				|

		52011PC0522

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta(IMI määrus) /* KOM/2011/0522 lõplik - 2011/0226 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
·
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
ELi õigusega on ette nähtud, et liikmesriigis ELi
õiguse kohaldamise eest vastutavad asutused peavad tegema tihedat koostööd
teiste liikmesriikide vastavate asutustega. Selleks et toetada kõnealuseid
asutusi nende ülesannete täitmisel, kavandas ja töötas Euroopa Komisjon välja
siseturu infosüsteemi (Internal Market Information System, edaspidi
„IMI”), mis on üldine ja vajadustele kohandatav halduskoostööplatvorm ning
alates 2008. aastast liikmesriikide käsutuses vaba teenusena. Sellega tagatakse
27 liikmesriigis ja kolmes EMP riigis registreeritud enam kui 6 000
asutusele kiire ja turvaline sidepidamiskanal piiriüleseks teabevahetuseks oma
vastavate partneritega ning ületatakse tõhusalt eri keeltest ja
haldusstruktuuridest tulenevad takistused. Praegu vahetatakse IMI kaudu teavet
tulenevalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivist
2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta[1] (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise
direktiiv) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta
direktiivist 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul[2] (teenuste direktiiv). 2010. aastal vahetati
IMI kaudu umbes 2 000 teabenõuet.
Piiriülene halduskoostöö hõlmab sageli ELi kodanike
isikuandmete töötlemist ja vahetamist, nagu on tegemist teenuste direktiivi ja
kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi puhul. Õiguslikust seisukohast
toimib IMI komisjoni otsuse, komiteemenetlust käsitleva otsuse ja komisjoni
soovituse alusel[3].
Asjaolu, et puudub Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastu võetud ühtne
õigusakt, mis oleks aluseks IMI toimimisele, võib olla takistuseks IMI kasutuse
edasisele laiendamisele. Tegelikkuses tagatakse IMI abil andmete
kõrgetasemeline tehniline ja menetluslik kaitse. Tänu sellele, et lõimitud
andmekaitse põhimõtet järgides kavandati süsteemi mitu eraelu puutumatust
soodustavat menetluslikku ja tehnilist omadust, on isikuandmete töötlemine IMIs
märkimisväärselt paremini kaitstud ja turvalisem kui muude teabevahetusmeetodite,
näiteks posti, telefoni, faksi või e-posti puhul. Peale selle tegeldakse
andmekaitseküsimustega süsteemi igapäevakasutuses ning need on lisatud IMI
kasutajatele ettenähtud koolitusmaterjalidesse.
Vastavalt komisjoni teatisele „Ühtse turu akt” on
siseturu parema juhtimise tagamise üks olulisemaid ülesandeid laiendada IMI
kasutust muudele sektoritele, „et luua Euroopa haldusasutuste tõeline
elektrooniline nn silmast silma võrgustik”[4].
Komisjoni teatises[5]
„Ühtse turu parem juhtimine tänu paremale halduskoostööle: siseturu
infosüsteemi (IMI) laiendamise ja arendamise strateegia” (IMI strateegiat
käsitlev teatis), mis võeti vastu 21. veebruaril 2011, on esitatud kavad
laiendada IMI kasutust tulevikus ka teistele ELi õiguse valdkondadele. Komisjoni
teatises „Ühtse turu akt” rõhutati IMI olulisust asjaosaliste vahelise koostöö
tugevdamisel, sealhulgas kohalikul tasandil, parandades niiviisi ühtse turu
juhtimist[6].
Käesoleva ettepaneku eesmärgid on järgmised:
(1)
kehtestada range IMI-alane õigusraamistik ja IMI
tõhusat toimimist tagavad ühiseeskirjad;
(2)
näha ette põhjalik andmekaitseraamistik,
kehtestades eeskirjad IMIs isikuandmete töötlemise kohta;
(3)
lihtsustada IMI kasutamise edasist laiendamist
uutele ELi õiguse valdkondadele; ning
(4)
selgitada IMI eri osaliste rolli.
·
Üldine taust
Komisjon nägi 14. augusti 2006. aasta otsusega
K/2006/3606, 25. juuli 2007. aasta otsusega K/2007/3514 ja 14. mai 2008. aasta
otsusega K/2008/1881 ette luua siseturu infosüsteem, mis on ühist huvi pakkuv
projekt programmis, mis käsitleb üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste
koostalitlusvõimelist osutamist riiklikele haldusasutustele, ettevõtjatele ja
kodanikele (IDABC), ning kõnealust süsteemi rahastada. Täiendav rahastamine
sätestati komisjoni 25. juuli 2007. aasta otsuses K/2007/3514 IDABCi
tööprogrammi neljanda läbivaatamise kohta.
IMI osaliste ja IMI kasutajate ülesanded, õigused
ja kohustused on sätestatud komisjoni otsuses 2008/49/EÜ, milles on võetud
arvesse artikli 29 kohase töörühma arvamust[7].
Pärast kõnealuse otsuse vastuvõtmist esitas Euroopa andmekaitseinspektor
arvamuse,[8]
milles kutsus Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles võtma vastu õigusakti, pidades
silmas IMI kasutuse kavandatavat laiendamist siseturualaste õigusaktide muudele
valdkondadele.
Lepiti kokku, et kuni sellise õigusakti
vastuvõtmiseni kohaldatakse järkjärgulist lähenemisviisi ning algatuseks
võetakse vastu suunised, mis käsitlevad andmekaitse-eeskirjade rakendamist IMIs
ning mis koostatakse tihedas koostöös Euroopa andmekaitseinspektoriga[9]. Komisjon leidis, et selline järkjärguline
lähenemisviis on tõhus vahend kõrgetasemelise tehnilise ja menetlusliku
andmekaitse tagamiseks IMIs[10].
·
Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Isikuandmete töötlemist IMIs käsitletakse
komisjoni otsustes ja soovituses, mis on loetletud joonealuses märkuses 3.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
·
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Eelmisel aastal teavitas komisjon IMI sidusrühmi,
sealhulgas riiklikke IMI koordinaatoreid ja süsteemi kasutavaid asutusi eri
foorumite kaudu kavatsusest IMI kasutust tulevikus laiendada. Saadud tagasiside
näitas, et üldiselt toetatakse komisjoni kavatsust teha ettepanek sellise
horisontaalse õigusakti kohta, millega kõrvaldataks kahtlused, mis on seotud
IMIs isikuandmete töötlemise eeskirjade kohustuslikkusega.
Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti
mitteametlikult ettepaneku ettevalmistamise algetapis ja ametlikult
talitustevahelise nõupidamise käigus ning tema sellekohane panus oli väga
oluline.
·
Mõju hindamine
Nagu juba nimetatud, koondatakse nüüd esitatava
ettepanekuga ühtsesse horisontaalsesse siduvasse õigusakti kokku praegused IMI
reguleerivad eeskirjad. Sellest tulenevalt ei ole selles etapis vaja kaaluda
muid poliitikavõimalusi. Käesoleva ettepanekuga ei eeldata ega välistata seda,
et tulevikus tehakse mõni otsus IMI kasutuse võimaliku laiendamise kohta uutele
ELi õiguse valdkondadele, vaid lihtsalt lihtsustatakse sellist võimalikku
laiendamist, nähes ette IMI toimimise üldise õigusraamistiku ja edasiste
laiendamisotsuste vastuvõtmise paindliku korra, mis põhineb eespool nimetatud
teatises IMI strateegia kohta sätestatud kriteeriumidel. Seepärast ei hinnata
ettepaneku mõju. Kõik hilisemad otsused laiendada IMI kasutust nendele ELi
õiguse valdkondadele, mille suhtes seda praegu ei kohaldata, vajavad
proportsionaalset mõju hindamist.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Käesoleva ettepaneku eesmärk on parandada siseturu
toimimise tingimusi ning näha ette tõhus ja kasutajasõbralik vahend, mis lihtsustaks
halduskoostööd ja teabevahetust ette nägevate ELi õiguse sätete tegelikku
rakendamist.
Samuti koondatakse määrusega IMI kaudu
edastatavate andmete kaitse peamised põhimõtted, sealhulgas andmesubjektide
õigused, kokku ühte õigusakti ning suurendatakse sellega läbipaistvust ja
õiguskindlust. I lisas on esitatud nende õigusaktide loetelu, mille
reguleerimisalasse kuuluvaid valdkondi IMI toetab. II lisas on loetletud need
valdkonnad, millele IMI kasutust võidakse tulevikus laiendada. IMI kasutuse
edasist laiendamist hõlbustavad menetluslikud ja eelarveaspektid on kooskõlas
eespool nimetatud teatisega IMI strateegia kohta.
·
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114.
·
Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte
Arvestades asjaolu, et IMI puhul on tegemist
keskse sidepidamisvahendiga, mille on välja töötanud komisjon, kes tagab ka
süsteemi rakendusmajutuse, on vaja kehtestada süsteemi suhtes kohaldatavad
ühiseeskirjad ja neid tsentraliseeritult rakendada. Liikmesriigid ise ei suuda
saavutada IMI eesmärke, täpsemalt kõrvaldada selliseid piiriülese koostöö
takistusi nagu keelebarjäär, eri haldus- ja töökultuurid ning kindlaksmääratud
teabevahetuskorra puudumine, vaid selleks on vaja Euroopa Liidu tasandi meedet.
Käesolevas ettepanekus käsitletakse üksnes kõnealuste eesmärkide saavutamiseks
vajalikke aspekte.
·
Vahendi valik
Kavandatav vahend: määrus
Eespool nimetatud eesmärke silmas pidades on
oluline kehtestada IMI toimimise ühiseeskirjad. Seda ei ole võimalik saavutada
direktiiviga, mis oma olemuselt on siduv üksnes saavutatava tulemuse suhtes,
kuid jätab liikmesriikide asutustele võimaluse valida vorm ja meetodid.
Käesoleva ettepaneku puhul on samas vaja täpselt kindlaks määrata IMI kaudu
tehtava halduskoostöö vorm ja meetodid. Kasulike pretsedentidena võib
märkida, et suurte IT-süsteemide puhul on andmekaitse ja muude küsimuste
käsitlemiseks varemgi ELi tasandil määrusi kasutatud[11]. Samas kui teha ettepanek komisjoni, mitte
aga Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastuvõetava õigusakti kohta, näiteks komisjoni
otsuse kohta, säiliks praegune olukord ega käsitletaks neid kodanike
õiguskindlusega seotud probleeme, mille Euroopa andmekaitseinspektor on välja
toonud.
4.           MÕJU EELARVELE
Kuna vastavalt teenuste direktiivile ja hiljuti
vastu võetud direktiivile patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses
tervishoius[12] on
IMI kasutamine liikmesriikide jaoks kohustuslik, on vaja tagada IMI järjepidev
toimimine. Selleks ning eelarve tõhusama haldamise ja parema kontrollimise
võimaldamiseks tehakse ettepanek kanda kõik IMIga seotud kulud siseturu
peadirektoraadi hallatavale ühele eelarvereale (12.02.01 Siseturu rakendamine
ja arendamine), nagu on täpsustatud ettepanekule lisatud finantsselgituses.
Käesoleva ettepaneku finantsmõju ei ole suurem
kui see, mida komisjon on ametlikus programmitöös lähiaastateks juba
prognoosinud, ega piira 2013. aasta järgset mitmeaastast finantsraamistikku
käsitlevate otsuste kohaldamist.
5.           VALIKULISED ÜKSIKASJAD
·
Euroopa Majanduspiirkond
Kavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga
seotud küsimust, seepärast peaks see laienema Euroopa Majanduspiirkonnale.
·
Ettepaneku üksikasjalik selgitus
Õigusliku aluse valik
Ettepaneku põhieesmärk on täiustada siseturu
toimimise tingimusi ning tagada tõhus ja kasutajasõbralik vahend, mis
lihtsustab liikmesriikide omavahelist ja komisjoniga tehtavat koostööd ning
teabevahetust ette nägevate ELi õigusaktide tegelikku rakendamist. IMI tõhusa
toimimise tagamiseks on vaja sätestada selle haldamise ja kasutamisega seotud
teatavad ühiseeskirjad. See hõlmab kohustust määrata iga liikmesriigi kohta üks
riiklik IMI koordinaator (artikkel 7), pädevate asutuste kohustust õigel ajal
nõuetekohaselt reageerida (artikli 8 lõige 1) ning sätet selle kohta, et IMI
kaudu vahetatud teavet võib kasutada tõendusmaterjalina samamoodi nagu samas
liikmesriigis saadud analoogset teavet (artikli 8 lõige 2).
Samas tuleks IMI rakendamisel tagada andmekaitse
kõrge tase.
I peatükk (Üldsätted)
ELi õigusaktide paljude sätete kohaselt peavad
liikmesriigid tegema üksteisega ja komisjoniga koostööd ning vahetama omavahel
teavet. Näiteks kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiviga pannakse
liikmesriikide ametiasutustele kohustus teha halduskoostööd ja vahetada
teatavat teavet, sealhulgas isikuandmeid. Alates 2008. aastast on liikmesriigid
nõustunud kasutama IMI selliseks koostööks ja teabevahetuseks mitme kutseala
puhul ning IMI kasutusala on järk-järgult laiendatud eesmärgiga hõlmata kõik
reguleeritud kutsealad. Teenuste direktiiviga seatakse liikmesriikidele vastastikuse
abistamise kohustus, sealhulgas kohustus edastada teavet elektrooniliselt
(artikli 28 lõige 6). Komisjoni 2. oktoobri 2009. aasta otsuses 2009/739/EÜ on
sätestatud teenuste direktiivi alusel liikmesriikide vahel toimuva
teabevahetuse praktiline kord.
Alates 16. maist 2011 on kõikidel ELi asutustel,
kes tegelevad lähetatud töötajatega, võimalik katseliselt vahetada teavet IMI
kaudu[13].
Lisaks sellele kohustab hiljuti vastuvõetud direktiiv patsiendiõiguste
kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius kasutama IMI tervishoiutöötajate
praktiseerimisõigust käsitleva teabe vahetamiseks[14]. IMI strateegiat käsitlevale teatisele
lisatud dokumendis on loetletud valdkonnad, mis võiksid tulevikus IMIst kasu
saada. Samuti tuleks uurida IMI ja muude komisjonis kasutatavate IT-vahendite
koosmõju, sealhulgas probleemide lahendamise puhul.
Artiklite 1, 2 ja 3 eesmärk on sätestada IMI
eesmärk ja kehtestada selle reguleerimisala.
Mehhanismiga, mis on
kavandatud IMI kasutuse laiendamiseks uutele ELi õigusaktidele (artikkel 4), püütakse
tulevikuks tagada vajalik paindlikkus ning ühtlasi ka õiguskindluse ja
läbipaistvuse kõrge tase, seda eelkõige andmesubjektide jaoks. Selleks on I
lisas loetletud need ELi õigusaktid, mida praegu toetab IMI. Lisaks on II lisas
loetletud need valdkonnad, millele võidakse IMI kasutust tulevikus laiendada.
Pärast seda, kui on hinnatud süsteemi tehnilist otstarbekust, kulutõhusust,
kasutajasõbralikkust ja üldist mõju ning vajaduse korral ka võimaliku
katseetapi tulemusi, on komisjonil õigus vastavalt ajakohastada I lisa
valdkonnaloendit ja võtta vastu delegeeritud õigusakt.
II peatükk (IMIga seotud ülesanded ja
kohustused)
Kõnealuse peatüki sätted on olulised süsteemi
tõhusaks toimimiseks (nt riikliku IMI koordinaatori ja pädevate asutuste vastav
roll (vastavalt artiklid 7 ja 8)). Eelkõige ei tohiks pädevatel asutustel olla
õigust seada kahtluse alla teiselt liikmesriigilt saadud dokumendi väärtust
tõendusmaterjalina üksnes seetõttu, et see edastati IMI kaudu, ning nad peaksid
käsitlema seda samamoodi nagu oma liikmesriigist pärinevaid analoogseid
dokumente. Sätted kajastavad ka paindlikkust, mida IMI liikmesriikidele pakub,
jaotades süsteemis eri ülesanded vastavalt liikmesriigi haldusstruktuurile.
Artiklis 9 selgitatakse komisjoni rolli. Praegu
IMI kaudu tehtava halduskoostöö liikide puhul piirdub see IMI jaoks tarkvara ja
IT-infrastruktuuri turvalisuse, kättesaadavuse, hooldamise ja arendamise
tagamisega. Samas võiks komisjon aktiivselt osaleda IMI töökorralduses, näiteks
teavitusmenetlustes, tuginedes IMI kasutust konkreetses siseturuvaldkonnas
reguleerivatele õigussätetele või muule korrale.
Juurdepääsuõigusi käsitlev artikkel 10 on keskse
tähtsusega süsteemis töödeldavate isikuandmete tõhusa kaitse tagamisel. Selles
täpsustatakse eelkõige seda, et IMIs töödeldavatele isikuandmetele võivad
juurde pääseda üksnes kõnealuses menetluses osalevad IMI kasutajad.
III peatükk (Andmetöötlus ja turvalisus)
IMIs isikuandmete töötlemise aluseks on edaspidigi
eelmääratletud töökorraldused, küsimustikud ja muud menetlused (artikkel 12).
Sellega suurendatakse läbipaistvust andmesubjektide jaoks veelgi.
IMI abil töödeldud isikuandmed ei tohiks olla
kättesaadavad vajalikust kauem. Seepärast on oluline kehtestada andmete
säilitamise maksimumtähtajad, pärast mida tuleks andmed sulgeda, s.t muuta need
IMI kasutajate jaoks tavapärase liidese kaudu kättesaamatuks, ja seejärel, s.o
halduskoostöömenetluse lõpetamisest viie aasta möödudes, süsteemist
automaatselt kustutada (artikkel 13). Eelistatud on variant, et andmed suletakse
pärast 18 kuu möödumist (selle asemel, et need kohe kustutada), et võimaldada
andmesubjektidel tõhusalt kasutada oma õigusi, nt saada tõendusmaterjali IMI
kaudu toimunud teabevahetuse kohta, et sellisel teabevahetusel põhinev otsus
edasi kaevata. Selline lähenemisviis on ka kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega
kohtuasjas C-553/07 Rijkeboer.
IMI kasutajate (nt IMI kasutavate siseriiklike
asutuste töötajad) isikuandmeid tohiks töödelda IMI toimimisega seotud
eesmärkidel, näiteks selle tagamiseks, et IMI koordinaatorid ja komisjon
kasutaksid süsteemi õigesti, ning siseturul tehtava halduskoostööga seotud
teabe kogumiseks uuringute kaudu (artikkel 14).
Artiklist 15 selgub, et kutsekvalifikatsioonide
tunnustamise direktiivi ja teenuste direktiivi alusel kasutatakse juba praegu
IMI tundliku teabe, sealhulgas nt distsiplinaar- või kriminaalkaristusi
käsitleva teabe vahetamiseks.
Oluline on selgitada, et kuna komisjon
tsentraliseeritult arendab ja hooldab IMI ning tagab selle rakendusmajutuse,
kohaldatakse määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud andmeturbe-eeskirju (artikkel
16).
IV peatükk (Andmesubjektide õigused ja
järelevalve)
Arvestades asjaolu, et IMI kasutavad väga erinevad
pädevad asutused (üle 6 000 asutuse 2011. aasta märtsi seisuga) ning et
tulevikus võib seda kasutada väga erinevates olukordades ja erinevatel
põhjustel, ei ole kavandatud määruses võimalik andmesubjektide õiguste
kasutamist üheselt sätestada. Pädevate asutuste kohustusi reguleeritakse
põhimõtteliselt siseriiklike andmekaitsealaste õigusaktidega, samas kui
artiklitega 15 ja 16 hõlmatakse IMIga seotud spetsiifilisi küsimusi (nt suletud
andmed) ja komisjoni kohustusi. Ühtlasi on oluline tagada läbipaistvus
andmesubjektide jaoks, kui nende IMI-alaste õiguste kasutamist reguleeritakse
siseriiklike õigusaktidega (artikkel 19).
Koordineeritud järelevalve sätted on kooskõlas
VISi ja SIS II käsitlevates määrustes sätestatuga[15] (artikkel 20).
V peatükk (IMI geograafiline kohaldamisala)
IMI käsitlev õigusakt peaks tagama piisava
paindlikkuse seoses süsteemi kasutamise edasiste arengusuundumustega,
sealhulgas võimalusega kaasata teatavates valdkondades teabevahetusse
kolmandaid riike (artikkel 22) või kasutada süsteemi üksnes siseriiklikult
(artikkel 21), mille suhtes mõni liikmesriik on juba huvi üles näidanud.
Kõikidel sellistel juhtudel tuleks jätkuvalt tagada isikuandmete kaitse.
VI peatükk (Lõppsätted)
Selleks et IMI kasutamist oleks võimalik laiendada
muudele ELi õigusaktidele, on komisjonil õigus ajakohastada nende I lisas
esitatud sätete loetelu, mida IMI juba hõlmab, II lisas esitatud täiendavate
sätetega.
Komisjon kohustub esitama korrapäraseid aruandeid
IMI toimimise kohta, tuginedes muu hulgas statistilistele andmetele, mida
saadakse süsteemist ja vajaduse korral taotletakse liikmesriikidelt (artikkel
26).
2011/0226 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
siseturu infosüsteemi kaudu tehtava
halduskoostöö kohta
(IMI määrus)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud õigusakti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[16],
võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori
arvamust,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Kui liikmesriigid kohaldavad teatavaid ELi
õigusakte, millega reguleeritakse kaupade, inimeste, teenuste ja kapitali vaba
liikumist siseturul, peavad nad tegema koostööd ja vahetama teavet omavahel ja
komisjoniga. Kuna sageli ei ole kõnealustes õigusaktides täpsustatud
teabevahetuseks kasutatavaid vahendeid, on vaja kehtestada asjakohane
tegutsemiskord.
(2)
Siseturu infosüsteem (Internal Market
Information System, edaspidi „IMI”) on Interneti kaudu kättesaadav
tarkvararakendus, mille Euroopa Komisjon töötas välja koostöös
liikmesriikidega, et aidata liikmesriikidel tegelikkuses täita ELi õigusaktides
sätestatud teabevahetusnõudeid, tagades piiriülest teabevahetust ja
vastastikust abistamist lihtsustava keskse sidepidamisvahendi. Eelkõige on
pädevatel asutustel tänu IMI-le võimalik lihtsa ja ühtlustatud menetluse abil
välja selgitada mõne teise liikmesriigi pädev asutus, hallata teabevahetust, sh
isikuandmete vahetust, ning eelmääratletud ja -tõlgitud töökorralduste abil
ületada keelebarjäär.
(3)
IMI eesmärk peaks olema tõhustada siseturu
toimimist, tagades liikmesriikide ja komisjoni vahelise halduskoostöö
korraldamise tõhusa ja kasutajasõbraliku vahendi ning lihtsustades sellega
käesoleva määruse lisas esitatud ELi õigusaktide kohaldamist.
(4)
Komisjoni teatises[17] „Ühtse turu
parem juhtimine tänu paremale halduskoostööle: siseturu infosüsteemi (IMI)
laiendamise ja arendamise strateegia” on esitatud kava IMI kasutuse võimaliku
laiendamise kohta teistele ELi õigusaktidele. Komisjoni teatises „Ühtse turu
akt” rõhutati IMI olulisust asjaosaliste vahelise koostöö tugevdamisel,
sealhulgas kohalikul tasandil, parandades niiviisi ühtse turu juhtimist[18].
IMI tõhusa toimimise tagamiseks tuleb seepärast kehtestada sellekohane kindel
õigusraamistik ja ühiseeskirjade kogum.
(5)
Kui ELi õigusakti mõne sätte kohaldamiseks peavad
liikmesriigid vahetama isikuandmeid ja neid töötlema, tuleks kõnealust sätet
käsitada isikuandmete töötlemiseks piisava õigusliku alusena, lähtudes Euroopa
Liidu põhiõiguste harta artiklites 8 ja 52 sätestatud tingimustest. IMI tuleks
eelkõige vaadelda kui vahendit, mida kasutatakse teabevahetuseks (kaasa arvatud
isikuandmete vahetamine), mis vastasel juhul toimuks muude vahendite kaudu,
sealhulgas tavaposti, faksi või e-postiga vastavalt õiguslikele kohustusele,
mis ELi õigusaktidega on liikmesriikide asutustele ja organitele kehtestatud.
(6)
IMI puhul on järgitud lõimitud andmekaitse
põhimõtet, selle väljatöötamisel on peetud silmas andmekaitsealaste õigusaktide
nõudeid ja see on algusest peale olnud andmekaitsesõbralik eelkõige seetõttu,
et süsteemis vahetatud isikuandmete kättesaadavusele on kehtestatud piirangud.
Seepärast tagab IMI märkimisväärselt suurema kaitse ja turvalisuse kui muud
teabevahetusmeetodid, näiteks post, telefon, faks või e-post.
(7)
Liikmesriikidevaheline ning liikmesriikide ja
komisjoni vaheline elektroonilisel teel toimiv halduskoostöö peaks vastama
isikuandmete kaitse eeskirjadele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta
isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[19]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr
45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse
institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[20].
(8)
Selleks et tagada läbipaistvus eelkõige
andmesubjektide jaoks, tuleks käesoleva määruse I lisas loetleda ELi
õigusaktid, mille puhul IMI on vaja kasutada. II lisas tuleks esitada
valdkonnad, millele võiks IMI kasutus edaspidi laiendada. II lisas on
asjakohane kindlaks määrata nende ELi õigusaktide kogum, mille puhul on vaja
hinnata süsteemi otstarbekust, kulutasuvust, kasutajasõbralikkust ja üldist
mõju, enne kui otsustatakse IMI kõnealuste aktide puhul kasutada.
(9)
Käesoleva määruse ükski säte ei tohiks takistada
liikmesriike ega komisjoni otsustamast kasutada IMI selliseks teabevahetuseks,
mis ei hõlma isikuandmete töötlemist.
(10)
Käesolevas määruses tuleks kehtestada eeskirjad,
mis käsitlevad IMI kasutamist halduskoostööks ning mis muu hulgas võivad
hõlmata üks-ühele andmevahetust, teavitamismenetlust, hoiatusmehhanisme,
vastastikust abistamist ja probleemide lahendamist.
(11)
Liikmesriigid peaksid suutma kohandada IMIga seotud
ülesanded ja kohustused oma riigisiseste haldusstruktuuridega või võtma arvesse
IMI konkreetse töökorraldusega seotud erivajadusi. IMI koordinaatorite
ülesandeid võib täita üks volitatud IMI koordinaator üksinda või seda võivad
teha mitu volitatud IMI koordinaatorit ühiselt koos konkreetses
siseturuvaldkonnas, haldusalas või geograafilises piirkonnas või vastavalt
mõnele muule kriteeriumile.
(12)
Kuigi IMI oma olemuselt on riigiasutuste jaoks
ettenähtud sidepidamisvahend ega ole üldsusele kättesaadav, võib olla vaja
välja töötada tehnilised vahendid, mis võimaldavad süsteemivälistel osalistel,
näiteks kodanikel, ettevõtjatel ja organisatsioonidel, pädevate asutustega
suhelda, et esitada teavet, kätte saada andmeid või kasutada endi kui
andmesubjekti õigusi. Sellised tehnilised vahendid peaksid hõlmama asjakohaseid
andmekaitsemeetmeid.
(13)
IMI kaudu toimuv teabevahetus tuleneb
liikmesriikide asutuste õiguslikust kohustusest üksteist vastastikku abistada.
Siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks ei tohiks teave, mille pädev asutus
saab IMI kaudu mõnelt teiselt liikmesriigilt, kaotada oma väärtust
haldusmenetluses kasutatava tõendusmaterjalina üksnes seepärast, et kõnealune
teave pärineb teisest liikmesriigist või et see on saadud elektroonilisel teel,
ning asutus peaks sellist teavet töötlema samamoodi nagu oma liikmesriigist
pärinevaid analoogseid dokumente.
(14)
Andmekaitse kõrge taseme tagamiseks tuleks
kehtestada isikuandmete IMIs säilitamise maksimumtähtajad. Kõnealused tähtajad
peaksid siiski olema piisavalt pikad, et andmesubjektidel oleks võimalik oma
õigusi täielikult kasutada, näiteks saada tõendusmaterjali toimunud
teabevahetuse kohta, et otsus edasi kaevata.
(15)
Käesoleva määruse eesmärkidega ühtivalt peaks olema
võimalik töödelda IMI kasutajate nime ja kontaktandmeid, sealhulgas jälgida
süsteemi kasutamist IMI koordinaatorite ja komisjoni poolt, teavitamist,
koolitust ja teadlikkuse tõstmise algatusi ning koguda teavet siseturul tehtava
halduskoostöö või vastastikuse abistamise kohta.
(16)
Euroopa andmekaitseinspektor peaks jälgima
käesoleva määruse sätete, sealhulgas asjakohaste andmeturbesätete kohaldamist
ja selle tagama.
(17)
Vastavalt direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks
liikmesriikides vastu võetud õigusaktidele tuleks andmesubjekte teavitada nende
isikuandmete töötlemisest IMIs ja nende õigusest pääseda juurde iseendaga
seotud andmetele, samuti õigusest lasta parandada ebaõiged andmed ja kustutada
ebaseaduslikult töödeldud andmed.
(18)
IMI jaoks ette nähtud halduskoostöömenetlusi
peaksid lihtsustama eelmääratletud töökorraldus, küsimustikud ja vormid, mille
komisjon on selleks koostanud, ning vajaduse korral peaksid seda toetama
manused ja vaba tekstisisestamisvõimalus. Selleks et tagada piisav läbipaistvus
andmesubjektide jaoks, tuleks avalikustada IMI eelmääratletud töökorraldused ja
vormid ning muu halduskoostöömenetlustega seotud töökord.
(19)
Kui liikmesriik taotleb vastavalt direktiivi
95/46/EÜ artiklile 13 mõnda piirangut või erandit seoses andmesubjektide
õigustega, tuleks sellised piirangud ja erandid avalikustada, et tagada täielik
läbipaistvus andmesubjektide jaoks. Sellised erandid ja piirangud peaksid olema
vajalikud kavandatud eesmärgi jaoks ja sellega proportsionaalsed ning nende
suhtes tuleks kohaldada nõuetekohaseid kaitsemeetmeid.
(20)
Komisjoni 12. detsembri 2007. aasta otsus
2008/49/EÜ siseturu infosüsteemi (IMI) rakendamise kohta seoses isikuandmete
kaitsega[21] tuleks tunnistada
kehtetuks. Komisjoni 2. oktoobri 2009. aasta otsust 2009/739/EÜ, millega
nähakse ette tegutsemiskord Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) VI peatüki kohaseks elektrooniliseks
teabevahetuseks liikmesriikide vahel,[22] tuleks jätkuvalt
kohaldada selliste küsimuste suhtes, mis on seotud direktiivi 2006/123/EÜ
(teenuste kohta siseturul)[23] alusel toimuva teabevahetusega.
(21)
Komisjonil peaks olema volitus võtta vastavalt
aluslepingu artiklile 290 vastu selliseid II lisas loetletud õigusaktide
valdkonda kuuluvaid ELi delegeeritud õigusakte, mille halduskoostöö- ja
teabevahetusalaseid sätteid on võimalik rakendada IMI abil,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I
peatükk
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Sisu
Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad
siseturu infosüsteemi (Internal Market Information System, edaspidi
„IMI”) kasutamiseks liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoni vaheliseks
halduskoostööks, sealhulgas isikuandmete töötlemiseks.
Artikkel 2
Siseturu
infosüsteemi kehtestamine
Kehtestatakse siseturu infosüsteem.
Artikkel 3
Reguleerimisala
IMI kasutatakse liikmesriikide pädevate
asutuste ja komisjoni vaheliseks teabevahetuseks, mis on vajalik selliste
siseturualaste õigusaktide rakendamiseks, millega nähakse ette halduskoostöö,
sealhulgas isikuandmete vahetamine liikmesriikide vahel või liikmesriikide ja
komisjoni vahel. Siseturualased õigusaktid on esitatud I lisas.
Artikkel 4
IMI
arendamine
1.
Käesoleva määruse II lisas loetletud õigusaktide
puhul võib komisjon otsustada kasutada IMI, võttes arvesse süsteemi tehnilist
otstarbekust, kulutõhusust, kasutajasõbralikkust ja üldist mõju. Sel juhul on
komisjonil volitus lisada kõnealused õigusaktid pärast artiklis 23 osutatud
menetlust I lisasse.
2.
Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisele võib
eelneda piiratud kestusega katseetapp (katseprojekt), millesse on kaasatud mitu
liikmesriiki või kõik liikmesriigid.
Artikkel 5
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi
95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 mõisteid.
Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
(a)
„siseturu infosüsteem (IMI)” – Euroopa Komisjoni
väljatöötatud elektrooniline vahend, et hõlbustada liikmesriikide asutuste ja
komisjoni vahelist halduskoostööd;
(b)
„halduskoostöö” – liikmesriikide pädevate asutuste
ja komisjoni tihe koostöö andmevahetuse valdkonnas, sealhulgas teavitamise
kaudu, või vastastikune abistamine, sealhulgas probleemide lahendamine,
eesmärgiga paremini kohaldada ELi õigust;
(c)
„siseturuvaldkond” – aluslepingu artikli 26 lõike 2
kohane õiguslik või funktsionaalne valdkond, kus kasutatakse IMI kooskõlas
artikliga 3;
(d)
„halduskoostöömenetlus” – eelmääratletud
IMI-töökorraldus, mis võimaldab IMI osalistel üksteisega struktureeritult sidet
pidada ja suhelda;
(e)
„pädev asutus” –riiklikul, piirkondlikul või
kohalikul tasandil kindlaks määratud organ, mille konkreetsed ülesanded on
seotud ELi õiguse kohaldamisega ühes või mitmes siseturuvaldkonnas, mille
registreerimise IMIs on valideerinud IMI koordinaator;
(f)
„IMI koordinaator” – liikmesriikide määratud organ,
mis tagab IMI-le vajaliku toetuse selle tõhusaks toimimiseks kooskõlas
käesoleva määrusega;
(g)
„IMI kasutaja” – pädeva asutuse, IMI koordinaatori
või komisjoni kontrolli all töötav ja IMIs nende nimel registreeritud füüsiline
isik;
(h)
„IMI osalised” – pädevad asutused, IMI
koordinaatorid ja komisjon;
(i)
„süsteemivälised osalised” – füüsilised või
juriidilised isikud, v.a IMI kasutajad, kes võivad kasutada IMI tehniliste
vahendite abil ja vastavalt sellekohasele konkreetsele eelmääratletud
töökorraldusele;
(j)
„sulgemine” – selliste tehniliste vahendite
kohaldamine, millega muudetakse isikuandmed IMI kasutajatele tavapärase
kasutajaliidese kaudu kättesaamatuks.
II
peatükk
IMI-GA
SEOTUD ÜLESANDED JA KOHUSTUSED
Artikkel 6
Üldeesmärk
IMI osalised vahetavad ja töötlevad
isikuandmeid I lisas osutatud asjakohases õiguslikus aluses kindlaksmääratud
eesmärgil.
Artikkel 7
IMI
koordinaatorid
1.
Iga liikmesriik määrab ühe riikliku IMI
koordinaatori, kelle ülesanded on järgmised:
(a)
IMI koordinaatorite ja pädevate asutuste
registreerimine ja registreerimise valideerimine;
(b)
tegutsemine põhilise kontaktpunktina IMIga seotud
küsimustes, sealhulgas isikuandmete kaitse küsimustes, ja komisjoni esindajana;
(c)
pädevatele asutustele ja IMI kasutajatele
teadmiste, koolituse ja toetuse, sealhulgas tehnilise toetuse tagamine;
(d)
süsteemi tõhusa toimimise tagamine, sealhulgas
selle tagamine, et pädevad asutused reageerivad õigel ajal ja nõuetekohaselt
halduskoostöötaotlustele.
2.
Iga liikmesriik võib eespool nimetatud ühe või
mitme ülesande täitmiseks määrata lisaks ühe või mitu IMI koordinaatorit
vastavalt oma haldusstruktuurile.
3.
Liikmesriigid teatavad komisjonile lõigete 1 ja 2
kohaselt määratud IMI koordinaatorid ning nende ülesanded. Komisjon edastab
selle teabe teistele liikmesriikidele.
4.
Liikmesriigid tagavad IMI koordinaatoritele
piisavad vahendid nende ülesannete täitmiseks kooskõlas käesoleva määrusega.
5.
Kõik IMI koordinaatorid võivad tegutseda pädeva
asutusena. Sel juhul on IMI koordinaatoril samad juurdepääsuõigused nagu
pädeval asutusel. Kõik IMI koordinaatorid tegutsevad IMI osalisena andmeid
töödeldes vastutava töötlejana.
Artikkel 8
Pädevad
asutused
1.
Kui pädevad asutused teevad koostööd IMI
vahendusel, tagavad nad, et halduskoostöömenetlustega kooskõlas tegutsevate IMI
kasutajate kaudu reageeritakse nõuetekohaselt võimalikult kiiresti ja
kohaldatavas ELi õigusaktides sätestatud tähtaja jooksul.
2.
Pädevad asutused võivad esitada tõendusmaterjalina
IMI kaudu edastatud teavet, dokumente, järeldusi, avaldusi, tõestatud koopiaid
või teadaandeid samadel alustel kui nende oma riigist saadud samalaadseid
dokumente ning samal otstarbel kui see, milleks kõnealuseid andmeid algselt
koguti.
3.
Kõik pädevad asutused tegutsevad enda alluvuses oleva
IMI osalise andmetöötluse puhul vastutava töötlejana ja tagavad
andmesubjektidele vajaduse korral võimaluse kasutada III ja IV peatüki kohaseid
õigusi.
4.
Liikmesriigid tagavad pädevatele asutustele
piisavad vahendid nende ülesannete täitmiseks kooskõlas käesoleva määrusega.
Artikkel 9
Komisjon
1.
Komisjon tagab IMI-le tarkvara ja
IT-infrastruktuuri turvalisuse, kättesaadavuse, hooldamise ja arendamise. Ta
tagab mitmekeelse süsteemi, liikmesriikidega koostöös antava koolituse ja
liikmesriike IMI kasutamisel abistava kasutajatoe.
2.
Komisjon võib osaleda halduskoostöömenetlustes, mis
hõlmavad isikuandmete töötlemist, kui seda nõuavad I lisas loetletud ELi
õigusaktid.
3.
Komisjon registreerib riiklikud IMI koordinaatorid
ja võimaldab neile juurdepääsu IMI-le.
4.
Komisjon töötleb IMIs isikuandmeid, kui see on ette
nähtud käesoleva määrusega.
5.
Komisjonil on käesoleva artikli kohaste ülesannete
täitmisel ning aruannete ja statistika koostamisel juurdepääs vajalikule
teabele, mis on seotud andmete töötlemisega IMIs.
Artikkel 10
IMI osaliste ja kasutajate juurdepääsuõigused
1.
IMI-le on juurdepääs üksnes neil IMI kasutajatel,
kelle IMI osalised on nõuetekohaselt volitanud ja kes tegutsevad nende nimel.
2.
Liikmesriigid määravad koostöös komisjoniga IMI
koordinaatorid ja pädevad asutused ning nende pädevusse kuuluvad
siseturuvaldkonnad.
3.
Iga IMI osaline annab ja tühistab asjakohased
juurdepääsuõigused oma alluvuses olevatele IMI kasutajatele siseturuvaldkonnas,
mis kuulub tema pädevusse.
4.
Tagatakse asjakohased tehnilised vahendid, et IMI
kasutajatel oleks võimalik IMIs töödeldud isikuandmetele juurde pääseda üksnes
teadmisvajaduse korral ja üksnes siseturuvaldkonnas või -valdkondades, kus
neile on antud juurdepääsuõigus kooskõlas lõikega 3.
5.
Keelatud on kasutada isikuandmeid, mida on IMIs
töödeldud konkreetsel eesmärgil, mis on vastuolus algse eesmärgiga, v.a
seadusega selgelt sätestatud juhtudel.
6.
Kui mõni halduskoostöömenetlus hõlmab isikuandmete
töötlemist, on kõnealuses menetluses osalevatel IMI kasutajatel sellistele
isikuandmetele juurdepääsu õigus.
7.
Süsteemivälised osalejad võivad kasutada IMI
selleks ettenähtud tehniliste vahendite abil, kui on vaja lihtsustada
liikmesriikide pädevate asutuste vahelist halduskoostööd või et kasutada oma
andmesubjektiõigusi või mõnel ELi õigusaktis sätestatud muul juhul.
Artikkel 11
Konfidentsiaalsus
1.
Iga liikmesriik kohaldab IMI osaliste ja kasutajate
suhtes oma ametisaladuseeskirju või muid samaväärseid
konfidentsiaalsuskohustusi kooskõlas siseriiklike õigusaktidega.
2.
IMI osalised tagavad, et nende alluvuses töötavad
IMI kasutajad järgivad teiste IMI osaliste taotlust töödelda IMI kaudu
vahetatavat teavet konfidentsiaalselt.
Artikkel 12
Halduskoostöömenetlused
IMI põhineb
halduskoostöömenetlustel, mille komisjon on sel otstarbel välja töötanud ja
mida tihedas koostöös liikmesriikidega ajakohastatakse.
III
peatükk
ANDMETÖÖTLUS
JA TURVALISUS
Artikkel 13
Isikuandmete
säilitamine
1.
IMIs töödeldud isikuandmed suletakse hiljemalt
pärast seda, kui halduskoostöömenetluse lõpetamisest on möödunud kaheksateist
kuud, v.a juhul, kui pädev asutus selgesõnaliselt nõuab konkreetse üksikjuhtumi
andmete sulgemist enne kõnealust tähtaega.
2.
Kui IMI halduskoostöömenetlusega luuakse IMI
osalistele edasiseks kasutamiseks teabe repositoorium, võib selles sisalduvaid
isikuandmeid töödelda senikaua kui antud otstarbel vajalik ning kas
andmesubjekti nõusolekul või ELi õigusakti järgimiseks.
3.
Käesoleva artikli kohaselt suletud isikuandmeid
töödeldakse (v.a andmete säilitamine) üksnes selleks, et tõendada IMI kaudu
vahetatud teavet, või andmesubjekti nõusolekul.
4.
Suletud andmed kustutatakse automaatselt pärast
seda, kui halduskoostöömenetluse lõpetamisest on möödunud viis aastat.
5.
Komisjon tagab tehniliste vahenditega isikuandmete
sulgemise ja kustutamise ning nendest väljavõtete tegemise kooskõlas lõikega 3.
Artikkel 14
IMI
kasutajate isikuandmete säilitamine
1.
Erandina artiklist 13 kohaldatakse lõikeid 2 ja 3
IMI kasutajate isikuandmete säilitamise suhtes.
2.
IMI kasutajate isikuandmeid säilitatakse süsteemis
seni, kuni kõnealused isikud on IMI kasutajad, ning neid andmeid võib töödelda
käesoleva määruse eesmärkide kohasel otstarbel.
Kõnealused isikuandmed hõlmavad täisnime ning
elektroonilisi ja muid käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikke
sidepidamisvahendeid.
3.
Kui füüsiline isik ei ole enam IMI kasutaja,
suletakse tema isikuandmed tehniliste vahendite abil viieks aastaks. Välja
arvatud kõnealuste andmete säilitamine, töödeldakse neid üksnes selleks, et
tõendada teabe vahetamist IMI kaudu, ning need kustutatakse viie aasta
möödudes.
Artikkel 15
Andmete
eriliikide töötlemine
1.
Direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõike 1 ja määruse
(EÜ) nr 45/2001 artikli 10 lõike 1 kohaseid andmete eriliike võib IMI abil
töödelda üksnes kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 ja kõnesoleva määruse
artikli 10 lõikes 2 osutatud erijuhtudel ning asjakohaseid kaitsemeetmeid
kohaldades, et tagada nende isikute õigused, kelle andmeid töödeldakse.
2.
IMIs võib töödelda õigusrikkumiste, kriminaalasjas
tehtud süüdimõistvate otsuste või julgeolekumeetmetega seotud andmeid, millele
osutatakse direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõikes 5 ja määruse (EÜ) nr 45/2001
artikli 10 lõikes 5, sealhulgas distsiplinaar-, haldus- või kriminaalkaristusi
käsitlevat teavet või muud teavet, mis on vajalik füüsilise või juriidilise
isiku hea maine loomiseks, üksnes juhul, kui selliste andmete töötlemine on
lubatud andmetöötluse aluseks oleva ELi õigusaktiga või andmesubjekti
selgesõnalisel nõusolekul, tingimusel et võetakse konkreetsed asjakohaseid
kaitsemeetmeid.
Artikkel 16
Turvalisus
1.
Kui isikuandmeid töödeldakse käesoleva määruse
alusel, järgitakse andmete turvalisuse eeskirju, mille komisjon on lisaks
määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 22 vastu võtnud.
2.
Komisjon kehtestab vajalikud meetmed, et tagada
IMIs töödeldavate isikuandmete turvalisus, sealhulgas asjakohane andmetele
juurdepääsu kontroll ja turvalisuse tagamise kava, mida ajakohastatakse.
3.
Komisjon tagab, et turvaintsidendi korral on
võimalik kontrollida, missuguseid andmeid on IMIs töödeldud, millal ja mis
eesmärgil seda on tehtud ning kes seda on teinud.
IV
peatükk
ANDMESUBJEKTI
ÕIGUSED JA JÄRELEVALVE
Artikkel 17
Andmesubjektidele
antav teave ja läbipaistvus
1.
Vastavalt direktiivi 1995/46/EÜ artiklitele 10 ja
11 ning kõnealuse direktiiviga kooskõlas olevatele siseriiklikele õigusaktidele
tagavad IMI osalised andmesubjektide teavitamise nende isikuandmete
töötlemisest IMIs ja neile juurdepääsu isikuandmete puutumatust käsitlevale
teatele, milles selgitatakse nende õigusi ja õiguste kasutamise võimalusi.
2.
Komisjon teeb üldsusele kättesaadavaks järgmise teabe:
(a)
määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklite 10 ja 11 kohane
IMIga seotud põhjalik isikuandmete puutumatust käsitlev teade, mis esitatakse
selges ja arusaadavas vormis;
(b)
teave artikli 12 kohaste IMI
halduskoostöömenetluste andmekaitseaspektide kohta;
(c)
teave artiklis 19 osutatud selliste erandite ja
piirangute kohta, mis on seotud andmesubjektide õigustega.
Artikkel 18
Õigus
pääseda juurde andmetele ning õigus neid parandada ja kustutada
1.
Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele tagavad IMI
osalised andmesubjektile õiguse pääseda juurde endaga seotud andmetele,
parandada ebaõigeid või -täpseid andmeid ning kustutada ebaseaduslikult
töödeldud andmeid. Vastutav IMI osaline parandab andmed või kustutab need 60
päeva jooksul.
2.
Artikli 13 lõike 1 kohaselt suletud isikuandmeid ei
parandata ega kustutata, v.a juhul, kui on võimalik selgelt tõendada, et
parandamine või kustutamine on vajalik andmesubjekti õiguste kaitseks ega
kahjusta andmete väärtust IMI kaudu tehtud andmevahetuse tõendusmaterjalina.
3.
Kui andmesubjekt vaidlustab artikli 13 lõike 1
kohaselt suletud andmete täpsuse või seaduslikkuse, registreeritakse kõnealune
asjaolu ka täpse ja parandatud teabena.
Artikkel 19
Erandid
ja piirangud
Kui liikmesriigid näevad oma siseriiklike
õigusaktidega direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 kohaselt ette erandid või
piirangud seoses käesolevas peatükis sätestatud andmesubjektiõigustega,
teatavad nad sellest komisjonile.
Artikkel 20
Järelevalve
1.
Liikmesriigi järelevalveasutus või asutused, mis
igas liikmesriigis on määratud ja millele on antud direktiivi 95/46/EÜ artiklis
28 osutatud volitused (edaspidi „liikmesriigi järelevalveasutus”), jälgivad, et
isikuandmete töötlemine, mida pädevad asutused teevad liikmesriigi
territooriumil, oleks seaduslik, ning eelkõige tagavad käesolevas peatükis sätestatud
andmesubjektiõiguste järgimise.
2.
Euroopa andmekaitseinspektor tagab, et komisjon kui
IMI osaline töötleks isikuandmeid kooskõlas käesoleva määrusega. Seoses sellega
kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 46 ja 47 osutatud kohustusi ja
volitusi.
3.
Liikmesriikide järelevalveasutused ja Euroopa
andmekaitseinspektor tagavad oma vastava pädevusvaldkonna raames, et IMI
süsteemi üle teostatakse koordineeritud järelevalvet ja et seda kasutavad
liikmesriikide pädevad asutused. Euroopa andmekaitseinspektor võib kutsuda
liikmesriikide järelevalveasutusi vajaduse korral sellekohastele kohtumistele.
Nende kohtumiste kulud kannab Euroopa andmekaitseinspektor. Vajaduse korral
võidakse ühiselt välja töötada edasised töömeetodid, sealhulgas kodukord.
Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile saadetakse ühine tegevusaruanne
vähemalt iga kolme aasta järel.
V
peatükk
IMI
GEOGRAAFILINE KOHALDAMISALA
Artikkel 21
IMI
kasutamine liikmesriikides
1.
Liikmesriik võib kasutada IMI pädevate asutuste
vaheliseks halduskoostööks oma territooriumil kooskõlas siseriikliku õigusega
järgmistel tingimustel:
(a)
kehtivaid halduskoostöömenetlusi ei ole vaja
oluliselt muuta ning
(b)
liikmesriigi järelevalveasutust on teavitatud IMI
kavandatavast kasutamisest ning
(c)
see ei mõjuta IMI tõhusat toimimist
märkimisväärselt.
2.
Kui IMI kasutamine liikmesriigis võib
märkimisväärselt mõjutada IMI tõhusat toimimist, teavitab liikmesriik komisjoni
sellisest kasutamisest ja taotleb talt eelneva nõusoleku. Vajaduse korral
sõlmivad liikmesriik ja komisjon kokkuleppe, milles sätestatakse muu hulgas
tehniline, rahandusalane ja organisatsiooniline kord, sealhulgas IMI osaliste
kohustused.
Artikkel 22
Teabevahetus
kolmandate riikidega
1.
Käesoleva määruse kohaselt võivad IMI osalised ELis
ja mõnes kolmandas riigis vahetada IMIs isikuandmeid üksnes juhul, kui on
täidetud järgmised tingimused:
(a)
andmeid töödeldakse mõne I lisas loetletud sätte
alusel ja kolmanda riigi samaväärse õigussätte alusel;
(b)
andmeid töödeldakse või need tehakse kättesaadavaks
vastavalt rahvusvahelisele kokkuleppele, millega nähakse ette mõne I lisas
loetletud sätte kohaldamine kolmandas riigis; ning
(c)
komisjon on vastu võtnud otsuse, et kõnealune
kolmas riik tagab isikuandmete nõuetekohase kaitse kooskõlas direktiivi
95/46/EÜ artikli 25 lõikega 6, või et kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ artiklit
26, sealhulgas nõuetekohaseid kaitsemeetmeid, millega tagatakse, et IMIs
töödeldud andmeid kasutatakse üksnes sel otstarbel, milleks neid algselt
vahetati.
2.
Kui komisjon on IMI osaline, kohaldatakse IMIs
töödeldud isikuandmete vahetamisel kolmandas riigis asuvate IMI osalistega
määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 lõikeid 1 ja 7.
3.
Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas
ajakohastatud loetelu nendest kolmandatest riikidest, mis on seotud käesoleva
artikli kohase teabevahetusega.
VI
peatükk
LÕPPSÄTTED
Artikkel 23
Delegeerimine
1.
Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta
vastu artiklis 4 osutatud delegeeritud õigusakte.
2.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
3.
Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu
delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 24 ja 25 sätestatud tingimusi.
Artikkel 24
Delegeerimise
tagasivõtmine
1.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 3
osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.
2.
Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et
otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest
teavitada teist seadusandjat ja komisjoni hiljemalt üks kuu enne lõpliku otsuse
tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja
esitades tagasivõtmise tõenäolised põhjused.
3.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud
hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide
kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 25
Delegeeritud
õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine
1.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud
õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti
teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda
tähtaega ühe kuu võrra.
2.
Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa
Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud või
kui nad on enne seda kuupäeva komisjonile teatanud, et nad on otsustanud
vastuväiteid mitte esitada, jõustub delegeeritud õigusakt selles nimetatud
kuupäeval.
3.
Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab vastu
võetud delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu.
Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes
esitatud vastuväiteid.
Artikkel 26
Järelevalve
ja aruandlus
1.
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule
igal aastal aruande IMI toimimise kohta.
2.
Iga kolme aasta järel esitab komisjon Euroopa
andmekaitseinspektorile aruande IMIs sisalduvate isikuandmete kaitse,
sealhulgas andmeturvalisuse aspektide kohta.
3.
Lõigetes 1 ja 2 osutatud aruandluseks esitavad
liikmesriigid komisjonile taotluse korral kogu teabe, mis on seotud käesoleva
määruse kohaldamisega, sealhulgas teabe käesolevas määruses sätestatud
andmekaitsenõuete tegeliku kohaldamise kohta.
Artikkel 27
Kulud
1.
IMI arendamise, toimimise ja hooldamise kulud
kantakse Euroopa Liidu üldeelarvest, ilma et see piiraks artikli 21 lõikest 2
tuleneva korra kohaldamist.
2.
Kui ELi õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, katab
iga liikmesriik kulud, mis on seotud IMI toimimisega riigi tasandil, sealhulgas
koolituseks, edendustegevuseks ja tehniliseks abiks (kasutajatugi) vajaliku
personaliga seotud kulud, ning süsteemi haldamisega riigi tasandil.
Artikkel 28
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
[Koht],
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
President                                                        eesistuja
Artiklis 3 osutatud I LISA, milles
loetletakse ELi õigusaktide halduskoostööalased sätted, mille rakendamiseks IMI
kasutatakse
1.         Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiiv 2006/123/EÜ, 12. detsember 2006, teenuste kohta siseturul: VI
peatükk
2.         Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiiv 2005/36/EÜ, 7. september 2005, kutsekvalifikatsioonide
tunnustamise kohta: artiklid 8, 50, 51 ja 56
3.         Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiiv 2011/24/EL, 9. märts 2011, patsiendiõiguste kohaldamise kohta
piiriüleses tervishoius: artikkel 10[24]
Artiklis 4 osutatud II LISA nende
potentsiaalsete valdkondade kohta, kus halduskoostööalaste sätete rakendamiseks
võib IMI kasutada
I.          Siseturg ja kaupade vaba
liikumine
(1)
Komisjoni soovitus, 7. detsember 2001,
siseturu probleemide lahendamise võrgustiku „SOLVIT” kasutamise põhimõtete
kohta: I ja II peatükk[25]
II.        Asutamisvabadus ja teenuste
osutamise vabadus
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv
2006/123/EÜ, 12. detsember 2006, teenuste kohta siseturul: artikli 15 lõige 7
ja artikli 39 lõige 5
(2)
Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/71/EÜ,
16. detsember 1996, töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega:
artikkel 4[26]
(3)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/31/EÜ,
8. juuni 2000, infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti
elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse
kohta): artikkel 3[27]
[4.       Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA
NÕUKOGU DIREKTIIV, millega muudetakse direktiive 89/666/EMÜ, 2005/56/EÜ ja
2009/101/EÜ keskregistrite, äriregistrite või äriühingute registrite sidumise
osas (COD/2011/0038)]
III.       Isikute vaba liikumine
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/24/EL,
9. märts 2011, patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius:
artikkel 6
IV.       Kapitali ja maksete vaba
liikumine
[1.       Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA
NÕUKOGU MÄÄRUS euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta
euroala liikmesriikide vahel (COD/2010/0204)]
ETTEPANEKULE LISATAV
FINANTSSELGITUS
[lisatakse
kõikidele seadusandjale esitatavatele ettepanekutele ja algatustele
(finantsmääruse
artikkel 28 ja rakenduseeskirjade artikkel 22)]
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollsüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKULE
LISATAV FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr xxx siseturu infosüsteemi kaudu tehtava
halduskoostöö kohta (IMI määrus)

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[28]) struktuurile

siseturg
– teenused

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik

þ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Teatises
„Euroopa 2020. aastal – Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu
strateegia” (KOM(2010) 2020) tegi komisjon ühtse turu probleemide lahendamiseks
muu hulgas ettepaneku „tugevdada struktuure ühtse turu meetmete, sealhulgas […]
teenuste direktiivi […] õigeaegseks ja nõuetekohaseks rakendamiseks, nende
tulemuslikuks jõustamiseks ja probleemide tekkimisel nende kiireks
lahendamiseks”.
Siseturu
infosüsteem (IMI) on komisjoni väljatöötatud veebipõhine sidepidamisvahend, mis
alates 2008. aastast on vaba teenusena liikmesriikide käsutuses. Praegu
vahetatakse IMI kaudu teavet tulenevalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7.
septembri 2005. aasta direktiivist 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide
tunnustamise kohta[29]
(kusekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiv) ning Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivist 2006/123/EÜ teenuste kohta
siseturul[30]
(teenuste direktiiv).
Tänu
IMI-le saavad riikide, piirkondade ja kohaliku tasandi asutused kiiresti ja
lihtsalt teiste liikmesriikide vastava tasandi asutustega suhelda, järgides
ühtseid töömeetodeid, milles kõik liikmesriigid on kokku leppinud. IMI aitab
kasutajatel i) leida õige ametiasutuse, kellega võtta ühendust, ii) suhelda
nendega, kasutades eeltõlgitud küsimusi ja vastuseid ning iii) jälgida
seiremehhanismi abil, mis seisus taotlus on. Näiteks võib Iirimaa asutus, kes
vajab teavet Ungari asutuselt, esitada küsimuse inglise keeles. Ungari asutus
näeb küsimust ja vastavaid vastusevariante ungari keeles. Tema vastus laekub
inglise keeles.
Vastavalt
komisjoni teatisele „Ühtse turu akt” on siseturu parema juhtimise tagamise üks
olulisemaid ülesandeid laiendada IMI kasutust muudele sektoritele, „et luua
Euroopa haldusasutuste tõeline elektrooniline nn silmast silma võrgustik”[31]. Komisjoni teatises „Ühtse turu akt”
rõhutati IMI olulisust asjaosaliste vahelise koostöö tugevdamisel, sealhulgas
kohalikul tasandil, parandades niiviisi ühtse turu juhtimist[32].

1.4.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusvaldkonnad
vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärk nr 12: Arendada siseturu
infosüsteemi (IMI) täielikku potentsiaali eesmärgiga tõhustada ühtset turgu
käsitlevate õigusaktide rakendamist.
IMI
kasutamine on kohustuslik teenuste direktiivi alusel.
Komisjoni
teatises „Ühtse turu parem juhtimine tänu paremale halduskoostööle: siseturu
infosüsteemi (IMI) laiendamise ja arendamise strateegia” (KOM(2011) 75
(lõplik)) (IMI strateegiat käsitlev teatis) on esitatud kava laiendada IMI
kasutust tulevikus ka muudele ELi õiguse valdkondadele.
Ettepaneku
eesmärgid on järgmised:
–        kehtestada
range IMI-alane õigusraamistik ja IMI tõhusat toimimist tagavad ühiseeskirjad;
–        näha
ette põhjalik andmekaitseraamistik, kehtestades IMI suhtes kohaldatavad
isikuandmete kaitse eeskirjad ühe horisontaalse õigusaktiga;
–        lihtsustada
IMI kasutuse edasist laiendamist uutele ELi õiguse valdkondadele;
–        selgitada
IMI eri osaliste rolli.
Kõnealuste
eesmärkide saavutamiseks jätkatakse järgmise tegevusega:
1)       hooldus,
s.t rikke vältimine ja parandamine, olemasolevate funktsioonide mõningane
täiustamine, tagades süsteemi järjepideva toimimise;
2)       süsteemi
infrastruktuuri rakendusmajutus;
3)       arendustöö,
s.t uute süsteeminõuete rakendamine; ning
4)       teavitamine
ja teadlikkuse tõstmine, sh konverentsid, koolituskursused ning reklaami- ja
koolitusmaterjalide koostamine.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
12/03
4: Teenuste siseturg
Kui
süsteemi laiendatakse teistele ELi õiguse valdkondadele, võidakse kaasata muid
tegevusalasid vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile.

1.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
1)       Õiguskindluse
kõrge tase seoses ELi kodanike isikuandmete töötlemisega IMIs ja sellest
tulenevalt õiguslike takistuste kõrvaldamine IMI kasutuse laiendamiselt uutele
ELi õiguse valdkondadele;
2)       paindlik
raamistik IMI kasutuse võimalikule edasisele laiendamisele uutele ELi õiguse
valdkondadele;
3)       komisjoni,
liikmesriikide, siseriiklike asutuste ja Euroopa andmekaitseinspektori
vastavate IMIs toimuva teabevahetusega seotud ülesannete ja kohustuste
selgitamine;
4)       kulude
kokkuhoid tänu sellele, et uute eriotstarbeliste vahendite väljatöötamise
asemel kasutatakse olemasolevat IT-vahendit uutes valdkondades;
5)       IMI
jätkusuutliku finantseerimise tagamine tulevikus kooskõlas IMI strateegiat
käsitleva teatisega, arvestades IMI kohustuslikkust teenuste direktiivi alusel
ja võimalikku edasist laiendamist.

1.4.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Ettepanek
aitab kaasa ELi õiguse tõhusamale kohaldamisele valdkondades, kus IMI
kasutatakse, ning tänu sellele vähendatakse IT-arenduse ja hooldusega seotud
kulusid.
Selle
otsest mõju võiks mõõta järgmiste näitajatega:
–        IMIga
hõlmatud õigusvaldkondade arv (suurenemine võrreldes 2011. aastal olemas oleva
kahe valdkonnaga);
–        IMI
kaudu aastas toimuvate teabevahetuste arv;
–        süsteemi
aktiivselt kasutavate (st mitte üksnes kasutajana registreeritud) pädevate
asutuste arv;
–        prognoositav
kulude kokkuhoid uue lisanduva poliitikavaldkonna kohta.

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Kooskõlas
Euroopa andmekaitseinspektori soovitustega tagatakse ettepanekuga õiguskindluse
kõrge tase seoses isikuandmete töötlemisega IMIs. Pikemas perspektiivis
lihtsustab see IMI kasutamise võimalikku laiendamist uutele ELI õiguse
valdkondadele ning tagab paindliku raamistiku sellisele laiendamisele.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Arvestades
asjaolu, et IMI puhul on tegemist keskse sidepidamisvahendiga, mille on välja
töötanud komisjon, kes tagab ka süsteemi rakendusmajutuse, on vaja kehtestada
süsteemi suhtes kohaldatavad ühiseeskirjad ja neid tsentraliseeritult
rakendada. Komisjon pakub IMI liikmesriikidele vaba teenusena, tagades selle
hoolduse ja arendamise, kasutajatoe ning arvutiinfrastruktuuri
rakendusmajutuse. Neid ülesandeid ei oleks võimalik täita detsentraliseeritult.
Tänu
IMI-le ületatakse piiriülese koostöö takistused, nt keelebarjäärid, erinevad
haldus- ja töökultuurid ning kindlaksmääratud teabevahetuskorra puudumine. Kuna
liikmesriigid olid kaasatud süsteemi väljatöötamisse, pakub IMI ühtseid
töömeetodeid, milles on kokku leppinud kõik liikmesriigid.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

IMI
käivitati 2008. aastal. Praegu on süsteemis registreeritud üle 5 700
pädeva asutuse ja 11 000 kasutaja. 2010. aastal tehti umbes 2 000
teabevahetust.
Õiguslikust
seisukohast toimib IMI komisjoni otsuse, komiteemenetlust käsitleva otsuse ja
komisjoni soovituse alusel[33].
Asjaolu, et puudub Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastu võetud ühtne
õigusakt, võib olla takistuseks IMI kasutuse edasisele laiendamisele.
IMI
esmast arendamist rahastati IDABCi (üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste
koostalitlusvõimeline osutamine riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja
kodanikele) programmist kuni selle lõpuni 2009. aastal. Kuni 2010. aasta
juulini kandis siseturu ja teenuste peadirektoraat (DG MARKT) kulud, mis olid
seotud hoolduse, teisese toe, süsteemihalduse, rakendusmajutuse, koolituste,
teavitamise ja teadlikkuse parandamisega. 2010. aasta juulis nõustus ISA
(Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste) programm
(2010–2015)[34]
rahastama IMI, kandes rakenduse tegevus- ja parenduskulud 2010. aastal.
Eeldatavasti jätkub IMI rahastamine ISA programmi alusel vähemalt kuni 2012.
aastani. DG MARKT katab jätkuvalt rakendusmajutuse, koolituste, teavitamise ja
teadlikkuse tõstmise kulud.
Kuna
teenuste direktiivi kohaselt on süsteemi kasutamine kohustuslik ja arvestades
kava laiendada tulevikus IMI kasutust uutele ELi õiguse valdkondadele, tuleb
täpsustada finantseerimisaspekte ning tagada püsiv ja jätkusuutlik
finantseerimine ka pärast 2012. aastat.

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Komisjoni
teatises „Ühtse turu parem juhtimine tänu paremale halduskoostööle: siseturu infosüsteemi
(IMI) laiendamise ja edasiarendamise strateegia” (KOM(2011) 75 (lõplik)) on
esitatud kava laiendada IMI kasutust tulevikus ka muudele ELi õiguse
valdkondadele.
Komisjoni
teatises „Ühtse turu akt” rõhutati IMI olulisust asjaosaliste vahelise koostöö
tugevdamisel, sealhulgas kohalikul tasandil, parandades niiviisi ühtse turu
juhtimist[35].

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

þ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
Ettepanek peaks jõustuma 2013. aastal.

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[36]

þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Komisjon
esitab aastaaruande IMI arendamise ja toimimise kohta. Lisaks esitatakse
Euroopa andmekaitseinspektorile korrapäraselt aruanne IMIga seotud
andmekaitseküsimuste, sealhulgas turvalisusküsimuste kohta.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.
Tuvastatud ohud

Komisjon
on IMI „süsteemi omanik” ning vastutab selle igapäevase toimimise, hooldamise
ja arendamise eest. Süsteemi arendab ja selle rakendusmajutuse tagab
sisetarnija, täpsemalt komisjoni informaatika peadirektoraat (DG DIGIT), kes
tagab kõrgetasemelise talitluspidevuse.
Kui
IMI kasutust laiendatakse uutele õigusvaldkondadele, võib selle haldamine
muutuda keerulisemaks, kuna sidusrühmade hulk suureneb ning eri nõudlusi võib
olla vaja kokku sobitada. Seda tegevust tuleb hoolikalt juhtida.

2.2.2.
Ettenähtud kontrollimeetod(id)

IMI
IT-infrastruktuuri hooldamist ja arendamist reguleeritakse DG MARKTi ja DG
DIGITi vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga, milles on sätestatud
eeskirjad ja menetlused ning süsteemi omaniku (DG MARKT) ja süsteemi tarnija
(DG DIGIT) vastavad ülesanded ja kohustused. IT-infrastruktuuri hooldamise ja
arendamise hoolikat jälgimist lihtsustavad korrapärased kohtumised ja
aruandlussüsteem.
IMI
juhtkomitee, kuhu kuuluvad kõikide IMI projekti sidusrühmade (süsteemi omanik,
süsteemi tarnija, siseturu nõuandekomitee, IMI kasutajad) esindajad, vastutab
muu hulgas kõrgetasemelise järelevalve ja kontrolli eest. Siseturu
nõuandekomitee IMI töörühm kui siseturu nõuandekomitee alarühm nõustab
komisjoni IMI arendamisega seotud horisontaalküsimustes.
Peale
selle tagab Euroopa andmekaitseinspektor vastavalt ettepaneku artiklile 19, et
komisjon töötleb IMIs isikuandmeid kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega.
Liikmesriikide andmekaitseasutused jälgivad liikmesriigi tasandil, kuidas
pädevad asutused töötlevad isikuandmeid.

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Pettuste,
korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevuse vastu võitlemiseks kohaldatakse
IMIga seotud küsimustes piiranguteta sätteid, mida tavaliselt kohaldatakse
komisjoni tegevuse suhtes, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase
Ameti (OLAF) juurdluste kohta) sätteid.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

·      Olemasolevad eelarveread
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus…...………………………………...] || Liigendatud/liigendamata ([37]) || EFTA[38] riigid || Kandidaatriigid[39] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1A || 12.02.01 Siseturu rakendamine ja arendamine || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI
 1A || 12.01.04 Siseturu rakendamine ja arendamine – Halduskorralduskulud || Liigendamata || JAH || EI || EI || EI
 1A || 26.03.01.01 Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alased lahendused (ISA) || Liigendatud || JAH || JAH || EI || EI

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1B || Siseturu rakendamine ja arendamine
 Siseturu ja teenuste peadirektoraat ||   ||   || Aasta 2013 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 12.02.01 || Kulukohustused || (1) || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Maksed || (2) || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Siseturu ja teenuste peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Maksed || =2+2a +3 || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
Käesolev ettepanek peaks jõustuma 2013. aastal
ja selle mõju eelarvele ei ole suurem mõjust, mida komisjon on oma ametlikus
programmitöös eelolevateks aastateks prognoosinud. Ettepaneku kohaldamine ei
piira ka 2013. aasta järgset mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate
otsuste kohaldamist.
2010. aastal rahastati IMI järgmistest
allikatest: ISA programm (500 000 eurot – eelarverida 26.03.01.01) ja
siseturu eelarveread (925 000 eurot). Aastatel 2011–2012 kavatsetakse ISA
programmist finantseerida ligikaudu 1 150 000 eurot aastas. ISA
programmist finantseerimisel vaadatakse siiski igal aastal üle programmi
üldised prioriteedid ja olemasolev eelarve. Eeldatavasti jätkub IMI rahastamine
ISA programmi alusel vähemalt kuni 2012. aastani.
Selleks et tagada liikmesriikidele IMI
järjepidev kättesaadavus ning eelarve tõhusam juhtimine ja parem kontroll,
uurib komisjon võimalust koondada kõik kulud ühele DG MARKTi hallatavale
eelarvereale (12.02.01 Siseturu rakendamine ja arendamine). Selle tulemuseks
oleks kõnealuse eelarverea netokasv 2013. aastal teiste eelarveridade
ümberpaigutamise arvelt.
Igal juhul eeldatakse, et IMI kogukulud
hakkavad alates 2012. aastast vähenema, kuna kava kohaselt väheneb nõudlus
selliste uute funktsioonide arendamise järele, mis selleks ajaks peaksid
üldjoontes juba paigas olema.
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Maksed || (5) || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
  Eriprogrammide eelarvest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Maksed || =5+ 6 || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || KOKKU
 Siseturu ja teenuste peadirektoraat ||
  Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Siseturu ja teenuste peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013[40] ||   ||   ||   ||   ||   ||   || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Maksed ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2013 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[41]   || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Hooldus A || 0,4 ||   || 0,4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,4
 – Rakendusmajutus B || 0,24 ||   || 0,24 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,24
 – Arendustegevus C || 0.3 ||   || 0,6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,6
 – Teavitamine ja teadlikkuse tõstmine D || 0.2 ||   || 0,2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,2
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 ERIEESMÄRK nr 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

–
þ  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:

3.2.3.2.
Hinnanguline personalivajadus

–
þ  Ettepanek/algatus ei hõlma täiendava personali kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
–
þ  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

3.2.4.
Kolmandate isikute rahaline osalus

–
þ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

3.3.
Hinnanguline mõju tuludele

–
þ  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
[1]               ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.
[2]               ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.
[3]               Komisjoni otsus 2008/49/EÜ, 12. detsember 2007, siseturu
infosüsteemi (IMI) rakendamise kohta seoses isikuandmete kaitsega (ELT L 13,
16.1.2008, lk 18); komisjoni otsus 2009/739/EÜ, 2. oktoober 2009, millega
nähakse ette tegutsemiskord Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) VI peatüki kohaseks elektrooniliseks
teabevahetuseks liikmesriikide vahel (ELT L 263, 7.10.2009, lk 32); komisjoni
soovitus, 26. märts 2009, siseturu infosüsteemi (IMI) andmekaitsesuuniste kohta
(ELT L 100, 18.4.2009, lk 12).
[4]               Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt –
Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus – 50 ettepanekut ühise tööturu
ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks”, KOM(2010)
608 (lõplik), ettepanek nr 45, lk 31.
[5]               KOM(2011) 75.
[6]               KOM(2011) 206.
[7]               Arvamus 01911/07/EN, WP 140.
[8]               Euroopa Andmekaitseinspektori 22. veebruari 2008. aasta
arvamus järgmise õigusakti kohta — komisjoni otsus, 12. detsember 2007,
siseturu infosüsteemi (IMI) rakendamise kohta seoses isikuandmete kaitsega, ELT
C270, 25.10.2008, lk 1.
[9]               Komisjoni soovitus, 26. märts 2009, siseturu
infosüsteemi (IMI) andmekaitsesuuniste kohta, ELT L 100, 18.4.2009, lk 12.
[10]             Komisjoni aruanne, 22. aprill 2010, andmekaitse olukorra
kohta siseturu infosüsteemis, KOM(2010) 170 (lõplik).
[11]             Vt nt Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi
(SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4), ning
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb
viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste
viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60).
[12]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/24/EL,
9. märts 2011, patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius
(ELT L 88, 4.4.2011, lk 45).
[13]             Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/71/EÜ, 16. detsember 1996, mis käsitleb
töötajate töölähetusse saatmist teenuste osutamise raames (EÜT L 018,
21.1.1997, lk 1). Vt ka nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldused järgmisel
veebisaidil: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119621.pdf
[14]             Vt eespool esitatud joonealune märkus 12, artikli 10 lõige
4.
[15]             Nõukogu 10.detsembri 2010. aasta järeldused.
[16]             ELT C, , lk .
[17]             KOM(2011) 75.
[18]             KOM(2011) 206.
[19]             EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
[20]             EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
[21]             ELT L 13, 16.1.2008, lk 18.
[22]             ELT L 263, 7.10.2009, lk 32.
[23]             ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.
[24]             ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.
[25]             EÜT L 331, 15.12.2001, lk 79.
[26]             EÜT L 8, 21.1.1997, lk 1.
[27]             EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.
[28]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[29]             ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.
[30]             ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.
[31]             Komisjoni teatise Euroopa Parlamendile, nõukogule,
Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt –
Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus – 50 ettepanekut ühise tööturu
ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks”, KOM(2010)
608 (lõplik), ettepanek nr 45, lk 31.
[32]             Vt joonealune märkus 6.
[33]             Komisjoni otsus 2008/49/EÜ, 12. detsember 2007, siseturu
infosüsteemi (IMI) rakendamise kohta seoses isikuandmete kaitsega (ELT L 13,
16.1.2008, lk 18), komisjoni otsus 2009/39/EÜ, 2. oktoober 2009, millega
nähakse ette tegutsemiskord Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) VI peatüki kohaseks elektrooniliseks
teabevahetuseks liikmesriikide vahel (ELT L 263, 7.10.2009, lk 32), komisjoni
soovitus, 26. märts 2009, siseturu infosüsteemi (IMI) andmekaitsesuuniste kohta
(ELT L 100, 18.4.2009, lk 12).
[34]             Otsus nr 922/2009/EÜ, ELT L 260, 3.10.2009, lk 20.
[35]             Vt joonealune märkus 6.
[36]             Eelarve täitmise viise selgitatakse
koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[37]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[38]             EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[39]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[40]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[41]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jms).
[42]             Vastavalt punktis 1.4.2. nimetatud erieesmärkidele.