title: Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomise, toimimise ja kasutamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0236

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 31.5.2005KOM(2005) 236 lõplik2005/0106 (COD).EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSteise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomise, toimimise ja kasutamise kohta..(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST1.1. Ettepaneku alused ja eesmärgidÜldeesmärkEuroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping“) VI jaotisel põhineva määruse põhieesmärk koos otsusega teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (edaspidi „SIS II“) loomise, toimimise ja kasutamise kohta on kehtestada õigusraamistik SIS II jaoks. SIS II olemasolu tasakaalustava meetmena kõrgetasemelise turvalisuse säilitamiseks sisepiirikontrollideta alal on väga vajalik selleks, et uued liikmesriigid saaksid Schengeni acquis ’d täielikult kohaldada ja et nende riikide kodanikud saaksid kasu kõigist eelistest, mida annab vaba liikumisega ala.Sellega seoses pani nõukogu detsembris 2001 aluse SIS II-le, tehes selle tehnilise arendamise ülesandeks komisjonile ja eraldades selleks Euroopa Ühenduse eelarvest vajalikud rahalised vahendid.[1] Käesolev määrus koos eespool nimetatud otsusega (edaspidi „otsus“) on järgmiseks õiguslikuks meetmeks. Mõlema õigusaktiga kehtestatakse SIS II ülesehituse, rahastamise, ülesannete ning andmetöötluse ja andmekaitse üldeeskirjade ühised sätted. Lisaks nendele ühistele eeskirjadele sisaldab otsus konkreetseid sätteid SIS II andmete töötlemise kohta kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö toetamisel, kuid määrusega reguleeritakse SIS II andmete töötlemist, toetades poliitiliste tegevuskavade elluviimist (nt välispiirid ja viisad), mis on seotud inimeste liikumisega, kelle suhtes kohaldatakse Schengeni acquis ’d.Konkreetsed eesmärgidKäesolev määrus ja ka otsus põhinevad suures osas 9. juuni 1991. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) (edaspidi „Schengeni konventsioon“)[2] kehtivatel sätetel Schengeni infosüsteemi (edaspidi "SIS") kohta, võttes arvesse ka nõukogu järeldusi ja Euroopa Parlamendi resolutsioone SIS II kohta.[3] Lisaks on käesoleva määruse eesmärgiks ka SIS õigusraamistiku parem kohandamine ELi õigusega ja SIS II laialdasem kasutamine, eelkõige järgmistes valdkondades:-  Kolmandate riikide kodanike suhtes väljastatud teated sissesõidu keelamiseks. Praegused eeskirjad teadete kohta on läbi vaadatud, et ühtlustada veelgi teadete väljastamise põhjusi SIS IIs. See on seotud praeguse erineva teadete väljastamise tavaga liikmesriikides.-  Lisajuurdepääs kolmandate riikide kodanike suhtes väljastatud teadetele . Määrusega on laiendatud nende teadete rakendusala nii, et ka varjupaiga ja sisserände eest vastutavatel asutustel on teatavatel juhtudel ja vastavalt nende pädevusele juurdepääs teadetele. Need uued kasutajad nähakse ette ebaseadusliku sisserände kontekstis ja konkreetselt seoses ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisega, ning samuti varjupaiga acquis ’ rakendamiseks, mis on seotud avaliku korra ja julgeolekuga või liikmesriigi kohustuste kindlaksmääramisega varjupaigataotluse suhtes.-  Andmete kvaliteedi parandamine ja paremad tuvastamisvõimalused . Käesoleva määrusega sätestatakse võimalus sisestada isiku nõusolekul SIS II teavet isikute kohta, kelle andmeid on väärkasutatud, eesmärgiga hoida edaspidi ära väärtuvastamisest tulenevad ebamugavused. Käesoleva määrusega lubatakse ka biomeetriliste andmete töötlemist, mille tulemusena on isikute tuvastamine täpsem ning paraneb süsteemi sisestatud isikuandmete kvaliteet.-  Andmekaitse. Käesoleva määrusega kinnitatakse Euroopa andmekaitseinspektori pädevust kontrollida komisjoni läbiviidud SIS II andmete töötlemist ja käesoleva valdkonna asjaomase ühenduse acquis ’ kohaldamist.-  Praeguste SIS-sätete valitsustevaheline päritolu . Need valitsustevahelises raamistikus väljatöötatud sätted asendatakse Euroopa tavapäraste õigusaktidega. Eeliseks on see, et Euroopa Liidu erinevad institutsioonid on seekord kaasatud nende uute õigusaktide vastuvõtmisse ja rakendamisse ning SIS-süsteemi kohta käivate eeskirjade õiguslik väärtus tugevneb.-  SIS II operatiivjuhtimine. Käesoleva määrusega tehakse süsteemi operatiivjuhtimine komisjoni ülesandeks. Praeguse SISi keskosa operatiivjuhtimine toimub liikmesriigi tasandil.1.2. Üldine taustSchengeni infosüsteem (SIS)Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguline kehtestamine hõlmab sisepiirideta ala loomist. Selleks nõuab Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping“) artikkel 61 meetmete võtmist isikute vaba liikumise tagamiseks kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 14 ja koos välispiirikontrolli, varjupaika ja sisserännet hõlmavate lisameetmetega ning meetmetega kuritegevuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks.SIS on ühine infosüsteem, mis võimaldab liikmesriikide pädevatel asutustel teha koostööd, vahetades teavet erinevate poliitiliste tegevuskavade rakendamise kohta, mida on vaja sisepiirikontrollita ala loomiseks. See võimaldab nimetatud asutustel automaatse päringumenetluse abil saada teavet isikute ja esemete kohta tehtud teadetest. Saadud infot kasutatakse eelkõige kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostöö jaoks ning et kontrollida isikuid välispiiril või siseriiklikul territooriumil ja selleks, et väljastada viisasid ja elamislube. Seega on SIS Schengeni ala lahutamatu osa, sest selle abil kohaldatakse isikute liikumist käsitlevaid Schengeni sätteid ja tagatakse sellel alal kõrgetasemeline turvalisus. Seega on esmatähtis kooskõla mitmete poliitiliste tegevuskavadega, mis on seotud välispiiride kontrollimise, viisade, sisserände ja ka kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostööga.Valdkonna olemasolevad sätted ja seotud ettepanekudSISi käsitlevad põhilised sätted on Schengeni konventsiooni artiklid 92–119. Need võeti vastu valitsustevahelises raamistikus ja liideti pärast Amsterdami lepingu jõustumist Euroopa Liidu institutsioonilise ja õigusraamistikuga.Käesolev määrus esitatakse koos SIS II loomist, toimimist ja kasutamist käsitleva otsusega, mis põhineb ELi lepingu VI jaotisel. Neid kaht ettepanekut täiendab EÜ asutamislepingu V jaotisel (transport) põhinev kolmas ettepanek, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate liikmesriikide teenistuste SIS II-le juurdepääsu küsimust.Käesolev määrus ja ELi lepingu VI jaotisel põhinev otsus asendavad Schengeni konventsiooni artiklid 92–119 ja SISga seotud Schengeni täitevkomitee otsused ja deklaratsioonid.Lisaks tunnistatakse käesoleva määrusega kehtetuks 19. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 378/2004 SIRENE käsiraamatu muutmismenetluste kohta.[4]AjakavaSIS II süsteemi reguleerivad õigusaktid tuleks vastu võta tähtajaks, mis võimaldaks teha uue süsteemi jaoks vajalikke ettevalmistusi ja eelkõige olemasolevalt süsteemilt SIS II-le üle minna.2. ÕIGUSLIKUD ASPEKTID2.1. Õiguslik alusSchengeni acquis , kaasa arvatud SIS, integreeriti ELi raamistikku 1. mail 1999 Amsterdami lepingule lisatud protokolliga. Nõukogu määras oma 20. mai 1999. aasta otsuses kindlaks liidu raamistikku integreeritavad Schengeni acquis' osad. Sinna kuuluvad SISga seotud korraldused, st Schengeni konventsiooni artiklid 92–119 ning täitevkomitee asjaomased otsused ja deklaratsioonid.Kõigi Schengeni acquis’ hulka kuuluvate sätete ja otsuste õiguslik alus aluslepingutes määrati kindlaks nõukogu 20. mai 1999. aasta otsusega 1999/436/EÜ[5]. Nõukogu ei jõudnud siiski otsusele SISi käsitlevate sätete suhtes. Seega käsitletakse Schengeni acquis' SISi käsitlevaid sätteid Schengeni protokolli artikli 2 lõike 1 alusel „Euroopa Liidu lepingu VI jaotisel põhinevate õigusaktidena“. Protokolli artikli 5 lõike 1 kohaselt peab mis tahes uus Schengeni acquis ’d käsitlev ettepanek põhinema asjakohasel õiguslikul alusel aluslepingutes.Õigusakti jaoks, mille eesmärk on luua liikmesriikidevaheline teabe süstemaatilise vahetamise kord ja määratleda seda toetava infosüsteemi (SIS II) ülesehitus, on kohane õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 66. Infovahetamine on artiklis 66 sätestatud liikmesriikide asjaomaste valitsusasutuste vaheline koostöötegevus. Artikli 66 õiguslik alus võib katta ka sätteid, mis käsitlevad, millistel ametiasutustel on juurdepääs SIS II-le; seega on ettepaneku kohaselt juurdepääs ametiasutustel, mis vastutavad välispiiride, viisade, varjupaiga ja sisserände eest.Artikli 62 lõike 2 punkt a on samuti selle määruse asjassepuutuv õiguslik alus, sest sätestatakse sisulised eeskirjad, mis mõjutavad välispiiride kontrollimise poliitikat; see on eelkõige seotud teadete laadiga, mida võib väljastada, ja meetmetega, mida võivad nende alusel võtta välispiiride kontrollimise eest vastutavad ametiasutused. Need ametiasutused peavad välispiiride kontrollimise osana tegema kindlaks, kas ühenduse territooriumile siseneda sooviva isiku kohta on SISis andmeid.2.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsusVastavalt subsidiaarsuspõhimõttele ei saa kavandatud meetme eesmärki, milleks on teabevahetus teatavate isikute ja esemete kategooriate kohta arvutipõhise infosüsteemi kaudu, liikmesriigid üksi saavutada. Ühise infosüsteemi olemusest tulenevalt ja meetme ulatuse ja mõju tõttu saab seda paremini saavutada ühenduse tasandil. Käesolev algatus ei lähe nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.Komisjoni tegevus piirdub kesksest andmebaasist, siseriiklikest juurdepääsupunktidest ja neid ühendavast sideinfrastruktuurist moodustuva SIS II operatiivjuhtimisega. Liikmesriikide pädevusse kuuluvad siseriiklikud süsteemid, nende ühendamine SIS IIga ja pädevatele asutustele SIS II andmete töötlemise võimaldamine. Andmete kohta saavad päringuid teostada iga liikmesriigi pädevad asutused käesolevas määruses määratletud eesmärkidel ning piirdudes ulatusega, mis on vajalik ülesannete täitmiseks kooskõlas nende eesmärkidega.2.3. Õigusakti valikMääruse vorm on valitud, pidades silmas vajadust kohaldada täielikult ühtlustatud eeskirju, eelkõige seoses süsteemis olevate andmete töötlemisega. Käesoleva määruse sätted peavad moodustama täpsete, tingimusteta sättekogumi, mis on vahetult ja ühtselt kohustuslikult kohaldatav ning mis oma olemuse tõttu ei nõua liikmesriikidelt jõupingutusi siseriiklikku õigusse ülevõtmisel.2.4. SIS IIs osalemineKäesoleva määruse õiguslik alus on EÜ asutamislepingu IV jaotis ja määrus on Schengeni acquis’ edasiarendus. Seetõttu tuleb määruse ettepanek teha ja see vastu võtta kooskõlas Amsterdami lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa ning Taani seisukohti käsitlevate protokollidega ja Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolliga.a) Ühendkuningriik ja IirimaaMääruse ettepanek kujutab endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes)[6] ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes)[7] Ühendkuningriik ja Iirimaa ei osale. Seega Ühendkuningriik ja Iirimaa ei osale määruse vastuvõtmisel ning see määrus ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.b) TaaniVastavalt EÜ asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitlevale protokollile ei osale Taani nõukogus, kui seal võetakse meetmeid EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel. Kui nende ettepanekutega arendatakse edasi Schengeni acquis ’d, siis vastavalt protokolli artiklile 5 „otsustab Taani kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on teinud EÜ asutamislepingu IV jaotise sätete alusel otsuse Schengeni acquis ’l põhineva ettepaneku või algatuse kohta, kas ta rakendab seda otsust oma siseriiklikus õiguses“.c) Norra ja IslandLisaks kirjutasid nõukogu, Norra ja Island 18. mail 1999 kooskõlas Schengeni acquis´ integreerimist käsitleva protokolli artikli 6 esimese lõikega alla lepingule nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.Selle lepingu artikkel 1 sätestab, et Norra ja Island ühinevad Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu tegevuste ja edasiste arengutega lepingu A lisas (Schengeni acquis’ sätted) ja B lisas (Euroopa Ühenduse õigusaktide sätted, millega on asendatud Schengeni konventsiooni vastavad sätted või mis on vastu võetud Schengeni konventsiooni alusel) viidatud sätetega hõlmatud valdkondades.Vastavalt artiklile 2 rakendavad ja kohaldavad Norra ja Island Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' (A ja B lisad) muutmiseks või täiendamiseks Euroopa Liidu poolt vastu võetud õigusakte ja meetmeid. Vastavalt lepingu A lisale põhineb esitatud ettepanek Schengeni acquis' l.d) Uued liikmesriigidKuna käesolev algatus põhineb Schengeni acquis 'l või on sellega muul viisil seotud ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses, kohaldatakse käesolevat määrust uues liikmesriigis ainult vastavalt käesoleva sättega kooskõlas vastu võetud nõukogu otsusele.e) ŠveitsŠveitsi puhul kujutab kõnealune määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega,[8] mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ[9] artikli 1 punkti G ja sellega koos loetava nimetatud lepingule Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ja selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/860/EÜ[10] artikli 4 lõike 1 kohaldamisalasse.3. MÕJU EELARVELENõukogu määrusega (EÜ) nr 2424/2001 ja nõukogu otsusega 2001/886/JSK (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta)[11] sätestati, et SIS II arendamisega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu eelarvest. Käesolev ettepanek sätestab, et SIS II käitamise kulud kaetakse jätkuvalt Euroopa Liidu eelarvest. Kuigi suurimad kulutused tehakse arendusetapis (SIS II kavandamine, ehitamine ja testimine), kujutab 2007. aastal algav kasutusetapp pikaajalist eelarvekohustust, mida tuleb hinnata uue finantsperspektiivi alusel. Komisjonile tuleb eraldada asjakohased inimressursid ja rahalised vahendid, sest komisjon vastutab süsteemi operatiivjuhtimise eest esimese ülemineku- ehk vaheetapi jooksul. Keskpikas ja pikaajalises perspektiivis hindab komisjon erinevaid hajutamisvõimalusi, arvestades mitmete teiste suuremahuliste IT-süsteemide, nagu VIS (viisainfosüsteem) ja EURODAC toimimisest tulenevat sünergiat.Komisjon on koostanud käesolevale määrusele lisatud ühise finantsselgituse, mis kehtib ka ELi lepingu VI jaotise alusel tehtud otsuse ettepaneku osas.2005/0106 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSteise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomise, toimimise ja kasutamise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a ja artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[12]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[13]ning arvestades järgmist:(1) 19. juuni 1991. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta)[14] (edaspidi „Schengeni konventsioon“) IV jaotise alusel loodud Schengeni infosüsteem (edaspidi „SIS“) on Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis ’ sätete peamine rakendusvahend.(2) Teise põlvkonna SISi (edaspidi „SIS II“) väljatöötamine on tehtud komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001[15] ja nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsusele nr 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta.[16] SIS II asendab Schengeni konventsiooniga loodud SISi.(3) Käesolev määrus on SIS II suhtes kohaldatav vajalik õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping“) reguleerimisalasse. Nõukogu otsus nr 2006/XX/JSK SIS II loomise, toimimise ja kasutamise kohta[17] on SIS II suhtes kohaldatav vajalik õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „EL leping“) reguleerimisalasse.(4) Tõsiasi, et SIS II suhtes kohaldatav õiguslik alus koosneb eraldi vahenditest, ei mõjuta põhimõtet, et SIS II on üks ühtne infosüsteem, mis peaks sellisena ka toimima. Seetõttu peaksid nende vahendite teatavad sätted olema samasugused.(5) SIS II peaks olema tasakaalustav meede, mis aitab kaasa kõrgetasemelise turvalisuse säilimisele liikmesriikidevaheliste sisepiirikontrollideta alal, toetades poliitiliste tegevuskavade elluviimist, mis on seotud nende inimeste liikumisega, kelle suhtes kohaldatakse Schengeni acquis ’d.(6) On vaja määratleda SIS II eesmärgid ja sätestada eeskirjad, mis on seotud selle toimimise, kasutamise ja vastutusvaldkonnaga, sealhulgas tehnilise ülesehituse ja rahastamisega, süsteemi sisestatavate andmeliikidega, andmete sisestamise eesmärkidega, sisestamiskriteeriumidega, juurdepääsuõigust omavate ametiasutustega, teadete omavahelise sidumisega, andmetöötlemise täiendavate eeskirjade ja isikuandmete kaitsega.(7) SIS II toimimisega seotud kulud tuleks kanda Euroopa Liidu eelarvest.(8) On kohane koostada käsiraamat, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad täiendava teabe vahetamise kohta seoses teates nõutava meetmega. Iga liikmesriigi riigiasutused peaksid tagama sellise teabe vahetamise.(9) Komisjon peaks vastutama SIS II toimimise juhtimise eest, eelkõige selleks, et tagada sujuv üleminek süsteemi väljaarendamiselt selle toimimisele.(10) On kohane ühtlustada täiendavalt sätteid seoses nende põhjustega, mille alusel antakse välja teateid kolmandate riikide kodanike sissesõidukeelu kohta, ja selgitada nende kasutamist varjupaiga-, sisserände- ja tagasisaatmispoliitikate raamistikus. Selliste teadete väljastamise põhjused, nende eesmärgid ja ametiasutused, kellel on nendele juurdepääsuõigus, peaksid olema ühtlasemad.(11) Sissesõitu keelavaid teateid ei tuleks hoida SIS IIs kauem sissesõidukeelu ajast, mis on sätestatud siseriiklikus otsuses, mille põhjal teade tehti. Üldreeglina tuleks need automaatselt kustutada SIS IIst pärast maksimaalselt viie aasta möödumist. Liikmesriigid peaksid need teated vähemalt korra aastas läbi vaatama.(12) SIS II peaks võimaldama biomeetriliste andmete töötlemist, et abistada asjaomaste isikute usaldusväärset tuvastamist. Samas kontekstis peaks SIS II võimaldama ka nende isikute andmete töötlemist, kelle andmeid on väärkasutatud, et vältida nende väärtuvastamisest põhjustatud ebamugavusi. Selleks tuleks kokku leppida sobivates kaitsemeetmetes, milleks on eelkõige asjaomase isiku nõusolek ja eesmärkide range piiritlemine, milleks neid andmeid võib seaduslikult töödelda.(13) SIS II peaks pakkuma liikmesriikidele võimaluse luua teadete vahel lingid. Kui liikmesriik seob kaks või enam teadet, ei tohiks see mõjutada võetavat meedet, teadete säilitamisaega ega teadetele juurdepääsuõigust.(14) Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 1995/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta.[18] See hõlmab vastutava töötleja määramist vastavalt selle direktiivi artikli 2 punktile d ja võimalust, et liikmesriigid saaksid teha erandeid ja piiranguid mõne sätestatud õiguse ja kohustuse suhtes vastavalt selle direktiivi artikli 13 lõikele 1, sealhulgas asjaomase isiku juurdepääsu- ja teabeõigus. Vajaduse korral tuleks käesolevas määruses täiendada või selgitada direktiivis 1995/46/EÜ sätestatud põhimõtteid.(15) Isikuandemete töötlemise suhtes Euroopa Komisjoni poolt kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2001/45 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.[19] Vajaduse korral tuleks täiendada või selgitada selles määruses sätestatud põhimõtteid.(16) On kohane, et siseriiklikud sõltumatud järelevalveasutused kontrollivad isikuandmete töötlemise seaduslikkust liikmesriikide poolt, ning Euroopa andmekaitseinspektor peaks kontrollima komisjoni tegevust seoses isikuandmete töötlemisega.(17) Ühenduse vastutus seoses komisjonipoolse mis tahes rikkumisega käesoleva määruse kohaldamisel on reguleeritud EÜ asutamislepingu artikli 288 teise lõikega.(18) Läbipaistvuse tagamiseks peaks komisjon koostama iga kahe aasta möödumisel aruande SIS II tegevuste ja täiendava teabe vahetamise kohta. Komisjon peaks koostama üldhinnangu iga nelja aasta möödumisel.(19) Mõnda SIS II aspekti, nagu teadete ühilduvus, teadetevahelised lingid ja täiendava teabe vahetamine, ei saa kõikehõlmavalt katta käesoleva määruse sätetega seoses tehnilise laadi, üksikasjalikkuse või korrapärase ajakohastamise vajadusega. Seetõttu tuleks nende aspektide rakendamisvolitused delegeerida komisjonile.(20) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[20](21) On kohane sätestada üleminekusätted vastavalt Schengeni konventsioonile seoses SISis väljastatavate teadetega, mis kantakse üle SIS II, ja teadetega, mis väljastatakse SIS IIs üleminekuperioodil enne kõigi käesoleva määruse sätete jõustumist. Mõnda Schengeni acquis ’ sätet tuleks jätkuvalt kohaldada piiratud aja jooksul, kuni liikmesriigid on uurinud nende teadete vastavust uuele õiguslikule raamistikule.(22) Tuleb sätestada erisätted seoses SISi toimingutega, mida ei rahastata Euroopa Liidu eelarvest.(23) Kuna liikmesriigid ei saa täielikult täita kavandatava meetme eesmärki, milleks on ühise infosüsteemi loomine ja reguleerimine, mistõttu meetme ulatust ja mõju arvestades oleks eesmärkide saavutamist parem tagada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.(24) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest.(25) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis'l EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.(26) Käesolev määrus on SISi edasiarendus, et seda kohaldada seoses isikute liikumist käsitlevate Schengeni acquis ’ sätetega; Ühendkuningriik ei ole sel eesmärgil SISis osalemist taotlenud ega tee seda vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes;[21] seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele.(27) Käesolev määrus on SISi edasiarendus, et seda kohaldada seoses isikute liikumist käsitlevate Schengeni acquis ’ sätetega; Iirimaa ei ole sel eesmärgil SISis osalemist taotlenud ega tee seda vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes;[22] seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele.(28) Islandi ja Norra puhul kujutab kõnealune määrus endast nende Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis '[23] sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuulub nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punkti G kohaldamisalasse.(29) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuulub nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punkti G ja sellega koos loetava nimetatud lepingule Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ja selle lepingu teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/860/EÜ[24] artikli 4 lõike 1 kohaldamisalasse.(30) Käesolev määrus on Schengeni acquis' edasiarendus või muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemislepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKKÜldsättedArtikkel 1SIS II loomine ja üldeesmärk1. Käesolevaga luuakse arvutipõhine infosüsteem, mida nimetatakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemiks (edaspidi „SIS II“), et liikmesriikide pädevad asutused saaksid teha koostööd, vahetades teavet isikute ja esemete kontrollimiseks.2. SIS II aitab kaasa kõrgetasemelise turvalisuse säilitamisele liikmesriikidevahelisel sisepiirikontrollideta alal.Artikkel 2Reguleerimisala1. Käesolevas määruses määratletakse kolmandate riikide kodanike kohta teadete töötlemise tingimused ja menetlused SIS IIs ja täiendava teabe vahetamine liikmesriikide territooriumile sissesõidukeelu kehtestamiseks.2. Käesolevas määruses sätestatakse ka SIS II tehniline ülesehitus, liikmesriikide ja komisjoni ülesanded, üldine andmetöötlus, asjaomaste isikute õigused ja kohustused.Artikkel 3Mõisted1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) „teade“ – SIS II sisestatud andmekogum, mis võimaldab pädevatel asutustel teha kindlaks isik või objekt erimeetme võtmiseks;b) „täiendav teave“ – teave, mida ei säilitata SIS IIs, kuid mis on seotud SIS II teadetega ja mis on vajalik seoses võetava meetmega;c) „lisateave“ – teave, mida säilitatakse SIS IIs ja mis on seotud SIS II teadetega ning mis on vajalik selleks, et pädevad asutused saaksid võtta kohase meetme;d) „kolmanda riigi kodanik“ – isik, kes ei ole Euroopa Liidu kodanik EÜ asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ja kelle suhtes ei kohaldata ühenduse vaba liikumise õigust;e) „isikud, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse vaba liikumise õigust“ –i) liidu kodanikud EÜ asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ja kolmandate riikide kodanikud, kes on vaba liikumise õigust kasutava liidu kodaniku pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil;[25]ii) kolmandate riikide kodanikud ja nende pereliikmed kodakondsusest sõltumata, kelle suhtes kohaldatakse ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt nende riikide vahel, kelle kodanikud nad on, sõlmitud kokkulepete alusel liidu kodanikega võrdseid vaba liikumise õigusi.2. „Isikuandmete töötlemist“, „töötlemist“ ja „isikuandmeid“ mõistetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ[26] artikli 2 tähenduses.Artikkel 4SIS II tehniline ülesehitus ja toimimisviisid1. SIS II koosneb järgmistest osadest:a) keskne andmebaas „Schengeni keskinfosüsteem“ (edaspidi „CS-SIS“);b) iga liikmesriigi määratletud üks või kaks juurdepääsupunkti (edaspidi „NI-SIS“);c) sideinfrastruktuur CS-SISi ja NI-SISi vahel.2. Liikmesriikide siseriiklikud süsteemid ühendatakse SIS IIga NI-SISi kaudu.3. Artikli 21 lõikes 3 osutatud siseriiklikud pädevad asutused sisestavad andmeid SIS II, omavad sellele juurdepääsu ja teevad selles otsinguid otse või kasutades nende siseriiklikus süsteemis olevat CS-SISi koopiat.4. Liikmesriigid kasutavad CS-SISi ja NI-SISi vahelist sideinfrastruktuuri ka täiendava teabe vahetamiseks.Artikkel 5Kulud1. CS-SISist, NI-SISist ning CS-SISi ja NI-SISi vahelisest sideinfrastruktuurist koosneva SIS II toimimise ja tööshoidmisega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu eelarvest.2. Asjaomane liikmesriik kannab siseriikliku süsteemi arendus-, kohandamis- ja toimimiskulud.3. Lisakulud, mis on seotud artikli 4 lõikes 3 osutatud koopiate kasutamisega, kannab selliseid koopiaid kasutav liikmesriik.II PEATÜKKLiikmesriikide kohustusedArtikkel 6Siseriiklikud süsteemidIga liikmesriik vastutab oma siseriikliku süsteemi toimimise ja selle ühendamise eest SIS IIga.Artikkel 7SIS II riiklik amet ja SIRENE asutused1. Iga liikmesriik määrab ameti, mis tagab pädevatele asutustele juurdepääsu SIS II-le vastavalt käesolevale määrusele.2. Iga liikmesriik määrab asutused, mis tagavad kogu täiendava teabe vahetamise, edaspidi „SIRENE asutused“. Need asutused kontrollivad SIS II sisestatud teabe kvaliteeti. Selleks on neil juurdepääs SIS IIs töödeldud andmetele.3. Liikmesriigid teatavad üksteisele ja komisjonile lõikes 1 osutatud ametist ja lõikes 2 osutatud SIRENE asutusest.Artikkel 8Täiendava teabe vahetamine1. Liikmesriigid vahetavad kogu täiendava teabe SIRENE asutuste kaudu. Sellist teavet vahetatakse selleks, et liikmesriigid saaksid omavahel nõu pidada või üksteist teavitada teate sisestamisel, pärast kokkulangevust, kui nõutavat meedet ei saa võtta, kui on küsimus SIS II andmete kvaliteedis ja teadete ühildavuses ning juurdepääsuõiguse kasutamisel.2. Täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artikli 35 lõikes 3 määratletud korras käsiraamatu kujul, mida nimetatakse „SIRENE käsiraamatuks“.Artikkel 9Tehniline vastavus1. Iga liikmesriik tagab oma siseriikliku süsteemi vastavuse SIS II-le ning täidab selleks kehtestatud menetlusi ja tehnilisi standardeid artikli 35 lõikes 2 osutatud korras.2. Kui see on asjakohane, tagavad liikmesriigid, et CS-SISi koopiates olevad andmed on alati samad ja kooskõlas CS-SISi andmetega.3. Kui see on asjakohane, tagavad liikmesriigid, et otsingud CS-SISi koopiates annavad samad tulemused, kui otse CS-SISis tehtud otsingud.Artikkel 10Turvalisus ja konfidentsiaalsus1. Liikmesriigid, kellel on juurdepääs SIS IIs töödeldud andmetele, võtavad vajalikke meetmeid, et:a) ükski loata isik ei pääseks rajatistesse, kus viiakse läbi NI-SISga ja siseriikliku süsteemiga seotud toiminguid (kontrollid rajatiste sissepääsudes);b) hoida ära, et SIS II andmetele või andmekandjatele võiksid juurde pääseda, neid lugeda, kopeerida, muuta või kustutada isikud, kellel puudub selleks luba (andmekandjate kontroll);c) hoida ära loata SIS II andmetele juurdepääs, nende lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine edastamiseks siseriikliku süsteemi ja SIS II vahel (edastamise kontroll);d) tagada, et oleks võimalik kontrollida ja tagantjärele kindlaks määrata, missuguseid SIS II andmed on salvestatud, millal ja kes seda on teinud (andmesalvestuse kontroll);e) hoida ära loata SIS II andmete töötlemine siseriiklikus süsteemis ja igasugune siseriiklikku süsteemi salvestatud SIS II andmete loata muutmine ja kustutamine (andmesisestuse kontroll);f) tagada, et siseriikliku süsteemi kasutamisel on volitatud isikutel juurdepääs üksnes nende pädevusse kuuluvatele SIS II andmetele (juurdepääsu kontroll);g) tagada, et oleks võimalik kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib siseriiklikku süsteemi salvestatud SIS II andmeid edastada andmeedastusseadmetega (andmeedastuse kontroll);h) kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tõhusust (sisekontroll).2. Liikmesriigid võtavad turvalisuse ja konfidentsiaalsuse suhtes lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid seoses täiendava teabe vahetamise ja edasise töötlemisega.3. Kõigi isikute ja ametiasutuste suhtes, kes töötavad SIS II andmete ja täiendava teabega, kohaldatakse ametisaladust või samaväärset konfidentsiaalsuskohustust.Konfidentsiaalsuskohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui need isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui nende ametiasutuste tegevus on lõppenud.Artikkel 11Siseriiklikud registrid1. Iga liikmesriik peab registrit SIS IIga igasuguse andmevahetuse ja andmete edasise töötlemise kohta, et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust, tagada siseriikliku süsteemi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus.2. Registrites on eelkõige näha andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg, teabe hankimiseks kasutatud andmed, edastatud andmed ja nii pädeva asutuse kui andmetöötluse eest vastutava isiku nimi.3. Registreid kaitstakse asjakohaste meetmetega kõrvaliste isikute eest ja kustutatakse aasta möödudes, kui neid ei vajata juba alanud järelevalvemenetluses.4. Registritele on juurdepääsuõigus liikmesriikide pädevatel asutustel ning eelkõige SIS II andmetöötluse järelevalve eest vastutavatel asutustel, et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust ning tagada süsteemi nõuetekohane toimimine, sealhulgas andmete terviklus ja turvalisus.Iga liikmesriik edastab sellise kontrolli tulemused viivitamatult komisjonile, et need saaks koondada artikli 34 lõikes 3 osutatud aruannetesse, kui see on asjakohane.III peatükkKomisjoni kohustusedArtikkel 12Operatiivjuhtimine1. Komisjon vastutab SIS II operatiivjuhtimise eest.2. Operatiivjuhtimise alla kuuluvad kõik ülesanded, mis on vajalikud SIS II pidevaks toimimiseks (7 päeva nädalas ööpäevaringselt) kooskõlas käesoleva määrusega, eelkõige süsteemi tõrgeteta toimimiseks vajalik hooldus- ja tehniline arendustöö.Artikkel 13Turvalisus ja konfidentsiaalsusKomisjon kohaldab SIS II toimimisega seoses mutatis mutandis artiklit 10.Artikkel 14Kesktasandi registrid1. Kõik SIS II tehtud töötlemistoimingud registreeritakse, et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust ning tagada süsteemi nõuetekohane toimimine, sealhulgas andmete terviklus ja turvalisus.2. Registris on eelkõige näha toimingu kuupäev ja kellaaeg, töödeldud andmed ja pädeva asutuse nimetus.3. Registreid kaitstakse asjakohaste meetmetega kõrvaliste isikute eest ja kustutatakse aasta möödudes pärast teate kustutamist, millega nad seotud on, kui neid ei vajata juba alanud järelevalvemenetluses.4. Registritele on juurdepääsuõigus siseriiklikel pädevatel asutustel ning eelkõige SIS II andmetöötluse järelevalve eest vastutavatel asutustel üksnes selleks, et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust ning tagada süsteemi nõuetekohane toimimine, sealhulgas andmete terviklus ja turvalisus.Selline juurdepääsuõigus on registritele, mis on seotud asjaomase liikmesriigi tehtud töötlemistoimingutega.5. Komisjonil on juurdepääsuõigus registritele üksnes selleks, et tagada süsteemi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus.6. Euroopa andmekaitseinspektoril on juurdepääsuõigus registritele üksnes selleks, et kontrollida komisjoni läbiviidud isikuandmete töötlemistoimingute õiguspärasust ja sealhulgas andmete terviklust.IV peatükkKolmandate riikide kodanike suhtes väljastatud teated sissesõidu keelamiseksArtikkel 15Teadete väljastamise eesmärgid ja tingimused1. Liikmesriigid annavad välja teateid seoses kolmandate riikide kodanike sissesõidu keelamisega liikmesriikide territooriumile pädeva haldus- või õigusasutuse otsuse alusel, milles on määratletud sissesõidukeelu pikkus, järgmistel juhtudel:a) kui kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil kujutab eraldi hindamise alusel tõsist ohtu mis tahes liikmesriigi avalikule korrale või julgeolekule, eelkõige kui:i) kolmanda riigi kodanikule on määratud karistus, mis hõlmab vähemalt aastast vabadusekaotust pärast õigusrikkumises süüdimõistmist, millele on osutatud nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta)[27] artikli 2 lõikes 2;ii) kolmanda riigi kodaniku suhtes kohaldatakse vastavalt ELi lepingu artiklile 15 võetud piiravat meedet, mille eesmärgiks on ära hoida sissesõit liikmesriikide territooriumile või transiit läbi nende territooriumi;b) kui kolmanda riigi kodaniku suhtes kohaldatakse taassissesõidukeeldu vastavalt direktiivile 2005/XX/EÜ [tagasisaatmise kohta][28] tehtud tagasisaatmisotsusele või väljasaatmiskorraldusele.2. Liikmesriigid annavad välja lõikes 1 osutatud teateid kooskõlas Schengeni konventsiooni artikli 25 lõikega 2 ja nii, et see ei piiraks kolmanda riigi kodanikule mis tahes soodsama sätte kohaldamist, mis on sätestatud:a) nõukogu direktiivis 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta;[29]b) nõukogu direktiivis 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta;[30]c) nõukogu direktiivis 2004/81/EÜ elamisloa väljaandmise kohta kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kes on olnud seotud ebaseaduslikule sisserändele kaasaaitamisega, kuid teevad pädevate asutustega koostööd;[31]d) nõukogu direktiivis 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu;[32]e) nõukogu direktiivis 2004/114/EÜ kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil;[33]f) nõukogu direktiivis 2005/XX/EÜ erimenetluse kohta kolmandate riikide kodanike riiki lubamiseks teadustöö tegemiseks.[34]3. Kui otsuse teate väljastamiseks teeb haldusasutus, on kolmanda riigi kodanikul õigus taotleda selle läbivaatamist õigusasutuse poolt või kaevata otsus edasi õigusasutusele.Artikkel 16Andmete liigid1. Kolmandate riikide kodanike sissesõidukeelu teadetes on ainult järgmised andmed:a) perekonnanimi (perekonnanimed) ja eesnimi (eesnimed), sünnijärgne nimi ja varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi;b) sünniaeg ja -koht;c) sugu;d) fotod;e) sõrmejäljed;f) kodakondsus;g) erilised ja füüsilised tundemärgid, mis ei muutu tihti;h) teate väljastav asutus;i) viide otsusele, mille alusel antakse teade ja mis peab olema:- kohtu- või haldusotsus, mis põhineb avaliku korra või sisejulgeoleku ohustamisel, sealhulgas süüdimõistev otsus või vastavalt ELi lepingu artiklile 15 võetud piirav meede, kui see on asjakohane, või- tagasisaatmisotsus ja/või väljasaatmiskorraldus koos taassissesõidukeeluga;j) link (lingid) muude SIS IIs töödeldud teadetega.2. Lõikes 1 osutatud andmeid kasutatakse üksnes isiku tuvastamiseks käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel.3. Lõikes 1 osutatud andmete sisestamiseks ja neile juurdepääsuks vajalikud tehnilised eeskirjad kehtestatakse artikli 35 lõikes 3 osutatud korras.Artikkel 17Asutused, kellel on juurdepääsuõigus teadetele1. Juurdepääsuõigus artikli 15 lõikes 1 osutatud teadetele sissesõidu keelamise eesmärgil on järgmistel asutustel:a) liikmesriikide välispiiridel isikute kontrollimise eest vastutavad asutused;b) viisade väljaandmise eest vastutavad asutused.2. Kokkulangevuse puhul esitatakse täiendava teabe vahetamise teel teave sisenemislubade kohta, mida nõutakse Schengeni konventsiooni artikli 5 lõikega 2. Sellise teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artikli 35 lõikes 3 osutatud korras ja lisatakse SIRENE käsiraamatusse.3. Juurdepääsuõigus teadetele antakse elamislubade väljaandmise eest vastutavatele asutustele, et nad saaksid teha otsuse elamisloa andmise kohta Schengeni konventsiooni artikli 25 lõikes 1 sätestatud korras.4. Schengeni konventsiooni artikliga 25 nõutav konsulteerimine toimub täiendava teabe vahetamise korras. Sellise teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artikli 35 lõikes 3 osutatud korras ja lisatakse SIRENE käsiraamatusse.Artikkel 18Muud asutused, kellel on juurdepääsuõigus1. Artikli 15 lõike 1 punkti b kohaselt väljastatud teadete korral antakse juurdepääs asutustele, kes vastutavad direktiivi 2005/XX/EÜ rakendamise eest, et nad saaksid tagasisaatmisotsuse või väljasaatmiskorralduse täitmiseks tuvastada territooriumil ebaseaduslikult viibiva kolmanda riigi kodaniku.2. Artikli 15 lõike 1 punkti b kohaselt väljastatud teadete korral antakse juurdepääs asutustele, kes vastutavad määruse (EÜ) nr 343/2003 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest)[35] rakendamise eest, et nad saaksid kindlaks määrata, kas varjupaigataotleja on viibinud ebaseaduslikult teise liikmesriigi territooriumil.3. Artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt väljastatud teadete korral antakse juurdepääs asutustele, kes vastutavad direktiivi 2004/83/EÜ ja direktiivi 2005/XX/EÜ [pagulasseisundi andmise ja äravõtmise menetluste miinimumstandardite kohta liikmesriikides][36] rakendamise eest, et nad saaksid kindlaks määrata, kas kolmanda riigi kodanik ohustab avalikku korda või sisejulgeolekut.Artikkel 19Juurdepääs teadetele isikut tõendavate dokumentide kohtaJuurdepääs otsuse 2006/XX artikli 35 lõike 1 punktides d ja e osutatud teadetele isikut tõendavate dokumentide kohta on artiklis 17 ja artikli 18 lõikes 1 osutatud ametiasutustel, et nad saaksid tõendada, et kolmanda riigi kodaniku esitatud isikut tõendav dokument ei ole varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud.Artikkel 20Teadete säilitusaeg1. Artikli 15 lõike 1 alusel väljastatud teateid ei säilitata selles sättes osutatud otsuses sätestatud sissesõidukeelu kehtivusajast kauem.2. Teated, mis on väljastatud seoses isikuga, kes on saanud mis tahes liikmesriigi kodakondsuse, kustutatakse kohe, kui teate väljastanud liikmesriigile saab teatavaks, et isikule on antud selline kodakondsus.3. Teated, mis on väljastatud seoses kolmandate riikide kodanikega, kes on saanud liidu kodaniku või muu isiku pereliikmeks, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse vaba liikumise õigust, kustutatakse kohe, kui teate väljastanud liikmesriigile saab teatavaks, et isik on saanud sellise uue staatuse.4. Teated vaadatakse läbi, et teha kindlaks, kas need vastavad artikli 15 lõikes 2 loetletud direktiividele, kui neid hakatakse kohaldama kolmandate riigi kodaniku suhtes, kelle kohta on teade väljastatud.5. Teated kustutatakse automaatselt viie aasta möödumisel artikli 15 lõikes 1 osutatud otsuse tähtajast. SIS II andmeid sisestanud liikmesriigid võivad teha otsuse säilitada teated süsteemis, kui artikli 15 tingimused on täidetud.6. Liikmesriike teavitatakse süstemaatiliselt üks kuu enne teadete automaatset kustutamist süsteemist.V PEATÜKKIsikuandmete töötlemise üldeeskirjadArtikkel 21SIS II andmete töötlemine1. Käesoleva määruse alusel SIS II sisestatud andmeid töötlevad üksnes käesoleva määruse kohaselt liikmesriikide määratletud pädevad siseriiklikud asutused kindlaksmääratud eesmärkidel.2. SIS II andmetele antakse juurdepääsuluba riigiasutuse pädevuse piires ja nõuetekohaselt volitatud töötajatele.3. Iga liikmesriik koostab ja edastab komisjonile ajakohastatud loetelu riigiasutustest, kellel on luba töödelda SIS II andmeid. Loetelus on iga asutuse puhul määratletud, milliseid andmeid ja millistel eesmärkidel ta võib töödelda ning kes on vastutav töötleja, ning komisjon edastab selle loetelu Euroopa andmekaitseinspektorile. Komisjon tagab loetelu avaldamise igal aastal Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 22Viitenumbri sisestamineLiikmesriik, kes kasutab SIS II ilma artikli 4 lõikes 3 osutatud CS-SIS koopiata, võib oma väljastatud teadetele lisada viitenumbri, mille ainsaks eesmärgiks on väljastatud teatega seotud siseriikliku teabe leidmine.Viitenumbrile on juurdepääs ainult sellel liikmesriigil, kes teate väljastas.Artikkel 23SIS II andmete koopia1. SIS II töödeldud andmeid võib kopeerida üksnes tehnilistel põhjustel ja eeldusel, et koopia tegemine on vajalik selleks, et pädevad asutused saaksid andmeid kasutada vastavalt käesolevale määrusele, välja arvatud artikli 4 lõikes 3 osutatud CS-SIS andmete koopia.2. Teise liikmesriigi poolt SIS II sisestatud andmeid ei kopeerita liikmesriigi oma siseriiklikesse andmefailidesse.3. Lõikega 2 ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma siseriiklikus failis SIS II andmeid, millega seoses on võetud tema territooriumil meede. Neid andmeid hoitakse siseriiklikes failides maksimaalselt kolm aastat, välja arvatud juhtudel, kui siseriiklike õigusaktide erisätetega on sätestatud pikem säilitusaeg.4. Käesoleva artikliga ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma siseriiklikus failis andmeid, mis sisalduvad konkreetses teates, mille see liikmesriik on SIS IIs väljastanud.Artikkel 24SIS IIs töödeldavate andmete kvaliteet ja teadete ühilduvus1. SIS II andmeid sisestav liikmesriik vastutab selle tagamise eest, et andmeid töödeldakse õiguspäraselt, ning eelkõige selle eest, et andmed oleksid täpsed ja ajakohased.2. Andmeid muudab, täiendab, parandab või kustutab ainult see liikmesriik, kes need SIS II sisestas.3. Kui liikmesriigil, kes ei sisestanud andmed, on tõendeid, mis lubavad oletada, et andmed on väärad või neid on ebaseaduslikult SIS IIs töödeldud, teatab ta sellest esimesel võimalusel ja võimaluse korral mitte hiljem kui 10 päeva möödumisel tõendite saamisest andmed sisestanud liikmesriigile täiendava teabe vahetamise teel. Liikmesriik, kes andmed sisestas, kontrollib neid ning vajaduse korral muudab, täiendab või parandab neid või kustutab andmed. Sellise täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artikli 35 lõikes 3 osutatud korras ja lisatakse SIRENE käsiraamatusse.4. Kui liikmesriigid ei jõua kahe kuu jooksul kokkuleppele andmete parandamises, võib üks nendest esitada juhtumi Euroopa andmekaitseinspektorile, kes tegutseb vahendajana.5. Liikmesriigid vahetavad täiendavat teavet, et eristada täpselt SIS II teateid, mis on seotud sarnaste omadustega isikutega. Sellise täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artikli 35 lõikes 3 osutatud korras ja lisatakse SIRENE käsiraamatusse.6. Kui isiku kohta on SIS IIs teade juba väljastatud, lepib sama isiku kohta uut teadet väljastav liikmesriik uue teate sisestamises kokku liikmesriigiga, kes väljastas esimese teate. Kokkuleppele jõutakse täiendava teabe vahetamise alusel. Sellise täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artikli 35 lõikes 3 osutatud korras ja lisatakse SIRENE käsiraamatusse.Sama isiku kohta võib sisestada SIS II erinevad teated, kui need on ühilduvad.Teadete ühildavust ja prioriteetsust reguleerivad eeskirjad määratakse kindlaks artikli 35 lõikes 3 sätestatud korras.7. Teate väljastanud liikmesriik vaatab vähemalt korra aastas läbi SIS II säilitatavad andmed. Liikmesriigid võivad sätestada lühema läbivaatamisaja.Artikkel 25Lisaandmed isiku väärtuvastamise ärahoidmiseks1. Kui tegelikult teates kirjeldatud isiku võib segamini ajada isikuga, kelle andmeid on väärkasutatud, lisavad liikmesriigid teatesse andmed isiku kohta, kelle isikusamasust on väärkasutatud, et hoida ära väärtuvastamise negatiivsed tagajärjed.2. Andmed isiku kohta, kelle isikusamasust on väärkasutatud, lisatakse ainult selle isiku selgesõnalisel nõusolekul ja neid kasutatakse ainult järgmistel eesmärkidel:a) et pädev asutus saaks eristada isikut, kelle isikusamasust on väärkasutatud, isikust, kelle kohta on tegelikult teade väljastatud;b) et isik, kelle isikusamasust on väärkasutatud, saaks tõendada oma isikusamasust ja asjaolu, et tema isikusamasust on väärkasutatud.3. Käesoleva artikli kohaldamiseks võib SIS II sisestada ja seal täiendavalt töödelda ainult järgmisi isikuandmeid:a) perekonnanimi (perekonnanimed) ja eesnimi (eesnimed) ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi;b) sünniaeg ja -koht;c) sugu;d) fotod;e) sõrmejäljed;f) erilised ja füüsilised tundemärgid, mis ei muutu tihti;g) kodakondsus;h) isikut tõendava dokumendi number (isikut tõendavate dokumentide numbrid) ja väljaandmise kuupäev.4. Lõikes 3 osutatud andmed kustutatakse koos vastava teate kustutamisega või varem, kui isik seda taotleb.5. Lõikes 3 osutatud andmeid võivad kasutada vaid need ametiasutused, kellel on juurdepääsuõigus vastavale teatele, ning seda üksnes väärtuvastamise ärahoidmiseks.6. Käesoleva artikli lõikes 3 osutatud andmete suhtes kohaldatakse artikli 16 lõikes 3 osutatud tehnilisi eeskirju.Artikkel 26Teadetevahelised lingid1. Liikmesriik võib luua SIS II süsteemis oma väljastatud teadete vahel lingi vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Sellise lingi eesmärk on luua seos kahe või enama teate vahel.2. Lingi loomine ei mõjuta erimeedet, mida võetakse iga lingitud teate alusel, ega iga lingitud teate säilitusaega.3. Lingi loomine ei mõjuta käesolevas määruses sätestatud juurdepääsuõigusi. Ametiasutustel, kellel ei ole juurdepääsuõigust teatavatele teadetele, ei ole juurdepääsu linkidele nendele teadetele.4. Kui liikmesriik arvab, et lingi loomine teadete vahel on vastuolus tema siseriikliku õiguse või rahvusvaheliste kohustustega, võib ta võtta vajalikke meetmeid, et tagada oma riigi territooriumil lingile juurdepääsu puudumine.5. Teadete linkimise tehnilised eeskirjad võetakse vastu kooskõlas artikli 35 lõikega 3.Artikkel 27Täiendava teabe eesmärk ja säilitamisaeg1. Liikmesriigid säilitavad täiendava teabe vahetamise toetamiseks artikli 16 lõike 1 punktis i osutatud otsuste koopiad.2. Teise liikmesriigi edastatud täiendavat teavet kasutatakse üksnes sel eesmärgil, milleks see edastati. Seda hoitakse siseriiklikes failides ainult nii kaua, kui hoitakse SIS IIs teadet, millega täiendav teave seotud on. Liikmesriigid võivad vajaduse korral säilitada seda teavet kauem, et saavutada eesmärk, milleks see edastati. Igal juhul kustutatakse täiendav teave hiljemalt aasta möödumisel päevast, mil seotud teade kustutati SIS IIst.3. Lõikega 2 ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma siseriiklikes failides andmeid, mis on seotud konkreetse teatega, millega seoses on võetud tema territooriumil meede. Neid andmeid võib hoida siseriiklikes failides maksimaalselt kolm aastat, välja arvatud juhtudel, kui siseriiklike õigusaktide erisätetega on lubatud andmeid kauem säilitada.VI PEATÜKKAndmekaitseArtikkel 28Õigus teabeleIsikule, kelle andmeid töödeldakse SIS IIs sissesõidukeelu eesmärgil, teatatakse:a) vastutava töötleja ja tema võimaliku esindaja andmed;b) andmete SIS IIs töötlemise eesmärk;c) võimalikud andmesaajad;d) SIS IIs teate väljastamise põhjus;e) õigusest tutvuda isikuandmetega ja neid parandada.Artikkel 29Õigus andmetega tutvuda, neid parandada ja kustutada1. Isiku õigus tutvuda oma SIS IIs töödeldavate isikuandmetega ja taotleda nende parandamist või kustutamist tagatakse kooskõlas selle liikmesriigi seadustega, kus seda õigust kasutatakse.2. Kui liikmesriik, kus seda õigust kasutatakse, ei ole andmeid sisestanud, edastab ta andmed asjaomasele isikule pärast seda, kui ta on andnud andmed sisestanud liikmesriigile võimaluse esitada oma seisukoht. Seda võib teha täiendava teabe vahetamise teel. Sellise täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artikli 35 lõikes 3 osutatud korras ja lisatakse SIRENE käsiraamatusse.3. Asjaomasele isikule edastatakse isikuandmed võimalikult kiiresti ja igal juhul mitte hiljem kui 60 päeva möödumisel taotluse esitamise kuupäevast.4. Isikule teatatakse võimalikult kiiresti, kuidas reageeriti tema taotlusele andmeid parandada või need kustutada, ja igal juhul mitte hiljem kui 6 kuu möödumisel parandamis- või kustutamistaotluse esitamise kuupäevast.Artikkel 30ÕiguskaitsevahendidIgaüks võib iga liikmesriigi territooriumil pöörduda hagi või kaebusega selle liimesriigi kohtu poole, kui tal ei võimaldatud kasutada õigust tutvuda temaga seotud andmetega või lasta need parandada või kustutada või õigust saada teavet või hüvitist seoses tema isikuandmete töötlemisega, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega.Artikkel 31Andmekaitseasutused1. Iga liikmesriik nõuab, et direktiivi 95/46/EÜ artikli 18 lõike 1 alusel määratud asutused kontrolliksid sõltumatult oma territooriumil SIS II isikuandmete töötlemist, välja arvatud täiendava teabe vahetamine ja selle edasine töötlemine.2. Euroopa andmekaitseinspektor kontrollib, et komisjonis tehtavad SIS II isikuandmete töötlemistoimingud oleksid kooskõlas käesoleva määrusega.3. Siseriiklikud järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor teevad aktiivset koostööd. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub vähemalt kord aastas selleks kokku koosoleku.VII PEATÜKKVastutus ja karistusedArtikkel 32Vastutus1. Iga liikmesriik vastutab mis tahes kahju eest, mida on tekitatud isikule seoses SIS II või SIRENE ametiasutuste kaudu edastatud andmete loata või väära töötlemisega selle liikmesriigi poolt.2. Kui liikmesriik, kelle vastu on esitatud hagi lõike 1 alusel, ei ole see liikmesriik, kes andmed SIS II sisestas, maksab andmed sisestanud liikmesriik taotluse korral tagasi hüviseks maksud summad, välja arvatud juhtumid, kui taotluse saanud liikmesriik kasutas andmeid käesoleva määruse vastaselt.3. Kui SIS II-le tekitatakse kahju seetõttu, et liikmesriik ei ole täitnud käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, loetakse see liikmesriik kõnealuse kahju eest vastutavaks, välja arvatud juhul, kui komisjon või muu SIS IIs osalev liikmesriik (muud SIS IIs osalevad liikmesriigid) ei ole võtnud mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju minimeerimiseks.Artikkel 33KaristusedLiikmesriigid tagavad, et käesoleva määrusega vastuolus oleva SIS II või täiendava teabe töötlemise suhtes kohaldatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi kooskõlas siseriikliku õigusega.VIII PEATÜKKLõppsättedArtikkel 34Järelevalve, hindamine ja statistika1. Komisjon kannab hoolt, et oleks olemas süsteemid, mille abil jälgida SIS II toimimist, võrreldes tulemusi, kulutasuvust ja teenuste kvaliteeti seatud eesmärkidega.2. Tehnilise hoolduse, aruandluse ja statistika eesmärkidel on komisjonil juurdepääs vajalikule teabele, mis on seotud SIS IIs läbiviidud töötlemistoimingutega.3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kaks aastat pärast SIS II käivitumist ning seejärel iga kahe aasta möödumisel aruande SIS II tegevuste ning liikmesriikidevahelise mitmepoolse täiendava teabe vahetamise kohta.4. Komisjon esitab neli aastat pärast SIS II käivitumist ning seejärel iga nelja aasta möödumisel üldhinnangu SIS II tegevuste ning liikmesriikidevahelise mitmepoolse täiendava teabe vahetamise kohta. Üldhinnangus vaadeldakse saavutatud tulemusi seatud eesmärkide suhtes ning hinnatakse tegevuse aluspõhimõtete kehtivust ja mõjusid tulevastele toimingutele. Komisjon esitab hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule.5. Liikmesriigid annavad komisjonile lõigetes 3 ja 4 osutatud aruannete koostamiseks vajalikku teavet.Artikkel 35Komitee1. Komisjoni abistab komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 3 sätestatud nõuandemenetlust vastavalt selle artikli 7 lõikele 3.3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 sätestatud regulatiivkomitee menetlust vastavalt selle artikli 7 lõikele 3.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.4. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 36Schengeni konventsiooni muutmine1. EÜ asutamislepingu rakendusalasse kuuluvates küsimustes asendab käesolev määrus Schengeni konventsiooni artiklid 92–119, välja arvatud artikli 102 lõige a.2. See asendab ka järgmised Schengeni acquis '[37] sätted, millega rakendatakse neid artikleid:a) täitevkomitee otsus, 14. detsember 1993, Schengeni infosüsteemi (C.SIS) paigaldus- ja tegevuskulusid käsitleva finantsmääruse kohta (SCH/Com-ex (93) 16);b) täitevkomitee otsus, 7. oktoober 1997, Islandi ja Norra osamaksude kohta C.SISi paigaldus- ja tegevuskuludesse (SCH/Com-ex (97) 18);c) täitevkomitee otsus, 7. oktoober 1997, SISi arendamise kohta (SCH/Com-ex (97) 24);d) täitevkomitee otsus, 15. detsember 1997, C.SISi finantsmääruse muutmise kohta (SCH/Com-ex (97) 35);e) täitevkomitee otsus, 21. aprill 1998, 15/18 ühendusega C.SISi kohta (SCH/Com-ex (98) 11);f) täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, C.SISi paigalduskulude kohta (SCH/Com-ex (99) 4);g) täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, SIRENE käsiraamatu ajakohastamise kohta (SCH/Com-ex (99) 5);h) täitevkomitee otsus, 18. aprill 1996, välismaalase mõiste määratlemise kohta (SCH/Com-ex (96) 5); decl. 5);i) täitevkomitee otsus, 28. aprill 1996, SISi struktuuri kohta (SCH/Com-ex (99) 5); decl. 2 rev.).3. EÜ asutamislepingu rakendusalasse kuuluvates küsimustes loetakse viiteid Schengeni konventsiooni asendatud artiklitele ja nende artiklite Schengeni konventsiooni asjaomastele rakendussätetele viideteks käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.Artikkel 37Kehtetuks tunnistamineMäärus (EÜ) nr 378/2004 tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 38Üleminekuperiood ja eelarve1. SISs väljastatud ja SIS II ülekantud või otse SIS IIs enne vastavalt käesoleva määruse artikli 39 lõikele 3 sätestatud kuupäeva ja kuni ühe aasta jooksul pärast seda kuupäeva väljastatud teadete suhtes kohaldatakse jätkuvalt Schengeni konventsiooni artikleid 94 ja 96 ning artikli 101 lõikeid 1 ja 2.Ühe aasta möödumisel vastavalt artikli 39 lõikele 3 sätestatud kuupäevast kustutatakse need teated automaatselt SIS IIst, kui liikmesriigid ei ole neid teateid uuesti väljastanud kooskõlas käesoleva määrusega.2. Vastavalt artikli 39 lõikele 3 sätestatud kuupäeval ülejäänud eelarve, mis on kinnitatud kooskõlas Schengeni konventsiooni artikliga 119, makstakse tagasi liikmesriikidele. Tagasimakstavad summad arvutatakse liikmesriikide osamaksete alusel, mis on sätestatud täitevkomitee 14. detsembri 1993. aasta otsuses Schengeni infosüsteemi paigaldus- ja tegevuskulusid käsitleva finantsmääruse kohta.Artikkel 39Jõustumine ja kohaldatavus1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse alates kuupäevast, mille komisjon määrab kindlaks kooskõlas lõigetega 2 ja 3.2. Kuupäev, millest alates kohaldatakse artikleid 1–14 ja 21–38, välja arvatud artiklid 22, 25 ja 26, määratakse kindlaks pärast seda, kui:a) on vastu võetud vajalikud rakendusmeetmed,b) komisjon on teinud vajalikud tehnilised korraldused, et SIS II saaks ühendada liikmesriikidega, jac) kõik liikmesriigid on teatanud komisjonile, et nad on teinud vajalikud tehnilised ja õiguslikud korraldused SIS II andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks kooskõlas eespool nimetatud artiklitega.Komisjon avaldab kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas .3. Kuupäev, millest alates kohaldatakse artikleid 15–20 ja artikleid 22, 25 ja 26, määratakse kindlaks pärast seda, kui:a) on vastu võetud vajalikud rakendusmeetmed jab) kõik liikmesriigid on teatanud komisjonile, et nad on teinud vajalikud tehnilised ja õiguslikud korraldused SIS II andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks kooskõlas eespool nimetatud artiklitega.Komisjon avaldab kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaLISAVastavustabelSchengeni konventsiooni[38] artiklid | Määruse artiklid |Artikli 92 lõige 1 | Artikli 1 lõige 1; artikli 2 lõige 1; artikli 4 lõiked 1, 2, 3 |Artikli 92 lõige 2 | Artikli 4 lõiked 1, 2, 3; artikli 5 lõiked 2 ja 3, artiklid 6 ja 9 |Artikli 92 lõige 3 | Artikli 4 lõiked 1, 2 ja 3, artikli 5 lõige 1, artikkel 12 |Artikli 92 lõige 4 | Artikli 3 lõige 1; artikli 7 lõiked 2 ja 3; artikkel 8 |Artikkel 93 | Artikli 1 lõige 2 |Artikli 94 lõige 1 | Artikli 21 lõige 1 |Artikli 94 lõige 2 | Artikli 15 lõige 1 |Artikli 94 lõige 3 | Artikli 16 lõige 1; artikli 25 lõige 3 |Artikli 94 lõige 4 |Artikli 95 lõige 1 |Artikli 95 lõige 2 |Artikli 95 lõige 3 |Artikli 95 lõige 4 |Artikli 95 lõige 5 |Artikli 95 lõige 6 |Artikli 96 lõige 1 | Artikli 15 lõige 1 |Artikli 96 lõige 2 | Artikli 15 lõige 1 |Artikli 96 lõige 3 | Artikli 15 lõige 1 |Artikkel 97 |Artikli 98 lõige 1 |Artikli 98 lõige 2 |Artikli 99 lõige 1 |Artikli 99 lõige 2 |Artikli 99 lõige 3 |Artikli 99 lõige 4 |Artikli 99 lõige 5 |Artikli 99 lõige 6 |Artikli 100 lõige 1 |Artikli 100 lõige 2 |Artikli 100 lõige 3 |Artikli 101 lõige 1 | Artikli 17 lõige 1 |Artikli 101 lõige 2 | Artikli 17 lõiked 1 ja 3; artikkel 18; artikkel 19 |Artikli 101 lõige 3 | Artikli 21 lõige 2 |Artikli 101 lõige 4 | Artikli 21 lõige 3 |Artikli 101A lõige 1 |Artikli 101A lõige 2 |Artikli 101A lõige 3 |Artikli 101A lõige 4 |Artikli 101A lõige 5 |Artikli 101A lõige 6 |Artikli 101B lõige 1 |Artikli 101B lõige 2 |Artikli 101B lõige 3 |Artikli 101B lõige 4 |Artikli 101B lõige 5 |Artikli 101B lõige 6 |Artikli 101B lõige 7 |Artikli 101B lõige 8 |Artikli 102 lõige 1 | Artikli 21 lõige 1 |Artikli 102 lõige 2 | Artikli 23 lõiked 1 ja 2 |Artikli 102 lõige 3 |Artikli 102 lõige 4 | Artikli 17 lõiked 1 ja 3; artikkel 18; artikkel 19 |Artikli 102 lõige 5 | Artikli 32 lõige 1 |Artikkel 103 | Artikkel 11 |Artikli 104 lõige 1 |Artikli 104 lõige 2 |Artikli 104 lõige 3 |Artikkel 105 | Artikli 24 lõige 1 |Artikli 106 lõige 1 | Artikli 24 lõige 2 |Artikli 106 lõige 2 | Artikli 24 lõige 3 |Artikli 106 lõige 3 | Artikli 24 lõige 4 |Artikkel 107 | Artikli 24 lõige 6 |Artikli 108 lõige 1 | Artikli 7 lõige 1 |Artikli 108 lõige 2 |Artikli 108 lõige 3 | Artikkel 6; artikli 7 lõige 1; artikli 9 lõige 1 |Artikli 108 lõige 4 | Artikli 7 lõige 3 |Artikli 109 lõige 1 | Artikkel 28; artikli 29 lõiked 1, 2 ja 3 |Artikli 109 lõige 2 |Artikkel 110 | Artikli 29 lõiked 1 ja 4; artikli 31 lõige 1 |Artikli 111 lõige 1 | Artikkel 30 |Artikli 111 lõige 2 |Artikli 112 lõige 1 | Artikli 20 lõiked 1, 2, 3, 4 ja 5; artikli 24 lõige 7 |Artikli 112 lõige 2 | Artikli 24 lõige 7 |Artikli 112 lõige 3 | Artikli 20 lõige 6 |Artikli 112 lõige 4 | Artikli 20 lõige 5 |Artikli 112A lõige 1 | Artikli 27 lõige 2 |Artikli 112A lõige 2 | Artikli 27 lõige 3 |Artikli 113 lõige 1 |Artikli 113 lõige 2 | Artikli 14 lõiked 3, 4, 5 ja 6 |Artikli 113A lõige 1 | Artikli 27 lõige 2 |Artikli 113A lõige 2 | Artikli 27 lõige 3 |Artikli 114 lõige 1 | Artikli 31 lõige 1 |Artikli 114 lõige 2 | Artikkel 31 |Artikli 115 lõige 1 | Artikli 31 lõige 2 |Artikli 115 lõige 2 |Artikli 115 lõige 3 |Artikli 115 lõige 4 |Artikli 116 lõige 1 | Artikli 32 lõige 1 |Artikli 116 lõige 2 | Artikli 32 lõige 2 |Artikli 117 lõige 1 |Artikli 117 lõige 2 |Artikli 118 lõige 1 | Artikli 10 lõige 1 |Artikli 118 lõige 2 | Artikli 10 lõige 1 |Artikli 118 lõige 3 | Artikli 10 lõige 3 |Artikli 118 lõige 4 | Artikkel 13 |Artikli 119 lõige 1 | Artikli 5 lõige 1; artikli 38 lõige 2 |Artikli 119 lõige 2 | Artikli 5 lõiked 2 ja 3 |FINANCIAL STATEMENTPolicy area(s): JLS Activit(y/ies): Strategy, policy and coordination. |TITLE OF ACTION: FUNCTIONING OF THE SIS II |1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)18 08 02 Schengen Information System, second generation (SIS II)2. OVERALL FIGURES2.1 Total allocation for action (Part B):132 Million € for commitments until 20132.2 Period of application:-  From 2007 to 2013 (for this statement)-  Undetermined duration, after 2013.2.3 Overall multi-annual estimate of expenditure:a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (cfr. point 6.1.1)€ Million ( to 3 decimal places)2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 and subsequent years | Total |Commitments | 11,000 | 13,000 | 21,000 | 33,000 | 18,000 | 36,000 | 132,000 |Payments | 5,500 | 12,000 | 17,000 | 27,000 | 25,500 | 45,000 | 132,000 |It is estimated that fifty percent of the payments will be made in the year of commitment, the rest the following year.b) Technical and Administrative assistance and support expenditure (cf. point 6.1.2)CE | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |CP | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |Sub-total a+b |CE | 11,000 | 13,000 | 21,000 | 33,000 | 18,000 | 36,000 | 132,000 |CP | 5,500 | 12,000 | 17,000 | 27,000 | 25,500 | 45,000 | 132,000 |c) Overall financial impact of human resource and other administrative expenditure(cf. points 7.2 and 7.3)CE | 14,401 | 16,401 | 24,401 | 36,401 | 21,401 | 42,802 | 155,807 |CP | 8,901 | 15,401 | 20,401 | 30,401 | 28,901 | 51,802 | 155,807 |2.4 Compatibility with financial programming and financial perspectives( Proposal is compatible with existing financial programming.The amounts indicated for the period 2007-2013 are subject to the adoption of the new financial perspectives.2.5 Financial impact on revenue( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:The present proposal builds upon the Schengen acquis, as defined in Annex A of the Agreement signed on 18 May 1999 between the Council and the Republic of Iceland and the Kingdom of Norway concerning the association of both these States with the implementation, application and development of the Schengen acquis[39]. Article 12(1) last paragraph lays down: “In cases where operational costs are attributed to the general budget of the European Community, Iceland and Norway shall share in these costs by contributing to the said budget an annual sum in accordance with the percentage of the gross national product of their countries in relation with the gross national product of all participating States”[40].Contribution from Iceland/Norway: 2.128% (2002 figures)€ Million (to one decimal place)Prior to action | Situation following action |Non compuls. | Diff | NO | NO | NO | N° 3 |4. LEGAL BASISThis statement accompanies two legislative proposals:- a Regulation of the European Parliament and the Council on the establishment, operation and use of the Second Generation Schengen Information System (SIS II) based on Articles 62 (2) (a) and 66 of the EC Treaty and;- a Council Decision on the establishment, operation and use of the Second Generation Schengen Information System (SIS II) based on Articles 30 (1) (a) and (b), Article 31 (1) (a) and (b) and Article 34 (2) (c) of the EU Treaty.5. DESCRIPTION AND GROUNDS5.1 Need for Community intervention5.1.1 Objectives pursuedThe SIS II will be a common information system allowing the competent authorities in the Member States to cooperate, by exchanging information for the implementation of various policies required, in order to establish an area without internal frontiers. It will replace the current SIS, which does not have the capacity to service more than 18 participating States. It is at present operational for 13 Member States and 2 other States (Iceland and Norway).The Council therefore adopted a Regulation (EC) No 2424/2001 and Decision No 2001/886/JHA of 6 December 2001[41] on the development of the SIS II and entrusted this task to the Commission. These instruments also allowed the expenditure involved in the development phase (2002-2006) of the SIS II to be charged to the budget of the European Union. The present proposal aims to ensure the continuity of this Community support during the operational phase and provide findings for the development of new functionalities.The target date for the SIS II to be operational, as required by the Council, is set for the beginning of 2007. The Commission will need adequate facilities and sufficient resources to manage the SIS II for the start of operations.The estimates indicated in the Communication on the development of the Schengen Information System II and possible synergies with a future Visa Information System (VIS) of December 2003 [42] covered the development of the system for the period 2004-2006, whilst the present financial statement covers the expenditure necessary for operating the SIS II.The objective is to ensure daily maintenance of the IT system by acquiring the necessary resources to verify the system’s activity, carry out maintenance interventions, and react in case of difficulties appearing during the operational management procedures. SIS II management needs resources both technical (IT infrastructure and networks, technical and office space) and human (people in charge of administrative and technical management of the IT system).The objective is also to manage future evolutions of the system, including the integration of new functionalities such as the development of a biometrics search engine.5.1.2 Measures taken in connection with ex ante evaluationA feasibility study on the SIS II was carried out between September 2002 and July 2003.The results of this feasibility study were endorsed by the Council in June 2003 and presented by the Commission in the aforementioned Communication on the SIS II.The chosen architecture (a central database and national interfaces which store no data) requires a high availability and robustness, to be achieved through specific measures, such as doubled hardware and software, as well as data replication. The high availability of the SIS II, including the possibility for Member States to query the central SIS II database, allows those Member States, which are ready to do so, to discard their copy of data contained in the CS-SIS database. The added value of such a feature is that the annual costs for the management and maintenance of the national database will be reduced for those Member States concerned.Apart from the feasibility study, the Commission examined the level of financial and human resources which the French Ministry of the Interior devotes to the operational management of the current SIS to which the Member States directly contribute, in accordance with Article 119 of the Schengen Convention[43]. The budget of the European Union must cover some additional items such as premises and infrastructure for hosting the systems, the cost covered at this moment by France, and which do not impact on the total amount of the operating costs of the current SIS.5.1.3 Measures taken following ex post evaluationNot applicable5.2 Action envisaged and budget intervention arrangementsThe planned financial resources must cover the expenses for the hosting of the information system and for the necessary resources for its daily management and of its possible technical evolution. This is in line with the Council conclusions of 29 April 2004, which foresee two sites for the development of the SIS II. The financial resources must also cover the expenses related to the network which will link the Member States to the central domain.SIS II Management (see specific line in section 6.1.1 table):The estimates of the expenses to be borne by the budget of the European Union for the SIS II management include:-  Costs related to the office space occupied by people and computers (server rooms, offices, meeting rooms); these costs represent a significant part of the SIS II management budget for 2007 and increase slowly consistent with usual rates (maximum 4% yearly grow).-  Hardware costs:-  For 2007, a provision has been made for a specific investment intended to acquire network devices enabling 29 users (Member States and potential European bodies) to be directly connected to the European network. This represents 52% of the SIS II management budget for 2007. For 2008, the envisaged provision covers only the linking-up of future new Members States (1 to 2 additional MS as from 2008) and so will not be very significant (only 4% in 2008). This provision covers the acquiring of the equipment. As far as the rental expenses are concerned, see the section related to “ Network: direct access point rental ” hereunder. As from 2010, the envisaged provisions cover the partial upgrade and renewal of the system in order to adapt the system’s capacity to the demand (new requests for access to the central system) while allowing its progressive replacement. These costs represent 47% of the 2010 SIS II management budget.-  The future maintenance contract for the IT system will start in 2010. In the first 3 years, the system will remain under the terms of the guarantee, therefore, no budget is planned for the period 2007-2009. As from 2010, the system maintenance will be covered by a specific contract, the budget is estimated at a maximum of 35% of the SIS II management budget for 2010. This amount is based on the value of the offer that was selected for the implementation of SIS II.-  Stationery, furniture and various work equipment, documentation, costs related to public relations and training activities: These costs represent 15.5 % of the SIS II management budget for 2007.Network: direct access point rental (see specific line in section 6.1.1 table):The estimates of the expenses borne by the budget of the European Union also include the costs for the rental of devices allowing Member States to connect their National system directly to the European network. At this stage, the contract for the future network infrastructure is not yet signed and, therefore, the estimates are based on the current contract for TESTA II.The 2007 financial figures cover the estimated rental cost for 29 direct s-TESTA lines, the link between the two sites and their relevant equipment. These costs are re-evaluated every year in order to cover 36 direct access points by 2013.The communications infrastructure (lease of access points, lines, etc...) represents an important expenditure. This is due to the very high sensitivity and necessary high availability of the SIS II. The users have thus requested a dedicated line from the common domain (TESTA) to their national SIS II access points, significantly increasing the communication costs. This same communication infrastructure will be used for the bilateral or multilateral transmission of supplementary information between the SIRENE authorities.However, the provisional costs of the network are comparable to the prices available in the current SIS. The global amount (6 Mio) might appear higher than that of the SISNET, but this is mainly due to the doubling of the number of access points. From 15 access points in the first generation Schengen Information System, the SIS II will provide for 29 access points.External support for the assistance of the maintenance of IT management systems (see specific line in section 6.1.1 table):The estimates of the expenses borne by the budget of the European Union also foresee the costs for consultancy and technical assistance. The figure given will cover:-  consultancy on specific topics that require particular attention through feasibility studies or ad-hoc expertise,-  IT technical assistance in various fields such as new technology, biometrics, system & network management.Development and operation of a search engine based on a biometric identifier (see specific line in section 6.1.1 table):Contrary to the current SIS, the new system should be flexible enough to cope with changing requirements. The Council Conclusions of 14 June 2004 on the SIS II mentioned the possible implementation of a central biometric search engine, for the purpose of identification of persons and this will represent a significant improvement for the system and a separate expenditure heading has, therefore, been included in the financial statement. The development of such a biometric search engine will require a new public procurement procedure and, given the currently very dynamic biometric market, the estimates regarding costs can only be very approximate. In any case, the implementation will be very progressive, since the Member States will need a considerable time for rolling out within the country and, at the external borders, the necessary infrastructure for entering and searching biometric data in the SIS II.The price estimates in this financial statement are based on a gradual increase of capacity, with annual investments of the capacity needed for the next year, and taking into account the constant drop in prices. The figures presented hereunder are based on the available estimates, in particular the number of searches on wanted persons. It is envisaged that a gradual introduction of biometric searches will result in up to 30% of the total searches in 3 years’ time being carried out on the basis of biometric data. This number of total searches is estimated to grow from 65 Mio to 95 Mio over the period 2008-2010, provided that Members States progressively increase their use of the central system.External human resources (see specific line in section 6.1.1 table):The total of 21 security agents must be seen in terms of up to 7 persons on site, 24 hours a day, 7 days a week (3 teams of seven). The same reasoning applies for the 21 data input operators. Currently, 3 teams of 7 data input operators are available on the C.SIS site, 24 hours a day, 7 days a week.5.3 Methods of implementationThe system shall be maintained by the Commission, which shall be responsible for operating the Central database and the communication infrastructure between the Central database and the National Interfaces. External evaluation and consultancy will have to be provided by contractors who will also assist the Commission in carrying out specific studies where necessary.The Commission will be assisted by the Committees laid down in the Regulation and Decision on the establishment, operation and use of the SIS II and that will replace the Committees established by Regulation (EC) No 2424/2001 and Decision (EC) No 886/2001 on the development of the SIS II.In the context of the new financial perspectives, the scope for entrusting tasks related to the management of large-scale IT systems (EURODAC, SIS II, VIS) to the external borders agency will be explored at a later stage.6. FINANCIAL IMPACT6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period).For certain items, the table below provides estimates prepared on the basis of a projection of the costs related to the operation of the current system. For the post-2007 years, an inflation rate was applied when necessary. For every part the amounts are rounded to the unit above.6.1.1 Financial ParticipationCommitments in € million (to three decimal places)Number of permanent posts | Number of temporary posts |Officials or temporary staff | A B C | 8 14 1 | 8 14 1 | 2 managers, 1 intermediate manager , 2 operating managers, 3 desk officers 8 operating engineers, 3 test engineers, 1 assistant and 2 secretaries 1 support |Other human resources |Total | 23 | 23 |7.2 Overall financial impact of human resourcesType of human resources | Amount K € | Method of calculation* (K€) |Officials Temporary staff | 2484 | 2007 |Personnel for operational tasks | 1836 |1 | Manager (1 current) [A] | 108 |1 | Intermediate manager between manager and staff (1 current) [A] | 108 |2 | Operating managers (2 current) [A] | 216 |8 | Operating engineers (6 current + 2 new) [B] | 864 |3 | Test engineers (3 current) [B] | 324 |2 | Secretaries (2 current) [B] | 216 |Personnel for strategic management tasks | 648 |1 | Manager (A) | 108 |1 | Assistant (B) | 108 |3 | Desk officers (A) | 324 |1 | Support (C) | 108 |TOTAL | 2484 |Other human resources (please indicate the budget line) |Total | 2484 |The amounts are total expenditure for twelve months.7.3 Other administrative expenditure deriving from the actionBudget line (number and heading) | Amount € | Method of calculation |Overall allocation (Title A7) 18 01 02 11 01 – Missions 18 01 02 11 – Meetings 18 01 02 11 – Compulsory committees 18 01 02 11 – Non-compulsory committees 18 01 02 11 – Conferences 18 01 02 11 04 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 66.000 300.000 15.000 36.000 500.000 | 30*1.000+12*3.000 10 * 30.000 2*7500 1*36.000 500.000 | Steering Committee |Information systems (A-5001/A-4300) |Other expenditure - Part A (specify) |Total | 917.000 |The amounts are total expenditure for twelve months.I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | 3.401.000 € 7 years 23.807.000 € |8. FOLLOW-UP AND EVALUATION8.1 Follow-up arrangementsRegarding the performance of the system, the Commission will ensure that systems are in place to monitor the functioning of the SIS II against objectives, in terms of output, cost-effectiveness and quality of service. For this purpose, the Commission will produce statistics on the use of the SIS II.The Commission will also systematically involve the users via the SIS II Committee or specific working groups for assessing the performance of the system and taking appropriate action in cooperation with selected contractors.8.2 Arrangements and schedule for the planned evaluationTwo years after the SIS II starts operations and every two years thereafter, the European Commission will submit a report to the European Parliament and the Council on the technical functioning of the SIS II and on the bilateral and multilateral exchange of supplementary information between Member States.Four years after the SIS II starts operations and every four years thereafter, the Commission will produce an overall evaluation of the SIS II and the bilateral and multilateral exchange of supplementary information between Member States. This overall evaluation shall include the examination of results achieved against objectives and assess the continuing validity of the underlying rationale and any implications of future operations. The Commission shall transmit the reports on the evaluations to the European Parliament and the Council.9. ANTI-FRAUD MEASURESThe Commission procedures for the award of contracts will be applied, ensuring compliance with Community law on public contracts.[1] Määrus EÜ nr 2424/2001 ja otsus 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi väljatöötamise kohta.[2] Schengeni konventsiooni (EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19) artiklid 92–119, võttes arvesse ka konventsiooni tehtud muudatusi pärast Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmist käsitleva määruse (EÜ) nr 871/2004 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 29) vastuvõtmist.[3] Nõukogu 5.–6. juuni 2003. aasta, 29. aprilli ja 14. juuni 2004. aasta järeldused SIS II kohta ja Euroopa Parlamendi arvamused ja resolutsioonid T4-0082/1997, T5-0610/2002, T5-0611/2002, T5-03[4]*3<BHIYZ[àáâäù = < I ý=  <  ¦  §  ³¸Î!¹óìèÝÖÒèÒèÖÒÊ¿èÖÊ¿´©´©ž´©ž?ì…ìxìpì…ìeìxìh)HÞhŒU5?<*[pic]\?h)HÞhŒU;?jh)HÞhŒU0JmU[pic]h)HÞhŒU6?]?hø1šhŒU5?<*[pic]\?mH  sH  hø1šhJP°mH  sH  hø1šhŒUmH  sH  hø1šhø1šmH  sH  hø1šhø1šB*91/2003, T5-0392/2003 ja T5-0509/2003.[5] ELT L 64, 2.3.2004, lk 5.[6] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17.[7] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[8] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.[9] Nõukogu dokument 13054/04.[10] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[11] ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.[12] EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1.[13] ELT L […], […], lk […].[14] ELT L […], […], lk […].[15] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19. Konventsiooni on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 871/2004(ELT L 162, 30.4.2004, lk 29).[16] EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4.[17] EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1.[18] ELT L […], […], lk […].[19] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[20] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.[21] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[22] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[23] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.[24] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[25] ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.[26] ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.[27] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, 24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[28] EÜT L 248, 18.7.2002, lk 1.[29] ELT XX[30] ELT L 251, 3.10.2003, lk 12.[31] ELT L 16, 23.1.2004, lk 44.[32] ELT L 261, 6.8.2004, lk 19.[33] ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.[34] ELT L 375, 23.12.2004, lk 12.[35] ELT L […], […], lk […].[36] ELT L 50, 25.2.2003, lk 1.[37] ELT L […], […], lk […].[38] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 439.[39] Kursiivis olevad artiklid ja lõiked on lisatud või neid on muudetud nõukogu määrusega (EÜ)nr 871/2004 ja nõukogu otsusega 2005/211/JSK Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta.[40] OJ L 176, 10.7.1999, p. 36.[41] Switzerland as a country to be associated with the implementation, application and development of the Schengen acquis will also contribute to the EU Budget.[42] OJ L 328, 13.12.2001, p. 1.[43] COM (2003) 711[44] In particular the Management report for 2003 on C.SIS installation and operation Council Doc. No 10613 SIRIS 73/COMIX 402, 07.07.2004[45] Computer maintenance on 2 sites, upkeep and operating costs of premises (offices, meeting room and computer room), furniture, equipment and supplies, documentation, public relations, training.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0510

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 247/2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks  /* KOM/2009/0510 lõplik - CNS 2009/0138 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 2.10.2009KOM(2009) 510 lõplik2009/0138 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 247/2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoksSELETUSKIRI30. jaanuaril 2006 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 247/2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks.Ühenduse õigusaktide täiustamine ja kõnealuse määruse praktiline rakendamine on nüüdseks loonud vajaduse muuta selle määruse mõningaid sätteid.Nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohaselt ühisesse turukorraldusse kaasatud suhkruturu reformi järel tuleks artiklit 5 ajakohastada nii, et see kajastaks neid uuendusi ja võimaldaks Assooridel lisada toor-roosuhkur oma prognoositavasse tarnebilanssi. Eelmistel turundusaastatel ei olnud Assooride suhkrupeeditoodang piisav Assooridele eraldatud kvoodi täitmiseks ja turul ei olnud saadaval ka märkimisväärsetes kogustes toorpeedisuhkrut. See muudatus parandab Assooride olukorda, lubades importida toor-roosuhkrut (prognoositava tarnebilansi piires).Praeguse majanduskriisi tingimustes tundub asjakohane lubada pikendada Kanaari saarte suhtes sätestatud erandit, mis käsitleb CN-koodi 1901 90 99 alla klassifitseeritud piimatoodete tarnimise erikorra raames tehtavaid tarneid. Kõnealune toode on kohaliku traditsioonilise toitlustuse põhielement, mille konkurentsivõimelisest hinnast sõltub kohaliku töötleva tööstuse püsimajäämine.Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 12 punktis f osutatakse äärepoolseimate piirkondade jaoks sisse seatud ja liikmesriikide poolt komisjonile heakskiitmiseks esitatavate ühenduse abiprogrammide suhtes kehtestatud muude nõuete hulgas kontrollimise ja sanktsioonide rakendamise sätetele. Komisjoni kogemuste põhjal on ühenduse abiprogrammide tõhusa ja nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja kõrvaldada kõnealuse määruse artikli 12 punktis f sisalduvad viited kontrollimise ja sanktsioonide rakendamise sätetele. Siiski tuleb sellistest siseriiklikest meetmetest komisjonile teatada vastavalt kõnealuse määruse artiklile 27.Pärast 2008. aasta reformi veinisektoris ja veinisektori hiljutist kaasamist ühisesse turukorraldusse, tuleb kaasajastada määruse artiklit 18 nii, et see kajastaks nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 sätteid, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 491/2009.Seoses Prantsuse Réunioni ülemeredepartemangus valitsevate eritingimustega, mis tulenevad sellest, et kõnealuse piirkonna topograafia ja väike pindala teevad piimatootmise väga raskeks, värske piima tarnimine aga on võimatu piirkonna saarelise asendi ja kauguse tõttu teistest tootmispiirkondadest, tuleks samalaadsetel põhjustel Madeira suhtes kehtestatud erandit, mis käsitleb piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima tootmist inimtoiduks [artikli 19 lõike 4 esimene lõik], laiendada ka kõnealusele piirkonnale. Seoses värske piima vähese toodangu ja selle suurendamise keerukusega kõnealustes äärepoolseimates piirkondades ning asjaoluga, et kohapeal toodetud piimal on juba piisav turuväljund kohaliku piimatööstuse näol, mida samuti tuleb toetada, on asjakohane kustutada määrusest komisjoni kohustus võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad, millega määratakse kindlaks kohapeal toodetava värske piima kogus, mis lisatakse eespool osutatud piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima hulka [artikli 19 lõike 4 teine lõik].Sellega seoses on käesolevale seletuskirjale lisatud nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 247/2006, ning kõik vastava menetluse algatamiseks vajalikud dokumendid.Käesolev määrus ei mõjuta ühenduse abi rahastamisallikaid ega osatähtsust.2009/0138 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 247/2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37 ning artikli 299 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 247/2006[3] artikli 5 lõikega 1 tagatakse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta)[4] artikli 10 lõikes 1 sätestatud ajavahemikuks erand seoses Assooridele, Madeirale ja Kanaari saartele tarnitava C-suhkru imporditollimaksudest vabastamisega prognoositava tarnebilansi piires. Pärast suhkruturu reformi ja suhkrusektori kaasamist nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusesse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)[5] kohaselt tuleks määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 5 lõike 1 sätteid kohandada. Eelkõige tuleks lubada kohaldada Assooride suhtes toor-roosuhkru imporditollimaksudest vabastamist prognoositava tarnebilansi piires.(2) Määruse (EÜ) nr 247/2006 artiklis 6 sätestatakse üleminekuperiood, mille jooksul Kanaari saared võivad jätkuvalt tarnida kindlaksmääratud koguseid CN-koodide 1901 90 99 ja 2106 90 92 alla kuuluvaid piimatooteid, mis on ette nähtud tööstuslikuks töötlemiseks. Üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2009. CN-koodi 1901 90 99 alla kuuluv toode – lõssipulber taimse rasvaga – on kohalike tarbijate, sealhulgas enim puudust kannatavate tarbijate jaoks traditsiooniline toode, mida Kanaari saartel on müüdud viimased 40 aastat. Selle toote tarnimisest on kujunenud konkreetne kohalik tööstusharu, mis tagab töökohtade ja lisandväärtuse olemasolu. Praeguse majanduskriisi tingimuses on asjakohane jätkata kõnealuse konkreetse toote tarnimist ja pikendada määruse (EÜ) nr 247/2006 artiklis 6 sätestatud üleminekuperioodi 31. detsembrini 2013.(3) Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 12 punktis f osutatakse äärepoolseimate piirkondade jaoks sisse seatud ja liikmesriikide poolt komisjonile heakskiitmiseks esitatavate ühenduse abiprogrammidega seotud sätetele, mis käsitlevad kontrollimist ja sanktsioonide rakendamist. Komisjoni kogemuste põhjal on ühenduse abiprogrammide tõhusa ja nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja kõrvaldada viited kõnealuse määruse artikli 12 punktis f osutatud kontrollimisele ja sanktsioonidele. Siiski tuleb sellistest siseriiklikest meetmetest vastavalt kõnealuse määruse artiklile 27 komisjonile jätkuvalt teatada.(4) Määruse (EÜ) nr 247/2006 artiklis 18 määratakse kindlaks liidu äärepoolseimate piirkondade veinisektorit käsitlevate erieeskirjade rakendamise eeskirjad. Veinituru ühine korraldus, mida muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 479/2008[6] kaasati seejärel nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1234/2007, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 491/2009.[7] Seepärast tuleks ajakohastada viiteid kõnealustele meetmetele. Lisaks sellele sisaldab määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 85u lõige 7 sõnaselget sätet selle kohta, et Assooridel, Madeiral ja Kanaari saartel ei kohaldata väljajuurimiskava. Seepärast ei ole nimetatud erandit määruses (EÜ) nr 247/2006 enam vaja nimetada.(5) Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 18 lõike 2 teises lõigus on sätestatud, et Assoorid ja Madeira peavad 31. detsembriks 2013 järk-järgult likvideerima viinamarjaistandused, kuhu istutatud viinamarjasordid on otseselt tootja hübriidid. Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 18 lõikes 2 kohustatakse Portugali teatama igal aastal ümberkorraldamise ja ümberkujundamise edusammudest nendel aladel, kuhu on istutatud kõnealused viinamarjasordid. Need sätted on määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 120a lõikes 5 sätestatud eeskirjadest rangemad, kuna otseselt tootja hübriididest pärit viinamarjasordid, mille kasvatus on keelatud, tuleb likvideerida, välja arvatud juhul, kui kõnealustest viinamarjasortidest valmistatud vein on ette nähtud ainult veinitootja pereringis tarbimiseks. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 18 lõiked 2 ja 3 kustutada, et vältida ebavõrdset kohtlemist ühelt poolt Assooride ja Madeira ning teiselt poolt ülejäänud ühenduse vahel.(6) Vaatamata sellele, et Réunioni ülemeredepartemangu kohalik piimatoodang on viimasel ajal suurenenud, ei ole joogipiima tarbimise vajadus saarel piisavalt kaetud. Ka ei ole kõnealuse piirkonna kauge asukoha ja saarelise asendi tõttu võimalik kasutada teisi toorpiima hankimise allikaid. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 19 lõike 4 esimeses lõigus Madeirale tehtud erandit, millega lubatakse toota ühenduse päritolu piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbipiima, laiendada ka Prantsuse Réunioni ülemeredepartemangule.(7) Kohaliku piimatootmise täiendava laiendamise tingimused liidu äärepoolseimates piirkondades, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 19 lõikes 4 sätestatud erandit, on asjaomaste saarte topograafia tõttu väga piiratud. Ehkki kohustus tagada kohapeal toodetud piima kogumine ja turustamine jääb endiselt kehtima, oleks asjakohane kustutada kõnealuse artikli teises lõigus ettenähtud kohustus, mille kohaselt komisjon peab kindlaks määrama kohapeal toodetava värske piima koguse, mis lisatakse kõrgkuumutatud pulbripiima hulka.(8) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 247/2006 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 247/2006 muudetakse järgmiselt.(1) Artikkel 5 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 5Suhkur1. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007* artikli 204 lõigetes 2 ja 3 sätestatud ajavahemiku jooksul kohaldatakse määruse 1234/2007 artiklis 61 osutatud kvooti ületava suhkrutoodangu puhul imporditollimaksudest vabastamise kava käesoleva määruse artiklis 2 osutatud prognoositava tarnebilansi piires järgmiste toodete suhtes:a) suhkur, mis on sisse toodud tarbimiseks Madeiral ja Kanaari saartel CN-koodi 1701 alla kuuluva valge suhkruna;b) suhkur, mis on sisse toodud rafineerimiseks ja tarbimiseks Assooridel CN-koodi 1701 12 10 alla kuuluva toorsuhkruna (toorpeedisuhkur).2. Rafineerimise eesmärgil võib Assooridel kohaldada imporditollimaksudest vabastamist prognoositava tarnebilansi piires lisaks lõikes 1 osutatud kogustele ka CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluva toorsuhkru (toor-roosuhkur) suhtes. Assooride toorsuhkruvajaduse kindlaksmääramisel võetakse arvesse kohaliku suhkrupeeditootmise arengut. Tarnekorraga hõlmatavad kogused määratakse kindlaks nii, et Assooridel igal aastal rafineeritava suhkru kogus ei ületa 10 000 tonni.* ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.”(2) Artikkel 6 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 6PiimatootedErandina artiklist 2 võib Kanaari saartele 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 jätkuvalt tarnida CN-koodi 1901 90 99 alla kuuluvaid piimatooteid (lõssipulber taimse rasvaga), mis on ette nähtud tööstuslikuks töötlemiseks, kuni 800 tonni aastas. Nimetatud tootele ühenduse poolt makstav toetus ei tohi ületada vastavalt 210 eurot tonni kohta ning see sisaldub artiklis 23 osutatud ülemmääras. Kõnealune toode on ette nähtud üksnes kohalikuks tarbimiseks.”(3) Artikli 12 punkt f asendatakse järgmisega:„f) programmide, sealhulgas reklaami, järelevalve ja hindamise tõhusat ja nõuetekohast rakendamist tagavaid meetmeid ja kvantitatiivsete näitajate määratlusi programmi hindamiseks.”(4) Artikkel 18 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 18Vein1. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 103v, 103w, 103x ja 182a ei kohaldata Assooride ja Madeira suhtes.2. Olenemata määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 120a lõikest 2, võib veini tootmiseks kasutada Assooridel ja Madeiral korjatud viinamarju, mis on pärit viinamarjasortidest, mis on otseselt tootja hübriidid („Noah”, „Othello”, „Isabelle”, „Jacquez”, „Clinton” ja „Herbemont”) ja mille kasvatus on keelatud, kuid see vein peab jääma kõnealustesse piirkondadesse.3. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 103v, 103w ja 103y ei kohaldata Kanaari saarte suhtes.”(5) Artikli 19 lõige 4 asendatakse järgmisega:„4. Olenemata määruse (EÜ) nr 1234/9714 artikli 114 lõikest 2, lubatakse Prantsuse Réunioni ülemeredepartemangul toota ühenduse päritolu piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima kohalike tarbimisvajaduste piires, kui selle meetmega ei takistata kohapeal toodetud piima kogumist ja turustamist. Kõnealune toode on ette nähtud üksnes kohalikuks tarbimiseks.Käesoleva lõike kohaldamise eeskirjad võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 sätestatud korras.”Artikkel 2Käeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS | Fiche Fin n° 199728 RVE/dz 6.13.2009.1 |KUUPÄEV: 17/7/2009 |1. | EELARVERUBRIIK: 05 02 11 04 ja 05 03 02 50 | ASSIGNEERINGUD: 235 miljonit eurot ja 377 miljonit eurot |2. | ETTEPANEKU NIMETUS: Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 247/2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks |3. | ÕIGUSLIK ALUS: Asutamislepingu artiklid 36 ja 37 ning artikli 299 lõige 2 |4. | EESMÄRGID: Määruse (EÜ) nr 247/2006 teatavate sätete ajakohastamine ja kohandamine |5. | FINANTSMÕJU | 12-KUULINE PERIOOD (miljonites eurodes) | JOOKSEV EELARVEAASTA 2009 (miljonites eurodes) | JÄRGMINE EELARVEAASTA 2010 (miljonites eurodes) |5.0 | KULUD - EÜ EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED/SEKKUMISED) - RIIGIASUTUSED - MUUD | (1) | - | - |5.1 | TULUD - EÜ OMAVAHENDID (MAKSUD/TOLLIMAKSUD) - RIIKLIKUD | - | - | - |2011 | 2012 | 2013 | 2014 |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD | (1) | (1) | (1) | (1) |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD | (1) | (1) | (1) | (1) |5.2 | ARVUTAMISMEETOD: - |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | JAH/EI |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | JAH/EI |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | JAH/EI |6.3 | KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID? | JAH/EI |MÄRKUSED: (1) Need programmid täidetakse peaaegu täielikult. Kuna nõukogu määruse (EÜ) nr 247/2006 muutmise ettepanek ei mõjuta tarnimise erikorra ja kohaliku tootmise toetamise meetmete rahastamise aastaseid ülemmäärasid, puudub mõju eelarvele. |[1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT L 42, 14.2.2006, lk. 1.[4] EÜT L 178, 30.6.2001, lk. 1.[5] ELT L 299, 16.11.2007, lk. 1.[6] ELT L 148, 6.6.2008, lk. 1.[7] ELT L 154, 17.6.2009, lk. 1.