				|

		52013PC0075

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse toodete turujärelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 1999/5/EÜ, 2000/9/EÜ, 2000/14/EÜ, 2001/95/EÜ, 2004/108/EÜ, 2006/42/EÜ, 2006/95/EÜ, 2007/23/EÜ, 2008/57/EÜ, 2009/48/EÜ, 2009/105/EÜ, 2009/142/EÜ ja 2011/65/EL ning määrust (EL) nr 305/2011, määrust (EÜ) nr 764/2008 ja määrust (EÜ) nr 765/2008 /* COM/2013/075 final - 2013/0048 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Selleks et oma majandus
taas jalule aidata, vajab Euroopa Liit võimalikult tõhusalt toimivat ühtset
turgu. Kaupade vaba liikumine on Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi
„ELi toimimise leping”) sätestatud neljast siseturu aluseks olevast
põhivabadusest kõige arenenum ja kõige paremini kinnistunud. Siiski ei saa
öelda, et see töö oleks lõplikult valmis. Enamiku toodete jaoks on nüüd küll
kehtestatud ühtlustamiseeskirjad[1]
ja ülejäänute jaoks piisab ELi toimimise lepingu vaba liikumist käsitlevatest
sätetest, mida täiendab vastastikuse tunnustamise põhimõte, ent isegi hea
õigusraamistik saab olla vaid nii tõhus, kui selle kasutajad sellel olla
võimaldavad. Vastutustundlike ettevõtjate kõrval, kes on valmis kohandama oma meetodeid
ja kandma kulusid, mis on vajalikud seaduste järgimiseks, on alati ka selliseid
ettevõtjaid, kes püüavad „viilida” või vilistavad tahtlikult eeskirjadele, et
teenida hõlptulu või saada konkurentsieelis.
Sellised taunitavad tavad mitte ainult ei kalluta
ühtset turgu sellise ettevõtja kahjuks, keda me sooviksime soosida, kahjustades
tema tulemuslikkust ja olles kahjulik ka tarbijatele ja ettevõtetele, vaid need
ohustavad ka avalikke huvisid, mida meie õigusaktid on kavandatud kaitsma.
Lisaks rahalisele koormusele puutub Euroopa kodanik kokku ka potentsiaalselt
ohtlike toodetega. Ohtu seatakse keskkond. Ohtu võib sattuda isegi avalik
julgeolek.
Lahenduseks on kehtestada turujärelevalve. Kui
usaldusväärsel turuvajaduste hindamisel põhinevad kvaliteetsed õigusaktid on
mündi üks pool, siis selle teine pool on turujärelevalve. See peaks võimaldama
kindlaks teha ja võtta hoiule või korjata turult ära ohtlikud või muul moel
kahjulikud tooted ning karistada ebaausaid või isegi kuritegelikke ettevõtjaid.
Samuti peaks sellel olema tugev hoiatav mõju.
Turujärelevalve ei ole
liidu õigusraamistiku arenguga sammu pidanud. Ühtsel turul, kus tooted
ringlevad vabalt 27 (ja mõnes majandusharus kuni 32)[2] riigi territooriumil, peab
turujärelevalve olema hästi koordineeritud ja suutma reageerida kiiresti väga
suurel maa-alal. Viimasel kümnendil on tehtud edusamme, eelkõige üldist
tooteohutust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
nr 2001/95/EÜ (edaspidi „üldise tooteohutuse direktiiv”)[3] rakendamisega, mis tuli üle
võtta 2004. aastaks, ja sellega, et 2010. aastal muutus kohaldatavaks määrus
(EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve
nõuded[4].
Ometi on erinevates liidu õigusaktides (üldise tooteohutuse direktiiv, määrus
(EÜ) nr 765/2008 ja liidu valdkondlikud ühtlustamisõigusaktid) sätestatud
turujärelevalve eeskirjade ja ettevõtjate kohustuste kattuvused toonud kaasa
segaduse nii ettevõtjate kui ka riikide ametiasutuste jaoks ning tõsiselt
kahjustanud järelevalvetegevuse tulemuslikkust liidus.
Käesoleva ettepaneku eesmärk on selgitada toiduks
mittekasutatavate toodete turujärelevalve õigusraamistikku. Sellega koondatakse
üldise tooteohutuse direktiivi, määruse (EÜ) nr 765/2008 ja paljude liidu
valdkondlike ühtlustamisõigusaktide eeskirjad ühte õigusakti, mida kohaldatakse
horisontaalselt kõigis majandusharudes.
Riikide ametiasutuste turujärelevalvemeetmetel on
oluline mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Seetõttu tuleks
nende olukorda arvesse võtta eelkõige meetmete puhul, mis võivad suurendada
halduskoormust.
Ettepanek on osaks
tooteohutuse ja turujärelevalve meetmepaketist, mis sisaldab ka ettepanekut
tarbijatele mõeldud toodete ohutust käsitleva määruse kohta (millega
asendatakse üldise tooteohutuse direktiiv) ja mitmeaastast turujärelevalve
tegevuskava ajavahemikuks 2013−2015. Pärast seda, kui ühtse turu aktis (2011)[5] määrati üldise tooteohutuse
direktiivi läbivaatamine ja mitmeaastase turujärelevalve tegevuskava koostamine
kindlaks kui algatused, mis aitavad kaasa majanduskasvule ja töökohtade
loomisele, lisas komisjon Euroopa Parlamendi ning majandusharu ja riikide
ametiasutuste huvirühmade üleskutsel neile kahele algatusele käesoleva
ettepaneku turujärelevalvet käsitleva ühtse määruse kohta. 2012. aastal vastu
võetud ühtse turu aktis II[6]
kinnitati, et tooteohutuse ja turujärelevalve meetmepakett on üks
põhimeetmetest, millega „parandada ELi turul ringlevate kaupade ohutust
turujärelevalvet ja tooteohutust käsitlevate eeskirjade parema ühtlustamise ja
jõustamise teel”.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Aastatel 2009−2011 pidas komisjon
üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamise üle ulatuslikke konsultatsioone
(täpsem teave selle kohta on esitatud tarbijatele mõeldud toodete ohutust käsitleva
määruse ettepanekus). Üks peamisi konsulteerimise keskmes olnud valdkondi
seondus turujärelevalvealase koostöö ja koordineerimise, sh RAPEXi toimimise
parandamisega.
Üks üldsusega konsulteerimise protsessi ja
huvitatud isikutega peetud dialoogi tulemusi oli turujärelevalve eeskirjade
viimine kehtivast üldise tooteohutuse direktiivist uude eraldiseisvasse
turujärelevalve määrusesse, mis töötatakse välja ja võetakse vastu koos üldise
tooteohutuse direktiivi läbivaatamise ettepanekuga.
Komisjoni koostatud mõjuhinnang hõlmab seega nii
üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamise kui ka käesoleva ettepanekuga
seotud aspekte.
Komisjoni mõjuhindamiskomitee esitas oma
heakskiitva arvamuse 2012. aasta septembris.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Põhielemendid
Käesoleva uue määruse
üldine eesmärk on oluliselt lihtsustada liidu turujärelevalve raamistikku, et
see toimiks paremini selle peamiste kasutajate − turujärelevalveasutuste
ja ettevõtjate – jaoks. Praegu kohaldatakse olenevalt asjaomasest
tootekategooriast erinevaid toodete hindamise nõudeid ja menetlusi.
Turujärelevalveasutustel peaks olema võimalik teha oma tööd toodetega
kaasnevate ohtude hindamisel ilma, et neid takistaks ülemäärane keerukus, ja
nad peaksid saama oma töö tulemusi tõhusalt jagada.
Uue määrusega kõrvaldatakse kattuvused ja
puudujäägid, vähendatakse toodete kategoriseerimise vajadust miinimumini ning
ühtlustatakse kõigi toodete suhtes kohaldatavaid eeskirju ja menetlusi nii
suures ulatuses kui võimalik. See annab tulemuseks turujärelevalve eeskirjade
ühtlasema kohaldamise liikmesriikides, pakkudes tarbijatele ja teistele
kasutajatele paremat kaitset ning ettevõtjatele ühtlasemaid kaubandustingimusi,
vähendades halduskoormust ning hoogustades teabe ja töö jagamist
turujärelevalveasutuste vahel. See on eriti oluline majanduskriisi kontekstis
ning vastab vajadusele muuta kaupade siseturg tõhusamaks ja
konkurentsivõimelisemaks.
·
Turujärelevalve eeskirju sisaldavate õigusaktide
arvu vähendamine
Esmapilgul võib see näida vaid kosmeetilise
eesmärgina, kuid kehtivad turujärelevalve eeskirjad on hajutatud üldise
tooteohutuse direktiivi, määruse nr 765/2008 ja terve rea valdkondlike
õigusaktide vahel (mis üha enam põhinevad otsuse nr 768/2008 näidissätetel).
See kolmekihiline süsteem põhjustab probleeme ühtviisi nii
turujärelevalveasutustele kui ka ettevõtjatele ning leidis otsest
kritiseerimist Euroopa Parlamendi poolt. Uue määrusega loodaks ühekihiline
süsteem, milles kõik need eeskirjad koondatakse ühte õigusakti. Seda võidakse
täiendada valdkondlike eeskirjadega, mis kehtestatakse asjaomaste liidu
ühtlustamisõigusaktidega.
·
Kehtiva süsteemi kattuvuste kõrvaldamine
Määrust 765/2008 ja valdkondlikke õigusakte
kohaldatakse kõigi ühtlustatud toodete suhtes olenemata sellest, kas need on
mõeldud kasutamiseks (või leiavad tõenäoliselt kasutamist) tarbijate või
professionaalide poolt. Üldise tooteohutuse direktiivi kohaldatakse kõigi
tarbijatele mõeldud toodete suhtes olenemata sellest, kas need on ühtlustatud
või mitte. See põhjustab ilmselgelt kattuvusi seoses ühtlustatud toodetega, mis
on mõeldud kasutamiseks või leiavad tõenäoliselt kasutamist tarbijate poolt.
Kehtiv süsteem püüab sellega toime tulla keerukate eriõigusaktide abil, ent
üldine arvamus on, et see lahendus on ebarahuldav.
Uue turujärelevalve määrusega loobutaks
tarbijatele ja professionaalidele suunatud toodete eristamisest turujärelevalve
eesmärgil. Samuti välditaks sellega ühtlustatud ja ühtlustamata toodete
eristamist, välja arvatud juhul, kui see on teatavate erisätete kohaldamisel
vältimatu. Kohaldatavad eeskirjad on kõigi toodete puhul võimalikult suures
ulatuses samad.
·
RAPEXi ja liidu hindamismenetluste ühitamine
Praegu kohaldatakse, sealjuures mõnikord
samaaegselt, kaht erinevat menetlust, millega liikmesriikidelt nõutakse, et nad
teataksid komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatavatest riigi tasandil
võetud turujärelevalvemeetmetest. See on eriti problemaatiline aspekt eespool
nimetatud kattuvate tootekategooriate puhul. Uue määrusega asendataks kaks
menetlust ühtse menetlusvooga, kus teatavad sündmused käivitavad üheainsa teate
teistele liikmesriikidele ja komisjonile (mis saadetakse kas end juba
õigustanud RAPEXi kiirhoiatussüsteemi või turujärelevalve info- ja
teavitussüsteemi kaudu vastavalt käesolevas määruses ette nähtud eristusele).
Juhuks, kui toodete
puhul, mille suhtes kohaldatakse liidu valdkondlikke ühtlustamisõigusakte,
tekivad liikmesriikide vahel erimeelsused selles, milliseid meetmeid keegi
neist võtma peaks, antakse ettepanekuga komisjonile volitused otsustada, kas
algse teate esitanud liikmesriigi võetud meetmed on mõistlikud, vajalikud ja
proportsionaalsed ning kas samasuguseid meetmeid peaksid ühtse turu huvides
võtma kõik liikmesriigid. Sel viisil saab turujärelevalve menetluse lõplikult
sulgeda. See ei laiene toodetele, mille suhtes ei kohaldata liidu valdkondlikke
ühtlustamisõigusakte, sest kõnealustes õigusaktides sätestatud toodete suhtes
kohaldatavate oluliste nõuete puudumisel ei saa sellist otsust teha.
Komisjonil on õigus võtta kiireloomulistes
olukordades vastu ajutisi või püsivaid meetmeid, mis nõuavad kogu ELis
järjepidevat tegevust tõsist ohtu kujutavate toodete vastu, kui üks või mitu
liikmesriiki ei saa selle ohuga üksinda rahuldavalt võidelda.
·
Õigusaktide kättesaadavamaks ja
kasutajasõbralikumaks muutmine
Lisaks sellele, et kehtivad turujärelevalve sätted
on hajutatud kolme ELi õigusaktide kihi (ja direktiivide korral ka riikide
rakendusmeetmete) vahel, ei põhine need ka sündmuste ajalisel järgnevusel − alates sellest,
kui turujärelevalveasutused teevad kindlaks toote, mis võib endast ohtu
kujutada, millele omakorda järgneb riskianalüüs, ettevõtjate kaasamine, riikide
ametiasutuste võetavad meetmed ja teiste liikmesriikide teavitamine, kuni
võimalike kõigi liikmesriikide poolt kogu liidus võetavate meetmeteni ja
vajaduse korral komisjonipoolse hindamiseni ja otsuse tegemiseni liidu
tasandil. Selle asemel peavad turujärelevalveasutused ja ettevõtjad ekslema
õigusaktide rägastikus, otsides sätteid, mis neid otseselt puudutavad.
Uues määruses sätestatakse kogu turujärelevalve
menetlus vastavalt toimingute ajalisele järgnevusele. Selles esitatakse
sündmuste ahel, kuhu on kaasatud asjaomased üldise õigluse aspekte käsitlevad
sätted, teabe avaldamine, teadete edastamine jne igas menetlusetapis. See
lähenemisviis parandab oluliselt õigusaktide kättesaadavust ja
kasutajasõbralikkust ning seega ka tulemuslikkust.
Õiguslik alus
Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklitel 33, 114 ja 207.
Subsidiaarsus
Turujärelevalve on tegevus, mida teostavad liidu
liikmesriikide ametiasutused. See ei muutu. Tõhususe tagamiseks peavad
turujärelevalve jõupingutused aga olema liidus ühtsed. Kui turujärelevalve on
liidu mõnedes osades „pehmem” kui teistes, tekivad nõrgad kohad, see aga
ohustab avalikku huvi ja loob ebavõrdsed kaubandustingimused. Lisaks sellele
tuleneb oht, mida tooted põhjustavad endast erinevatele avalikele huvidele,
mida liidu õigusaktidega kaitsta püütakse, suures osas toodetest, mis sisenevad
liitu kolmandatest riikidest. Kõigil liidu välispiiridel peab kogu nende
ulatuses toimima tõhus turujärelevalve.
Seda silmas pidades on vaja liidu õigusakti,
millega luuakse ühesugused kohustused seoses teostatava tegevuse, eraldatavate
ressursside ning turujärelevalveasutuste volituste ja ülesannetega. Samuti peab
olema ette nähtud turujärelevalvealase koostöö ja koordineerimise kohustus ning
tuleb luua mehhanismid ja vahendid, mis teevad selle võimalikuks ja seda
hõlbustavad. Ka karistusi, rahastamist ja aruandlust tuleb käsitleda liidu
tasandil.
Proportsionaalsus
Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe
kavandatud muudatused püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
Määrusega tehtavad muudatused ei pane ülemäärast koormust ega kulusid majandusharule,
eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ega ametiasutustele.
Paljud kehtivas õigusraamistikus tehtavad muudatused tehakse selle selguse ja
toimivuse parandamiseks, kehtestamata sealjuures uusi olulisi nõudeid, mis
tooksid kaasa kulusid. Muudatuse puhul, millel on mõju koormusele või kuludele,
näitas mõjuhinnang, et need kujutavad endast tuvastatud probleemidele kõige
proportsionaalsemat lahendust.
4.           MÕJU EELARVELE
Mõju eelarvele on juba kavandatud kehtivates või
esitatud programmides ja on kooskõlas komisjoni ettepanekuga uue mitmeaastase
finantsraamistiku kohta. Käesolevat algatust rahastatakse olemasolevate
vahendite ümberpaigutamise kaudu. Üksikasjad on esitatud käesolevale
ettepanekule lisatud finantsselgituses.
2013/0048 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
milles käsitletakse toodete turujärelevalvet
ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 1999/5/EÜ,
2000/9/EÜ, 2000/14/EÜ, 2001/95/EÜ, 2004/108/EÜ, 2006/42/EÜ, 2006/95/EÜ,
2007/23/EÜ, 2008/57/EÜ, 2009/48/EÜ, 2009/105/EÜ, 2009/142/EÜ ja 2011/65/EL ning
määrust (EL) nr 305/2011, määrust (EÜ) nr 764/2008 ja määrust (EÜ) nr 765/2008
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikleid 33, 114 ja 207,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[7],
olles konsulteerinud Euroopa
andmekaitseinspektoriga,
tegutsedes seadusandliku tavamenetluse
kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Selleks et tagada toodete
vaba liikumine liidus, tuleb tagada toodete vastavus nõuetele, millega nähakse
ette selliste avalike huvide kõrgetasemeline kaitse nagu inimeste tervis ja
ohutus üldiselt, töötervishoid ja -ohutus, tarbija- ja keskkonnakaitse ning
avalik julgeolek. Kõnealuste nõuete range
jõustamine on esmatähtis, et tagada selliste huvide kaitse ja luua tingimused
ausaks konkurentsiks liidu kaubaturul. Seepärast
tuleb kehtestada eeskirjad turujärelevalve ja kolmandatest riikidest liidu
turule sisenevate toodete kontrolli kohta.
(2)       Käesoleva määrusega hõlmatud
turujärelevalve ei tohiks olla suunatud üksnes tervise ja ohutuse kaitsele,
vaid seda peaks saama kohaldada ka selliste liidu õigusaktide täitmise
tagamiseks, mille eesmärk on kaitsta muid avalikke huvisid, näiteks
mõõtmistäpsuse, elektromagnetilise ühilduvuse ja energiatõhususe reguleerimise
abil.
(3)       Tuleb kehtestada
turujärelevalve eeskirjade ja põhimõtete üldraamistik, mis ei tohiks mõjutada
liidu õigusaktidega kehtestatud sisulisi eeskirju, mille eesmärk on kaitsta
avalikke huvisid nagu tervis, ohutus, tarbija- ja keskkonnakaitse, kuid mis
peaks nende eeskirjade toimimist edendama.
(4)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse
akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega,[8] on kehtestatud turujärelevalve
raamistik, et täiendada ja tugevdada liidu ühtlustamisõigusaktide kehtivaid
turujärelevalvet käsitlevaid sätteid ja nende sätete täitmise tagamist.
(5)       Liidu ühtlustamisõigusaktide
ühtlase ja järjepideva täitmise tagamiseks on määrusega (EÜ) nr 765/2008
kehtestatud liidu turujärelevalve raamistik, millega määratakse kindlaks
miinimumnõuded, mis lähtuvad eesmärkidest, mida liikmesriigid peavad täitma, ja
halduskoostöö raamistik, mis hõlmab ka teabevahetust liikmesriikide vahel.
(6)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
3. detsembri 2001. aasta direktiiviga 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse kohta)[9] on kehtestatud eeskirjad
tarbijatele mõeldud või tarbijate poolt tõenäoliselt kasutatavate kaupade
ohutuse tagamiseks. Määrusega (EÜ) nr 765/2008
säilitati turujärelevalveasutuste jaoks võimalus võtta direktiiviga ette nähtud
üksikasjalikumaid meetmeid.
(7)       Euroopa Parlamendi 8. märtsi
2011. aasta resolutsioonis üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamise ning
turujärelevalve kohta[10]
märgitakse, et ainult ühe ühtse määrusega on võimalik tagada ühtne
turujärelevalvesüsteem kõigi toodete jaoks, ja kutsutakse komisjoni üles
kehtestama üheainsa õigusaktiga, mis hõlmab nii direktiivi 2001/95/EÜ kui ka
määrust (EÜ) nr 765/2008, ühtset turujärelevalvesüsteemi kõigi toodete jaoks.
(8)       Seepärast tuleks käesoleva
määrusega koondada määruse 765/2008, direktiivi 2001/95/EÜ ja mitmete
valdkondlike, turujärelevalvet käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide sätted
ühte õigusakti, mis hõlmab nii liidu õigusaktidega ühtlustatud kui ka
ühtlustamata valdkondadesse kuuluvaid tooteid, olenemata sellest, kas tooted on
tarbijatele või professionaalsetele kasutajatele mõeldud või nende poolt
tõenäoliselt kasutatavad.
(9)       Toodete ja toiduahela
etappide suhtes kohaldatavate liidu õigusaktidega ning eelkõige Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 882/2004
(ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide
ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise
kontrollimise tagamiseks),[11]
on ette nähtud terviklik raamistik ametliku kontrolli ja muude ametlike
meetmete kohta, mille eesmärk on kontrollida vastavust sööda- ja toidualastele
õigusnormidele ning loomatervishoidu, loomade heaolu, geneetiliselt muundatud
organisme, taimetervist, taimede paljundusmaterjali, taimekaitsevahendeid ja
pestitsiide käsitlevatele eeskirjadele. Seepärast tuleks need valdkonnad
käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta.
(10)     Ravimeid, meditsiiniseadmeid,
meditsiinilisi in vitro diagnostikaseadmeid ja inimpäritoluga aineid
käsitlevate liidu õigusaktidega on ette nähtud erisätted turustamisjärgse
ohutuse tagamiseks eelkõige valdkondlike valvsus- ja turujärelevalvesüsteemide
abil. Seepärast tuleks ka kõnealused tooted käesoleva määruse reguleerimisalast
välja jätta, välja arvatud liidu turule sisenevate toodete kontrolli käsitlevad
sätted, mida tuleks kohaldada sel määral, mil asjaomaste liidu õigusaktidega ei
ole ette nähtud konkreetseid eeskirju piirikontrolli korraldamise kohta.
(11)     Euroopa parlamendi ja nõukogu
16. juuni 2010. aasta direktiivi 2010/35/EL transporditavate surveseadmete
kohta[12]
kohaldatakse mitte ainult uute transporditavate surveseadmete suhtes eesmärgiga
teha need turul kättesaadavaks, vaid ka teatavate muude transporditavate
surveseadmete suhtes, et teha neile regulaarset, vahe- ja erakorralist
kontrolli ja et neid kasutada. Sellega nähakse ette konkreetne pii-märk ning
liidu kaitsemenetlus ja erikord, mida kohaldatakse transporditavate surveseadmete
suhtes, mis kujutavad ohtu riiklikul tasandil, nõuetele vastavate
transporditavate surveseadmete suhtes, mis kujutavad ohtu tervisele ja
ohutusele, ja vormilise mittevastavuse korral. Seepärast ei tuleks käesoleva
määruse sätteid, mis käsitlevad toodete kontrollimist liidus, kohaldada
direktiiviga 2010/35/EL hõlmatud transporditavate surveseadmete suhtes.
(12)     Käesoleva määrusega tuleks
kehtestada terviklik liidu turujärelevalve raamistik. Selles tuleks kindlaks
määrata reguleerimisalasse kuuluvad ja sellest välja jäävad tooted, kehtestada
liikmesriikidele kohustus korraldada ja teostada turujärelevalvet, näha ette,
et liikmesriigid määravad turujärelevalveasutuse ning määravad kindlaks selle
õigused ja kohustused, ja näha ette, et liikmesriigid vastutavad üldiste ja
valdkondlike turujärelevalveprogrammide koostamise eest.
(13)     Mõni liidu ühtlustamisõigusakt
sisaldab turujärelevalvet käsitlevaid sätteid ja kaitseklausleid. Need võivad põhineda Euroopa Parlamendi ja nõukogu
9. juuli 2008. aasta otsuse nr 768/2008/EÜ (toodete turustamise ühise
raamistiku kohta)[13]
erisätetel turujärelevalve ja kaitseklauslite kohta. Käesolev
määrus peaks sisaldama kõiki turujärelevalvealaseid sätteid, mida kohaldatakse
käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate toodete suhtes. Seepärast peaks käesolev määrus hõlmama otsuse nr
768/2008/EÜ erisätteid turujärelevalve ja kaitseklauslite kohta. Liidu kehtivate ühtlustamisõigusaktide sätted, mis
on seotud turujärelevalve ja kaitseklauslitega ning mis on ette nähtud enne
otsuse nr 768/2008/EÜ vastuvõtmist või põhinevad kõnealuse otsuse erisätetel,
tuleks kõnealustest ühtlustamisõigusaktidest välja arvata, välja arvatud juhul,
kui on konkreetsed valdkondlikud põhjused nende säilitamiseks. Tuleks teha erandid kaitseklauslitest seoses
toodetega, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18.
detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide
registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), teatavate
abiseadmetega, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30.
novembri 2009. aasta direktiivi 2009/142/EÜ, teatavate surveseadmetega, mille
suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. mai 1997. aasta
direktiivi 97/23/EÜ, ja teatavate surveanumatega, mille suhtes kohaldatakse
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/105/EÜ.
(14)     Selleks et muuta kogu
turujärelevalvekord läbipaistvaks ning turujärelevalveasutuste ja ettevõtjate
jaoks kergesti järgitavaks, tuleks määrusega selgelt näha ette turujärelevalve
teostamise etapid, alates sellest, kui turujärelevalveasutused teevad kindlaks
toote, mis võib nende arvates kujutada ohtu, kuni ohu hindamiseni ja
parandusmeetmete võtmiseni ettevõtja poolt teatava tähtaja jooksul ning
meetmete võtmiseni turujärelevalveasutuste poolt kiireloomulistel juhtudel või
juhul, kui ettevõtja ei täida nõudeid.
(15)     Turujärelevalve peaks põhinema
tootega seotud ohu hindamisel, võttes arvesse kõiki asjakohaseid andmeid.
Toodet, mille suhtes kohaldatakse liidu ühtlustamisõigusakte, millega nähakse
ette teatavate avalike huvide kaitsega seotud olulised nõuded, tuleks käsitada
kõnealuste huvide seisukohast ohutuna, kui asjaomane toode vastab kõnealustele
olulistele nõuetele.
(16)     Toodet, mille suhtes
kohaldatakse liidu ühtlustamisõigusakte, millega ei ole ette nähtud olulisi
nõudeid, kuid mille eesmärk on tagada teatavate avalike huvide kaitse, tuleks
käsitada kõnealuste huvide seisukohast ohutuna, kui asjaomane toode vastab
kõnealustele õigusaktidele.
(17)     Toodet, mille suhtes ei
kohaldata liidu ühtlustamisõigusakte, kuid mis vastab inimeste tervist ja
ohutust käsitlevatele siseriiklikele eeskirjadele või Euroopa Liidu Teatajas
avaldatud Euroopa standarditele, tuleks käsitada tervise ja ohutuse seisukohast
ohutuna.
(18)     Käesoleva määruse kohaldamisel
tuleks läbi viia ohu hindamine, et teha kindlaks tooted, mis võivad
negatiivselt mõjutada avalikke huvisid, mille kaitse on ette nähtud [määrusega
(EL) nr xxxx (milles käsitletakse tarbijatele mõeldud toodete ohutust)],
valdkondlike liidu ühtlustamisõigusaktidega ja muude liidu õigusaktidega, mis
käsitlevad käesoleva määrusega hõlmatud tooteid. Ohu
hindamisel tuleks võimaluse korral võtta arvesse andmeid ohu kohta, mis on
seoses asjaomase tootega juba realiseerunud. Arvesse
tuleks võtta ka kõiki meetmeid, mida asjaomane ettevõtja on ohu vähendamiseks
juba võtnud. Eelkõige tuleks võtta arvesse
tarbijate võimalikku haavatavust võrreldes professionaalsete kasutajatega,
samuti teatavate tarbijarühmade (nt lapsed, vanurid ja puudega inimesed)
suuremat haavatavust.
(19)     Nii uusi kui ka kasutatud
tooteid, mis pärinevad väljastpoolt liitu, võib turule lasta ainult pärast
nende vabasse ringlusse lubamist. Liidu välispiiridel tuleb tagada tõhus
kontroll, et peatada selliste toodete vabasse ringlusse lubamine, mis võivad
liidu turule laskmisel kujutada ohtu, kuni turujärelevalveasutused viivad läbi
hindamise ja teevad lõpliku otsuse.
(20)     Piisava kontrolli teostamise
kohustuse kehtestamine asutustele, kes vastutavad liidu turule sisenevate
toodete kontrolli eest, aitab seega muuta liidu tooteturu ohutumaks. Sellise
kontrolli tõhustamiseks tuleks edendada kõnealuste asutuste ja
turujärelevalveasutuste vahelist koostööd ja teabevahetust seoses ohtu
kujutavate toodetega.
(21)     Turujärelevalveasutustele
tuleks anda õigus tooted hävitada, muuta need kasutuskõlbmatuks või nõuda, et
asjaomane ettevõtja need hävitaks, kui asutused peavad seda vajalikuks ja
proportsionaalseks, tagamaks et sellised tooted ei kujuta enam ohtu.
(22)     Liidu turule sisenevate
toodete kontrolli eest vastutavad asutused ei tohiks käesoleva määruse alusel
peatada või keelata selliste toodete vabasse ringlusse lubamist, mida liitu
sisenevad isikud toovad füüsiliselt kaasa isiklikuks mitteäriliseks otstarbeks.
(23)     Tuleks tagada tõhus, kiire ja
täpne teabevahetus liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni vahel.
Seepärast tuleks selliseks teabevahetuseks ette näha tõhusad vahendid. Liidu
kiirhoiatus- ja teabevahetussüsteem (RAPEX) on toiminud tulemuslikult ja tõhusalt.
RAPEX võimaldab võtta kogu liidus meetmeid seoses toodetega, mis kujutavad ohtu
suuremal alal kui ühe liikmesriigi territoorium. Tarbetu dubleerimise
vältimiseks tuleks kõnealust süsteemi kasutada kõigi selliste käesoleva määruse
kohaste ohuteadete edastamiseks, mis on seotud ohtu kujutavate toodetega.
(24)     Ühtse ja kulutõhusa
turujärelevalve tagamiseks kogu liidus peaksid liikmesriigid korrapäraselt ja
üksikasjalikult arhiveerima ja jagama kogu asjakohast teavet siseriiklike
meetmete, sealhulgas käesoleva määruse kohaste teadete kohta, et luua terviklik
turujärelevalvealase teabe andmebaas. Komisjon
on loonud andmebaasi, mida nimetatakse turujärelevalve teabe- ja
sidesüsteemiks; see andmebaas on selleks otstarbeks sobiv ja seda tuleks seega
kasutada.
(25)     Liidu tooteturu suurust ja
sisepiiride puudumist arvesse võttes on esmatähtis, et liikmesriikide
turujärelevalveasutused sooviksid ja suudaksid omavahel tõhusalt koostööd teha
ning ühiseid toetusmeetmeid koordineerida. Seega tuleks ette näha vastastikuse
abi mehhanismid.
(26)     Selleks et hõlbustada
kolmandast riigist liidu turule sisenevate toodete turujärelevalvet, tuleks
käesoleva määrusega ette näha liikmesriikide turujärelevalveasutuste ja
kõnealuste riikide ametiasutuste vahelise koostöö raamistik.
(27)     Tuleks luua Euroopa
turujärelevalve foorum, kuhu kuuluvad turujärelevalveasutuste esindajad.
Foorumile peaksid olema kaasatud kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas kutse-
ja tarbijakaitseorganisatsioonid, et koguda turujärelevalve seisukohast asjakohast
teavet turujärelevalveprogrammide väljatöötamiseks, rakendamiseks ja
ajakohastamiseks.
(28)     Komisjon peaks andma
turujärelevalveasutuste koostöö edendamiseks toetust ja osalema foorumis.
Käesolevas määruses tuleks kindlaks määrata foorumi ülesanded. Foorumi
kohtumisi peaks korraldama täitevsekretariaat, kes aitaks ka muul viisil
foorumit selle ülesannete täitmisel.
(29)     Vajaduse korral tuleks luua
referentlaboratooriumid, et anda sõltumatut tehnilist eksperdinõu ja viia läbi
tootekatseid, mis on vajalikud turujärelevalve jaoks.
(30)     Käesolevas määruses tuleks
omavahel tasakaalustada läbipaistvus, s.t teabe avalikustamine võimalikult
suures mahus, ja konfidentsiaalsus, nt isikuandmete, ärisaladuse ja uurimise
kaitse eesmärgil vastavalt siseriiklikele konfidentsiaalsuseeskirjadele või
komisjoni puhul vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta
määrusele (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi,
nõukogu ja komisjoni dokumentidele[14]. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995.
aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja
selliste andmete vaba liikumise kohta[15]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr
45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse
institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[16] kohaldatakse käesoleva määruse
kontekstis.
(31)     Pädevate asutuste vahetatava
teabe suhtes tuleks kohaldada rangeimad konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse
hoidmise nõudeid ning tagada, et ei seata ohtu uurimist ega kahjustata
ettevõtjate mainet.
(32)     Liikmesriigid peaksid tagama
pädevate asutuste võetud meetmete suhtes pädevates kohtutes asjakohased
õiguskaitsevahendid.
(33)     Liikmesriigid peaksid
kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumiste eest kohaldatavate karistuste
kohta ja tagama nende rakendamise. Need
karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
(34)     Turujärelevalvet tuleks
vähemalt osaliselt rahastada ettevõtjate makstavate tasude abil, kui ettevõtjad
peavad turujärelevalveasutuste nõudel võtma parandusmeetmeid või kui kõnealused
asutused peavad ise meetmeid võtma.
(35)     Käesoleva määruse eesmärkide
saavutamiseks peaks liit aitama rahastada turujärelevalvepoliitika
rakendamiseks vajalikke meetmeid, nagu suuniste koostamine ja ajakohastamine,
eel- või abitegevus seoses liidu õigusaktide rakendamisega, tehnilise abi kavad
ja koostöö kolmandate riikidega, samuti poliitika edendamine liidu ja
rahvusvahelisel tasandil.
(36)     Liidu rahaline abi tuleks teha
kättesaadavaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta
määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve
suhtes kohaldatavaid finantseeskirju,[17]sõltuvalt
rahastatava tegevuse laadist, eelkõige Euroopa turujärelevalve foorumi
täitevsekretariaadile antavaks toetuseks.
(37)     Selleks et tagada käesoleva
määruse rakendamiseks ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda
rakendusvolitused siseriiklike meetmete suhtes, mida liikmesriigid peavad võtma
ja millest nad peavad teatama seoses toodetega, mille suhtes kohaldatakse liidu
ühtlustamisõigusakte, ja kehtestada eeskirjad liidu referentlaboratooriumide
loomiseks.
(38)     Selleks et tagada käesoleva
määruse rakendamiseks ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda
rakendusvolitused seoses teatavate tootekategooriate või sektorite puhul
teostatava kontrolli ühtsete tingimustega, sealhulgas kontrolli ulatuse ja
kontrollitava valimi piisavusega. Samuti
tuleks anda rakendusvolitused seoses ettevõtjate poolt turujärelevalveasutustele
teabe esitamise meetoditega ning ühtsete tingimustega, mille alusel määrata
kindlaks juhud, mil sellist teavet tuleb esitada. Samuti tuleks anda
rakendusvolitused seoses RAPEXi kaudu teabe vahetamise meetodite ja korraga
ning seoses ajutiste või alaliste turustuspiirangute kehtestamisega tõsist ohtu
kujutavate toode suhtes, määrates vajaduse korral kindlaks kontrollimeetmed,
mida liikmesriigid peavad nende rakendamiseks võtma juhul, kui muude liidu
õigusaktidega ei ole ette nähtud erikorda kõnealuse ohu vähendamiseks. Neid
volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL)
nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis
käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[18].
(39)     Kui tungivalt kiireloomulised
asjaolud seda nõuavad, peaks komisjon nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis
on seotud tõsist ohtu kujutavate toodete suhtes võetavate piiravate meetmetega,
võtma vastu rakendusaktid, mida kohaldatakse viivitamata.
(40)     Nõukogu 21. detsembri 1989.
aasta direktiivi 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide
õigusaktide ühtlustamise kohta),[19]
nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/15/EMÜ (tsiviilotstarbeliseks
kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate
sätete ühtlustamise kohta),[20]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. märtsi 1994. aasta direktiivi 94/9/EÜ
(plahvatusohtlikus keskkonnas kasutamiseks mõeldud masinaid ja kaitsesüsteeme
käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta),[21] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
16. juuni 1994. aasta direktiivi 94/25/EÜ (väikelaevu käsitlevate
liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta),[22] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
29. juuni 1995. aasta direktiivi 95/16/EÜ (lifte käsitlevate liikmesriikide
õigusaktide ühtlustamise kohta),[23]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. mai 1997. aasta direktiivi 97/23/EÜ
(surveseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta),[24] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja
telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse
tunnustamise kohta),[25]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/9/EÜ (
reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta),[26]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/14/EÜ
(välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta käivate liikmesriikide
seaduste ühtlustamise kohta),[27]
direktiivi 2001/95/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta
direktiivi 2004/108/EÜ (mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste
liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist),[28]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/42/EÜ (mis
käsitleb masinaid),[29]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/95/EÜ
(teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate
liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta),[30] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
23. mai 2007. aasta direktiivi 2007/23/EÜ (pürotehniliste toodete turule
laskmise kohta),[31]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/57/EÜ
(ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta),[32] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta),[33] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/105/EÜ (lihtsate surveanumate kohta),[34] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/142/EÜ (küttegaasiseadmete kohta),[35] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL (teatavate ohtlike ainete
kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes),[36] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
9. märtsi 2011. aasta määruse (EL) nr 305/2011 (millega sätestatakse
ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused)[37]
ja määruse (EÜ) nr 765/2008 turujärelevalvealased sätted kattuvad käesoleva
määruse sätetega. Seepärast tuleks need sätted välja jätta. Vastavalt tuleks
muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr
764/2008, milles sätestatakse menetlused seoses teatavate riiklike tehniliste
eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate
toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 3052/95/EÜ[38].
(41)     Kuna käesoleva määruse
eesmärki – tagada, et turul olevad, liidu õigusaktidega hõlmatud tooted
vastavad nõuetele, millega nähakse ette tervise ja ohutuse ja muude avalike
huvide kõrgetasemelise kaitse, ning kindlustada samas siseturu toimimine,
kehtestades selleks liidus ühtse turujärelevalve raamistiku – ei suuda
liikmesriigid piisavalt saavutada, kuna selleks on vaja kõigi liikmesriikide
pädevate asutuste väga kõrgetasemelist koostööd ja ühtset tegutsemist, ning
eesmärgi ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib
liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud
subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse
põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks
vajalikust kaugemale.
(42)     Käesoleva määrusega järgitakse
põhiõigusi ja eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid,
eelkõige üritatakse määrusega täielikult järgida kohustust tagada
kõrgetasemelise inimeste tervise kaitse ja tarbijakaitse, samuti
ettevõtlusvabadus ja õigus omandile,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse raamistik,
mille kohaselt kontrollitakse toodete vastavust nõuetele, mille eesmärk on
tagada inimeste tervise ja üldise ohutuse, töötervishoiu ja -ohutuse,
tarbijakaitse, keskkonna, avaliku julgeoleku ja muude avalike huvide
kõrgetasemeline kaitse.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1.           Käesoleva määruse I, II, III,
V ja VI peatükki kohaldatakse kõigi määrusega (EL) nr […milles käsitletakse
tarbijatele mõeldud toodete ohutust] või liidu ühtlustamisõigusaktidega
hõlmatud toodete suhtes, sealhulgas tootja enda tarbeks koostatud või toodetud
toodete suhtes, sel määral, mil liidu ühtlustamisõigusaktid ei sisalda sama
eesmärgiga erisätteid.
2.           I ja IV peatükki ning
artiklit 23 kohaldatakse kõigi toodete suhtes, mis on hõlmatud liidu
õigusaktidega, sel määral, mil muud liidu õigusaktid ei sisalda erisätteid, mis
käsitlevad välispiiri kontrolli korraldamist või välispiiri kontrolli eest
vastutavate ametiasutuste vahelist koostööd.
3.           II, III, V ja VI peatükki ei
kohaldata järgmiste toodete suhtes:
(a)
inimtervishoius kasutatavad ravimid või
veterinaarravimid;
(b)
meditsiiniseadmed ja meditsiinilised in vitro
diagnostikaseadmed;
(c)
inimpäritoluga veri, koed, rakud, organid ja muud
ained.
4.           Käesoleva määruse III
peatükki ei kohaldata direktiiviga 2010/35/EL hõlmatud transporditavate
surveseadmete suhtes.
5.           Käesoleva määruse artikleid
11 ja 18 ei kohaldata järgmiste toodete suhtes:
(a)
tooted, mille suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr
1907/2006;
(b)
direktiivi 2009/142/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis b
määratletud abiseadmed;
(c)
surveseadmed, mille suhtes kohaldatakse direktiivi
97/23/EÜ artikli 3 lõike 3 sätteid;
(d)
lihtsad surveanumad, mille suhtes kohaldatakse
direktiivi 2009/105/EÜ artikli 3 lõike 2 sätteid.
6.           Käesolevat määrust ei
kohaldata valdkondades, mida reguleeritakse liidu õigusaktidega, mis käsitlevad
ametlikku kontrolli ja muid meetmeid, mille eesmärk on kontrollida vastavust
järgmistele eeskirjadele:
(a)
eeskirjad, mis käsitlevad toitu ja toiduohutust
kõigis tootmisetappides, toidu töötlemist ja turustamist, sealhulgas eeskirjad,
mille eesmärk on tagada õiglased kauplemistavad ja kaitsta tarbijate huvisid ja
teavet;
(a)
eeskirjad toiduga kokku puutuvate materjalide ja
esemete tootmise ja kasutamise kohta;
(b)
eeskirjad geneetiliselt muundatud organismide
tahtliku keskkonda viimise kohta;
(c)
eeskirjad, mis käsitlevad sööta ja söödaohutust
kõigis tootmisetappides, sööda töötlemist, turustamist ja kasutamist,
sealhulgas eeskirjad, mille eesmärk on tagada õiglased kauplemistavad ja
kaitsta tarbijate huvisid ja teavet;
(d)
eeskirjad, millega nähakse ette
loomatervishoiunõuded;
(e)
eeskirjad, mille eesmärk on ära hoida ja vähendada
loomsetest kõrvalsaadustest ja nendest saadud toodetest tulenevaid ohte
inimeste või loomade tervisele;
(f)
eeskirjad, millega kehtestatakse loomakaitsenõuded;
(g)
eeskirjad taimekahjurivastaste kaitsemeetmete
kohta;
(h)
eeskirjad, mis käsitlevad taimepaljundusmaterjali
tootmist turule laskmise eesmärgil ja taimepaljundusmaterjali turule laskmist;
(i)
eeskirjad, millega nähakse ette
taimekaitsevahendite turule laskmise ja kasutamise ning pestitsiidide
jätkusuutliku kasutamise nõuded;
(j)
eeskirjad mahepõllumajandusliku tootmise ning
mahetoodete märgistamise kohta;
(k)
eeskirjad kaitstud päritolunimetuse, kaitstud
geograafilise tähise ja garanteeritud traditsioonilise toote kasutamise ja
märgistamise kohta.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
(1)
„toode” – tootmisprotsessi käigus saadud toode;
(2)
„turul kättesaadavaks tegemine” – toote pakkumine
tasu eest või tasuta liidu turul äritegevuse käigus kas toote levitamiseks,
tarbimiseks või kasutamiseks;
(3)
„turule laskmine” – toote esmakordne liidu turul
kättesaadavaks tegemine;
(4)
„tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes
valmistab toote või laseb toote projekteerida või valmistada ja kes turustab
seda toodet oma nime või kaubamärgi all;
(5)
„volitatud esindaja” – liidus asuv füüsiline või
juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema
nimel seoses kindlaksmääratud ülesannetega;
(6)
„importija” – liidus asuv füüsiline või juriidiline
isik, kes laseb liidu turule kolmandast riigist toodud toote;
(7)
„levitaja” – tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline
isik, kes ei ole tootja ega importija ja kes teeb toote turul kättesaadavaks;
(8)
„ettevõtjad” – tootja, volitatud esindaja,
importija ja turustaja;
(9)
„vastavushindamine” – määruses (EÜ) nr 765/2008
määratletud vastavushindamine;
(10)
„vastavushindamisasutus” – määruses (EÜ) nr
765/2008 määratletud vastavushindamisasutus;
(11)
„turujärelevalve” – ametiasutuste tegevus ja
meetmed, millega tagatakse, et tooted ei ohusta tervist, ohutust või muid
avaliku huvi kaitsega seotud aspekte ning juhul, kui tooted kuuluvad liidu
ühtlustamisõigusaktide reguleerimisalasse, vastavad kõnealustes õigusaktidega
kehtestatud nõuetele;
(12)
„turujärelevalveasutus” – liikmesriigi ametiasutus,
mis vastutab turujärelevalve eest liikmesriigi territooriumil;
(13)
„ohtu kujutav toode” – toode, millel võib olla
kahjulik mõju inimeste tervisele ja ohutusele üldiselt, töötervishoiule ja
-ohutusele, tarbijakaitsele, keskkonnale ja avalikule julgeolekule, samuti
muudele avalikele huvidele määral, mis läheb kaugemale sellest, mida peetakse
mõistlikuks ja vastuvõetavaks asjaomase toote tavapärastes ja põhjendatult
eeldatavate kasutustingimuste põhjal, sealhulgas toote kasutusaja ja vajaduse
korral kasutuselevõtmis-, paigaldamis- ja hooldusnõuete põhjal;
(14)
„tõsist ohtu kujutav toode” – toode, mis kujutab
endast tõsist ohtu, mis nõuab kiiret sekkumist ja järelmeetmeid, kaasa arvatud
juhul, kui mõju ei pruugi olla vahetu;
(15)
„tagasinõudmine” – meede, mille eesmärk on võtta
turult tagasi toode, mis on seal juba lõpptarbijale kättesaadavaks tehtud;
(16)
„kõrvaldamine” – meede, mille eesmärk on vältida
tarneahelas oleva toote kättesaadavaks tegemist turul;
(17)
„vabasse ringlusse lubamine” – nõukogu määruse
(EMÜ) nr 2913/92[39]
artikliga 79 ette nähtud menetlus;
(18)
„liidu ühtlustamisõigusakt” – liidu õigusakt,
millega ühtlustatakse toodete turustamise tingimusi;
(19)
„Euroopa standard” – Euroopa standard, nagu on
määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012[40] artikli 2 lõike 1
punktis b;
(20)
„ühtlustatud standard” – määruse (EL) nr 1025/2012
artikli 2 lõike 1 punktis c määratletud harmoneeritud standard;
II PEATÜKK
Liidu
turujärelevalve raamistik
Artikkel 4
Turujärelevalve kohustus
1.           Liikmesriigid teostavad
turujärelevalvet käesoleva määrusega hõlmatud toodete üle.
2.           Turujärelevalvet
korraldatakse ja teostatakse kooskõlas käesoleva määrusega, eesmärgiga tagada,
et liidu turul ei müüdaks ohtu kujutavaid tooteid, ja kui selliseid tooteid
müüakse, võetaks tulemuslikke meetmeid tootest tuleneva ohu kõrvaldamiseks.
3.           Liikmesriigid teostavad
seiret turujärelevalvemeetmete rakendamise ja välispiiride kontrolli üle ning
koostavad komisjonile igal aastal aruande nimetatud meetmete ja kontrolli
kohta. Aruandes esitatav teave hõlmab teostatud kontrollide arvu statistikat,
mis tehakse teatavaks kõigile liikmesriikidele. Liikmesriigid võivad koostada
tulemuste kokkuvõtte ja selle avalikustada.
4.           Lõike 3 kohaselt läbiviidava
turujärelevalve meetmete seire ja hindamise tulemused tehakse üldsusele
kättesaadavaks elektrooniliselt, ja kui asjakohane, siis ka muude vahenditega.
Artikkel 5
Turujärelevalveasutused
1.           Iga liikmesriik loob või
määrab turujärelevalveasutused ja määrab kindlaks nende kohustused, volitused
ja koosseisu.
2.           Turujärelevalveasutustele
antakse nende ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajalikud volitused,
inimressursid ja materiaalsed vahendid.
3.           Iga liikmesriik loob
asjakohased mehhanismid tagamaks, et tema loodud või määratud
turujärelevalveasutused jagaksid teavet, teeksid koostööd ja kooskõlastaksid
oma tegevust nii omavahel kui ka ametiasutustega, kes vastutavad toodete
kontrolli eest liidu välispiiridel.
4.           Iga liikmesriik annab
komisjonile teada oma turujärelevalveasutused ja nende pädevusvaldkonnad ning
vajalikud kontaktandmed; komisjon edastab selle teabe muudele liikmesriikidele
ja avaldab turujärelevalveasutuste nimekirja.
5.           Liikmesriigid annavad
üldsusele teada riiklike turujärelevalveasutuste olemasolust ning teevad
teatavaks nende kohustused ja nimed, samuti nendega ühendust võtmise
võimalused.
Artikkel 6
Turujärelevalveasutuste üldised
kohustused
1.           Turujärelevalveasutused
korraldavad piisavas ulatuses, piisava sagedusega ja piisava valimi alusel
asjakohaseid tooteomaduste kontrollimisi dokumentide kontrollimise ja vajadusel
füüsilise või laboratoorse kontrolli vormis. Nad registreerivad nimetatud kontrollimised
artiklis 21 osutatud turujärelevalve info- ja teavitussüsteemis.
Käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud
eesmärkidega seotud teadaoleva või kujuneva ohu puhul, mis tuleneb konkreetsest
tootest või tootekategooriast, võib komisjon võtta vastu rakendusakte, et luua
ühetaolised tingimused selle konkreetse toote või tootekategooria ning
teadaoleva või kujuneva ohu olemuse kontrollimiseks ühe või mitme
turujärelevalveasutuse poolt. Need tingimused võivad hõlmata eeskirju, mille
alusel ajutiselt suurendatakse teostatavate kontrollide ulatust ja sagedust
ning kontrollitavat valimit. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 32 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
2.           Kui see on asjakohane,
hoiatavad turujärelevalveasutused nende territooriumidel elavaid tarbijaid
piisavalt vara toodete eest, mille kohta on kindlaks tehtud, et need kujutavad
ohtu.
Nad teevad koostööd ettevõtjatega, et vältida või
vähendada kõnealuste ettevõtjate poolt kättesaadavaks tehtud toodetest
tulenevat ohtu. Selleks stimuleerivad ja edendavad nad ettevõtjate
vabatahtlikku tegevust, sealhulgas kujundades ja järgides vajaduse korral häid
toimimistavasid.
3.           Turujärelevalveasutused
täidavad oma kohustusi käesoleva määruse alusel sõltumatult, erapooletult ja
eelistusteta; nad kasutavad oma volitusi ettevõtjate suhtes kooskõlas
proportsionaalsuspõhimõttega.
4.           Kui see on nende ülesannete
täitmiseks vajalik ja õigustatud, võivad turujärelevalveasutused siseneda
ettevõtjate ruumidesse ja võtta vajalikke tootenäidiseid.
5.           Turujärelevalveasutused:
(a)
annavad tarbijaile ja muudele huvitatud isikutele
võimaluse esitada kaebusi toote ohutuse, turujärelevalvemeetmete ja toodetest
tulenevate ohtude kohta ning käsitlevad neid kaebusi nõuetekohaselt;
(b)
kontrollivad, kas parandusmeede on võetud;
(c)
hoiavad end kursis tooteohutusega seotud teaduslike
ja tehniliste teadmiste arenguga.
6.           Et turujärelevalveasutustel
oleks võimalik oma ülesandeid täita, kehtestatakse asjakohased menetlused ja
antakse neist üldsusele teada.
7.           Piiramata siseriikliku õiguse
kohaldamist konfidentsiaalsuse valdkonnas, tagatakse turujärelevalveasutuste
poolt kogutavate ja võrreldavate andmete konfidentsiaalsuse kaitse. Riiklike
turujärelevalveasutuste vahel ning nende ja komisjoni vahel vahetatav
konfidentsiaalne teave jääb konfidentsiaalseks, v.a juhul, kui andmete allikaks
olev ametiasutus nõustub selle avalikustamisega.
8.           Konfidentsiaalsuse kaitse ei
tohi takistada teabe edastamist turujärelevalveasutustele, kui see on vajalik
tõhusa järelevalve tagamiseks.
Artikkel 7
Turujärelevalveprogrammid
1.           Iga liikmesriik koostab
üldise turujärelevalveprogrammi ning vaatab selle vähemalt iga nelja aasta
järel läbi ja täiendab vajaduse korral. Programm hõlmab turujärelevalve
korraldust ja sellega seotud meetmeid ning võtab liidu ühtlustamisõigusaktide
ja määruse (EL) nr […/…] [milles käsitletakse tarbijatele mõeldud kaupade
ohutust] kohaldamisel arvesse ettevõtluse vajadusi üldiselt ning eelkõige
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate omi ning selles pakutakse juhiseid ja
abi. See peab sisaldama järgmist:
(a)
artikli 5 lõike 1 alusel määratud ametiasutuste
valdkondlikku ja geograafilist pädevust;
(a)
ametiasutustele eraldatud rahalisi vahendeid,
personali, tehnilisi ja muid vahendeid;
(b)
erinevate ametiasutuste peamisi töövaldkondi;
(c)
erinevate ametiasutuste ja tolliasutuste
omavahelise koordineerimise mehhanisme;
(d)
ametiasutuste osalemist teabevahetuses vastavalt V
peatükile;
(e)
ametiasutuste osalemist valdkondlikus või
projektipõhises koostöös liidu tasandil;
(f)
vahendeid artikli 6 lõike 5 nõuete täitmiseks.
2.           Iga liikmesriik koostab
valdkondlikud programmid ning vaatab need igal aastal läbi ja vajaduse korral
täiendab neid. Need programmid hõlmavad kõiki valdkondi, milles ametiasutused
rakendavad turujärelevalve meetmeid.
3.           Üldised ja valdkondlikud
programmid ja nende täiendused tehakse teatavaks muudele liikmesriikidele ja
komisjonile ning need tehakse vastavalt artikli 6 lõikele 6 üldsusele
kättesaadavaks elektrooniliselt, ja kui asjakohane, siis ka muude vahenditega.
Artikkel 8
Ettevõtjate üldised kohustused
1.           Ettevõtjad ja vajaduse korral
vastavushindamisasutused esitavad turujärelevalveasutustele viimaste nõudmisel
kogu dokumentatsiooni ja teabe, mida nimetatud ametiasutused vajavad oma
ülesannete täitmiseks, keeles, mis on kõnealusele ametiasutusele kergesti
arusaadav.
2.           Ettevõtjad esitavad
turujärelevalveasutustele kogu vajaliku teabe, k.a sellise, mis võimaldab toote
täpset identifitseerimist ja hõlbustab selle jälgimist.
III PEATÜKK
Toodete
kontroll liidu piires
Artikkel 9
Ohtu kujutavad tooted
1.           Kui turujärelevalveasutustel
on artikli 6 lõikes 1 osutatud kontrolli käigus või tänu saadud teabele piisav
põhjus uskuda, et turule lastud või seal kättesaadavaks tehtud või teenuse
osutamise käigus kasutatav toode võib kujutada endast ohtu, peavad nad viima
läbi asjaomase toote riskihindamise, võttes arvesse artiklis 13 sätestatud
kaalutlusi ja kriteeriume.
Turujärelevalveasutused võtavad nõuetekohaselt
arvesse kõiki kergesti kättesaadavat katsetulemust ja riskihinnangut, mille on
toote suhtes läbi viinud või avaldanud ettevõtja või muu isik või ametiasutus,
k.a muude liikmesriikide ametiasutused.
2.           Liidu
ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud toodete puhul annab formaalne mittevastavus
õigusaktidele turujärelevalveasutustele piisava põhjuse uskuda, et toode võib
kujutada endast ohtu, kui:
(a)
sellele ei ole kinnitatud CE-märgist või muid
märgiseid, mida nõuavad liidu ühtlustamisõigusaktid, või see on kinnitatud
valesti;
(b)
ELi vastavusdeklaratsiooni, kui see on nõutav, ei
ole koostatud või see on koostatud valesti;
(c)
tehniline dokumentatsioon on poolik või puudub;
(d)
nõutav märgistus või kasutusjuhend on poolik või
puudub.
Hoolimata sellest, kas riskihinnang näitab, et
toode kujutab endast tõepoolest ohtu, nõuavad turujärelevalveasutused
ettevõtjalt formaalse mittevastavuse kõrvaldamist. Kui ettevõtja seda ei tee,
tagavad turujärelevalveasutused toote turult kõrvaldamise või tagasinõudmise.
3.           Piiramata artikli 10 lõike 4
kohaldamist, määravad turujärelevalveasutused juhul, kui nad leiavad, et toode
kujutab ohtu, viivitamatult kindlaks vajaliku parandusmeetme, mille ettevõtja
peab ettenähtud aja jooksul ohu kõrvaldamiseks võtma. Turujärelevalveasutused
võivad soovitada parandusmeetme või leppida selle kokku asjaomase ettevõtjaga.
Ettevõtja tagab, et kõikide tema poolt ELi turul
kättesaadavaks tehtud vastavate toodete suhtes võetakse kõik vajalikud
parandusmeetmed.
Ettevõtja esitab vastavalt artiklile 8
turujärelevalveasutusele kogu vajaliku teabe ja eelkõige:
(a)
tootest tuleneva ohu täieliku kirjelduse;
(b)
kõigi ohu kõrvaldamiseks võetud parandusmeetmete
kirjelduse.
Kui võimalik, identifitseerib
turujärelevalveasutus toote tootja või importija ning võtab meetmeid lisaks
levitajale ka selle ettevõtja suhtes.
4.           Parandusmeetmed, mida
ettevõtja peab võtma ohtu kujutava toote suhtes, võivad hõlmata järgmist:
(a)
juhul, kui toode on hõlmatud liidu
ühtlustamisõigusaktides või nende alusel sätestatud nõuetega, selliseid
meetmeid, mis on vajalikud toote vastavusseviimiseks nimetatud nõuetega;
(b)
juhul, kui toode võib kujutada endast ohtu üksnes
teatavatel tingimustel või teatavatele isikutele ja kui liidu
ühtlustamisõigusaktides selliseid ohte ei käsitleta:
i)        tootele sobivate, selgesõnaliste ja
kergesti mõistetavate hoiatuste kinnitamist tootega kaasneda võivate ohtude
kohta selle liikmesriigi ametlikus keeles / ametlikes keeltes, kelle turul
toode on kättesaadavaks tehtud;
ii)       eeltingimuste kehtestamist toote
turustamisele;
iii)      ohustatud isikute õigeaegset ja
asjakohases vormis hoiatamist ohu suhtes, kaasa arvatud erihoiatuste
avaldamine;
(c)
juhul, kui toode võib kujutada endast tõsist ohtu,
toote turulelaskmise või seal kättesaadavaks tegemise ajutist takistamist kuni
riskihinnangu teostamiseni;
(d)
juhul, kui toode kujutab endast tõsist ohtu:
i)        toote turulelaskmise või seal kättesaadavaks
tegemise takistamist;
ii)       toote turult kõrvaldamist või
tagasinõudmist ja üldsuse teavitamist asjaomasest ohust;
iii)      toote hävitamist või muul viisil
kasutuskõlbmatuks muutmist.
5.           Komisjon võib võtta vastu
rakendusakte, milles sätestatakse teabe esitamise üksikasjad lõike 3 kolmanda
lõigu kohaselt, tagades samal ajal süsteemi tulemuslikkuse ja nõuetekohase
toimimise. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 32 lõikes 2
osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 10
Turujärelevalveasutuste võetavad
meetmed
1.           Kui turujärelevalveasutustel
ei ole võimalik asjaomast ettevõtjat tuvastada või kui ettevõtja ei ole võtnud
ettenähtud aja jooksul artikli 9 lõike 3 kohaseid parandusmeetmeid, võtavad
turujärelevalveasutused kõik vajalikud meetmed tootega kaasneva ohu
kõrvaldamiseks.
2.           Lõike 1 kohaldamiseks võivad
turujärelevalveasutused vastavalt olukorrale kohustada asjaomaseid ettevõtjaid
võtma mh mis tahes parandusmeetmeid, millele on osutatud artikli 9
lõikes 4, või võtta selliseid meetmeid ise.
Turujärelevalveasutused võivad ohtu kujutavad
tooted hävitada või muul viisil kasutuskõlbmatuks muuta, kui nad loevad seda
vajalikuks ja proportsionaalseks. Nad võivad nõuda asjaomaselt ettevõtjalt
sellise meetme kulude katmist.
Esimene lõik ei takista liikmesriike lubamast
turujärelevalveasutustel võtta muid, täiendavaid meetmeid.
3.           Enne lõike 1 alusel meetmete
võtmist ettevõtja suhtes, kes ei ole võtnud vajalikke parandusmeetmeid, annavad
turujärelevalveasutused talle vähemalt 10 päeva, et saada ära kuulatud.
4.           Kui turujärelevalveasutused
on seisukohal, et toode kujutab endast tõsist ohtu, võtavad nad kõik vajalikud
meetmed ning nad võivad seda teha ilma, et nõuaksid esmalt ettevõtjalt
parandusmeetmete võtmist vastavalt artikli 9 lõikele 3, ja andmata ettevõtjale
enne võimalust saada ära kuulatud. Sellistel juhtudel kuulatakse ettevõtja ära
niipea, kui see on mõislikult teostatav.
5.           Kõigi lõigete 1 või 4
kohaselt võetavate meetmete puhul:
(a)
teavitatakse ettevõtjat neist viivitamatult ja
antakse talle teavet võimalike parandusmeetmete kohta, mida asjaomase
liikmesriigi õigus võimaldab;
(a)
sedastatakse täpsed põhjused, millel need
rajanevad;
(b)
lõpetatakse need viivitamatult, kui ettevõtja on
näidanud, et on võtnud nõutud meetmed.
Esimese lõigu punkti a kohaldamisel juhul, kui
ettevõtja, keda on meetmest teavitatud, ei ole asjaomane ettevõtja,
teavitatakse meetmest liidus asuvat tootjat või importijat, kui viimane on
turujärelevalveasutusele teada.
6.           Et kaitsta toodete kasutajate
huve liidus, avaldavad turujärelevalveasutused selleks ettenähtud veebisaidil
nii täielikus ulatuses, kui vajalik, teabe toote identiteedi, ohu olemuse ning
meetmete kohta, mis on võetud selle ennetamiseks, vähendamiseks või
kõrvaldamiseks. Seda teavet ei avaldata juhul, kui konfidentsiaalsuse
säilitamine on hädavajalik ärisaladuse hoidmiseks, isikuandmete kaitseks
vastavalt liikmesriikide või liidu õigusele või seire- ja uurimismeetmetele
vastutöötamise vältimiseks.
7.           Kõigi lõike 1 või 4 kohaselt
võetavate meetmete puhul võib kohaldada õiguskaitsevahendeid, k.a pöörduda
pädeva riikliku kohtu poole.
8.           Kui turujärelevalveasutused
võtavad lõike 1 või 4 alusel meetmeid, võivad nad nõuda ettevõtjatelt lõive, et
katta osaliselt või täielikud oma tegevuse, sh riskihindamise käigus läbiviidavate
katsete kulud.
Artikkel 11
Liidus kontrollitavate ja
ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud toodete liidupoolne hindamine
1.           60 päeva jooksul pärast seda,
kui komisjon on teatanud liikmesriikidele vastavalt artikli 20 lõikele 4
meetmetest, mille algne teate esitanud liikmesriik on võtnud artikli 10 lõike 1
või 4 alusel, võivad liikmesriigid esitada vastuväiteid neile meetmetele, kui
need on seotud liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud tootega. Liikmesriik
esitab vastuväite põhjused, kõik erinevused hinnangus, mille ta on andnud
tootest tulenevale ohule ning kõik eriasjaolud ja kogu täiendava teabe, mis on
seotud kõnealuse tootega.
2.           Kui liikmesriigid ei esita
lõike 1 alusel ühtki vastuväidet ja komisjon ei arva, et riiklikud meetmed on
vastuolus liidu õigusega, loetakse algse teate esitanud liikmesriigi poolt
võetud meetmed õigustatuks ja iga liikmesriik tagab viivitamatu piiravate
meetmete võtmise asjaomase toote suhtes.
3.           Kui mõni liikmesriik on lõike
1 alusel esitanud vastuväite või kui komisjon on seisukohal, et riiklikud
meetmed võivad olla vastuolus liidu õigusega, alustab komisjon viivitamatult
konsultatsioone asjaomas(t)e ettevõtja(te)ga ja hindab riiklikke meetmeid,
võttes arvesse kõiki teaduslikke või tehnilisi tõendeid.
4.           Lõike 3 alusel läbi viidud
hindamise alusel võib komisjon teha rakendusaktiga otsuse, kas riiklikud
meetmed on õigustatud ja kas kõik liikmesriigid, kes ei ole veel samalaadseid
meetmeid võtnud, peaksid seda tegema. Sellisel juhul adresseerib komisjon
otsuse asjaomastele liikmesriikidele ja ettevõtjale või ettevõtjatele.
5.           Kui komisjon otsustab, et
riiklikud meetmed on õigustatud, võtavad kõik liikmesriigid viivitamatult
piiravad meetmed. Kui ta otsustab, et riiklikud meetmed ei ole õigustatud,
tühistab algne teate esitanud liikmesriik ja iga liikmesriik, kes on samalaadse
meetme võtnud, võetud meetme ja vastavalt artiklile 20 kiire teabevahetuse
süsteemi kaudu saadetud teate.
6.           Kui riiklik meede loetakse
õigustatuks ja toode liidu ühtlustamisõigusaktidele mittevastavaks puuduste
tõttu asjaomastes ühtlustatud standardites, teatab komisjon sellest asjaomasele
Euroopa standardiorganisatsioonile ja võib esitada vastavasisulise nõude
vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 artiklile 11.
Artikkel 12
Liidu meetmed tõsist ohtu kujutavate
toodete vastu
1.           Kui on ilmne, et toode või
konkreetne tootekategooria või -rühm kujutab endast ohtu selle kasutamisel
ettenähtud otstarbel või põhjendatult prognoositavatel tingimustel, võib
komisjon võtta rakendusaktidega mis tahes asjakohaseid meetmeid, sõltuvalt
olukorra tõsidusest, k.a meetmed selliste toodete turulelaskmise või turul
kättesaadavaks tegemise keelamiseks, peatamiseks, piiramiseks või
eritingimustele allutamiseks, et tagada avalike huvide kaitse kõrge tase,
eeldusel, et asjaomas(t)e liikmesriigi/liikmesriikide võetud meetmete või mis
tahes muu liidu õiguse kohase menetlusega ei ole võimalik ohtu rahuldavalt
ohjeldada. Komisjon võib nende rakendusaktidega sätestada sobivad
kontrollimeetmed, mida liikmesriigid peavad nende aktide tulemusliku rakendamise tagamiseks võtma.
Esimeses lõigus nimetatud rakendusaktid võetakse
vastu kooskõlas artikli 32 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva
kiireloomulisuse tõttu, mis on seotud inimeste tervise ja ohutusega üldiselt,
töötervishoiu ja -ohutusega, tarbijakaitse, keskkonna ja avaliku julgeoleku ja
muude avalikele huvidega, võtab komisjon vastavalt artikli 32 lõikes 3 osutatud
menetlusele vastu rakendusaktid, mida kohaldatakse viivitamata.
2.           Toodete ja ohtude puhul,
mille suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1907/2006, kehtib käesoleva artikli 1
lõike kohaselt tehtud komisjoni otsus kuni kaks aastat ja seda saab pikendada
veel kuni kaheks aastaks. Selline otsus ei piira nimetatud määruses sätestatud
menetluste rakendamist.
3.           Keelatud on eksportida
liidust tooteid, mille turulelaskmine või turul kättesaadavaks tegemine liidus
on keelatud lõike 1 kohaselt võetud meetmega, v.a juhul, kui meede
selgesõnaliselt lubab toodet eksportida.
4.           Iga liikmesriik võib esitada
komisjonile põhjendatud taotluse lõikes 1 osutatud meetme võtmise vajaduse
läbivaatamise kohta.
Artikkel 13
Riskihindamine
1.           Riskihindamine põhineb
kättesaadavatel teaduslikel või tehnilistel tõenditel.
Toodete puhul, mille suhtes kohaldatakse määrust
(EÜ) nr 1907/2006, viiakse riskihindamine läbi vastavalt vajadusele kooskõlas
nimetatud määruse I lisa asjakohaste osadega.
2.           Turujärelevalveasutused
võtavad riskihindamisel arvesse, millises ulatuses toode vastab:
(a)
toote suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on
sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides või põhinevad neil aktidel ja mis on
seotud käsitletava võimaliku ohuga, võttes täiel määral arvesse katsearuandeid
või sertifikaate, mis kinnitavad vastavust ja mille on välja andnud
vastavushindamisasutus;
(b)
liidu ühtlustamisõigusaktides sätestatud või neil
põhinevate nõuete puudumise korral erieeskirjadele, millega sellistele
toodetele sätestatakse tervisekaitse- ja ohutusnõuded selle liikmesriigi
õiguses, kus toode on tehtud turul kättesaadavaks, tingimusel, et sellised
eeskirjad on kooskõlas liidu õigusega;
(c)
kõigile liidu standarditele, mille viited on
avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.
3.           Vastavus lõike 2 punktides a,
b ja c osutatud kriteeriumidele annab aluse eeldada, et toode järgib piisavalt
neid avalikke huve, millega nimetatud kriteeriumid on seotud. See aga ei
takista turujärelevalveasutusi võtmast käesoleva määruse alusel meetmeid, kui
ilmneb uusi tõendeid, et toode kujutab ohtu hoolimata sellisest vastavusest.
4.           Asjaomaste avalike huvide
kaitse kõrgemate tasemete saavutamise võimalikkus ja muude, väiksemat ohtu
kujutavate toodete kättesaadavus ei ole põhjus toodet ohtu kujutavaks lugeda.
IV PEATÜKK
Liitu
saabuvate toodete kontroll
Artikkel 14
Kontrollimised ja ringlusse lubamise
peatamine
1.           Liikmesriikide
ametiasutustel, kes vastutavad toodete kontrolli eest liidu välispiiridel,
peavad olema nende ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajalikud volitused ja
vahendid. Nad viivad enne toodete vabasse ringlusse lubamist läbi asjakohased
dokumentaalsed ning vajaduse korral füüsilised ja laboratoorsed kontrollid.
2.           Kui liikmesriigis vastutab
turujärelevalve ja välispiiri kontrolli eest rohkem kui üks ametiasutus, teevad
need ametiasutused omavahel koostööd, vahetades oma ülesannetega seotud
asjakohast teavet.
3.           Vastavalt artiklile 17
peatavad välispiiri kontrolli eest vastutavad ametiasutused toote lubamise
liidu turul vabasse ringlusse, kui neil on lõikes 1 osutatud kontrolli
tulemusena põhjust uskuda, et toode võib kujutada ohtu.
Toodete puhul, mis peavad vabasse ringlusse
lubamisel vastama liidu ühtlustamisõigusaktidele, annab formaalne mittevastavus
nimetatud õigusaktidele liikmesriigi ametiasutustele piisava põhjuse uskuda, et
toode võib kujutada endast ohtu, kui:
(a)
tootega ei ole kaasas õigusaktidega nõutavat
dokumentatsiooni;
(b)
toode ei ole nimetatud õigusaktide kohaselt
märgistatud;
(c)
tootel on CE-märgis või muu liidu
ühtlustamisõigusaktidega nõutav märgis kinnitatud valel või eksitaval viisil.
4.           Välispiiri kontrolli eest
vastutavad ametiasutused teatavad igast lõike 3 alusel tehtud peatamisest
viivitamatult turujärelevalveasutustele.
5.           Kergriknevate kaupade korral
püüavad välispiiri kontrolli eest vastutavad ametiasutused võimaluste piires
tagada, et nõuded, mille nad võivad kehtestada kaupade ladustamisele või
kaupade veoks kasutatavate sõidukite parkimisele, ei satuks vastuollu
kõnealuste kaupade säilitamistingimustega.
6.           Kui välispiiri kontrolli eest
vastutavatel ametiasutustel on põhjust uskuda, et tooted, mida ei ole vabasse
ringlusse lubatud, kujutavad ohtu, edastavad nad kogu asjakohase teabe
lõppsihtkohaks oleva liikmesriigi välispiiri kontrolli eest vastutavatele
ametiasutustele.
Artikkel 15
Ringlusse lubamine
1.           Toode, mille ringlusse
lubamise on välispiiri kontrolli eest vastutavad ametiasutused artikli 14
kohaselt peatanud, lubatakse ringlusse juhul, kui turujärelevalveasutused ei
ole kolme tööpäeva jooksul alates ringlusselubamise peatamisest taotlenud
nimetatud ametiasutustelt peatamise jätkamist või kui neile on teatatud, et
toode ei kujuta ohtu, ning tingimusel, et kõik muud ringlusse lubamisega seotud
nõuded ja formaalsused on täidetud.
2.           Kui turujärelevalveasutused
järeldavad, et toode, mille ringlusse lubamine peatati formaalse mittevastavuse
tõttu vastavalt artikli 14 lõike 3 teisele lõigule, ei kujuta ohtu, peab
ettevõtja sellegipoolest formaalse mittevastavuse enne toote ringlusse lubamist
kõrvaldama.
3.           Vastavus liidu kõigi
ühtlustamisõigusaktide nõuetele, mida toote suhtes selle ringlusse lubamisel
kohaldatakse ja mis on seotud käsitletava võimaliku ohuga, võttes täiel määral
arvesse katsearuandeid või sertifikaate, mis kinnitavad vastavust ja mille on
välja andnud vastavushindamisasutus, annab turujärelevalveasutustele aluse
eeldada, et toode ei kujuta ohtu. Kuid see ei takista neid ametiasutusi andmast
välispiiri kontrolli eest vastutavatele ametiasutustele korraldust toodet
ringlusse mitte lasta juhul, kui on tõendeid, et vaatamata nimetatud
vastavusele kujutab toode tegelikult ohtu.
Artikkel 16
Ringlusse lubamisest keeldumine
1.           Kui turujärelevalveasutused
järeldavad, et toode kujutab ohtu, annavad nad välispiiri kontrolli eest
vastutavatele ametiasutustele korralduse toodet vabasse ringlusse mitte lubada
ja lisada tootega kaasas olevale faktuurarvele ja igale muule asjakohasele saatedokumendile
järgmise pealdise:
„Toode kujutab ohtu – vabasse ringlusse mitte
lubada – määrus (EL) nr XXX/XXXX”.
2.           Kui asjaomane toode
deklareeritakse seejärel mõneks muuks tolliprotseduuriks kui vabasse ringlusse
lubamine, lisatakse lõikes 1 nimetatud pealdis lõikes 1 sätestatud tingimustel
ka selle protseduuriga seotud dokumentidele, tingimusel, et
turujärelevalveasutustel ei ole vastuväiteid.
3.           Vastavalt olukorrale kas
turujärelevalveasutused või välispiiri kontrolli eest vastutavad ametiasutused
võivad ohtu kujutava toote hävitada või muul viisil kasutuskõlbmatuks muuta,
kui nad peavad seda vajalikuks ja proportsionaalseks. Sellise meetme kulud
katab isik, kes deklareeris toote vabasse ringlusse lubamiseks.
4.           Turujärelevalveasutused
annavad välispiiri kontrolli eest vastutavatele ametiasutustele teavet
tootekategooriate kohta, kus on tuvastatud oht vastavalt lõikele 1.
5.           Kõigi lõike 1 või 3 kohaselt
võetavate meetmete puhul võib kohaldada õiguskaitsevahendeid, k.a pöörduda
pädeva riikliku kohtu poole.
6.           Kui turujärelevalveasutused
võtavad lõike 1 alusel meetmeid, võivad nad nõuda lõive, et katta osaliselt või
täielikud oma tegevuse, sh riskihindamise käigus läbiviidava katsetamise kulud.

Artikkel 17
Isiklik import
1.           Kui toode saabub liitu
füüsilisest isikust omaniku valduses ja paistab põhjendatult olevat mõeldud
selle füüsilise isiku isiklikuks kasutamiseks, ei peatata selle
ringlusselubamist artikli 14 lõike 3 kohaselt, v.a juhul, kui toode võib
ohustada inimeste, loomade või taimede elu ja tervist.
2.           Toode loetakse selle liitu
toonud füüsilise isiku isiklikuks tarbimiseks mõelduks juhul, kui see on
juhuslikku laadi ja mõeldud kasutamiseks nimetatud füüsilise isiku või tema
pere poolt ning ei selle olemus ega kogus ei osuta ärilistele kavatsustele.
Artikkel 18
Liitu
saabuvate ja ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud toodete liidupoolne hindamine
1.           60 päeva jooksul pärast seda,
kui komisjon on artikli 20 lõike 4 kohaselt edastanud liikmesriikidele algse
teate esitanud liikmesriigi keeldumise lubada toode ringlusse, võivad
liikmesriigid esitada vastuväite keeldumisele, kui see on seotud liidu
ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud tootega. Liikmesriik esitab vastuväite
põhjused, kõik erinevused hinnangus, mille ta on andnud tootest tulenevale
ohule, ning kõik eriasjaolud ja kogu täiendava teabe, mis on seotud kõnealuse
tootega.
2.           Kui liikmesriigid ei esita
lõike 1 alusel ühtki vastuväidet ja komisjon ei arva, et riiklikud meetmed on
vastuolus liidu õigusega, loetakse algse teaten esitanud liikmesriigi keeldumine
õigustatuks ja iga liikmesriik tagab viivitamatu piiravate meetmete võtmise
asjaomase toote suhtes.
3.           Kui mõni liikmesriik on lõike
1 alusel esitanud vastuväite või kui komisjon on seisukohal, et keeldumine võib
olla vastuolus liidu õigusega, alustab komisjon viivitamatult konsultatsioone
asjaomas(t)e ettevõtja(te)ga ja hindab keeldumist, võttes arvesse kõiki
teaduslikke või tehnilisi tõendeid.
4.           Lõike 3 alusel läbi viidud
hindamise alusel võib komisjon teha rakendusaktiga otsuse, kas keeldumine on
õigustatud ja kas kõik liikmesriigid, kes ei ole veel samalaadseid meetmeid
võtnud, peaksid seda tegema. Sellisel juhul adresseerib komisjon otsuse
asjaomastele liikmesriikidele ja ettevõtjale või ettevõtjatele.
5.           Kui komisjon otsustab, et
keeldumine on õigustatud, võtavad kõik liikmesriigid viivitamatult piiravad
meetmed. Kui ta otsustab, et keeldumine ei ole õigustatud, tühistab algne teate
esitanud liikmesriik ja iga muu liikmesriik, kes on samalaadse meetme võtnud,
võetud meetme ja vastavalt artiklile 20 kiire teabevahetuse süsteemi (RAPEX)
kaudu saadetud teate.
6.           Kui keeldumine loetakse
õigustatuks ja toode liidu ühtlustamisõigusaktidele mittevastavaks puuduste
tõttu asjaomastes ühtlustatud standardites, teatab komisjon sellest asjaomasele
Euroopa standardiorganisatsioonile ja võib esitada vastavasisulise nõude
vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 artiklile 11.
V PEATÜKK
Teabevahetus
Artikkel 19
Liidu kiire teabevahetuse süsteem
RAPEX
1.           Komisjon haldab kiire
teabevahetuse süsteemi (RAPEX). Liikmesriigid kasutavad RAPEXit teabe
vahetamiseks toodete kohta, mis kujutavad ohtu käesoleva määruse tähenduses.
2.           Iga liikmesriik määrab ühe
RAPEXi kontaktpunkti.
3.           Komisjon võib
rakendusaktidega kehtestada RAPEXi kaudu teabe vahetamise üksikasjad ja
menetlused. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 32 lõikes 2
osutatud kontrollimenetlusega.
4.           RAPEXi tegevuses osalemine on
avatud kandidaatriikidele, kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele
organisatsioonidele kooskõlas liidu ja nende riikide või organisatsioonide
vahel sõlmitud lepingutega ja nende raames. Kõik sellised lepingud peavad olema
vastastikused ja sisaldama konfidentsiaalsussätteid, mis vastavad liidus
kehtivatele.
Artikkel 20
Ohtu kujutavatest toodetest teatamine
RAPEXi kaudu
1.           RAPEXi kontaktisik teatab
komisjonile viivitamatult:
(a)
kõigist parandusmeetmetest, mille ettevõtjad on
võtnud vastavalt artikli 9 lõikele 3;
(b)
kõigist meetmetest, mille turujärelevalveasutused
on võtnud vastavalt artikli 10 lõikele 1 või 4, v.a juhul, kui see on seotud
tootega, millest on teatatud vastavalt punktile a;
(c)
kõigist keeldumistest lubada toode vabasse
ringlusse vastavalt artiklile 16.
Esimest lõiku ei kohaldata juhul, kui RAPEXi
kontaktisikul on alust uskuda, et tootest tuleneva ohu mõju ei ulatu tema liikmesriigi
piiridest välja.
RAPEXi kontaktisik teatab komisjonile
viivitamatult kõigist esimeses lõigus osutatud parandusmeetmete või meetmete
täiendustest, muudatustest või tühistamistest.
2.           Lõike 1 kohaselt esitatud
teave sisaldab kõiki teadaolevaid ohuga seotud üksikasju, kuid vähemalt:
(a)
ohu olemust ja taset, k.a riskihindamise tulemuste
kokkuvõte;
(b)
liidu ühtlustamisõigusaktidele mittevastavuse
olemust;
(c)
toote identifitseerimiseks vajalikku teavet;
(d)
teavet toote päritolu ja turustusahela kohta;
(e)
meetme või parandusmeetme võtmise kuupäeva ja
kestust;
(f)
võetud meetme või parandusmeetme olemust ja seda,
kas see oli vabatahtlik, heakskiidetud, nõutav;
(g)
kas ettevõtjale on antud võimalus saada ära
kuulatud.
Esimeses lõigus osutatud teave edastatakse,
kasutades tüüpvormi, mille komisjon on RAPEXi süsteemis kättesaadavaks teinud.
3.           Kui teade on seotud tootega,
mis on leitud liidu ühtlustamisõigusaktidega vastuolus olevat, tuleb ka
märkida, kas mittevastavuse põhjuseks on:
(a)
see, et toode ei vasta kohaldatavate õigusaktide
nõuetele;
(b)
puudused nimetatud õigusaktides osutatud
ühtlustatud standardites, millele vastavuse korral võib eeldada vastavust
nimetatud nõuetele.
Kui lõikes 1 osutatud meede või parandusmeede on
seotud tootega, mille kohta teavitatud asutus on viinud läbi vastavushindamise,
tagavad turujärelevalveasutused, et asjaomasele teavitatud asutusele antakse
teada võetud meetmest või parandusmeetmest.
4.           Kui komisjon saab teate,
edastab ta selle muudele liikmesriikidele. Kui teade ei vasta lõigetes 1, 2 ja
3 sätestatud nõuetele, võib komisjon selle peatada.
5.           Liikmesriigid teatavad
komisjonile viivitamatult meetmetest või parandusmeetmetest, mille nad on
võtnud pärast teate saamist, ning esitavad kogu täiendava teabe, k.a läbiviidud
katsete või analüüside tulemused või võimalikud lahkarvamused. Komisjon edastab
selle teabe viivitamatult ülejäänud liikmesriikidele.
Artikkel 21
Turujärelevalve info- ja
teavitussüsteem
1.           Komisjon haldab
turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi (ICSMS), mis on mõeldud selleks, et koguda
teavet turujärelevalvega seotud küsimuste kohta ja seda struktureeritult
säilitada, eelkõige:
(a)
turujärelevalveasutused ja nende pädevusvaldkonnad;
(b)
turujärelevalveprogrammid;
(c)
turujärelevalvemeetmete seire, läbivaatamine ja
hindamine;
(d)
kaebused või teated toodetest tulenevate ohtudega
seotud küsimuste kohta;
(e)
mittevastavused liidu ühtlustamisõigusaktidele, v.a
meetmed ja parandusmeetmed, millest antakse vastavalt artiklile 20 teada RAPEXi
kaudu;
(f)
kõik artikli 11 lõike 1 või artikli 18 lõike 1
kohased liikmesriikide vastuväited ja nende järelmeetmed.
ICSMS sisaldab registrit viidetest artikli 20
kohaselt RAPEXi kaudu teatatud meetmetele või parandusmeetmetele.
Kui see on vajalik ja asjakohane, võib juurdepääsu
ICSMS-le anda ka välispiiri kontrolli eest vastutavatele asutustele.
2.           Lõike 1 kohaldamisel
sisestavad liikmesriigid ICSMSi nende käsutuses oleva teabe, mida ei ole
artikli 20 alusel veel esitatud, ohtu kujutavate toodete, eelkõige ohtude
tuvastamise, tehtud katsete tulemuste, võetud piiravate meetmete ja kontaktide
kohta asjaomaste ettevõtjatega ning meetmete võtmise või võtmata jätmise
põhjendused.
3.           Turujärelevalveasutused
tunnustavad oma teistes liikmesriikides asuvate sõsarasutuste poolt või nende
jaoks koostatud ja ICSMSi sisestatud katsearuannete kehtivust.
Artikkel 22
Rahvusvaheline konfidentsiaalse teabe
vahetamine
Komisjon ja liikmesriigid võivad vahetada
konfidentsiaalset teavet, k.a RAPEXi kaudu vahetatavat teavet, kolmandate
riikide reguleerivate ametiasutustega või rahvusvaheliste organisatsioonidega,
kellega komisjon ja liikmesriik või liikmesriikide rühm on kokku leppinud kahe-
või mitmepoolses vastastikkusel põhinevas konfidentsiaalse teabe vahetamise
korras.
VI PEATÜKK
Koostöö
Artikkel 23
Vastastikune abistamine
1.           Liikmesriikide turujärelevalveasutuste
vahel, iga liikmesriigi eri ametiasutuste vahel ning turujärelevalveasutuste,
komisjoni ja asjaomaste liidu asutuste vahel peab olema tõhus koostöö ja
teabevahetus turujärelevalveprogrammide ja kõigi ohtu kujutavate toodetega
seotud küsimuste alal.
2.           Kui turujärelevalveasutused
saavad muu liikmesriigi turujärelevalveasutuselt nõuetekohaselt põhjendatud
teabenõude, esitavad nad kogu asjakohase teabe või dokumentatsiooni ja viivad
läbi kontrollimised, kontrollkäigud või uurimised ning esitavad neist ja
võimalikest võetud järelmeetmetest aruande teabenõude esitanud asutusele.
Esimeses lõigus osutatud teavet, dokumentatsiooni
ja aruandeid kasutatakse üksnes seoses selle juhtumiga, seoses millega seda
nõuti, ning seda teavet käideldakse elektrooniliselt nii kiiresti kui võimalik.

Artikkel 24
Koostöö kolmandate riikide pädevate
asutustega
1.           Turujärelevalveasutused
võivad teha koostööd kolmandate riikide pädevate asutustega, et vahetada teavet
ja tehnilist abi, edendada ja lihtsustada juurdepääsu liidu
teabevahetussüsteemidele, sh RAPEXile vastavalt artikli 19 lõikele 4, ning
edendada vastavushindamise ja turujärelevalvega seotud tegevust.
2.           Koostöö kolmandate riikide
pädevate asutustega toimub muu hulgas ka artiklis 27 osutatud tegevustena.
Liikmesriigid tagavad oma pädevate asutuse osaluse nimetatud toimingutes.
Artikkel 25
Euroopa turujärelevalve foorum
1.           Luuakse Euroopa
turujärelevalve foorum (EMSF).
2.           Iga liikmesriiki esindab
EMSFi kohtumistel üks või mitu liikmesriigi poolt valitud isikut, kellel on
teadmised ja kogemused, mida nõuab asjaomase kohtumise teema.
3.           EMSF saab kokku korrapäraste
ajavahemike järel ja vajaduse korral komisjoni või liikmesriigi taotlusel.
4.           EMSF annab oma parima, et
saavutada konsensust. Kui konsensusele ei jõuta, võtab EMSF oma seisukoha vastu
liikmete lihthääleenamusega. Liikmed võivad taotleda oma seisukohtade ja nende
põhjenduste ametlikku registreerimist.
5.           EMSF võib kutsuda eksperte ja
kolmandaid isikuid osalema kohtumistel või paluda neil saata kirjalikke
selgitusi.
6.           EMSF võib moodustada püsivaid
või ajutisi allrühmi, mille hulka kuuluvad liidu ühtlustamisõigusaktide
rakendamiseks loodavad turujärelevalve halduskoostöö rühmad. Sellistes
allrühmades võivad vaatlejatena osaleda organisatsioonid, kes esindavad liidu
tasandil tööstuse, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, tarbijate,
laboratooriumide ja vastavushindamisasutuste huve.
7.           EMSF kehtestab oma kodukorra,
mis jõustub siis, kui on saanud komisjoni heakskiitva arvamuse.
8.           EMSF teeb koostööd määrusega
(EÜ) nr 1907/2006 loodud jõustamisalase teabe vahetamise foorumiga.
Artikkel 26
Komisjoni toetus ja täitevsekretariaat
1.           Komisjon toetab
turujärelevalveasutuste koostööd. Komisjon osaleb EMSFi ja selle allrühmade
kohtumistel.
2.           EMSFi aitab artiklis 27
sätestatud ülesannete täitmisel täitevsekretariaat, kes pakub EMSFile ja
allrühmadele tehnilist ja logistilist tuge.
Artikkel 27
EMSFi ülesanded
EMSF täidab järgmisi ülesandeid:
(a)
hõlbustab teabevahetust ohtu kujutavate toodete,
riskihindamise, katsemeetodite ja -tulemuste, uute teadussuundade ning muude
kontrollitoimingute seisukohalt asjakohaste aspektide kohta;
(b)
kooskõlastab artiklis 7 osutatud üldiste ja
valdkondlike turujärelevalveprogrammide ettevalmistamist ja rakendamist;
(c)
korraldab ühist turujärelevalvet ja ühiseid
katseprojekte;
(d)
vahendab oskusteavet ja parimaid tavasid;
(e)
korraldab koolitusprogramme ja riigiametnike
vahetusi;
(f)
abistab artikli 4 lõikes 3 kirjeldatud
seiremeetmete võtmisel;
(g)
korraldab teabekampaaniaid ja ühiskülastusi;
(h)
parandab koostööd liidu tasandil seoses ohtu
kujutavate toodete asukoha kindlakstegemise, nende turult kõrvaldamise ja
tagasinõudmisega;
(i)
tagab, et turujärelevalveasutuste kogutud
tooteohutusteave, k.a teave kaebuste, õnnetuste, vigastusaruannete ning
uurimiste ja katsete tulemuste kohta, on hõlpsasti kättesaadav, otsitav ja
jagatav;
(j)
aitab kaasa suuniste väljatöötamisele, et tagada
käesoleva määruse tulemuslik ja ühtne rakendamine, võttes nõuetekohaselt
arvesse eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning muude
sidusrühmade ärihuve;
(k)
annab komisjonile viimase taotluse korral nõu ja
abi kõikide käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimuste hindamises;
(l)
aitab liikmesriikides edenda ühesuguseid
turujärelevalvealaseid tavasid.
Artikkel 28
Euroopa Liidu referentlaborid
1.           Komisjon võib
rakendusaktidega määrata konkreetsete toodete, tootekategooriate või ‑rühmade
või nendega seotud konkreetsete ohtude hindamiseks liidu referentlaborid, mis
vastavad lõikes 2 sätestatud nõuetele.
2.           Iga Euroopa Liidu referentlabor
peab vastama järgmistele nõuetele:
(a)
tal on sobiva kvalifikatsiooniga personal, kellel
on piisav väljaõpe labori pädevusvaldkonnas kohaldatavate analüüsimeetodite
alal ja piisavad teadmised standarditest ja tavadest;
(b)
tal on olemas varustus ja võrdlusmaterjalid, mis on
vajalikud talle määratud ülesannete täitmiseks;
(c)
ta tegutseb üldsuse huvides erapooletult ja
sõltumatult;
(d)
ta tagab, et tema töötajad järgivad teatavate
teemade, tulemuste või teabe konfidentsiaalsuse põhimõtet.
3.           Liidu referentlaborid täidavad
neile määratud pädevusalas vajaduse korral järgmisi ülesandeid:
(a)
katsetavad tooteid seoses turujärelevalve ja
uurimistega;
(b)
aitavad lahendada vaidlusi liikmesriikide
ametiasutuste, ettevõtjate ja vastavushindamisasutuste vahel;
(c)
annavad komisjonile ja liikmesriikidele sõltumatut
tehnilist ja teaduslikku nõu;
(d)
töötavad välja uusi analüüsivõtteid ja -meetodeid;
(e)
levitavad teavet ja pakuvad väljaõpet.
VII PEATÜKK
Rahastamine
Artikkel 29
Rahastamistegevus
1.           Liit võib seoses käesoleva
määruse kohaldamisega rahastada järgmisi meetmeid:
(a)
kaastööde koostamine ja ajakohastamine
turujärelevalve juhiste jaoks;
(b)
 tehnilise ja teadusliku kompetentsuse
kättesaadavaks tegemine komisjonile, et aidata komisjonil rakendada
turujärelevalvealast halduskoostööd ning artiklis 11 ja 18 osutatud liidu
hindamismenetlusi;
(c)
eel- või abitegevus liidu õigusaktide rakendamisega
seotud turujärelevalve meetmete elluviimise alal, nt uuringud, programmid,
hindamised, juhiste väljatöötamine, võrdlevad analüüsid, vastastikused
ühiskülastused, teadustöö, andmebaaside loomine ja haldamine, koolitustegevus,
laborite tegevus, tasemekatsed, laboritevahelised katsed ja vastavushindamisega
seotud töö ning Euroopa turujärelevalve kampaaniad ja muu selline tegevus;
(d)
tehnilise abi programmide raames võetavad meetmed,
koostöö kolmandate riikidega ning Euroopa turujärelevalvepoliitika ja
-süsteemide tutvustamine ja edendamine huvitatud isikute seas nii Euroopa kui
ka rahvusvahelisel tasandil;
(e)
turujärelevalveasutuste koostöö toimimine ning
täitevsekretariaadi pakutav tehniline ja logistiline tugi EMSFile ja selle
allrühmadele.
2.           Liidu finantsabi käesoleva
määruse kohastele meetmetele antakse kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr
966/2012 kas otse või kaudselt, delegeerides eelarve täitmise ülesanded määruse
(EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punktis c loetletud üksustele.
3.           Eelarvepädevad
institutsioonid määravad igal aastal kehtiva finantsraamistiku piires kindlaks
käesolevas määruses osutatud meetmetele eraldatavad assigneeringud.
4.           Eelarvepädevate institutsioonide
poolt turujärelevalvemeetmete jaoks kindlaks määratud assigneeringutest
võidakse katta ka ettevalmistavate, seire-, kontrolli-, auditi- ja
hindamismeetmete kulusid, mis on vajalikud käesolevast määrusest tulenevate
meetmete haldamiseks ja nende eesmärkide saavutamiseks; eelkõige kuuluvad siia
hulka uuringud, ekspertide kohtumised, teabe- ja kommunikatsioonimeetmed,
sealhulgas ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest prioriteetidest,
niivõrd kui need on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega, infotehnoloogia
võrgustikega seotud kulud, kui võrgustikud keskenduvad teabe töötlemisele ja
vahetamisele, koos kõikide muude tehnilise ja haldusabi kuludega, mida komisjon
kannab käesolevast määrusest tulenevate meetmete haldamisel.
5.           Komisjon hindab liidu
rahastatavate turujärelevalvemeetmete vastavust liidu poliitikavaldkondade ja
õigussüsteemi vajadustele ning teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule sellise
hindamise tulemustest [viis aastat pärast kohaldamiskuupäeva] ning
edaspidi iga viie aasta järel.
Artikkel 30
Liidu finantshuvide kaitse
1.           Komisjon astub vajalikke
samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete
rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu
ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult
väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate,
proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
2.           Komisjonil või tema
esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide alusel kui ka
kohapeal kõiki abisaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid ning muid kolmandaid
osapooli, keda on käesoleva määruse alusel rahastatud liidu vahenditest.
3.           Euroopa Pettustevastane Amet
(OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud
ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma nõukogu
määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96[41]
sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu,
toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb
pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat
ebaseaduslikku tegevust.
4.           Ilma et see piiraks
lõigete 1 ja 2 kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja
rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja
toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate
lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus
auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.
VIII PEATÜKK
Lõppsätted
Artikkel 31
Karistused
Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste
kohta, mida kohaldatakse, kui on rikutud käesoleva määruse sätteid, millega
pannakse ettevõtjatele kohustusi, või kui on rikutud liidu
ühtlustamisõigusaktide sätteid, mis käsitlevad käesoleva määrusega hõlmatud tooteid
ja millega pannakse ettevõtjatele kohustusi, juhul kui asjaomases õigusaktis ei
nähta ette karistusi, ning võtavad vajalikud meetmed, et tagada nende
eeskirjade täitmine. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja
hoiatavad. Liikmesriigid teatavad need sätted komisjonile hiljemalt [lisada
kuupäev – 3 kuud enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva] ja teatavad
komisjonile viivitamata kõikidest edaspidistest sätetesse tehtavatest
muudatustest.
Esimeses lõigus osutatud karistuste puhul peab
võtma arvesse ettevõtja suurust ja eelkõige väikeste ja keskmise suurusega
ettevõtjate olukorda. Karistusi võib suurendada, kui asjaomane ettevõtja on
varem toime pannud samalaadse rikkumise, ning raskete rikkumiste puhul võib see
hõlmata kriminaalkaristusi.
Artikkel 32
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni abistab komitee.
Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) 182/2011 tähenduses.
2.           Kui on viidatud käesolevale
lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
3.           Kui on viidatud käesolevale
lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle
artikliga 5.
Artikkel 33
Hindamine
Mitte hiljem kui [viis] aastat pärast
kohaldamise alguskuupäeva hindab komisjon käesoleva määruse kohaldamist ning
edastab hindamisaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Nimetatud aruandes hinnatakse, kas käesolev
määrus on saavutanud oma eesmärgid, eelkõige sellistes küsimustes nagu
tooteohutuseeskirjade ja liidu ühtlustamisõigusaktide tulemuslik ja tõhus
rakendamine, turujärelevalveasutuste koostöö parandamine, liitu saabuvate
toodete kontrolli tugevdamine ning inimeste tervise ja ohutuse üldiselt,
töötervishoiu ja tööohutuse, tarbijate, keskkonna, avaliku julgeoleku ja muude
avalike huvide parem kaitse, võttes arvesse määruse mõju ettevõtlusele ning
eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.
Artikkel 34
Muudatused
1.           Järgmised sätted jäetakse
välja:
(a)
 direktiivi 2011/65/EL artikkel 18;
(b)
nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ artikkel 7;
(c)
 direktiivi 93/15/EMÜ artikli 7 lõige 2 ja 3 ning
artikkel 8;
(d)
direktiivi 94/9/EÜ artikkel 7;
(e)
direktiivi 94/25/EÜ artikkel 7, artikli 10 lõige 4
ja artikkel 11;
(f)
direktiivi 95/16/EÜ artikkel 7 ja 11;
(g)
 direktiivi 97/23/EÜ artikkel 8, 16 ja 18;
(h)
 direktiivi 1999/5/EÜ artikkel 9;
(i)
direktiivi 2000/9/EÜ artikkel 14, 15 ja 19;
(j)
direktiivi 2000/14/EÜ artikkel 5;
(k)
direktiivi 2001/95/EÜ artikli 6 lõige 2 ja 3,
artikkel 8, 9, 10, 11, 12 ja 13 ning II lisa.
(l)
 direktiivi 2004/108/EÜ artikkel 10 ja 11;
(m)
direktiivi 2006/42/EÜ artikli 4 lõige 3 ja 4,
artikkel 11, 17 ja 20;
(n)
 direktiivi 2006/95/EÜ artikkel 9;
(o)
 direktiivi 2007/23/EÜ artikli 14 lõige 5 ja 6,
artikkel 15, 16 ja 17;
(p)
direktiivi 2008/57/EÜ artikli 13 lõige 5 ja
artikkel 14;
(q)
 direktiivi 2009/48/EÜ artikkel 39, 40, 42 ja
45;
(r)
direktiivi 2009/105/EÜ artikkel 7, 15 ja 17;
(s)
direktiivi 2009/142/EÜ artikkel 7, 11 ja 12;
(t)
määruse (EL) nr 305/2011 artiklid 56–59.
2.           Määruse (EÜ) nr 764/2008
artikli 3 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:
„a) Määruse (EL) nr […], [milles käsitletakse
toodete turujärelevalvet] artikkel 10;”.
3.           Määrust (EÜ) nr 765/2008
muudetakse järgmiselt:
(a)
 määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 1 lõige 2 ja 3,
artikli 2 punktid 14, 15, 17, 18 ja 19, III peatükk ning artikli 32 lõike 1
punkt e jäetakse välja;
(b)
määruse (EÜ) nr 765/2008 pealkiri asendatakse
järgmisega:
„Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
765/2008, 9. juuli 2008, milles sätestatakse vastavushindamisasutuste
akrediteerimise nõuded ja CE-märgise kasutamise üldpõhimõtted ning
tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93”
Viiteid määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklite
15–29 sätetele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse
vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.
Artikkel 35
Üleminekusätted
Menetluste suhtes, mis on riiklikul või liidu
tasandil algatatud käesoleva määruse artiklis 34 või direktiivi 2001/95/EÜ
artiklites 6–9 osutatud sätete alusel, jätkuvad nimetatud sätete alusel.
Artikkel 36
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub [lisada kuupäev –
sama kuupäev, mis määrusel (EL) nr […/…] [milles käsitletakse tarbijatele
mõeldud toodete ohutust]].
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
LISA
Vastavustabel
 Määrus (EÜ) nr 765/2008 || Käesolev määrus
 Artikli 15 lõiked 1, 2 ja 5 || Artikkel 2
 Artikli 15 lõige 3 || -
 Artikli 15 lõige 4 || Artikli 3 lõige 1
 Artikli 16 lõige 1 || Artikli 4 lõige 1
 Artikli 16 lõige 2 || Artikli 4 lõige 2 koostoimes artikli 3 lõikega 12; artikli 17 lõige 1 ja artikli 26 lõige 5
 Artikli 16 lõige 3 || -
 Artikli 16 lõige 4 || -
 Artikli 17 lõige 1 || Artikli 5 lõige 4
 Artikli 17 lõige 2 || Artikli 26 lõige 1
 Artikli 18 lõige 1 || Artikli 5 lõige 3
 Artikli 18 lõige 2 || Artikli 6 lõige 6
 Artikli 18 lõige 3 || Artikli 5 lõige 2
 Artikli 18 lõige 4 || Artikli 6 lõige 4
 Artikli 18 lõiked 5 ja 6 || Artikli 4 lõige 3, artikli 6 lõiked 7, 8 ja 9 ning artikli 26 lõige 2
 Artikli 19 lõike 1 esimene lõik || Artikli 6 lõige 1
 Artikli 19 lõike 1 teine lõik || Artikkel 6 lõige 5 ja artikkel 7
 Artikli 19 lõike 1 kolmas lõik || Artikli 8 lõike 1 teine lõik
 Artikli 19 lõige 2 || Artikli 6 lõige 2
 Artikli 19 lõige 3 || Artikli 9 lõike 5 punkt a
 Artikli 19 lõige 4 || Artikli 6 lõige 3
 Artikli 19 lõige 5 || Artikkel 26 lõige 5 ja artikkel 27
 Artikli 20 lõige 1 || Artikli 9 lõige 4 ja artikli 18 lõike 1 punkt b
 Artikli 20 lõige 2 || Artikkel 12
 Artikkel 21 || Artikli 6 lõige 4 ja artikkel 9
 Artikli 22 lõiked 1, 2 ja 3 || Artikli 18 lõiked 1 ja 2
 Artikli 22 lõige 4 || Artikkel 17
 Artikli 23 lõiked 1 ja 2 || Artikkel 19
 Artikli 23 lõige 3 || Artikkel 27
 Artikli 24 lõiked 1 ja 2 || Artikkel 20
 Artikli 24 lõige 3 || Artikli 19 lõige 1
 Artikli 24 lõige 4 || Artikli 18 lõige 2 ja artikli 19 lõige 2
 Artikkel 25 || Artiklid 22−24
 Artikkel 26 || Artikkel 21
 Artikkel 27 || Artikkel 13
 Artikkel 28 || Artikkel 14
 Artikkel 29 || Artikkel 15
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
1.4.        Eesmärgid
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
 Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse toodete turujärelevalvet
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB[42]) struktuurile
Jaotis 02 – Ettevõtlus – Peatükk 02 03: Kaupade
siseturg ja valdkondliku poliitika põhimõtted
Jaotis 17 – Tervise- ja tarbijakaitse – Peatükk 17
02: Tarbijapoliitika
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme
pikendamist
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Kaupade siseturg ja valdkondliku poliitika
põhimõtted: parandada ühtse turu toimimist ning saavutada tarbijate ja teiste
kasutajate ning muude avalike huvide kaitse kõrge tase.
Turvalisus ja kodakondsus − tarbijapoliitika.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi (DG
ENTR) erieesmärk: jätkata kehtiva ELi siseturu
õigustiku läbivaatamist ning teha vajaduse korral ettepanekuid uute
seadusandlike või muude kui seadusandlike meetmete võtmiseks.
Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi
(DG SANCO) erieesmärk: tugevdada ja suurendada
tooteohutust tõhusa turujärelevalve abil kogu liidus.
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
 Käesoleva algatuse oodatav tulemus on liidus ikka veel killustunud turujärelevalve raamistiku parandamine. Käesoleva ettepanekuga koondatakse määruse 765/2008/EÜ ja üldise tooteohutuse direktiivi turujärelevalvet käsitlevad sätted ühte õigusakti, mis hõlmab nii ühtlustatud kui ka ühtlustamata liidu õigustikuga reguleeritavaid tooteid, olenemata sellest, kas need on mõeldud kasutamiseks või leiavad tõenäoliselt kasutamist tarbijate või professionaalide poolt. Käesoleval ettepanekul on mõju ettevõtjatele ja riikide ametiasutustele, kes on oma turujärelevalvemeetmetega seonduvatest kohustustest paremini informeeritud. Ettepanekuga suurendatakse ka tarbijate ja muude kasutajate kaitset toodetega seonduvate nõuete täitmise tõhusama tagamise kaudu.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
-
Ohtlike toodetega seonduvate teadete arv GRAS-RAPEXi infosüsteemis;
-
selliste RAPEXi teadete osakaal, mis toovad kaasa vähemalt ühe reageeringu
(teiselt liikmesriigilt);
-
reageeringute arvu ja teadete arvu suhe (tõsiste ohtude korral);
-
üldises abistavas infosüsteemis (ICSMS) vahetatud andmete maht ja kvaliteet;
-
ühiste turujärelevalvemeetmete arv ja tulemused;
-
töö ja ressursside jagamine;
-
tooteohutusega seonduvate meetmete rakendamise näitajad (eelarved,
inspekteerimised, laboratoorsed uuringud, võetud meetmed jms).
1.5.        Ettepaneku põhjendus
1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Käesoleva
algatuse üldine eesmärk on parandada ühtse turu toimimist ja saavutada
tarbijate ja teiste kasutajate ning muude avalike huvide kaitse kõrge tase
ohtlike või nõuetele mittevastavate toodete arvu vähendamise kaudu.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
Vaatamata
Euroopa ühtse turu olemasolule kuulub tooteohutuse nõuete rakendamise tagamine
liikmesriikide pädevusse. Kuna turujärelevalve on liikmesriikides riigi
tasandil praegu erinevalt korraldatud ja riikide järelevalveasutused on
üksteisest sõltuvad, siis kerkib jätkuvalt esile probleeme. ELil on õigus
toimida ELi toimimise lepingu artikli 114 kohaselt, et tagada tarbekaupade
ühtse turu nõuetekohane toimimine ja suurendada piiriülese turujärelevalve
tõhusust. Sel viisil toimimise õigust täiendab ELi toimimise lepingu artikli
169 lõige 1. Selles on sätestatud, et tarbijate huvide edendamiseks ja
kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitab liit muu hulgas kaitsta
tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve. Subsidiaarsuse põhimõtte
järgimiseks ei mõjuta käesolev ettepanek siiski liikmesriikide pädevust
teostada menetlusi ja võtta meetmeid konkreetsete endast ohtu kujutavate
toodete vastu.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Kuigi
EL on saavutanud ühtse turu ning kaupade vaba liikumine on neljast siseturu
aluseks olevast vabadusest kõige arenenum ja kõige paremini kinnistunud, on
veel nii mõndagi ära teha. Tervishoid ja tööohutus, tarbijakaitse,
keskkonnakaitse ja muud avalikud huvid võivad kannatada mõnede ettevõtjate
tõttu, kes ei täida seadust ja lasevad turule ohtlikke tooteid. Kõigile neile
probleemidele oleks lahenduseks turujärelevalve. Ometi ei ole turujärelevalve
liidu õigusraamistiku arenguga sammu pidanud. See peab olema hästi
koordineeritud ja suutma reageerida kiiresti kogu ELis. On tõsi, et üldise
tooteohutuse direktiivi ja määruse nr 765/2008/EÜ rakendamisega on tehtud
edusamme, kuid turujärelevalve eeskirjade hajutatus erinevate liidu õigusaktide
(üldise tooteohutuse direktiiv, määrus nr 765/2008/EÜ ja paljud valdkondlikud
direktiivid) vahel on toonud kaasa segaduse nii ettevõtjate kui ka riikide
ametiasutuste jaoks ning vähendanud turujärelevalve tulemuslikkust liidus. Seda
silmas pidades oleks käesolev ühtse eraldiseisva turujärelevalve määruse
ettepanek nende probleemide lahendamiseks hädavajalik.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Käesolev
ettepanek on täielikult kooskõlas kaupade vaba liikumist käsitleva ELi
õigustikuga, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta
direktiiviga 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta, Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiviga 2011/65/EL
teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja
elektroonikaseadmetes, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003.
aasta direktiiviga 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete
jäätmete kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta
direktiiviga 2012/19/EL elektri- ja
elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta, Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/95/EÜ
teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate
liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu
30. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/142/EÜ
küttegaasiseadmete kohta[43].

Samuti
on käesolev ettepanek kooskõlas samasse paketti kuuluva ettepanekuga
tarbijatele mõeldud kaupade ohutust käsitleva määruse kohta, millega
asendatakse üldise tooteohutuse direktiiv 2001/95/EÜ.
Käesolevast
ettepanekust tuleneb koostoime valdkondlike õigusaktide alusel toimuva
teavitamisega ohtlikest toodetest ja kaitsemeetmetest, millest läbivaadatud
RAPEXi süsteemis tuleb edaspidi teatada vaid üks kord.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid
X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine
komisjoni poolt
X Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine,
mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
·
X          rakendusametitele
·
¨         ühenduste asutatud asutustele[44]

·
¨         riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
¨      isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete
rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks
määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkus:
Käesoleva
algatuse jaoks ei ole vaja täiendavaid eelarvelisi vahendeid, vaid seda
rahastatakse olemasolevate vahendite ümberpaigutamise kaudu. Mõnesid meetmed
haldab Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (EAHC). Kooskõlas nõukogu
19. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 58/2003, millega
kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad
ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded,[45] on komisjon usaldanud[46] Tervise- ja Tarbijaküsimuste
Rakendusametile ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogrammi (2007–2013)
juhtimise rakendusülesanded. Seepärast võib komisjon otsustada usaldada
Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile juhtimise rakendusülesanded ka
tarbijakaitseprogrammi (2014−2020) jaoks, mis peaks pärast selle vastuvõtmist olema õiguslik alus
tooteohutuse valdkonna hangetele ja toetustele. Programmi kavandatav
delegeerimine kujutab endast juba praegu EAHC-le usaldatud ülesannete
laiendust.
Lisaks
sellele ei tulene käesolevast algatusest vajadust täiendavate eelarveliste
vahendite järele seoses mõlema IT-süsteemi, s.o GRAS-RAPEXi ja ICSMSi
haldamise, käigus hoidmise ja kohandamisega seonduvate kuludega lisaks neile
kuludele, mis on juba kaasatud mitmeaastase finantsraamistiku (2014−2020) ettepaneku
kohastesse DG SANCO ja DG ENTRi tegevuseelarvetesse.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Tulevane
turujärelevalve foorum on platvorm aruteludeks tulevase määruse nõuetekohase
rakendamise üle.
Lõppsätetes
tehakse ka ettepanek, et viis aastat pärast selle jõustumist hindab komisjon
rakendamist ja koostab selle kohta aruande. See peaks võimaldama kindlaks teha
määruse võimalikud probleemid ja puudused ning võiks olla lähekohaks täiendavatele
meetmetele, sealhulgas määruse võimalikule muutmisettepanekule, et
turujärelevalve raamistikku veelgi täiustada.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1.     Tuvastatud ohud
RAPEXi
nõuetekohase toimimisega seotud riskid (nt suurem teadete arv, mis viib
tähelepanu tõeliselt ohtlikelt toodetelt kõrvale või vähendab selle
usaldusväärsust, infotehnoloogilised probleemid, nagu süsteemi rikked,
konfidentsiaalsusküsimused).
ICSMSi
toimimisega seotud riskid seonduvad peamiselt infotehnoloogiliste probleemidega,
nagu süsteemi võimalikud rikked ja konfidentsiaalsusküsimused.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Kavandatud
kontrollimeetodid on sätestatud finantsmääruses ja selle kohaldamiseeskirjades.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed
Komisjon
peab tagama, et ELi finantshuve kaitstakse pettuse, korruptsiooni ja muu
ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetmete kohaldamise, tõhusa
kontrollimise ja alusetult makstud summade sissenõudmisega ning et juhul, kui
tuvastatakse eeskirjade eiramine, rakendatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja
hoiatavaid karistusi kooskõlas määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (Euratom,
EÜ) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 1073/1999. Lisaks kõikide regulatiivsete
kontrollimehhanismide rakendamisele kujundavad pädevad komisjoni talitused
välja pettusevastase võitluse strateegia, mis vastab komisjoni uuele, 24.
juunil 2011 vastu võetud pettusevastase võitluse strateegiale, et muu hulgas
tagada, et komisjoni pettusevastase võitlusega seotud sisekontroll oleks
täielikult kooskõlas eelnimetatud komisjoni strateegiaga ja et pettuseriski
ohjamine oleks suunatud pettuseriski valdkondade ja sobivate reageerimisviiside
kindlakstegemisele. Vajaduse korral moodustatakse koostöövõrgustikud ja
võetakse kasutusele piisavad IT-vahendid, et analüüsida
tarbijakaitseprogrammiga seotud pettusejuhtumeid. Eelkõige kehtestatakse
näiteks järgmised meetmed:
·
tarbijakaitseprogrammi rakendamisest tulenevates
otsustes, toetus- ja hankelepingutes antakse komisjonile, sealhulgas OLAFile,
ja kontrollikojale selgesõnaliselt õigus teostada auditeid, kohapealseid
kontrolle ja inspekteerimisi;
·
toetuste andmise menetluse / hankemenetluse
hindamisetapis kontrollitakse toetuse taotlejaid ja pakkujaid avaldatud
menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide alusel, lähtudes deklaratsioonidest ja
varajase hoiatamise süsteemist;
·
rahastamiskõlblikke kulusid reguleerivaid eeskirju
lihtsustatakse kooskõlas finantsmääruse sätetega;
·
kõiki lepingute haldamisega tegelevaid töötajaid,
samuti audiitoreid ja kontrollijaid, kes kontrollivad toetusesaajate
deklaratsioone kohapeal, koolitatakse korrapäraselt pettuse ja eeskirjade
eiramisega seotud küsimustes .
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub
Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus………………………...……….] || Liigendatud/ liigendamata ([47]) || EFTA[48] riigid || Kandidaatriigid[49] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 Nr 1: Kaupade siseturg ja valdkondliku poliitika põhimõtted || 02 03 01   || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI
 Nr 3: Turvalisus ja kodakondsus || 17 01 04 01 Halduskulud 2014.–2020. aasta tarbijakaitseprogrammi toetuseks || Liigendamata || JAH || EI || EI || EI
Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus……………………………………..] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 Nr 3: Turvalisus ja kodakondsus || 17 02 01 2014.–2020. aasta tarbijakaitseprogramm || Liigendatud || JAH || JAH || EI || EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju kuludele[50]
miljonites eurodes, jooksevhindades (kolm kohta pärast
koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 1 || Kaupade siseturg ja valdkondliku poliitika põhimõtted
 Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat (DG ENTR) ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida 02 03 01 || Kulukohustused || (1) || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 7,800
 Maksed || (2) || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 7,800
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[51] || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Eelarverida: || Kulukohustused || (1a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksed || (2a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi (DG ENTR) assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 7,800
 Maksed || =2+2a || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 7,800
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (3) || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 7,800
 Maksed || (4) || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 7,800
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (5) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 02 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =3+ 5 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 7,800
 Maksed || =4+ 5 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 1,300 || 7,800
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 3 || Turvalisus ja kodakondsus
 Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat (DG SANCO) ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida 17 02 01 || Kulukohustused || (1) || 3,000 || 3,060 || 3,121 || 3,184 || 3,247 || 3,312 || 18,924
 Maksed || (2) || 1,500 || 3,030 || 3,091 || 3,152 || 3,215 || 4,936 || 18,924
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[52] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida 17 01 04 01 || Kulukohustused || (1a) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,600
 Maksed || (2a) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,600
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi (DG SANCO) assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a || 3,100 || 3,160 || 3,221 || 3,284 || 3,347 || 3,412 || 19,524
 Maksed || =2+2a || 1,600 || 3,130 || 3,191 || 3,252 || 3,315 || 5,036 || 19,524
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (3) || 3,000 || 3,060 || 3,121 || 3,184 || 3,247 || 3,312 || 18,924
 Maksed || (4) || 1,500 || 3,030 || 3,091 || 3,152 || 3,215 || 4,936 || 18,924
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (5) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,600
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 3 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =3+ 5 || 3,100 || 3,160 || 3,221 || 3,284 || 3,347 || 3,412 || 19,524
 Maksed || =4+ 5 || 1,600 || 3,130 || 3,191 || 3,252 || 3,315 || 5,036 || 19,524
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (6) || 4,300 || 4,360 || 4,421 || 4,484 || 4,547 || 4,612 || 26,724
 Maksed || (7) || 2,800 || 4,330 || 4,391 || 4,452 || 4,515 || 6,236 || 26,724
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (8) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,600
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =6+ 8 || 4,400 || 4,460 || 4,521 || 4,584 || 4,647 || 4,712 || 27,324
 Maksed || =7+ 8 || 2,900 || 4,430 || 4,491 || 4,552 || 4,615 || 6,336 || 27,324
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes, jooksevhindades (kolm kohta pärast
koma)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat (DG ENTR) ||   ||   ||
  Personalikulud || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 4,716
  Muud halduskulud || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,474
 Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat (DG SANCO) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Personalikulud || 1,048 || 1,048 || 1,048 || 1,048 || 1,048 || 1,048 || 6,288
  Muud halduskulud (lähetused, koosolekud) || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,474
 KOKKU || Assigneeringud || 1,992 || 1,992 || 1,992 || 1,992 || 1,992 || 1,992 || 11,952
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 1,992 || 1,992 || 1,992 || 1,992 || 1,992 || 1,992 || 11,952
miljonites eurodes, jooksevhindades (kolm kohta pärast
koma)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1– 5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 6,392 || 6,452 || 6,513 || 6,576 || 6,639 || 6,704 || 39,276
 Maksed || 4,892 || 6,422 || 6,483 || 6,544 || 6,607 || 8,328 || 39,276
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes
jooksevhindades (kolm kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
   ||
 Väljundi liik[53] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK[54]: jätkata kehtiva ELi siseturu õigustiku läbivaatamist ning teha vajaduse korral ettepanekuid uute seadusandlike või muude kui seadusandlike meetmete võtmiseks ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suunised ja omavahelise võrdlemise meetmed ||   || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 6 || 0,300 ||
 Tehnilised ekspertteadmised ja tehniline abi ||   || 0,600 || 1 || 0,600 || 1 || 0,600 || 1 || 0,600 || 1 || 0,600 || 1 || 0,600 || 1 || 0,600 || 6 || 3,600 ||
 Euroopa turujärelevalve poliitika edendamine ||   || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 6 || 0.300
 Koostöö kolmandate riikidega ||   || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 6 || 0.600
 Turujärelevalveasutuste (sh ICSMS) toetamine ||   || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 12 || 3.000
 DG ENTR erieesmärk kokku || 6 || 1,300 || 6 || 1,300 || 6 || 1,300 || 6 || 1,300 || 6 || 1,300 || 6 || 1,300 || 36 || 7,800
 ERIEESMÄRK: DG SANCO ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Turujärelevalve- ja jõustamismeetmed (ühismeetmed, ametnike vahetamine, turujärelevalve foorumi sekretariaadi rahastamine) ||   || 2,357 || 3 || 2,242 || 3 || 2,287 || 3 || 2,333 || 3 || 2,380 || 3 || 2,427 || 3 || 2,425 || 18 || 14,144
 RAPEXi (eelkõige IT rakenduste) edasiarendamine ja haldamine ||   || 0,797 || 1 || 0,758 || 1 || 0,773 || 1 || 0,788 || 1 || 0,804 || 1 || 0,820 || 1 || 0,837 || 6 || 4,780
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 DG SANCO erieesmärk kokku || 4 || 3,000 || 4 || 3,060 || 4 || 3,121 || 4 || 3,184 || 4 || 3,247 || 4 || 3,312 || 24 || 18,924
 KULUD KOKKU ||   || 4,300 ||   || 4,360 ||   || 4,421 ||   || 4,484 ||   || 4,547 ||   || 4,612 ||   || 26,724
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes,
jooksevhindades (kolm kohta pärast koma)
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 DG ENTRi personalikulud || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 4.716
 DG SANCO personalikulud (täistööaja ekvivalendi keskmine kulu: 131 000 eurot) || 1,048 || 1,048 || 1,048 || 1,048 || 1,048 || 1,048 || 6,288
 DG ENTRi muud halduskulud || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,474
 DG SANCO muud halduskulud || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,079 || 0,474
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 1,992 || 1,992 || 1,992 || 1,992 || 1,992 || 1,992 || 11,952
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[55] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 DG SANCO muud halduskulud || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,600
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,600
 KOKKU || 2,092 || 2,092 || 2,092 || 2,092 || 2,092 || 2,092 || 12,552
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
miljonites eurodes, jooksevhindades (kolm
kohta pärast koma)
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 02 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) − DG ENTR || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786
 17 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) − DG SANCO (täistööaja ekvivalendi keskmine kulu: 131 000 eurot) || 1,048 || 1,048 || 1,048 || 1,048 || 1,048 || 1,048
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 XX 01 04 aa[56] || - peakorteris[57] || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 - delegatsioonides || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Muud eelarveread (täpsustage) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOKKU (DG ENTR, DG SANCO) || 1,834 || 1,834 || 1,834 || 1,834 || 1,834 || 1,834
XX osutab asjaomasele
poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate
peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel
peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet
haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus,
arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Vajalikud vahendid on näidatud
rakendusameti täidetavaid ülesandeid arvesse võtmata. Ettepanek ei too kaasa
praegu rakendusameti kasutuses olevate vahendite suurenemist.
Ülesannete kirjeldus:

 Ametnikud ja ajutised töötajad   || Administraatorid: Tagavad turujärelevalve valdkonna ELi poliitika nõuetekohase rakendamise ja kohaldamise, teevad selle üle järelevalvet ja annavad sellest aru. Osalevad töövahendite väljatöötamisel ja võrdlusanalüüside tegemisel seoses turujärelevalve määruse jõustamisega liikmesriikide poolt. Osalevad RAPEXi süsteemi töös, sh teadete ja reageeringute hindamises. Haldavad ja arendavad ICSMSi platvormi ja seda käsitlevaid suuniseid. Jälgivad turujärelevalve valdkonna poliitikaarenguid ja liikmesriikidevahelist teabevahetust. Osalevad turujärelevalvega seotud eksperdirühmades ja esindavad neis komisjoni. Planeerivad uusi tegevusi või juba teostatavate tegevuste täiendusi ning arutavad kontseptuaalseid küsimusi. Töötavad välja ja tagavad liikmesriikide turujärelevalve koordineerimise ja ühismeetmed. Osalevad läbivaadatud RAPEXi suuniste ja läbivaadatud riskianalüüsi suuniste väljatöötamises, vastuvõtmises ja seejärel rakendamises. Assistendid: Pakuvad RAPEXi sisemeeskonna liikmena haldustuge seoses RAPEXi süsteemi tööga. Annavad märku teadete võimalikest ebakõladest või kattuvustest ning annavad panuse RAPEXi kontaktpunktide kohtumistesse ja abistavad seal. Teate ametliku mittevastavuse korral annavad panuse RAPEXi teate järelmeetmetesse vastutava administraatori järelevalve all. Annavad panuse valideeritud teadete kohta iganädalase aruande koostamisse. Koordineerivad ja kiidavad heaks tõlketellimusi Poetry kaudu. Annavad panuse sisekontrollistandardite rakendamisse ja elluviimisse, eelkõige tagades RAPEXi hoiatuste meeskonna koordinaatori ja haldajate tegevuse järjepidevuse nende tähelepanu nõudvate küsimuste üleskerkimise korral. Koordineerivad teabe ja dokumentide haldust seoses teadete ja reageeringute valideerimisega RAPEXis. Koostavad ja haldavad RAPEXiga seotud statistikat ja aruandeid. Koostavad GRAS RAPEXi haldamisega seotud sisemenetlused ja annavad panuse seda käsitlevate käsiraamatute väljatöötamisse.
 Koosseisuvälised töötajad ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
Ettepanek on kooskõlas komisjoni ettepaneku kohase
uue mitmeaastase finantsraamistikuga ajavahemikuks 2014–2020.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
Ettepanek ei hõlma kolmandate isikute poolset
kaasrahastamist
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.
[1]               Ühtlustamiseeskirjade eesmärk on saavutada vaba
liikumine, tagades selliste avalike huvide kõrge kaitsetaseme, mida liikmesriigid
vastasel korral võiksid kasutada toodetekaubandusele piirangute seadmise
õigustamiseks.
[2]               Kooskõlas ELi ning EFTA riikide ja Türgi vaheliste
rahvusvaheliste lepingutega.
[3]               EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.
[4]               ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.
[5]               KOM(2011)206 (lõplik).
[6]               COM(2012)573 final.
[7]               ELT C […], lk […].
[8]               ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.
[9]               EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.
[10]             2010/2085(INI).
[11]             ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.
[12]             ELT L165, 30.6.2010, lk 1.
[13]             ELT L 218, 13.8.2008, lk 82.
[14]             EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.
[15]             EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
[16]             EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
[17]             ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
[18]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 11.
[19]             EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18.
[20]             EÜT L 121, 15.5.1993, lk 20.
[21]             EÜT L 100, 19.4.1994, lk 1.
[22]             EÜT L 164, 30.6.1994, lk 15.
[23]             EÜT L 213, 7.9.1995, lk 1.
[24]             EÜT L 181, 9.7.1997, lk 1.
[25]             EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.
[26]             EÜT L 106, 3.5.2000, lk 21.
[27]             EÜT L 162, 3.7.2000, lk 1.
[28]             ELT L 390, 31.12.2004, lk 24.
[29]             ELT L 157, 9.6.2006, lk 24.
[30]             ELT L 374, 27.12.2006, lk 10.
[31]             ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.
[32]             ELT L 154, 14.6.2007, lk 1.
[33]             ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.
[34]             ELT L 264, 8.10.2009, lk 12.
[35]             ELT L 330, 16.12.2009, lk 10.
[36]             ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.
[37]             ELT L 88, 4.4.2011, lk 5.
[38]             ELT L 218, 13.8.2008, lk 21.
[39]             EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.
[40]             ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.
[41]             EÜT L292, 14.11.1996, lk 2.
[42]             ABM − tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.
[43]             Valdkondlike õigusaktide täielik loetelu on esitatud
käesoleva määruse lisas.
[44]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[45]             EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.
[46]             Komisjoni 9. septembri 2008. aasta otsus C(2008)4943.
[47]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[48]             EFTA − Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[49]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[50]             Summad võivad muutuda juhul, kui komisjoni ettepanekut uue
mitmeaastase finantsraamistiku kohta ajavahemikuks 2014–2020 enne vastuvõtmist
muudetakse.
[51]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne
teadustegevus, otsene teadustegevus.
[52]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne
teadustegevus, otsene teadustegevus.
[53]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jms).
[54]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
[55]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne
teadustegevus, otsene teadustegevus.
[56]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[57]             Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu
Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EKF).