				|

		52011PC0779

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS avaliku huvi üksuste kohustusliku auditiga seonduvate erinõuete kohta /* KOM/2011/0779 lõplik - 2011/0359 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vahetult pärast finantskriisi Euroopas ja
mujal võetud meetmed on olnud suunatud peamiselt kiireloomulisele vajadusele
stabiliseerida finantssüsteem. Kuigi on küsitavusi pankade, riskifondide,
reitinguagentuuride, järelevalveasutuste või keskpankade rolli üle
finantskriisis ning seda on paljudel juhtudel põhjalikult analüüsitud, on seni
pööratud vähe või üldse mitte tähelepanu sellele, milline oli audiitorite roll
selles kriisis, või milline oleks nende roll pidanud olema. Arvestades et
alates 2007. aastast kuni 2009. aastani kandsid paljud pangad märkimisväärseid
kahjumeid bilansilistelt ja bilansivälistelt positsioonidelt, on paljudel
kodanikel ja investoritel keeruline mõista, kuidas audiitorid said nende
perioodide kohta oma klientidele (konkreetsetes pankades) koostada märkusteta
auditiaruandeid.
Oluline on märkida, et tulenevalt kriisist,
kus kasutati 2008. aasta oktoobrist 2009. aasta oktoobrini pankade
toetamiseks 4 588,9 miljardit eurot maksumaksja raha, ning kus selline abi
moodustas EL 27-s 2009. aasta SKPst 39 %,[1] on vaja parandada finantssüsteemi kõiki
elemente.
Põhjalik audit on määrava tähtsusega üldise
usalduse ja turu usaldusväärsuse taastamisel. See aitab kaitsta investoreid,
pakkudes äriühingute raamatupidamisaruannete kohta kergesti kättesaadavat,
kulutõhusat ja usaldusväärset teavet. Samuti võib see vähendada auditeeritavate
äriühingute jaoks kapitalikulusid, tagades raamatupidamisaruannete suurema
läbipaistvuse.
Samuti on oluline rõhutada, et audiitorid on
seaduse alusel volitatud teostama piiratud vastutusega ja/või finantssektoris
teenuste osutamiseks tegevusluba omavate äriühingute raamatupidamisaruannete
kohustuslikku auditit. See ülesanne vastab ühiskondliku rolli täitmisele, mis
väljendub arvamuse esitamises kõnealuste äriühingute raamatupidamisaruannete
õigsuse ja õigluse kohta.
Kohustuslikku auditit on ELi eeskirjadega
osaliselt reguleeritud alates 1984. aastast, kui direktiiviga (direktiiv
1984/253/EMÜ) ühtlustati audiitorite tunnustamise menetlused. Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb
raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku
auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ
ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (edaspidi „direktiiv
2006/43/EÜ”), võeti vastu 2006. aastal ning sellega laiendati oluliselt
varasema direktiivi reguleerimisala.
Finantskriis tõi esile kohustusliku auditiga
seotud puudused, eelkõige avaliku huvi üksuste puhul – üksuste puhul, mille
suhtes on olemas märkimisväärne avalik huvi tulenevalt sellest, et nende
ärivaldkond, suurus, töötajate arv või ettevõtte staatus on selline, et neil on
lai ring sidusrühmi. Seetõttu sätestatakse käesolevas ettepanekus avaliku huvi
üksuste raamatupidamisaruannete kohustusliku auditi läbiviimise tingimused.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Komisjon korraldas konsulteerimise 13.
oktoobrist kuni 8. detsembrini 2010[2].
Kokku laekus eri sidusrühmadelt peaaegu 700
vastust. Vastajate hulka kuulusid kutseala liikmed, järelevalveasutused,
investorid, teadlased, äriühingud, valitsusasutused, kutseala organid ning
üksikisikud.
Konsulteerimised on näidanud nii soovi
muutuseks kui ka vastuseisu muutusele; muutustele on vastu eelkõige
sidusrühmad, kes on praeguseks oma tegevuse välja kujundanud. Samal ajal on
eelkõige väikesed ja keskmise suurusega praktiseerijad ning ka investorid
leidnud, et hiljutise finantskriisi tulemusena ilmnesid tõsised puudused.
Avaliku arutelu käigus esitatud ettepanekute kokkuvõte on kättesaadav järgmisel
veebisaidil:
http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2010/audit/summary_responses_en.pdf
Lisaks võimaldas seisukohti veelgi vahetada
komisjoni poolt 10. veebruaril 2011 korraldatud kõrgetasemeline audititeemaline
konverents[3].
Vastusena komisjoni rohelisele raamatule
võttis Euroopa Parlament 13. septembril 2011 vastu omal algatusel koostatud
aruande selles küsimuses ning kutsub komisjoni üles tagama audititurul senisest
rohkem läbipaistvust ja konkurentsi[4].
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis sarnase aruande vastu 16. juunil
2011[5].
Teemale juhiti ka liikmesriikide tähelepanu
finantsteenuste komitee kohtumisel 16. mail 2011 ning auditi regulatiivkomitee
kohtumisel 24. juunil 2011.
Lähtuvalt parema õigusloome põhimõttest
määrati mõjuhinnangus kindlaks erinevad probleemsed valdkonnad, mille suhtes
võib olla vaja rakendada regulatiivmeetmeid.
·
Ootuste lõhe on selle vahel, mida sidusrühmad
auditist ootavad ja mida audiitorid tegelikult teevad.
·
Sõltumatus ei ole tagatud ega tõestatav sellises
paradigmas, kus auditist on tulemuslikult kujunenud täisväärtuslik äriteenus.
Audititeenuste regulaarse hankemenetluse ning audiitorühingute perioodilise
rotatsiooni puudumine on võtnud auditilt selle peamise eetose: kutsealase
skeptitsismi.
·
Turu kontsentratsioon ja valiku vähesus. Turg on
sedavõrd polariseerunud, et harvad on need juhud, kui avaliku huvi üksuse
audiitoriks ei ole „suure nelja” hulka kuuluv ühing. Enamikus liikmesriikides
auditeerivad „neli suurt” üle 85 % suurtest börsil noteeritud ettevõtetest.
Mõju hindamise tulemusena määrati kindlaks
järgmised eelistatud poliitikavalikud.
·
Tuleks täpsustada ja määrata selgelt kindlaks
kohustusliku auditi ulatus ning parandada audiitorite poolt kasutajatele,
auditeeritavatele üksustele, auditikomiteedele ja järelevalveasutustele
pakutava teabe kvaliteeti.
·
Vajadusele tugevdada sõltumatust ja kutsealast
skeptitsismi aitaks tõhusalt kaasa auditeeritavatele üksustele
kutsetegevusväliste teenuste osutamise keelamine ning isegi kutsetegevusväliste
teenuste osutamise keelamine üldiselt. Lisaks aitaksid auditi kvaliteeti
parandada karmimad audiitorite määramise menetluseeskirjad ning
audiitorühingute kohustusliku rotatsiooni kehtestamine.
·
Et soodustada objektiivset audititeenuse osutaja
valikut, tuleks keelata audiitorühingu valikut piiravad lepingulised sätted,
suurendada auditi kvaliteedi ja audiitorühingute läbipaistvust ning kehtestada
auditi kvaliteedi sertifitseerimine.
·
Selleks et suurendada audititeenuse osutajate
valiku võimalusi, tuleks tühistada omandipiirangud.
·
Riiklikke auditi järelevalveasutusi tuleks
tugevdada ning käivitada nende üleliiduline koostöö Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) raames.
Käesoleva ettepaneku mõju hindamise aruandega
saab tutvuda aadressil:
http://ec.europa.eu/internal_market/auditing/index_en.htm
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1         Õiguslik alus
Praegu kehtiv direktiiv 2006/43/EÜ põhineb
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 50. Tegevuskohaga seotud nõuded (nt
nõuded, mis käsitlevad audiitorite tunnustamist/registreerimist) ja nende
muudatused jäävad selle direktiivi reguleerimisala piiresse[6].
Konkreetsed lisanõuded, mis käsitlevad avaliku
huvi üksuste kohustusliku auditi läbiviimist, on sätestatud käesolevas
määruses, tuginedes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114.
3.2.        Subsidiaarsus ja
proportsionaalsus
Siiani on ELi eeskirjad jätnud
liikmesriikidele suure otsustusõiguse ning liikmesriigid omakorda on toetunud
suurel määral valdkonna eneseregulatsioonile. Kriis näitas, et
eneseregulatsioonist tulevikku vaadates ei piisa. Samuti ei saa mõjuhinnangus
esile tõstetud probleeme lahendada riiklikul tasandil, sest sel juhul tekiksid
õigusraamistikus olulised erinevused, mis omakorda õõnestaksid tõsiselt ühtset
turgu.
Arvestades väärtpaberiturgude ja
finantsvaldkonnas tegutsejate vastastikust seotust, tuleks auditit läbi viia
kogu liidus ühtlustatud raamistikust lähtuvalt. On väga tähtis, et audiitorite
rolli ja sõltumatust ning turu struktuuri käsitletaks liidu tasandil, sest
avaliku huvi üksused tegutsevad Euroopas sageli piiriüleselt. Väärib märkimist,
et nii investorite kaitset kui finantseerimisasutusi hõlmavad õigusaktid on
liidu tasandil juba jõustatud.
Lisaks vähendaks liidu tasandil koordineeritud
lähenemisviis, mida täiendaks rahvusvaheline toetus, ühtlasi õigusnormide
erinevuse ärakasutamise ohtu.
Ettepanekus austatakse proportsionaalsuse
põhimõtet ning selles ei minda kaugemale püüeldavate eesmärkide saavutamiseks
vajalikust.
3.3.        Ettepaneku üksikasjalik
selgitus
Direktiivi 2006/43/EÜ artiklites 39–43 juba
käsitletakse teatavaid nõudeid, mida kohaldatakse avaliku huvi üksuste
kohustusliku auditi suhtes. Edaspidi neid nõudeid direktiivis enam ei ole, vaid
need kaasatakse käesolevasse määrusesse (kus neid arendatakse ka edasi).
Määrus on sobiv ja proportsionaalne õigusakt,
et tagada avaliku huvi üksuste auditi kõrge kvaliteet. Määruse otsene
kohaldatavus pakub suuremat õiguskindlust. Samuti muutuks õigusakt
kohaldatavaks kogu ELis samal kuupäeval, millega välditakse seega probleeme,
mis kaasnevad õigusaktide hilise ülevõtmisega liikmesriikide poolt[7]. Määrus pakub ka suurimal määral
ühtlustatust: kohustuslikku auditit teostataks kõigis liikmesriikides
sisuliselt identsete eeskirjade kohaselt.
3.3.1.     I jaotis (Reguleerimisese,
reguleerimisala ja mõisted)
Määrust kohaldatakse avaliku huvi üksuste
kohustuslikku auditit teostavate audiitorite suhtes ning auditeeritavate
avaliku huvi üksuste suhtes, nt eeskirjad, mis käsitlevad auditikomiteed, mis
avaliku huvi üksuses peab olema.
Käesoleva määruse kohaldamisel tuleks kasutada
samu mõisteid, mis on määratletud muudetud direktiivis 2006/43/EÜ.
Finantssektori arenedes luuakse liidu õiguse alusel uusi finantseerimisasutuste
kategooriaid ning seega on asjakohane, et avaliku huvi üksuse määratlus hõlmaks
ka investeerimisühinguid, makseasutusi, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse
ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid (edaspidi „eurofondid”), e-raha
asutusi ning alternatiivseid investeerimisfonde.
3.3.2.     II jaotis (Avaliku huvi
üksuste kohustusliku auditi läbiviimise tingimused)
I peatükk (Sõltumatus ja huvide konfliktide
vältimine)
Audiitor peaks kehtestama asjakohased
põhimõtted ja menetlused, et tagada määruses sätestatud sõltumatuse, sisemise
kvaliteedikontrolli süsteemide ja töötajate järelevalve kohustuse järgimine.
Endistel audiitoritel, võtmetähtsusega
auditeerimispartneritel ja nende töötajatel ei ole lubatud asuda auditeeritud
üksuses võtmetähtsusega juhtivale ametikohale, hakata auditeeritud üksuse
auditikomitee liikmeks, hakata auditeeritud üksuse tegevjuhtkonda
mittekuuluvaks haldusorgani liikmeks ega ühineda auditeeritud üksuse
järelevalveorganiga kahe aasta jooksul pärast audiitorteenuse osutamise
lõpetamist.
Auditeeritavale üksusele osutatavate auditiga
seonduvate finantsteenuste osutamise eest saadavad tasud peaksid olema piiratud
10 protsendiga sama üksuse makstavatest audititasudest. Lisaks tuleks rakendada
asjakohaseid kaitsemeetmeid juhul, kui audiitori poolt avaliku huvi üksuselt
auditi ja auditiga seonduvate finantsteenuste eest saadud tasud kokku
moodustavad märkimisväärse protsendi tema aasta tasude kogusummast.
Vannutatud audiitor, audiitorühing või
audiitorühingu võrgustiku liige ei saa osutada oma auditeeritavatele üksustele
ühelgi juhul teatavaid kutsetegevusväliseid teenuseid, mis on põhimõtteliselt
kokkusobimatud auditi sõltumatu avaliku huvi funktsiooniga; kusjuures muude
kutsetegevusväliste teenuste puhul, mis ei ole põhimõtteliselt kokkusobimatud
audititeenustega, antakse auditikomiteele või pädevale asutusele õigus hinnata
sõltuvalt konkreetsetest asjaoludest, kas neid teenuseid võib osutada auditeeritavale
üksusele või mitte. Auditiga seonduvaid finantsteenuseid võiksid nad siiski
osutada. Komisjon on volitatud kohandama lubatud teenuste ja keelatud teenuste
loetelusid vastavalt VI jaotises sätestatud tingimustele. Lisaks peaksid
märkimisväärse suurusega audiitorühingud keskendama oma kutsealase tegevuse
kohustusliku auditi läbiviimisele ja neil ei tohiks olla lubatud osutada
kutsetegevusväliseid teenuseid.
Enne töö vastuvõtmist või jätkamist peaks
audiitor hindama kõiki võimalikke ohtusid tema sõltumatusele ning kinnitama oma
sõltumatust auditikomiteele.
II peatükk (Konfidentsiaalsus ja
kutsesaladuse hoidmise kohustus)
Audiitorid ei tohiks toetuda kutsesaladuse
eeskirjadele selleks, et vältida käesoleva ettepaneku sätete kohaldamist.
Artikliga 13 tagatakse, et vajalikku teavet on
auditi läbiviimise käigus võimalik vahetada. Samas ei võimaldaks need eeskirjad
audiitoril teha koostööd kolmanda riigi ametiasutustega väljaspool direktiivi
2006/43/EÜ XI peatükis ette nähtud koostöökanaleid.
III peatükk (Kohustusliku auditi
teostamine)
Määruses sätestatakse, et audiitor peaks võtma
vajalikud meetmed eesmärgiga kujundada arvamus, kas raamatupidamisaruanded
annavad õige ja õiglase ülevaate ning on koostatud vastavalt asjakohasele
finantsaruandlusraamistikule. See ei hõlma kinnitava avalduse esitamist
auditeeritava üksuse elujõulisuse kohta tulevikus ega selle kohta, kui tõhusalt
või tulemuslikult üksuse juhtkond või haldusorgan üksuse tegevust on juhtinud
või edaspidi juhib. Siiski ei tohiks see välistamine ohustada ülesandeid, mis
audiitor peab täitma, et viia audit läbi nõuetekohaselt, ega mis tahes
aruandlusnõudeid.
Tugevdatakse kutsealast skeptitsismi. Audiitor
peaks alati säilitama valvsuse oluliste väärkajastamiste võimaluse suhtes vea
või pettuse tõttu, olenemata audiitori varasemast kogemusest sama üksusega.
Kehtestatakse kohustusliku auditi läbiviimise
põhinõuded. Audiitorühing peaks määrama vähemalt ühe võtmetähtsusega
auditeerimispartneri, kes peaks kohustusliku auditi läbiviimises aktiivselt
osalema. Samuti tuleks eraldada piisavalt ressursse. Tuleks pidada
kliendikontot ning luua auditi toimik. Samuti peaks audiitor tagama, et
järgitaks korrektselt kõiki organisatsioonilisi nõudeid.
Kui leiab aset juhtum, millel on või võivad
olla kohustusliku auditi toimingute usaldusväärsusele tõsised tagajärjed, peaks
audiitor võtma asjakohaseid meetmeid eesmärgiga hallata juhtumi tagajärgi ning
välistada selle kordumine.
Konsolideeritud raamatupidamisaruannete auditi
korral, kui kontserni audiitor ei saa dokumenteerida kolmanda riigi
audiitori(te) poolt teostatud audititööd, tuleb tal rakendada asjakohaseid
meetmeid, sealhulgas teostada täiendavaid audititöid ning teavitada sellest
pädevat asutust.
Enne auditiaruande esitamist peaks
audiitor/audiitorühing läbi viima sisemise kvaliteedikontrolli ülevaatuse.
Ülevaatuse peaks läbi viima audiitor, kes ei ole seotud sisemise
kvaliteedikontrolli objektiks oleva kohustusliku auditi läbiviimisega.
IV peatükk (Auditi aruandlus)
Üldsusele avalikustatava auditiaruande sisu
laiendatakse nii, et selles selgitataks kasutatud metoodikat, eriti seda, kui
suurt osa bilansist on otseselt kontrollitud ja kui suures osas on tuginetud
süsteemi ja vastavustestimisele, auditi läbiviimisel rakendatud olulisuse
tasemeid, raamatupidamisaruandes esineda võivate oluliste väärkajastamiste
riski peamisi valdkondi, kas kohustuslik audit oli ette nähtud pettuse
tuvastamiseks ning juhul, kui on esitatud märkustega arvamus või vastupidine
arvamus või arvamuse avaldamisest on loobutud, siis sellise otsuse põhjusi.
Samuti tuleks selles selgitada substantiivse ja vastavustestimise kaalu
erinevusi võrreldes eelmise aastaga.
Lisaks peaks audiitor koostama pikema ja
üksikasjalikuma aruande auditikomiteele. Selles aruandes esitataks
üksikasjalikum teave teostatud auditi kohta, ettevõtja kui sellise olukorrast
(nt tegevust jätkav ettevõte) ning auditi tähelepanekutest koos vajalike
selgitustega. See täiendav aruanne ühtlasi esitleks (ja põhjendaks) teostatud
audititoiminguid auditikomiteele. See pikem aruanne esitataks auditikomiteele
ja auditeeritud üksuse juhtkonnale, aga mitte üldsusele (arvestades, et see
sisaldaks ärisaladusi ja potentsiaalselt hinnatundlikku teavet). Pädeva asutuse
taotluse korral peaks audiitor siiski tegema selle aruande kättesaadavaks
pädevale asutusele.
Enamikus finantsteenuseid käsitlevates
direktiivides juba nõutakse, et audiitor peab teavitama avaliku huvi üksuste
üle järelevalvet teostavaid pädevaid asutusi kõigist avaliku huvi üksusi
puudutavatest asjaoludest ja otsustest. Seda kohustust laiendatakse nüüd
kõigile avaliku huvi üksustele. Lisaks peaksid pädevad asutused, mis teostavad
järelevalvet krediidiasutuste ja kindlustusandjate üle, käivitama audiitoritega
regulaarse dialoogi.
V peatükk (Vannutatud audiitorite ja audiitorühingute
poolne läbipaistvusaruandlus ning dokumentide säilitamine)
Audiitoritelt hakatakse nõudma, et nad
avalikustaksid oma finantsteabe, näidates eelkõige ära oma kogukäibe avaliku
huvi üksustelt saadud audititasude, muudelt üksustelt saadud audititasude ning
muude teenuste eest laekunud tasude lõikes. Samuti peaksid nad avalikustama
finantsteabe võrgustiku kohta, millesse nad kuuluvad.
Avaliku huvi üksuste audiitorite
läbipaistvusaruanne tuleks lõpetada ütlusega ühingu enda üldjuhtimise kohta. Pädevatele
asutustele tuleks esitada täiendav teave audititasude kohta, et lihtsustada
neil nende järelevalveülesannete täitmist.
Audiitor peaks säilitama teatavaid dokumente
ja teavet viie aasta vältel.
3.3.3.     III jaotis (Vannutatud
audiitorite või audiitorühingute ametisse määramine avaliku huvi üksuste poolt)
Selleks et tugevdada auditikomitee sõltumatust
ja suutlikkust, peaks see koosnema tegevjuhtkonda mittekuuluvatest liikmetest,
vähemalt ühel liikmel peaksid olema auditeerimisalased kogemused ja teadmised
ning veel ühel raamatupidamisarvestuse ja/või auditeerimise alased kogemused ja
teadmised.
Aktsionäride koosolekule esitatav ettepanek
audiitori määramiseks peaks tuginema auditikomitee soovitusele. Soovitus peaks
alati kätkema väljapakutava otsuse põhjendust. Lisaks, kui tegemist ei ole
audiitorteenuse osutamise lepingu uuendamisega, peaks soovitus sisaldama
vähemalt kaht valikut (arvestamata ametisolevat audiitorit) ning auditikomitee
peaks väljendama neist ühe suhtes nõuetekohaselt põhjendatud eelistust.
Auditikomitee peaks esitama oma soovituse pärast nõuetekohaselt läbi viidud
hankemenetlust. Krediidiasutuste või kindlustusandjate puhul peaks
auditikomitee esitama oma soovituse usaldatavusnõuete täitmise järelevalve
asutusele, kellel peaks olema õigus väljapakutud valik vetostada.
Auditeeritava üksuse poolset audiitori valikut
piiravad lepingusätted kolmandate osapooltega peaksid olema keelatud.
Eesmärgiga vähendada tutvuse ohtu, mis tekib
siis, kui auditeeritav äriühing määrab aastakümneid sageli ning ikka ja jälle
ametisse ühe ja sama audiitorühingu, kehtestatakse määrusega audiitorühingute
kohustuslik rotatsioon pärast maksimaalset lubatavat kuueaastast perioodi, mida
võib teatavatel erijuhtudel pikendada kaheksa aastani. Kui avaliku huvi üksus on
määranud kaks või enam vannutatud audiitorit või audiitorühingut, on
audiitorteenuste osutamise maksimaalne kestus üheksa aastat ning erandkorras
võib seda pikendada 12 aastani. Määrusega nähakse ette ka vaheperiood, mille
vältel audiitorühing ei saa sama üksuse kohustuslikku auditit uuesti teostada.
Sujuva ülemineku tagamiseks peab endine audiitor andma üleandmistoimiku
oluliste teabematerjalidega üle uuele audiitorile.
Kui selleks on põhjendatud alus, on
auditikomiteel, ühel või mitmel aktsionäril, pädevatel asutustel ning avaliku
huvi üksuste üle järelevalvet teostavatel asutustel õigus esitada hagi
siseriiklikku kohtusse audiitori tagasikutsumiseks.
3.3.4.     IV jaotis (Avaliku huvi
üksuste kohustuslikku auditit teostavate audiitorite ja audiitorühingute
tegevuse järelevalve)
I peatükk (Pädevad asutused)
Iga liikmesriik peaks määrama kindlaks pädeva
asutuse, kes vastutab avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit teostavate
audiitorite ja audiitorühingute järelevalve eest. Neil asutuste peaks olema
piisav arv töötajad ning need peaksid olema audiitoritest sõltumatud. Pädevate
asutuste töötajate suhtes kohaldataks kutsesaladuse kohustusi.
Pädevatel asutustel peaksid olema kõik
järelevalve ja uurimise volitused, mis on vajalikud nende ülesannete
täitmiseks, ehkki nad ei peaks sekkuma auditiaruande sisusse.
Pädevad asutused peaksid tegema riiklikul
tasandil koostööd vannutatud audiitorite ja audiitorühingute tunnustamise ja
registreerimise eest vastutava asutusega (direktiiv 2006/43/EÜ) ning avaliku
huvi üksuste muude järelevalveasutustega, nt pangandus- või
kindlustusjärelevalve asutusega.
II peatükk (Kvaliteeditagamine, uurimine,
turu jälgimine, situatsioonplaneerimine ja pädevate asutuste läbipaistvus)
Pädevate asutuste ülesanded hõlmavad järgmist:
·
teostatud kohustuslike auditite kvaliteeditagamise
ülevaatuste läbiviimine. Need ülevaatused peaksid olema proportsionaalsed
kontrollitava audiitori tegevuse mastaabi ja ulatusega;
·
uurimine eesmärgiga tuvastada ja heastada
ebakvaliteetsed avaliku huvi üksuste auditid ning vältida neid edaspidi;
·
avaliku huvi üksustele kohustusliku auditi teenuste
osutamise turu arengu jälgimine;
·
suurte audiitorühingute tegevuse järjepidevust
ohustavate võimalike ohtude korrapärane jälgimine, sealhulgas tugevast
kontsentratsioonist tulenevate riskide jälgimine, ning selliseid ohtusid
käsitleva situatsiooniplaani koostamise nõudmine suurtelt audiitorühingutelt;
·
olla oma tegevuses läbipaistev, sealhulgas
konkreetsete kvaliteeditagamise ülevaatuse aruannete avaldamine.
III peatükk (Pädevate asutuste vaheline
koostöö ning suhted Euroopa järelevalveasutustega)
Määrusega nõutakse, et üleliiduline pädevate
asutuste vaheline koostöö toimuks ESMA raames, mis muudab seega ära praeguse,
audiitorite järelevalveasutuste Euroopa ekspertrühma (EGAOB) – Euroopa
Komisjoni juhitava eksperdirühma – egiidi all toimuva üleliidulise koostöö
mehhanismi. ESMA juba töötab avaliku huvi üksuste
auditeerimise (ja raamatupidamisarvestuse) valdkonnas ning õigusraamistik näeb
ette ESMA, Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ning Euroopa Kindlustus- ja
Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) vahelist koostööd auditeerimise
valdkonnas nende ühiskomitee raames. ESMA peab looma alalise sisekomitee, mis
peaks koosnema vähemalt riiklike pädevate asutuste esindajatest.
ESMA peaks mitmes
küsimuses välja andma suunised: nt auditiaruande ja auditikomiteele esitatava
täiendava aruande sisu ja esitusviisi kohta, auditikomitee poolse
järelevalvetegevuse kohta ja kvaliteeditagamise ülevaatuse läbiviimise kohta.
Kehtestatakse „vabatahtlik” üleeuroopaline
auditi kvaliteedi sertifitseerimine, et suurendada kõigi kvaliteetse avaliku
huvi üksuste auditi läbiviimise võimekust evivate audiitorühingute nähtavust,
tunnustada neid ja tõsta nende mainet. ESMA peaks avaldama sellise tunnistuse saamiseks
vajalikud nõuded ning kaasnevad halduskohustused ja tasud. Tunnistuse saamiseks
esitatavate taotluste läbivaatamisse tuleks kaasata riiklikud pädevad asutused.
Uurimise ja kohapealse kontrolli puhul peaksid pädevad asutused teavitama
sellest teise liikmesriigi pädevat asutust, kui nad tuvastavad, et viiakse või
on viidud läbi toiminguid, mis on vastuolus määruse sätetega. Samuti võib
liikmesriigi pädev asutus taotleda uurimise läbiviimist teise liikmesriigi
pädeva asutuse poolt viimase territooriumil.
Teatavate ülesannete täitmise lihtsustamiseks
võib ESMA ühe või mitme pädeva asutuse taotlusel moodustada ka pädevate
asutuste kolleegiume.
IV peatükk
(Koostöö kolmandate riikide audiitorite ning rahvusvaheliste organisatsioonide
ja organitega)
Pädevad asutused ja ESMA võivad sõlmida
koostöölepinguid teabevahetuseks kolmandate riikide pädevate asutustega ainult
juhul, kui avalikustatava teabe suhtes kohaldatakse kutsesaladuse garantiisid
ning tingimusel, et järgitakse andmekaitse eeskirju.
3.3.5.     V jaotis (Järelevalvemeetmed
ja karistused)
Selleks et parandada käesoleva määruse nõuete
täitmist ning vastavalt komisjoni 9. detsembri 2010. aasta teatisele
pealkirjaga „Sanktsioonide tõhustamine finantsteenuste sektoris”,[8] suurendatakse pädevate asutuste volitusi
rakendada järelevalvemeetmeid ja sanktsioone. Tuvastatud rikkumiste eest
nähakse audiitoritele ja avaliku huvi üksustele ette rahalised
halduskaristused. Sanktsioonide või meetmete rakendamisel peaksid pädevad
asutused järgima läbipaistvuse põhimõtet.
3.3.6.     VI jaotis (Aruandlus ning
ülemineku- ja lõppsätted)
Audiitorühingute kohustusliku rotatsiooni,
audiitorühingu valimiseks valikumenetluse läbiviimise kohustuse ja ainult
audititeenuseid osutavate audiitorühingute moodustamise kohustuse jõustumise
suhtes kehtestatakse üleminekuperiood.
3.3.7.     Regulatiivsed tehnilised
standardid ning vastavus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290
Võtmaks arvesse auditeerimise ja auditituru
arengut, palutakse ESMA-l esitada komisjonile regulatiivsed tehnilised standardid,
et täpsustada tehnilised nõuded seoses uuele audiitorile üleantava toimiku
sisuga ning avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit teostavate audiitorite
Euroopa kvaliteeditunnistuse juurutamisega. Komisjon on volitatud võtma need
tehnilised standardid vastu delegeeritud õigusaktidena.
Komisjon võttis 23. septembril 2009 vastu
ettepanekud määruste kohta Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa
Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ning Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) loomiseks[9].
Sellega seoses soovib komisjon meenutada ELi toimimise lepingu artikleid 290 ja
291 käsitlevaid seisukohti, mida ta väljendas nende Euroopa järelevalveasutuste
loomise määruste vastuvõtmisel: „Seoses regulatiivsete standardite
vastuvõtmisega rõhutab komisjon finantsteenuste sektori ainulaadset iseloomu,
mis tuleneb Lamfalussy struktuurist ja mida on tunnustatud selgelt ELi
toimimise lepingule lisatud deklaratsioonis nr 39. Siiski on komisjonil
tõsiseid kahtlusi, kas tema rollile seatud piirangud delegeeritud õigusaktide
ja rakendusmeetmete vastuvõtmisel on kooskõlas ELi toimimise lepingu
artiklitega 290 ja 291.”
4.           MÕJU EELARVELE
Komisjoni ettepanekul ei ole otsest ega
kaudset mõju Euroopa Liidu eelarvele. Konkreetsed ülesanded, mis usaldataks ELi
järelevalveorganitele, nagu ettepanekus mainitud, ei eelda täiendavat ELi
poolset rahastust.
2011/0359 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
avaliku huvi üksuste kohustusliku auditiga
seonduvate erinõuete kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[10],
pärast konsulteerimist Euroopa
andmekaitseinspektoriga[11],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Vannutatud audiitoritele ja audiitorühingutele on
seadusega antud õigus viia läbi avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit, et
suurendada üldsuse usaldust selliste üksuste raamatupidamise aastaaruannete ja
konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete suhtes. Kohustusliku auditi
avaliku huvi funktsioon tähendab, et suur hulk inimesi ja institutsioone
tugineb vannutatud audiitori töö kvaliteedile. Kvaliteetne audit aitab kaasa
turgude nõuetekohasele toimimisele, edendades raamatupidamisaruannete
usaldusväärsust ja tõhusust. Seepärast on audiitoritel täita eriti tähtis
ühiskondlik roll.
(2)
Liidu õigusaktides nõutakse, et krediidiasutuste,
kindlustusandjate, reguleeritud turul kauplemiseks lubatud väärtpaberite
emitentide, makseasutuste, eurofondide, e-raha asutuste ning alternatiivsete
investeerimisfondide finantsaruandeid, mis koosnevad majandusaasta aruandest
või konsolideeritud aruandest, auditeeriks üks või mitu isikut, kellel on õigus
sellist auditit läbi viia vastavalt liidu õigusele, nimelt vastavalt: nõukogu
8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ (pankade ja muude rahaasutuste
raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta)[12] artikli 1 lõikele 1, nõukogu 19. detsembri
1991. aasta direktiivi 91/674/EMÜ (kindlustusseltside raamatupidamise
aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta)[13] artikli 1 lõikele 1, Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse
nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta,
kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega
muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ)[14]
artikli 4 lõikele 4, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta
direktiivi 2007/64/EÜ (makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ,
2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks
tunnistamise kohta)[15]
artikli 15 lõikele 2, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta
direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks
investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja
haldusnormide kooskõlastamise kohta)[16]
artiklile 73, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta
direktiivi 2009/110/EÜ (mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning
usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse
direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv
2000/46/EÜ)[17]
artikli 3 lõikele 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni
2011. aasta direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide
valitsejate kohta ning millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ
ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010)[18] artikli 22 lõikele 3. Lisaks nõutakse
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ
(finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive
85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ
ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ)[19] artikli 4 lõike 1 punktiga 1, et
investeerimisühingute raamatupidamise aastaaruandeid auditeeritaks juhul, kui
25. juuli 1978. aasta neljas nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ (mis käsitleb
teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid)[20] või 13. juuni 1983. aasta seitsmes nõukogu
direktiiv 83/349/EMÜ (mis käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid)[21] ei ole kohaldatavad.
(3)
Kohustusliku auditi läbiviimise eest vastutavate
isikute tunnustamise tingimused ning kohustusliku auditi läbiviimise
miinimumnõuded on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta
direktiivis 2006/43/EÜ (mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja
konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu
direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu
direktiiv 84/253/EMÜ)[22].
(4)
Hiljutise finantskriisi ajal kandsid paljud pangad oma
2007.–2009. aasta bilansilistelt ja bilansivälistelt positsioonidelt
märkimisväärseid kahjumeid. See ei tõstatanud mitte üksnes küsimusi, et kuidas
audiitorid said anda oma klientidele nende perioodide kohta märkusteta
auditiaruanded, vaid ka praeguse õigusraamistiku sobivuse ja asjakohasuse
kohta. Komisjon avaldas 13. oktoobril 2010 auditi poliitikavaldkonna rohelise
raamatu: kriisi õppetunnid,[23]
millega käivitati finantsturgude reguleerimise reformi üldises kontekstis
laiaulatuslik üldsusega konsulteerimine auditi rolli ja ulatuse teemal ning
selle üle, kuidas auditi funktsiooni võiks parandada, et aidata kaasa suuremale
finantsstabiilsusele. Üldsusega konsulteerimise tulemusena jõuti järeldusele,
et direktiivis 2006/43/EÜ sätestatud eeskirju avaliku huvi üksuste
aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustusliku auditi läbiviimise
kohta oleks võimalik tunduvalt parandada. Euroopa Parlament võttis 13.
septembril 2011 selle rohelise raamatu kohta vastu omaalgatusliku raporti.
Samuti võttis 16. juunil 2011 selle rohelise raamatu kohta oma raporti vastu ka
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee.
(5)
On tähtis sätestada üksikasjalikud eeskirjad
tagamaks, et avaliku huvi üksuste kohustuslik audit on piisavalt kvaliteetne
ning vannutatud audiitorid ja audiitorühingud teostaksid seda kooskõlas rangete
nõuetega. Ühtne regulatiivne lähenemisviis peaks parandama avaliku huvi üksuste
kohustuslikku auditit teostavate vannutatud audiitorite ja audiitorühingute
ausameelsust, sõltumatust, objektiivsust, vastutustundlikkust, läbipaistvust ja
usaldusväärsust, mis aitab kaasa kohustusliku auditi kvaliteedile kogu liidus,
toetades seeläbi siseturu sujuvat toimimist ning tagades tarbijate ja
investorite kõrgetasemelise kaitse. Eraldi õigusakti väljatöötamine avaliku
huvi üksuste kohta peaks samuti tagama nõuete järjekindla ühtlustamise ja
ühetaolise kohaldamise ning aitaks seega kaasa siseturu tõhusamale toimimisele.
(6)
Finantssektor areneb edasi ning liidu õiguse alusel
luuakse uusi finantseerimisasutuste kategooriaid. Tavapärase pangandussüsteemi
raamesse mittemahtuvate uute üksuste ja tegevuste tähtsus kasvab ning nende
mõju finantsstabiilsusele on suurenenud. Seepärast on asjakohane, et avaliku
huvi üksuse määratlus hõlmaks ka muid finantseerimisasutusi ja üksusi, nagu
investeerimisühinguid, makseasutusi, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse
ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid (eurofondid), e-raha asutusi ning
alternatiivseid investeerimisfonde.
(7)
Raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud
raamatupidamise aastaaruannete audit on ette nähtud avaliku huvi üksustes
osalust või ärihuvi omavate investorite, laenuandjate ja ärisuhete vastaspoolte
õiguspäraseks kaitseks. Seepärast peaksid vannutatud audiitorid ja
audiitorühingud olema selliste üksuste kohustusliku auditi läbiviimisel
täielikult sõltumatud ning huvide konflikte tuleks vältida. Audiitorite ja
audiitorühingute sõltumatuse üle otsustamisel tuleb arvesse võtta võrgustikku,
milles audiitorid ja ühingud tegutsevad.
(8)
Vannutatud audiitorite ja audiitorühingute sõltumatust
ohustavate riskide vältimisele aitaks kaasa nende asjakohane sisemine
töökorraldus. Seega ei tohiks audiitorühingu omanikud ja aktsionärid ega
ühingut juhtivad isikud sekkuda kohustusliku auditi läbiviimisse mis tahes
viisil, mis ohustab audiitorühingu nimel kohustuslikku auditit läbiviiva
vannutatud audiitori sõltumatust ja objektiivsust. Lisaks peaksid vannutatud
audiitorid ja audiitorühingud kehtestama oma töötajate ja teiste nende
organisatsioonis kohustusliku auditi läbiviimisega seotud isikute suhtes
asjakohased põhimõtted ja menetlused tagamaks, et nad oma õiguspäraseid
kohustusi täidaksid. Need põhimõtted ja menetlused peaksid eelkõige olema
suunatud kõigi sõltumatust ohustavate riskide vältimisele ja kõrvaldamisele
ning kohustusliku auditi kvaliteedi, usaldusväärsuse ja põhjalikkuse
tagamisele. Kõnealused põhimõtted ja menetlused peaksid olema proportsionaalsed
võrreldes vannutatud audiitori või audiitorühingu tegevuse ulatuse ja
keerukusega.
(9)
Audiitorid, audiitorühingud ja nende töötajad peaksid
eriti hoiduma üksuse kohustusliku auditi teostamisest, kui neil on selles
üksuses ärihuvi või finantsosalus, ning kauplemisest auditeeritava üksuse poolt
emiteeritud, garanteeritud või muul viisil toetatavate finantsinstrumentidega,
välja arvatud osalused hajutatud investeerimiskavades. Vannutatud audiitor või
audiitorühing peaks keelduma osalemast auditeeritava üksuse sisemises
otsustetegemise protsessis. Vannutatud audiitoritel ja nende töötajatel ei
tohiks olla võimalik asuda auditeeritud üksuses juhatuse või nõukogu tasandi
ametikohale enne, kui asjaomasele üksusele audiitorteenuse osutamise
lõppemisest on möödunud asjakohane ajavahemik.
(10)
Vannutatud audiitori või audiitorühingu sõltumatust
võib ohustada ka ühelt auditeeritavalt üksuselt saadud tasude suurus ning
tasude struktuur. Seepärast on tähtis tagada, et audititasud ei oleks mitte
mingil viisil mingitest näitajatest sõltuvad, ning kui auditasud ühelt
konkreetselt kliendilt on märkimisväärselt suured, kehtestataks erimenetlus
auditi kvaliteedi tagamiseks. Kui sõltuvus ühest konkreetsest kliendist on
liialt suur, peaks vannutatud audiitor või audiitorühing tema kohustusliku
auditi läbiviimisest keelduma.
(11)
Kui vannutatud audiitorid, audiitorühingud või
nende võrgustiku liikmed osutavad auditeeritavale üksusele muid teenuseid kui
kohustuslik audit, võib see kahjustada nende sõltumatust. Seepärast on
asjakohane nõuda, et vannutatud audiitorid, audiitorühingud ega nende
võrgustiku liikmed ei tohi osutada nende poolt auditeeritavatele üksustele
kutsetegevusväliseid teenuseid. Kui audiitorühing osutab ettevõtjale
kutsetegevusväliseid teenuseid, ei saa see audiitorühing teostada selle
ettevõtja kohustuslikku auditit, mistõttu kohustusliku auditi läbiviimiseks
vabade audiitorühingute arv väheneb, eriti auditi läbiviimiseks suurtes avaliku
huvi üksustes, kus turg on kontsentreeritud. Selleks et tagada minimaalne arv
audiitorühinguid, mis on suutelised osutama auditi teenuseid suurtele avaliku
huvi üksustele, on seetõttu asjakohane paluda, et märkimisväärse suurusega
audiitorühingud keskenduksid oma kutsetegevuses kohustusliku auditi
läbiviimisele ning neil ei oleks lubatud võtta enda kanda muid teenuseid, mis
ei ole seotud nende kohustusliku auditi ülesannetega, näiteks konsultatsiooni-
või nõustamisteenuseid.
(12)
Huvide konfliktide vältimiseks on tähtis, et enne
nõusoleku andmist avaliku huvi üksuse kohustusliku auditi teostamiseks või
jätkamiseks hindaks vannutatud audiitor või audiitorühing, kas sõltumatuse
nõuded on täidetud ning eriti seda, ega sidemetest selle üksusega ei teki ohtu
tema sõltumatusele. Selleks et säilitada sõltumatus, on samuti oluline, et nad
säilitaksid dokumendid nii kõigi ohtude kohta nende ja nende töötajate ja
teiste kohustusliku auditi protsessiga seotud isikute sõltumatusele kui ka nende
ohtude leevendamiseks rakendatud kaitsemeetmete kohta. Veelgi enam, kui oht
nende sõltumatusele on liiga suur – isegi pärast kaitsemeetmete rakendamist
nende ohtude leevendamiseks –, peaksid nad audiitorteenuse osutamisest taganema
või keelduma. Vannutatud audiitor või audiitorühing peaks kinnitama
auditeeritava üksuse auditikomiteele oma sõltumatust kord aastas ning arutama
nimetatud komiteega kõiki ohtusid oma sõltumatusele ja nende ohtude
leevendamiseks rakendatud kaitsemeetmeid.
(13)
Liikmesriikides käesoleva määruse kontekstis ja
liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud
avalik-õiguslike sõltumatute asutuste järelevalve all toimuvat isikuandmete
töötlemist reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995.
aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja
selliste andmete vaba liikumise kohta[24].
ESMA poolt käesoleva määruse raames ja Euroopa andmekaitseinspektori
järelevalve all toimuvat isikuandmete töötlemist reguleerib Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001
üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides
ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[25]. Kogu pädevate asutuste vaheline
teabevahetus ja -edastamine peaks olema kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ
sätestatud isikuandmete edastamise eeskirjadega ning ESMA teostatav
teabevahetus ja -edastamine peaks olema kooskõlas määruses (EÜ) nr 45/2001
sätestatud isikuandmete edastamise eeskirjadega.
(14)
On tähtis, et vannutatud audiitorid ja
audiitorühingud austaksid oma klientide õigust eraelule ja andmekaitsele.
Seepärast peaksid nad järgima rangeid konfidentsiaalsuse ja kutsesaladuse
eeskirju, mis siiski ei tohiks takistada käesoleva määruse nõuetekohast
jõustamist ega koostööd kontserni audiitoriga konsolideeritud
raamatupidamisaruannete auditi teostamise ajal, kui emaettevõtja asub kolmandas
riigis, tingimusel et järgitakse direktiivi 95/46/EÜ nõudeid. Samas ei
võimaldaks need eeskirjad vannutatud audiitoril või audiitorühingul teha
koostööd kolmanda riigi asutustega väljaspool direktiivi 2006/43/EÜ XI peatükis
ette nähtud koostöökanaleid. Kõnealuseid konfidentsiaalsuse eeskirju tuleks
kohaldada ka kõigi vannutatud audiitorite või audiitorühingute suhtes, kes ei
ole enam konkreetse auditiülesandega seotud.
(15)
Kohustusliku auditu tulemiks on arvamus
auditeeritud üksuse raamatupidamisaruannete õigsuse ja õigluse kohta.
Sidusrühmad ei pruugi aga olla teadlikud auditi piirangutest (olulisus, valimi
koostamise meetodid, audiitori roll pettuse tuvastamisel ning juhtide
vastutus), mis võib olla põhjuseks ootuste lõhe tekkele. Selleks et seda lõhet
vähendada, on tähtis sõnastada selgemalt, milline on kohustusliku auditi
ulatus.
(16)
Ehkki finantsteabe esitamine peaks olema peamiselt
auditeeritava üksuse juhtkonna ülesanne, on audiitorite ülesanne aktiivselt
kahelda juhtkonna tegevuses kasutaja vaatevinklist. Seetõttu on auditi
kvaliteedi parandamiseks oluline, et audiitorid rakendaksid oma suhtumises
auditeeritavasse üksusesse enam kutsealast skeptitsismi. Audiitorid peaksid
tunnistama võimalust, et võib esineda pettusest või veast tingitud
väärkajastamisi, olenemata audiitori varasemast kogemusest, et antud
auditeeritava üksuse juhtkond on aus ja ausameelne. Audititöö korraldamisel ja
ülesannete täitmiseks vajalike ressursside eraldamisel peaks põhikriteeriumiks
olema auditi kvaliteedi tagamine. Üldsuse usalduse tagamiseks kohustuslike
auditite ja finantsturgude suhtes on väga tähtis vannutatud audiitorite,
audiitorühingute ja nende töötajate ausameelsus. Seepärast tuleks asjakohaselt
hallata iga juhtumit, millel võivad olla tõsised tagajärjed kohustusliku auditi
toimingute usaldusväärsusele. Vannutatud audiitor või audiitorühing peaks
audititöö asjakohaselt dokumenteerima.
(17)
Konsolideeritud raamatupidamisaruannete puhul on
tähtis, et ülesanded oleksid kontserni eri üksusi auditeerivate vannutatud
audiitorite vahel selgelt määratletud. Selleks peaks kontserni audiitor kandma
auditiaruande eest täielikku vastutust.
(18)
Auditi head kvaliteeti peaks soodustama iga
kohustusliku auditi raames teostatud tööde põhjalik sisemine
kvaliteedikontrolli ülevaatus. Seepärast ei tohiks vannutatud audiitor või
audiitorühing väljastada oma auditiaruannet enne, kui nimetatud sisemine
kvaliteedikontrolli ülevaatus on teostatud.
(19)
Kohustusliku auditi tulemused tuleks esitada
sidusrühmadele auditiaruande kujul. Selleks et suurendada sidusrühmade usaldust
auditeeritud üksuse raamatupidamisaruannete suhtes, on eriti oluline, et auditi
aruanne oleks korralikult ja usaldusväärselt põhjendatud ning selle sisu oleks
laiendatud nii, et see hõlmaks ka lisateavet, mis käsitleb konkreetset
teostatud auditit. Auditi aruanne peaks eelkõige sisaldama piisavalt teavet
auditis kasutatud metoodika kohta, eriti selle kohta, kui suurt osa bilansist
otseselt kontrolliti ja kui suures osas tugineti süsteemi ja
vastavustestimisele, auditi läbiviimisel rakendatud olulisuse tasemete kohta,
raamatupidamise aastaaruandes või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes
esineda võivate oluliste väärkajastamiste ohu peamiste valdkondade kohta, selle
kohta, kas kohustuslik audit oli ette nähtud pettuse tuvastamiseks, ning juhul,
kui on esitatud märkustega arvamus või vastupidine arvamus või arvamuse
avaldamisest on loobutud, siis sellise otsuse põhjuseid.
(20)
Kohustusliku auditi väärtus auditeeritud üksusele
suureneks eriti sel juhul, kui tõhustataks teabevahetust ühelt poolt vannutatud
audiitori või audiitorühingu ning teiselt poolt auditikomitee vahel. Lisaks
regulaarsele dialoogile kohustusliku auditi läbiviimise käigus on tähtis, et
vannutatud audiitor või audiitorühing esitab auditikomiteele kohustusliku
auditi tulemuste kohta täiendava ja üksikasjalikuma aruande. Need täiendavad
üksikasjalikud aruanded peaks olema võimalik teha kättesaadavaks avaliku huvi üksuste
järelevalveasutustele, kuid mitte üldsusele.
(21)
Vannutatud audiitorid ja audiitorühingud juba
esitavad avaliku huvi üksuste järelevalveasutustele teavet asjaolude ja otsuste
kohta, mis võiksid kujutada endast auditeeritava üksuse tegevust reguleerivate eeskirjade
rikkumist või kahjustada auditeeritava üksuse pidevat toimimist.
Järelevalveülesannete täitmist hõlbustaks ka see, kui krediidiasutuste ja
finantseerimisasutuste üle järelevalvet teostavad asutused oleksid kohustatud
pidama nende vannutatud audiitorite ja audiitorühingutega regulaarset dialoogi.
(22)
Selleks et suurendada usaldust avaliku huvi üksuste
kohustuslikku auditit teostavate vannutatud audiitorite ja audiitorühingute
suhtes ning nende vastutust, on tähtis suurendada vannutatud audiitorite ja audiitorühingute
läbipaistvusaruandlust. Seepärast tuleks nõuda vannutatud audiitoritelt ja
audiitorühingutelt auditeeritud finantsteabe avalikustamist, näidates eelkõige
ära nende kogukäibe avaliku huvi üksustelt saadud audititasude, muudelt
üksustelt saadud audititasude ning muude teenuste eest laekunud tasude lõikes.
Samuti peaksid nad avalikustama finantsteabe võrgustiku kohta, millesse nad
kuuluvad. Audiitorühingu läbipaistvusaruannet tuleks täiendada avaldusega
äriühingu üldjuhtimise kohta, et näidata, kas audiitorühingus on kehtestatud
usaldusväärne äriühingu üldjuhtimise korraldus. Pädevatele asutustele tuleks
esitada täiendav teave audititasude kohta, et lihtsustada neil nende
järelevalveülesannete täitmist.
(23)
Auditeeritava üksuse auditikomiteel või selles
üksuses samaväärseid ülesandeid täitval organil on kvaliteetsele kohustuslikule
auditile kaasaaitamises otsustav roll. Eriti tähtis on tugevdada auditikomitee
sõltumatust ja tehnilist pädevust, nõudes, et enamik selle liikmetest oleksid
sõltumatud ning vähemalt ühel komitee liikmel oleks auditeerimise alane pädevus
ning veel ühel auditeerimise ja/või raamatupidamisarvestuse alane pädevus.
Komisjoni 15. veebruari 2005. aasta soovituses noteeritud äriühingute
haldusorganite tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani
liikmete ülesannete ning haldus- või järelevalveorgani komisjonide kohta[26] sätestatakse, kuidas auditikomitee tuleks
moodustada ja kuidas see peaks toimima. Arvestades aga väikese
turukapitalisatsiooniga äriühingute või väikeste või keskmise suurusega avaliku
huvi üksuste nõukogu suurust, oleks asjakohane, kui neis üksustes
auditikomiteele või auditeeritavas üksuses samaväärseid ülesandeid täitvale
organile määratud ülesandeid võiks täita haldus- või järelevalveorgan tervikuna.
Avaliku huvi üksused, mis on eurofondid või alternatiivsed investeerimisfondid,
peaksid samuti olema auditikomitee moodustamise kohustusest vabastatud. Selle
vabastuse puhul võetakse arvesse, et juhul, kui need fondid toimivad ainult
varade koondamise eesmärgil, ei ole auditikomitee palkamine asjakohane.
Eurofondid ja alternatiivsed investeerimisfondid ning nende fondivalitsejad
tegutsevad rangelt määratletud regulatiivses keskkonnas ning nende suhtes
kohaldatakse konkreetseid juhtimismehhanisme, näiteks kontrolli, mida viib läbi
nende depositoorium.
(24)
Oluline on tugevdada ka auditikomitee rolli uue
vannutatud audiitori või audiitorühingu valimisel, et auditeeritava üksuse
aktsionäride, osanike või liikmete üldkoosolek teeks teadlikuma otsuse.
Üldkoosolekule ettepaneku esitamisel peaks juhatus seega selgitama, kas ta
järgib auditikomitee soovitust ning kui ei, siis miks. Auditikomitee soovitus
peaks sisaldama vähemalt kaht võimalikku valikut audiitorteenuse osutamiseks
ning nõuetekohaselt põhjendatud eelistust ühe suhtes, et üldkoosolek saaks teha
tegeliku otsuse. Selleks et esitada oma soovituses erapooletu ja nõuetekohane
põhjendus, peaks auditikomitee kasutama auditeeritava üksuse poolt
auditikomitee juhtimisel korraldatud kohustusliku valikumenetluse tulemusi.
Valikumenetluse käigus peaks auditeeritav üksus paluma vannutatud audiitoritel
või audiitorühingutel, sealhulgas väiksematel, esitada oma ettepanekud
audiitorteenuse osutamiseks. Hankedokumendid peaksid sisaldama läbipaistvaid ja
mittediskrimineerivaid valikukriteeriume, millest ettepanekute hindamisel
lähtutakse. Arvestades aga, et selline valikumenetlus võib põhjustada väikese
turukapitalisatsiooniga äriühingutele või väikestele või keskmise suurusega
avaliku huvi üksustele tulenevalt nende suurusest ebaproportsionaalselt suuri
kulusid, on asjakohane sellised üksused sellest kohustusest vabastada.
(25)
Auditeeritava üksuse aktsionäride või liikmete
üldkoosoleku õigusel vannutatud audiitorit või audiitorühingut valida ei oleks
mingit väärtust, kui auditeeritav üksus sõlmib kolmanda osapoolega lepingu, mis
seda valikut kitsendab. Seepärast tuleks lugeda kehtetuks auditeeritava üksuse
ja kolmanda osapoole vahel sõlmitud mis tahes lepingus sisalduv klausel, mis on
seotud konkreetse audiitori või audiitorühingu ametisse määramisega või millega
kitsendatakse nende valikut.
(26)
Kui avaliku huvi üksused määraksid ametisse rohkema
kui ühe vannutatud audiitori või audiitorühingu, tugevdaks see kutsealast
skeptitsismi ning aitaks kaasa auditi kvaliteedi tõstmisele. Samuti soodustaks
see meede koos väiksemate audiitorühingute kaasamisega nende ühingute
suutlikkuse arendamist, aidates seega kaasa selliste vannutatud audiitorite ja
audiitorühingute arvu suurendamisele, kelle hulgast avaliku huvi üksused saavad
audiitoreid valida. Seepärast peaks viimast toetama ja soodustama seda, et
kohustuslikku auditit määratakse läbi viima rohkem kui üks vannutatud audiitor
või audiitorühing.
(27)
Selleks et vältida tutvuse ohtu ning tugevdada
seeläbi audiitorite ja audiitorühingute sõltumatust, on tähtis kehtestada pikim
lubatud periood, mille vältel üks ja sama vannutatud audiitor või audiitorühing
võib teatavas auditeeritavas üksuses audiitorteenust osutada. Samuti tuleks
kehtestada asjakohane järkjärgulise rotatsiooni mehhanism kohustuslikus auditis
osalevate kõige kõrgema tasandi töötajate puhul, sealhulgas audiitorühingu
nimel kohustuslikku auditit teostavate võtmetähtsusega auditeerimispartnerite
puhul. On oluline määrata kindlaks ka asjakohane periood, mille vältel vastav
vannutatud audiitor või audiitorühing ei tohi sama üksuse kohustuslikku auditit
läbi viia. Sujuva ülemineku tagamiseks peaks endine audiitor andma
üleminekutoimiku oluliste teabematerjalidega üle uuele audiitorile.
(28)
Audiitori sõltumatuse kaitsmiseks on oluline, et
tema tagasikutsumine on võimalik üksnes siis, kui selleks on mõjuvad põhjused
ja kui nendest põhjustest on teatatud järelevalve eest vastutavale asutusele
või asutustele. Kui on olemas mõjuvad põhjused, kuid auditeeritav üksus ei võta
midagi ette, peaks auditikomiteel, aktsionäridel, audiitorite ja
audiitorühingute järelevalve eest vastutavatel pädevatel asutustel või
asjaomase avaliku huvi üksuse järelevalve eest vastutavatel pädevatel asutustel
olema õigus pöörduda audiitori tagasikutsumiseks siseriiklikku kohtusse.
(29)
Selleks et tagada siseturul investorite ja
tarbijate suur usaldus, vältides huvide konflikte, tuleks vannutatud
audiitorite ja audiitorühingute suhtes kohaldada asjakohast järelevalvet, mida
teostaksid pädevad asutused, mis on auditeerimise kutsealast sõltumatud ning
mis omavad asjakohast suutlikkust, asjatundlikkust ja ressursse. Riigi
pädevatel asutustel peaksid olema vajalikud volitused järelevalveülesannete
täitmiseks, sealhulgas võimalus juurdepääsuks dokumentidele ning õigus nõuda
mis tahes isikult teavet ja teostada kontrolli. Nad peaksid olema
spetsialiseerunud finantsturgude või finantsaruandluse kohustuste täitmise
järelevalvele või kohustusliku auditi järelevalvele. Samas peaks olema
võimalik, et avaliku huvi üksustele seatud kohustuste täitmise järelevalvet
teostaksid nende üksuste järelevalve eest vastutavad pädevad asutused.
Vannutatud audiitoritel või audiitorühingutel ei tohiks olla mis tahes
võimalikku lubamatut mõju pädevate asutuste rahastamisele.
(30)
Järelevalve kvaliteet peaks paranema, kui riiklikul
tasandil erinevaid ülesandeid täitvate asutuste vahel toimib tõhus koostöö.
Seepärast peaksid asutused, kes on pädevad teostama järelevalvet avaliku huvi
üksuste kohustusliku auditi kohustuste täitmise üle, tegema koostööd vannutatud
audiitorite ja audiitorühingute tunnustamise ja registreerimise eest
vastutavate asutustega, avaliku huvi üksuste üle järelevalvet teostavate
asutustega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2006. aasta
direktiivis 2005/60/EÜ (rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise
eesmärgil kasutamise vältimise kohta)[27]
osutatud rahapesu andmebüroodega.
(31)
Kvaliteetse auditi seisukohast on ülitähtis
kohustusliku auditi kvaliteedi väline tagamine. See suurendab avaldatud
finantsteabe usaldusväärsust ning tagab aktsionäride, investorite,
võlausaldajate ja muude huvitatud isikute parema kaitse. Seepärast tuleks
vannutatud audiitorite ja audiitorühingute suhtes kohaldada kvaliteeditagamise
süsteemi, mis toimiks pädevate asutuste vastutusel, misläbi oleks tagatud objektiivsus
ning sõltumatus auditeerimise kutsealast. Kvaliteeditagamise ülevaatused tuleks
korraldada selliselt, et kõigi avaliku huvi üksuste auditit teostavate
vannutatud audiitorite ja audiitorühingute kohta viiakse läbi
kvaliteeditagamise ülevaatus vähemalt kord iga kolme aasta jooksul. Komisjoni
6. mai 2008. aasta soovituses avaliku huvi üksusi auditeerivate vannutatud
audiitorite ja audiitorühingute töö välise kvaliteeditagamise kohta[28] on esitatud teave selle kohta, kuidas
kontroll tuleks teostada. Kvaliteeditagamise ülevaatused peaksid olema
proportsionaalsed võrreldes ülevaadatava audiitorühingu või vannutatud
audiitori tegevuse ulatuse ja keerukusega.
(32)
Uurimised aitavad tuvastada, vältida ja parandada
ebaadekvaatset avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi läbiviimist. Seepärast
peaks pädevatel asutustel olema õigus teostada vannutatud audiitorite ja
audiitorühingute suhtes uurimisi.
(33)
Avaliku huvi üksustele kohustusliku auditi teenuste
osutamise turg aja jooksul areneb. Seepärast on vaja, et pädevad asutused
jälgivad turul aset leidvaid muutusi, eelkõige seoses võimaliku väikese
valikuga audiitori leidmiseks ning turu suurest kontsentratsioonist tulenevate
riskidega.
(34)
Oluliste audiitorühingute tegevuse lõpetamine võib
põhjustada turul audititeenuste osutamise katkestusi ning sellega võib kaasneda
riski edasine struktuurne kuhjumine turul. Seepärast peaksid pädevad asutused
paluma iga liikmesriigi suurimatelt audiitorühingutelt ennetava meetmena
situatsiooniplaani koostamist, milles käsitletaks võimalikke sündmusi, mis
võivad ohustada asjaomase ühingu tegevuse jätkuvust. Neis plaanides võib
määrata kindlaks meetmed valmistumaks ette asjaomase ühingu puhul kriisi
nõuetekohaseks lahendamiseks.
(35)
Pädevate asutuste tegevuse läbipaistvus peaks
aitama kaasa investorite ja tarbijate usalduse suurendamisele siseturul.
Seepärast tuleks pädevatelt asutustelt nõuda oma tegevusest korrapärast
aruandmist ning individuaalsete kontrolliaruannete avaldamist.
(36)
Liikmesriikide pädevate asutuste vaheline koostöö
võib anda olulise panuse kohustusliku auditi püsivalt kõrge kvaliteedi
tagamisse ELis. Seepärast peaksid liikmesriikide pädevad asutused tegema
vajaduse korral omavahel koostööd, täita oma ülesandeid seoses kohustusliku
auditi järelevalvega. Nad peaksid austama päritolumaa regulatsiooni põhimõtet
ning põhimõtet, et järelevalvet teostab liikmesriik, kus vannutatud audiitor
või audiitorühing on tunnustatud ja kus on auditeeritava üksuse registrijärgne
asukoht. Pädevate asutuste vahelisele koostööle tuleks eriti kasuks, kui seda korraldataks
Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee raames, Euroopa Parlamendi ja nõukogu
24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa
Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve))[29] alusel loodud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
(ESMA) juhtimisel. ESMA, kellele oleks abiks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24.
novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa
Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve))[30] alusel loodud Euroopa Pangandusjärelevalve
(EBA) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL)
nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus-
ja Tööandjapensionide Järelevalve))[31]
alusel loodud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA),
peaks aitama sellele koostööle kaasa, andes riiklikele pädevatele asutustele
nõu ja suuniseid.
(37)
Liikmesriikide pädevate asutuste vaheline koostöö
peaks hõlmama teabevahetust, koostööd kvaliteeditagamise ülevaatuste
valdkonnas, abistamist avaliku huvi üksuste kohustusliku auditiga seonduvate
uurimiste läbiviimisel, sealhulgas juhtudel, kui uuritav käitumine ei kujuta
endast asjaomastes liikmesriikides kehtivate õigusnormide rikkumist, ning
situatsioonplaneerimist. Liikmesriikide pädevate asutuste vahelise koostöö
meetoditeks võivad olla pädevate asutuste kolleegiumide loomine ning
omavaheline ülesannete delegeerimine. Koostöös tuleks arvesse võtta ka selle
võrgustiku kontseptsiooni, milles audiitorid ja ühingud tegutsevad. Pädevad asutused
ja Euroopa järelevalveasutused peaksid austama asjaomaseid konfidentsiaalsuse
ja kutsesaladuse eeskirju.
(38)
See, et tunnustatakse vannutatud audiitorite ja
audiitorühingute sobivust avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi
teostamiseks, peaks edendama audiitorite ja ühingute võimalusi osutada
teenuseid teistele klientidele. Seepärast on tähtis kehtestada Euroopa tasandi
kvaliteeditunnistus, mille peaks välja töötama ESMA. Tunnistuse saamiseks
esitatavate taotluste läbivaatamisse tuleks kaasata riiklikud pädevad asutused.
(39)
Kapitaliturgude vastastikune seotus nõuab, et
riiklikele pädevatele asutustele ja Euroopa järelevalveasutustele antaks
volitused teha teabevahetuse ja kvaliteeditagamise ülevaatuste puhul koostööd
kolmandate riikide järelevalveasutuste ja -organitega. Juhul kui koostöö
kolmandate riikide asutustega on seotud auditi töödokumentide või vannutatud
audiitorite või audiitorite valduses olevate muude dokumentidega, tuleks siiski
kohaldada direktiivi 2006/43/EÜ menetlusi.
(40)
Kapitaliturgude sujuva toimimise tagamiseks on vaja
jätkusuutlikku auditivõimekust ning audiitorteenuste konkurentsivõimelist
turgu, kus on piisaval hulgal audiitorühinguid, kes suudavad teostada avaliku
huvi üksuste kohustuslikku auditit. ESMA peaks esitama aruande nende muutuste
kohta audititurul, mis kaasnesid käesoleva määrusega. Sellise analüüsi
teostamisel peaks ESMA arvesse võtma vannutatud audiitorite suhtes
kohaldatavate riiklikke tsiviilvastutuse eeskirjade mõju auditituru
struktuurile. Sellise aruande ja muude asjakohaste tõendite alusel peaks
komisjon esitama aruande mõju kohta, mis vannutatud audiitorite suhtes
kohaldatavatel riiklikel tsiviilvastutuse eeskirjadel on auditituru
struktuurile, ning võtma meetmed, mida ta peab järelduste põhjal asjakohaseks.
(41)
Selleks et parandada käesoleva määruse nõuete
täitmist ning vastavalt komisjoni 9. detsembri 2010. aasta teatisele
pealkirjaga „Sanktsioonide tõhustamine finantsteenuste sektoris”,[32] tuleks suurendada pädevate asutuste
volitusi rakendada järelevalvemeetmeid ja sanktsioone. Tuvastatud rikkumiste
eest tuleks vannutatud audiitoritele, audiitorühingutele ja avaliku huvi
üksustele näha ette rahalised halduskaristused. Sanktsioonide või meetmete
rakendamisel peaksid pädevad asutused järgima läbipaistvuse põhimõtet. Sanktsioonide
heakskiitmisel ja avaldamisel tuleks järgida põhiõigusi, mis on sätestatud
Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige õigust era- ja perekonnaelu
austamisele (artikkel 7), õigust isikuandmete kaitsele (artikkel 8) ning õigust
tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel
47).
(42)
Pädevate asutuste tähelepanu võivad juhtida uuele
teabele ka vihjajad, mis aitab pädevatel asutustel tuvastada rikkumisi,
sealhulgas pettust, ning kehtestada asjakohaseid sanktsioone. Samas ei pruugi
vihjajad julgeda seda teha, kartes kättemaksu või nägemata selleks
motivatsiooni. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et oleks kehtestatud
asjakohane kord, mis julgustab vihjajaid hoiatama pädevaid asutusi võimalikest
käesoleva määruse rikkumistest ning kaitseb vihjajaid kättemaksu eest. Samuti
võivad liikmesriigid pakkuda vihjajatele stiimuleid uue teabe avaldamiseks,
kusjuures vihjajatel peaks olema õigus sellisele stiimulile ainult juhul, kui
nad avalikustavad uut teavet, millest nad ei ole juba õigusaktide kohaselt
kohustatud teavitama, ning kui see teave toob kaasa sanktsioonid käesoleva
määruse rikkumise eest. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et nende poolt
rakendatav vihjajatega seonduv kord kätkeks mehhanisme, mis pakuks vihje
objektiks olevale isikule asjakohast kaitset, eelkõige seoses õigusega tema
isikuandmete kaitsele, ning menetlusi, mis tagavad vihje objektiks olevale
isikule õiguse kaitsele ja ärakuulamisele, enne kui tema suhtes võetakse vastu
otsus, ning õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus tema suhtes vastu
võetud otsuse asjus.
(43)
Võtmaks arvesse auditeerimise ja auditituru
arengut, tuleks komisjonile anda volitused täpsustada tehnilised nõuded uuele
vannutatud audiitorile või audiitorühingule üleantava toimiku sisu kohta ning avaliku
huvi üksuste kohustuslikku auditit teostavate vannutatud audiitorite ja
audiitorühingute Euroopa kvaliteeditunnistuse juurutamise kohta.
(44)
Selleks et võtta arvesse finantsturgudel,
auditeerimises ja auditi kutsealal aset leidnud tehnilist arengut ning
täpsustada käesolevas määruses sätestatud nõudeid, tuleks komisjonile anda
volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikliga 290. Delegeeritud õigusaktide kasutamine on eriti vajalik
seonduvate audititeenuste ja kutsetegevusväliste teenuste loetelu kohandamiseks
ning selleks, et määratleda nende tasude määrad, mida ESMA võib küsida Euroopa
kvaliteeditunnistuste väljastamise eest vannutatud audiitoritele ja
audiitorühingutele. On eriti tähtis, et komisjon peab oma ettevalmistava töö
käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasemel. Komisjon
peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama
asjaomaste dokumentide samaaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
(45)
Selleks et tagada õiguskindlus ning sujuv üleminek
käesoleva määrusega kehtestatud korrale, on tähtis kehtestada üleminekukord
seoses audiitorühingute kohustusliku rotatsiooni, audiitorühingu valimiseks
valikumenetluse korraldamise kohustuse ning audiitorühingute ainult
audititeenuseid osutavateks ühinguteks ümberkorraldamise nõuete jõustumisega.
(46)
Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt avaliku
huvi üksuste kohustusliku auditi rolli täpsustamist ja selgemat määratlemist,
vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt auditeeritavale üksusele,
investoritele ja muudele sidusrühmadele antava teabe parendamist, audiitorite
ja avaliku huvi üksuste järelevalveasutuste vaheliste suhtluskanalite
täiustamist, avaliku huvi üksustele kutsetegevusväliste teenuste osutamisest
tingitud huvide konfliktide vältimist, olemasolevast süsteemist, kus
auditeeritav nii valib audiitori kui ka maksab talle, või tutvuse ohust
tulenevate võimalike huvide konfliktide leevendamist, vannutatud audiitorite
või audiitorühingute vahetumise ja avaliku huvi üksustele audititeenuste
osutajate valiku soodustamist, avaliku huvi üksustele audititeenuste osutajate
valiku suurendamist ning avaliku huvi üksustele kohustusliku auditi teenuseid
osutavate vannutatud audiitorite ja audiitorühingute reguleerimise ja
järelevalve tõhususe, sõltumatuse ja järjepidevuse parandamist, sealhulgas ELi
tasandi koostöö puhul, ei saa liikmesriigid piisaval määral saavutada ning
nende eesmärkide mastaapsuse tõttu on neid võimalik saavutada paremini ELi
tasandil, võib EL võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis
5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis
sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega piirdub käesolev määrus üksnes nende
eesmärkide saavutamiseks vajalikuga.
(47)
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ning
järgitakse põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste
hartas, nimelt õigust era- ja perekonnaelu austamisele (artikkel 7), õigust
isikuandmete kaitsele (artikkel 8), ettevõtlusvabadust (artikkel 16), õigust
tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel
47), süütuse presumptsiooni ja õigust kaitsele (artikkel 48), kuritegude ja
karistuste seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet (artikkel 49), õigust
mitte saada süüdi mõistetud ja karistatud sama süüteo eest rohkem kui üks kord
(artikkel 50), ning seda tuleb kohaldada kooskõlas nende õiguste ja
põhimõtetega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I jaotis
Reguleerimisese, reguleerimisala ja mõisted
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega sätestatakse nõuded, mis
on seotud avaliku huvi üksuste raamatupidamise aastaaruannete ja
konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete kohustusliku auditi
läbiviimisega, eeskirjad, mis käsitlevad avaliku huvi üksuste poolt vannutatud
audiitorite ja audiitorühingute valimise korraldamist ja valimist, et
suurendada vannutatud audiitorite ja audiitorühingute sõltumatust ning vältida
huvide konflikte, ning järelevalve eeskirjad, mis kuuluvad rakendamisele järelevalve
teostamisel selle üle, kuidas vannutatud audiitorid ja audiitorühingud neid
nõudeid täidavad.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1.           Käesolevat määrust
kohaldatakse:
a)      vannutatud audiitorite ja
audiitorühingute suhtes, kes viivad läbi avaliku huvi üksuste kohustuslikku
auditit;
b)      avaliku huvi üksuste suhtes.
2.           Käesoleva määruse kohaldamine
ei piira direktiivi 2006/43/EÜ kohaldamist.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse mõisteid, mis
on määratletud direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 2, välja arvatud mõisted
„auditi aruanne” ja „pädevad asutus”.
Artikkel 4
Suured avaliku huvi üksused
Käesoleva määruse tähenduses hõlmavad „suured
avaliku huvi üksused” järgmist:
a)           direktiivi 2006/43/EÜ artikli 2
lõike 13 punktis a määratletud üksuste puhul iga liikmesriigi kümme suurimat
aktsiate emitenti, mõõdetuna aastalõpu noteeringu järgi arvutatud
turukapitalisatsiooni alusel ning igal juhul kõik aktsiate emitendid, kelle
keskmine turukapitalisatsioon aastalõpu noteeringu alusel oli kolme eelneva
kalendriaasta vältel üle 1 000 000 000 euro;
b)           direktiivi 2006/43/EÜ artikli 2
lõike 13 punktides b–f määratletud üksuste puhul kõik üksused, mille
bilansimaht kokku ületab bilansipäeval 1 000 000 000 eurot;
c)           direktiivi 2006/43/EÜ artikli 2
lõike 13 punktides g–h määratletud üksuste puhul kõik üksused, mille hallatavad
varad kokku ületavad bilansipäeval 1 000 000 000 eurot.
II jaotis
Avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi läbiviimise
tingimused
I PEATÜKK
SÕLTUMATUS JA HUVIDE KONFLIKTIDE VÄLTIMINE
Artikkel 5
Sõltumatus ja objektiivsus
Vannutatud audiitor või audiitorühing teeb
kõik vajaliku tagamaks, et avaliku huvi üksuse kohustusliku auditi läbiviimist
ei mõjutaks mis tahes olemasolev või võimalik huvide konflikt ega äri- või muu
suhe, mille üheks osapooleks on kohustuslikku auditit teostav vannutatud
audiitor või audiitorühing või, lähtuvalt olukorrast, selle võrgustik, juhid,
audiitorid, töötajad, mis tahes muud füüsilised isikud, kelle teenuseid sellel
vannutatud audiitoril või audiitorühingul on võimalik kasutada või juhtida, ega
mis tahes selle vannutatud audiitori või audiitorühinguga valitseva mõju kaudu
otseselt või kaudselt seotud isik.
Artikkel 6
Audiitorite ja audiitorühingute sisemine
töökorraldus
1.
Vannutatud audiitor või audiitorühing peab täitma
järgmisi töökorralduslikke nõudeid:
a)      audiitorühing kehtestab asjakohased
tegevuspõhimõtted ja menetlused tagamaks, et selle omanikud või aktsionärid ega
audiitorühingu või selle sidusettevõtja haldus-, juhtimis- või
järelevalveorganite liikmed ei sekkuks kohustusliku auditi läbiviimisse viisil,
mis ohustab audiitorühingu nimel kohustuslikku auditit läbiviiva vannutatud
audiitori sõltumatust ja objektiivsust;
b)      vannutatud audiitoril või audiitorühingul
on kehtestatud usaldusväärne haldus- ja raamatupidamiskord, sisekontrolli
mehhanismid, tõhusad menetlused riskide hindamiseks ning tõhus kord
infotöötlussüsteemide kontrollimiseks ja kaitsmiseks.
Nimetatud sisekontrolli mehhanismid töötatakse
välja selleks, et tagada otsuste ja menetluste järgimine kõigil audiitorühingu
või vannutatud audiitori toimimisstruktuuri tasanditel.
Vanutatud audiitor või audiitorühing rakendab ja
säilitab otsuste tegemise menetlused ja organisatsioonilised struktuurid,
millega on selgelt ja dokumenteeritult kindlaks määratud aruandlusahelad ning
jaotatud ametiülesanded ja kohustused;
c)      vannutatud audiitor või audiitorühing
kehtestab asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused tagamaks, et tema
töötajatel ja kõigil teistel füüsilistel isikutel, kelle teenuseid ta saab
kasutada või juhtida ning kes on otseselt seotud kohustusliku auditi toimingute
läbiviimisega, oleksid neile määratud ülesannete täitmiseks vajalikud teadmised
ja kogemused;
d)      vannutatud
audiitor või audiitorühing kehtestab asjakohase poliitika ja menetlused
tagamaks, et oluliste auditiülesannete allhanget ei teostataks nii, et see
kahjustab vannutatud audiitori või audiitorühingu sisekontrolli kvaliteeti või
pädevate asutuste võimet teostada järelevalvet selle üle, kuidas vannutatud
audiitor või audiitorühing täidab käesolevas määruses sätestatud kohustusi;
e)      vannutatud audiitor või audiitorühing
kehtestab asjakohase ja tõhusa organisatsioonilise ja halduskorra artikli 11
lõikes 2 osutatud sõltumatusele tekkivate ohtude välistamiseks, tuvastamiseks,
kõrvaldamiseks või juhtimiseks ja avalikustamiseks;
f)       vannutatud audiitor või audiitorühing
kehtestab asjakohased menetlused ja standardid avaliku huvi üksuste
kohustusliku auditi läbiviimiseks, töötajate juhendamiseks ning nende tegevuse
järelevalveks ja kontrollimiseks ning artikli 15 lõikes 5 osutatud
audititoimiku struktuuri korraldamiseks;
g)      vannutatud audiitor või audiitorühing
kehtestab sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi, et tagada avaliku huvi üksuste
kohustusliku auditi kvaliteet. Kvaliteedikontrolli süsteem peab hõlmama
vähemalt punktis f kirjeldatud menetlusi ja standardeid. Audiitorühingu puhul
vastutab sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi eest isik, kes on
kvalifitseeritud vannutatud audiitorina;
h)      vannutatud audiitor või audiitorühing
kasutab asjakohaseid süsteeme, ressursse ja menetlusi, et tagada oma
kohustusliku auditi toimingute teostamisel pidevus ja regulaarsus;
i)       vannutatud audiitor või audiitorühing
kehtestab tegevuspõhimõtted, et välistada enda ja oma töötajate osalemine töö
tegemise käigus kuriteos või seaduserikkumises. Samuti kehtestab vannutatud
audiitor või audiitorühing asjakohase ja tõhusa organisatsioonilise ja
halduskorra tegelemiseks juhtumitega, millel on või võivad olla tõsised
tagajärjed tema kohustusliku auditi toimingute usaldusväärsusele, ning selliste
juhtumite dokumenteerimiseks;
j)       vannutatud audiitoril või
audiitorühingul on asjakohane tasustamispoliitika, mis pakub piisavalt
stiimuleid tulemuste saavutamiseks, et tagada auditi kvaliteet. Eelkõige ei
tohi töötajate töötasu ja töö hinnang sõltuda tulust, mida vannutatud audiitor
või audiitorühing auditeeritavalt üksuselt teenib;
k)      vannutatud audiitor või audiitorühing
jälgib ja hindab oma käesoleva määruse kohaselt kehtestatud süsteemide ning
sisekontrolli ja sisemiste kvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra
asjakohasust ja tulemuslikkust ning võtab asjakohased meetmed mis tahes
puuduste kõrvaldamiseks. Eelkõige teostab vannutatud audiitor või audiitorühing
kord aastas punktis g osutatud sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi hindamise.
Vannutatud audiitor või audiitorühing säilitab andmed selle hindamise tulemuste
ning mis tahes väljapakutud meetmete kohta sisemise kvaliteedikontrolli
süsteemi muutmiseks.
Esimeses lõigus osutatud tegevuspõhimõtted ja
menetlused dokumenteeritakse ning neist teavitatakse vannutatud audiitori või
audiitorühingu töötajaid.
Auditiülesannete mis tahes allhange vastavalt
punktile d ei mõjuta vannutatud audiitori või audiitorühingu vastutust
auditeeritava üksuse ees.
2.
Käesoleva artikli lõike 1 nõuete täitmisel võtab
vannutatud audiitor või audiitorühing arvesse oma suurust ning tegevuse
keerukust.
Vannutatud audiitor või audiitorühing peab olema
suuteline tõestama artikli 35 lõikes 1 osutatud pädevale asutusele, et
kõnealuste nõuete täitmine on proportsionaalne vannutatud audiitori või
audiitorühingu suuruse ning tema tegevuse keerukusega.
Artikkel 7
Sõltumatus auditeeritavast üksusest
1.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing ja kõik audiitorühingus hääleõigust omavad isikud peavad olema
auditeeritavast üksusest sõltumatud ning ei tohi olla kaasatud auditeeritava
üksuse otsuste vastuvõtmisesse.
2.           Vannutatud audiitoril,
audiitorühingul, nende võtmetähtsusega auditeerimispartneritel, nende
töötajatel ega mis tahes muudel füüsilistel isikutel, kelle teenuseid asjaomane
audiitor või ühing saab kasutada või juhtida ning kes on otseselt seotud
kohustusliku auditi toimingutega, ning nendega komisjoni direktiivi 2004/72/EÜ[33] artikli 1 lõike 2 tähenduses lähedalt
seotud isikutel ei ole lubatud osta ega müüa mis tahes finantsinstrumente, mis
on emiteeritud, garanteeritud või muul viisil toetatud mis tahes auditeeritava
üksuse poolt, kelle suhtes nad teostavad kohustusliku auditi toiminguid, ega
sõlmida nimetatud finantsinstrumentidega mis tahes tehinguid, välja arvatud
osalused hajutatud investeerimiskavades, sealhulgas valitsetavates fondides,
nagu pensionifondid ja elukindlustus.
3.           Lõikes 2 osutatud isikud ega
ühingud ei tohi osaleda ühegi konkreetse auditeeritava üksuse kohustusliku
auditi kindlaksmääramises ega seda muul viisil mõjutada, kui nad:
a)      omavad auditeeritava üksuse
finantsinstrumente, välja arvatud osalused hajutatud investeerimiskavades;
b)      omavad auditeeritava üksusega seotud
üksuse finantsinstrumente, mille omamine võib põhjustada või võib üldise
arusaama kohaselt põhjustada huvide konflikti, välja arvatud osalused hajutatud
investeerimiskavades;
c)      on hiljuti olnud auditeeritava üksusega
töö-, äri või muudes suhetes, mis võivad põhjustada või võivad üldise arusaama
kohaselt põhjustada huvide konflikti.
4.           Lõikes 2 osutatud isikud ega
ühingud ei tohi paluda ega võtta vastu raha, kingitusi ega teeneid mitte
kelleltki, kellega vannutatud audiitor või audiitorühing on lepingulistes
suhetes.
5.           Direktiivi 2006/43/EÜ artikli
21 lõike 1 kohaselt jõustatud siseriiklikke kutse-eetikat käsitlevaid meetmeid,
mis ei ole kooskõlas lõigetega 2, 3 ja 4, ei kohaldata.
Artikkel 8
Endiste vannutatud audiitorite või
vannutatud audiitori või audiitorühingu töötajate tööle võtmine avaliku huvi
üksuste poolt
1            Audiitorühingu nimel avaliku
huvi üksuse kohustuslikku auditit läbiviival vannutatud audiitoril või
võtmetähtsusega auditeerimispartneril ei ole lubatud enne vähemalt kahe aasta
möödumist tema tagasiastumisest auditiga seotud vannutatud audiitori või
võtmetähtsusega auditeerimispartneri kohalt, teha järgmist:
a)      asuda auditeeritud üksuses
võtmetähtsusega juhtivale ametikohale;
b)      saada auditeeritud üksuse auditikomitee
liikmeks ning kui sellist komiteed ei ole, siis auditikomitee ülesannetega
samaväärseid ülesandeid täitva organi liikmeks;
c)      saada auditeeritud üksuse tegevjuhtkonda
mittekuuluvaks haldusorgani liikmeks või järelevalveorgani liikmeks.
2.           Avaliku huvi üksuse
kohustuslikku auditit läbiviiva vannutatud audiitori või audiitorühingu
töötajad ning mis tahes muud füüsilised isikud, kelle teenuseid asjaomane
audiitor või ühing saab kasutada või juhtida – juhul kui need töötajad või muud
füüsilised isikud on ise nimetatud vannutatud audiitoriks –, ei tohi asuda enne
vähemalt ühe aasta möödumist sellest, kui nad olid isiklikult otseselt seotud
kohustusliku auditi toimingutega, ühelegi lõike 1 punktides a, b ja c osutatud
ametikohale.
Artikkel 9
Auditi tasud
1.           Avaliku huvi üksuse
kohustusliku auditi läbiviimise tasud ei tohi olla tingimuslikud tasud.
Esimese lõigu tähenduses „tingimuslikud tasud” on
tasud audiitorteenuse osutamise eest, mis on arvutatud varem kindlaks määratud
alustel olenevalt tehingu tulemist või tulemusest või teostatud töö tulemusest.
Tasusid ei loeta tingimuslikeks, kui need on kehtestatud kohtu või pädeva asutuse
poolt.
2.           Juhul kui vannutatud audiitor
või audiitorühing osutab auditeeritavale üksusele auditiga seotud
finantsteenuseid, nagu osutatud artikli 10 lõikes 2, ei tohi nende teenuste
tasud ületada 10 % tasudest, mis auditeeritav üksus maksab kohustusliku auditi
eest.
3.           Juhul kui avaliku huvi
üksuselt kohustusliku auditi eest saadud tasud moodustavad kokku üle 20 % või
kahe järjestikuse aasta eest üle 15 % kohustuslikku auditit teostava vannutatud
audiitori või audiitorühingu poolt aasta jooksul saadud tasudest kokku,
avalikustab see audiitor või ühing auditikomiteele asjaolu, et need tasud kokku
moodustavad vastavalt üle 20 % või üle 15 % ühingu poolt saadud tasudest kokku,
ning seepeale käivitatakse artikli 11 lõike 4 punktis d osutatud arutelu. Auditikomitee
kaalub, kas mõni teine vannutatud audiitor või audiitorühing peab enne auditi
aruande väljastamist teostama audiitorteenuse osutamise suhtes
kvaliteedikontrolli.
Juhul kui avaliku huvi üksuselt kohustusliku
auditi eest saadud tasud kahe järjestikuse aasta puhul kokku moodustavad 15 %
või rohkem kohustuslikku auditit teostava vannutatud audiitori või
audiitorühingu poolt aasta jooksul saadud tasudest kokku, teavitab kõnealune
audiitor või ühing sellisest olukorrast artikli 35 lõikes 1 osutatud pädevat
asutust. Artikli 35 lõikes 1 osutatud pädev asutus otsustab vannutatud
audiitori või audiitorühingu poolt esitatud objektiivsete põhjenduste alusel,
kas sellise üksuse vannutatud audiitor või audiitorühing võib jätkata
kohustusliku auditi teostamist täiendaval perioodil, mis ei ole mingil juhul
pikem kui kaks aastat.
Kui auditeeritav üksus on auditikomitee omamise
kohustusest vabastatud, otsustab auditeeritav üksus, milline üksuse organ või
asutus sõlmib kokkuleppe vannutatud audiitori või audiitorühinguga käesolevas
lõikes sätestatud kohustuste täitmiseks.
Artikkel 10
Keeld osutada kutsetegevusväliseid
teenuseid
1.           Avaliku huvi üksuse
kohustuslikku auditit teostav vannutatud audiitor või audiitorühing võib
osutada auditeeritavale üksusele, tema emaettevõtjale ja tema kontrollitavatele
ettevõtjatele kohustusliku auditi teenuseid ja auditiga seonduvaid
finantsteenused.
Juhul kui vannutatud audiitor kuulub võrgustikku,
võib selle võrgustiku liige osutada auditeeritavale üksusele, tema
emaettevõtjale ja tema kontrollitavatele ELis tegutsevatele ettevõtjatele
kohustusliku auditi teenuseid ja auditiga seonduvaid finantsteenuseid.
2.           „Auditiga seonduvate
finantsteenuste” all mõistetakse käesoleva artikli tähenduses järgmist:
a)      raamatupidamise vahearuannete audit või
ülevaatus;
b)      kinnitava avalduse väljastamine
ühingujuhtimise aruannete kohta;
c)      kinnitava avalduse väljastamine ettevõtja
sotsiaalse vastutuse küsimuste kohta;
d)      kinnitava avalduse või tunnistuse
väljastamine finantseerimisasutusi reguleerivatele asutustele aruandekohustuse
täitmise kohta, mis väljub kohustusliku auditi raamest ning on mõeldud aitamaks
reguleerivatel asutustel täita oma ülesandeid, näiteks kapitalinõuete või
teatavate maksevõime suhtarvude kohta, mis määravad, kui tõenäoliselt ettevõtja
on jätkuvalt suuteline täitma oma võlakohustusi;
e)      kinnituse esitamine maksunõuete järgimise
kohta, kui selline kinnitus on nõutud siseriikliku õigusega;
f)       mis tahes muud audititööga seotud
seadusjärgsed kohustused, mis on vannutatud audiitorile või audiitorühingule
kehtestatud ELi õigusaktidega.
3.           Avaliku huvi üksuse
kohustuslikku auditit teostav vannutatud audiitor või audiitorühing ei tohi
osutada auditeeritavale üksusele, tema emaettevõtjale ega tema
kontrollitavatele ettevõtjatele otseselt ega kaudselt kutsetegevusväliseid
teenuseid.
Kui vannutatud audiitor kuulub võrgustikku, ei või
ükski selle võrgustiku liige osutada auditeeritavale üksusele, tema
emaettevõtjale ja tema kontrollitavatele ELis tegutsevatele ettevõtjatele
kutsetegevusväliseid teenuseid.
Käesoleva artikli kohaldamisel tähendavad
kutsetegevusvälised teenused järgmist:
a) teenused, millega kaasneb kõigil juhtudel
huvide konflikt:
i) auditiga mitteseotud eksperditeenused,
maksunõustamine, üldjuhtimise ja muud nõuandeteenused;
ii) raamatupidamine ning raamatupidamisdokumentide
ja finantsaruannete koostamine;
iii) finantsaruannetesse kaasatud
finantseerimisteabe koostamise ja/või kontrollimisega seotud sisekontrolli ja
riskijuhtimise menetluse väljatöötamine ja rakendamine ning riskide alane
nõustamine;
iv) hindamisteenused, arvamuse esitamine aususe
kohta ning mitterahaliste maksete aruannete koostamine;
v) kindlustusmatemaatilised ja õigusteenused,
sealhulgas kohtuasjade lahendamine;
vi) finantsteabe tehnoloogiasüsteemide väljaarendamine
ja rakendamine direktiivi 2006/43/EÜ artikli 2 lõike 13 punktides b–j osutatud
avaliku huvi üksuste jaoks;
vii) osalemine auditikliendi siseauditis ja
siseauditi funktsiooniga seonduvate teenuste osutamine;
viii) maakleri või vahendaja, investeerimisnõustaja
või investeerimispanganduse teenused;
b) teenused, millega võib kaasneda huvide
konflikt:
i) personalijuhtimise teenused, sealhulgas kõrgema
juhtkonna liikmete värbamine;
ii) vastavuskirjade esitamine investoritele seoses
ettevõtja väärtpaberite emiteerimisega;
iii) finantsteabe tehnoloogiasüsteemide
väljaarendamine ja rakendamine direktiivi 2006/43/EÜ artikli 2 lõike 13 punktis
a osutatud avaliku huvi üksuste jaoks;
iv) hoolsuskohustuse auditi teenused müüvale või
ostvale osapoolele seoses võimalike ühinemiste ja ülevõtmistega ning kinnitava
avalduse tegemine auditeeritud üksuse kohta finants- või ettevõtetevahelise
tehingu muudele osapooltele.
Erandina esimesest ja teisest lõigust võib
vannutatud audiitor või audiitorühing osutada punkti b alapunktides iii ja iv
nimetatud teenuseid, kui selleks on saadud artikli 35 lõikes 1 osutatud pädeva
asutuse eelnev luba.
Erandina esimesest ja teisest lõigust võib
vannutatud audiitor või audiitorühing osutada punkti b alapunktides i ja ii
nimetatud teenuseid, kui selleks on saadud käesoleva määruse artiklis 31
osutatud auditikomitee eelnev luba.
4.           Juhul kui selle võrgustiku
liige, millesse avaliku huvi üksuse kohustuslikku auditit läbiviiv vannutatud
audiitor või audiitorühing kuulub, osutab auditeeritava avaliku huvi üksuse
poolt kontrollitavale kolmandas riigis asutatud ettevõtjale
kutsetegevusväliseid teenused, hindab asjaomane vannutatud audiitor või
audiitorühing, kas selline teenuste osutamine võrgustiku liikme poolt võib ohtu
seada vannutatud audiitori või audiitorühingu sõltumatuse.
Juhul kui see mõjutab tema sõltumatust, rakendab
vannutatud audiitor või audiitorühing kaitsemeetmeid, et leevendada ohtusid,
mida selline teenuste osutamine kolmandas riigis põhjustab. Vannutatud audiitor
või audiitorühing võib jätkata avaliku huvi üksuse kohustusliku auditi
läbiviimist ainult juhul, kui ta suudab artikli 11 kohaselt põhjendada, et
selline teenuste osutamine ei mõjuta tema professionaalset hinnangut ega auditi
aruannet.
Osalemist auditeeritava üksuse otsuste
vastuvõtmises ning lõike 3 punkti a alapunktides ii ja iii osutatud teenuste
osutamist käsitatakse kõigil juhtudel sõltumatust mõjutavate tegevustena.
Lõike 3 punkti a alapunktides i ja iv–viii
osutatud teenuste osutamise puhul eeldatakse, et see mõjutab sõltumatust.
Vannutatud audiitor või audiitorühing võib selles
küsimuses arvamuse saamiseks konsulteerida pädeva asutusega.
5.           Juhul kui audiitorühing
teenib suurtest avaliku huvi üksustest rohkem kui kolmandiku oma aastastest
auditituludest ning kuulub võrgustikku, mille liikmete aastased audititulud
Euroopa Liidus kokku ületavad 1 500 miljonit eurot, peab ta täitma
järgmisi tingimusi:
a)      ta ei osuta ühelegi avaliku huvi üksusele
otseselt ega kaudselt kutsetegevusväliseid teenuseid;
b)      ta ei kuulu võrgustikku, mis osutab ELis
muid kutsetegevusväliseid teenuseid;
c)      ükski üksus, mis osutab lõikes 3
loetletud teenuseid, ei tohi omada audiitorühingus otseselt ega kaudselt rohkem
kui 5 % kapitalist või hääleõigustest;
d)      üksused, mis osutavad lõikes 3 loetletud
teenuseid, ei tohi omada audiitorühingus otseselt ega kaudselt koos rohkem kui
10 % kapitalist või hääleõigustest;
e)      selline audiitorühing ei tohi omada
üheski üksuses, mis osutab lõikes 3 loetletud teenuseid, otseselt ega kaudselt
rohkem kui 5 % kapitalist või hääleõigustest.
6.           Komisjonil on õigus võtta
kooskõlas artikliga 68 vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada käesoleva
artikli lõikes 2 esitatud auditiga seonduvate finantsteenuste nimekirja ning
lõikes 3 esitatud kutsetegevusväliste teenuste nimekirja. Selliste volituste
kasutamisel võtab komisjon arvesse auditeerimise ja auditi kutseala arengut.
Artikkel 11
Kohustuslikuks auditiks ettevalmistamine ja
sõltumatust ohustavate ohtude hindamine
1.           Enne avaliku huvi üksuse
kohustusliku auditi läbiviimiseks või selle jätkamiseks nõusoleku andmist
hindab vannutatud audiitor või audiitorühing järgnevaid asjaolusid ning
dokumenteerib need:
–
kas ta vastab artiklis 6 sätestatud sisemise
töökorralduse nõuetele;
–
kas ta vastab artiklites 7, 9 ja 10 sätestatud
nõuetele;
–
kas tal on auditi nõuetekohaseks teostamiseks
olemas vajalikud pädevad töötajad, aeg ja ressursid;
–
kui tegu on audiitorühinguga, siis kas
võtmetähtsusega auditeerimispartner on liikmesriigis, kus kohustuslik audit
peaks läbi viidama, tunnustatud vannutatud audiitorina;
–
kas artikli 33 nõuded on täidetud;
–
ilma et see piiraks direktiivi 2005/60/EÜ
kohaldamist, avaliku huvi üksuse ausameelsus.
2.           Samuti hindab vannutatud
audiitor või audiitorühing, kas on ohtusid tema sõltumatusele.
Vannutatud audiitor või audiitorühing ei teosta
kohustuslikku auditit juhul, kui vannutatud audiitor, audiitorühing või
võrgustik on auditeeritava üksusega mis tahes otsestes või kaudsetes finants-,
äri-, töö- või muudes suhetes, mille põhjal objektiivne, mõistlik ja informeeritud
kolmas isik võiks järeldada, et vannutatud audiitori või audiitorühingu
sõltumatus on ohustatud.
Kui vannutatud audiitori või audiitorühingu
sõltumatust mõjutavad enesehindamise või omahuvi ohud, siis vannutatud audiitor
või audiitorühing kohustuslikku auditit ei teosta.
Kui vannutatud audiitori või audiitorühingu
sõltumatust mõjutavad sellised ohud nagu huvide kaitsmine, lähitutvus või
usalduslikud suhted või hirmutamine, peab vannutatud audiitor või audiitorühing
võtma kaitsemeetmeid nende ohtude leevendamiseks. Kui ohud on võetud
kaitsemeetmetega võrreldes sedavõrd suuremad, et need ohustavad tema
sõltumatust, siis vannutatud audiitor või audiitorühing kohustuslikku auditit
ei teosta.
3.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing säilitab andmed lõigetes 1 ja 2 osutatud hindamiste kohta ning
dokumenteerib auditeerimise töödokumentides kõik nii tema sõltumatust ohustavad
märkimisväärsed ohud kui ka nende ohtude leevendamiseks võetud kaitsemeetmed.
4            Vannutatud audiitor või
audiitorühing peab:
a)      kinnitama auditikomiteele kord aastas
kirjalikult oma sõltumatust auditeeritavast üksusest;
b)      esitama auditikomiteele kord aastas
kirjalikult auditeerimispartnerite ning kohustuslikku auditit teostava põhilise
töörühma kõrgema juhi ja juhi nimed, kinnitades, et sealjuures ei esine huvide
konflikte;
c)      taotlema auditikomiteelt luba osutada
auditeeritavale üksusele artikli 10 lõike 3 punkti b alapunktides i ja ii
osutatud kutsetegevusväliseid teenuseid;
d)      taotlema artikli 35 lõikes 1 osutatud
pädevalt asutuselt loa osutada auditeeritavale üksusele artikli 10 lõike 3
punkti b alapunktides iii ja iv osutatud kutsetegevusväliseid teenuseid;
e)      arutama auditikomiteega ohtusid
vannutatud audiitori või audiitorühingu sõltumatusele ning nende ohtude
leevendamiseks võetud kaitsemeetmeid, mis vannutatud audiitor või audiitorühing
on vastavalt lõikele 3 dokumenteerinud.
Kui auditeeritav üksus on auditikomitee
moodustamise kohustusest vabastatud, otsustab auditeeritav üksus, milline
üksuse kogu või organ käesoleva lõikega auditikomiteele ülesandeks tehtud
kohustused täidab.
II PEATÜKK
KONFIDENTSIAALSUS JA KUTSESALADUSE HOIDMISE
KOHUSTUS
Artikkel 12
Konfidentsiaalsus ja kutsesaladuse hoidmise
kohustus
Vannutatud audiitorid või audiitorühingud,
sealhulgas need, kes ei ole enam seotud konkreetse auditiülesandega, ja endised
vannutatud audiitorid või audiitorühingud, ei saa toetuda direktiivi 2006/43/EÜ
artikli 23 lõikes 1 sätestatud konfidentsiaalsuse ja kutsesaladuse hoidmise
kohustuse eeskirjadele selleks, et vältida käesoleva määruse sätete
kohaldamist.
Artikkel 13
Teabe avaldamine kolmandate riikide
audiitoritele ja kolmandate riikide ametiasutustele
1.           Kui vannutatud audiitor või
audiitorühing teostab kohustuslikku auditit avaliku huvi üksuses, mis on osa
ettevõtete kontsernist, mille emaettevõtja asub kolmandas riigis, ei tohi
direktiivi 2006/43/EÜ artikli 23 lõikes 1 osutatud konfidentsiaalsuse ja
kutsesaladuse hoidmise eeskirjad takistada vannutatud audiitori või
audiitorühingu poolt teostatud audititööd käsitlevate asjakohaste dokumentide
üleandmist kolmandas riigis asuvale kontserni audiitorile, kui need dokumendid
on vajalikud üksnes emaettevõtja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete
auditi ettevalmistamiseks.
Teabe edastamine kolmandas riigis asuvale kontserni
audiitorile peab olema kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ IV peatükiga ning
kohaldatavate siseriiklike isikuandmete kaitse eeskirjadega.
2.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing, kes teostab kohustuslikku auditit avaliku huvi üksuses, mis on
emiteerinud väärtpabereid kolmandas riigis või moodustab osa kontsernist, mis
esitab seadusjärgseid konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandeid kolmandas
riigis, võib edastada auditi töödokumendid või muud tema valduses olevad selle
üksuse auditiga seotud dokumendid asjaomase kolmanda riigi pädevatele
asutustele ainult vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 47 sätestatud
tingimustele.
III PEATÜKK
KOHUSTUSLIKU AUDITI TEOSTAMINE
Artikkel 14
Kohustusliku auditi ulatus
1.           Avaliku huvi üksuse
kohustusliku auditi teostamisel võtab vannutatud audiitor või audiitorühing
vajalikud meetmed, et kujundada arvamus selle kohta, kas avaliku huvi üksuse
raamatupidamise aastaaruanded või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanded
annavad õige ja õiglase ülevaate üksuse majandustegevusest vastavalt
asjakohasele finantsaruandlusraamistikule ning vajaduse korral, kas need
raamatupidamise aastaaruanded või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanded
vastavad artiklis 22 sätestatud õigusnõuetele.
Need meetmed peavad hõlmama vähemalt artiklites
15–20 sätestatud nõudeid.
Vannutatud audiitor või audiitorühing väljendab
oma arvamuse vastavalt artiklitele 21–25.
2.           Ilma et see piiraks artiklis
22 ja 23 sätestatud aruandlusnõuete kohaldamist, ei hõlma kohustuslik audit
kinnitava avalduse esitamist auditeeritava üksuse elujõulisuse kohta tulevikus
ega selle kohta, kui tõhusalt või tulemuslikult üksuse juhtkond või haldusorgan
üksuse tegevust on juhtinud või edaspidi juhib.
Artikkel 15
Kutsealane skeptitsism
Avaliku huvi üksuse kohustusliku auditi
teostamisel säilitab vannutatud audiitor või audiitorühing kogu auditi kestel
kutsealase skeptitsismi, tunnistades võimalust, et võib olla olulisi
väärkajastamisi seoses faktide või käitumisega, mis viitavad puudustele,
sealhulgas pettusele või veale, olenemata audiitori või ühingu varasemast
kogemusest, et auditeeritava üksuse juhtkond ja selle juhtimise eest vastutavad
isikud on olnud ausad ja siirad.
Eelkõige säilitab vannutatud audiitor või
audiitorühing kutsealase skeptitsismi siis, kui ta vaatab läbi juhtkonna
esitatud hinnanguid õiglaste väärtuste kohta ning firmaväärtuse ja muude
immateriaalsete varade ja tulevase rahavoo halvenemise kohta, mis on tegevuse
jätkuvuse põhimõtte seisukohast olulised.
„Kutsealase skeptitsismi” all mõistetakse
käesoleva artikli kohaldamisel suhtumist, mis kätkeb kahtlevat meelt ning
valvsust tingimuste suhtes, mis võivad viidata võimalikele väärkajastamistele
seoses vigade või pettusega, ning auditi tõendusmaterjali kriitilist hindamist.
Artikkel 16
Töö korraldus
1.           Kui avaliku huvi üksuse
kohustuslikku auditit teostab audiitorühing, määrab audiitorühing vähemalt ühe
võtmetähtsusega auditeerimispartneri. Audiitorühing varustab määratud
võtmetähtsusega auditeerimispartneri(d) tema (nende) ülesannete korrektseks
täitmiseks piisavate ressurssidega.
Ametisse määratava(te) võtmetähtsusega
auditeerimispartneri(te) valimisel lähtub audiitorühing peamiselt auditi
kvaliteedi tagamise, sõltumatuse ning pädevuse kriteeriumitest.
Määratud auditeerimispartner(id) osaleb (osalevad)
aktiivselt kohustusliku auditi teostamises.
2.           Kui avaliku huvi üksuse
kohustuslikku auditit teostab vannutatud audiitor, pühendab ta sellele
ülesandele piisavalt aega ning tagab oma töötajatele nende ülesannete
korrektseks täitmiseks piisavad ressursid.
3.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing dokumenteerib juhtumid, mille korral nende töötajad ei järgi
käesolevat määrust. Samuti dokumenteerivad nad kõik selle tagajärjed,
sealhulgas nende töötajate suhtes võetud meetmed ning sisemise
kvaliteedikontrolli süsteemi muutmiseks võetud meetmed. Vannutatud audiitor või
audiitorühing koostab aastaaruande ülevaatega kõigist sellistest võetud
meetmetest ning edastab selle oma töötajatele.
Juhul kui vannutatud audiitor või audiitorühing
küsib nõu välistelt ekspertidelt, dokumenteerib ta esitatud taotluse ning
saadud nõuanded.
4.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing säilitab kliendikonto dokumendid. Nimetatud dokumendid peavad
sisaldama iga auditikliendi kohta järgmisi andmeid:
a)      nimi, aadress ja tegevuskoht;
b)      audiitorühingu puhul võtmetähtsusega
auditeerimispartner(id);
c)      igal majandusaastal kohustusliku auditi
eest võetud tasud ning muude teenuste eest võetud tasud.
5.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing koostab iga teostatud kohustusliku auditi kohta auditi toimiku.
Auditi toimik peab sisaldama paberil või elektroonilisel kujul vähemalt
järgmisi andmeid ja dokumente:
a)      vannutatud audiitori või audiitorühingu
ja auditeeritava üksuse vaheline leping ning selle mis tahes muudatused;
b)      kirjavahetus auditeeritava üksusega
seoses kohustusliku auditiga;
c)      auditi kava, milles on kindlaks määratud
kohustusliku auditi tõenäoline ulatus ja meetodid;
d)      teostatud auditeerimistoimingute olemuse
ja ulatuse kirjeldus;
e)      auditi kavas kindlaks määratud
auditimenetluse etappide alguse ja lõpu kuupäevad;
f)       teostatud auditimenetluste peamised
tähelepanekud;
g)      punktis f osutatud tähelepanekute alusel
tehtud järeldused;
h)      vannutatud audiitori või võtmetähtsusega
auditeerimispartneri arvamus, nagu on tõendatud artiklites 22 ja 23 osutatud
aruannete kavandites;
i)       artikli 11 lõike 3, artikli 16 lõike 3,
artiklite 17 ja 18 ning artikli 19 lõike 6 kohaselt dokumenteeritud andmed;
j)       muud asjakohased andmed ja dokumendid,
mis on olulised toetamaks artiklites 22 ja 23 osutatud aruandeid ning jälgimaks
vastavust käesolevale määrusele ja muudele kohaldatavatele õigusnõuetele.
Auditi toimik suletakse hiljemalt kaks kuud pärast
artiklis 22 osutatud auditiaruande allkirjastamise kuupäeva.
6.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing dokumenteerib kõik kaebused kohustuslike auditite läbiviimise
kohta.
Artikkel 17
Turu usaldusväärsus
1.           Kui leiab aset juhtum, millel
on või võivad olla vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt teostatavate
kohustusliku auditi toimingute usaldusväärsusele tõsised tagajärjed, siis
vannutatud audiitor või audiitorühing teeb järgmist:
a)      dokumenteerib selle juhtumi ja säilitab
need dokumendid;
b)      võtab asjakohaseid meetmeid eesmärgiga
hallata selle juhtumi tagajärgi ning vältida selle kordumist;
c)      teavitab juhtumist artikli 35 lõikes 1
osutatud pädevat asutust.
Esimese lõigu punktis a osutatud dokumendid peavad
sisaldama juhtumiga seotud fakte ja asjaolusid, teavet sellega seotud isiku või
isikute kohta ning nimetatud lõigu punkti b kohaselt võetud meetmete üksikasju.
2.           Ilma et see piiraks
direktiivi 2005/60/EÜ kohaldamist, kui avaliku huvi üksuse kohustuslikku
auditit teostav vannutatud audiitor või audiitorühing kahtlustab või tal on
põhjendatud alus kahtlustada teatud faktidele või kellegi käitumisele tuginedes
eeskirjade rikkumist, sealhulgas seda, et seoses auditeeritava üksuse
finantsaruannetega on toimepanemisel või on toime pandud või üritatud toime
panna pettust, teavitab ta sellest auditeeritavat üksust ning palub tal
küsimust uurida ja võtta asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada eeskirjade
rikkumine ning vältida eeskirjade rikkumise kordumist tulevikus.
Juhul kui auditeeritav üksus ei uuri seda küsimust
või ei võta mingeid meetmeid või kui vannutatud audiitor või audiitorühing
arvab, et auditeeritava üksuse poolt võetud meetmed ei ole eeskirjade rikkumise
kõrvaldamiseks piisavad, teavitab vannutatud audiitor või audiitorühing sellest
eeskirjade rikkumisest avaliku huvi üksuste järelevalve eest vastutavaid
pädevaid asutusi.
Kui vannutatud audiitor või audiitorühing
avalikustab pädevatele asutustele heauskselt mis tahes esimeses lõigus osutatud
asjaolu, ei käsitata seda mis tahes lepingust või õigusnormidest tuleneva teabe
avaldamise piirangu rikkumisena ning sellega ei kaasne nimetatud isikutele
mingit vastutust.
Artikkel 18
Konsolideeritud raamatupidamisaruannete
audit
1            Ettevõtete kontserni, mille
emaettevõtjaks on avaliku huvi üksus, konsolideeritud raamatupidamise
aastaaruannete kohustusliku auditi korral on kontserni audiitor:
a)      konsolideeritud raamatupidamise
aastaaruannete puhul täielikult vastutav artiklis 22 osutatud auditiaruande
eest ning artiklis 23 osutatud täiendava aruande eest auditikomiteele;
b)      kohustatud dokumenteerima, missugune osa
kontserni auditiks vajalikust audititööst on tehtud kolmanda riigi
audiitori(te), vannutatud audiitori(te), kolmanda riigi auditeeriva(te)
üksus(t)e ja audiitorühingu(te) poolt;
c)      kohustatud üle vaatama kontserni auditi
jaoks kolmanda riigi audiitori(te), vannutatud audiitori(te), kolmanda riigi
auditeeriva(te) üksus(t)e või audiitorühingu(te) poolt teostatud audititöö ning
säilitama selle ülevaatamise kohta dokumendid. Kontserni audiitori poolt
säilitatavad dokumendid peavad võimaldama asjaomasel pädeval asutusel kontserni
audiitori töö korrakohaselt üle vaadata.
Esimese lõigu punkti c täitmiseks peab kontserni
audiitor saama kolmanda riigi audiitori(te)lt, vannutatud audiitori(te)lt,
kolmanda riigi auditeeriva(te)lt üksus(t)elt või audiitorühingu(te)lt nõusoleku
asjakohaste dokumentide üleandmiseks konsolideeritud raamatupidamise
aastaaruande auditi läbiviimise ajal, mis on tingimuseks, et kontserni audiitor
võib selle (nende) kolmanda riigi audiitori(te), vannutatud audiitori(te),
kolmanda riigi auditeeriva(te) üksus(t)e või audiitorühingu(te) tööd usaldada.
2.           Juhul kui kontserni audiitor ei
suuda lõike 1 esimese lõigu punkti c täita, võtab ta asjakohaseid meetmeid ning
teavitab sellest vastavalt artikli 35 lõikes 1 osutatud pädevat asutust.
Sellisteks meetmeteks võib olla täiendava kohustusliku
auditi töö teostamine avaliku huvi üksuse vastava tütarettevõtja kohta, tehes
seda otseselt ise või tellides sellise teenuse.
3.           Kui kontserni audiitori
suhtes kohaldatakse kvaliteeditagamise ülevaatust või uurimist seoses sellise
ettevõtete kontserni konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete kohta
teostatud kohustusliku auditiga, mille emaettevõtjaks on avaliku huvi üksus,
teeb kontserni audiitor pädevale asutusele viimase taotluse korral
kättesaadavaks kontserni audiitori poolt säilitatavad dokumendid audititöö
kohta, mis on teostatud kolmanda riigi audiitori(te), vannutatud audiitori(te),
kolmanda riigi auditeeriva(te) üksus(t)e või audiitorühingu(te) poolt kontserni
auditi eesmärgil, sealhulgas kontserni auditi seisukohast olulised
töödokumendid.
Vastavalt käesoleva määruse IV jaotise III
peatükile palub pädev asutus täiendavaid dokumente audititöö kohta, mis on
teostatud vannutatud audiitori(te) või audiitorühingu(te) poolt kontserni
auditeerimiseks asjaomastele pädevatele asutustele.
Kui üht osa ettevõtete kontsernist
auditeerib/auditeerivad kolmanda riigi audiitor(id) või auditeeriv(ad)
üksus(ed), küsib pädev asutus täiendavaid dokumente audititöö kohta, mis on
teostatud kolmanda riigi audiitori(te) või kolmanda riigi auditeeriva(te)
üksus(t)e poolt asjaomastele kolmanda riigi pädevatele asutustele vastavalt
direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 47 sätestatud töökorraldusele.
Erandina kolmandast lõikest, kui üht osa
ettevõtete kontsernist auditeerib/auditeerivad audiitor(id) või auditeeriv(ad)
üksus(ed) kolmandast riigist, kus puudub direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 47
osutatud töökorraldus, tagab kontserni audiitor vastava taotluse korral ka
täiendavate dokumentide nõuetekohase esitamise audititöö kohta, mis on
teostatud kolmanda riigi audiitori(te) või auditeeriva(te) üksus(t)e poolt,
sealhulgas kontserni auditi seisukohast oluliste töödokumentide esitamise. Et
tagada nimetatud dokumentide esitamine, jätab kontserni audiitor endale
kõnealustest dokumentidest koopia või alternatiivina lepib kolmanda riigi audiitori(te)
või auditeeriva(te) üksus(t)ega kokku, et talle võimaldatakse taotluse korral
neile dokumentidele nõuetekohane ja piiramatu juurdepääs, või rakendab muid
asjakohaseid meetmeid. Kui auditi töödokumente ei ole võimalik õiguslikel või
muudel põhjustel kolmandast riigist kontserni audiitorile edastada, peab
kontserni audiitor säilitama oma dokumentide hulgas ka tõendusmaterjali selle
kohta, et ta on teostanud asjakohased menetlused auditi dokumentidele
juurdepääsu saamiseks, ning muude kui vastava kolmanda riigi õigusaktidest
tulenevate õiguslike takistuste korral tõendid nende takistuste kohta.
Artikkel 19
Sisemine kvaliteedikontrolli ülevaatus
1.           Enne artiklites 22 ja 23
osutatud aruannete väljastamist teostatakse sisemine kvaliteedikontrolli
ülevaatus, et hinnata, kas vannutatud audiitor või võtmetähtsusega
auditeerimispartner võis põhjendatult jõuda sellisele arvamusele ja
järeldustele, mis on kirjas nende aruannete kavandis.
2.           Sisemise kvaliteedikontrolli
ülevaatuse teostab kvaliteedikontrolli sisemine ülevaataja. Nimetatud
ülevaatajaks on vannutatud audiitor, kes ei ole seotud sisemise
kvaliteedikontrolli objektiks oleva kohustusliku auditi läbiviimisega.
3.           Sisemise kvaliteedikontrolli
ülevaatusel dokumenteerib ülevaataja vähemalt järgneva:
a)      vannutatud audiitori või võtmetähtsusega
auditeerimispartneri poolt suuliselt või kirjalikult esitatud teave toetamaks
teostatud auditiprotseduuride käigus tehtud peamisi tähelepanekuid ning nende
tähelepanekute põhjal tehtud järeldusi, sõltumata sellest, kas need on esitatud
kvaliteedikontrolli sisemise ülevaataja taotlusel või mitte;
b)      auditeeritud raamatupidamisaruanded;
c)      teostatud auditiprotseduuride peamised
tähelepanekud ja nende tähelepanekute alusel tehtud järeldused;
d)      vannutatud audiitori või võtmetähtsusega
auditeerimispartneri arvamused, mis on väljendatud artiklites 22 ja 23 osutatud
aruannete kavandis.
4.           Sisemise kvaliteedikontrolli
ülevaatuse käigus hinnatakse vähemalt järgmisi aspekte:
a)      vannutatud audiitori või audiitorühingu
sõltumatus auditeeritavast üksusest;
b)      vannutatud audiitori või võtmetähtsusega
auditeerimispartneri poolt kohustusliku auditi läbiviimise käigus kindlaks
tehtud märkimisväärsed riskid ning tema poolt nende riskide asjakohaseks
juhtimiseks võetud meetmed;
c)      vannutatud audiitori või võtmetähtsusega
auditeerimispartneri põhjendused, eelkõige seoses olulisuse ja punktis b
osutatud märkimisväärsete riskidega;
d)      mis tahes pöördumised väliste ekspertide
poole nõuannete saamiseks ning saadud nõuannete rakendamine;
e)      auditi teostamise käigus
raamatupidamisaruannetes kindlaks tehtud parandatud ja parandamata
väärkajastamiste olemus ja ulatus;
f)       auditeeritava üksuse auditikomitee ja
juhtkonna ja/või järelevalveorganitega arutatud teemad;
g)      pädevate asutuste ning vajaduse korral
muude kolmandate isikutega arutatud teemad;
h)      kas toimikust valitud dokumendid ja teave
kajastavad rahuldavalt auditi läbiviimises osalenud töötajate seisukohti ning
kas need dokumendid ja teave toetavad vannutatud audiitori või võtmetähtsusega
auditeerimispartneri arvamust, mis on väljendatud artiklites 22 ja 23 osutatud
aruannete kavandis.
5.           Kvaliteedikontrolli sisemine
ülevaataja arutab sisemise kvaliteedikontrolli ülevaatuse tulemusi vannutatud
audiitori või võtmetähtsusega auditeerimispartneriga. Vannutatud audiitor või
audiitorühing määrab kindlaks menetluse, mida järgida juhul, kui ülevaataja ja
vannutatud audiitor või võtmetähtsusega auditeerimispartner ei ole seoses
ülevaatuse tulemustega ühel meelel.
6.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing dokumenteerib sisemise kvaliteedikontrolli ülevaatuse tulemused
koos nende tulemuste aluseks olevate kaalutlustega.
Artikkel 20
Rahvusvaheliste auditeerimisstandardite
kasutamine
Vannutatud audiitor(id) või audiitorühing(ud)
järgib (järgivad) avaliku huvi üksuse kohustusliku auditi läbiviimisel
direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 26 osutatud rahvusvahelisi
auditeerimisstandardeid, tingimusel et need standardid on kooskõlas käesoleva
määruse nõuetega.
IV PEATÜKK
AUDITI ARUANDLUS
Artikkel 21
Kohustusliku auditi tulemused
Vannutatud audiitor või audiitorühing esitab
kohustusliku audititi tulemused järgmistes aruannetes:
–
auditi aruanne vastavalt artiklile 22;
–
täiendav aruanne auditikomiteele vastavalt
artiklile 23.
Vannutatud audiitor või audiitorühing esitab
kohustusliku auditi tulemused auditeeritud üksuse auditikomiteele kooskõlas
artikliga 24 ning avaliku huvi üksuste järelevalveasutustele kooskõlas
artikliga 25.
Artikkel 22
Auditi aruanne
1.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing esitab avaliku huvi üksuse kohustusliku audititi tulemused auditi
aruandes.
2.           Auditi aruanne on kirjalik.
See sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:
a)      üldandmed üksuse kohta, mille
raamatupidamise aastaaruannet või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet
auditeeriti;
b)      raamatupidamise aastaaruande või
konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande nimetus, kuupäev ja periood, mida
need hõlmavad;
c)      kui on üle vaadatud täiendavaid
aruandeid, selgitus selle ülevaatuse ulatuse kohta;
d)      missugune auditeeritava üksuse organ
määras vannutatud audiitori(d) või audiitorühingu(d);
e)      vannutatud audiitori(te) või
audiitorühingu(te) määramise kuupäev ning audiitorteenuse katkematu osutamise
kogu periood, sealhulgas eelnevad lepingute pikendamised ja uuesti ametisse
määramised;
f)       teave selle kohta, et kohustuslik audit
teostati kooskõlas artiklis 20 osutatud rahvusvaheliste
auditeerimisstandarditega;
g)      finantsaruandluse raamistik, mida
raamatupidamisaruannete koostamisel kohaldati;
h)      kasutatud metoodika kirjeldus, sealhulgas
kui suur osa bilansist otseselt üle kontrolliti ning kui palju tugineti
süsteemi ja vastavustestimisele;
i)       selgitus mis tahes erinevuste kohta
substantiivse ja vastavustestimise kaalus võrreldes eelmise aastaga, isegi kui
eelmise aasta kohustusliku auditi viis(id) läbi teine (teised) vannutatud
audiitor(id) või audiitorühing(ud);
j)       kohustusliku auditi teostamisel
rakendatud olulisuse astme üksikasjad;
k)      raamatupidamise aastaaruandes või
konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esineda võivate oluliste väärkajastamiste
riski peamised valdkonnad, sealhulgas kriitilise tähtsusega raamatupidamislikud
hinnangud või mõõtmisest tuleneva ebakindluse valdkonnad;
l)       arvamus auditeeritud üksuse olukorra
kohta või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete kohustusliku auditi
korral emaettevõtja ja kontserni olukorra kohta, eelkõige hinnang üksuse või
emaettevõtja ja kontserni suutlikkuse kohta täita lähitulevikus oma kohustusi
ning seega jätkata tegevust jätkava üksusena;
m)     hinnang üksuse või konsolideeritud raamatupidamise
aastaaruannete korral emaettevõtja sisekontrolli süsteemi kohta, sealhulgas
kohustusliku auditi käigus tuvastatud märkimisväärsed puudused sisekontrollis
ning raamatupidamise ja arvestuse süsteemis;
n)      selgitus, mil määral oli kohustuslik
audit mõeldud eeskirjade rikkumiste, sealhulgas pettuse tuvastamiseks;
o)      andmed ja selgitused
raamatupidamiseeskirjade või õigusaktide või põhikirja mis tahes nõuete
rikkumiste kohta ning raamatupidamisarvestuse põhimõtteid käsitlevad otsused ja
muud üksuse juhtimise seisukohast märkimisväärsed küsimused;
p)      kinnitus, et auditi arvamus on kooskõlas
artiklis 23 osutatud täiendava aruandega auditikomiteele;
q)      kinnitus selle kohta, et artikli 10
lõikes 3 osutatud kutsetegevusväliseid teenuseid ei osutatud ning vannutatud
audiitor(id) või audiitorühing(ud) oli(d) auditi läbiviimisel täielikult
sõltumatud. Juhul kui kohustusliku auditi teostas audiitorühing, peavad auditi
aruandes olema märgitud kõik auditi töörühma liikmed ning deklareeritud, et
kõik liikmed olid täielikult sõltumatud ja neil ei olnud auditeeritava üksusega
seoses mingeid otseseid ega kaudseid huvisid;
r)       artikli 10 lõike 3 punkti b alapunktides
i ja ii osutatud kutsetegevusvälised teenused, mida auditikomitee lubas
vannutatud audiitoril või audiitorühingul osutada auditeeritavale üksusele;
s)       artikli 10 lõike 3 punkti b alapunktides
iii ja iv osutatud kutsetegevusvälised teenused, mida artikli 35 lõikes 1
osutatud pädev asutus lubas vannutatud audiitoril või audiitorühingul osutada
auditeeritavale üksusele;
t)       arvamus, milles on selgelt väljendatud
vannutatud audiitori(te) või audiitorühingu(te) arvamus selle kohta, kas
raamatupidamise aastaaruanded või konsolideeritud raamatupidamise aruanded
annavad õige ja õiglase ülevaate üksuse majandustegevusest ning on koostatud
vastavalt asjakohasele finantsaruandluse raamistikule ning vajaduse korral, kas
raamatupidamise aastaaruanne või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne
vastab põhikirja nõuetele; auditiarvamus on märkusteta arvamus, märkustega arvamus,
vastupidine arvamus või – kui vannutatud audiitor(id) või audiitorühing(ud) ei
ole suutelised auditi kohta arvamust avaldama – arvamuse avaldamisest
loobumine. Märkustega või vastupidise arvamuse või arvamuse avaldamisest
loobumise korral tuleb aruandes selgitada sellise otsuse põhjusi;
u)      viited mis tahes küsimustele, millele
vannutatud audiitor(id) või audiitorühing(ud) soovib (soovivad) erilist
tähelepanu juhtida, lisamata auditi arvamusele märkusi;
v)      arvamus selle kohta, kas majandusaasta
aruanne ja sama eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne on vastavuses;
w)     vannutatud audiitori(te) või
audiitorühingu(te) tegevuskoht.
3.           Kui avaliku huvi üksuse
kohustusliku auditi teostamiseks on määratud rohkem kui üks vannutatud audiitor
või audiitorühing, lepivad nad kohustusliku auditi tulemuste suhtes kokku ning
esitavad ühise aruande ja arvamuse. Erimeelsuste korral esitab iga vannutatud
audiitor või audiitorühing oma arvamuse eraldi. Juhul kui üks vannutatud
audiitor või audiitorühing lisab oma arvamusele märkuse, esitab vastupidise
arvamuse või loobub arvamuse esitamisest, käsitatakse üldist arvamust
märkustega arvamusena, vastupidise arvamusena või arvamuse avaldamisest
loobumisena. Iga vannutatud audiitor või audiitorühing esitab eraldi lõigus
omapoolsed erimeelsuse põhjused.
4.           Auditi aruanne võib olla kuni
neli lehekülge või 10 000 tähemärki (ilma tühikuteta) pikk. See ei tohi
sisaldada ristviiteid artiklis 23 osutatud täiendavale aruandele
auditikomiteele.
5.           Auditi aruanne peab olema
vannutatud audiitori(te) või audiitorühingu(te) poolt allkirjastatud ja
kuupäevastatud. Kui kohustusliku auditi teostab audiitorühing, allkirjastavad
auditi aruande vähemalt need vannutatud audiitorid, kes kohustusliku auditi
audiitorühingu nimel läbi viisid.
6.           Avaliku huvi üksuste auditi
aruannete suhtes ei kohaldata direktiivi [XXX] (teatavat liiki ettevõtjate
aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega
seotud aruannete kohta) artiklit 35.
7.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing ei tohi kasutada ühegi pädeva asutuse nime selliselt, et see
viitaks või annaks põhjust järeldada, et kõnealune asutus on auditi aruande
kinnitanud või heaks kiitnud.
Artikkel 23
Auditikomiteele esitatav täiendav aruanne
1.           Avaliku huvi üksuste
kohustuslikku auditit teostav(ad) vannutatud audiitor(id) või audiitorühing(ud)
esitab (esitavad) täiendava aruande auditeeritava üksuse auditikomiteele.
Juhul kui auditeeritaval üksusel auditikomiteed ei
ole, esitatakse täiendav aruanne organile, mis täidab auditeeritavas üksuses
auditikomiteega samaväärseid funktsioone.
Auditikomitee või samaväärseid funktsioone täitev
organ võib edastada täiendava aruande auditeeritava üksuse juhtkonnale või
haldus- või järelevalveorganile.
Täiendav aruanne avalikustatakse auditeeritava
üksuse üldkoosolekul, kui auditeeritava üksuse juhtkond või haldusorgan nii
otsustab.
2.           Auditikomiteele esitatav
täiendav aruanne on kirjalik. See peab sisaldama üksikasjalikke ja sõnaselgeid
selgitusi teostatud kohustusliku auditi tulemuste kohta ning vähemalt järgmisi
andmeid:
a)      sõltumatuse kinnitus, nagu sätestatud
artikli 22 lõike 2 punktis q;
b)      auditeeritava üksuse auditikomiteega või
auditikomiteega samaväärseid funktsioone täitva organiga peetud kohtumiste
kuupäevad;
c)      kui toimus kohtumisi auditeeritava üksuse
juhtkonna, haldus- või järelevalveorganiga, siis nende kuupäevad;
d)      audiitori määramise menetluse kirjeldus;
e)      vannutatud audiitori(te) ja/või
audiitorühingu(te) vahelise ülesannete jaotuse kirjeldus;
f)       andmed olulise ebakindluse kohta, mis
võib anda alust kahtlusteks, kas üksus suudab jätkata tegevust jätkava
üksusena, ning vastavad selgitused;
g)      üksikasjalik järeldus, kas üksuse
raamatupidamine, arvestus, kõik auditeeritud dokumendid, raamatupidamise
aastaaruanded või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanded ja võimalikud
täiendavad aruanded annavad tunnistust asjakohasusest;
h)      andmed kõigi mittevastavuse juhtumite
kohta, sealhulgas ebaoluliste mittevastavuse juhtumite kohta, kui seda peetakse
tähtsaks auditikomitee jaoks, et ta saaks täita oma ülesandeid, ning vastavad
selgitused;
i)       hinnang raamatupidamise aastaaruannete
või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete eri kirjete hindamise
meetodite kohta, sealhulgas nende muutmise mis tahes mõjude kohta;
j)       üksikasjalikud andmed kõigi garantiide,
vastavuskirjade, avaliku sekkumise meetmete ja muude toetusmeetmete kohta,
millele tegevust jätkava üksusena jätkamise suutlikkuse hinnangu andmisel
toetuti;
k)      kui teostati inventuur või muu füüsiline
kontroll, siis kinnitus inventuuri või füüsilise kontrolli juures osalemise
kohta;
l)       konsolideeritud raamatupidamise
aastaaruannete kohustusliku auditi korral konsolideerimise põhimõtted ja nende
põhimõtete selgitused;
m)     konsolideeritud raamatupidamise
aastaaruannete kohustusliku auditi korral andmed, missugune osa audititööst on
tehtud kolmanda riigi audiitori(te), vannutatud audiitori(te), kolmanda riigi
auditeeriva(te) üksus(t)e ja audiitorühingu(te) poolt;
n)      andmed selle kohta, kas auditeeritav
üksus esitas kõik palutud selgitused ja dokumendid.
3.           Kui määratud vannutatud
audiitorite või audiitorühingute vahel on erimeelsusi seoses auditeerimisprotseduuride,
raamatupidamiseeskirjade või mis tahes muude kohustusliku auditi läbiviimisega
seonduvate küsimustega, tuleb auditikomiteele esitatavas täiendavas aruandes
selgitada sellise erimeelsuse põhjuseid.
4.           Auditikomiteele esitatav
täiendav aruanne allkirjastatakse ja kuupäevastatakse vannutatud audiitori(te)
või audiitorühingu(te) poolt. Kui kohustusliku auditi teostab audiitorühing,
allkirjastavad auditikomiteele esitatava täiendava aruande vähemalt need
vannutatud audiitorid, kes kohustusliku auditi audiitorühingu nimel läbi
viisid.
5.           Vastava taotluse korral teeb
(teevad) vannutatud audiitor(id) või audiitorühing(ud) täiendava aruande
viivitamatult kättesaadavaks pädevatele asutustele.
Artikkel 24
Auditikomitee poolt teostatav kohustusliku
auditi järelevalve
Avaliku huvi üksuse auditikomitee jälgib
kohustuslikku auditit teostava(te) vannutatud audiitori(te) või audiitorühingu(te)
tööd.
Vannutatud audiitor(id) või audiitorühing(ud)
teavitab (teavitavad) auditikomiteed kohustusliku auditi käigus tuvastatud
olulistest asjaoludest, eelkõige olulistest puudustest finantsaruandluse
protsessi sisekontrollis. Mis tahes osapoole taotluse korral arutab (arutavad)
vannutatud audiitor(id) või audiitorühing(ud) neid asjaolusid auditikomiteega.
Auditikomitee teavitab kohustusliku auditi
tulemustest auditeeritava üksuse haldus- või järelevalveorganit. Auditikomitee
selgitab, kuidas kohustuslik audit aitas kaasa finantsaruandluse
usaldusväärsusele ja milline oli tema roll selles protsessis.
Juhul kui auditeeritav üksus on auditikomitee
moodustamise kohustusest vabastatud, otsustab auditeeritav üksus, milline
üksuse kogu või organ sõlmib kokkuleppe vannutatud audiitori või
audiitorühinguga käesolevas artiklis sätestatud kohustuste täitmiseks.
Artikkel 25
Aruanne avaliku huvi üksuste
järelevalveasutustele
1.           Ilma et see piiraks
direktiivi 2004/39/EÜ artikli 55, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
2006/48/EÜ[34]
artikli 53, direktiivi 2007/64/EÜ artikli 15 lõike 4, direktiivi 2009/65/EÜ
artikli 106, direktiivi 2009/110/EÜ artikli 3 esimese lõike ja Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ[35]
artikli 72 kohaldamist, on avaliku huvi üksuse kohustuslikku auditit teostav
vannutatud audiitor või audiitorühing kohustatud teavitama avaliku huvi üksuste
järelevalveasutusi viivitamatult mis tahes talle kohustusliku auditi
läbiviimise käigus teatavaks saanud asjaolust või otsusest seoses selle avaliku
huvi üksusega, mis võib viidata või olla põhjuseks millelegi alljärgnevast:
a)      selliste õigus- ja haldusnormide oluline
rikkumine, millega määratakse vajaduse korral kindlaks sellisele avaliku huvi
üksusele tegevusloa andmise tingimused või mis reguleerivad konkreetselt
selliste avaliku huvi üksuste tegevust;
b)      avaliku huvi üksuse pideva toimimise
halvenemine;
c)      finantsaruannete kinnitamisest keeldumine
või kahtluste väljendamine seoses nendega.
Vannutatud audiitor või audiitorühing on
kohustatud teatama ka kõigist asjaoludest ja otsustest, mis on saanud talle
teatavaks, kui ta viis läbi kohustuslikku auditit ettevõtja kohta, kellel on
tihedad sidemed avaliku huvi üksusega, mille kohustuslikku auditit ta samuti
teostab.
2.           Krediidiasutuste ja kindlustusandjate
üle järelevalvet teostavad pädevad asutused peavad nende krediidiasutuste ja
kindlustusandjate kohustuslikku auditit teostavate vannutatud audiitorite ja
audiitorühingutega regulaarset dialoogi.
Hõlbustamaks esimeses lõigus osutatud ülesannete
täitmist, annavad Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ning Euroopa Kindlustus-
ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) välja krediidiasutuste ja
kindlustusandjate üle järelevalvet teostavatele pädevatele asutustele määratud
suunised kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 ning määruse (EL) nr
1094/2010 artikliga 16.
3.           Kui vannutatud audiitor või
audiitorühing avalikustab pädevatele asutustele heauskselt mõne lõikes 1
osutatud asjaolu või otsuse või mis tahes asjaolu lõikes 2 ette nähtud dialoogi
raames, ei käsitata seda lepingust või õigusnormidest tuleneva teabe avaldamise
piirangu rikkumisena ning sellega ei kaasne sellistele isikutele mingit
vastutust.
V PEATÜKK
VANNUTATUD AUDIITORITE JA AUDIITORÜHINGUTE
POOLNE LÄBIPAISTVUSARUANDLUS NING DOKUMENTIDE SÄILITAMINE
Artikkel 26
Finantsteabe avalikustamine
1.           Avaliku huvi üksuste
kohustuslikku auditit teostav audiitorühing teeb oma majandusaasta aruande
direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõike 2 tähenduses avalikuks hiljemalt nelja
kuu jooksul pärast iga majandusaasta lõppu.
Avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit
teostavad vannutatud audiitorid avaldavad oma majandusaasta kasumiaruande.
2.           Majandusaasta aruandes ja
majandusaasta kasumiaruandes kajastatakse kogukäive, mis on jaotatud avaliku
huvi üksuste ning avaliku huvi üksusest emaettevõtjaga ettevõtete kontserni
kuuluvate üksuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud
raamatupidamise aastaaruannete kohustusliku auditi tasudeks, muude üksuste
raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud raamatupidamise
aastaaruannete kohustusliku auditi tasudeks ning artikli 10 lõikes 2
määratletud auditiga seonduvate finantsteenuste eest saadud tasudeks.
Majandusaasta aruanne ja majandusaasta
kasumiaruanne auditeeritakse vastavalt käesoleva määruse sätetele.
3.           Kui vannutatud audiitor või
audiitorühing kuulub võrgustikku, esitab vannutatud audiitor või audiitorühing
majandusaasta aruandes või majandusaasta kasumiaruande lisana järgmise
lisateabe:
a)      kõigi võrgustikku kuuluvate vannutatud
audiitorite või audiitorühingute nimed;
b)      iga võrgustikku kuuluva vannutatud
audiitori või audiitorühingu puhul riik (riigid), kus ta on kvalifitseeritud
vannutatud audiitorina või kus on tema registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht
või peamine tegevuskoht;
c)      võrgustikku kuuluvate vannutatud
audiitorite või audiitorühingute kogukäive raamatupidamise aastaaruannete või
konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete kohustusliku auditi
teostamisest;
d)      võrgustiku auditeeritud konsolideeritud
raamatupidamise aastaaruanne ning juhul, kui on olemas juriidiline isik, kes
omab võrgustiku üle valitsevat mõju, selle juriidilise isiku auditeeritud
raamatupidamisaruanne, mis on koostatud vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ
artikli 4 lõikele 3.
Erandina esimesest lõigust ei tohi vannutatud
audiitor või audiitorühing esitada lisateavet, kui see võrgustiku üle
valitsevat mõju omav juriidiline isik või muu võrgustiku esindaja selle
avalikustab. Sel juhul märgib vannutatud audiitor või audiitorühing
majandusaasta kasumiaruande või majandusaasta aruande lisas, kust seda teavet
on võimalik saada.
4.           Majandusaasta
raamatupidamisaruanne ja majandusaasta kasumiaruanne avaldatakse vannutatud
audiitori või audiitorühingu veebisaidil ning need peavad olema sellel
veebisaidil kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul.
              Vannutatud audiitorid ja
audiitorühingud teatavad pädevatele asutustele, et majandusaasta kasumiaruanne
või majandusaasta raamatupidamisaruanne on avaldatud vannutatud audiitori või
audiitorühingu veebisaidil.
Artikkel 27
Läbipaistvusaruanne
1.           Avaliku huvi üksuste
kohustuslikku auditit teostav vannutatud audiitor või audiitorühing avalikustab
oma iga-aastase läbipaistvusaruande hiljemalt kolme kuu jooksul pärast iga
majandusaasta lõppu. Iga-aastane läbipaistvusaruanne avaldatakse vannutatud
audiitori või audiitorühingu veebisaidil ning see peab olema sellel veebisaidil
kättesaadav vähemalt viie aasta jooksul.
Vannutatud audiitoril või audiitorühingul on
lubatud oma avaldatud iga-aastast läbipaistvusaruannet ajakohastada. Sellisel
juhul lisab audiitor või ühing märke, et see on aruande ajakohastatud versioon,
kusjuures aruande algne versioon peab olema veebisaidil samuti jätkuvalt
kättesaadav.
Vannutatud audiitorid ja audiitorühingud
teavitavad sellest ESMAt ja pädevaid asutusi, kui iga-aastane
läbipaistvusaruanne on vannutatud audiitori või audiitorühingu veebisaidil
vastavalt kas avaldatud või kui seda on ajakohastatud.
2.           Iga-aastane
läbipaistvusaruanne peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
a)      audiitorühingu õigusliku struktuuri ja
omanike kirjeldus;
b)      kui vannutatud audiitor või audiitorühing
kuulub võrgustikku, siis võrgustiku ning selle õigusliku ja struktuurse
ülesehituse kirjeldus;
c)      audiitorühingu juhtimisstruktuuri
kirjeldus;
d)      audiitorühingu sisemise kvaliteedikontrolli
süsteemi kirjeldus ja haldus- või juhtimisorgani avaldus selle toimimise
tulemuslikkuse kohta;
e)      märge selle kohta, millal teostati
viimane artiklis 40 osutatud kvaliteeditagamise ülevaatus;
f)       nende avaliku huvi üksuste loetelu,
mille kohta vannutatud audiitor või audiitorühing on eelnenud majandusaasta
jooksul teostanud kohustusliku auditi, ning nende üksuste loetelu, kellelt
vannutatud audiitor või audiitorühing teenib üle 5 % oma aastatulust;
g)      avaldus vannutatud audiitori või
audiitorühingu sõltumatu tegevuse kohta, mis ühtlasi kinnitab, et on teostatud
sisemine sõltumatuse nõuete täitmise ülevaatus;
h)      avaldus vannutatud audiitori või
audiitorühingu poolt järgitavate põhimõtete kohta seoses direktiivi 2006/43/EÜ
artiklis 13 osutatud vannutatud audiitorite jätkuõppega;
i)       teave audiitorühingus partnerite
tasustamise aluste kohta;
j)       artikli 33 lõike 5 kohast
võtmetähtsusega auditeerimispartnerite ja töötajate rotatsiooni käsitlevate
põhimõtete kirjeldus;
k)      vajaduse korral ühingujuhtimise aruanne.
Erakorralistel asjaoludel võib vannutatud audiitor
või audiitorühing otsustada esimese lõigu punktis f nõutud teavet sellisel
määral mitte avaldada, kui see on vajalik leevendamaks otsesest ja
märkimisväärset ohtu mis tahes isiku isiklikule turvalisusele. Vannutatud
audiitor või audiitorühing peab olema suuteline sellise ohu olemasolu pädevale
asutusele tõestama.
3.           Läbipaistvusaruanne peab
olema vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt allkirjastatud.
Artikkel 28
Ühingujuhtimise aruanne
1.           Juhul kui audiitorühing
teenib rohkem kui ühe kolmandiku oma aasta auditituludest suurtelt avaliku huvi
üksustelt, peab ta avalikustama oma ühingujuhtimise aruande. Kõnealune aruanne
tuleb lisada läbipaistvusaruandesse eraldi jaotisena.
2.           Ühingujuhtimise aruanne
sisaldab vähemalt järgmist teavet:
a)      viide vähemalt ühele järgnevast:
i)        äriühingu üldjuhtimise eeskiri, mida
audiitorühingu suhtes kohaldatakse;
ii)       äriühingu üldjuhtimise eeskiri, mida
audiitorühing on vabatahtlikult otsustanud järgida;
iii)      kogu asjakohane teave äriühingu
üldjuhtimise tava kohta, mida rakendatakse lisaks siseriikliku õiguse nõuetele.
Kui on lisatud punktides i ja ii osutatud teave,
peab audiitorühing ühtlasi märkima, kus asjaomased tekstid on avalikult
kättesaadavad. Juhul kui on lisatud punktis iii osutatud teave, peab
audiitorühing tegema oma äriühingu üldjuhtimise tava avalikult kättesaadavaks.
Kui audiitorühingu suhtes ei kohaldata ühtegi
äriühingu üldjuhtimise eeskirja ning ta ei rakenda mõnda neist ka
vabatahtlikult, peab ta seda märkima;
b)      kui audiitorühing ei täida vastavalt
siseriiklikule õigusele punkti a alapunktis i või ii osutatud äriühingu
üldjuhtimise eeskirju, audiitorühingu selgitus selle kohta, missuguseid
äriühingu üldjuhtimise eeskirjade osi ta ei järgi, ja põhjused, miks ta neid ei
järgi. Kui audiitorühing on otsustanud mõnda punkti a alapunktis i või ii
osutatud äriühingu üldjuhtimise eeskirjade sätet mitte kohaldada, peab ta
selgitama oma otsuse põhjusi;
c)      ettevõtja finantsaruandlusprotsessiga
seonduvate sisekontrolli- ja riskijuhtimissüsteemide peamiste tunnusjoonte
kirjeldus;
d)      järgmine teave:
i)        märkimisväärsed otsesed ja kaudsed
hääleõiguslikud osalused audiitorühingus, mis moodustavad vähemalt 5 %
audiitorühingu kogu hääleõigustest, sealhulgas kaudsed hääleõiguslikud osalused
püramiidstruktuuride kaudu ja hääleõiguslikud ristosalused;
ii)       mis tahes erilisi kontrolliõigusi
omavad isikud ning nende õiguste kirjeldused, kas need õigused tulenevad
teatavate väärtpaberite omamisest, lepingust või millestki muust;
iii)      hääleõiguste mis tahes kitsendused,
sealhulgas teatava protsendi või arvu häälte omanikele seatud hääleõiguste
piirangud, hääleõiguste kasutamise tähtpäevad;
iv)      juhatuse liikmete ametissemääramist ja
vahetamist ning põhikirja muutmist reguleerivad eeskirjad;
v)       juhatuse liikmete volitused;
e)      kui see teave ei ole juba täielikult
sätestatud siseriiklikes õigusnormides, aktsionäride, osanike või hääleõiguste
omanike koosoleku läbiviimise kord ja koosoleku peamised volitused ning
aktsionäride, osanike või hääleõiguste omanike õiguste kirjeldus ja kuidas neid
saab rakendada;
f)       haldus-, juhtimis- ja
järelevalveorganite ning nende komisjonide koosseis ja töökorraldus.
Artikkel 29
Pädevatele asutustele esitatav teave
Vannutatud audiitor või audiitorühing esitab
kord aastas oma pädevale asutusele auditeeritud avaliku huvi üksuste loetelu
nendelt teenitud tulude lõikes.
Artikkel 30
Andmete säilitamine
Vannutatud audiitor või audiitorühing peab
säilitama artikli 6 lõikes 1, artikli 9 lõikes 3, artikli 11 lõigetes 3 ja 4,
artikli 16 lõigetes 2–6, artikli 17 lõigetes 1 ja 2, artikli 18 lõigetes 1 ja
3, artikli 19 lõigetes 3–6, artiklites 22, 23 ja 24, artikli 25 lõigetes 1 ja
2, artiklis 29, artikli 32 lõigetes 2, 3, 5 ja 6, artikli 33 lõikes 6 ning
artikli 43 lõikes 4 osutatud dokumendid ja teabe viie aasta vältel pärast
vastavate dokumentide või teabe koostamist.
Liikmesriigid võivad nõuda, et vannutatud
audiitorid ja audiitorühingud säilitaksid esimeses lõigus osutatud dokumente ja
teavet kauem, kooskõlas nende isikuandmete kaitse eeskirjade ning haldus- ja
kohtulike menetlustega.
III jaotis
Vannutatud audiitorite või audiitorühingute ametisse
määramine avaliku huvi üksuste poolt
Artikkel 31
Auditikomitee
1.           Igal avaliku huvi üksusel
peab olema auditikomitee. Auditikomitee moodustatakse auditeeritava üksuse
tegevjuhtkonda mittekuuluvatest haldusorgani liikmetest ja/või auditeeritava
üksuse järelevalveorgani liikmetest ja/või liikmetest, kes on ametisse määratud
auditeeritava üksuse aktsionäride või osanike üldkoosoleku poolt või üksuse
puhul, millel ei ole aktsionäre või osanikke, samaväärse organi poolt.
Vähemalt üks auditikomitee liige peab olema pädev
auditeerimises ning veel üks liige raamatupidamisarvestuses ja/või
auditeerimises. Komitee liikmeskond tervikuna peab omama pädevust vastavas
valdkonnas, milles auditeeritav üksus tegutseb.
Enamik auditikomitee liikmetest peavad olema
sõltumatud. Auditikomitee esimehe määravad komitee liikmed ning ta peab olema
sõltumatu.
2.           Erandina käesoleva artikli
lõikest 1 võib avaliku huvi üksustes, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja
nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ[36]
artikli 2 lõike 1 punktides f ja t sätestatud kriteeriumidele, täita
auditikomitee ülesandeid haldus- või järelevalveorgan tervikuna, tingimusel et
kui sellise organi esimees kuulub tegevjuhtkonda, ei ole ta auditikomitee
esimees.
3.           Erandina lõikest 1 võivad
järgmised avaliku huvi üksused otsustada auditikomiteed mitte moodustada:
a)      avaliku huvi üksused, mis on
tütarettevõtjad direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 tähenduses, kui üksus vastab
kontserni tasandil kõnealuse artikli lõigete 1–4 nõuetele;
b)      avaliku huvi üksused, mis on vabalt
võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad
(eurofondid), nagu on määratletud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõikes 2, või
alternatiivsed investeerimisfondid, nagu on määratletud direktiivi 2011/61/EL
artikli 4 lõike 1 punktis a;
c)      avaliku huvi üksused, mille ainsaks
äritegevuseks on tegutseda komisjoni määruse (EÜ) nr 809/2004[37] artikli 2 lõikes 5 määratletud varaga
tagatud väärtpaberite emitendina;
d)      krediidiasutused direktiivi 2006/48/EÜ
artikli 1 lõike 1 tähenduses, mille aktsiad ei ole lubatud kauplemisele ühegi
liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti
14 tähenduses ning mis on jätkuvalt või korduvalt emiteerinud ainult
võlaväärtpabereid, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turul, tingimusel
et kõigi nende võlaväärtpaberite nominaalväärtus kokku jääb alla
100 000 000 euro ning et ta ei ole avaldanud emissiooniprospekti
vastavalt direktiivile 2003/71/EÜ.
Punktides b ja c osutatud avaliku huvi üksused
peavad selgitama avalikkusele põhjusi, miks nad ei pea asjakohaseks moodustada
auditikomiteed ega usaldada auditikomitee ülesannete täitmist haldus- või
järelevalveorganile.
4.           Erandina lõikest 1 võib
avaliku huvi üksus, millel on auditikomiteega samaväärseid ülesandeid täitev
organ, mis on loodud ja tegutseb selle liikmesriigi kehtivate õigusnormide
kohaselt, kus auditeeritav üksus on registreeritud, otsustada auditikomiteed
mitte moodustada. Sellisel juhul avalikustab üksus, milline organ neid
ülesandeid täidab ja kuidas see organ on moodustatud.
5.           Ilma et see piiraks haldus-,
juhtimis- või järelevalveorgani liikmete või muude auditeeritava üksuse
aktsionäride või osanike üldkoosoleku määratud liikmete vastutust, peab
auditikomitee muu hulgas:
a)      jälgima finantsaruandluse protsessi ning
esitama soovitusi või ettepanekuid, et tagada selle usaldusväärsus;
b)      jälgima ettevõtja sisekontrolli tulemuslikkust,
vajaduse korral siseauditi ja riskijuhtimise süsteemide tulemuslikkust;
c)      jälgima raamatupidamise aastaaruannete ja
konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete kohustuslikku auditit ning
teostama järelevalvet auditi aruannete kavandite täielikkuse ja usaldusväärsuse
üle kooskõlas artiklitega 22 ja 23;
d)      kontrollima ja jälgima vannutatud
audiitorite või audiitorühingute sõltumatust vastavalt artiklitele 5–11 ning
eelkõige lisateenuste osutamist auditeeritavale üksusele vastavalt artiklile
10;
e)      vastutama vannutatud audiitori(te) või
audiitorühingu(te) valiku menetluse eest ning soovitama vannutatud audiitorit
(audiitoreid) või audiitorühingut (-ühinguid), keda vastavalt artiklile 32
ametisse nimetada;
f)       andma loa, iga üksikjuhtumi puhul eraldi,
vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt auditeeritavale üksusele artikli
10 lõike 3 punkti b alapunktides i ja ii osutatud teenuste osutamiseks.
Artikkel 32
Vannutatud audiitorite ja audiitorühingute
ametisse nimetamine
1.           Direktiivi 2006/43/EÜ artikli
37 kohaldamisel kohaldatakse vannutatud audiitorite või audiitorühingute
ametisse nimetamisel avaliku huvi üksuste poolt käesoleva artikli lõigetes 2–5
sätestatud tingimusi.
Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 37 lõike 2
kohaldamisel teavitab avaliku huvi üksus pädevat asutust kõnealuses artiklis
osutatud alternatiivsete süsteemide või meetodite kasutamisest.
2.           Auditikomitee esitab
auditeeritava üksuse haldus- või järelevalveorganile vannutatud audiitorite või
audiitorühingute ametisse nimetamiseks soovituse. Auditikomitee soovitus peab
olema põhjendatud.
Kui soovitus ei ole seotud audiitorteenuse
osutamise pikendamisega vastavalt artikli 33 lõike 1 teisele lõigule, peab
soovitus sisaldama vähemalt kaht valikut audiitorteenuse osutamise kohta ning
auditikomitee peab väljendama neist ühe suhtes nõuetekohaselt põhjendatud
eelistust.
Kui soovitus on seotud audiitorteenuse osutamise
pikendamisega vastavalt artikli 33 lõike 1 teisele lõigule, võtab auditikomitee
oma soovituse koostamisel arvesse kõiki soovitatava vannutatud audiitori või
audiitorühingu kohta artikli 40 lõikes 6 osutatud ning pädeva asutuse poolt
kooskõlas artikli 44 punktiga d avaldatud tähelepanekuid ja järeldusi.
Auditikomitee märgib oma soovituses, et tema
soovitus ei ole mõjutatud kolmanda isiku poolt ning see ei ole seotud ühegi
lepinguklausliga, mida käsitletakse lõikes 7.
3.           Kui soovitus ei ole seotud
audiitorteenuse osutamise pikendamisega vastavalt artikli 33 lõike 1 teisele
lõigule, peab auditikomitee käesoleva artikli lõikes 2 osutatud soovitus olema
koostatud järgides auditeeritava üksuse korraldatud valikumenetlust, pidades
kinni järgmistest kriteeriumidest:
a)      auditeeritav üksus võib kutsuda mis tahes
vannutatud audiitoreid või audiitorühinguid esitama oma ettepanekuid
kohustusliku auditi teenuse osutamiseks, tingimusel et järgitakse artikli 33
lõike 2 nõuet ning vähemalt üks kutse saanud audiitor või ühing ei ole audiitor
või ühing, kes teenis eelneval kalendriaastal asjaomases liikmesriigis üle 15 %
oma audititasudest suurtelt avaliku huvi üksustelt;
b)      auditeeritav üksus võib vannutatud
audiitori(te)le või audiitorühingu(te)le kutse saatmise meetodi ise vabalt
valida ning ta ei ole kohustatud avaldama hanketeadet Euroopa Liidu Teatajas
ja/või siseriiklikes riigi teatajates ega ajalehtedes;
c)      auditeeritav üksus koostab kutsutud
vannutatud audiitori(te) või audiitorühingu(te) jaoks hankedokumendid. Need
hankedokumendid peavad võimaldama neil mõista, millega auditeeritav üksus
tegeleb ning mis liiki kohustuslik audit on vaja läbi viia. Hankedokumendid
peavad sisaldama läbipaistvaid ja mittediskrimineerivaid valikukriteeriume,
millest auditeeritav üksus vannutatud audiitorite või audiitorühingute esitatud
ettepanekute hindamisel lähtub;
d)      auditeeritav üksus võib valikumenetluse
vabalt valida ning pidada menetluse käigus huvitatud pakkujatega otseseid
läbirääkimisi;
e)      juhul kui artiklis 35 osutatud pädevad asutused nõuavad vannutatud
audiitoritelt või audiitorühingutelt vastavalt siseriiklikule või ELi õigusele
vastavust teatavatele kvaliteedistandarditele, peavad need standardid olema
kaasatud hankedokumentidesse;
f)       auditeeritav üksus hindab vannutatud
audiitorite või audiitorühingute esitatud ettepanekuid vastavalt
hankedokumentides eelnevalt määratletud valikukriteeriumidele. Auditeeritav
üksus koostab valikumenetluse tulemuste kohta aruande, mille kinnitab
auditikomitee. Auditeeritav üksus ja auditikomitee võtavad arvesse kõiki
artikli 40 lõikes 6 osutatud kontrolliaruandeid, mis on koostatud taotlejatest
vannutatud audiitorite või audiitorühingute kohta ja avaldatud pädeva asutuse
poolt vastavalt artikli 44 punktile d;
g)      auditeeritav üksus peab olema suuteline
artiklis 35 osutatud pädevale asutusele tõestama, et valikumenetlus viidi läbi
õiglaselt.
Auditikomitee vastutab esimeses lõigus osutatud
valikumenetluse eest.
Esimese lõigu punkti a kohaldamisel avalikustab
artikli 35 lõikes 1 osutatud pädev asutus asjaomaste vannutatud audiitorite ja
audiitorühingute nimekirja, mida ajakohastatakse kord aastas. Pädev astus
kasutab vannutatud audiitorite ja audiitorühingute poolt kooskõlas artikliga 28
esitatud teavet asjakohaste arvutuste tegemiseks.
4.           Avaliku huvi üksused, mis
vastavad direktiivi 2003/71/EÜ artikli 2 lõike 1 punktides f ja t sätestatud
kriteeriumidele, ei ole kohustatud lõikes 4 osutatud valikumenetlust kohaldama.
5.           Haldus- või järelevalveorgani
ettepanek auditeeritava üksuse aktsionäride, osanike või liikmete
üldkoosolekule vannutatud audiitorite või audiitorühingute ametisse
nimetamiseks peab sisaldama auditikomitee esitatud soovitust.
Juhul kui haldus- või järelevalveorgani ettepanek
lahkneb auditikomitee soovitusest, tuleb ettepanekus põhjendada, miks
auditikomitee soovitust ei järgita.
6.           Krediidiasutuse või
kindlustusandja puhul esitab haldus- või järelevalveorgan oma ettepaneku
kavandi artikli 35 lõikes 2 osutatud pädevale asutusele. Artikli 35 lõikes 2
osutatud pädeval asutusel on õigus soovituses esitatud valik vetostada. Sellist
vastuseisu tuleb nõuetekohaselt põhjendada.
Juhul kui pädev asutus ei esita oma vastust
ettenähtud aja jooksul pärast auditikomitee soovituse esitamist, käsitatakse
seda soovitusega vaikimisi nõusolekuna.
7.           Mis tahes lepinguklausel, mis
on sõlmitud avaliku huvi üksuse ja kolmanda isiku vahel ning mis piirab selle
üksuse aktsionäride, osanike või liikmete üldkoosoleku direktiivi 2006/43/EÜ
artikli 37 kohast valikut teatavate kategooriate või teatavatesse
nimekirjadesse kaasatud vannutatud audiitorite või audiitorühingute osas, kes
võiksid teostada selle üksuse kohustuslikku auditit, on kehtetu.
Avaliku huvi üksus teavitab artiklis 35 osutatud
pädevaid asutusi igast kolmanda isiku katsest kehtestada sellist
lepinguklauslit või muul viisil mõjutada vannutatud audiitori või
audiitorühingu valimist käsitlevat aktsionäride või osanike üldkoosoleku
otsust.
8.           Kui auditeeritav üksus on
auditikomitee moodustamise kohustusest vabastatud, otsustab auditeeritav üksus,
milline üksuse kogu või organ selle ülesandeid käesolevas artiklis sätestatud
kohustuste puhul täidab.
9.           Liikmesriigid võivad otsustada,
et teatavatel asjaoludel määravad avaliku huvi üksused ametisse minimaalse arvu
vannutatud audiitoreid või audiitorühinguid, ning kehtestada ametisse määratud
audiitorite või ühingute vahelisi suhteid reguleerivad tingimused.
Kui liikmesriik sellise nõude kehtestab, peab ta
teavitama sellest komisjoni ja ESMAt.
10.         Selleks et lihtsustada
auditeeritaval üksusel tema vannutatud audiitori või audiitorühingu ametisse
nimetamise valikumenetluse korraldamise kohustuse täitmist, annavad EBA, EIOPA
ja ESMA kooskõlas vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16, määruse
(EL) nr 1094/2010 artikliga 16 ning määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 16
välja avaliku huvi üksustele suunatud suunised, milles käsitletakse lõikes 3
osutatud valikumenetlust reguleerivaid kriteeriume.
Artikkel 33
Audiitorteenuse osutamise kestus
1.           Avaliku huvi üksus määrab
vannutatud audiitori või audiitorühingu ametisse esimeseks audiitorteenuse
osutamise perioodiks, mille kestus ei ole lühem kui kaks aastat.
Avaliku huvi üksus võib seda audiitorteenuse
osutamist pikendada ainult üks kord.
Audiitorteenuse osutamise kahe perioodi kestus
kokku ei tohi ületada kuut aastat.
Kui kuus aastat kestva teenuse osutamise ajaks on
määratud ametisse kaks vannutatut audiitorit või audiitorühingut, ei tohi
kummagi vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt teenuse osutamise kestus
ületada üheksa aastat.
2.           Pärast lõikes 1 osutatud
audiitorteenuse osutamise maksimaalse kestuse saavutamist, ei ole asjaomasel
vannutatud audiitoril või audiitorühingul või tema võrgustiku mis tahes ELis
asuval liikmel lubatud teostada asjaomase avaliku huvi üksuse kohustuslikku
auditit enne, kui on möödunud vähemalt neljaaastane vaheperiood.
3.           Erandina lõigetest 1 ja 2
võib avaliku huvi üksus erandkorras taotleda artikli 35 lõikes 1 osutatud
pädevalt asutuselt pikendust, mille alusel määrata sama vannutatud audiitor või
audiitorühing uuesti ametisse audiitorteenuse osutamise täiendavaks perioodiks.
Kui ametisse määratakse kaks vannutatud audiitorit või audiitorühingut, siis
kolmas audiitorteenuse osutamise periood ei tohi olla pikem kui kolm aastat.
Kui ametisse määratakse üks vannutatud audiitor või audiitorühing, siis
kõnealune kolmas audiitorteenuse osutamise periood ei tohi olla pikem kui kaks
aastat.
4.           Kohustusliku auditi eest
vastutav(ad) võtmetähtsusega auditeerimispartner(id) lõpetab (lõpetavad)
osalemise avaliku huvi üksuse kohustusliku auditi läbiviimises, kui
ametissemääramisest on möödunud seitse aastat. Ta võib või nad võivad osaleda
sama avaliku huvi üksuse kohustusliku auditi läbiviimises uuesti, kui on
möödunud lisaks vähemalt kolm aastat.
Vannutatud audiitor või audiitorühing kehtestab
kohustuslikku auditit teostavate kõige kõrgema tasandi töötajate suhtes
asjakohase järkjärgulise rotatsiooni mehhanismi, sealhulgas vähemalt isikute
suhtes, kes on registreeritud vannutatud audiitoritena. Järkjärgulist
rotatsiooni mehhanismi kohaldatakse etappidena ning pigem üksikisikute kui
tervete töörühmade suhtes. See peab olema proportsionaalne vannutatud audiitori
või audiitorühingu tegevuse ulatuse ja mastaapsusega.
Vannutatud audiitor või audiitorühing peab olema
suuteline tõestama pädevale asutusele, et seda mehhanismi kohaldatakse
tulemuslikult ning see on kohandatud vastavalt vannutatud audiitori või
audiitorühingu tegevuse ulatusele ja mastaapsusele.
5.           Kui vannutatud audiitor või
audiitorühing vahetatakse välja teise vannutatud audiitori või audiitorühingu
vastu, esitab endine vannutatud audiitor või audiitorühing uuele vannutatud
audiitorile või audiitorühingule üleandmistoimiku. Kõnealune toimik sisaldab
asjakohast teavet auditeeritava üksuse kohta, mis võib olla põhjendatult
vajalik selleks, et mõista auditeeritava üksuse tegevuse olemust ja sisemist
töökorraldust ning tagada kohustusliku auditi järjepidevus ja võrreldavus
eelnevatel aastatel läbi viidud audititega.
Samuti võimaldab endine vannutatud audiitor või
audiitorühing uuele vannutatud audiitorile või audiitorühingule juurdepääsu
eelnevate aastate artiklis 23 osutatud täiendavatele auditikomiteele esitatavatele
aruannetele ning kogu teabele, mis on edastatud vastavalt artiklitele 25 ja 27
pädevatele asutustele.
Endine vannutatud audiitor või audiitorühing peab
olema suuteline pädevale asutusele tõestama, et selline teave on uuele
vannutatud audiitorile või audiitorühingule esitatud.
6.           ESMA töötab välja
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse tehnilised
nõuded lõikes 6 osutatud üleandmistoimiku sisu kohta.
Komisjonile antakse volitused võtta vastu lõikes 6
osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr
1095/2010 artikliga 10.
Artikkel 34
Vannutatud audiitorite või audiitorühingute
tagasikutsumine ja tagasiastumine
1.           Ilma et see piiraks
direktiivi 2006/43/EÜ artikli 38 lõike 1 kohaldamist, teavitavad auditeeritav
üksus ja vannutatud audiitor või audiitorühing pädevat asutust vannutatud
audiitori või audiitorühingu tagasikutsumisest või tagasiastumisest tema
ametisoleku lepingu kehtivuse ajal ning esitavad selle kohta asjakohased
selgitused.
Juhul kui liikmesriik on kooskõlas artikli 35
lõikega 2 määranud käesoleva määruse III jaotise nõudeid täitma mõne muu pädeva
asutuse, edastab see pädev asutus kõnealuse teabe artikli 35 lõikes 1 osutatud
pädevale asutusele.
2.           Mõjuvatel põhjustel on
auditikomiteel, ühel või mitmel aktsionäril, artikli 35 lõikes 1 või artikli 35
lõikes 2 osutatud pädevatel asutustel võimalus pöörduda vannutatud
audiitori(te) või audiitorühingu(te) tagasikutsumise asjus hagiga riikliku
kohtu poole.
Juhul kui kohaldatakse direktiivi 2007/36/EÜ
artikli 6 lõikes 2 sätestatud tingimust, kohaldatakse seda tingimust ka
aktsionäride suhtes, kes kasutavad esimeses lõigus kirjeldatud õigust.
Kui auditeeritav üksus on auditikomitee
moodustamise kohustusest vabastatud, otsustab auditeeritav üksus, milline
üksuse kogu või organ selle ülesandeid käesoleva lõike nõuete kohaldamisel
täidab.
IV jaotis
Avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit teostavate
audiitorite ja audiitorühingute tegevuse järelevalve
I PEATÜKK
PÄDEVAD ASUTUSED
Artikkel 35
Pädevate asutuste määramine
1.           Iga liikmesriik määrab pädeva
asutuse, kes vastutab käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmise eest
ning käesoleva määruse nõuete kohaldamise tagamise eest.
Pädevaks asutuseks on üks järgmistest:
a)      direktiivi 2004/109/EÜ artikli 24 lõikes
1 osutatud pädev asutus;
b)      direktiivi 2004/109/EÜ artikli 24 lõike 4
punktis h osutatud pädev asutus;
c)      direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 32
osutatud pädev asutus.
2.           Erandina lõikest 1 võivad
liikmesriigid otsustada, et vastutus kõigi või osa käesoleva määruse III
jaotise nõuete kohaldamise tagamise eest pannakse pädevale asutusele, millele
on osutatud vastavalt järgmistes sätetes:
a)      direktiivi 2004/109/EÜ artikli 24 lõige
1;
b)      direktiivi 2004/109/EÜ artikli 24 lõike 4
punkt h;
c)      direktiivi 2006/48/EÜ artikkel 40;
d)      direktiivi 2009/138/EÜ artikkel 30;
e)      direktiivi 2007/64/EÜ artikkel 20;
f)       direktiivi 2009/110/EÜ artikli 3 lõige
1;
g)      direktiivi 2004/39/EÜ artikkel 48;
h)      direktiivi 2009/110/EÜ artikkel 97;
h)      direktiivi 2011/61/EÜ artikkel 44.
3.           Kui lõigete 1 ja 2 kohaselt
on määratud rohkem kui üks pädev asutus, korraldatakse nende asutuste töö nii,
et nende ülesanded on selgelt jaotatud.
4.           Lõiked 1, 2 ja 3 ei piira
liikmesriigi võimalust kehtestada eraldi õigus- ja halduskord Euroopa ülemereterritooriumide
suhtes, mille välissuhete eest asjaomane liikmesriik vastutab.
5.           Pädevatel asutustel peavad
olema sobivad töötajad, kellel on nõutav võimekus ja asjatundlikkus, ning
piisavad ressursid, et olla suuteline käesolevas määruses sätestatud ülesandeid
täitma.
6.           Liikmesriigid teavitavad
üksteist, kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 või (EL) nr
1095/2010 asjakohaste nõuetega vastavalt EBAt, EIPAt ja ESMAt ning komisjoni
pädevate asutuste määramisest käesoleva määruse kohaldamiseks.
ESMA kogub kõnesoleva teabe kokku ning avalikustab
selle.
Artikkel 36
Sõltumatuse tingimused
Pädevad asutused ning asutus, kellele artikli
35 lõikes 1 osutatud pädev asutus on ülesandeid delegeerinud, peavad olema
vannutatud audiitoritest ja audiitorühingutest sõltumatud.
Isik ei tohi osaleda kõnealuste asutuste
juhtimises, kui ta on viimase kolme aasta jooksul:
a)           teostanud avaliku huvi üksuste
kohustuslikke auditeid;
b)           omanud audiitorühingus hääleõigusi;
c)           olnud audiitorühingu haldus-, juhtimis-
või järelevalveorgani liige;
d)           olnud audiitorühingu töötaja või
muul viisil sellega seotud.
Kõnealuste pädevate asutuste rahastamine peab
olema kaitstud ja vaba vannutatud audiitorite ja audiitorühingute mis tahes
võimalikust lubamatust mõjust.
Artikkel 37
Kutsesaladus
Kutsesaladuse nõuet kohaldatakse kõigi
pädevates asutustes ning asutustes, kellele artikli 35 lõikes 1 osutatud pädev
asutus on ülesandeid delegeerinud, töötavate ja varem töötanud isikute suhtes,
sealhulgas selliste asutuste poolt töövõtu korras palgatud ekspertide suhtes.
Kutsesaladusega hõlmatud teavet ei tohi avaldada ühelegi teisele isikule ega
asutusele, välja arvatud juhul, kui see on nõutav vastavalt käesoleva määruse
nõuetele või liikmesriigi seadustele, õigusaktidele või haldusmenetlustele.
Artikkel 38
Pädevate asutuste volitused
1.           Ilma et see piiraks artiklite
40 ja 41 kohaldamist, ei tohi käesolevast määrusest tulenevate ülesannete
täitmisel liikmesriigi pädevad asutused ega mis tahes muud riigiasutused
sekkuda auditiaruannete sisusse.
2.           Selleks et täita oma
käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid, on pädevatel asutustel kooskõlas
siseriikliku õigusega kõik järelevalve- ja uurimisvolitused, mis on vajalikud
nende funktsioonide täitmiseks. Nad rakendavad oma volitusi mis tahes järgmisel
viisil:
a)      otseselt;
b)      koostöös teiste asutustega;
c)      oma vastutusel delegeerides volitused
üksustele, kellele on delegeeritud ülesandeid vastavalt artikli 35 lõikele 1;
d)      pöördudes pädevate õigusasutuste poole.
3.           Selleks et täita käesolevast
määrusest tulenevaid ülesandeid, on pädevatel asutustel järelevalveasutuse
õigustes, kooskõlas siseriikliku õigusega, õigus:
a)      juurdepääsule nende ülesannete täitmise
seisukohast olulistele mis tahes kujul dokumentidele ning saada või teha
nendest koopiad;
b)      nõuda mis tahes isikult teavet ning
vajaduse korral kutsuda isik välja ja teda teabe saamise eesmärgil küsitleda;
c)      teostada etteteatatud või etteteatamata
kohapealseid kontrolle;
d)      nõuda vannutatud audiitorite või
audiitorühingute telefonikõnede ja andmeliikluse väljavõtteid;
e)      anda asjad üle kriminaalvastutusele
võtmiseks;
f)       paluda ekspertidel teostada kontrolle
või uurimisi;
g)      rakendada artiklis 61 osutatud
haldusmeetmeid ja -karistusi.
Pädevad asutused võivad rakendada esimeses lõigus nimetatud
volitusi ainult järgmiste isikute suhtes: avaliku huvi üksuste kohustuslikku
auditit teostavad vannutatud audiitorid ja audiitorühingud, avaliku huvi
üksuste kohustuslikku auditit teostavate vannutatud audiitorite või
audiitorühingute tegevusse kaasatud isikud, auditeeritavad üksused, nende
sidusettevõtjad ja seotud kolmandad osapooled, kolmandad osapooled, kellelt
avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit teostavad vannutatud audiitorid või
audiitorühingud on tellinud teatavate funktsioonide või tegevuste täitmise
teenuseid, ning muul viisil avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit
teostavate vannutatud audiitorite või audiitorühingutega seotud või sidemeid
omavad isikud.
4.
Lõike 3 punktis d osutatud telefonikõnede või
andmeliikluse väljavõtte taotlemiseks on vaja õigusasutuse luba.
5.           Kui direktiivi 2006/43/EÜ
artikli 2 lõike 14 tähenduses ühistu või direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 45
osutatud sarnane üksus peab olema või võib olla siseriikliku õiguse alusel
mittetulundusliku audiitorühingu liige, võib artikli 35 lõikes 1 osutatud pädev
asutus otsustada, et teatavaid käesoleva määruse kohaseid sätteid ei kohaldata
sellise üksuse kohustusliku auditi suhtes tingimusel, et kohustuslikku auditit
teostav vannutatud audiitor ja isikud, kellel võib olla võimalus mõjutada
kohustuslikku auditit, järgivad käesoleva määruse I peatükis sätestatud
sõltumatuse põhimõtteid. Tehes
otsuseid selliste erandjuhtude kohta, mille korral käesoleva määruse teatavaid
sätteid ei kohaldata, konsulteerib artikli 35 lõikes 1 osutatud pädev asutus
vajaduse korral ühistu või sarnase üksuse järelevalveasutusega.
              Artikli
35 lõikes 1 osutatud pädev asutus teavitab ESMAt sellistest erandjuhtudest, mil
käesoleva määruse teatavaid sätteid ei kohaldata. Ta edastab ESMA-le käesoleva määruse nende sätete loetelu, mida ei ole
kohaldatud lõikes 5 osutatud üksuste kohustusliku auditi suhtes, ning
põhjendused, mille alusel on tehtud erand asjaomaste sätete kohaldamisel.
6.           Käesoleva artikli kohaste
järelevalve- ja uurimisvolituste rakendamise käigus toimuvat isikuandmete
töötlemist teostatakse kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ.
Artikkel 39
Koostöö muude pädevate asutustega riiklikul
tasandil
Artikli 35 lõike 1 alusel määratud pädev
asutus ning vajaduse korral mis tahes muu asutus, kellele kõnealune pädev
asutus on delegeerinud ülesandeid, teeb riiklikul tasandil koostööd:
a)           pädevate asutustega, kes vastutavad
vannutatud audiitorite ja audiitorühingute tunnustamise ja registreerimise eest
vastavalt direktiivile 2006/43/EÜ;
b)           artikli 35 lõikes 2 osutatud
asutustega, olenemata sellest, kas need on määratud pädevateks asutusteks
käesoleva määruse kohaldamiseks või mitte;
c)           rahapesu andmebüroodega ning
direktiivi 2005/60/EÜ artiklites 21 ja 37 osutatud pädevate asutustega.
II PEATÜKK
KVALITEEDITAGAMINE, UURIMISED, TURU
JÄLGIMINE, SITUATSIOONPLANEERIMINE JA PÄDEVATE ASUTUSTE ÜLESANNETE LÄBIPAISTVUS

Artikkel 40
Kvaliteeditagamine
1.           Käesolevas artiklis
kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)      „kontrollid” – vannutatud audiitori või
audiitorühingu kvaliteeditagamise ülevaatused, mida juhib kontrollija ning mis
ei kujuta endast uurimist artikli 41 tähenduses;
b)      „kontrollija” – ülevaataja, kes vastab
käesoleva artikli lõike 3 teise lõigu punktis a sätestatud nõuetele ning kes on
pädeva asutuse töötaja;
c)      „ekspert” – füüsiline isik, kellel on
eriteadmised finantsturgude, finantsaruandluse, auditeerimise või muudes
kontrolliga seotud valdkondades, võib olla ka praktiseeriv vannutatud audiitor.
2.           Artikli 35 lõikes 1 osutatud
pädevad asutused kehtestavad auditi kvaliteedi tagamise tulemusliku süsteemi.
Pädev asutus teostab avaliku huvi üksuste
kohustuslikku auditit teostavate vannutatud audiitorite ja audiitorühingute
kvaliteeditagamise ülevaatust vähemalt kord iga kolme aasta järel.
3.           Pädev asutus vastutab kvaliteeditagamise
süsteemi eest ning korraldab selle selliselt, et see oleks sõltumatu
ülevaadatavatest vannutatud audiitoritest ja audiitorühingutest.
Pädeval asutusel on järgmised ülesanded, mida ei
saa delegeerida ühelegi raamatupidamisarvestuse või auditi kutsealaga seotud
ühendusele ega organile:
a)      kontrollimeetodite, sealhulgas kontrolli
ja järelmeetmete käsiraamatute, aruandlusmeetodite ja korrapärase kontrolli
programmide kinnitamine ja muutmine;
b)      kontrolliaruannete ja järelaruannete
kinnitamine ja muutmine;
c)      iga kontrolli jaoks kontrollija
heakskiitmine ja määramine.
Pädev asutus eraldab kvaliteeditagamise süsteemi
jaoks piisavalt ressursse.
4.           Pädev asutus tagab, et
kehtestatud on asjakohased põhimõtted ja menetlused seoses töötajate, sealhulgas
kontrollijate, ning kontrollisüsteemi juhtimise sõltumatuse ja objektiivsusega.

Kontrollijate määramisel lähtub pädev asutus
järgmistest kriteeriumidest:
a)      kontrollijatel on asjakohane erialane
haridus ja kogemus kohustusliku auditi ja finantsaruandluse valdkonnas, millele
lisaks nad peavad olema läbinud erikoolituse kvaliteeditagamise ülevaatuste
alal;
b)      praktiseerival vannutatud audiitoril ning
vannutatud audiitori või audiitorühingu töötajal või muul viisil nendega seotud
isikul ei ole lubatud tegutseda kontrollijana;
c)      isikul ei ole lubatud tegutseda
kontrollijana vannutatud audiitori või audiitorühingu kontrollis enne, kui on
möödunud vähemalt kaks aastat ajast, kui see isik lakkas olemast selle
audiitori või audiitorühingu partner või töötaja või olemast nendega muul
viisil seotud;
d)      kontrollijad peavad kinnitama, et nende
ja kontrollitava vannutatud audiitori või audiitorühingu vahel ei esine huvide
konflikte.
Kui pädevas asutuses ei ole piisavalt
kontrollijaid, võib ta konkreetsete kontrollide läbiviimiseks sõlmida lepinguid
ekspertidega. Samuti võivad pädevad asutused kasutada ekspertide abi, kui see
on vajalik kontrolli nõuetekohaseks teostamiseks. Sellisel juhul peavad nii
pädevad asutused kui ka eksperdid täitma käesoleva lõike nõudeid. Eksperdid
peavad olema sõltumatud kutseühingutest ja -organitest.
5.           Kontrollid hõlmavad:
a)      audiitorühingu või vannutatud audiitori
sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi ülesehituse hindamist;
b)      avaliku huvi üksuste menetluste
asjakohast vastavustestimist ja audititoimikute ülevaatust, et kontrollida
sisemise kvaliteedikontrollisüsteemi tulemuslikkust;
c)      lähtuvalt käesoleva lõike punktide a ja b
kohase kontrolli tulemustest, vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt
kooskõlas artikliga 27 avaldatud kõige hiljutisema iga-aastase
läbipaistvusaruande sisu hindamist.
Läbi tuleb vaadata vähemalt järgmised vannutatud
audiitori või audiitorühingu sisekontrolli põhimõtted ja menetlused:
a)      see, kas vannutatud audiitor või
audiitorühing järgib kohaldatavaid auditeerimis- ja
kvaliteedikontrollistandardeid ning eetika- ja sõltumatusnõudeid, sealhulgas
direktiivi 2006/43/EÜ IV peatüki ja käesoleva määruse artiklitega 5–10 seotud
nõudeid, ning asjaomase liikmesriigi asjakohaseid õigus- ja haldusnorme;
b)      kasutatavate ressursside maht ja
kvaliteet, sealhulgas direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 13 sätestatud jätkuõppe
nõuete täitmine;
c)      artiklis 9 sätestatud audititasude nõuete
täitmine.
Vastavustestimiseks valitakse välja vähemalt
märkimisväärne osa audititoimikutest, tuginedes kohustusliku auditi
ebaadekvaatse teostamise riski analüüsile.
Samuti vaatavad pädevad asutused perioodiliselt
üle vannutatud audiitorite ja audiitorühingute poolt kohustusliku auditi
teostamisel kasutatavad metoodikad.
Kontrollid peavad olema asjakohased ning
proportsionaalsed arvestades ülevaadatava audiitorühingu või vannutatud
audiitori tegevuse ulatust ja keerukust.
6.           Enne kontrolliaruande
lõplikku vormistamist teavitatakse kontrollitud vannutatud audiitorit või
audiitorühingut soovituste aluseks olevatest kontrolli käigus tuvastatud
asjaoludest ning järeldustest, sealhulgas läbipaistvusaruandega seonduvatest
asjaoludest ja järeldustest, ning arutatakse neid temaga.
Kontrollitud vannutatud audiitor või audiitorühing
võtab pädeva asutuse määratud mõistliku aja jooksul meetmed kontrolli alusel
tehtud soovituste järgimiseks. Audiitorühingu sisemise kvaliteedikontrolli
süsteemi kohta esitatud soovituste puhul ei või see aeg olla pikem kui 12 kuud.

7.           Kontrolli kohta koostatakse
aruanne, mis sisaldab kvaliteeditagamise ülevaatuse peamisi järeldusi.
Artikkel 41
Uurimine
Artikli 35 lõikes 1 osutatud pädevad asutused
kehtestavad tulemusliku uurimissüsteemi, et tuvastada ja kõrvaldada
ebaadekvaatne avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi läbiviimine ning vältida
seda edaspidi.
Kui pädev asutus sõlmib konkreetsete
ülesannete täitmiseks lepingu ekspertidega, tagab pädev asutus, et nende
ekspertide ja uurimise all oleva vannutatud audiitori või audiitorühingu vahel
ei oleks huvide konflikte.
Artikkel 42
Turu jälgimine
1.           Artikli 35 lõikes 1 osutatud
pädevad asutused jälgivad korrapäraselt avaliku huvi üksustele kohustusliku
auditi teenuste osutamise turul toimuvat arengut.
Eelkõige hindavad pädevad asutused järgmist:
a)      suurest kontsentratsioonist tulenevaid
riske, sealhulgas märkimisväärset turuosa omavate audiitorühingute tegevuse
lõpetamist, kohustusliku auditi teenuste pakkumise katkemist nii konkreetsete
sektorite siseselt kui ka sektoriteüleselt, riski edasist kuhjumist turul ning
selle mõju finantssektori üldisele stabiilsusele;
b)      vajadust võtta meetmeid nende riskide
leevendamiseks.
2.           Iga pädev asutus koostab X.
Xks 20XX [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist] ning pärast
seda vähemalt kord kahe aasta jooksul selle kohta aruande ning esitab selle
ESMA-le, EBA-le ja EIOPA-le.
ESMA, EBA ja EIOPA koostavad nende aruannete
põhjal ühisaruande olukorra kohta ELi tasandil. See aruanne esitatakse
komisjonile, Euroopa Keskpangale ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule.
Artikkel 43
Situatsioonplaneerimine
1.           Ilma et see piiraks artikli
52 kohaldamist, nõuavad artikli 35 lõike 1 kohaselt määratud pädevad asutused
iga liikmesriigi vähemalt kuuelt avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi
valdkonna suurimalt audiitorühingult situatsiooniplaani koostamist, milles
käsitletaks võimalikke sündmusi, mis võivad ohustada asjaomase ühingu tegevuse
jätkuvust.
Pädev asutus avalikustab esimeses lõigus
sätestatud ühingute nimekirja ning ajakohastab seda kord aastas. Selleks et
välja arvutada, millised need kuus suurimat audiitorühingut on, kasutab pädev
astus vannutatud audiitorite ja audiitorühingute poolt kooskõlas artikliga 28
esitatud teavet.
2.           Situatsiooniplaanis
määratakse kindlaks meetmed vältimaks katkestusi kohustusliku auditi teenuste
osutamises avaliku huvi üksustele, vastutuse või maine riskist tulenevat
ülekanduvat mõju teistele audiitorühingutele sõltumata sellest, kas need
kuuluvad samasse võrgustikku või mitte, ning ennetada edasist riski
struktuurset kuhjumist turul.
Situatsiooniplaanis esitatakse:
a)      vastutuse tase, mis audiitorühingu
siseselt iga partneri suhtes kehtib;
b)      ulatus, mil määral õiguslik vastutus võib
levida teistele samasse võrgustikku kuuluvatele audiitorühingutele
siseriiklikul, ELi või rahvusvahelisel tasandil.
3.           Ilma et see piiraks kehtivate
siseriiklike maksejõuetuse õigusaktide kohaldamist, võivad pädevad asutused
nõuda konkreetselt, et situatsiooniplaanis määrataks kindlaks meetmed
valmistumaks ette asjaomase ühingu puhul kriisi nõuetekohaseks lahendamiseks.
4.           Asjaomased audiitorühingud
esitavad oma vastavad situatsiooniplaanid pädevatele asutustele pädevate
asutuste määratud aja jooksul. Situatsiooniplaane vajaduse korral
ajakohastatakse.
Pädevad asutused ei kiida situatsiooniplaane
ametlikult heaks ega kinnita neid. Siiski võivad nad esitada situatsiooniplaani
või situatsiooniplaani kavandi kohta arvamuse, kui audiitorühing neilt
eelnevalt nõu küsib.
Artikkel 44
Pädevate asutuste tegevuse läbipaistvus
Pädevate asutuste tegevus peab olema
läbipaistev ning nad avaldavad vähemalt alljärgneva:
a)           iga-aastased tegevusaruanded, milles
käsitletakse käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmist;
b)           iga-aastased tööprogrammid, milles
käsitletakse käesolevas määruses sätestatud ülesandeid;
c)           kord aastas aruanne
kvaliteeditagamise süsteemi üldiste tulemuste kohta. Kõnealune aruanne peab
sisaldama teavet väljastatud soovituste, soovituste järelmeetmete, võetud
järelevalvemeetmete ning rakendatud karistuste kohta. Samuti peab see sisaldama
arvandmeid ja muud olulist tulemuste alast teavet rahaliste vahendite ja
töötajate ning kvaliteeditagamise süsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse kohta;
d)           artikli 40 lõikes 6 osutatud
kontrollide käigus tuvastatud asjaolud ning vastavad järeldused.
III PEATÜKK
PÄDEVATE ASUTUSTE VAHELINE KOOSTÖÖ NING SUHTED
EUROOPA JÄRELEVALVEASUTUSTEGA
Artikkel 45
Koostöökohustus
Kui see on vajalik käesoleva määruse
kohaldamiseks, teevad liikmesriikide pädevad asutused üksteisega koostööd,
sealhulgas juhtudel, kui uurimise all olev käitumine ei kujuta endast ühegi
asjaomases liikmesriigis kehtiva õigusnormi rikkumist.
Artikkel 46
ESMA
1.           Pädevate asutuste vahelist
koostööd korraldatakse ESMA raames.
Selleks moodustab ESMA kooskõlas määruse (EL) nr
1095/2010 artikliga 41 alalise asutusesisese komitee. Kõnealune asutusesisene
komitee moodustatakse nii, et sinna kuuluvad vähemalt käesoleva määruse artikli
35 lõikes 1 osutatud pädevate asutuste esindajad. Kui arutluse all on
vannutatud audiitorite ja audiitorühingute tunnustamise ja registreerimise või
suhetega kolmandate riikidega seonduvad küsimused, mis on olulised avaliku huvi
üksuste kohustusliku auditi seisukohast, kutsutakse kõnealuse asutusesisese
komitee koosolekule ka direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 32 osutatud pädevate
asutuste esindajad.
ESMA teeb määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 54
alusel asutatud Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee raames koostööd EBA ja
EIOPAga.
Vajaduse korral võtab ESMA üle kõik otsusega
2005/909/EÜ loodud audiitorite järelevalveasutuste Euroopa ekspertrühma (EGAOB)
olemasolevad ja pooleliolevad ülesanded.
2.           ESMA annab pädevatele
asutustele nõu käesolevas määruses sätestatud juhtudel. Enne käesoleva määruse
kohase mis tahes lõpliku otsuse tegemist kaaluvad pädevad asutused kõnealuseid
nõuandeid.
3.           Selleks et lihtsustada
käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmist, avaldab ESMA vajaduse
korral kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 16 suunised, milles
käsitletakse järgmist:
a)      ühised standardid artiklis 22 osutatud
aruande sisu ja esituse kohta;
b)      ühised standardid artiklis 23 osutatud
aruande sisu ja esituse kohta;
c)      ühised standardid artiklis 24 osutatud
auditikomitee järelevalvetegevuse kohta;
d)      ühised standardid ja parimad tavad
artiklis 27 osutatud aruande, sealhulgas artiklis 28 osutatud aruande, sisu ja
esituse kohta;
e)      ühised standardid ja parimad tavad
artiklis 33 osutatud järkjärgulise rotatsiooni mehhanismi puhul;
f)       ühised standardid ja parimad tavad
audiitorite tagasikutsumise ja eelkõige selleks mõjuvate põhjuste olemasolu
kohta, nagu on osutatud artiklis 34;
g)      pädevate asutuste poolt käesoleva määruse
alusel rakendamisele kuuluvad täitemeetmed ja -tegevused;
h)      artiklis 40 sätestatud kvaliteeditagamise
ülevaatuste läbiviimise ühised standardid ja parimad tavad, võttes arvesse
eelkõige:
i)        vannutatud audiitorite ja
audiitorühingute tegevuse erinevat ulatust ja mastaapsust ning
tegevuspõhimõtteid;
ii)       võrgustikku kuuluvate vannutatud
audiitorite ja audiitorühingute poolt järgitavate kvaliteedistandardite,
tegevuspõhimõtete ja menetluste ühitamist;
i)       ühised standardid ja parimad tavad
artiklis 41 sätestatud uurimiste läbiviimise puhul;
j)       artiklis 48 sätestatud teabevahetuse
menetlused;
k)      artiklis 49 sätestatud kvaliteeditagamise
ülevaatuste alase koostöö menetlused ja meetodid;
l)       artiklis 51 sätestatud ühisuurimiste ja
-kontrollide menetlused ja meetodid;
m)     artiklis 53 sätestatud kolleegiumide
tegevuse üldtingimused, sealhulgas kolleegiumide koosseisu määramise meetodid,
moderaatorite valimine, kolleegiumide tegevust käsitlevad kirjalikud
kokkulepped ning kolleegiumide vaheline kooskõlastuskord.
Enne esimeses lõigus osutatud suuniste
väljaandmist konsulteerib ESMA EBA ja EIOPAga.
4.           ESMA koostab X. Xks 20XX [neli
aastat pärast käesoleva määruse jõustumist] ning pärast seda vähemalt kord
kahe aasta jooksul käesoleva määruse kohaldamise kohta aruande.
Enne oma aruande avalikustamist konsulteerib ESMA
EBA ja EIOPAga.
Aruandes, mis tuleb koostada X. Xks 20XX [kaks
aastat pärast määruse jõustumist], hindab ESMA auditiuru struktuuri.
Kõnealuse
aruande jaoks analüüsib ESMA mõju, mis vannutatud audiitorite suhtes
kohaldatavatel
liikmesriikide tsiviilvastutuse süsteemidel on audituru struktuurile.
ESMA poolt X. Xks 20XX [neli aastat pärast
määruse jõustumist] koostatavas aruandes analüüsitakse, kas artikli 35
lõikes 1 osutatud pädevatel asutustel on oma ülesannete täitmiseks piisavad
volitused ja asjakohased ressursid.
ESMA poolt X. Xks 20XX [kuus aastat pärast
üleminekuperioodi lõppu] koostavas aruandes käsitletakse järgmisi küsimusi:
a)      muutused auditituru struktuuris;
b)      muutused piiriülese tegevuse mudelites,
sealhulgas tulenevalt direktiiviga xxxx/xx/EL kehtestatud direktiivi 2006/43/EÜ
II peatüki muudatustest;
c)      vahehinnang
auditi kvaliteedi paranemise kohta ning käesoleva määruse mõju kohta neile
väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kes on avaliku huvi üksused.
ESMA poolt X. Xks 20XX [kaksteist aastat pärast
käesoleva määruse jõustumist] koostatavas aruandes hindab ESMA käesoleva
määruse mõju.
5.           Komisjon esitab ESMA
aruannete ja muu asjakohase tõendusmaterjali alusel enne X X 20XX [kolmi
aastat pärast määruse jõustumist] aruande mõju kohta, mis vannutatud
audiitorite suhtes kohaldatavatel vastutust käsitlevatel siseriiklikel
eeskirjadel on auditiuru struktuurile. Kõnealust aruannet arvesse võttes võtab
komisjon meetmed, mida ta peab oma järelduste põhjal asjakohaseks.
Artikkel 47
Päritoluliikmesriigi põhimõte
1.           Liikmesriigid austavad
päritoluliikmesriigi regulatsiooni põhimõtet ning põhimõtet, et järelevalvet
teostab liikmesriik, kus vannutatud audiitor või audiitorühing on tunnustatud
ja kus on auditeeritava üksuse registrijärgne asukoht.
2.           Konsolideeritud
raamatupidamisaruannete kohustusliku auditi puhul ei või konsolideeritud
raamatupidamisaruande kohustuslikku auditit nõudev liikmesriik kehtestada
kohustusliku auditi suhtes täiendavaid nõudeid, mis käsitlevad teises
liikmesriigis asuva tütarettevõtja kohustuslikku auditit teostava vannutatud
audiitori või audiitorühingu registreerimist, kvaliteeditagamise ülevaatust,
auditeerimisstandardeid, kutse-eetikat ja sõltumatust.
3.           Ettevõtja puhul, kelle
väärtpaberitega kaubeldakse reguleeritud turul mõnes muus liikmesriigis kui
see, kus on selle ettevõtja registrijärgne asukoht, ei või liikmesriik, kus
nende väärtpaberitega kaubeldakse, kehtestada kohustusliku auditi suhtes
mingeid täiendavaid nõudeid, mis käsitlevad selle ettevõtja raamatupidamise
aastaaruande või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohustuslikku
auditit teostava vannutatud audiitori või audiitorühingu registreerimist,
kvaliteeditagamise ülevaatust, auditeerimisstandardeid, kutse-eetikat või
sõltumatust.
Artikkel 48
Teabevahetus
1.           Artiklis 35 osutatud pädevad
asutused annavad üksteisele ja asjaomastele Euroopa järelevalveasutustele
põhjendamatu viivituseta teavet, mida on vaja käesolevast määrusest tulenevate
ülesannete täitmiseks.
2.           Kui pädevale asutusele laekub
mõnelt teiselt pädevalt asutuselt või Euroopa järelevalveasutuselt teabepäring,
võtab see pädev asutus ilma põhjendamatute viivitusteta vajalikke meetmeid
soovitud teabe kogumiseks. Kui pädev asutus, kellele päring esitati, ei ole
suuteline nõutud teavet liigse viivitusteta andma, teavitab ta selle põhjustest
päringu esitanud pädevat asutust.
3.           Pädevad asutused võivad
keelduda teabepäringu rahuldamisest mis tahes järgmistel asjaoludel:
a)      teabe edastamine võib mõjutada
ebasoodsalt päringu saanud liikmesriigi suveräänsust, julgeolekut või avalikku
korda või olla vastuolus riigi väärtpaberieeskirjadega;
b)      sama tegevuse ja samade vannutatud
audiitorite või audiitorühingute suhtes on päringu saanud liikmesriigi
ametiasutused juba algatanud kohtumenetluse;
c)      päringu saanud liikmesriigi pädevad
asutused on juba võtnud sama tegevuse ja samade vannutatud audiitorite või
audiitorühingute suhtes vastu lõpliku otsuse.
Ilma et see piiraks kohustusi, mida nad peavad
kohtumenetluse käigus täitma, võivad lõike 1 alusel teavet saavad pädevad
asutused või Euroopa järelevalveasutused kasutada seda teavet ainult käesolevas
direktiivis käsitletud ülesannete täitmiseks ning seoses haldus- või
kohtumenetlustega, mis on konkreetselt seotud kõnealuste ülesannete täitmisega.

4.           Pädevad asutused võivad
edastada avaliku huvi üksuste järelevalve eest vastutavatele pädevatele
asutustele, keskpankadele, Euroopa Keskpankade Süsteemile ja Euroopa Keskpangale
kui rahandusasutustele ning Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule
konfidentsiaalset teavet, mis on mõeldud selleks, et nad saaksid täita oma
ülesandeid. Kõnealuseid asutusi või organeid ei takistata edastamast pädevatele
asutustele teavet, mida pädevad asutused võivad vajada oma käesoleva määruse
kohaste kohustuste täitmiseks.
Artikkel 49
Koostöö seoses kvaliteeditagamise
ülevaatustega
1.           Pädevad asutused võtavad
meetmeid, et tagada kvaliteeditagamise ülevaatuste puhul tulemuslik koostöö
liidu tasandil.
2.           Liikmesriigi pädev asutus
võib paluda teise liikmesriigi pädevalt asutuselt abi selles teises
liikmesriigis märkimisväärselt tegutsevasse võrgustikku kuuluvate vannutatud
audiitorite või audiitorühingute kvaliteeditagamise ülevaatuste puhul.
Sellise taotluse esitav pädev asutus teavitab
sellest ESMAt. Piiriülese uurimise või kontrolli korral võivad pädevad asutused
paluda ESMA-l seda uurimist või kontrolli koordineerida.
3.           Kui pädev asutus saab teise
liikmesriigi pädevalt asutuselt taotluse, milles viimane palub võimaldada tal
osaleda esimeses liikmesriigis märkimisväärselt tegutsevasse võrgustikku
kuuluva vannutatud audiitori või audiitorühingu kvaliteeditagamise ülevaatuses,
võimaldab taotluse saanud pädev asutus taotluse esitanud pädeval asutusel
asjaomases kvaliteeditagamise ülevaatuses osaleda.
Taotluse esitanud pädeval asutusel ei ole õigust
juurdepääsule teabele, mis võib mõjutada ebasoodsalt taotluse saanud
liikmesriigi suveräänsust, julgeolekut või avalikku korda või olla vastuolus
riigi väärtpaberieeskirjadega.
Artikkel 50
Euroopa kvaliteeditunnistus
1.           ESMA juurutab avaliku huvi
üksuste kohustuslikku auditit teostavate audiitorite ja audiitorühingute jaoks
Euroopa kvaliteeditunnistuse.
Euroopa kvaliteeditunnistus peab vastama
järgmistele tingimustele:
a)      Euroopa kvaliteeditunnistuse väljastab
ESMA ning see kehtib kogu ELis;
b)      Euroopa kvaliteeditunnistust võivad
taotleda asjaomastele nõuetele vastavad ELi audiitorid ja audiitorühingud;
c)      ESMA avaldab nõuded, mis on vaja Euroopa
kvaliteeditunnistuse saamiseks täita. Need nõuded põhinevad auditi kvaliteedil
ning direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 30 ja käesoleva määruse artiklis 40
osutatud kvaliteeditagamise süsteemidega seonduvate kogemustega;
d)      ESMA võtab taotlevatelt vannutatud
audiitoritelt ja audiitorühingutelt Euroopa kvaliteeditunnistuse eest tasu
vastavalt käesoleva artikli lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktile. Need
tasud peavad katma täielikult ESMA vajalikud kulud seoses tunnistuse
väljastamisega ning hüvitama kõik kulud, mis pädevatel asutustel võivad tekkida
käesoleva artikli kohase töö teostamisel;
e)      ESMA teeb teatavaks tunnistuse
väljastamise või taotluse tagasilükkamise põhjused;
f)       vannutatud audiitor või audiitorühing
peab tunnistuse esmase väljastamise tingimusi järgima kogu aeg;
g)      ESMA-l on õigus mis tahes vannutatud
audiitorile või audiitorühingule tunnistuse väljastamine uuesti läbi vaadata,
tehes seda pädeva asutuse palvel või omal algatusel. Arvesse võetakse
kvaliteeditagamise ülevaatuste tulemusi;
h)      kui vannutatud audiitor või audiitorühing
ei täida enam Euroopa kvaliteeditunnistuse saamise tingimusi, on ESMA-l õigus
see tühistada;
i)       ESMA peab tunnistuse saanud vannutatud
audiitorite ja audiitorühingute kohta registrit;
j)       Euroopa kvaliteeditunnistus on vabatahtlik
ning selle omamine ei ole tingimus, mis peab olema täidetud, et vannutatud
audiitor või audiitorühing saaks teostada avaliku huvi üksuste kohustuslikku
auditit, saada tunnustatud teises liikmesriigis kooskõlas direktiivi 2006/43/EÜ
artikliga 14 või saada tunnustatud teises liikmesriigis kooskõlas kõnealuse
direktiivi artikliga 3a.
2.           ESMA töötab välja
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, täpsustades menetluse avaliku
huvi üksuste kohustuslikku auditit teostavatele audiitoritele ja audiitorühingutele
väljastatava Euroopa kvaliteeditunnistuse saamiseks. Need tehnilised standardid
peavad olema kooskõlas järgmiste põhimõtetega:
a)      taotlus esitatakse ESMA-le keeles, mis on
heaks kiidetud liikmesriigis, kus asjaomane vannutatud audiitor või audiitorühing
on tunnustatud, või rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles.
Juhul kui Euroopa kvaliteeditunnistust taotleb
audiitorühingute kontsern, võivad kontserni liikmed anda ühele oma liikmetest
volituse esitada kontserni nimel kõik taotlused;
b)      ESMA edastab taotluse koopia nende
liikmesriikide pädevatele asutustele, keda taotlus käsitleb;
c)      taotluse seisukohast asjaomaste
liikmesriikide pädevad asutused vaatavad tunnistuse taotluse koos läbi artiklis
53 osutatud pädevate asutuste kolleegiumis. Läbivaatamine hõlmab seda, kas
taotlus on täielik ning kas see vastab tunnistuse väljastamise tingimustele.
Läbivaatamisel kasutatakse vastava taotleja kohta teostatud kvaliteeditagamise
ülevaatuste raames saadud teavet;
d)      taotluse seisukohast asjaomaste liikmesriikide
pädevad asutused nõustavad ESMAt küsimuses, kas taotlejal on õigus tunnistus
saada või mitte;
e)      ESMA langetab taotluse suhtes otsuse;
f)       ESMA kehtestab täpsed menetluse etapid
ja tähtajad.
Punkti ii kohaldamisel on nendeks liikmesriikideks
vähemalt:
–
kui taotleja on vannutatud audiitor, siis
liikmesriik (liikmesriigid), kus vannutatud audiitor on direktiivi 2006/43/EÜ
artikli 3 kohaselt tunnustatud, ning kui vannutatud audiitor on tunnustatud
nimetatud direktiivi artikli 14 kohaselt, siis liikmesriik (liikmesriigid), kus
ta on selle kohaselt tunnustatud, ja/või liikmesriik (liikmesriigid), kus
vannutatud audiitoril on direktiivi 2006/43/EÜ artikli 14 kohane kohanemisaeg;
–
kui taotleja on audiitorühing, siis liikmesriik
(liikmesriigid), kus audiitorühing on direktiivi 2006/43/EÜ artikli 3 kohaselt
tunnustatud, ning kui audiitorühing on tunnustatud kõnealuse direktiivi artikli
3a kohaselt, siis liikmesriik (liikmesriigid), kus ta on selle kohaselt
tunnustatud, ja/või liikmesriik (liikmesriigid), kus audiitorühingul on
kontrollitavaid ühinguid, tütarettevõtjaid või emaettevõtja.
3.           ESMA esitab komisjonile
lõikes 2 osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu hiljemalt [kolm
aastat pärast käesoleva määruse jõustumist].
Komisjonile antakse volitused võtta vastu lõikes 2
osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr
1095/2010 artikliga 10.
4.           Komisjonile antakse volitused
võtta vastu delegeeritud õigusaktid vastavalt artiklile 68, et määrata kindlaks
lõike 1 punktis d osutatud tasud.
Delegeeritud õigusaktides määratakse eelkõige
kindlaks tasude liigid ja teenused, mille eest tasu küsitakse, tasude summad,
nende maksmise viisi ning viisi, kuidas ESMA hüvitab pädevatele asutustele
nende poolt käesoleva artikli kohase töö käigus tekkinud kulud.
Vannutatud audiitorilt või audiitorühingult võetav
tasu peab katma kõik halduskulud.
Artikkel 51
Koostöö seoses uurimiste ja kohapealsete
kontrollidega
1.           Kui pädev asutus on jõudnud
järeldusele, et teise liikmesriigi territooriumil leiab aset või on leidnud
aset käesoleva määruse sätetega vastuolus olev tegevus, teavitab ta selle teise
liikmesriigi pädevat asutust sellest järeldusest nii täpselt kui võimalik.
Teise liikmesriigi pädev asutus peab võtma asjakohaseid meetmeid. Ta teavitab
asjast teatanud pädevat asutust tulemusest ning sedavõrd, kui see on võimalik,
olulistest vahepealsetest arengutest.
2.           Ühe liikmesriigi pädev asutus
võib taotleda uurimise teostamist teise liikmesriigi pädeva asutuse poolt
viimase territooriumil.
Samuti võib ta taotleda, et mõnel tema töötajatest
lubatakse uurimise käigus olla kõnealuse teise liikmesriigi pädeva asutuse
töötajate tegevuse juures, sealhulgas kohapealse kontrolli juures.
Sellist taotlust esitav pädev asutus teavitab
esimeses ja teises lõigus osutatud mis tahes taotlusest ESMAt.
Uurimine või kontroll on pidevalt selle
liikmesriigi üldkontrolli all, mille territooriumil seda läbi viiakse. Siiski
võivad pädevad asutused piiriülese uurimise või kontrolli korral paluda ESMA-l
seda uurimist või kontrolli koordineerida.
3.           Taotluse saanud pädev asutus
võib keelduda rahuldamast taotlust viia läbi uurimine, nagu on sätestatud lõike
2 esimeses lõigus, või taotlust lubada teise liikmesriigi pädeva asutuse
töötajatel olla oma töötajate tegevuse juures, nagu on sätestatud lõike 2
teises lõigus, järgmistel juhtudel:
a)      kui selline uurimine või kohapealne
kontroll võib kahjustada taotluse saanud liikmesriigi suveräänsust, julgeolekut
või avalikku korda;
b)      kui sama tegevuse ja samade isikute
suhtes on taotluse saanud liikmesriigi asutused juba algatatud kohtumenetluse;
c)      kui taotluse saanud liikmesriigi pädevad
asutused on juba langetanud nende isikute suhtes samade tegevuste eest lõpliku
otsuse.
Artikkel 52
Koostöö seoses situatsioonplaneerimisega
Kui audiitorühing, kelle suhtes kohaldatakse
artikli 43 nõuet, kuulub vähemalt ELi mõõdet omavasse võrgustikku, teevad
pädevad asutused ESMA raames koostööd tagamaks, et erinevates riiklikes nõuetes
võetaks arvesse võrgustiku mõõdet.
Pädevad asutused teevad artikli 43 lõike 4
kohaselt saadud situatsiooniplaanid kättesaadavaks ESMA-le ja teistele
pädevatele asutustele.
ESMA ei kiida situatsiooniplaane ametlikult
heaks ega kinnita neid, kuid võib esitada nende kohta arvamuse.
Artikkel 53
Pädevate asutuste kolleegiumid
1.           Et hõlbustada artiklites 40,
41, 50, 51, 52 ja 61 osutatud ülesannete täitmist teatavate vannutatud
audiitorite, audiitorühingute või nende võrgustike suhtes, võib moodustada
pädevate asutuste kolleegiume.
2.           Konkreetsete vannutatud
audiitorite või audiitorühingute jaoks moodustab pädevate asutuste kolleegiumid
päritoluliikmesriigi pädev asutus.
Kolleegium moodustatakse päritoluliikmesriigi
pädevast asutusest ning teiste liikmesriikide mis tahes pädevatest asutustest,
tingimusel et:
a)      vannutatud audiitor või audiitorühing
osutab kohustusliku auditi teenuseid avaliku huvi üksustele asjaomase
liikmesriigi jurisdiktsioonis või
b)      asjaomase liikmesriigi jurisdiktsioonis
asutatakse filiaal, mis on osa audiitorühingust.
Moderaatori ülesandeid täidab päritoluliikmesriigi
pädev asutus.
3.           Konkreetsete võrgustike jaoks
moodustab pädevate asutuste kolleegiumid ESMA ühe või mitme pädeva asutuse
taotlusel.
Kolleegiumisse kuuluvad nende liikmesriikide
pädevad asutused, kus võrgustik märkimisväärsel määral tegutseb.
4.           15 tööpäeva jooksul pärast
teatava võrgustiku jaoks pädevate asutuste kolleegiumi moodustamist valivad
selle liikmed korraldaja. Kui kokkuleppele ei jõuta, määrab korraldaja ESMA.
Kolleegiumi liikmed vaatavad korraldaja valiku
uuesti läbi vähemalt kord iga viie aasta jooksul tagamaks, et valitud
korraldaja on endiselt kõige sobivam.
5.           Korraldaja juhatab
kolleegiumi koosolekuid, koordineerib kolleegiumi tegevust ning tagab tõhusa
teabevahetuse kolleegiumi liikmete vahel.
6.           Kümne tööpäeva jooksul pärast
tema valimist kehtestab korraldaja kolleegiumi raames kirjaliku
kooskõlastuskorra seoses järgmiste küsimustega:
a)      pädevate asutuste vahel vahetatav teave;
b)      juhtumid, mil pädevad asutused peavad
üksteisega konsulteerima;
c)      juhtumid, mil pädevad asutused võivad
järelevalveülesandeid delegeerida vastavalt artiklile 54.
7.           Kui lõike 6 kohase kirjaliku
kooskõlastuskorra suhtes kokkuleppele ei jõuta, võib mis tahes kolleegiumi
liige pöörduda selle küsimuse lahendamiseks ESMA poole. Korraldaja kaalub
hoolikalt ESMA poolt kirjaliku kooskõlastuskorra kohta esitatud nõuandeid, enne
kui lepitakse kokku selle lõplik tekst. Kirjalik kooskõlastuskord sätestatakse
ühesainsas dokumendis, mis sisaldab ESMA nõuandest märkimisväärse
kõrvalekaldumise korral kõiki selle põhjusi. Korraldaja edastab kirjaliku
kooskõlastuskorra kolleegiumi liikmetele ja ESMA-le.
Artikkel 54
Ülesannete delegeerimine
Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib
delegeerida mis tahes oma ülesande teise liikmesriigi pädevale asutusele, kui
viimane sellega nõustub. Ülesannete delegeerimine ei mõjuta delegeeriva pädeva
asutuse vastutust.
Artikkel 55
Konfidentsiaalsus ja kutsesaladuse hoidmise
kohustus seoses ESMAga
1.           Kutsesaladuse hoidmise
kohustus kehtib kõigi isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud ESMA heaks
või mis tahes muu isiku heaks, kellele ESMA on üleandeid delegeerinud,
sealhulgas ESMA poolt teenustelepingu alusel värvatud ekspertide suhtes.
Kutsesaladusega hõlmatud teavet ei tohi avaldada ühelegi teisele isikule ega
asutusele, välja arvatud juhul, kui see on vajalik kohtumenetluse otstarbel.
2.           Käesoleva artikli lõige 1 ega
artikkel 37 ei takista ESMAt ja pädevaid asutusi vahetamast konfidentsiaalset
teavet. Selliselt vahetatud teabe suhtes kehtib sama kutsesaladuse hoidmise
kohustus, mida peavad järgima isikud, kes töötavad või on töötanud pädevates
asutustes.
3.           Kogu käesoleva määruse alusel
ESMA, pädevate asutuste ning muude asutuste ja organite vahel vahetatud teavet
käsitatakse konfidentsiaalsena, välja arvatud juhul, kui ESMA või pädev asutus
või muu asutus või organ teatab sellise teabe edastamise ajal, et seda teavet
võib avalikustada, või kui selle avalikustamine on nõutav kohtumenetluse
otstarbeks.
Artikkel 56
Isikuandmete kaitse
1.           Liikmesriigid kohaldavad
käesoleva määruse alusel liikmesriikides teostatava isikuandmete töötlemise
suhtes direktiivi 95/46/EÜ nõudeid.
2.           ESMA, EBA ja EIOPA poolt
käesoleva määruse raames teostatava isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse
määrust (EÜ) nr 45/2001.
IV PEATÜKK
KOOSTÖÖ KOLMANDATE RIIKIDE AMETIASUTUSTEGA
NING RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDE JA ORGANITEGA
Artikkel 57
Teabevahetuse kokkulepe
1.           Pädevad asutused ja ESMA
võivad sõlmida koostöölepinguid teabevahetuseks kolmandate riikide pädevate
asutustega ainult juhul, kui avaldatava teabe suhtes kohaldatakse asjaomastes
kolmandates riikides kutsesaladuse hoidmise tagatisi, mis on vähemalt
samaväärsed artiklites 37 ja 55 sätestatutega.
Selline teabevahetus on mõeldud nendele pädevatele
asutustele oma ülesannete täitmiseks.
Juhul kui teabevahetus hõlmab isikuandmete
edastamist kolmandale riigile, peavad liikmesriigid järgima direktiivi 95/46/EÜ
ning ESMA peab järgima määrust (EÜ) nr 45/2001.
2.           Pädevad asutused teevad
kolmandate riikide pädevate asutuste või muude asjaomaste organitega koostööd
seoses audiitorite ja audiitorühingute kvaliteeditagamise ülevaatuste ja
uurimistega. ESMA aitab sellele koostööle kaasa.
ESMA annab oma panuse järelevalvetegevuse
lähendamisse kolmandate riikidega.
3.           Kui koostöö või teabevahetus
on seotud vannutatud audiitorite või audiitorite valduses olevate auditi
töödokumentide või muude dokumentidega, kohaldatakse direktiivi 2006/43/EÜ
artiklit 47.
Artikkel 58
Kolmandatelt riikidelt saadud teabe
avalikustamine
Liikmesriigi pädev asutus või ESMA võib avalikustada
kolmandate riikide pädevatelt asutustelt saadud teavet ainult juhul, kui ta on
saanud selleks teabe edastanud pädevalt asutuselt sõnaselge nõusoleku ning kui
see pädev asutus on teabe avaldanud kindlal eesmärgil, siis juhul, kui see
teave avaldatakse üksnes sel eesmärgil, milleks see pädev asutus oma nõusoleku
andis, või kui avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.
Artikkel 59
Kolmandatele riikidele edastatud teabe
avalikustamine
Liikmesriigi pädev asutus või ESMA nõuab, et
nende poolt kolmanda riigi pädevale asutusele edastatud teavet võib kõnealune
kolmanda riigi pädev asutus avalikustada kolmandatele isikutele või asutustele
ainult teabe edastanud pädeva asutuse eelneval sõnaselgel nõusolekul, kooskõlas
tema siseriikliku õigusega, ning tingimusel, et teave avalikustatakse üksnes
sel eesmärgil, milleks liikmesriigi pädev asutus või ESMA oma nõusoleku on
andnud, või kui avalikustamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.
Artikkel 60
Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonide
ja organitega
ESMA teeb koostööd rahvusvahelisi
auditeerimisstandardeid väljatöötavate rahvusvaheliste organisatsioonide ja
organitega.
V jaotis
Halduskaristused ja -meetmed
Artikkel 61
Halduskaristused ja -meetmed
1.           Liikmesriigid kehtestavad
halduskaristuste ja -meetmete eeskirjad, mida kohaldatakse lisas määratletud
käesoleva määruse sätete rikkumiste korral nende rikkumiste eest vastutavate
isikute suhtes, ning võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et neid
rakendataks. Kehtestatud sanktsioonid ja meetmed peavad olema tulemuslikud,
proportsionaalsed ja hoiatavad.
2.           Hiljemalt [24 kuud pärast
käesoleva määruse jõustumist] teavitavad liikmesriigid lõikes 1
osutatud eeskirjadest komisjoni ja ESMAt. Samuti teavitavad nad komisjoni ja
ESMAt viivitamatult nende eeskirjade mis tahes järgnevast muudatusest.
3.           Käesolev artikkel ja artiklid
62–66 ei piira riiklike kriminaalõiguse sätete kohaldamist.
Artikkel 62
Sanktsioonide kehtestamise volitused
1.           Käesolevat artiklit
kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumiste eest, mis on määratletud
lisas.
2.           Ilma et see piiraks pädevate
asutuste järelevalvevolitusi kooskõlas artikliga 38, on pädeval asutusel lõikes
1 osutatud rikkumise korral õigus rakendada kooskõlas siseriikliku õigusega
vähemalt järgmisi haldusmeetmeid ja -karistusi:
a)      korraldus, millega nõutakse rikkumise
eest vastutavalt isikult vastava käitumise lõpetamist ning sellise käitumise
mittekordumist;
b)      avalik avaldus, milles on märgitud
vastutav isik ja rikkumise olemus ning mis avaldatakse pädevate asutuste
veebisaidil;
c)      vannutatud audiitori, audiitorühingu või
võtmetähtsusega auditeerimispartneri suhtes kohaldatav ajutine avaliku huvi
üksuste kohustusliku auditi läbiviimise keeld ja/või ajutine keeld
allkirjastada auditi aruandeid artikli 22 tähenduses, mis kehtib kogu ELi
ulatuses seni, kuni rikkumine on lõpetatud;
d)      teatamine, et auditi aruanne ei vasta
artikli 22 nõuetele, kuni rikkumine on lõpetatud;
e)      audiitorühingu liikme või avaliku huvi
üksuse haldus- või juhtimisorgani liikme suhtes kohaldatav ajutine keeld, mis
ei luba tal ajutiselt täita oma ülesandeid audiitorühingutes või avaliku huvi
üksustes;
f)       rahaline halduskaristus, mis vastab kuni
kahekordsele kasule, mis on saadud sellisest rikkumisest, või kuni kahekordsele
kahjule, mis on ära hoitud sellise rikkumise tulemusel, kui kõnealune kasu või
kahju on võimalik kindlaks määrata;
g)      füüsilise isiku puhul rahaline
halduskaristus suuruses kuni 5 000 000 eurot või liikmesriikides, kus
euro ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus käesoleva määruse
jõustumise kuupäeva seisuga;
h)      juriidilise isiku puhul rahaline
halduskaristus kuni 10 % tema aastasest kogukäibest eelneval majandusaastal;
juhul kui juriidiline isik on emaettevõtja tütarettevõtja, nagu on määratletud
direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2, on asjaomane aasta kogukäive selline
aasta kogukäive, mis tuleneb põhiemaettevõtja konsolideeritud aastaaruandest
eelmisel majandusaastal.
3.           Liikmesriigid võivad anda
pädevatele asutustele ka muid sanktsioonide kehtestamise volitusi lisaks lõikes
2 osutatule ning sätestada suuremaid rahalisi halduskaristusi kui kõnealuse
lõikega kehtestatud.
Artikkel 63
Sanktsioonide tulemuslik kohaldamine
1.           Halduskaristuse või -meetme
liigi üle otsustamisel võtavad pädevad asutused arvesse kõiki olulisi asjaolusid,
sealhulgas:
a)      rikkumise tõsidus ja kestus;
b)      vastutava isiku vastutuse määr;
c)      vastutava isiku majanduslik tugevus, mida
näitab vastutava ettevõtja puhul tema kogukäive ning vastutava füüsilise isiku
puhul tema aastatulu;
d)      vastutatava isiku poolt saadud kasu või
ärahoitud kahju suurus, kui see on võimalik kindlaks määrata;
e)      vastutava isiku valmidus teha pädeva
asutusega koostööd, ilma et see mõjutaks vajadust tagada selle isiku saadud
kasu või ärahoitud kahju tagastamine;
f)       vastutava isiku eelnevad rikkumised.
Pädevad asutused võivad võtta arvesse ka muid
tegureid, kui sellised tegurid on määratletud siseriikliku õigusega.
2.           EBA, EIOPA ja ESMA avaldavad
ühiselt kooskõlas määruse nr (EL) 1093/2010, määruse nr (EL) 1094/2010 ja
määruse nr (EL) 1095/2010 artikliga 16 pädevatele asutustele adresseeritud
suunised konkreetsetel juhtudel riikliku õigusraamistiku raames kohaldatavate
haldusmeetmete ja -karistuste liikide ning rahaliste halduskaristuste suuruse
kohta.
Artikkel 64
Kohaldatud halduskaristuste ja -meetmete
avaldamine
Kõik käesoleva määruse rikkumise eest
kohaldatud haldusmeetmed ja -karistused avaldatakse ilma põhjendamatute
viivitusteta, sealhulgas vähemalt andmed rikkumise liigi ja olemuse kohta ning
selle eest vastutavate isikute nimed, välja arvatud juhul, kui selline
avaldamine ohustaks tõsiselt finantsturgude stabiilsust. Juhul kui avaldamine
põhjustaks asjaomastele osapooltele ebaproportsionaalset kahju, avaldavad
pädevad asutused kohaldatud meetmed ja sanktsioonid, nimetamata nimesid, kelle
suhtes neid kohaldati.
Pädevad asutused teavitavad kõigist käesoleva
määruse rikkumise eest kehtestatud sanktsioonidest ja meetmetest ESMAt, tehes
seda ilma põhjendamatute viivitusteta.
Sanktsioonide avaldamisel austatakse
põhiõigusi, mis on sätestatud ELi põhiõiguste hartas, eelkõige õigust era- ja
perekonnaelu austamisele ning õigust isikuandmete kaitsele.
Artikkel 65
Edasikaebamine
Liikmesriigid tagavad, et pädeva asutuse poolt
käesoleva määruse alusel tehtud otsuseid saab kaevata edasi.
Artikkel 66
Rikkumistest teatamine
1.           Liikmesriigid kehtestavad
tulemuslikud mehhanismid julgustamaks pädevate asutuste teavitamist käesoleva
määruse rikkumistest.
2.           Lõikes 1 osutatud mehhanismid
peavad hõlmama vähemalt järgmist:
a)      rikkumisteadete vastuvõtmise ja nende
järelkontrolli erimenetlused;
b)      võimalikust või tegelikust rikkumisest
teatanud isikute asjakohane kaitse;
c)      isikuandmete kaitse, mis kehtib nii
võimalikust või tegelikust rikkumisest teatanud isikute kui ka süüdistatavate
isikute suhtes ning mis on kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud
põhimõtetega;
d)      asjakohased menetlused, mis tagavad
süüdistatava isiku õiguse kaitsele ja ärakuulamisele enne, kui tema suhtes
võetakse vastu otsus, ning tema õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus
tema suhtes vastu võetud otsuse või rakendatud meetme puhul.
3.           Audiitorühingud ja avaliku
huvi üksused kehtestavad asjakohased menetlused, mille kohaselt nende töötajad
saavad teatada võimalikest või tegelikest käesoleva määruse rikkumistest
asutusesiseselt selleks määratud kanali kaudu.
Artikkel 67
Teabevahetus ESMAga
1.           Pädevad asutused ja
õigusasutused esitavad ESMA-le kord aastas koondteabe kõigi haldusmeetmete,
sanktsioonide ja trahvide kohta, mida on rakendatud vastavalt artiklitele 61,
62, 63, 64, 65 või 66. ESMA avaldab selle teabe aastaaruandes.
2.           Kui pädev asutus on üldsusele
avalikustanud rakendatud haldusmeetmed, sanktsioonid ja trahvid, teavitab ta
sellest asjaolust samaaegselt ka ESMAt.
VI jaotis
Delegeeritud õigusaktid, aruandlus ning ülemineku- ja
lõppsätted
Artikkel 68
Delegeeritud volituste rakendamine
1.           Komisjonile antud õiguse
suhtes võtta vastu delegeeritud õigusaktide kohaldatakse käesolevas artiklis
sätestatud tingimustel.
2.           Komisjonile antakse määramata
ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev] õigus võtta vastu artikli
10 lõikes 6 ja artikli 50 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktide.
3.           Euroopa Parlament ja nõukogu
võivad artikli 10 lõikes 6 ja artikli 50 lõikes 4 osutatud volituste
delegeerimise mis tahes ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse
otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses
kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud
delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.           Niipea kui komisjon on
delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
5.           Kooskõlas artikli 10 lõikega
6 või artikli 50 lõikega 4 vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult
juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid [kahe
kuu] jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile
ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud
ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid
esitada. Seda ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel [kahe
kuu] võrra pikendada.
Artikkel 69
Aruanne
Komisjon koostab X. Xks 20XX [viis aastat
pärast üleminekuperioodi lõppu] aruande käesoleva määruse rakendamise
kohta. Aruandes võetakse põhjalikult arvesse artikli 46 lõike 4 neljandas
lõigus osutatud ESMA koostatud aruannet.
Artikkel 70
Üleminekusäte
1.           Erandina artiklitest 32 ja 33
kohaldatakse [käesoleva määruse jõustumise kuupäev] kehtivate avaliku huvi
üksustele kohustusliku auditi teenuste osutamise lepingute suhtes järgmisi
nõudeid:
a)      kõik auditilepingud, mis on sõlmitud enne
XX.XX.XXXX [komisjoni ettepaneku vastuvõtmise kuupäev] ja mis on [käesoleva
määruse jõustumise kuupäev] endiselt jõus, on kehtivad kõige kauem kuni
nelja eelarveaasta vältel pärast [käesoleva määruse jõustumise kuupäev];

b)      kõik auditilepingud, mis on sõlmitud
pärast XX.XX.XXXX [komisjoni ettepaneku vastuvõtmise kuupäev], kuid enne
XX.XX.XXXX [käesoleva määruse jõustumise kuupäev] ja mis on endiselt
jõus, on kehtivad kõige kauem kuni viie eelarveaasta vältel pärast XX.XX.XXXX [käesoleva
määruse jõustumise kuupäev];
c)      juhul kui käesoleva lõike punktis a või b
osutatud auditileping lõpeb või lõpetatakse, võib avaliku huvi üksus pikendada
seda lepingut sama vannutatud audiitori või audiitorühinguga üks kord, ilma et
kohaldataks artikli 31 lõike 3 sätteid. Kõnealuse pikendatud lepingu suhtes
kohaldatakse järgmist võimalikku pikimat tähtaega:
i)        1 aasta: kui audiitor on osutanud
auditeeritavale üksusele teenuseid järjest üle 100 aasta;
ii)       2 aastat: kui audiitor on osutanud
auditeeritavale üksusele teenuseid järjest 51–100 aastat;
iv)      3 aastat: kui audiitor on osutanud
auditeeritavale üksusele teenuseid järjest 21–50 aastat;
v)       4 aastat: kui audiitor on osutanud
auditeeritavale üksusele teenuseid järjest 11–20 aastat;
vi)      5 aastat: kui audiitor on osutanud
auditeeritavale üksusele teenuseid järjest vähem kui 10 aastat.
Erandina punktis c sätestatud kriteeriumidest võib
auditileping jääda kehtima kuni pärast [kaks aastat pärast käesoleva määruse
jõustumist] lõppeva esimese eelarveaasta lõpuni.
Erandina punktidest a–c, kui siseriiklike
eeskirjadega on kehtestatud vannutatud audiitori või audiitorühingu ja auditeeritava
üksuse vahelise lepingulise suhte võimalik pikim tähtaeg, mis ei ületa üheksat
aastat, ning nõue, et pärast selle pikima tähtaja lõppu peab auditeeritav üksus
valima teise vannutatud audiitori või audiitorühingu, võib auditileping jääda
kehtima kuni selle pikima kestvustähtaja lõpuni.
2.           Artiklit 33 kohaldatakse
kõigi auditilepingute suhtes, mis on sõlmitud pärast […] [käesoleva määruse
jõustumise kuupäev], kuid enne […] [[kaks aastat pärast käesoleva
määruse jõustumist].
Artikli 32 lõiget 3 kohaldatakse sellise lepingu
suhtes ainult pärast selle lepingu esimese pikendamise kehtivuse lõppemist või
lõpetamist.
Artikkel 71
Siseriiklikud sätted
Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva määruse
tulemusliku kohaldamise tagamiseks vajalikud siseriiklikud õigusnormid.
Artikkel 72
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates [2
aastat pärast jõustumist].
Samas kohaldatakse artikli 32 lõiget 7 siiski
alates […] [määruse jõustumise kuupäev] ning artikli 10 lõiget 5 alates
[…] [kolm aastat pärast määruse jõustumist].
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
LISA
I.          Eeskirjade rikkumine vannutatud
audiitorite, audiitorühingute või võtmetähtsusega auditeerimispartnerite poolt
A. Huvide konfliktide,
organisatsiooniliste või tegevusnõuetega seotud rikkumised
1.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artikli 6 lõiget 1, jättes kehtestamata asjakohased
tegevuspõhimõtted ja menetlused, millega tagatakse lõike 1 punktides a–k
sätestatud töökorralduslike miinimumnõuete järgmine.
2.           Audiitorühingu nimel
kohustuslikku auditit teostav vannutatud audiitor või võtmetähtsusega
auditeerimispartner rikub artikli 8 lõike 1 punkti a, kui ta asub
auditeeritavas üksuses võtmetähtsusega juhtivale ametikohale enne vähemalt kahe
aasta möödumist sellest, kui ta astus tagasi auditit teostava vannutatud
audiitori või võtmetähtsusega auditeerimispartneri kohalt.
3.           Audiitorühingu nimel
kohustuslikku auditit teostav vannutatud audiitor või võtmetähtsusega
auditeerimispartner rikub artikli 8 lõike 1 punkti b, kui ta hakkab
auditeeritavas üksuse auditikomitee või samaväärse organi liikmeks enne
vähemalt kahe aasta möödumist sellest, kui ta astus tagasi auditit teostava
vannutatud audiitori või võtmetähtsusega auditeerimispartneri kohalt.
4.           Audiitorühingu nimel
kohustuslikku auditit teostav vannutatud audiitor või võtmetähtsusega auditeerimispartner
rikub artikli 8 lõike 1 punkti c, kui ta hakkab auditeeritava üksuse
järelevalveorgani liikmeks või tegevjuhtkonda mittekuuluvaks haldusorgani
liikmeks enne vähemalt kahe aasta möödumist sellest, kui ta astus tagasi
auditit teostava vannutatud audiitori või võtmetähtsusega auditeerimispartneri
kohalt.
5.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artikli 9 lõiget 2, kui ta ei taga, et auditeeritavale
üksusele osutatavate auditiga seonduvate finantsteenuste eest saadavad tasud ei
ületa 10 % auditeeritava üksuse poolt kohustusliku auditi eest makstud
tasudest.
6.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artiklit 10, kui ta osutab auditeeritavale üksusele muid
teenuseid kui kohustusliku auditi teenused või auditiga seonduvad
finantsteenused.
B. Kohustusliku auditi teostamisega seotud
rikkumised
7.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artikli 16 lõiget 3, kui ta ei säilita dokumente juhtumite
kohta, kui tema töötajad on rikkunud käesolevas määruses sisalduvaid sätteid,
või ei koosta aastaaruannet nende sätete täitmise tagamiseks võetud meetmete
kohta.
8.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artikli 16 lõiget 4, kui ta ei säilita kliendikonto
dokumente, mis sisaldavad sama lõike punktides a, b ja c osutatud andmeid.
9.           Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artikli 16 lõiget 5, kui ta ei koosta iga teostatud
kohustusliku auditi kohta audititoimikut, mis sisaldab sama lõike punktides a–j
osutatud andmeid.
10.         Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artikli 17 lõike 1 punkti c, kui ta ei teavita artiklis 36
osutatud pädevat asutust juhtumist, millel on või võivad olla tõsised
tagajärjed tema põhikirjajärgse tegevuse ausameelsusele.
11.         Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artikli 17 lõiget 2, kui ta ei teavita avaliku huvi üksuste
üle järelevalvet teostavat pädevat asutust auditeeritava üksuse
raamatupidamisaruannetega seonduvast toime pandud või üritatud pettusest.
12.         Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artiklit 19, kui ta ei taga, et sisemine
kvaliteedikontrolli ülevaatus viiakse läbi kõnealuse artikli lõigetes 2–6
sätestatud nõuete kohaselt.
C. Auditiaruandlusega seotud rikkumised
13.         Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artiklit 22, kui ta ei esita auditiarvamust, mis on
koostatud kõnealuse artikli lõigetes 2, 3, 4, 5 ja 7 sätestatud nõuete
kohaselt.
14.         Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artiklit 23, kui ta ei esita auditeeritava üksuse
auditikomiteele täiendavat aruannet, mis on koostatud kõnealuse artikli
lõigetes 2–5 sätestatud nõuete kohaselt.
15.         Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artiklit 25, kui ta ei teavita kohe avaliku huvi üksuste
üle järelevalvet teostavaid pädevaid asutusi auditeeritava avaliku huvi
üksusega seonduvast asjaolust või otsusest, millest ta on saanud teadlikuks
selle üksuse kohustusliku auditi läbiviimise käigus ning mis võib olla seotud
mõnega artikli 25 esimese lõike punktides a–c mainitud rikkumistest.
D. Avalikustamissätetega seotud rikkumised
16.         Audiitorühing rikub artikli 26
lõike 1 esimest lõiku seoses artikli 26 lõikega 4, kui ta ei avalikusta oma
veebisaidil oma majandusaasta aruannet direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõike 2
tähenduses hiljemalt neli kuud pärast iga majandusaasta lõppu või ei tee seda
kättesaadavaks vähemalt viieks aastaks.
17.         Vannutatud audiitor rikub
artikli 28 lõike 2 teist lõiku seoses artikli 27 lõikega 1, kui ta ei
avalikusta oma veebisaidil oma majandusaasta kasumiaruannet või ei tee seda
kättesaadavaks vähemalt viieks aastaks.
18.         Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artikli 26 lõiget 2, kui ta ei kajasta oma majandusaasta
kasumiaruandes või majandusaasta aruandes tasusid, mis on saadud avaliku huvi
üksuste ja avaliku huvi üksusest emaettevõtjaga kontserni kuuluvate üksuste
majandusaasta aruannete ja konsolideeritud raamatupidamisaruannete kohustusliku
auditi eest, mis on esitatud eraldi tasudest, mis on saadud muude üksuste
majandusaasta aruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohustusliku auditi
eest ning artiklis 10 määratletud auditiga seonduvate finantsteenuste eest.
19.         Võrgustikku kuuluv vannutatud
audiitor või audiitorühing rikub artikli 26 lõiget 3, kui ta ei esita
kasumiaruande või majandusaasta raamatupidamisaruande lisana artikli 26 lõike 3
punktides a–d osutatud teavet, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse erandit
kõnealuse lõike teisest lõigust.
20.         Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artiklit 27, kui ta ei avalda või ei avalda õigeaegselt
läbipaistvusaruannet, mis sisaldab kõnealuse artikli lõikes 2 sätestatud teavet
ning vajaduse korral artiklis 28 sätestatud teavet.
21.         Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artiklit 29, kui ta ei esita kord aastas artikli 35 lõikes
1 osutatud tema pädevale asutusele auditeeritud avaliku huvi üksuste loetelu
nendelt saadud tulude lõikes.
22.         Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artikli 30 lõiget 1, kui ta ei säilita artikli 30 lõikes 1
osutatud dokumente ja teavet.
E. Rikkumised, mis on seotud vannutatud
audiitorite või audiitorühingute ametisse määramisega avaliku huvi üksuste
poolt
23.         Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artikli 33 lõiget 2, kui ta teostab pärast artikli 33
lõikes 1 osutatud kahte järjestikust audiitorteenuse osutamist sama avaliku
huvi üksuse kohustuslikku auditit enne, kui on möödunud vähemalt neljaaastane
vaheperiood.
24.         Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artikli 33 lõiget 6, kui ta ei esita audiitorteenuse
osutamise lõppedes uuele vannutatud audiitorile või audiitorühingule täielikku
üleandmistoimikut.
F. Kvaliteeditagamisega seotud rikkumised
25.         Vannutatud audiitor või
audiitorühing rikub artikli 40 lõiget 6, kui ta ei järgi pädeva asutuse
määratud tähtaja jooksul kontrolli järgselt esitatud soovitusi.
II.        Avaliku huvi üksuste rikkumised
A.        Vannutatud audiitorite või
audiitorühingute ametisse määramisega seotud rikkumised
1.           Ilma et see piiraks artikli
31 lõigete 2, 3 ja 4 kohaldamist, rikub avaliku huvi üksus artikli 31 lõiget 1,
kui ta ei moodusta auditikomiteed ja/või ei nimeta auditikomitee liikmeks
nõutavat arvu sõltumatuid liikmeid ja/või ei nimeta auditikomitee liikmeks
nõutavat arvu liikmeid, kellel on erialane pädevus raamatupidamisarvestuse
ja/või auditeerimise alal.
2.           Avaliku huvi üksus rikub
artikli 32 lõiget 1, kui ta ei määra vannutatud audiitorit (audiitoreid) või
audiitorühingut (-ühinguid) ametisse vastavalt artikli 32 lõigetes 2–6
sätestatud tingimustele.
3.           Avaliku huvi üksus rikub
artiklit 33, kui ta palkab sama vannutatud audiitori või audiitorühingu
kauemaks kui artiklis 33 osutatud periood.
4.           Avaliku huvi üksus rikub
artiklit 34, kui ta kutsub vannutatud audiitori või audiitorühingu tagasi ilma
mõjuvate põhjusteta.
[1]               Skeemide alusel heaks kiidetud toetuse suuri summasid
selgitab asjaolu, et mõni liikmesriik võttis vastu üldised tagatisskeemid, mis
katsid nende pankade kõik võlad. Liikmesriigid tuginesid peamiselt
garantiimeetmetele. Rekapitaliseerimise meetmetena kiideti heaks 546,08
miljardit eurot (4,5 % SKPst), millest liikmesriigid kasutasid 2009. aastal
tegelikult ära ligikaudu 141,5 miljardit eurot. Ajavahemikul 2008. aasta oktoobrist
kuni 2010. aasta oktoobrini kiitis komisjon heaks finantskriisi meetmed
riigiabi valdkonnas 22 liikmesriigis, st kõigis liikmesriikides, välja arvatud
Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Malta ja Rumeenia.
[2]               Euroopa Komisjon, Roheline raamat auditi poliitikavaldkonna
kohta: kriisi õppetunnid, KOM(2010) 561, 13.10.2010.
[3]               http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/conferenc_20110209_en.htm
[4]               http://www.europarl.europa.eu/oeil/FindByProcnum.do?lang=en&procnum=INI/2011/2037
[5]               KOM(2010) 561 (lõplik), ELT C 248, 25.8.2011, lk 92.
[6]               Täpsema teabe saamiseks iga ettepaneku reguleerimisala
kohta vt direktiivi 2006/43/EÜ muutmise ettepaneku seletuskirja punkt 4.3.
[7]               Vajaduse korral kohaldatakse asjakohast üleminekukorda.
[8]               KOM(2010) 716 (lõplik).
[9]               KOM(2009) 501 (lõplik), KOM(2009) 502 (lõplik),
KOM(2009) 503 (lõplik).
[10]             ELT C , , lk .
[11]             Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kuupäev.
[12]             EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1.
[13]             EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7.
[14]             ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.
[15]             ELT L 319, 5.12.2007, lk 1.
[16]             ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.
[17]             ELT L 267, 10.10.2009, lk 7.
[18]             ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.
[19]             ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.
[20]             EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.
[21]             EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1.
[22]             ELT L 157, 9.6.2006, lk 87.
[23]             KOM(2010) 561 (lõplik).
[24]             EÜT L 281, 23.11.1995,
lk 31.
[25]             EÜT L 8, 12.1.2001,
lk 1.
[26]             ELT L 52, 25.2.2005, lk 51.
[27]             ELT L 309, 25.11.2005, lk 15.
[28]             ELT L 120, 7.5.2008, lk 20.
[29]             ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.
[30]             ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.
[31]             ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.
[32]             KOM(2010) 716 (lõplik).
[33]             ELT L 162, 30.4.2004, lk 70.
[34]             ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.
[35]             ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.
[36]             ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.
[37]             ELT L 149, 30.4.2004,
lk 1.