               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.9.2021
            COM(2021) 532 final
            2021/0283(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Århusi konventsiooni osaliste kohtumise seitsmendal istungjärgul nõuetele vastavuse asjades ACCC/C/2008/32 ja ACCC/C/2015/128

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Ettepanek puudutab otsust, millega määratakse kindlaks Århusi konventsiooni osaliste seitsmendal kohtumisel liidu nimel võetav seisukoht seoses Euroopa Liidu poolset konventsioonist tulenevate kohustuste täitmist käsitleva otsuse VII.8f kavandatava vastuvõtmisega

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Århusi konventsioon

               Keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon (edaspidi „Århusi konventsioon“)
                  1
                on mitmepoolne keskkonnaleping, mis sõlmiti ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) egiidi all.

               Euroopa Ühendus kiitis Århusi konventsiooni heaks 17. veebruaril 2005
                  2
                ja selle allkirjastamisel esitati ka deklaratsioon
                  3
               . Lepinguosalised on kõik liikmesriigid. Konventsioonist tulenevad kohustused on rakendatud ELi institutsioonide ja organite suhtes määrusega (EÜ) nr 1367/2006 (edaspidi „Århusi määrus“)
                  4
               .

               2.2.Århusi konventsioon

               Århusi konventsiooni osalised kohtuvad iga nelja aasta järel ja üks alaline päevakorra punktidest puudutab osaliste poolset konventsiooni järgimist. Nõuete järgimist hindab vastavuskomitee, mis loodi kooskõlas konventsiooni artikliga 15. Vastavuskomitee järeldused on lõplikud.

               Komitee järeldused esitatakse nõuete järgimise kontrolli puudutava otsuse I/7 punkti 37 kohaselt kinnitamiseks Århusi konventsiooni osaliste kohtumisel
                  5
               . Kinnitamise korral saavad need Århusi konventsiooni ametliku tõlgenduse staatuse ning on seega konventsiooniosaliste ja organite jaoks siduvad.

               Konventsiooniosaliste kohtumisel tehakse otsused üldiselt konsensuse alusel. Kui kõik konsensuse saavutamise võimalused on ära proovitud, tehakse sisulisi küsimusi käsitlevad otsused kohal olevate ja hääletanud osaliste kolmeneljandikulise häälteenamusega
                  6
               . Kui kohal on kõik osalised, on ELil kokku 46 häälest 27 häält.

               Enne osaliste kohtumist määrab rahvusvaheliste keskkonnaküsimuste töörühm kindlaks ELi seisukohad.

               2.3.Kavandatav Århusi konventsiooniga seonduv õigusakt

               Århusi konventsiooni osaliste kohtumise seitsmendal istungjärgul, mis toimub 18.–20. oktoobril 2021, kavatsetakse vastu võtta otsus VII.8f, mis puudutab Euroopa Liidu poolset konventsiooni järgimist (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

               Kavandatava õigusakti eesmärk on määrata kindlaks, kas EL täidab asjaomaseid nõudeid, eeskätt seoses asjadega ACCC/C/2008/32 ja ACCC/C/2015/128, sätestada nõuetele vastavust tagavad tingimused ja potentsiaalselt korrapärase aruandluse kohustused ning nõuda, et asjaomane osaline võtaks nõuete järgimise tagamiseks viivitamatult vajalikud meetmed.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

                  Komitee esitas 17. märtsil 2017 järeldused vabaühenduse ClientEarth taotlusel algatatud asjas ACCC/C/2008/32 õiguskaitse kättesaadavuse kohta ELi tasandil
                     7
                  . Komitee leidis, et aluslepingu eeskirjad ELi kohtute poole pöördumise kohta, nagu nad neid tõlgendavad, ja Århusi määruse kriteeriumid halduslikule läbivaatamisele juurdepääsu kohta on konventsiooniga vastuolus.

               Eraldiseisva nõuetele vastavuse asja ACCC/C/2015/128
                  8
                puhul, mida puudutavad järeldused esitati 17. märtsil 2021, leidis komitee, et EL rikkus konventsiooni, sest üldsusele ei antud juurdepääsu haldus- või kohtumenetlustele, mis võimaldanuks vaidlustada riigiabi meetmeid puudutavaid Euroopa Komisjoni otsuseid.

               14. oktoobril 2020 võttis komisjon vastusena komitee järeldustele asjas ACCC/C/2008/32 vastu ettepaneku muuta Århusi määrust
                  9
                ja teatise kohtu poole pöördumise võimaluste kohta
                  10
               . Seeläbi reageeriti nõukogu üleskutsele
                  11
               , mille kohaselt peaks komisjon esitama seadusandliku ettepaneku, ja täideti Euroopa rohelise kokkuleppe teatises komisjonile määratud kohustusi.

                  Õigusloomeprotsessi lõpliku tulemusena jõuti 12. juulil 2021 kolmepoolsele poliitilisele kokkuleppele, mis käsitles kõiki vastavuskomitee poolt asjaga ACCC/C/2008/32 seonduvalt tõstatatud küsimusi.

                    Asi ACCC/C/2015/128 puudutab riigiabiga seotud erandeid Århusi määruse alusel, mida eelnevalt mainitud komisjoni seadusandlik ettepanek ei hõlmanud. Komisjon tegi 12. juulil 2021 toimunud kolmepoolsel arutelul kompromissile jõudmiseks avalduse, mis nägi ette läbivaadatud Århusi määruse vastuvõtmise ning asjaomast asja puudutavate järelduste hindamise ja tulemuste avaldamise 2022. aasta lõpuks. Lisaks sedastas komisjon, et kui see on asjakohane, töötatakse 2023. aasta lõpuks välja meetmed asjaomase probleemi käsitlemiseks, lähtudes ELile ja selle liikmesriikidele Århusi konventsioonis sätestatud kohustustest ning võttes arvesse liidu õiguse norme riigiabi kohta.

               Praegune algatus käsitleb neid kahte asja puudutavat nõukogu otsuse eelnõud; sellest tulenevalt saab EL 18.–20. oktoobril 2021 aset leidval osaliste kohtumisel ühtset seisukohta väljendada.

               Asjaga ACCC/C/2008/32 seonduvalt loodab EL, et osaliste kohtumisel nõustutakse sellega, et vastu võetavad ja jõustatavad ELi meetmed tagavad kooskõla Århusi konventsiooniga. Konventsiooniosaliste kohtumisel vastu võetava otsuse eelnõu koostati enne Århusi määrusega seonduva seadusandliku menetluse arutelu ametlikku lõpetamist, mistõttu võib juhtuda, et EL peab nõudma konventsiooniosaliste kohtumisel vastu võetava otsuse eelnõu ajakohastamist, et see kajastaks täies ulatuses seda väga olulist arengut ELis.

               Riigiabi puudutava asja osas aktsepteerib EL otsust, mis tunnistab, kuid ei kinnita järeldusi, ning soovib asjaomast küsimust käsitleda osaliste järgmisel kohtumisel, mis eeldatavalt toimub 2025. aastal, esitades vahepealsel perioodil komisjoni avalduses märgitud tähtaegadeks konventsiooniga seonduvad aruanded.

               Eelnevaid kaalutlusi arvestades peaks EL osaliste kohtumise eelseisval seitsmendal istungjärgul nõustuma asjas ACCC/C/2008/32 tehtud järeldustega, millele kohalduvad selle nõukogu otsuse eelnõu sätted. Lisaks peaks EL tunnistama järeldusi asjas ACCC/C/2015/128, kuid paluma vastavate järelduste kinnitamise edasilükkamist osaliste kohtumise kaheksandale istungjärgule.

               Peale selle on äärmiselt oluline, et konventsioon tunnistaks ELi siseriiklike kohtute keskset osa ELi õiguse alusel tegutsevate üldkohtutena
                  12
                ning ELi toimimise lepingu artikli 267 kohast eelotsuste süsteemi kehtiva vahendina, mis tagab keskkonnaasjades juurdepääsu õigusemõistmisele ja õiguskaitsele. See peaks kajastuma ka konventsiooniosaliste kohtumisel vastu võetavas otsuses.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud selliste otsuste vastuvõtmine, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel õiguslikud tagajärjed. Siia hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  13
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Århusi konventsiooniga seotud organ on loodud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni egiidi all sõlmitud lepingu alusel.

               Akt, mis on kavas osaliste kohtumisel vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas Århusi konventsiooni artikliga 15 ja nõuete järgimise kontrolli puudutava otsuse I/7 punktiga 37
                  14
               .

               Kavandatav õigusakt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seepärast on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnapoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0283 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Århusi konventsiooni osaliste kohtumise seitsmendal istungjärgul nõuetele vastavuse asjades ACCC/C/2008/32 ja ACCC/C/2015/128

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. veebruaril 2005 kiideti nõukogu otsusega 2005/370/EÜ
                  15
                Euroopa Ühenduse nimel heaks keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon (edaspidi „Århusi konventsioon“)
                  16
               .

               (2)Århusi konventsiooni artikli 10 lõike 2 kohaselt võib konventsiooniosaliste kohtumisel võtta vastu konventsiooni nõuetele vastavust puudutavaid otsuseid.

               (3)Århusi konventsiooni seitsmendal istungjärgul, mis toimub 18.–20. oktoobril 2021, on kavas vastu võtta otsus VII.8f, mis puudutab Euroopa Liidu poolset konventsioonist tulenevate kohustuste täitmist, muu hulgas  asjadega ACCC/C/2008/32 ja ACCC/C/2015/128 seonduvaid järeldusi.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks Århusi konventsiooni kohtumisel liidu nimel võetav seisukoht, sest otsus VII.8f Euroopa Liidu poolse konventsioonist tulenevate kohustuste täitmise kohta on liidule siduv.

               (5)Liit rakendas konventsioonist tulenevad kohustused oma institutsioonide ja organite suhtes eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (edaspidi „Århusi määrus“).

               (6)Århusi konventsiooni artikli 15 kohaselt loodi Århusi konventsiooni nõuetele vastavuse komitee (edaspidi „komitee“), kelle pädevuses on uurida konventsiooni nõuete järgimist osaliste poolt. Nõuete järgimise kontrolli puudutava otsuse I/7 punkti 37 alusel tuleb komitee järeldused osaliste kohtumisel kinnitada.

               (7)17. märtsil 2017 edastati liidule järeldused asjas ACCC/C/2008/32 õiguskaitse kättesaadavuse kohta ELi tasandil
                  17
               . Komitee leidis järelduste punktis 123, et „asjaomane osaline ei täida konventsiooni artikli 9 lõigete 3 ja 4 nõudeid seoses õiguskaitse kättesaadavusega kodanikele, sest ei Århusi määruses ega ka Euroopa Liidu Kohtu praktikas ei ole rakendatud ega täidetud nimetatud lõigetest tulenevaid kohustusi“.

               (8)Århusi konventsiooni organitele on tehtud teatavaks deklaratsiooniga, mille EL esitas konventsiooni allkirjastamisel ja mida ta kinnitas konventsiooni heakskiitmise ajal, et „ühenduse institutsioonilises ja õiguslikus kontekstis […] [kohaldavad] ühenduse institutsioonid […] konventsiooni kooskõlas oma praeguste ja tulevaste eeskirjadega, mis käsitlevad dokumentidele juurdepääsu, ja kooskõlas konventsiooniga hõlmatud ühenduse õiguse selle valdkonna teiste asjakohaste eeskirjadega“.

               (9)Århusi määruses sätestatud haldusliku läbivaatamise menetlus täiendab liidu üldist kohtuliku kontrolli süsteemi, mis võimaldab üldsusel nõuda liidu tasandil ELi toimimise lepingu artikli 263 lõike 4 alusel ja kooskõlas artikliga 267 haldusaktide läbivaatamist siseriiklike kohtute kaudu, mis aluslepingute alusel moodustavad lahutamatu osa liidu süsteemist. Selles süsteemis omab kriitilist tähtsust ELi toimimise lepingu artiklis 267 sätestatud siseriiklike kohtute õigus esitada eelotsuse saamiseks taotlus Euroopa Liidu Kohtule. ELi toimimise lepingu artikli 267 kohaselt moodustavad liikmesriikide siseriiklikud kohtud ELi õiguse alusel tegutsevate üldkohtutena lahutamatu osa ELi õiguskaitsesüsteemist
                  18
               .

               (10)Arvestades komitee poolt 14. oktoobril 2020 asjaga ACCC/C/2008/32 seonduvalt tõstatatud küsimusi, tegi komisjon seadusandliku ettepaneku
                  19
                muuta Århusi määrust, millega kaasseadusandjad 12. juulil 2021 toimunud kolmepoolsel arutelul mitteametlikult nõustusid. Muudetud Århusi määrus tagab liidu õiguse kooskõla keskkonnaasjades kohtu poole pöördumist puudutavate Århusi konventsiooni sätetega nii, et see on vastavuses liidu õiguse aluspõhimõtetega ja selles rakendatava kohtuliku kontrolli süsteemiga.

               (11)Komisjon teavitas vastavuskomiteed poliitilise kokkuleppe üksikasjadest 16. juulil 2021, esitas teksti konsolideeritud versiooni komiteele 23. juulil 2021 pärast selle kinnitamist alaliste esindajate komitee poolt ning edastas vastavuskomiteele seadusandliku menetluse lõpliku tulemuse (muu hulgas Euroopa Liidu Teatajas avaldatava teksti) [xx. oktoobril 2021]. Osaliste kohtumisel võetavas otsuses tuleks seepärast mainitud uusi meetmeid toetada ja täheldada, et pärast nende jõustamist tagavad need asjaga ACCC/C/2008/32 seonduvate vastavuskomitee järeldustele reageerimiseks vajalike meetmete võtmise.

               (12)Komitee leidis asjas ACCC/C/2015/128
                  20
               , mida puudutavad järeldused esitati 17. märtsil 2021, et EL rikkus konventsiooni, sest kodanikele ei antud juurdepääsu haldus- või kohtumenetlustele, mis võimaldanuks vaidlustada riigiabi meetmeid puudutavaid Euroopa Komisjoni otsuseid.

               (13)Komisjon andis asjaga ACCC/C/2015/128 seonduvate komitee küsimuste ja järelduste tunnistamiseks ning kompromissile jõudmiseks välja avalduse, mis nägi ette läbivaadatud Århusi määruse vastuvõtmise ning „asjaomast asja puudutavate järelduste mõju analüüsimise ja potentsiaalsete võimaluste hindamise. Komisjon viib vastava hindamise läbi ja avaldab selle tulemused 2022. aasta lõpuks. Kui see on asjakohane, töötab komisjon 2023. aasta lõpuks välja meetmed asjaomase probleemi käsitlemiseks, lähtudes ELile ja selle liikmesriikidele Århusi konventsioonis sätestatud kohustustest ning võttes arvesse liidu õiguse norme riigiabi kohta“.

               (14)Asjadega ACCC/C/2008/32 ja ACCC/C/2015/128 seotud järeldused esitatakse Århusi konventsiooni osaliste kohtumise seitsmendal istungjärgul, mis toimub 2021. aasta oktoobris Šveitsis Genfis, otsuse VII.8f
                  21
                eelnõuna, ning need saavad seega Århusi konventsiooni ametliku tõlgenduse staatuse ja on seega konventsiooniosaliste ja organite jaoks siduvad.

               (15)Asja ACCC/C/2015/128 osas peab liit eelnevalt mainitud avalduse kohaselt analüüsima seda asja puudutavate järelduste mõju ja hindama potentsiaalseid võimalusi, mis on raamistikku ning ELi õiguskorra eripära arvestades kasutatavad. See võimaldab komisjonil koostada ja publitseerida avalduses osutatud hindamise ning, kui see on asjakohane, pakkuda välja meetmed, mis võimaldaksid vastavuskomitee tõstatatud küsimust käsitleda avalduses sedastatud ajaraamides ja riigiabiga seonduvat ELi õiguskorra eripära arvesse võttes. Sellest tulenevalt peaks liit osaliste kohtumisel vastavate järelduste kinnitamise asemel tegema ettepaneku lükata asjaga ACCC/C/2015/128 seonduvate järelduste kinnitamine edasi osaliste kohtumise kaheksandale istungjärgule,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel Århusi konventsiooni osaliste kohtumise seitsmendal istungjärgul võetav seisukoht seoses otsuse VII.8f eelnõuga, mis puudutab liidu poolset Århusi konventsioonist tulenevate kohustuste täitmist seonduvalt asjaga ACCC/C/2008/32, on kiita heaks eelmainitud otsuse eelnõu ja kinnitada järeldused. Liit peab seejuures veenduma selles, et otsus kajastaks alljärgnevaid aspekte:

               –otsus peaks toetama seda, et EL on võtnud kõik vajalikud meetmed, et tagada kooskõla järeldustega ning anda asjaomasele üldsusele õigus pöörduda keskkonnaasjades kohtu poole vastavalt konventsiooni artikli 9 lõigetele 3 ja 4; otsus peaks selgitama ka seda, et pärast läbivaadatud Århusi määruse kõigi sätete jõustumist ei riku EL asjaga ACCC/C/2008/32 seonduvalt enam asjaomaseid nõudeid.

               –Kui otsuse eelnõus peaks korduma vastavuskomitee poolne eelotsusemenetluse mittetunnistamine, tuleks see tagasi lükata. On äärmiselt oluline, et otsus tunnistaks ELi siseriiklike kohtute keskset osa ELi õiguse alusel tegutsevate üldkohtutena ja ELi toimimise lepingu artikli 267 kohast eelotsuste süsteemi kehtiva õiguskaitsevahendina.

               Artikkel 2

               Liidu nimel Århusi konventsiooni osaliste kohtumise seitsmendal istungjärgul võetav seisukoht seoses otsuse VII.8f eelnõuga, mis puudutab liidu poolset Århusi konventsioonist tulenevate kohustuste täitmist seonduvalt asjaga ACCC/C/2015/128, on tunnistada vastavuskomitee küsimusi ja järeldusi. Lisaks peaks otsus kordama 12. juulil 2021 toimunud Århusi määruse läbivaatamist puudutanud viimasel kolmepoolsel arutelul tehtud komisjoni avalduse sõnastust.

               Mainitud avalduses sedastati:

               „Komisjon on jätkuvalt pühendunud selle tagamisele, et EL peab kinni oma rahvusvahelistest kohustustest Århusi konventsiooniga seonduvates küsimustes, ning tunnistab selles kontekstis 17. märtsil 2021 Århusi konventsiooni vastavuskomitee tõstatatud küsimusi ja järeldusi seoses asjaga ACCC/C/2015/128
                  22
               , mis puudutab riigiabi. Järeldustes kutsutakse ELi üles võtma vajalikke seadusandlikke, regulatiivseid ja muid abinõusid, mis tagavad Århusi määruse muutmise või uute ELi õigusaktide vastuvõtmise, et anda üldsusele kooskõlas konventsiooni artikli 9 lõigetega 3 ja 4 selge juurdepääs haldus- või kohtumenetlustele, mis võimaldavad vaidlustada riigiabi meetmeid puudutavaid Euroopa Komisjoni otsuseid, mis on võetud vastu ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel ja mis on vastuolus keskkonnaalase ELi õigusega.

               Komisjon analüüsib praegu järelduste mõju ja hindab potentsiaalseid võimalusi. Komisjon viib vastava hindamise läbi ja avaldab selle tulemused 2022. aasta lõpuks. Kui see on asjakohane, töötab komisjon 2023. aasta lõpuks välja meetmed asjaomase probleemi käsitlemiseks, lähtudes ELile ja selle liikmesriikidele Århusi konventsioonis sätestatud kohustustest ning võttes arvesse liidu õiguse norme riigiabi kohta“.

               Sellest tulenevalt peaks liit võtma kohustuse analüüsida asjaomast asja puudutavate järelduste mõju ja hinnata potentsiaalseid võimalusi, mis on raamistikku ning ELi õiguskorra eripära arvestades kasutatavad. Ta peaks samuti võtma kohustuse viia vastav hindamine läbi ja avaldada selle tulemused 2022. aasta lõpuks. Kui see on asjakohane, peaks liit võtma lisaks kohustuse töötada 2023. aasta lõpuks välja meetmed asjaomase probleemi käsitlemiseks, lähtudes ELile ja selle liikmesriikidele Århusi konventsioonis sätestatud kohustustest ning võttes arvesse liidu õiguse norme riigiabi kohta.

               See võimaldab komisjonil koostada ja publitseerida avalduses osutatud hindamise ning, kui see on asjakohane, pakkuda välja meetmed, mis võimaldaksid vastavuskomitee tõstatatud küsimust käsitleda avalduses sedastatud ajaraamides.

               Sellest tulenevalt peaks liit osaliste kohtumisel vastavate järelduste kinnitamise asemel tegema samuti ettepaneku lükata asjaga ACCC/C/2015/128 seonduvate järelduste kinnitamine edasi osaliste kohtumise kaheksandale istungjärgule.

               Artikkel 3

               Kohapeal toimuva koordineerimise käigus võib kokku leppida muudes väiksemates muudatustes kooskõlas käesolevas otsuses esitatud lähenemisviisiga ning arvestades võimalikke läbirääkimisi otsuse VII.8f eelnõu üle.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Avaldatud UNECE veebisaidil:

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf
                  .

                     (2)

                        Nõukogu otsus 2005/370/EÜ (ELT L 124, 17.5.2005, lk 1).

                     (3)

                        ELi deklaratsioon on avaldatud UNECE veebisaidil rubriigis „Declarations and Reservations“, vt
                  https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en
                  .

                     (4)

                        ELT L 264, 25.9.2006, lk 13.

                     (5)

                        Saadaval järgmisel veebisaidil:
                  g0430994.doc (unece.org)
                  .

                     (6)

                        Otsus I/1 menetluskorra kohta (eelkõige punkt 35 otsuste tegemise kohta), vt
                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/mop1/ece.mp.pp.2.add.2.e.pdf
                  .

                     (7)

                        Järeldused ja soovitused on kirje „ACCC/C/2008/32“ all saadaval järgmistel veebisaitidel:

                  https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2008.32_european-union
                   ja

                     https://unece.org/env/pp/cc/accc.m.2017.3_european-union

                  .

                     (8)

                  https://unece.org/sites/default/files/2021-03/C128_EU_findings_advance%20unedited.pdf

                     (9)

                        COM(2020) 642.

                     (10)

                        COM(2020) 643.

                     (11)

                        Nõukogu 18. juuni 2018. aasta otsus (EL) 2018/881, millega palutakse komisjonil esitada uuring liidu võimaluste kohta käsitleda Århusi konventsiooni vastavuskomitee järeldusi asjas ACCC/C/2008/32 ning kui see on uuringu tulemuste põhjal asjakohane, esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek määruse (EÜ) nr 1367/2006 muutmiseks (ST/9422/2018/INIT, ELT L 155, 19.6.2018, lk 6–7).

                     (12)

                        Arvamus 1/09, Ühtse patendivaidluste lahendamise süsteemi loomine, EU:C:2011:123, punkt 80.

                     (13)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (14)

                        Viide on eelnevalt välja toodud.

                     (15)

                        Nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsus 2005/370/EÜ keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 124, 17.5.2005, lk 1).

                     (16)

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                     (17)

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

                     (18)

                        Kohtu (täiskogu) 8. märtsi 2011. aasta arvamus 1/09 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 11, Ühtse patendivaidluste lahendamise süsteemi loomine, ECLI:EU:C:2011:123, punkt 80.

                     (19)

                        COM(2020) 642.

                     (20)

                  https://unece.org/sites/default/files/2021-03/C128_EU_findings_advance%20unedited.pdf

                     (21)

                  https://unece.org/environment/documents/2021/08/item-7-b-draft-decision-vii8f-concerning-compliance-european-union
                  .

                     (22)

                        Vt
                  https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union
                  , punkt 132.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.10.2021
            COM(2021) 668 final
            2021/0348(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) raames vastu võetava otsuse suhtes, millega muudetakse selle protokolli, milles käsitletakse Vahemere kaitset mandrilava, merepõhja ja selle aluspinnase uuringutest ja kasutamisest lähtuva reostuse eest (edaspidi „avamereprotokoll“), lisasid

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) ja selle protokollide osalisriikide 22. istungil liidu nimel võetav seisukoht seoses selle protokolli, milles käsitletakse Vahemere kaitset mandrilava, merepõhja ja selle aluspinnase uuringutest ja kasutamisest lähtuva reostuse eest (edaspidi „avamereprotokoll“), lisade muutmise otsuse kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Protokoll, milles käsitletakse Vahemere kaitset mandrilava, merepõhja ja selle aluspinnase uuringutest ja kasutamisest lähtuva reostuse eest

               Barcelona konventsioon ja selle seitse protokolli, mis võeti vastu Vahemere tegevuskava osana, moodustavad peamise piirkondliku õiguslikult siduva mitmepoolse keskkonnalepingu Vahemere jaoks.

               Avamereprotokoll on üks Barcelona konventsiooni seitsmest protokollist. Selles käsitletakse kõiki avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside aspekte Vahemerel, samuti hõlmab see meetmeid avameretegevuse kõikides etappides tekkiva reostuse vähendamiseks ja avamerereostuse juhtumitele reageerimiseks, sealhulgas vastutust ja hüvitamist käsitlevaid aspekte.

               Euroopa Liit on avamereprotokolli osaline
                  1
               .

               2.2.Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istung

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istungil kohtuvad ministrid ja kõrgemad ametnikud, kes esindavad kõiki Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriike.

               Avamereprotokolli artikli 31 kohaselt kohaldatakse käesoleva protokolli suhtes Barcelona konventsiooni sätteid, milles käsitletakse kõiki protokolle.

               Vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 25 on Euroopa Liidul (edaspidi „liit“) tema pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui mitu liidu liikmesriiki on konventsiooni ja selle ühe või mitme protokolli osalisriigid. Liit ei kasuta oma hääleõigust, kui seda teevad liikmesriigid, ja vastupidi.

               Barcelona konventsiooni artikli 22 kohaselt võetakse muudatused vastu kõnealuse protokolli osalisriikide kolmeneljandikulise häälteenamusega.

               2.3.Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide 22. istungi kavandatav akt

               Barcelona konventsiooni ja selle avamereprotokolli osalisriikidel on kavas 7.–10. detsembrini 2021 toimuval 22. istungil võtta vastu akt (edaspidi „kavandatav akt“) seoses avamereprotokolliga, mis käsitleb kõiki avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesse Vahemerel ning sisaldab meetmeid avameretegevuse kõikides etappides tekkiva reostuse vähendamiseks ja avamere reostusjuhtumitele reageerimiseks.

               Kavandatavate muudatuste eesmärk on muuta avamereprotokolli I, II, III, IV ja VII A lisa, et viia need kooskõlla avameretegevusega seotud märkimisväärse regulatiivse, teadusliku ja tehnilise arenguga, mis on saavutatud nii piirkondlikul kui ka ülemaailmsel tasandil, sealhulgas Vahemere tegevuskava ja Barcelona konventsiooni süsteemi asjakohase arenguga.

               Avamereprotokolli lisa muudatused on liidule siduvad vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 29.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Korduvalt on tunnistatud vajadust kaitsta Vahemere elurikkust ja ökosüsteeme, sealhulgas riikide jurisdiktsiooni alt välja jäävatel merealadel.

               Avamereprotokolli lisade muudatustega ajakohastatakse avamereprotokolli lisasid, et kajastada avameretegevuse märkimisväärset regulatiivset, teaduslikku ja tehnilist arengut, mis on saavutatud nii piirkondlikul kui ka ülemaailmsel tasandil, sealhulgas asjakohast arengut Vahemere tegevuskava ja Barcelona konventsiooni süsteemi raames, pöörates erilist tähelepanu nendele arengusuundadele, mis on seotud ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi rakendamisega ning säästva tarbimise ja tootmisega.

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide 22. istungil on vaja liidu seisukohta kavandatava akti suhtes, kuna sellega muudetakse avamereprotokolli lisasid. Need muudatused on liidule siduvad vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 29. Kuna lisade muudatustega ajakohastatakse Vahemere kaitse nõudeid, muudetakse liidu rahvusvahelisi kohustusi ja eesmärke ning parandatakse keskkonnakaitset, tehakse ettepanek, et liit toetaks kavandatud õigusakti vastuvõtmist.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise avaliku õiguse normide alusel õiguslik toime.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istung on kokkuleppeliselt, st Barcelona konventsiooniga loodud organ.

               Kavandatava aktiga muudetakse Barcelona konventsiooni ühe protokolli, nimelt avamereprotokolli lisasid, ja seetõttu on selle vastuvõtmine õigusliku toimega akt.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta Barcelona konventsiooni ja selle protokollide institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnakaitsega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0348 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) raames vastu võetava otsuse suhtes, millega muudetakse selle protokolli, milles käsitletakse Vahemere kaitset mandrilava, merepõhja ja selle aluspinnase uuringutest ja kasutamisest lähtuva reostuse eest (edaspidi „avamereprotokoll“), lisasid

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsusega 2013/5/EL
                  2
                Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) juurde kuuluva protokolli, milles käsitletakse Vahemere kaitset mandrilava, merepõhja ja selle aluspinnase uuringutest ja kasutamisest lähtuva reostuse eest (edaspidi „avamereprotokoll“) ning see jõustus 29. märtsil 2013.

               (2)Barcelona konventsiooni artikli 18 kohaselt võib Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istungil võtta vastu konventsiooni protokollide muudatusi.

               (3)Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriigid kavatsevad 7.–10. detsembrini 2021 toimuval 22. istungil võtta vastu otsuse, millega muudetakse selle protokolli, milles käsitletakse Vahemere kaitset mandrilava, merepõhja ja selle aluspinnase uuringutest ja kasutamisest lähtuva reostuse eest (edaspidi „avamereprotokoll“), lisasid.

               (4)Kuna otsusega võetakse vastu avamereprotokolli lisade muudatused, mis on liidu jaoks siduvad, on vaja kindlaks määrata Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istungil liidu nimel võetav seisukoht.

               (5)Kuna lisade kavandatavate muudatustega ajakohastatakse Vahemere kaitse nõudeid, mõjutatakse liidu rahvusvahelisi kohustusi ja eesmärke ning parandatakse keskkonnakaitset, tehakse ettepanek, et liit toetaks otsuse vastuvõtmist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide 22. istungil liidu nimel võetav seisukoht on toetada sellise otsuse vastuvõtmist, millega muudetakse selle protokolli, milles käsitletakse Vahemere kaitset mandrilava, merepõhja ja selle aluspinnase uuringutest ja kasutamisest lähtuva reostuse eest (edaspidi „avamereprotokoll“), lisasid.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 4, 9.1.2013, lk 13–14.

                     (2)

                        ELT L 4, 9.1.2013, lk 13–14.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.10.2021
            COM(2021) 666 final
            2021/0346(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) raames vastu võetava otsuse suhtes, millega muudetakse laevadest ning õhusõidukitest pärit jäätmete kaadamisest või merel põletamisest tuleneva Vahemere reostuse vältimise ja likvideerimise protokolli (edaspidi „kaadamist käsitlev protokoll“) lisa

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) ja selle protokollide osalisriikide 22. istungil liidu nimel võetav seisukoht seoses laevadest ning õhusõidukitest pärit jäätmete kaadamisest või merel põletamisest tuleneva Vahemere saaste vältimist ja kõrvaldamist käsitleva protokolli (edaspidi „kaadamist käsitlev protokoll“) lisa muutmise otsuse kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Laevadest ning õhusõidukitest pärit jäätmete kaadamisest või merel põletamisest tuleneva Vahemere saaste vältimist ja kõrvaldamist käsitlev protokoll

               Barcelona konventsioon ja selle seitse protokolli, mis võeti vastu Vahemere tegevuskava osana, moodustavad peamise piirkondliku õiguslikult siduva mitmepoolse keskkonnalepingu Vahemere jaoks.

               Kaadamist käsitlev protokoll on üks Barcelona konventsiooni seitsmest protokollist. Selle eesmärk on võtta kõik asjakohased meetmed, et vältida, vähendada ja kõrvaldada võimalikult suures ulatuses Vahemere saastamist jäätmete või muuga.

               Euroopa Liit on kaadamist käsitleva protokolli osaline
                  1
               .

               2.2.Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istung

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istungil kohtuvad ministrid ja kõrgemad ametnikud, kes esindavad kõiki Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriike.

               Kaadamist käsitleva protokolli artikli 15 kohaselt kohaldatakse käesoleva protokolli suhtes Barcelona konventsiooni sätteid, milles käsitletakse kõiki protokolle.

               Vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 25 on Euroopa Liidul (edaspidi „liit“) oma pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui mitu liidu liikmesriiki on konventsiooni ja selle ühe või mitme protokolli osalisriigid. Liit ei kasuta oma hääleõigust, kui seda teevad liikmesriigid, ja vastupidi.

               2.3.Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide 22. istungi kavandatav akt

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriigid kavatsevad 7.–10. detsembrini 2021 toimuval 22. istungil võtta vastu otsuse, millega muudetakse võimalikult suures ulatuses kaadamist käsitleva protokolli lisa, ja milles käsitletakse Vahemere kaitset jäätmete või muude ainete kaadamisest tuleneva võimaliku reostuse eest (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on muuta kaadamist käsitleva protokolli lisa tegurite osas, mida tuleb arvestada, kui kehtestada kriteeriumeid, mille alusel anda välja lube aine kaadamiseks merre, võttes arvesse protokolli artiklit 6. Nendes muudatustes võetakse arvesse 1972. aasta Londoni konventsiooni ja selle 1996. aasta protokolli sätteid, milles mõlemas käsitleti jäätmete ja muude ainete kaadamist reguleerivaid ülemaailmseid akte, samuti merestrateegia raamdirektiivi, kui see on asjakohane, ning ökosüsteemipõhist lähenemisviisi.

               Kaadamist käsitleva protokolli lisa muudatused on liidule siduvad vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 29.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Korduvalt on tunnistatud vajadust kaitsta Vahemere elurikkust ja ökosüsteeme.

               Kavandatava akti eesmärk on muuta kaadamist käsitleva protokolli lisa nende tegurite osas, mida tuleb arvestada, kui kehtestada kriteeriumeid, mille alusel anda välja lube ainete kaadamiseks merre, võttes arvesse protokolli artiklit 6. Nendes muudatustes võetakse arvesse 1972. aasta Londoni konventsiooni ja selle 1996. aasta protokolli, mida käsitletakse jäätmete ja muude ainete kaadamist reguleerivate üleilmsete vahenditena, samuti võetakse arvesse merestrateegia raamdirektiivi ja selle ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, kui see on asjakohane.

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide 22. istungil on vaja liidu seisukohta kavandatava akti suhtes, kuna sellega muudetakse kaadamist käsitleva protokolli lisa, mis on liidu jaoks siduv vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 29. Kuna lisa muudatustega ajakohastatakse Vahemere kaitse nõudeid, muudetakse liidu rahvusvahelisi kohustusi ja eesmärke ning parandatakse keskkonnakaitset, tehakse ettepanek, et liit toetaks kavandatud õigusakti vastuvõtmist.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise avaliku õiguse normide alusel õiguslik toime.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istung on kokkuleppeliselt, st Barcelona konventsiooniga loodud organ.

               Kavandatava aktiga muudetakse Barcelona konventsiooni ühe protokolli, st kaadamist käsitleva protokolli lisa. Selle vastuvõtmine on seega õigusliku toimega akt.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta Barcelona konventsiooni ja selle protokollide institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnakaitsega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0346 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) raames vastu võetava otsuse suhtes, millega muudetakse laevadest ning õhusõidukitest pärit jäätmete kaadamisest või merel põletamisest tuleneva Vahemere reostuse vältimise ja likvideerimise protokolli (edaspidi „kaadamist käsitlev protokoll“) lisa

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsusega 77/585/EMÜ
                  2
                Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) juurde kuuluva laevadest ning õhusõidukitest pärit jäätmete kaadamisest või merel põletamisest tuleneva Vahemere saaste vältimist ja kõrvaldamist käsitleva protokolli (edaspidi „kaadamist käsitlev protokoll“) ning see jõustus 15. aprillil 1978.

               (2)Barcelona konventsiooni artikli 18 kohaselt võib Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istungil võtta vastu konventsiooni protokollide muudatusi.

               (3)Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriigid kavatsevad 7.–10. detsembrini 2021 toimuval 22. istungil võtta vastu otsuse, millega muudetakse kaadamist käsitleva protokolli lisa tegurite osas, mida tuleb arvestada, kui kehtestada kriteeriumeid, mille alusel anda välja lube ainete kaadamiseks merre, võttes arvesse protokolli artiklit 6.

               (4)Kuna otsusega võetakse vastu kaadamist käsitleva protokolli lisa muudatused, mis on liidu jaoks siduvad, on vaja kindlaks määrata Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istungil liidu nimel võetav seisukoht.

               (5)Kuna lisa kavandatavate muudatustega ajakohastatakse Vahemere kaitse nõudeid, mõjutatakse liidu rahvusvahelisi kohustusi ja eesmärke ning parandatakse keskkonnakaitset, tehakse ettepanek, et liit toetaks otsuse vastuvõtmist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide 22. istungil liidu nimel võetav seisukoht on toetada sellise otsuse vastuvõtmist, millega muudetakse laevadest ning õhusõidukitest pärit jäätmete kaadamisest või merel põletamisest tuleneva Vahemere saaste vältimist ja kõrvaldamist käsitleva protokolli (edaspidi „kaadamist käsitlev protokoll“) lisa.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 240, 19.9.1977, lk 1–2.

                     (2)

                        EÜT L 240, 19.9.1977, lk 1–2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.10.2021
            COM(2021) 667 final
            2021/0347(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) raames vastu võetava otsuse suhtes, millega muudetakse Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva protokolli (edaspidi „maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokolli“) I, II ja IV lisa

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) ja selle protokollide osalisriikide 22. istungil liidu nimel võetav seisukoht seoses Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva protokolli (edaspidi „maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokoll“) I, II ja IV lisa muutmise otsuse kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitlev protokoll

               Barcelona konventsioon ja selle seitse protokolli, mis võeti vastu Vahemere tegevuskava osana, moodustavad peamise piirkondliku õiguslikult siduva mitmepoolse keskkonnalepingu Vahemere jaoks.

               Maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokoll on üks Barcelona konventsiooni seitsmest protokollist. Selle eesmärk on võtta kõik asjakohased meetmed, et vältida, vähendada ja kõrvaldada võimalikult suures ulatuses Vahemere maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saastet, vähendades protokollis loetletud mürgiseid ja püsivaid aineid ning kõrvaldades need järk-järgult. Maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokoll jõustus 1983. aastal.

               Euroopa Liit on maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise (muudetud) protokolli osaline
                  1
               .

               2.2.Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istung

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istungil kohtuvad ministrid ja kõrgemad ametnikud, kes esindavad kõiki Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisi.

               Maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokolli artikli 16 kohaselt kohaldatakse käesoleva protokolli suhtes Barcelona konventsiooni sätteid, milles käsitletakse kõiki protokolle.

               Vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 25 on Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) oma pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui mitu liidu liikmesriiki on konventsiooni ja selle ühe või mitme protokolli osalisriigid. EL ei kasuta oma hääleõigust, kui seda teevad liikmesriigid, ja vastupidi.

               Barcelona konventsiooni artikli 22 lõike 3 kohaselt võetakse protokolli muudatused vastu protokolli osalisriikide kolmeneljandikulise häälteenamusega.

               2.3.Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide 22. istungi kavandatav akt

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriigid kavatsevad 7.–10. detsembrini 2021 toimuval 22. istungil võtta vastu otsuse, millega muudetakse maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokolli I, II ja IV lisa (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on võtta arvesse maismaalt lähtuvate ja maismaal toimuvate tegevustega seotud regulatiivset, teaduslikku ja tehnilist arengut, mis on saavutatud nii ülemaailmsel kui ka piirkondlikul tasandil, sealhulgas Vahemere tegevuskava kohase Barcelona konventsiooni süsteemi asjakohast arengut, pöörates erilist tähelepanu nendele arengusuundadele, mis on seotud ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi rakendamisega Vahemere hea keskkonnaseisundi saavutamiseks.

               Maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokolli lisade muudatused on liidule siduvad vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 29.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Korduvalt on tunnistatud vajadust kaitsta Vahemere elurikkust ja ökosüsteeme, sealhulgas riikide jurisdiktsiooni alt välja jäävatel merealadel.

               Maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokolli I, II ja IV lisa muudatuste eesmärk on võtta arvesse nii ülemaailmsel kui ka piirkondlikul tasandil saavutatud regulatiivset, teaduslikku ja tehnilist arengut, mis on seotud maismaalt lähtuvate ja maismaal toimuvate tegevustega. Eelkõige on kavandatavad muudatused seotud nende sektorite ajakohastamisega, mille kohta tuleb koostada protokolli I lisa kohased tegevuskavad ja meetmed; nende ainekategooriate ajakohastamisega, mis on esitatud protokolli I lisas; mitme uue elemendi tugevdamisega (nt müra ja kunstlik valgus), mida tuleb protokolli II lisa kohase loamenetluse käigus arvesse võtta. IV lisa muudatused käsitlevad säästva tarbimise ja tootmise vahendite rakendamist, eelkõige ringmajanduse lähenemisviise tootmisprotsessides.

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide 22. istungil on vaja liidu seisukohta kavandatava akti suhtes, kuna sellega muudetakse maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokolli lisasid, mis on liidu jaoks siduvad vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 29. Kuna lisade muudatustega ajakohastatakse Vahemere kaitse nõudeid, muudetakse liidu rahvusvahelisi kohustusi ja eesmärke ning parandatakse keskkonnakaitset, tehakse ettepanek, et liit toetaks kavandatud õigusakti vastuvõtmist.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise avaliku õiguse normide alusel õiguslik toime.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istung on kokkuleppeliselt, st Barcelona konventsiooniga loodud organ.

               Kavandatava aktiga muudetakse Barcelona konventsiooni ühe protokolli, st maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokolli lisa. Selle vastuvõtmine on seega õigusliku toimega akt.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta Barcelona konventsiooni ja selle protokollide institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnakaitsega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0347 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) raames vastu võetava otsuse suhtes, millega muudetakse Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva protokolli (edaspidi „maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokolli“) I, II ja IV lisa

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsusega 1999/801/EÜ
                  2
                Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) juurde kuuluva Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva protokolli (edaspidi „maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokoll“), ning see jõustus 11. mail 2008.

               (2)Barcelona konventsiooni artikli 18 kohaselt võib Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istungil võtta vastu konventsiooni protokollide muudatusi.

               (3)Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriigid kavatsevad 7.–10. detsembrini 2021 toimuval 22. istungil võtta vastu otsuse, millega muudetakse Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva protokolli (edaspidi „maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokoll“) I, II ja IV lisa, et võtta arvesse maismaalt lähtuvate ja maismaal toimuvate tegevustega seotud regulatiivset, teaduslikku ja tehnilist arengut, mis on saavutatud nii ülemaailmsel kui ka piirkondlikul tasandil.

               (4)Kuna otsusega võetakse vastu maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokolli I, II ja IV lisa muudatused, mis on liidu jaoks siduvad, on vaja kindlaks määrata Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istungil liidu nimel võetav seisukoht.

               (5)Kuna I, II ja IV lisa kavandatavate muudatustega ajakohastatakse Vahemere kaitse nõudeid, mõjutatakse liidu rahvusvahelisi kohustusi ja eesmärke ning parandatakse keskkonnakaitset, tehakse ettepanek, et liit toetaks otsuse vastuvõtmist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide 22. istungil liidu nimel võetav seisukoht on toetada sellise otsuse vastuvõtmist, millega muudetakse Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva protokolli (edaspidi „maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokoll“) I, II ja IV lisa.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 322, 14.12.1999, lk 18–31.

                     (2)

                        EÜT L 322, 14.12.1999, lk 18–31.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.10.2021
            COM(2021) 669 final
            2021/0349(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) raames vastu võetava otsuse suhtes, millega määratakse Vahemeri tervikuna vääveloksiidi heite kontrollimise piirkonnaks (MED SOx ECA) vastavalt rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (edaspidi „MARPOLi konventsioon“) VI lisale

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) ja selle protokollide osalisriikide 22. istungil võetav seisukoht seoses otsusega esitada 2022. aastal Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (edaspidi „IMO“) merekeskkonna kaitse komitee seitsmekümne kaheksandale (78.) istungjärgule (edaspidi „MEPC 78“) ettepanek määrata Vahemeri tervikuna vääveloksiidi heite kontrollimise piirkonnaks (Med SOx ECA), samuti seotud kohustuste jõustumise kuupäev.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsioon

               Barcelona konventsioon ja selle seitse protokolli, mis võeti vastu Vahemere tegevuskava osana, moodustavad peamise piirkondliku õiguslikult siduva mitmepoolse keskkonnalepingu Vahemere jaoks.

               Barcelona konventsiooni eesmärk on vältida, vähendada, tõkestada ja kõrvaldada saastet ning tõhustada inimeste tervise ja merekeskkonna kaitset Vahemere piirkonnas, et aidata kaasa selle kestlikule arengule.

               Euroopa Liit on Barcelona (muudetud) konventsiooni osaline
                  1
               .

               2.2.Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istung

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istungil kohtuvad ministrid ja kõrgemad ametnikud, kes esindavad kõiki Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriike. Osalisriigid kohtuvad 7.–10. detsembrini 2021 Türgis Antalyas.

               Vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 25 on Euroopa Liidul oma pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui mitu liidu liikmesriiki on konventsiooni ja selle ühe või mitme protokolli osalisriigid. Liit ei kasuta oma hääleõigust, kui seda teevad liikmesriigid, ja vastupidi.

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istungi kodukorra artikli 43 kohaselt võetakse sisulised otsused, soovitused ja resolutsioonid vastu kohalolevate ja hääletavate konventsiooni osalisriikide kahekolmandikulise häälteenamusega, kui konventsioonis, protokollides või finantsvolitustes ei ole sätestatud teisiti.

               2.3.Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide 22. istungi kavandatav akt

               Barcelona konventsiooni artikli 6 kohaselt võtavad konventsiooni osalisriigid kooskõlas rahvusvahelise õigusega kõik meetmed, et vältida, vähendada, tõkestada ja võimalikult suures ulatuses kõrvaldada Vahemere piirkonna reostust, mida põhjustavad laevajäätmed, ning tagada selles piirkonnas seda tüüpi reostuse kontrolli käsitlevate eeskirjade tõhus rakendamine, mida tunnustatakse üldiselt rahvusvahelisel tasandil.

               Barcelona konventsiooni artikli 18 lõike 1 punkti vii kohaselt võib konventsiooni osalisriikide istungil arutada ja võtta meetmeid, mis võivad olla vajalikud konventsiooni ja protokollide eesmärkide saavutamiseks.

               Vääveloksiidi heite kontrollimise piirkonna loomine täidaks eespool nimetatud eesmärgid, kehtestades erinõuded laevade õhusaasteainete heite vähendamiseks Vahemerel.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Korduvalt on tunnistatud vajadust kaitsta Vahemere elurikkust ja ökosüsteeme, sealhulgas riikide jurisdiktsiooni alt välja jäävatel merealadel.

               Laevade õhusaasteainete heitel on märkimisväärne kahjulik mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Üks võimalus laevadelt pärinevate heidetega seotud probleemide lahendamiseks on määrata kooskõlas rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (edaspidi „MARPOLi konventsioon“) VI lisaga Vahemeri vääveloksiidi heite kontrollimise piirkonnaks (Med SOx ECA ), kus rakendatakse erinõudeid laevadelt pärinevate heidete vähendamiseks.

               Liidu seisukoht on vajalik kavandatava ettepaneku õiguslikult siduva mõju tõttu. Kuna ettepanek on kooskõlas liidu eesmärgiga vähendada saastet ja parandada keskkonnakaitset, tehakse ettepanek, et liit toetaks kavandatava õigusakti vastuvõtmist.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istung on kokkuleppeliselt, st Barcelona konventsiooniga loodud organ.

               Kavandatava aktiga esitatakse IMO merekeskkonna kaitse komitee 78. istungjärgule ettepanek määrata 2022. aastal Vahemeri vääveloksiidi heite kontrollimise piirkonnaks (Med SOx ECA). Selle vastuvõtmine on seega õigusliku toimega akt.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta Barcelona konventsiooni ega selle protokollide institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnakaitsega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0349 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) raames vastu võetava otsuse suhtes, millega määratakse Vahemeri tervikuna vääveloksiidi heite kontrollimise piirkonnaks (MED SOx ECA) vastavalt rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (edaspidi „MARPOLi konventsioon“) VI lisale

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse muudetud konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) nõukogu otsusega 1999/802/EÜ
                  3
                ja see jõustus 9. juulil 2004.

               (2)Barcelona konventsiooni artikli 18 lõike 1 punkti vii kohaselt võib konventsiooni osalisriikide istungil arutada ja võtta meetmeid, mis võivad olla vajalikud konventsiooni ja protokollide eesmärkide saavutamiseks. Osalisriikide istungi kodukorra artikli 43 kohaselt võetakse sisulised otsused vastu kohalolevate ja hääletavate konventsiooni osalisriikide kahe kolmandiku häälteenamusega, kui konventsioonis, protokollides või finantsvolitustes ei ole sätestatud teisiti.

               (3)Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriigid kavatsevad 7.–10. detsembrini 2021 toimuval 22. istungil võtta vastu otsuse, millega esitatakse 2022. aastal ettepanek Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (edaspidi „IMO“) merekeskkonna kaitse komitee seitsmekümne kaheksandale (78.) istungjärgule (edaspidi „MEPC 78“). Käesolev ettepanek on määrata Vahemeri tervikuna vääveloksiidi heite kontrollimise piirkonnaks (Med SOx ECA ) ja selles täpsustatakse selle jõustumise kuupäev.

               (4)Kuna kavandatava otsusega esitatakse IMO merekeskkonna kaitse komitee 78. istungjärgule organisatsiooni nimel, mille osaline liit on, ettepanek määrata Vahemeri tervikuna vääveloksiidi heite kontrollimise piirkonnaks (MED SOx ECA) ning selle otsuse vastuvõtmine on seega õigusliku toimega akt, on vaja kindlaks määrata Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide istungil liidu nimel võetav seisukoht.

               (5)Kuna kavandatava otsuse eesmärk on ajakohastada Vahemere kaitse nõudeid kooskõlas liidu eesmärgiga vähendada merekeskkonna reostust ja kaitsta inimeste tervist, tehakse ettepanek, et liit toetaks otsuse vastuvõtmist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisriikide 22. istungil liidu nimel võetav seisukoht on toetada sellise otsuse vastuvõtmist, millega esitatakse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (edaspidi „IMO“) merekeskkonna kaitse komitee seitsmekümne kaheksandale (78.) istungjärgule (edaspidi „MEPC 78“) ettepanek määrata Vahemeri tervikuna vääveloksiidi heite kontrollimise piirkonnaks (Med SOx ECA) ja selle jõustumise kuupäev.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 322, 14.12.1999, lk 32–43.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        EÜT L 322, 14.12.1999, lk 32–43.