               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.10.2019
            COM(2019) 475 final
            2019/0228(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Senegali Vabariigi ja Euroopa Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli liidu nimel allkirjastamist ja selle ajutist kohaldamist

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Senegali Vabariigi ja Euroopa Liidu vaheline kalandusalane partnerlusleping
                     1
                   (edaspidi „leping“) jõustus 20. novembril 2014
                     2
                   ja seda on hiljem vaikimisi pikendatud. Kehtiv protokoll kaotab kehtivuse 19. novembril 2019.

                  Komisjon pidas kindlaksmääratud läbirääkimisjuhiste
                     3
                   alusel läbirääkimisi Senegali Vabariigi valitsusega (edaspidi „Senegal“), et sõlmida lepingu juurde kuuluv uus protokoll. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 19. juulil 2019. aastal uus protokoll. Protokoll kehtib viis aastat alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, st kuupäevast, mil see allkirjastati, nagu on osutatud artiklis 16.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Kooskõlas kalanduspoliitika reformi prioriteetidega
                     4
                   pakub uus protokoll Euroopa Liidu laevadele kalapüügivõimalusi Senegali vetes, lähtudes parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Uue protokolli puhul on arvesse võetud eelmise protokolli (2014–2019) hindamise tulemusi ning uue protokolli sõlmimist käsitlevat ettevaatavat hinnangut. Mõlema hinnangu koostajaks olid väliseksperdid. Protokoll võimaldab Euroopa Liidul ja Senegalil teha tihedamat koostööd, et edendada kalavarude vastutustundlikku kasutamist Senegali vetes ning toetada Senegali kalandussektorit mõlema poole huvides.

                  Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele:

                  – 28 tuunikülmutusseinerit,

                  – 10 ritvõngelaeva,

                  – 5 õngejadalaeva,

                  – 2 traalerit.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Läbirääkimised kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli sõlmimiseks Senegaliga on osa ELi välistegevusest seoses Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidega ning need vastavad eelkõige liidu eesmärkidele austada demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi.

               Kohalikul tasandil aitaks Senegali kalandussektoris loodud majandustegevus võidelda ebaseadusliku rände algpõhjustega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Valitud õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, mille artikli 43 lõikega 2 on kehtestatud ühine kalanduspoliitika ja artikli 218 lõikega 5 on kehtestatud ELi ja kolmandate riikide vaheliste lepingute sõlmimise ja lepingute ajutise kohaldamise kord.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

               •Proportsionaalsus

               Ettepanek on proportsionaalne ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 31 kehtestatud eesmärgiga luua õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne juhtimisraamistik Euroopa Liidu kalalaevade püügitegevuseks kolmanda riigi vetes. Ettepanek vastab nimetatud sätetele ja sama määruse artikli 32 sätetele kolmandatele riikidele antava finantsabi kohta.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Komisjon tegi 2019. aastal Senegaliga sõlmitud kalandussektori partnerluslepingu protokolli järelhindamise ja protokolli võimaliku uuendamise eelhindamise. Hindamise järeldused on esitatud töödokumendis
                  5
               .

               Hindamise käigus jõuti järeldusele, et ELi tuunipüügisektor ja traaleritega püügi sektor on väga huvitatud püügitegevusest Senegalis ning et protokolli uuendamine aitaks tugevdada kalapüügi seiret, kontrolli ja järelevalvet ning tõhustaks selle piirkonna kalavarude majandamist. Senegali olulisus piirkonna majanduses muudab uue kavandatud protokolli nii ELi tuunipüügisektori kui ka partnerriigi jaoks oluliseks.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Hindamise käigus konsulteeriti liikmesriikidega, tööstusharu esindajatega ja rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning Senegali kalandussektori haldusasutuste ja kodanikuühiskonnaga. Konsultatsioonid toimusid ka kaugpüügi nõuandekomisjoni raames.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ühise kalanduspoliitika määruse artikli 31 lõike 10 kohaselt kutsus komisjon eel- ja järelhindamist tegema sõltumatu konsultandi.

               4.MÕJU EELARVELE

               Euroopa Liidu makstav aastane rahaline toetus on 1 700 000 eurot, mis jaguneb järgmiselt:

               a) 800 000 euro suurune kindlasummaline toetus juurdepääsuks kalavarudele, sealhulgas tuunikala puhul 10 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile aastas ja merluusi puhul 1750 tonni suurusele lubatud püügimahule aastas;

               b) 900 000 euro suurune aastane toetus kogu protokolli kehtivusaja jooksul Senegali kalandusvaldkonna arendamiseks. Toetus vastab riikliku poliitika eesmärkidele edendada Senegali kalavarude säästvat majandamist kogu protokolli kehtivusaja jooksul.

               Kulukohustuste ja maksete assigneeringute iga-aastane summa määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus, sealhulgas reservi eelarverida aasta alguses veel jõustumata protokollide jaoks
                  6
               .

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Järelevalve kord on sätestatud protokollis.

               2019/0228 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Senegali Vabariigi ja Euroopa Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli liidu nimel allkirjastamist ja selle ajutist kohaldamist

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu võttis 2. märtsil 2015 vastu otsuse (EL) nr 2015/384
                  7
                Senegali Vabariigi ja Euroopa Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu (edaspidi „leping“) sõlmimise kohta
                  8
               . Leping jõustus 20. novembril 2014 ja on endiselt jõus.

               (2) Lepingu rakendamise viimane protokoll aegub 19. novembril 2019.

               (3)Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi lepingu rakendamise uue protokolli üle (edaspidi „protokoll“). Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus protokoll 19. juulil 2019.

               (4)Protokolli eesmärk on võimaldada Euroopa Liidul ja Senegalil teha tihedamat koostööd, et arendada säästvat kalanduspoliitikat, edendada kalavarude vastutustundlikku kasutamist Senegali vetes ning toetada Senegali jõupingutusi kalandussektori arendamisel.

               (5)Seetõttu tuleks lubada protokoll allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hiljem.

               (6)Selleks et vältida liidu kalalaevade püügitegevuse katkemist, tuleks pärast protokolli allkirjastamist seda kuni jõustumiseni kohaldada ajutiselt,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Lubatud on Senegali Vabariigi ja Euroopa Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokoll (edaspidi „protokoll“) liidu nimel allkirjastada, eeldusel et nimetatud protokoll sõlmitakse.

               Allakirjutatava protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab protokolli allkirjastamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud protokolli üle läbirääkimisi pidav lepinguosaline, tingimusel et protokoll sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Kuni protokolli jõustumiseni kohaldatakse seda kooskõlas kõnealuse protokolli artikliga 16 ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

               1.3.Ettepanek/algatus käsitleb

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Üldeesmärgid

               1.4.2.Erieesmärgid

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               1.4.4.Tulemusnäitajad

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

               1.5.2.Liidu meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „Liidu meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

               1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

               1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.Haldusviisi(de), rahaliste vahendite rakendamise mehhanismi(de), makseviiside ja kavandatava kontrollistrateegia põhjendus

               2.2.2.Kindlakstehtud riske käsitlev teave ja sisekontrollisüsteem(id) nende riskide maandamiseks

               2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele.

               3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Nõukogu otsuse ettepanek, milles käsitletakse Senegali Vabariigi ja Euroopa Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli liidu nimel allkirjastamist ja selle ajutist kohaldamist.

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

                  11 – Merendus ja kalandus

                  11.03 – Kohustuslikud osamaksed piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide liikmetena ja säästva kalanduse kokkulepetes osalejana

                  11.03.01 – Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine (jätkusuutliku kalanduse kokkulepped)

               1.3.Ettepanek/algatus käsitleb:

               X uut meedet

               ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  9

               ◻ olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Üldeesmärgid

                  Läbirääkimiste pidamine ja säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimine kolmandate riikidega vastab üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevadele juurdepääs kolmandate riikide püügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist liidu vetest väljaspool.

                  Säästva kalapüügi partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustele (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil).

               1.4.2.Erieesmärgid

                  Erieesmärk nr

                  Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool liitu asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega säästva kalapüügi partnerluslepinguid kooskõlas muude Euroopa poliitikavaldkondadega.

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Protokolli sõlmimisega luuakse Euroopa Liidu ja Senegali strateegiline partnerlus kalandusvaldkonnas. Protokolli sõlmimine aitab luua liidu laevadele kalapüügivõimalusi Senegali vetes.

                  Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud programmide elluviimise abil aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja kaitsta, eelkõige teostada kontrolli ebaseadusliku kalapüügi üle ja selle vastu võidelda ning toetada väikesemahulist kalapüüki.

                  Protokolliga toetatakse Senegali kalamajandust, edendades kalandusega seotud majandustegevusega seotud majanduskasvu.

               1.4.4.Tulemusnäitajad

               Märkige, milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi.

                  Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (püügilubade osakaal protokolliga pakutud võimalustest).

                  Püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubanduslik väärtus

                  Kaasa aitamine liidu tööhõivele ja lisandväärtuse loomisele ning liidu turu stabiliseerumisele (muude säästva kalanduse partnerluslepingutega saavutatud tasemel).

                  Kaasa aitamine partnerriigi püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve parandamisele ning kalandussektori, eelkõige väikesemahulise kalapüügi arengule.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

                  Kavakohaselt kohaldatakse uut protokolli ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast, et piirata katkestusi praeguse protokolli kohaselt toimuvas püügitegevuses.

                  Uue protokolliga tagatakse raamistik liidu kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks Senegali püügipiirkonnas ning võimaldatakse ELi laevaomanikel taotleda püügilube kõnealuses piirkonnas. Peale selle tõhustab uus protokoll ELi ja Senegali vahelist koostööd eesmärgiga edendada säästva kalapüügi arengut. Protokolliga on ette nähtud laevade jälgimine laevaseiresüsteemi abil ja püügiandmete edastamine elektrooniliselt. Protokolliga antava valdkondliku toetusega aidatakse Senegali riikliku kalanduspoliitika raames, sealhulgas võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu.

               1.5.2.Liidu meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „Liidu meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

                  Kui liit ei sõlmi uut protokolli, siis ei saa liidu laevad kala püüda, sest leping sisaldab klauslit, mille kohaselt ei ole lubatud kalapüük, mis ei toimu lepingu protokolliga kindlaks määratud raamistikus. ELi kaugpüügilaevastiku jaoks on protokollil seega selge lisandväärtus. Lisaks luuakse protokolliga raamistik liidu ja Senegali tihedamaks koostööks.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Senegali püügipiirkonnas toimunud varasema püügi ja samaväärsete protokollide alusel piirkonnas toimuva hiljutise püügi analüüsi, samuti kättesaadavate hinnangute ja teaduslike seisukohtade alusel on lepinguosalised kehtestanud tuuni ja tuunilaadsete liikide jaoks võrdluskoguse 10 000 tonni aastas, pakkudes püügivõimalusi 28 tuunipüügiseinerile, 10 ritvõngelaevale ja 5 õngejadalaevale. Kahele traalerile on lubatud ka 1750 tonnine maht merluusi püügiks. Valdkondlik toetus on oluline, et võtta arvesse vajadust Senegali kalandusasutuste haldusvõimekuse tõhustamise järele ja riikliku kalandusstrateegia prioriteete.

               1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Säästva kalapüügi partnerluslepingu raames toetuseks eraldatavad summad moodustavad Senegali riikliku eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimise ja järelevalve üks tingimus on, et osa eraldistest peab olema suunatud (enamasti lisatuna riigieelarve seadusesse) kalandusministeeriumi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimisele. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks.

               1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang

                   [...]

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               X Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –X
                     Kehtib alates 2019. kuni 2024. aastani.

               –X
                     Finantsmõju avaldub kulukohustuste assigneeringutele ajavahemikus 2019–2024 ning maksete assigneeringutele ajavahemikus 2019–2024.

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  10

               X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                   [...]

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat koostöös piirkonna eest vastutava kalandusatašeega) tagab protokolli rakendamise korrapärase järelevalve seoses ettevõtjatepoolse kalapüügivõimaluste kasutamise ja püügiandmetega ning valdkondliku toetuse tingimuste järgimisega.

                  Lisaks sellele on säästva kalapüügi partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee aastakoosolek, kus komisjon ja Senegal teevad kokkuvõtte lepingu ja protokolli rakendamisest ning kohandavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.Haldusviisi(de), rahaliste vahendite rakendamise mehhanismi(de), makseviiside ja kavandatava kontrollistrateegia põhjendus

                  Varudele juurdepääsu eest makstav hüvitis ja valdkondlik toetus ei ole omavahel seotud

                  Hüvitist varudele juurdepääsu eest makstakse igal aastal protokolli allkirjastamise aastapäeval, välja arvatud esimesel aastal, mil makse tehakse kolme (3) kuu jooksul pärast protokolli ajutise kohaldamise algust. Juurdepääsu varudele reguleeritakse püügilubadega.

                  Valdkondlikku toetust makstakse esimest korda kolme (3) kuu jooksul pärast kokkuleppe saavutamist aastase ja mitmeaastase rakendusprogrammi osas ning seejärel lähtuvalt saavutatud tulemustest. Programmi rakendamist kontrollitakse partnerriigi esitatud aruannete või tõendavate dokumentide alusel ja kalandusatašee tehniliste külastuste raames.

               2.2.2.Kindlakstehtud riske käsitlev teave ja sisekontrollisüsteem(id) nende riskide maandamiseks

                  Kindlakstehtud risk on ELi laevaomanike puhul kalapüügivõimaluste alakasutamine ja Senegali puhul valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summade mittetäielik kasutamine või kasutamisel tekkivad viivitused.
                     Ette on nähtud ulatuslik dialoog lepingus ja protokollis sätestatud valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodid hõlmavad ka protokolli artiklis 5 osutatud tulemuste ühist analüüsimist.

                  Lisaks sellele on lepingu ja protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras.

               2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

                  Hüvitise maksmist varudele juurdepääsu eest, mis toimub säästva kalapüügi partnerluslepingu kohaselt, kontrollitakse, et tagada vastavus rahvusvaheliste lepingute sätetele. Valdkondliku toetuse maksmisega seotud kontrollide eesmärk on jälgida toetuse rakendamist. Järelevalvet teostavad komisjoni delegatsioonide ja ühiskomitee töös osalevad komisjoni töötajad. Edusammude hindamisel lähtutakse mitmeaastase programmitöö maatriksist. Kui edusammud ei ole piisavad, siis järgmise osa maksmine peatatakse või makset vähendatakse. Säästva kalapüügi partnerluslepinguga seotud kontrollimiste kogukulu on hinnanguliselt ligikaudu 1,8 % (2018. aasta sissemaksetest). Säästva kalapüügi partnerluslepingutega seotud kontrollimenetlused tulenevad suures osas kohustuslikest regulatiivsetest nõuetest. Kontrollid hinnatakse tõhusaks kui ei avastata puudusi, mis võivad märkimisväärselt mõjutada finantstehingute seaduslikkust ja korrektsust. Keskmine veamäär on hinnanguliselt 0,0 %.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias esitatud meetmed.

                  Komisjon kohustub pidama Senegaliga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada lepingu ja protokolli haldamist ja tugevdada liidu osalust varude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt säästva kalapüügi partnerluslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. Eelkõige selgitatakse täpselt välja kolmandate riikide arvelduskonto, kuhu rahaline toetus makstakse. Protokolli artikli 4 lõikes 10 on sätestatud, et rahaline toetus varudele juurdepääsu eest ja sektori arengu jaoks kantakse riigikassa arveldusarvele.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kulude liik

                        Rahaline osalus

                        Number

                        Liigendatud/liigendamata
                           11

                        EFTA riigid
                           12

                        Kandidaatriigid
                           13

                        Kolmandad riigid

                        Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        11.03.01

                        Luua raamistik Euroopa Liidu kalalaevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalapüügi lepingud)

                        Liigendatud assigneeringud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kuude liik

                        Rahaline osalus

                        Number

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele.

               3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Nr 2

                        Jätkusuutlik majanduskasv: looduslikud varud

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida
                           14
                         11.03.01

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Maksed

                        (2a)

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Eelarverida

                        Kulukohustused

                        (1b)

                        Maksed

                        (2b)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           15

                        Eelarverida

                        (3)

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1a+1b+3

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Maksed

                        =2a+2b

                        +3

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Maksed

                        (5)

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 2
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+6

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Maksed

                        =5+6

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki, tuleb eelmist jaotist korrata

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)

                        Kulukohustused

                        (4)

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Maksed

                        (5)

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                         Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–4
                        assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+6

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Maksed

                        =5+6

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               Selle punkti täitmisel tuleks kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit, mis on esitatud õigusaktile lisatava

                  finantsselgituse lisas

                (sisekorraeeskirjade V lisa), ja laadida see üles DECIDE võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        KOKKU

                        • Personalikulud

                        • Muud halduskulud

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Maksed

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

               3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        KOKKU

                        Liik
                           16

                        Keskmine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           17
                        ...

                        – Juurdepääs varudele

                        Iga-aastane

                        0,800

                        0,800

                        0,800

                        0,800

                        0,800

                        4,000

                        – Valdkondlik

                        Iga-aastane

                        0,900

                        0,900

                        0,900

                        0,900

                        0,900

                        4,500

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        KULUD KOKKU

                        1,700

                        1,700

                        1,700

                        1,700

                        1,700

                        8,500

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               –X
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           18

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           RUBRIIGI 5
                           kulud kokku

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5
                           19

                        välja jäävad kulud

                        -

                        Muud kulud -

                        Mitmeaastase finantsraamistikul RUBRIIGIST 5 välja jäävad haldusvaldkonna personalikulud
                        KOKKU

                        KOKKU

               Personali- ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.1.Hinnanguline personalivajadus

               –X
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta N+2

                        Aasta N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01/11/21 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01/11 (otsene teadustegevus)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud
                           20

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           21

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        XX 01 05 02/12/22 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02/12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muu eelarverida (täpsustage)

                        KOKKU

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               Ettepanek/algatus:

               –X
                     on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu.

                  See puudutab reservi eelarverea kasutamist (peatükk 40).

               –◻
                     tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu.

                  Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele ning nimetades kasutatavad rahastamisvahendid.

               –◻
                     nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus:

               –X
                     ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               –◻
                     hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           22

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               XEttepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     muudele tuludele

               –palun märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu ◻

                    miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           23

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  [...]

               Muud märkused (nt tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod/valem või muu teave)

                  [...]

                     (1)

                        ELT L 304, 23.10.2014, lk 3.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014055&DocLanguage=fr

                     (3)

                        Vastu võetud põllumajandus- ja kalandusnõukogu 15. juuli 2019. aasta istungil.

                     (4)

                        ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

                     (5)

                        SWD (2019) 209, 18.6.2019.

                     (6)

                        Kooskõlas eelarvealast koostööd käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega (2013/C 373/01).

                     (7)

                        Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta otsus (EL) 2015/384/EL Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu ja selle rakendamisprotokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 65, 10.3.2015, lk 1).

                     (8)

                        Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vaheline säästva kalanduse partnerlusleping (ELT L 304, 23.10.2014, lk 3).

                     (9)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 58 lõike 2 punktile a või b.

                     (10)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/FR/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (11)

                        Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (12)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (13)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (14)

                        Eelarve ametliku liigenduse kohaselt.

                     (15)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (16)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (17)

                        Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.

                     (18)

                        Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (19)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (20)

                        Lepingulised töötajad, Kohalikud töötajad, Riikide lähetatud eksperdid, Renditud tööjõud, Noored spetsialistid delegatsioonides.

                     (21)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).

                     (22)

                        Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (23)

                        Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 20 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.10.2019
            COM(2019) 475 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            ettepanek: Nõukogu otsus,
            milles käsitletakse Senegali Vabariigi ja Euroopa Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli liidu nimel allkirjastamist ja selle ajutist kohaldamist

               LISA

                  SENEGALI VABARIIGI JA EUROOPA LIIDU VAHELISE KALANDUSALASE PARTNERLUSLEPINGU RAKENDAMISE PROTOKOLL

               Artikkel 1

               Eesmärk

               1.Käesoleva protokolli eesmärk on Senegali Vabariigi ning Euroopa Liidu vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamine. Käesolev protokoll sisaldab lisa ja liiteid, mis moodustavad lepingu lahutamatu osa.

               Artikkel 2

               Üldosa

               1.Mõlemad lepinguosalised kinnitavad oma kohustust edendada säästvat kalandust ja kaitsta mere bioloogilist mitmekesisust kooskõlas mittediskrimineerimise, läbipaistvuse ja hea valitsemistava põhimõtetega.

               2.Lepingu artikli 4 kohaselt võivad Euroopa Liidu kalalaevad Senegali püügipiirkonnas kala püüda vaid juhul, kui neil on käesoleva protokolli kohaselt ja kooskõlas selle lisaga välja antud püügiluba.

               Artikkel 3

               Kohaldamisala

               1.Liidu kalalaevadele kehtestatud püügivõimalused on järgmised:

               –pika rändega liigid (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas loetletud liigid), välja arvatud:

               –rahvusvaheliste konventsioonidega kaitstud liigid;

               –rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) poolt keelatud liigid;

               (a)28 tuunikülmutusseinerit,

               (b)10 ritvõngelaeva,

               (c)5 õngejadalaeva;

                        –põhjalähedased kalad:

                        (d)2 traalerit.

                        Lõiget kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 8 ja 10 kohaselt.

               2.Esimeses lõigus kirjeldatud kalapüügivõimalusi kohaldatakse ainult nende Senegali püügipiirkondade suhtes, mille geograafilised koordinaadid on teatatud liidule enne ajutise kohaldamise algust kooskõlas kehtivate Senegali õigusaktidega.

               3.Lisas ja siseriiklikes õigusaktides osutatud sätete kohaselt ei tohi liidu laevad püüda keelualadel ega bioloogilise taastumise ajal.

               4.Euroopa ritvõngelaevadele antakse luba elussöödaga püügiks kooskõlas siseriiklikes õigusaktides sätestatud tingimustele.

               Artikkel 4

               Rahaline toetus

               1.Artiklis 15 osutatud ajavahemikul on protokolli eeldatav kogumaksumus 15 253 750 eurot, ehk 3 050 750 eurot aastas. Aastane summa jaguneb järgmiselt:

                        –1 700 000 eurot aastas on ette nähtud lepingu artiklis 6 osutatud rahaliseks toetuseks, mis jaotatakse järgmiselt:

                        (a)800 000 euro suurune aastane eritoetus rahalise hüvitisena varudele juurdepääsu eest, sealhulgas summa, mis vastab pika rändega liikide 10 000 tonni suurusele aastasele võrdlustonnaažile;

                        (b)900 000 euro suurune aastane eritoetus viie aasta jooksul Senegali kalanduspoliitika elluviimise toetamiseks;

                        –1 350 750 eurot aastas on ette nähtud laevaomanike makstavate hinnanguliste tasude jaoks püügilubade eest, mis on välja antud lepingu artiklis 4 ja käesoleva protokolli lisa II peatüki punktis 3 sätestatud korra kohaselt.

               2.
                     Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5, 7 ja 9 ning lepingu artiklite 13 ja 14 kohaselt.

               3.
                     Vajaduse korral kontrollivad Senegal ja liit lipuliikmesriigilt saadud püügiandmete alusel liidu kalalaevade tegevust Senegali püügipiirkonnas, veendumaks, et on tagatud

               – pika rändega liikide puhul lõike 1 esimese taande punktis a osutatud võrdlustonnaaž, ja

               – käesoleva protokolli lisa liites esitatud asjakohases tehnilises teabelehes märgitud põhjalähedaste liikide puhul lubatud kogupüük.

               4.
                     Euroopa Liit, lipuliikmesriigid ja Senegal jälgivad püüki eelkõige ERSi (Electronic Reporting System) kaudu. Nad võtavad asjakohaseid meetmeid, millega tagada, et ei ületata lubatud püügimahtu ja teavitavad üksteist selliste meetmete võtmisest.

               5.
                     Niipea kui püük ulatub 80 %-ni põhjalähedaste liikide lubatud püügimahust, tehakse liidu kalalaevade püütud saagi iganädalast seiret. Kui ERSi süsteem on kasutusele võetud, tehakse igapäevast seiret toetudes ERSi andmetele. Niipea, kui lubatud püügimaht on saavutatud, teavitab Senegal sellest liidu ametiasutusi. Pärast vastava teate saamist teavitab liit sellest liikmesriike, kes peavad seejärel püügipiirkonnast lahkuma.

               6.
                     Kui liidu kalalaevad püüavad aastas Senegali vetes pika rändega liike üle lõike 1 esimese taande punktis a osutatud aastase võrdlustonnaaži, suurendatakse aastast rahalist kogutoetust iga lisanduva väljapüütud tonni kohta 45 euro võrra.

               7.
                     Põhjalähedaste süvamereliikide lubatud kogupüügi maht, mis on märgitud käesoleva protokolli lisa liites esitatud asjakohasel kalapüügi teabelehel, vastab kõnealuste liikide maksimaalsele lubatud püügimahule. Kui kõnealuste liikide aastane püügikogus ületab lubatud mahtu, kohaldatakse piirmäära ületanud saagi suhtes trahvi, mis on 95 eurot tonni kohta.

               8.
                     Lõike 1 esimese taande punktis a osutatud rahalise toetuse liidu kalalaevade juurdepääsu eest Senegali kalavarudele maksab liit esimesel aastal hiljemalt 90 päeva pärast protokolli ajutise kohaldamise kuupäeva ning järgmistel aastatel protokolli allkirjastamise aastapäeval.

               9.
                     Lõike 1 esimeses taande punktides a ja b osutatud rahaline toetus makstakse Senegali riigikassa arvelduskontole. Lõike 1 esimese taande punktis b osutatud valdkondlik toetus tehakse selle rakendamiseks kättesaadavaks merekalanduse direktoraadile. Senegal tagab, et valdkondlikud toetusfondid kaasatakse eelarve kavandamisse (iga-aastast rahastamist käsitlev seadus). Enne protokolli ajutist kohaldamist ja seejärel igal aastal teatavad Senegali ametiasutused Euroopa Komisjonile riigikassa arvelduskonto andmed.

               Artikkel 5

               Valdkondlik toetus

               1.
                     Käesoleva protokolli kohane valdkondlik toetus aitab kaasa Senegali kalanduse ja vesiviljeluse arendamise valdkondliku poliitika kava (2016–2023) rakendamisele. Kava eesmärk on:

               –ressursside säästev majandamine;

               –püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve parandamine;

               –teadusliku suutlikkuse suurendamine, kalandusalased teadusuuringud ja andmete kogumine;

               –väikesemahulise kalapüügi toetamine;

               –vesiviljeluse arendamise toetamine;

               –kalandustoodete väärtustamise, kontroll ja sanitaarsertifitseerimine;

               –kalandusvaldkonnas osalejate suutlikkuse suurendamine.

               2.
                     Hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli jõustumise või vajaduse korral selle ajutise kohaldamise kuupäeva lepib ühiskomitee kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakenduskorras, eelkõige järgmises:

                        –ühe ja mitme aasta lõikes seatud suunistes artikli 4 lõike 1 esimese taande punktis b osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta;

                        –ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärkides, mille abil hakata seatud tähtajaks rakendama Senegali vetes säästvat ja vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes põhimõtetest, mis on väljendatud Senegali riiklikus kalanduspoliitikas või muudes poliitilistes suundades, mis on seotud säästva ja vastutustundliku kalapüügi rakendamisega või mis seda mõjutavad, eelkõige võetakse arvesse väikesemahulise kalapüügi toetamist, kalapüügi järelevalvet ja kontrolli ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust; suutlikkuse arendamise prioriteetides Senegali teadusvõimekuse suurendamiseks kalandusvaldkonnas;

                        –kriteeriumites ja menetlustes, sealhulgas vajaduse korral eelarvelistes ja finantsnäitajates, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.

               3.
                     Valdkondliku toetuse esimene osa makstakse välja pärast seda, kui ühiskomitee on mitmeaastase programmi heaks kiitnud.

               4.
                     Ühiskomitee määrab kindlaks eesmärgid ja hindab projektide eeldatavat mõju, et kiita heaks rahalise toetuse vahendite eraldamine Senegali poolt valdkonna toetuseks. Vajaduse korral võib ta läbi vaadata valdkondliku toetuse rakendamise korra.

               5.
                     Igal aastal esitab Senegal saavutatut kajastava aastaaruande vormis ülevaate selle kohta, kuidas on sektorile ettenähtud toetussummast rahastatud projektid edenenud ning ühiskomitee vaatab selle läbi. Enne protokolli kehtivusaja lõppemist koostab Senegal ka lõpparuande.

               6.
                     Valdkondlikuks toetuseks ettenähtud rahalist toetust makstakse jao kaupa, lähtuvalt valdkondliku toetuse rakendamise tulemuste analüüsi alusel kujundatud seisukohast ja vajadustest. Artikli 4 lõike 1 esimese taande punktis b sätestatud valdkondliku toetuse peatamine võib toimuda järgmistel juhtudel:  kui ühiskomitee tehtud hindamisest ilmneb, et saavutatud tulemused ei ole kooskõlas programmitööga, või kui rahalist toetust ei ole kasutatud kooskõlas heakskiidetud programmitööga.

               7.
                     Valdkondliku toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste arutelu ja nende saavutatud kokkulepet ja/või juhul kui lõikes 4 osutatud finantsalase teostuse tulemused annavad aluse väljamaksete tegemiseks. Seda ei tohi siiski teha pärast protokolli kehtivuse lõppemisele järgneva kuue kuu pikkust ajavahemikku.

               8.
                     Mitmeaastase valdkondliku kava muutmise ettepaneku peab heaks kiitma ühiskomitee, tehes seda vajaduse korral kirjavahetuse teel.

               9.
                     Lepinguosalised tagavad valdkondliku toetuse tulemuste nähtavuse.

               Artikkel 6

               Teaduskoostöö

               1.
                     Lepinguosalised kohustuvad edendama vastutustundliku kalapüügi alast koostööd Lääne-Aafrika piirkonna tasandil. Lepinguosalised järgivad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni soovitusi ja resolutsioone ning võtavad arvesse muude piirkondlike pädevate organisatsioonide, näiteks Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee teaduslikke arvamusi.

               2.
                     Lepinguosalised kohustuvad korraldama korrapäraselt ja vajaduse korral ühise teadusliku töörühma kohtumisi, et arutada kõiki käesoleva protokolli rakendamisega seotud teaduslikke küsimusi. Ühise teadusliku töörühma volitused, koosseisu ja toimimise kehtestab ühiskomisjon.

               3.
                     Lepinguosalised kohustuvad avalikustama ja vahetama kogu asjakohast teavet protokolliga seotud püügitegevuse kohta.

               4.
                     Toetudes Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni soovitustele ja resolutsioonidele, võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke arvamusi (näiteks Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee arvamused) ja vajaduse korral ka ühise teadusliku töörühma koosolekute järeldusi, võtab ühiskomitee vastu meetmed liidu kalalaevade tegevuse mõjutamiseks käesoleva protokolliga hõlmatud kalaliikide säästval majandamisel.

               Artikkel 7

               Majanduskoostöö ja väärtustamine

               1.
                     Lepinguosalised soodustavad majanduslikku ja tehnilist koostööd kalandus- ja töötlemissektori ettevõtjate vahel, et luua soodsad tingimused investeeringuteks ja varude majanduslikuks väärtustamiseks.

               2.
                     Lepinguosalised kasutavad oma käsutuses olevaid finants- ja tehnilisi vahendeid, et suurendada meetmete omavahelist vastavust kalanduse ja sinise majanduse valdkonnas. Selleks pannakse erilist rõhku toodete väärtustamisele, töötlemisüksuste tarnimisele ja kohalikule turule ning kaubanduse edendamisele.

               Artikkel 8

               Püügivõimaluste ja püügitingimuste läbivaatamine

               1.
                     Ühiskomitee võib artiklis 1 osutatud püügivõimalused läbi vaadata, kui Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni vastu võetud soovitused ja resolutsioonid ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee teaduslikud arvamused toetavad seisukohta, mille kohaselt aitab kõnealune läbivaatamine tagada käesoleva protokolliga ettenähtud kalavarude säästvat majandamist; läbivaatamise peab heaks kiitma ka teaduslik töörühm.

               2.
                     Sellisel juhul kohandatakse artikli 4 lõike 1 esimese taande punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

               3.
                     Ühiskomitee võib vaadata läbi ja vajaduse korral kohandada või muuta vastastikusel kokkuleppel sätteid, milles käsitletakse kalapüügitingimusi ning käesoleva protokolli tehnilisi rakendusmeetmeid.

               Artikkel 9

               Juhupüük

               Vastavalt ICCATi soovitustele kohustuvad lepinguosalised tegema koostööd merelindude, merikilpkonnade, haide ja mereimetajate juhupüügi vähendamiseks. Sel eesmärgil kohaldavad liidu laevad teaduslikult tõendatud tehnilisi meetmeid, mille abil parandada püügivahendite selektiivsust ja vähendada sihtgruppi mittekuuluvate liikide juhupüüki.

               Artikkel 10

               Uued püügivõimalused ja katsepüük

               1.
                     Kui liidu kalalaevad on huvitatud muust püügitegevusest kui on osutatud käesoleva protokolli artiklis 1, peavad lepinguosalised nende uute tegevuste võimaliku lubamise osas konsulteerima ühiskomiteega. Sellisel juhul lepitakse ühiskomitees kokku uusi püügivõimalusi reguleerivates tingimustes ning tehakse vajaduse korral käesolevasse protokolli ja selle lisasse muudatusi.

               2.
                     Uusi kalapüügivõimalusi käsitleva loa andmisel võetakse arvesse parimaid teaduslikke arvamusi ja vajaduse korral teaduslike uuringute tulemusi, mille on kinnitanud ühine teaduslik töörühm.

               3.
                     Lõikega 1 ette nähtud konsultatsioonide tulemusel võib ühiskomitee lubada korraldada Senegali püügipiirkonnas katsepüügi püügireise, et katsetada uusi kalapüügiliike nende tehnilise kasutatavuse ja majandusliku tasuvuse seisukohalt. Sel eesmärgil ja Senegali taotluse korral määrab ühiskomitee igal üksikjuhul eraldi kindlaks liigid, tingimused ja muud asjakohased tingimused. Lepinguosalised korraldavad katsepüügi kooskõlas ühise teadusliku töörühma poolt määratletud tingimustega.

               Artikkel 11

               Elektrooniline teabevahetus

               1.
                     Senegal ja liit kohustuvad võtma võimalikult kiiresti kasutusele teabesüsteemid, mis võimaldavad edastada käesoleva lepingu rakendamisega seotud kogu teavet ja kõiki sellekohaseid dokumente elektrooniliselt.

               2.
                     Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga.

               3.
                     Kui süsteem ei toimi, teavitavad Senegal ja liit teineteist sellest viivitamata. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul lisas automaatselt paberkandjal dokumentidega.

               Artikkel 12

               Andmete konfidentsiaalsus

               1.
                     Senegal ja liit tagavad, et mis tahes isikuandmeid seoses liidu laevadega ja lepingu raames toimuva kalandustegevusega käsitletakse alati täie rangusega ja kooskõlas asjakohaste konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega.

               2.
                     Lepinguosalised tagavad, et kooskõlas Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni ja muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide asjakohaste sätetega tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed, mis on seotud püügitegevusega Senegali vetes. Konfidentsiaalseks peetavaid andmeid tohivad pädevad ametiasutused kasutada üksnes lepingu rakendamise ning kalanduse juhtimise, kontrolli ja järelevalve puhul.

               3.
                     Lepinguosaliste esitatud isikuandmete puhul võib ühiskomitee kehtestada kooskõlas liidu isikuandmete kaitse üldmääruse [27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679] ning Senegalis kohaldatavate õigusnormidega asjakohased kaitseklauslid ja õiguslikud meetmed.

               Artikkel 13

               Peatamine

               Lepinguosaline võib käesoleva protokolli rakendamise, kaasa arvatud rahalise toetuse maksmise ühepoolselt peatada lepingu artiklis 14 loetletud juhtudel ja tingimustel.

               Artikkel 14

               Protokolli lõpetamine

               Lepinguosaline võib käesoleva protokolli rakendamise, kaasa arvatud rahalise toetuse maksmise ühepoolselt lõpetada lepingu artiklis 14 loetletud juhtudel ja tingimustel.

               Artikkel 15

               Protokolli kestus

               Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse viie aasta jooksul alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast.

               Artikkel 16

               Protokolli ajutine kohaldamine

               Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

               Artikkel 17

               Jõustumine

               Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               EUROOPA LIIDU LAEVADE PÜÜGITEGEVUSE TINGIMUSED SENEGALI PÜÜGIPIIRKONNAS

               I PEATÜKK

               ÜLDSÄTTED

               1.Pädeva asutuse kindlaksmääramine

               1.
                     Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liiduna (EL) või Senegali Vabariigina (Senegal) järgmisi pädevaid ametiasutusi:

                        – Euroopa Liidu nimel: Euroopa Komisjon, vajaduse korral ELi Senegali delegatsiooni vahendusel;

                        –

                        – Senegali Vabariik: kalandus- ja merendusministeerium.

               2.
                     Käesoleva lisa sätete kohaldamisel loetakse mõistet „kalapüügiluba“ samaväärseks mõistega „litsents“ vastavalt selle määratlusele Senegali õigusaktides.

               3.
                     Laevade puhul kindlaks määratud õigusi ja kohustusi käsitatakse laevaomanike, nende agentide ja laeva tegevuse eest vastutavate kaptenite õiguste ja kohustustena.

               2.Püügipiirkonnad

               „Senegali püügipiirkonnad“ on Senegali vete osad, kus Senegal lubab liidu kalalaevadel kala püüda kooskõlas lepingu artikli 4 lõikega 1.

               2.1.Senegali püügipiirkondade geograafilised koordinaadid ja lähtejooned teatatakse Euroopa Liidule enne protokolli ajutist kohaldamist kooskõlas Senegali õigusaktidega.

               2.2.Lisaks teatatakse Euroopa Liidule enne protokolli ajutist kohaldamist kooskõlas Senegali õigusaktidega piirkonnad, kus püük on kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt keelatud, näiteks rahvuspargid, kaitstud merealad ja kalade paljunemispiirkonnad ning ka navigeerimiseks keelatud piirkonnad.

               2.3.Senegal edastab laevaomanikele teabe püügipiirkondade ja navigeerimiseks keelatud piirkondade kohta kalapüügiloa väljastamisel.

               2.4.Kõikidest nende piirkondadega seotud muudatustest annab Senegal Euroopa Komisjonile teada vähemalt kaks kuud enne muudatuste rakendamist.

               3.
                     Bioloogilise taastumise aeg

               Liidu kalalaevad, kellel on käesoleva protokolli kohaselt lubatud kala püüda, järgivad Senegali õigusaktidega kehtestatud bioloogilise taastumise perioode. Otsusest, millega määratakse kindlaks bioloogilise taastumise periood, teavitatakse ELi igal aastal piisavalt aegsasti, et viimane jõuaks loataotlusi kohandada.

               4.
                     Agendi nimetamine

               Senegali püügipiirkonnas püügiga tegelevat iga liidu kalalaeva peab esindama Senegalis resideeruv agent.

               5.
                     Laevaomanike tasude kohapealne vormistamine

               Enne protokolli ajutise kohaldamise algust edastab Senegal Euroopa Liidule riigikassa selle (nende) arvelduskonto(de) andmed, mille(de)le kantakse lepingu raames Euroopa Liidu laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda.

               6.
                     Kontaktisikud:

               Lepinguosalised teavitavad teineteist järgmistest punktidest:

               – püügilubadega seotud menetlused,

               – liidu ettevõtjate aruandluskohustused,

               – muu teabevahetus, mis on seotud protokolli rakendamisega ning Senegali õigusaktidest tulenevate normide ja kohustuste järgimisega.

               II PEATÜKK

               PÜÜGILOAD

               1.   Püügiloa saamise eeltingimused — nõuetekohased laevad

               Lepingu artiklis 4 osutatud püügiload antakse välja tingimusel, et:

               –laev on kantud liidu kalalaevade registrisse,

               –käesolevas protokollis ja välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist käsitlevates Euroopa eeskirjades sätestatud kõlblikkusnõuded on täidetud,

               –kõik laevaomaniku, kapteni või laevaga seotud varasemad kohustused, mis tulenevad lepingujärgsest Senegalis toimuvast kalapüügist, peavad olema täidetud.

               2.    Püügilubade taotlemine

               2.1.Euroopa Liidu pädevad ametiasutused esitavad Senegali kalandus- ja merendusministeeriumile elektroonilise taotluse ja Euroopa Liidu delegatsioonile Senegalis taotluse koopia iga laeva kohta, kes soovib lepingu raames kala püüda, tehes seda vähemalt kakskümmend (20) tööpäeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva.

               2.2.Taotlused esitatakse Senegali pädevale ametiasutusele vormil, mille näidis on 1. liites.

               2.3.Iga püügiloataotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid:

                        –iga püügikategooria kohta tehnilises teabelehes kehtestatud kindlasummalise ettemaksu tasumist tõendav dokument,

                        –värvifoto laevast külgvaates.

               2.4.Kehtiva protokolli kohaselt tuleb iga sellise laeva püügiloa pikendamise taotlusele, mille tehnilised omadused ei ole muutunud, lisada üksnes tõend selle kohta, et kindlasummaline ettemaks on tasutud.

               3.Loatasud ja kindlasummalised ettemaksed

               3.1.Püügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele ametiasutustele on tasutud kindlasummaline ettemaks.

               3.2.Tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade puhul on kindlasummalised ettemaksed ja loatasud (eurodes) Senegali püügipiirkonnas püütud tonni kohta järgmised.

               Tuunipüügiseinerid:

               –protokolli kohaldamise esimesel kolmel aastal on kindlasummaline ettemaks laeva kohta (vastab 231,25 tonnile) 18 500 eurot, arvestusega et loatasu on 80 eurot/tonn;

               –protokolli kohaldamise kahel viimasel aastal on kindlasummaline ettemaks laeva kohta (vastab 217,65 tonnile) 18 500 eurot, arvestusega et loatasu on 85 eurot/tonn.

               Ritvõngelaevad:

                        –kindlasummaline ettemaks laeva kohta (vastab 173,33 tonnile) on 13 000 eurot, arvestusega et loatasu on 75 eurot/tonn.

               Õngejadalaevad:

                        –kindlasummaline ettemaks laeva kohta (vastab 47 tonnile) on 3 525 eurot, arvestusega et loatasu on 75 eurot/tonn.

               Traalerid:

               –kindlasummaline ettemaks laeva kohta on 500 eurot kvartalis, arvestusega et loatasu on 95 eurot/tonn.

               Loatasu suurus, kindlasummaline ettemaks ja tehnilised tingimused esitatakse liidetes esitatud teabelehtedes.

               3.3.Loatasu ja kindlasummaline ettemaksu summa sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.

               3.4.Kui püügiloa kehtivusaeg on lühem kui üks aasta, näiteks bioloogilise taastumise perioodi tõttu, kohandatakse loatasu pro rata temporis lähtuvalt püügiloa kestusest ja kehtivusajast, nagu on kehtestatud lõikes 6 ja vastavalt liites loetletud sätetele.

               4.Püügiloa välja andmine ja püügiloaga laevade ajutine nimekiri

               4.1.Pärast punktide 2.2 ja 2.3 kohaste püügiloataotluste kättesaamist koostab Senegal viie tööpäeva jooksul iga laevakategooria puhul ajutise nimekirja laevadest, kellele on püügiluba välja antud.

               4.2.Kõnealune nimekiri edastatakse riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja Euroopa Liidule. Senegal võib edastada ajutise nimekirja laevaomanikule või tema agendile.

               4.3.Laeval on lubatud kala püüda alates laeva kandmisest ajutisse nimekirja. Kõnealused laevad peavad hoidma ajutise nimekirja koopiat laeva pardal kuni püügiloa väljaandmiseni.

               4.4.Pädev asutus annab kõigi laevade püügiload välja laevaomanikele või nende esindajatele 20 tööpäeva jooksul alates punktis 2.3 osutatud dokumentide kättesaamise kuupäevast. Püügiloa koopia saadetakse ka Euroopa Liidu delegatsioonile Senegalis.

               4.5.Selleks et kalapüügiga saaks ettenähtud ajal alustada, saadetakse laevaomanikele püügiloa koopia samaaegselt elektrooniliselt. Kõnealust koopiat võib kasutada maksimaalselt 60 päeva pärast püügiloa väljaandmise kuupäeva. Selles ajavahemikus käsitatakse koopiat originaaliga samaväärsena.

               4.6.Ilma et see piiraks käesoleva jao 4.3. ja 4.5. punkti kohaldamist, peab püügiluba olema alati laeva pardal.

               5.Püügiloa edasiandmine

               5.1.Püügiluba väljastatakse laevale ning seda ei saa edasi anda.

               5.2.Tõestatud vääramatu jõu korral, mis väljendub selles, et laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, võib Euroopa Liidu taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule sama kategooria laevale antava uue kalapüügiloaga ning viimase eest ei pea loatasu maksma.

               5.3.Sel juhul võetakse püügikoguste arvutamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramiseks arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid.

               5.4.Asendatava laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud püügiloa pädevale asutusele. Ta teatab sellest kirjalikult Euroopa Liidu delegatsioonile Senegalis.

               5.5.Pärast tühistatud püügiloa tagastamist antakse võimalikult kiiresti välja uus püügiluba. Euroopa Liidu delegatsiooni teavitatakse püügiloa asendamisest.

               6.Püügiloa kehtivusaeg

               6.1.Tuunipüügilaevade püügilubade kehtivusaeg on üks aasta. Põhjapüügitraalerite püügilubade kehtivusaeg on üks kvartal.

               6.2.Püügilube võib uuendada.

               6.3.Püügiloa kehtivusaja alguse kindlaksmääramisel käsitatakse:

               –aastase perioodina ajavahemikku protokolli ajutisest kohaldamisest kuni sama aasta 31. detsembrini, seejärel iga täielikku kalendriaastat, protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni;

               –ühe kvartalina alates protokolli ajutise kohaldamise aastast ajavahemikku püügiloa kehtima hakkamise kuupäevast kuni järgmise kolmekuulise perioodi alguseni, milleks on kehtestatud korra kohaselt 1. jaanuar, 1. aprill, 1. juuli või 1. oktoober, seejärel iga täielikku kolmekuulist perioodi, protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku viimase täieliku kolmekuulise perioodi lõpust kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni.

               7.Abilaevad

                        7.1.Euroopa Liidu taotlusel lubab Senegal abilaevadel assisteerida kalapüügiluba omavaid liidu kalalaevu.

               7.2.Abi ei hõlma kütuse tankimist ega püügi ümberlaadimist.

               7.3.Abilaevad peavad sõitma Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all ja nad ei tohi olla varustatud kalapüügiks vajalike vahenditega.

               7.4.Abilaevade suhtes kohaldatakse käesolevas peatükis kirjeldatud püügiloa edasiandmise menetlust abilaevade puhul kehtiva kohaldatavates piires. Loataotlusele tuleb lisada nende kalalaevade nimekiri, mille puhul abilaevade assisteerimist vajatakse.

               7.5.Senegal koostab lubatud abilaevade nimekirja ja edastab selle riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja Euroopa Liidule.

               7.6.Iga abilaeva eest makstav tasu on 3 500 eurot laeva kohta aastas.

               7.7.Abilaevale antud luba ei ole edasiantav ning tasu ei vähendata pro rata temporis põhimõttel.

               III PEATÜKK

               TEHNILISED MEETMED

               1.Püügiloaga põhjapüügitraalerite (põhjalähedased süvamereliigid) suhtes kohaldatavad püügipiirkonda, püügivahendeid ja kaaspüüki hõlmavad tehnilised meetmed määratakse kindlaks 2. liites esitatud tehnilisel teabelehel.

               2.2. Püügiloaga tuunipüügilaevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed määratakse kindlaks 3. liites esitatud tehnilisel teabelehel. Tuunipüügilaevad tagavad ICCATi soovituste ja resolutsioonide järgimise ning võtavad arvesse teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonide teaduslikke nõuandeid.

               IV PEATÜKK

               SEIRE, KONTROLL JA JÄRELEVALVE

               1. JAGU

               Saagiaruandlus ja -seire

               1.Elektrooniline püügipäevik

               1.1. Lepingu raames kalapüügiga tegeleva liidu laeva kapten peab elektroonilist püügipäevikut, mis on integreeritud elektroonilisse laevaettekannete süsteemi (ERS).

               1.2. Laeval, millel ei ole ERSi, ei ole lubatud kalapüügi eesmärgil Senegali püügipiirkonda siseneda.

               1.3. Vajaduse korral tuleb tuunipüügi päevikut kohandada vastavalt asjakohastele ICCATi või muude piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide resolutsioonidele ja soovitustele.

               1.4. Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Senegali kalapüügipiirkonnas.

               1.5. Kapten registreerib iga päev iga püügitoimingu kohta püügipäevikusse iga püütud ja pardal hoitava liigi koguse. Kogused väljendatakse eluskaalu kilogrammides või, kui see on asjakohane, üksikkalade arvuna. Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab kapten. Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. Püügipäeviku andmed edastatakse iga päev elektroonilisel teel automaatselt lipuriigi püügiseirekeskusele ja Senegali pädevale ametiasutusele. Edastatav teave hõlmab vähemalt järgmist:

               (a)kalalaeva pardatähis ja nimi;

               (b)iga liigi FAO kindlaksmääratud kolmetäheline kood;

               (c)asjaomane geograafiline piirkond, kust saak püüti;

               (d)püügi kuupäev ja vajaduse korral kellaaeg;

               (e)sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg ning püügireisi kestus;

               (f)püügivahendi tüüp, selle tehniline kirjeldus ja mõõtmed;

               (g)iga liigi pardal hoitav hinnanguline kogus kilogrammides, väljendatuna elusakaalus, või vajaduse korral isendite arvuna;

               (h)iga liigi vette tagasi lastud hinnanguline kogus kilogrammides, väljendatuna elusakaalus, või vajaduse korral isendite arvuna.

                        (i)

                        (j)

                        1.6.Lipuriik tagab, et andmed võetakse vastu ja registreeritakse elektroonilises andmebaasis, mis võimaldab nende turvalise säilitamise vähemalt 36 kuu jooksul.

                        1.7.Lipuriik ja Senegal tagavad, et nad on varustatud riist- ja tarkvaraga, mis on vajalik ERSi andmete automaatseks edastamiseks. ERSi andmete edastamiseks kasutatakse Euroopa Komisjoni hallatavaid elektroonilisi sidevahendeid püügiga seotud andmete standardiseeritud vahetuseks. Standardite muudatused rakendatakse kuue kuu jooksul.

                        1.8.Lipuriigi püügiseirekeskus tagab, et püügipäevikud esitatakse Senegali püügiseirekeskusele ERSi kaudu automaatselt iga päev kogu laeva püügipiirkonnas viibimise ajal, isegi kui saak on null.

                        1.9.ERSi kaudu väljapüügist teatamise kord ja menetluskord tõrgete puhul on esitatud 4. liites.

                        1.10.Senegali ametiasutused töötlevad iga laeva püügiandmeid konfidentsiaalselt ja turvaliselt.

                        1.11.Punkte 1.6–1.9 kohaldatakse alates sellest, kui Senegal on teatanud ERSi toimimisest ning sellest, et kalapüügi seirekeskuse automaatvastuvõtusüsteem on töökorras (vajadusel pärast katseperioodi). Kuni automaatvastuvõtusüsteemi toimima hakkamiseni edastavad punkti 1.8 alapunktides a–h osutatud teabe laevad nende poolt kasutatavas elektroonilises vormingus või e-posti teel püügipiirkonnast lahkumise hetkel elektroonilise püügipäeviku väljavõttena, mis lisatakse nende lahkumisteatele, või hiljemalt 48 tundi pärast Senegali sadamasse saabumist. Sellisel juhul edastatakse andmed ka ookeaniuuringute keskusele CRODT (Centre de Recherche Océanographique de Dakar Thiaroye). Kui Senegali ERS on saanud töökorda, edastab püügipäevikud ookeaniuuringute keskusele CRODT Senegali kalapüügi seirekeskuses.

                        1.12.Lipuliikmesriik ja Senegal tagavad lubatud püügimahtude järgimise seire igapäevaste püügideklaratsioonide alusel. Et vältida lubatud püügimahu ületamist, tagab lipuliikmesriik püügitoimingute peatamise tema laevade jaoks lubatud püügimahu täitumisele eelneval kuupäeval.

               2.Püügi koondandmed

               2.1.Lipuriik esitab kord kvartalis Euroopa Komisjoni hallatava andmebaasi jaoks koondandmed iga laeva väljapüügi ja tagasiheite koguste kohta kuude kaupa. Liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse vastavalt protokollile või ICCATi soovitustele lubatud püügimahtu, esitatakse igal kuul andmed eelmise kuu kohta.

               2.2.Lipuriik kontrollib andmeid, kasutades ristkontrollimist lossimis-, müügi-, kontrolli- või seireandmetega ning kogu asjakohase teabega, mis on ametiasutustele kättesaadav. Kui kontrollimise tulemusena on vaja andmebaasi ajakohastada, tehakse seda võimalikult kiiresti. Kontrollimisel lähtutakse püügipiirkonna geograafilistest koordinaatidest, mis on sätestatud käesolevas protokollis. Eluskaalu määramiseks kasutatavad ümberarvestuskoefitsiendid kinnitab ühiskomitee.

               2.3.Euroopa Liit edastab Senegali ametiasutustele enne iga kvartali lõppu andmebaasidest saadud heakskiidetud andmed jooksva aasta eelmiste kvartalite kohta, märkides püügikoguse laevade, kuude ja liikide kaupa. Need andmed on esialgsed ja muutuvad.

               2.4.Senegal analüüsib andmeid ja annab teda kõigist suurtest vastuoludest andmete puhul, mis on saadud ERSi kaudu edastatud elektroonilistest püügipäevikutest. Vajaduse korral teevad lipuriigid uurimisi ja ajakohastavad andmeid.

               2.5.Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei ole arvesse võetud, võib Senegal peatada asjaomase laeva kalapüügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku kehtivate riiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Senegal kalapüügiloa uuendamisest keelduda.

               2.6.Senegal teavitab viivitamata liitu kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest karistustest.

               3.Üleminek püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemile (ERS)

               Lepinguosalised lepivad kokku, et minnakse üle püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemile, lähtudes 4. liites kehtestatud tehnilisest kirjeldusest. Lepinguosalised määravad kindlaks ühised tehnilised meetmed, et üleminek toimuks võimalikult kiiresti. Niipea, kui ülemineku tingimused on täidetud, teavitab Senegal sellest Euroopa Liitu. Alates kõnealuse teabe edastamise kuupäevast lepitakse kokku kahekuuline tähtaeg, mille jooksul viiakse süsteem täielikku kasutusvalmidusse.

               4.Loatasude arvestus

               4.1.Kvartaliandmete kontroll

               4.1.1.Senegal teatab Euroopa Liidule viivitamata käesoleva jao punktis 2.3 osutatud kontrollimiste tulemused.

               4.1.2.Euroopa Liit annab Senegalile vajalikud selgitused, mille on vajaduse korral esitanud lipuliikmesriigi teadusinstituut. Vajaduse korral tuleb kokku teaduslik ühistöörühm või teadusinstituudid.

               4.2.Lõplik arvestus ja maksed

               4.2.1.Heakskiidetud andmete deklaratsiooni alusel koostab liit iga laeva kohta eelneva kalendriaasta püügihooaja lõpliku arvestuse ja maksmisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse.

               4.2.2.Komisjon edastab lõplikud arvestused Senegali ametiasutustele ning liikmesriikide kaudu ka laevaomanikele enne jooksva aasta 30. juunit. Senegal kontrollib ja kinnitab lõplikud arvestused kolmekümne päeva jooksul alates nende kättesaamisest. Kui Senegal ei esita kolmekümne päeva jooksul vastuväiteid, loetakse lõplik arvestus vastuvõetuks. Eriarvamuste korral konsulteerivad lepinguosalised omavahel, tehes seda vajaduse korral ühiskomitee raames.

               4.3.Kui lõpliku arvestuse summa on suurem kui kindlaksmääratud loatasu, mis maksti ettemaksuna püügiloa saamiseks, maksab laevaomanik puuduva summa Senegalile enne jooksva aasta 31. juulit. Kui lõpliku arvestuse summa on väiksem kui ettemaksuna tasutud kindlasummaline loatasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada. Laevaomanikud saadavad Senegali maksetõendi koopia.

               2. JAGU

               Senegali vetesse sisenemine ja sealt lahkumine

               1.
                     Käesoleva protokolli raames Senegali vetes kala püüdvad liidu kalalaevad teatavad Senegali pädevatele ametiasutustele vähemalt neli tundi ette oma kavatsusest Senegali vetesse siseneda või sealt lahkuda.

               2.
                     Teatades Senegali vetesse sisenemisest või sealt lahkumisest, peavad laevad ühtlasi teatama oma asukoha ning pardal oleva saagi, mis on identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse järgi, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna, ilma et see piiraks 4. liite 2. jao sätete kohaldamist. Kuni kuupäevani, mille lepinguosalised on kokku leppinud, et minna üle sõnumite automaatsele edastamisele ERSi kaudu, toimub osutatud teavitamine e-posti või faksi teel.

               3.
                     Kui laev tegeleb püügiga, ilma et ta oleks sellest eelnevalt Senegali pädevaid ametiasutusi teavitanud, käsitatakse seda rikkumisjuhtumina ning selle suhtes kohaldatakse Senegali riiklikes õigusaktides sätestatud sanktsioone.

               4.
                     Senegali pädevate ametiasutuste e-posti aadress, faksi- ja telefoninumbrid ning raadioside parameetrid on esitatud protokolli 6. liites.

               3. JAGU

               Sadamasse sisenemine, ümberlaadimine ja lossimine

               1.
                     Oma sisenemisest sadamasse teatab laev pädevale asutusele vähemalt 72 tundi ette.

               2.
                     Ritvõngelaevad lossivad Senegali püügipiirkonnas püütud saagi Dakari sadamas.

               2.1. Ritvõngelaevad pakuvad oma saaki eelkõige tööstuslikele või käsitöönduslikele töötlemisettevõtetele ja kohalikule turule hinnaga, mis määratakse kindlaks ettevõtjate vaheliste läbirääkimiste tulemusel, võttes arvesse olukorda rahvusvahelisel turul.

               2.2. Vastavalt Senegalis välja antud Euroopa Liidu tervisesertifikaadi sätetele on Senegali pädev asutus kohustatud käesoleva protokolli kohaselt Dakaris lossitud saaki kontrollima ja sertifitseerima.

               3.
                     Iga käesoleva protokolli raames kala püüdev liidu laev, kes väljapüüki Senegali vetes ümber laadib, teeb seda vastavalt Senegali õigusaktidele.

               4.
                     Ümberlaadimistaotlusel esitatakse järgmine teave:

               4.1. ümberlaaditavate või lossitavate kalaliikide tonnaaž;

               4.2. ümberlaadimise või lossimise kuupäev;

               4.3. ümberlaaditud või lossitud väljapüügi sihtkoht.

               5.
                     Senegali vetes ümberlaadimine või lossimine muul viisil, kui eespool esitatud punktides käsitletud, on keelatud. Käesoleva sätte rikkumisele järgnevad Senegali õigusnormidega ettenähtud karistused.

               4. JAGU

               Laevaseire satelliitsüsteem

               1.Laevade asukohateated – laevaseiresüsteem

               1.1.Iga käesoleva protokolli alusel püügiloa saanud Euroopa Liidu laev on varustatud laevaseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS).

               Pardal olevate andmete edastamiseks kasutatavat ja pidevalt toimivat laevaseiresüsteemi on keelatud teise kohta viia, lahti ühendada, hävitada, kahjustada või kasutuskõlbmatuks muuta, samuti on keelatud edastatud ja kõnealuse süsteemi abil registreeritud andmeid tahtlikult muuta, kuritarvitada või võltsida.

               Euroopa Liidu laevad edastavad oma asukoha, automaatselt ja pidevalt oma lipuriigi püügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – FMC), seinerid iga tunni ja muud laevad iga kahe tunni järel. Kui laeva tegevuse suhtes kohaldatakse uurimismeetmeid, võib nõuda, et andmeid edastataks sagedamini.

               1.2.Iga asukohateade peab sisaldama järgmist:

               (a)laeva tunnusandmed,

               (a)laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %,

               (b)asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg;

               (c)kalalaeva kiirus ja kurss.

               Asukohateade on esitatud käesoleva lisa 5. liites osutatud vormingus.

                        (a)Laevaseiresüsteemi kaudu laeva asukoha teatamise kord ja menetluskord tõrgete puhul on esitatud 5. liites.

                        (b)Riikide püügiseirekeskused suhtlevad omavahel laevade püügitegevuse seire küsimustes.

                        2.Asukohateadete turvaline edastamine Senegalile

                        Lipuriigi püügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Senegali püügiseirekeskusele. Lipuriigi püügiseirekeskus ja Senegal vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega.

                        Asukohateated edastatakse lipuriigi püügiseirekeskuse ja Senegali vahel elektrooniliselt turvalise teabevahetussüsteemi kaudu.

                        Senegali püügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi püügiseirekeskust ja Euroopa Liitu kõikidest katkestustest püügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud püügipiirkonnast lahkumisest.

                        3.VMS-süsteemiga edastatud teadete õigsus vaidluse korral

                        Lepinguosaliste vahelise vaidluse puhul lähtutakse üksnes VMSiga edastatud teadetest.

               5. JAGU

               Vaatlejad

               1.Püügitegevuse vaatlemine

               1.1.Püügiluba omavad laevad peavad lubama lepingu raames kohaldada oma püügitegevuse suhtes vaatluskorda.

               1.2.Tuunipüügilaevadel rakendatakse vaatluskorda, mis vastab Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni vastuvõetud soovitustele ja vajaduse korral selle komisjoni raames välja töötatud piirkondlikele vaatlusprogrammidele.

               2.Määratud laevad ja vaatlejad

               2.1.Püügilubade väljaandmisel teatab Senegal Euroopa Liidule ning laevaomanikule või tema agendile laevadest, kes peavad vaatleja pardale võtma, samuti aja, millal vaatleja peab laeva pardal viibima.

               2.2.Senegal teatab Euroopa Liidule ja vaatleja pardale võtva laeva omanikule või tema agendile laevale määratud vaatleja nime hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalevõtmiseks ettenähtud kuupäeva. Senegal teatab Euroopa Liidule ning laevaomanikule või tema agendile viivitamata mis tahes muudatustest seoses määratud laevade ja vaatlejatega.

               2.3.Senegal püüab mitte määrata vaatlejaid nendele laevadele, mille pardal on juba vaatleja või kes on oma tegevuse tõttu muudes püügipiirkondades kui Senegali oma juba ametlikult kohustatud asjaomase kalandusaasta jooksul vaatleja pardale võtma.

               2.4.Põhjapüügitraalerite puhul ei tohi vaatleja pardalviibimise aeg olla pikem kui kaks kuud. Vaatleja pardalviibimine ei tohi ületada tema ülesannete teostamiseks vajalikku ajavahemikku.

               3.Kindlasummaline rahaline toetus

               3.1.Tuunikülmutusseinerite, ritvõngelaevade ja õngejadalaevade omanikud tasuvad koos iga-aastase loatasuga kalakaitse- ja püügiseirekeskusele kindlasummalise toetuse 600 eurot iga laeva kohta, et tagada vaatlusprogrammi nõuetekohane toimimine.

               3.2.Traalerite omanikud tasuvad koos kvartaalse loatasuga kalakaitse- ja püügiseirekeskusele kindlasummalise toetuse 150 eurot iga laeva kohta, et tagada vaatlusprogrammi nõuetekohane toimimine.

               4.Vaatleja töötasu

               Vaatleja palga ja sotsiaaltagatised maksab Senegal.

               5.Pardalevõtmise tingimused

               5.1.Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg, määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja Senegali ühisel kokkuleppel.

               5.2.Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest.

               5.3.Vaatleja majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik.

               5.4.Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja üldine heaolu.

               5.5.Vaatleja käsutuses on kõik tema ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid. Tal on juurdepääs sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad otseselt tema töökohustustega.

               6.Vaatleja kohustused

               Kogu pardal viibimise aja jooksul peab vaatleja

               6.1.käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust;

               6.2.suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse;

               6.3.arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega.

               7.Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine

               7.1.Vaatleja pardalevõtmine toimub laevaomaniku valitud sadamas.

               7.2.Kümme päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Senegalile vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks.

               7.3.Kui vaatleja pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva 12 tunni jooksul kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta. Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada püügitegevust.

               7.4.Kui vaatleja lahkub laevalt mitte Senegali, vaid mõne muu riigi sadamas, kannab laevaomanik kõik kulud vaatleja võimalikult kiireks tagasijõudmiseks Senegali.

               8.Vaatleja ülesanded

               Teadusvaatlejad peavad tegema järgmist:

               –Täitma püügikorra teabelehti, sisestades peamise püügiteabe (laeva geograafilised asukohad, püügi algus- ja lõppkuupäev, võrgutõmbamiste arv (vajaduse korral), õngejadade ja peibutuspüügivahendite arv jne);

               –koguma teavet konkreetse püügi (kogused ja suurused) ning kaaspüügi, eelkõige peajalgsete, koorikloomade ja põhjalähedaste kalade, samuti haide, merikilpkonnade, mereimetajate ja merelindude kohta;

               –võtma bioloogilisi proove teaduslike teadusuuringute jaoks, mis käsitlevad kalavarude paljunemist, kasvu ja identiteeti; proovid võetakse riikliku kalandusuuringute instituudi teadusprotokolli alusel;

               –tuunipüügilaevade puhul jälgima peibutuspüügivahendite kasutamist ja esitada selle kohta andmed kooskõlas ICCATi vaatlusprogrammiga, mis võeti vastu troopilise tuuni mitmeaastase kaitse- ja majandamiskava raames;

               –täitma kõiki muid teadusliku töörühma soovitatud teaduslikke ülesandeid.

               9.Vaatleja aruanne

               9.1.Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia.

               9.2.Vaatleja esitab oma aruande Senegalile, kes edastab selle koopia Euroopa Liidule kaheksa (8) päeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist.

               6. JAGU

               Inspekteerimine merel või sadamas

               1.Inspekteerimine merel

               1.1.Püügiluba omavate liidu kalalaevade inspekteerimist merel Senegali kalapüügipiirkonnas teostavad Senegali laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav.

               1.2.Enne pardaleminekut teavitavad Senegali inspektorid Euroopa Liidu laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostavad kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõendama.

               1.3.Senegali inspektorid jäävad liidu kalalaevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad püüavad inspekteerimisel avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.

               1.4.Senegal võib lubada Euroopa Liidul osaleda merel teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana.

               1.5.Liidu kalalaeva kapten aitab Senegali inspektoreid pardale tulekul ja inspekteerimise teostamisel.

               1.6.Iga inspekteerimise lõpus koostavad Senegali inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu kalalaeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja liidu kalalaeva kapten.

               1.7.Senegali inspektorid väljastavad enne laevalt lahkumist liidu kalalaeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Rikkumise korral edastab Senegal inspekteerimisaruande koopia Euroopa Liidule kaheksa (8) päeva jooksul pärast inspekteerimist.

               2.Inspekteerimine sadamas

               2.1.Senegali kalapüügipiirkonnas püütud saaki Senegali sadamas lossiva liidu kalalaeva inspekteerimist sadamas teostavad volitatud inspektorid.

               2.2.Inspekteerimist teostavad kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõendama. Senegali inspektorid jäävad liidu kalalaevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks ja teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.

               2.3.Senegal võib lubada Euroopa Liidul osaleda sadamas teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana.

               2.4.Liidu kalalaeva kapten hõlbustab Senegali inspektorite tööülesannete täitmist.

               2.5.Iga inspekteerimise lõpus koostavad Senegali inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu kalalaeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja liidu kalalaeva kapten.

               2.6.Senegali inspektorid annavad inspekteerimise lõpus liidu kalalaeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Senegal edastab inspekteerimisaruande koopia Euroopa Liidule kaheksa (8) päeva jooksul pärast inspekteerimist.

               7. JAGU

               Rikkumised

               1.Rikkumiste menetlemine

               1.1.Käesoleva lisa kohaselt püügiluba omava liidu kalalaeva poolne mis tahes rikkumine märgitakse inspekteerimisaruandesse. Aruanne edastatakse võimalikult kiiresti Euroopa Liidule ja lipuriigile.

               1.2.Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise puhul.

               2.Laeva peatamine – Teavitav nõupidamine

               2.1.Kui see on Senegali kehtivate õigusaktidega rikkumise korral ette nähtud, võib rikkumise puhul sundida liidu mis tahes kalalaeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Dakari sadamasse.

               2.2.Senegal teatab 24 tunni jooksul Euroopa Liidule püügiluba omava liidu kalalaeva peatamisest mis tahes põhjustel. Teatele lisatakse väidetavat rikkumist tõendavad üksikasjad.

               2.3.Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mille Senegal korraldab Euroopa Liidu taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast laeva peatamise teate saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva peatamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi püügiseirekeskuse esindaja.

               3.Karistused rikkumiste eest – kokkuleppemenetlus

               3.1.Avastatud rikkumise puhul kohaldatavad sanktsioonid kehtestab Senegal kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt.

               3.2.Kui rikkumist käsitlevate õigusaktidega on ette nähtud õigusmenetlus, tuleb enne selle alustamist ja tingimusel, et rikkumine ei kujuta endast kriminaalasja, algatada Senegali ja Euroopa Liidu vahel kokkuleppemenetlus, et määrata kindlaks sanktsioonide aeg ja tase. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt kolm (3) päeva pärast laeva peatamisest teatamist.

               3.3.Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võivad osaleda laeva lipuriigi ja Euroopa Liidu esindajad.

               4.Kohtumenetlus — Pangatagatis

               4.1.Kui kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud laeva omanik Senegali osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Senegal, nii et see kataks laeva peatamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi toetusi. Pangatagatist ei vabastata enne kohtumenetluse lõppu.

               4.2.Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule:

               (c)täielikult, kui ühtegi karistust ei määratud, või

               (d)summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.

               4.3.Senegal teavitab Euroopa Liitu kohtumenetluse tulemustest kaheksa (8) päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist.

               5.Laeva ja meeskonna vabastamine

               Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetluses kehtestatud trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist.

               8. JAGU

               Osalusjärelevalve ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses

               1.Eesmärk

               Selleks et tõhustada järelevalvet avamerepüügi ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse üle, märgivad liidu kalalaevad ära iga sellise laeva viibimise Senegali kalapüügipiirkonnas, kes ei ole Senegali poolt esitatud nende välismaiste laevade nimekirjas, kellel on luba Senegalis kala püüda.

               2.Menetlus

               2.1.Kui liidu kalalaev märkab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevat kalalaeva, võib liidu kalalaeva kapten koguda selle kohta nii palju teavet kui võimalik.

               2.2.Vaatlusaruanded saadetakse viivitamata ja samal ajal nii Senegali ametiasutustele kui ka vaatlust teostanud laeva lipuriigi pädevale ametiasutusele, kes omakorda edastab teabe Euroopa Komisjonile või viimase määratud asutusele.

               2.3.Euroopa Komisjon edastab kõnealuse teabe Senegalile.

               3.Vastastikkuse põhimõte

               Senegal edastab Euroopa Liidule võimalikult kiiresti oma käsutuses oleva kogu vaatlusaruande selle kalalaeva kohta, kelle tegevuses Senegali püügipiirkonnas esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke.

               V PEATÜKK

               MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

               1.Käesoleva protokolli raames kala püüdvate liidu kalalaevade omanikud võtavad AKV riikidest pärit isikuid tööle järgmistel tingimustel ja hulgal:

               –tuunipüügiseineritel ja õngejadalaevadel peab vähemalt 25 % meremeestest, kes võetakse tuunipüügihooaja jooksul Senegali kalapüügipiikonnas tööle, olema Senegali või AKV riikide päritolu;

               –ritvõngelaevadel peab vähemalt 30 % meremeestest, kes võetakse püügihooaja jooksul Senegali kalapüügipiikonnas tööle, olema Senegali või AKV riikide päritolu;

               –põhjapüügitraaleritel peab vähemalt 25 % meremeestest, kes võetakse püügihooaja jooksul Senegali püügipiikonnas tööle, olema Senegali või AKV riikide päritolu;

               2.Laevaomanikud palkavad võimaluse korral Senegali meremehi.

               3.Liidu kalalaevadel tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse ILO põhikonventsioonide põhimõtteid ja õigusi. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.

               4.Senegali meremeeste töölepingud, mille koopia antakse pädevale ametiasutusele ja lepingule allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega tagatakse meremeestele inimväärsed elu- ja töötingimused, nende suhtes kohaldatava seaduse ja ILO standardi kohane sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus.

               5.AKV riikide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajatega ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. AKV riikide meremeeste palgatingimused ei tohi siiski olla ILO standarditest madalamad.

               6.Liidu kalalaevale tööle võetud meremees peab end kavandatavale pardalemineku päevale eelneval päeval talle määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees oma töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta.

               7.Laevaomanikud edastavad tööle võetud meremeestega seotud teabe aasta kohta. Kõnealune teave hõlmab nende meremeeste arvu, kes on:

               (a)Euroopa Liidust;

               (b)AKV riigist, tehes vahet Senegali ja teiste AKV riikide kodanikel;

               (c)muudest riikidest kui AKV riigid ja EL.

               LIITED

               (1)Püügiloa taotluse näidis

               (2)Tehniline teabeleht põhjalähedaste kalaliikide kohta

               (3)Tehniline teabeleht tuunide kohta

               (4)Elektrooniline püügipäevik

               (5)Laevaseire satelliitsüsteem

               (6)Senegali ja lipuliikmesriigi ametiasutuste andmed

               1. liide

               SENEGALI JA EUROOPA LIIDU KALANDUSLEPING

               PÜÜGILOA TAOTLUSE VORM

               AJAVAHEMIK:

               I TAOTLEJA

               1.
                     Laevaomaniku nimi: ...................................................Kodakondsus :........................................................................

               2.
                     Laevaomaniku aadress: ........................................................................................................................

               3.
                     Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja nimi: .....................................................................

               4.3.
                     Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja aadress: ................................................................

               4.4.
                     Telefon:..................................................
                     Faks: ................................... E-post: ...............

               6.5.
                     Kapteni nimi: ......................................... Kodakondsus: ................. E-post: …………………………

               II LAEV JA SELLE TUNNUSANDMED

               1.
                     Laeva nimi: ...............................................................................................................................................

               2.
                     Laeva lipuriik:......................................................................................................................

               3.
                     Pardatähis: …………....................................................................................

               4.
                     Registreerimissadam: …………………. MMSI (mere-mobiilside identifikaator) number: ………….…… IMO number:…….…….…

               5.
                     Mis ajast sõidab praeguse lipu all: ........../........./.............. Varasem lipuriik (vajaduse korral): ............

               6.
                     Ehitusaasta ja -koht: ....../......./....................... Raadiokutsung: ...............................

               7.
                     Raadiokutsungi sagedus: ………….............. Satelliittelefoni number: ……………..…………...……

               8.
                     Laevakere materjal:
                     teras ◻
                     puit ◻
                     polüester ◻
                     muu ◻ …………………………….

               II LAEVA TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS

               1.
                     Kogupikkus: ..................................................
                     Laius: ....................................... Süvis:.....

               2.
                     Brutotonnaaž (GT): ..................................
                     Netotonnaaž: ……………….……………

               3.
                     Peamasina võimsus (KW): .......................Mark: .................................
                     Liik: ................

               4.
                     Laeva tüüp: ◻ Tuunipüügiseiner ◻ Ritvõngelaev ◻ Põhjapüügitraaler ◻ Õngejadalaev ◻ Abilaev

               5.
                     Püügivahendid: ......................................

               6.
                     Püügipiirkond: ………………………………………

               7.
                     Sihtliigid: ……………………………….

               8.
                     Lossimiseks määratud sadam: ………………………………….………………………

               9.
                     Meeskonnaliikmete koguarv: ....................................................................................................................

               10.
                     Saagi säilitusviis laeva pardal:
                     Värske ◻
                     Jahutatud ◻
                     Sega ◻
                     Külmutatud ◻

               11.
                     Sügavkülmutusvõimsus (tonnides) 24 tunni kohta: ................. Lasti mahtuvus: ...............
                     Trümmide arv: .....

               12.
                     VMSi transponder:

                  Tootja: …………………… Mudel: ………………….  Seerianumber: …………………

                  Tarkvara versioon: ...........................................................  Satelliidioperaator:  ………………..

               Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolev info on tõene ja antud heauskselt.

                  [Koht], [kuupäev].

               Taotleja allkiri ...................................................................

               2. liide

               TEABELEHT PÕHJALÄHEDASTE SÜVAMERELIIKIDE KOHTA

                                 1.

                                 Sihtliigid:

                        Sihtliigid on merluusid (Merluccius senegalensis ja Merluccius polli)

                                 2.

                                 Püügipiirkond:

                        Kalapüügipiirkond on kindlaks määratud järgmiste parameetritega

                            (1)

                        :

                                 a)

                                 läänepikkusest 016° 53' 42" W läänes Senegali ja Mauritaania piirist kuni põhjalaiuseni 15° 40′ 00″ N;

                                 b)

                                 kaugemal kui 15 meremiili lähtejoontest, põhjalaiuse 15° 40' 00" N ja põhjalaiuse 15° 15' 00" N vahel;

                                 c)

                                 kaugemal kui 12 meremiili lähtejoontest, põhjalaiuse 15° 15' 00" N ja põhjalaiuse 15° 00' 00" N vahel;

                                 d)

                                 kaugemal kui 8 meremiili lähtejoontest põhjalaiuse 15° 00' 00" N ja põhjalaiuse 14° 32' 30" N vahel;

                                 e)

                                 läänepikkusest 017° 30' 00" W läänes, ala, mis jääb põhjalaiuse 14° 32' 30" N ja põhjalaiuse 14° 04' 00" N vahele;

                                 f)

                                 läänepikkusest 017° 22' 00" W läänes, ala, mis jääb põhjalaiuse 14° 04' 00" N ning Senegali ja Gambia piiri vahele;

                                 g)

                                 läänepikkusest 017° 35' 00" W läänes, ala, mis jääb Senegali ja Gambia piiri ning põhjalaiuse 12° 33' 00" N vahele;

                                 h)

                                 lõuna pool asimuudist 137°, mis algab punktist P9 (12° 33' 00″ N; 017° 35' 00′ W) kuni ristumiseni asimuudiga 220°, mis algab Cap Roxo neemest, et võtta arvesse Senegali ja Guinea-Bissau haldus- ja koostöölepingut.

                                 3.

                                 Lubatud püügivahendid:

                        Põhjatraal või traalnoot, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm. Keelatud on kasutada seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm. Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud.

                                 4.

                                 Kaaspüük

                                    (2)

                                 :

                        15 % peajalgseid, 5 % koorikloomi ja 20 % muid põhjalähedasi kalaliike.

                        Eespool sätestatud kaaspüügi protsendimäär arvutatakse iga püügikorra lõpus Senegali õigusnormide kohaselt võttes arvesse kogupüüki.

                        Keelatud on hoida pardal, ümber laadida, lossida, ladustada ja müüa varilõpusesi, kes on kaitse alla võetud vastavalt haide kaitset ja haivarude majandamist käsitlevale Euroopa Liidu tegevuskavale või piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja pädevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt, ning kuuluvad järgmistesse liikidesse: pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus), siidhallhai (Carcharhinus falciformis), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), hiidhai (Cetorhinus maximus), harilik heeringahai (Lamna nasus), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), euroopa ingelhai (Squatina squatina), hiid-sarvikrai (Manta birostris) ja vasarhailaste (Sphyrnidae) sugukonda kuuluvad liigid.

                        Kui varilõpuselised, kelle pardal hoidmine on keelatud, on püütud juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

                        Keelatud on hoida pardal, ümber laadida, lossida, ladustada ja müüa pelaagilisi liike, sealhulgas järgmisi: Trachurus spp, Sardina pilchardus, Scomber spp ja Sardinella spp.

                                 5.

                                 Lubatud kogupüük:/ Tasud

                        Lubatud kogupüük:

                        1 750 tonni aastas.

                        Tasu:

                        95 eurot/tonn

                        Tasu arvutatakse iga kolme (3) kuu kohta ajavahemikul, millal laeval on lubatud kala püüda, võttes aluseks tegeliku püügi sellel ajavahemikul.

                        Püügiluba antakse 500 euro suuruse ettemaksu alusel, mis arvestatakse hiljem tasu kogusummast maha. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda.

                        6. Muu

                                 –

                                 Püügiloaga laevade arv

                        2 laeva

                                 –

                                 Püügiloaga laevade tüüp

                        Põhjapüügitraaler

                                 –

                                 Senegali või AKV riikide päritolu meremeeste töölevõtmine

                        25 % meeskonnast

                                 –

                                 Iga-aastane bioloogilise taastumise aeg

                        1. maist kuni 30. juunini

                            (3)

                        Igal traaleril on kohustus võtta pardale teadusvaatleja.

                  (1)

                Vajaduse korral määratakse kalapüügipiirkond kindlaks geograafiliste koordinaatidega, mis tähistavad selle hulknurga tippe, mille piires on kalastamine lubatud. Senegali ametiasutused esitavad osutatud koordinaadid Euroopa Komisjonile enne käesoleva protokolli jõustumist.

                  (2)

                See säte vaadatakse vajaduse korral üle ühe aasta möödumisel pärast kohaldamise algust.

                  (3)

                Ühe aasta möödudes protokolli kohaldamisest esitatakse hinnang bioloogilise taastumise aja ja muude tehniliste kaitsemeetmete kohta ning ühise teadusliku töörühma soovituste kohaselt võib neid vajaduse korral kohandada, võttes arvesse varude olukorda.

               3. liide

               Tehniline teabeleht tuunikülmutusseinerid, ritvõngelaevad ja õngejadalaevad

               1.Püügipiirkonnad

               Avamerepüügiluba sisaldab:

               1.1.tuunipüügi ritvõngelaevade ning värske ja külmutatud kala seinerite õigust püüda tuuni Senegali jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes;

               1.2.mõõkkala püüdvate õngejadalaevade õigust oma püügivahendid vette lasta

               –kaugemal kui 15 meremiili lähtejoontest kuni Senegali ja Mauritaania piirist kuni põhjalaiuseni 14° 25' 00" N;

               –põhjapikkusest 17° 15' 00" N läänes ala, mis jääb põhjalaiuse 14° 25' 00" N ning Senegali ja Gambia piiri vahele;

               –läänepikkusest 17° 15' 00" W läänes ala, mis jääb Senegali ja Gambia piiri ning Senegali ja Guinea-Bissau piiri vahele.

               2.Keelatud liigid

               Rändega liikide konventsiooni (CMS) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) resolutsioonide kohaselt on hiid-sarvikrai (Manta birostris), hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), vasarhai perekonda (Sphyrnidae) kuuluvate vasarhaide (välja arvatud Sphyrna tiburo), pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus), siidhallhai (Carcharhinus falciformis) ja vaalhai (Rhincodon typus) püük keelatud.

               Euroopa Liidu õigusaktide (nõukogu 26. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1185/2003) kohaselt on keelatud haiuimede eemaldamine laeva pardal ning haiuimede pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine. Ilma et see piiraks eelmise lõike kohaldamist, võivad haiuimed laeva pardal ladustamise hõlbustamiseks olla osaliste sisselõigetega ning rümba vastu tagasi painutatud, kuid neid ei tohi rümbast eemaldada enne lossimist.

               Vastavalt ICCATi soovitustele püüavad lepinguosalised vähendada püügitegevuse juhuslikku mõju kilpkonnadele ja merelindudele, ning rakendavad meetmeid, et maksimeerida tahtmatult kinni püütud isendite ellujäämisvõimalusi.

               3.Püügivahendid ja liigid

               TUUNIPÜÜGISEINERID

               (2)Lubatud püügivahend: noot

               (3)Sihtliigid: kulduim-tuun (Thunnus albacares), suursilm-tuun (Thunnus obesus), vööttuun (Katsuwonus pelamis)

               (4)Kaaspüük: ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine

               ÕNGEJADALAEVAD

               (5)Lubatud püügivahend: õngejada

               (6)Sihtliigid: kulduim-tuun (Thunnus albacares), suursilm-tuun (Thunnus obesus), vööttuun (Katsuwonus pelamis)

               (7)Kaaspüük: ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine

               ÕNGEJADALAEVAD

               (8)Lubatud püügivahend: triivõngejada

               (9)Sihtliigid: mõõkkala (Xiphias gladius), sinihai (Prionace glauca), kulduim-tuun (Thunnus albacares), suursilm-tuun (Thunnus obesus)

               (10)Kaaspüük: ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine

               4.Laevaomanike tasud – laevade arv

                        Täiendav loatasu väljapüütud tonni kohta

                        – Seinerid:

                        80 eurot esimesel kolmel aastal

                        85 eurot viimasel kahel aastal

                        – Ritvõngelaevad: 75 eurot protokolli kogu kehtivusaja jooksul

                        – Õngejadalaevad: 75 eurot protokolli kogu kehtivusaja jooksul

                        Iga-aastane kindlasummaline ettemaks

                        Tuunipüügiseinerid: 18 500 eurot

                        Ritvõngelaevad: 13 000 eurot

                        Õngejadalaevad: 3 525 eurot

                        Vaatlejate kindlasummaline tasu

                        600 eurot laeva kohta aastas

                        Abilaeva puhul kohaldatav tasu

                        3 500 eurot laeva kohta aastas

                        Püügiloaga laevade arv

                        28 tuunipüügiseinerit

                        5 õngejadalaeva

                        10 ritvõngelaeva

               4. liide

               Elektrooniline püügipäevik (ERS)

               ERSi sõnumid

               (1)Lipuriik ja Senegal määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kes tegutseb kontaktisikuna ERSi rakendamisega seotud küsimustes. Lipuriik ja Senegal edastavad teineteisele oma ERSi korrespondendi kontaktandmed ning vajaduse korral ajakohastavad seda teavet viivitamata.

               (2)Laev edastab ERSi andmed oma lipuriigile, kes teeb need Senegali jaoks automaatselt kättesaadavaks.

               (3)Vormingus UN/CEFACT olevad andmed edastatakse Euroopa komisjoni poolt kättesaadavaks tehtava võrgustiku FLUX kaudu.

               (4)Pooled võivad siiski kokku leppida üleminekuperioodis, mille jooksul edastatakse andmeid vormingus EU–ERS (v 3.1) kiiredastuskanali (DEH – Data Exchange Highway) kaudu.

               (5)Lipuriigi püügiseirekeskus edastab laevalt saadetud kiirteated (COE, COX, PNO) automaatselt ja viivitamata Senegali püügiseirekeskusele. Muud sõnumid edastatakse samuti automaatselt kord päevas alates kuupäevast, millal saab hakata vormingut CEFACT-ONU kasutama; kuni selle ajani edastatakse sõnumid viivitamata Senegali püügiseirekeskusele lipuriigi püügiseirekeskuse automaatsel nõudmisel Euroopa Komisjoni kesksõlme kaudu. Pärast uue vormingu tegelikku töölehakkamist kasutatakse viimatimainitud edastamisviisi üksnes vanu andmeid käsitlevate eritaotluste puhul.

               (6)Senegali püügiseirekeskus kinnitab talle edastatud ERSi andmete kättesaamist samal hetkel kättesaamist kinnitava automaatvastusena, mis kinnitab saadud sõnumi kehtivust. Selliste andmete puhul, mille Senegal saab vastuseks tema enda esitatud küsimusele, kättesaamist kinnitavat vastust ei saadeta. Senegal käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalsetena.

               Laeva pardal oleva elektroonilise edastussüsteemi või teavitussüsteemi rike

               (7)Lipuriigi püügiseirekeskus ja Senegali püügiseirekeskus teavitavad teineteist viivitamata kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada ühe või mitme laeva ERSi andmete edastamist.

               (8)Kui Senegali püügiseirekeskus ei saa andmeid, mida laev peab edastama, teatab ta sellest viivitamata lipuriigi püügiseirekeskusele. Lipuriigi püügiseirekeskus selgitab nii kiiresti kui võimalik välja ERSi andmete puudumise põhjused ning teavitab uurimise tulemustest Senegali püügiseirekeskust.

               (9)Kui rike on laeva ja lipuriigi püügiseirekeskuse vahelises edastussüsteemis, teatab lipuriigi püügiseirekeskus sellest viivitamata laeva kaptenile või käitajale või tema esindaja(te)le. Pärast sellise teate saamist edastab laeva kapten puuduvad andmed lipuriigi pädevatele asutustele iga päev hiljemalt kell 00.00 mis tahes asjakohaste sidevahendite abil.

               (10)Laeva pardale paigaldatud elektroonilise edastussüsteemi rikke korral tagab laeva kapten või käitaja ERSi parandamise või väljavahetamise kümne päeva jooksul alates rikke tuvastamisest. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam püügipiirkonnas kala püüda ja peab sealt lahkuma või randuma kahekümne nelja tunni jooksul mõnes Senegali sadamas. Laeval on lubatud sadamast lahkuda või pöörduda tagasi püügipiirkonda ainult pärast seda, kui tema lipuriigi püügiseirekeskus on kindlaks teinud, et laeva ERS toimib nõuetekohaselt.

               (11)Kui Senegal ei saa ERSi andmeid kätte Euroopa Liidu või Senegali järelevalve all olevate elektrooniliste süsteemide talitlushäire tõttu, võtab asjaomane lepinguosaline viivitamata meetmed probleemi lahendamiseks. Probleemi lahendamisest tuleb teist lepinguosalist viivitamata teavitada.

               (12)Lipuriigi püügiseirekeskus saadab Senegali püügiseirekeskusele iga 24 tunni järel mis tahes kättesaadavate elektrooniliste sidevahendite abil kõik ERSi andmeid, mille lipuriik on pärast viimast edastamist saanud. Senegali palvel võib sama menetlust kohaldada üle kahekümne nelja (24) tunni kestva hoolduse puhul, mis mõjutab Euroopa Liidu järelevalve all olevaid süsteeme. Senegal teavitab sellest oma pädevaid kontrollitalitusi, et viimased ei käsitleks Euroopa Liidu laevu oma ERSi andmete edastamist mittetäitvatena. Lipuriigi püügiseirekeskus tagab, et puuduvad andmed sisestatakse vastavalt 5. liite punktile 1 hallatavasse elektroonilisse andmebaasi.

               Alternatiivsed sidevahendid

               Senegali püügiseirekeskuse e-posti aadress, mida tuleb kasutada ERSi/laevaseiresüsteemi rikke korral teatakse enne protokolli kohaldamise algust.

               Seda tuleb kasutada, et edastada

               –teated püügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise kohta ning pardal oleva püügikogusesaagi kohta nii püügipiirkonda sisenemisel kui ka sealt väljumisel;

               –teated lossimise ja ümberlaadimise kohta ning teated ümberlaaditud, lossitud või pardale jäänud saagi kohta;

               –ERSi ja laevaseiresüsteemi ajutised asendusteated tõrgete korral.

               5. liide

               Laevaseire satelliitsüsteem (VMS)

               Laevade asukohateated – laevaseiresüsteem

               Esimene Senegali püügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT“. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS“, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Senegali kalapüügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI“.

               Lipuriigi püügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme (3) aasta jooksul alles hoida.

               Teabe edastamine laeva poolt laevaseiresüsteemi rikke korral

               Kapten tagab, et tema laeva laevaseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi püügiseirekeskusele.

               Laevaseiresüsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja kolmekümne päeva jooksul. Pärast kõnealust tähtaega ei lubata laeval enam Senegali püügipiirkonnas kala püüda.

               Laevad, mis püüavad Senegali püügipiirkonnas kala rikkis laevaseiresüsteemiga, edastavad oma asukohateated lipuriigi püügiseirekeskusele e-posti, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed.

               Teabevahetussüsteemi tõrked

               Senegal tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi püügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab Euroopa Liitu viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Iga võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole.

               Laeva laevaseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Senegali kehtivate õigusaktidega ettenähtud sanktsioone.

               Asukohateate sageduse läbivaatamine

               Senegal võib rikkumist tõendavate dokumentide alusel esitada lipuriigi kalapüügiseirekeskusele taotluse, mille koopia edastatakse Euroopa Liidule ja millega palutakse vähendada laeva asukohateate saatmise sagedusi kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümnele (30) minutile. Senegal peab edastama tõendavad andmed lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja Euroopa Liidule. Lipuriigi püügiseirekeskus saadab Senegalile viivitamata asukohateate, kasutades uut sagedust.

               Kui kindlaksmääratud uurimisperiood on lõppenud, teavitab Senegal lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Liitu võimalikust edaspidisest seirest.

               VMS-teate edastamine Senegalile

               Kood „ER“, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu.

                        Andmed

                        Kood

                        Kohustuslik (K) /

                        Ei ole tingimata tarvilik

                        Sisu

                        Teate algus

                        SR

                        0

                        Süsteemielement, mis märgib registreerimise algust

                        Saaja

                        AD

                        0

                        Sõnumiandmed – saaja – riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

                        Saatja

                        FR

                        0

                        Sõnumiandmed – saatja – riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

                        Lipuriik

                        FS

                        0

                        Sõnumiandmed – lipuriik – riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

                        Sõnumi liik

                        TM

                        0

                        Sõnumiandmed – sõnumi liik (ENT, POS, EXI,

                        MAN)

                        Raadiokutsung (IRCS)

                        RC

                        0

                        Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS)

                        Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

                        IR

                        0

                        Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number)

                        Parda

                        tähis

                        ...

                        XR

                        0

                        Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1)

                        Laiuskraad

                        LT

                        0

                        Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)

                        Pikkuskraad

                        LG

                        0

                        Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)

                        Kurss

                        CO

                        0

                        Laeva sõidusuund 360° skaalal

                        Kiirus

                        SP

                        0

                        Laeva kiirus kümnendiksõlmedes

                        Kuupäev

                        DA

                        0

                        Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP)

                        Kellaaeg

                        TI

                        0

                        Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM)

                        Teate lõpp

                        ER

                        0

                        Süsteemi osa, mis märgib teate lõppu

               NAF vormingus on andmeedastuse struktuur järgmine:

               kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1; topeltkaldjoon (//) ja kood „SR“ märgivad teate algust;

               Iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest.

               Kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.

               Kui laevaseiresüsteemi andmed tuleb edastada võrgu FLLUX TLi kaudu UN/CEFACTi vormingus, siis teatab Senegal sellest enne protokolli ajutist kohaldamist.

               6. liide

               SENEGALI JA LIPULIIKMESRIIKIDE

               AMETIASUTUSTE ANDMED

               SENEGAL

               1. Merekalapüügi amet

               Aadress: LOT 1 SPHÈRE MINISTÉRIELLE DE DIAMNIADIO, 2e ÉTAGE, BÂTIMENT D

               E-post: magoudiaby@yahoo.fr

               Telefon: 00221 33 849 84 40

               2. Püügiloa taotluse vorm

               Aadress: LOT 1 SPHÈRE MINISTÉRIELLE DE DIAMNIADIO, 2e ÉTAGE, BÂTIMENT D

               E-post: layee78@yahoo.fr

               E-post (täiendav):

                  magoudiaby@yahoo.fr

               Telefon: 00221 33 849 84 40

               3. Kalakaitse- ja püügiseirekeskus (Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches – DPSP) ning sisenemisest ja väljumisest teatamine

               Püügiseirekeskuse nimi (kutsung):  PAPA SIERA

               Raadio: kanal 16 VHF

                  Hommikul (08.00–10.00) [täpsustada] Hz

                  Pärastlõunal (14.00–17.00) [täpsustada] Hz

               Aadress: FENETRE MERMOZ, CORNICHE OUEST DAKAR

               E-post: surpeche@hotmail.com

               E-post (täiendav): crrsdpsp@gmail.com

               Telefon: +221 338602465

               4. Teadusasutus (Centre de Recherches Océanographiques de Dakar-Thiaroye, CRODT)

               Aadress: POLE DE RECHERCHE ISRA/HANN, BP 2241 DAKAR

               E-post: hamet.diadhiou@isra.sn

               E-post (täiendav): hamet_diadhiou@yahoo.fr

               Telefon: 00221 33 832 82 62

               LIPURIIGID

               Lipuliikmesriikide andmed edastab liit Senegalile enne käesoleva protokolli ajutise kohaldamise alustamist.