas, artikkel 8; määruse konsolideeritud versioon on kättesaadav aadressil
                  EUR-Lex - 02014R0833-20220413 - ET - EUR-Lex (europa.eu)
                  .

                     (7)

                        Tuleb märkida, et see klausel on kohaldatav ka siis, kui piiravat meedet ei ole rikutud; piisab sellest, kui osaleda selleks loodud skeemis.

                     (8)

                        Kriminaalõiguslike määratluste ja karistuste ühtlustamisel ei saa tugineda ELi lepingu artiklis 29 ega ELi toimimise lepingu artiklis 215 sätestatud mitteseadusandlikule õiguslikule alusele.

                     (9)

                        Communication from the Commission to the European Parliament and the Council, Towards a Directive on criminal penalties for the violation of Union restrictive measures (Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi kohta, milles käsitletakse kriminaalkaristusi liidu piiravate meetmete rikkumisel), COM(2022) 249, 25.5.2022.

                     (10)

                        Vt joonealuses märkuses 1 osutatud ELi sanktsioonide kaart.

                     (11)

                        Nõukogu 13. juuni 2002. aasta otsus, millega luuakse kontaktpunktide Euroopa võrk seoses genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude eest vastutavate isikutega (2002/494/JSK); Eurojust, genotsiidivastane võrgustik, vt
                  https://www.eurojust.europa.eu/judicial-cooperation/practitioner-networks/genocide-network?msclkid=de6a1668cf6011eca5681e93e0033be2
                  .

                     (12)

                        Genotsiidivastase võrgustiku 2021. aasta aruanne „Prosecution of sanctions (restrictive measures) violations in national jurisdictions: a comparative analysis“ (
                  https://www.eurojust.europa.eu/sites/default/files/assets/genocide_network_report_on_prosecution_of_sanctions_restrictive_measures_violations_23_11_2021.pdf
                  ), lk 4; aruande lisas on esitatud ülevaade liikmesriikide ja võrgustikus vaatlejana osalevate riikide asjaomastest õigusaktidest. Selleks et tutvustada aruannet nõukogu kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö töörühmas (COPEN), avaldati see ka nõukogu 16. märtsi 2022. aasta dokumendis 7274.

                     (13)

                        Genotsiidivastase võrgustiku 2021. aasta aruanne „Prosecution of sanctions (restrictive measures) violations in national jurisdictions: a comparative analysis“, lk 13.

                     (14)

                        Valiku kohtuasju leiab genotsiidivastase võrgustiku 2021. aasta aruandest „Prosecution of sanctions (restrictive measures) violations in national jurisdictions: a comparative analysis“, lk 14.

                     (15)

                        Samas, lk 19–20.

                     (16)

                        ELi sanktsioonide rikkumisest teatamise vahend, kättesaadav aadressil
                  https://eusanctions.integrityline.com/frontpage
                  .

                     (17)

                        Näitena võib tuua Lafarge’i kohtuasja, mis põhines kahe kodanikuühiskonna organisatsiooni ja Lafarge’i 11 endise süürlasest töötaja esitatud kuriteokaebusel. Seda kohtuasja on käsitletud genotsiidivastase võrgustiku 2021. aasta aruande „Prosecution of sanctions (restrictive measures) violations in national jurisdictions: a comparative analysis“ punktis 4.2 (lk 17); kaebus nr 19-87.367 – Cour de Cassation (Prantsusmaa), 7. september 2021, mille ingliskeelse tõlke leiab aadressilt
                  https://www.eurojust.europa.eu/sites/default/files/assets/21.09.07._cour_de_cassation_decision.pdf
                  .

                     (18)

                        Samas, punkt 5, lk 22.

                     (19)

                        Näiteks Prantsusmaa tolliseadustiku (Code des douanes) artiklis 459 on sätestatud, et „isikut, kes rikub või kavatseb rikkuda majanduslikku või finantsilist piiravat meedet, mis on kehtestatud i) ELi toimimise lepingu artikli 215 alusel ELi tasandil või ii) Prantsusmaa poolt ratifitseeritud rahvusvahelise lepingu alusel, karistatakse kuni viieaastase vangistusega. Sellise rikkumise eest võidakse karistada ka juriidilist isikut“, vt genotsiidivastase võrgustiku 2021. aasta aruande „Prosecution of sanctions (restrictive measures) violations in national jurisdictions: a comparative analysis“ lisa. Tolliseadustiku prantsuskeelse originaalversiooni leiab aadressilt
                  https://www.legifrance.gouv.fr/codes/id/LEGITEXT000006071570/?msclkid=ad92a692cece11ec9180daeb34a1af50
                  . Sarnased sätted on kehtestanud ka Belgia, Küpros, Leedu ja Tšehhi Vabariik, vt genotsiidivastase võrgustiku 2021. aasta aruande „Prosecution of sanctions (restrictive measures) violations in national jurisdictions: a comparative analysis“ lisa.

                     (20)

                        Nt Saksamaa väliskaubanduse ja -maksete seaduse (Außenwirtschaftsgesetz) artikli 18 lõige 2 ja artikli 19 lõige 5, vt
                  https://www.gesetze-im-internet.de/awg_2013/?msclkid=77c4bc27ced011ecad0f49edf9add31e
                  . Liidu piiravate meetmete rikkumise pelgast kriminaliseerimisest on mindud kaugemale ka näiteks Ungari ja Sloveenia õiguses, vt genotsiidivastase võrgustiku 2021. aasta aruande „Prosecution of sanctions (restrictive measures) violations in national jurisdictions: a comparative analysis“ lisa punkt 5.

                     (21)

                        Genotsiidivastase võrgustiku 2021. aasta aruanne „Prosecution of sanctions (restrictive measures) violations in national jurisdictions: a comparative analysis“, lisa.

                     (22)

                        Genotsiidivastase võrgustiku 2021. aasta aruanne „Prosecution of sanctions (restrictive measures) violations in national jurisdictions: a comparative analysis, punkt 5.1, lk 22.

                     (23)

                        Samas.

                     (24)

                        Samas, punkt 5.2, lk 23.

                     (25)

                        Samas, punkt 5.3, lk 24.

                     (26)

                        Genotsiidivastase võrgustiku aruande ja komisjoni lisauuringute põhjal.

                     (27)

                        Samas, punkt 5.3, lk 24.

                     (28)

                        Samas, punkt 5.3, lk 24.

                     (29)

                        Genotsiidivastase võrgustiku 2021. aasta aruanne „Prosecution of sanctions (restrictive measures) violations in national jurisdictions: a comparative analysis“, lk 13.

                     (30)

                        USA seadustiku 50. jaotise paragrahvid 1701–06(2011); USA Kongressi uurimistalituse 2022. aasta märtsi aruanne „The International Emergency Economic Powers Act: Origins, Evolution and Use“, kättesaadav aadressil
                  https://crsreports.congress.gov/product/pdf/R/R45618/8
                  .

                     (31)

                        USA seadustiku 50. jaotise paragrahvid 4301–41(2009);

                     (32)

                        IEEPA 206. jaotise paragrahv 510.701 (karistused): „a) rahvusvaheliste eriolukorra majandusvolituste seaduse (edaspidi „IEEPA“) 206. jagu (USA seadustiku 50. jaotise paragrahv 1705) on kohaldatav rahandusministri välja antud või rahandusministri juhtnööride kohaselt või loal käesoleva jaotise kohaselt või muul moel kooskõlas IEEPAga välja antud mis tahes loa, otsuse, määruse, korralduse, direktiivi või juhise sätete rikkumise suhtes [---] 3) Isikule, kes tahtlikult rikub, proovib rikkuda või kavatseb rikkuda mis tahes luba, korraldust, määrust või keeldu või aitab selle rikkumisele kaasa, võidakse süüdimõistmise korral määrata trahv suurusega kuni 1 000 000 USA dollarit või – kui tegemist on füüsilise isikuga – kuni 20aastane vabadusekaotus või mõlemad.“

                     (33)

                        Genotsiidivastase võrgustiku 2021. aasta aruanne „Prosecution of sanctions (restrictive measures) violations in national jurisdictions: a comparative analysis“, lk 14.

                     (34)

                        Samas, lk 5.

                     (35)

                        ELi toimimise lepingu artikli 83 lõige 1.

                     (36)

                        Euroopa Komisjon, Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on asset recovery and confiscation (Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv vara tagasivõitmise ja konfiskeerimise kohta), COM(2022) 245, 25.5.2022.

                     (37)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (ELT L 127, 29.4.2014, lk 39–50); nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsus 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (ELT L 332, 18.12.2007, lk 103–105).

                     (38)

                        Communication from the Commission to the European Parliament and the Council, Towards a Directive on criminal penalties for the violation of Union restrictive measures (Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi kohta, milles käsitletakse kriminaalkaristusi liidu piiravate meetmete rikkumise eest), COM(2022) 249, 25.5.2022.

                     (39)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi julgeolekuliidu strateegia kohta, COM(2020) 605 final, 24.7.2020.

                     (40)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta, COM(2021) 170 final, 14.4.2021.

                     (41)

                        COM(2021) 32 final, 19.1.2021.

                     (42)

                        Eurojust, genotsiidivastane võrgustik, vt
                  https://www.eurojust.europa.eu/judicial-cooperation/practitioner-networks/genocide-network?msclkid=de6a1668cf6011eca5681e93e0033be2
                  .

                     (43)

                        Genotsiidivastase võrgustiku 2021. aasta aruanne „Prosecution of sanctions (restrictive measures) violations in national jurisdictions: a comparative analysis“.

                     (44)

                        Samas, lk 4.

                     (45)

                        Samas, lk 26.

                     (46)

                        Euroopa Komisjoni ELi kriminaalpoliitika eksperdirühm,
                  https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/expert-groups/consult?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2760&msclkid=56005123cfaf11ec8de3edb643537b59&lang=et
                  .

                     (47)

                        Euroopa Liidu põhiõiguste harta (ELT C 326, 26.10.2012, lk 391–407).

                     (48)

                        ELT C ..., ..., lk …


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.5.2022
            COM(2022) 248 final
            2022/0170(BUD)

            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Kreeka taotlus – EGF/2021/008 EL/Atika (elektriseadmete tootmine))

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määruses (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (edaspidi „EGFi määrus“)
                  1
               .

               2.21. detsembril 2021 esitas Kreeka taotluse EGF/2021/008 EL/Atika (elektriseadmete tootmine), et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 27 (Elektriseadmete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Kreekas NUTSi 2. tasandi piirkonnas Atikas (EL30).

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõikide EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2021/008 EL/Atika (elektriseadmete tootmine)

                        Liikmesriik

                        Kreeka

                        Asjaomane piirkond (NUTSi
                           2
                         2. tasand)

                        Atika (EL30)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        21. detsember 2021

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        21. detsember 2021

                        Tõlke kättesaamine

                        11. veebruar 2022

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        24. veebruar 2022

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        17. märts 2022

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        7. juuni 2022

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkt b

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        6

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osade järgi)
                           3

                        27 (Elektriseadmete tootmine)

                        Vaatlusperiood (kuus kuud)

                        1. aprill 2021 – 1. oktoober 2021

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        206

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        0

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        206

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        206

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        206

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        1 689 800

                        EGFi rakendamise eelarve
                           4
                         (eurodes)

                        70 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        1 759 800

                        EGFi toetus (85 %) (eurodes)

                        1 495 830

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Kreeka esitas taotluse EGF/2021/008 EL/Atika (elektriseadmete tootmine) 21. detsembril 2021, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal kuupäeval ja palus Kreekalt lisateavet 24. veebruaril 2022. Lisateave esitati 15 tööpäeva jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 50 tööpäeva pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 7. juunil 2022.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus esitati, sest NACE Revision 2 osa 27 (elektriseadmete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris koondati 206 töötajat. Asjaomased koondamised leidsid aset NUTSi 2. tasandi piirkonnas Atikas (EL30). Kollektiivsed koondamised puudutavad kokku 6 ettevõtet.

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        BSH OIKIAKES SYSKEVES ANON. VIOM. ETAIRIA [BSH-Pitsos]

                        166

                        SELLER HELLAS AVEE

                        6

                        NEXANS HELLAS

                        MONOPROSOPI AVE

                        6

                        KAMPOURAKIS GEORGIOS - G.E.M.A.

                        11

                        SAMMLER V.

                        MICHALOPOULOS AEVE

                        7

                        MAVILEK AVEE

                        10

                        Ettevõtjaid kokku: 6

                        Koondatud töötajaid kokku:

                        206

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Rahastamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        206

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Kreeka esitas taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkti b kohase sekkumiskriteeriumi alusel, mille alusel on fondist toetuse saamise tingimuseks vähemalt 200 töötaja koondamine kuuekuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 majandussektoris ja asuvad liikmesriigi NUTSi 2. tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. NUTSi 2. tasandi piirkonnas Atikas (EL30) koondati 206 töötajat.

               7.Taotluse aluseks olev kuuekuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 1. aprillist 2021 kuni 1. oktoobrini 2021.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Koondatud töötajate tegevuse lõpetamine vaatlusperioodil on arvutatud järgmiselt:

               –
                     186 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale teate tema koondamise või töölepingu või töösuhte lõpetamise kohta;

               –
                     20 töötajat alates töölepingu või töösuhte tegeliku lõpetamise või ettenähtud lõppemise kuupäevast.

               Tingimustele vastavad toetusesaajad

               9.Tingimustele vastavaid toetusesaajaid on kokku 206.

               Koondamise ja tegevuse lõpetamise põhjustanud sündmuste kirjeldus

               10.Koondamiste peamine põhjus on Pitsose
                  5
                tootmistehase sulgemine Atikas, kusjuures Kreekas säilitati kaubamärgi ning müügi- ja teenindusosakond.

               11.Mitmed tegurid, sealhulgas automatiseerituse ja kõrgtehnoloogilise tootmise puudumine, elektriliste kodumasinate suured tootmiskulud ja elektrikomponentide nappus, tõid kaasa Pitsose tehase konkurentsivõime vähenemise. Tootmiskulude vähendamiseks ja tootmisrajatiste optimeerimiseks vajas tehas märkimisväärseid kapitaliinvesteeringuid. BSH-Pitsose
                  6
                juhtkond selliseid investeeringuid siiski ei toetanud ning lõpuks otsustati viia tootmine üle Türki, kus tootmiskulud on väiksemad
                  7
               .

               12.Lisaks avaldas pikaajaline sotsiaal-majanduslik kriis Kreekas (2008–2016) olulist mõju tarbijate tehtavatele kulutustele, mis omakorda vähendas sisenõudlust uute kodumasinate järele. Aastatel 2008–2016 vähenesid kulutused kodumasinatele Kreekas 35 %, ligikaudu 824 miljonilt eurolt 2008. aastal ligikaudu 536 miljoni euroni 2016. aastal
                  8
               . Isegi kui kodumasinatele tehtud kulutused aastatel 2017–2019 taastusid 9,5 %, andis COVID-19 pandeemia uue löögi ja 2020. aastal vähenesid need 2019. aastaga võrreldes 50 %
                  9
               .

               13.Pitsose tehase tegevuse lõpetamisest teatati 2017. aasta septembris
                  10
               . Siiski jõuti ajutisele kokkuleppele pikendada tootmist 2021. aasta alguseni, et leevendada tehase sulgemise negatiivseid tagajärgi. Tegevuse lõpetamine ja töötajate koondamine pidi lõpule jõudma 31. märtsiks 2021
                  11
               . Meetmed kestsid siiski kavandatust kauem, mistõttu toimus suurem osa koondamistest 2021. aasta aprillist septembrini.

               14.Ülejäänud viies ettevõttes
                  12
                toimunud koondamiste kohta väidab Kreeka, et elektriseadmete tootmine seisab silmitsi probleemidega, eelkõige vajadusega digiülemineku ja automatiseerimise järele ning tööjõu ebapiisava oskusega kohaneda kiiresti muutuva digimajandusega.

               15.Kreeka elanikkonna elementaarsed digioskused on endiselt vähearenenud ja jäävad alla ELi keskmise, mis tähendab suurt tehnoloogilise mahajäämuse ja digitaalse kirjaoskamatuse ohtu
                  13
               . Euroopa Komisjoni 2021. aasta digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi (DESI) kohaselt on Kreeka 27 ELi liikmesriigi seas 22. kohal seoses digitehnoloogia integreerimisega äritegevusse ja ainult 23 %-l inimestest on elementaarsetest digioskustest paremad oskused, samas kui ELi keskmine on 31 %
                  14
               .

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               16.Kuigi töötuse määr on Kreekas järk-järgult langenud alates 2013. aastast, mil see saavutas kõrgeima taseme (27,5 %),
                  15
                oli see 2021. aastal endiselt üks ELi kõrgemaid (15,3 %)
                  16
               .

               17.Atika piirkond on elanikkonna poolest (3,7 miljonit) Kreeka suurim ning annab peaaegu poole (47 %) riigi SKPst. Atika piirkonnas on ka suurim töötute arv (2021. aasta detsembris 342 744 inimest), mis moodustab 31 % riigis registreeritud töötutest
                  17
               . Registreeritud töötute arv Atikas kasvas 3,8 % – 334 658 töötajalt 2019. aasta detsembris
                  18
                347 427 töötajani 2021 aasta detsembris
                  19
               . Lisaks sellele on peaaegu veerand (24,1 %) Atika elanikkonnast vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus
                  20
               . Atika piirkonna elektriseadmete tootmise sektoris toimunud koondamised süvendavad veelgi tööpuudust ja vaesuse levikut piirkonnas.

               18.Kreeka ametiasutused väidavad, et koondatud töötajatel on raskusi tööturule naasmisega, sest enamikul neist (81 %) on põhiharidus või sellest madalam haridus
                  21
               . Pakutavad meetmed suurendavad nende võimalusi leida avatud tööturul tööd või toetavad neid, kes soovivad alustada oma ettevõttega.

               Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitleva ELi kvaliteediraamistiku kohaldamine

               19.Kreeka on kirjeldanud, kuidas muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlevas ELi kvaliteediraamistikus esitatud soovitusi on arvesse võetud. Kreeka ametiasutused kinnitasid, et on järgitud restruktureerimisprotsesside paremaks ennetamiseks ja juhtimiseks võetud meetmeid ja on astutud vastavaid samme.

               20.Pärast seda, kui 2017. aasta septembris teatati Pitsose tootmisosakonna sulgemisest,
                  22
                pidasid ettevõtte juhtkond ja töötajate esindajad ulatuslikke konsultatsioone, et uurida kõiki võimalusi enne koondamiste kaalumist. Selleks et leevendada tehase sulgemise mõju, eelkõige töötajatele, lepiti kokku tootmistegevuse pikendamises kuni 31. detsembrini 2020. Samal ajal oli tegevuse lõpetamine ja töötajate koondamine kavandatud kuni 31. märtsini 2021
                  23
               .

               21.Läbirääkimiste pooled leppisid samuti kokku vabatahtliku koondamisskeemi loomises, mis sisaldas hüvitiste paketti, pensionimakseid ja täiendavaid rahalisi hüvitisi, nagu kodumasinate kinkevautšerid ettevõttelt. See hõlmas ka piiratud koolitusprogrammi, mis sisaldas nõustamiskursusi, kutsenõustamist ja abi elulookirjelduse (CV) koostamisel.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               22.Kreeka on kinnitanud, et allpool kirjeldatud meetmed, mis saavad EGFi rahalist toetust, ei saa toetust liidu muudest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               23.Kreeka on kinnitanud, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel konsulteeriti sihtrühma kuuluvate toetusesaajate esindajate ning sotsiaal- ja tööministeeriumiga. 24. novembril 2021 kohtus EGFi korraldusasutus töötajate esindajate ja paljude endiste töötajatega, et arutada kavandatud taotlust ja integreeritud meetmepaketi sisu.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               24.Hinnanguliselt osaleb meetmetes 206 koondatud töötajat. Need töötajad jagunevad soo, vanuse ja haridustaseme alusel järgmiselt.

                        Kategooria

                        Eeldatavate toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        180

                        (87,4 %)

                        Naised:

                        26

                        (12,6 %)

                        Mittebinaarsed isikud:

                        0

                        (0,0 %)

                        Vanuserühm

                        alla 30aastased:

                        26

                        (12,6 %)

                        30–54aastased:

                        137

                        (66,5 %)

                        üle 54aastased:

                        43

                        (20,9 %)

                        Haridustase

                        Põhiharidus või sellest madalam haridus
                           24

                        167

                        (81,1 %)

                        Keskharidus
                           25
                         või keskharidusjärgne haridus
                           26

                        6

                        (2,9 %)

                        Kolmanda taseme haridus
                           27

                        33

                        (16,0 %)

               Kavandatud meetmed

               25.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Professionaalne nõustamine. Seda meedet pakutakse kõigile osalejatele ning see koosneb üksikutest sessioonidest ja suunistest, mis hõlmavad järgmisi etappe:

               (1)üldised teabe- ja tervitusüritused. Selles etapis saavad osalejad juhiseid toetusprotsessi, kavandatavate meetmete ja olemasolevate koolituste kohta. See hõlmab ka selliseid tegevusi nagu isikuandmete ja ametialaste andmete kogumine ning tööotsija ametialase pädevuse ja teenuste vajaduste hindamine;

               (2)arendusprotsess, isiklik ja kutsealane hindamine. Meetme eesmärk on aidata toetusesaajatel kindlaks teha oma tugevad ja nõrgad küljed, mis võivad takistada tõhusat tööotsimist ja/või kutsealaseid valikuid. Erilist tähelepanu pööratakse oskuste arendamisele ja tööturu vajadustest teavitamisele;

               (3)individuaalse tegevuskava väljatöötamine ja koostamine. Meede hõlmab üksikasjaliku individuaalse kutsealase tegevuskava koostamist. Ettevõtte asutamisest huvitatud osalejad saavad toetust, sealhulgas ettevõtluskoolitust.

               –Digioskuste alane koolitus. Kõiki osalejaid koolitatakse digioskuste alal vastavalt nende teadmistele ja vajadustele. Koolitusega kaasneb võimaluse korral sertifitseerimine.

               –Kutseõpe/-haridus. Selle meetme eesmärk on pakkuda spetsiaalset kutseõpet/ümberõpet (nt kutseõpe ja -koolitus, mille tulemuseks on sertifitseerimine, tegevusluba kutsealal tegutsemiseks, võõrkeelekursused, kutselise autojuhi luba jne). Siia kuuluvad ka kõrgharidusprogrammid (nt kraadiõppe programmid), mille kestus on alla kahe aasta.

               –Kõrgharidus. See meede keskendub kvalifikatsiooni omandamisele kõrgharidusasutuses (kõrghariduskraad või magistrikraad spetsialiseerumisel).

               –Uue ettevõtte asutamise toetus. Toetusesaajad, kes loovad oma ettevõtte, saavad tegevuse alustamisega seotud kulude katmiseks kuni 22 000 eurot toetust. Kogu käivitusprotsessi vältel võib saada ka personaalset juhendamist. Toetus makstakse välja mitme osamaksena, lähtudes eelnevalt kindlaks määratud vahe-eesmärkide saavutamisest. Esimese osamakse tingimuseks on, et toetusesaaja koostab koos ettevõtlusnõustajaga äriplaani ja ettevõte on registreeritud pädevas riigi rahandusasutuses.

               –Pakutakse täiendavaid stiimuleid:

               kutsenõustamise toetus. Toetusesaajad, kes läbivad kõik professionaalse nõustamise sessioonid, saavad ühekordse toetusena 700 eurot;

               digioskuste alase koolituse toetus. Ühekordne 600 eurone summa makstakse osalejatele, kes läbivad digioskuste alase koolituse;

               kutseõppe-/haridustoetus. Kutseõppe/haridusprogrammi läbivad toetusesaajad saavad toetust 800 eurot;

               kõrgharidustoetus. Toetusesaajad, kes lõpetavad kõrghariduse (kaheaastane programm), saavad 800 eurot toetust.

               26.Kavandatud meetmete ettevalmistamisel lisati horisontaalse elemendina digioskuste alane koolitus. Kooskõlas EGFi määruse artikli 7 lõikega 2 aitab meetmepakett levitada digitööstuse ajastul ressursitõhusas majanduses nõutavaid horisontaalseid oskusi.

               27.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               28.Kreeka esitas teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt. Kreeka on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               29.Hinnangulised kogukulud on 1 759 800 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kulusid summas 1 689 800 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 70 000 eurot.

               30.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 495 830 eurot (85 % kogukuludest).

               31.Riikliku eel- või kaasrahastamist pakub Kreeka majandus- ja arenguministeeriumi avalike investeeringute programm.

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           28

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           29

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti a kohased meetmed)

                        Professionaalne nõustamine

                        (Επαγγελματική συμβουλευτική)

                        206

                        1 000

                        206 000

                        Digioskuste alane koolitus

                        (Κατάρτιση σε ψηφιακές δεξιότητες)

                        206

                        700

                        144 200

                        Kutseõpe/-haridus (Επαγγελματική Κατάρτιση / Εκπαίδευση)

                        201

                        3 000

                        603 000

                        Kõrgharidus

                        (Ανώτερη εκπαίδευση)

                        5

                        8 000

                        40 000

                        Ettevõtluse alustamise toetus (Συνεισφορά για σύσταση επιχείρησης)

                        12

                        22 000

                        264 000

                        Vahesumma a:

                        protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        1 257 200

                        (74,4 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti b kohased meetmed)

                        Kutsenõustamise toetus
                           (Επίδομα επαγγελματικής συμβουλευτικής)

                        206

                        700

                        144 200

                        Digioskuste alase koolituse toetus

                        (Επίδομα κατάρτισης σε ψηφιακές δεξιότητες)

                        206

                        600

                        123 600

                        Kutseõppe-/haridustoetus (Επίδομα επαγγελματικής κατάρτισης/εκπαίδευσης)

                        201

                        800

                        160 800

                        Kõrgharidustoetus

                        (Επίδομα ανώτερης εκπαίδευσης)

                        5

                        800

                        4 000

                        Vahesumma b:

                        protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        432 600

                        (25,6 %)

                        EGFi määruse artikli 7 lõike 5 kohased tegevused

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        0

                        2. Haldamine

                        –

                        45 000

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        20 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        5 000

                        Vahesumma c:

                        protsent kogukuludest:

                        –

                        70 000

                        (3,98 %)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        1 759 800

                        EGFi toetus (85 % kogukuludest)

                        –

                        1 495 830

               32.Tabelis esitatud EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti b kohaste meetmetega seotud kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest. Kreeka kinnitas, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitustegevuses.

               33.Kreeka kinnitas ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 22 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               34.Kreeka hakkab sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama niipea, kui eelarvepädevad institutsioonid on EGFi kasutuselevõtmise heaks kiitnud. Seega võib kõnealuste meetmetega seotud kulude katteks saada EGFist rahalist toetust alates kuupäevast, mil Kreeka alustab individuaalsete teenuste osutamist, kuni 24 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast. Siia hulka ei kuulu üle kaheaastase kestusega ametlikud õpingud, mis on abikõlblikud kuni lõpparuande esitamise tähtajani.

               35.Kreeka hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. märtsist 2022. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 1. märtsist 2022 kuni 31 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               36.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Kreeka on komisjonile teatanud, et rahalise toetuse haldamine ja kontrollimine toimub järgmiselt:

               –korraldusasutuseks on tööhõive, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalse solidaarsuse ministeeriumi tööhõive ja sotsiaalmajanduse osakonna NSRFi
                  30
                töörühm,

               –auditeerimisasutusena tegutseb rahandusministeeriumi finantsauditi komitee (EDEL) ning

               –sertifitseerimisasutusena arengu- ja investeerimisministeeriumi kaasrahastatavate programmide sertifitseerimise ja kontrollimise osakond.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               37.Kreeka on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –töötajaid koondanud ettevõtjad, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud oma juriidilised kohustused ning on oma töötajate eest hoolt kandnud;

               –topeltrahastamist välditakse,

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               38.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) nr 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027)
                  31
                artikliga 8.

               39.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 1 495 830 euro suuruses summas, mis moodustab 85 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               40.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava kohta)
                  32
                punktis 9.

               Seotud õigusaktid

               41.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 495 830 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               42.Samal ajal kui komisjon võttis vastu ettepaneku EGFi kasutuselevõtmise otsuse kohta, võttis ta vastu ka otsuse rahalise toetuse kohta, mis on rahastamisotsus finantsmääruse
                  33
                artikli 110 tähenduses. Rahastamisotsus jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu teavitavad komisjoni eelarvevahendite ümberpaigutamise heakskiitmisest.

               2022/0170 (BUD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Kreeka taotlus – EGF/2021/008 EL/Atika (elektriseadmete tootmine))

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013,
                  34
                eriti selle artikli 15 lõiget 1,

               võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava,
                  35
                eriti selle punkti 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on näidata üles solidaarsust ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet liidus, toetades suurte restruktureerimiste käigus koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidates neil võimalikult kiiresti saada uuesti inimväärset ja kestlikku tööd.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093
                  36
                artikli 8 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades).

               (3)21. detsembril 2021 esitas Kreeka taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamisega Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE)
                  37
                Revision 2 osa 27 (elektriseadmete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Kreekas ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS)
                  38
                2. tasandi piirkonnas Atikas (EL30). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 2021/691 artikli 8 lõikele 5. Taotlus vastab määruse (EL) nr 2021/691 artiklis 13 EGFilt rahalise abi saamiseks ette nähtud tingimustele.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Kreeka taotluse alusel rahalist toetust summas 1 495 830 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2022. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 495 830 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
                  39*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

                     (2)

                        Komisjoni 8. augusti 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1755, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid. ELT L 270, 24.10.2019, lk 1–56.

                     (3)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (4)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 2021/691 artikli 7 viienda lõiguga.

                     (5)

                        Pitsos on kodumasinate tootja Kreekas
                  https://www.pitsos.gr

                     (6)

                        Pitsos on Saksamaa kodumasinate tootjale BSH Hausgeräte GmbH (Bosch-Siemens Hausgeräte) kuuluv äriühing
                  https://www.bsh-group.com

                     (7)

                  https://www.liberal.gr/economy/pitsos-parateinetai-eos-to-2021-i-leitourgia-tis-monadas-stou-renti/214847

                     (8)

                  https://www.statista.com/statistics/581413/house-hold-appliance-expenditure-greece/

                     (9)

                  https://imegsevee.gr/wp-content/uploads/2021/01/etisia-ereuna-eisodimatos-2020.pdf

                     (10)

                  https://greekreporter.com/2017/10/19/one-of-greeces-oldest-plants-is-shutting-down/

                     (11)

                  https://www.capital.gr/epixeiriseis/3528092/bsh-kleinei-to-ergastasio-tis-pitsos-31-3-oi-diapragmateuseis-me-mpakatselo-kai-ergazomenous

                     (12)

                        Lõikes 5 loetletud ettevõtted, kõik tegutsevad elektriseadmete tootmise sektoris.

                     (13)

                  https://www.cedefop.europa.eu/files/greece_-_european_inventory_on_nqf_2020.pdf

                     (14)

                        Digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeks (DESI) 2021
                  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/countries-digitisation-performance

                     (15)

                        Eurostat
                  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00203/default/table?lang=en

                     (16)

                        Euroopa majandusprognoos. Sügis 2021
                  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/autumn-2021-economic-forecast-recovery-expansion-amid-headwinds_en#documents

                     (17)

                  https://www.oaed.gr/storage/statistika-stoikheia/synoptikh-ekthesh-dekembrios-2021.pdf

                     (18)

                  https://www.oaed.gr/storage/statistika-stoikheia/eksamhniaia-ekthesh-b-eksamhno-2020.pdf

                     (19)

                  https://www.oaed.gr/storage/statistika-stoikheia/synoptikh-ekthesh-dekembrios-2021.pdf

                     (20)

                  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tgs00107/default/table?lang=en

                     (21)

                        Rahvusvaheline ühtne hariduse liigitus (ISCED 0–2) -
                  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=International_Standard_Classification_of_Education_%28ISCED%29#ISCE

                     (22)

                  https://greekreporter.com/2017/10/19/one-of-greeces-oldest-plants-is-shutting-down/

                     (23)

                  https://www.capital.gr/epixeiriseis/3528092/bsh-kleinei-to-ergastasio-tis-pitsos-31-3-oi-diapragmateuseis-me-mpakatselo-kai-ergazomenous

                     (24)

                        ISCED 0–2

                     (25)

                        ISCED 3

                     (26)

                        ISCED 4

                     (27)

                        ISCED 5–8

                     (28)

                        Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks nagu Kreeka esitatud taotluses.

                     (29)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (30)

                        Riiklik strateegiline raamistik.

                     (31)

                        ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

                     (32)

                        ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 29.

                     (33)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

                     (34)

                        ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

                     (35)

                        ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 29.

                     (36)

                        Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11).

                     (37)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

                     (38)

                        Komisjoni 8. augusti 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1755, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid. ELT L 270, 24.10.2019, lk 1–56.

                     (39)
                  *
                        Kuupäeva lisab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.