				|

		52013PC0263

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist rakendusmäärust (EL) nr 990/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks /* COM/2013/0263 final - 2013/0138 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
 Ettepaneku taust
   || Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vahepealse läbivaatamise uurimises. ||
   || Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.
   || Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu kehtestas määrusega (EMÜ) nr 2474/93[1] Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes 30,6 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Pärast algmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist laiendati kõnealust tollimaksu nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97[2] teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste varuosade impordile. Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1524/2000[3] eespool nimetatud meetmed säilitada. Pärast vahepealset läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1095/2005[4] suurendada kehtivat dumpinguvastast tollimaksu 48,5 %ni. Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 otsustas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 990/2011[5] eespool nimetatud meetmed säilitada.
   || Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata.
 Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine
   || Konsulteerimine huvitatud isikutega
   || Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.
   || Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
   || Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
   || Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.
 Ettepaneku õiguslik külg
   || Kavandatud meetmete kokkuvõte 9. märtsil 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealsest läbivaatamisest. Läbivaatamine algatati ex officio. Läbivaatamise tulemusel leiti, et dumpingu ja kahjuga seotud asjaolud ei ole märkimisväärselt muutunud ja seetõttu on vajalik meetmete kohaldamist jätkata, et dumpingu mõju neutraliseerida. Samuti tehti kindlaks, et dumpinguvastaste meetmete lõpetamise korral jätkub dumpingu kasutamine ja olulise kahju tekitamine liidu tööstusele. Lisaks sellele tehti kindlaks, et meetmete edasine kohaldamine ei ole vastuolus liidu huviga. Kolme koostööd tegeva eksportiva tootja puhul näitas uurimine asjaolude püsivaid muutusi ja seetõttu tuleks nende individuaalseid dumpingumarginaale muuta. Seda arvestades tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, et muuta rakendusmäärust (EÜ) nr 990/2011, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 5. juunil 2013.
   || Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.
   || Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Seetõttu subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata.
   || Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.
   || Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.
   || Nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ning kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata.
   || Õigusakti valik
   || Kavandatav õigusakt: määrus.
   || Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi.
 Mõju eelarvele
   || Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
2013/0138 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009
artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist rakendusmäärust
(EL) nr 990/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit
jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri
2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga
impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[6] (edaspidi „algmäärus”), eriti
selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut pärast konsulteerimist
nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1.           Kehtivad õigusaktid
(1)       Nõukogu kehtestas määrusega
(EMÜ) nr 2474/93[7]
lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 30,6 % ulatuses Hiina Rahvavabariigist
(edaspidi „Hiina RV” või „asjaomane riik”) pärit jalgrataste impordi suhtes
(edaspidi „esialgne uurimine”). Algmääruse
artikli 13 kohase kõrvalehoidmist käsitleva uurimise järel laiendati kõnealust
tollimaksu nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97[8]
Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate jalgrattaosade impordile. Lisaks sellele
otsustati algmääruse artikli 13 lõike 2 kohaselt luua nn maksuvabastuskava. Kava üksikasjad sätestati
komisjoni määrusega (EÜ) nr 88/97[9].
Laiendatud tollimaksust vabastuse saamiseks peavad liidu jalgrattatootjad
täitma algmääruse artikli 13 lõike 2 nõudeid, eelkõige ei tohi nad
kasutada jalgrataste koostel rohkem kui 60 % Hiinast pärit jalgrattaosi või
peab sissetoodud osadele valmistamise ajal lisandunud väärtus moodustama rohkem
kui 25 % tootmiskuludest. Seni on antud enam kui 250 maksuvabastust.
(2)       Pärast algmääruse
artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist otsustas nõukogu
määrusega (EÜ) nr 1524/2000[10]
eespool kirjeldatud meetmed säilitada.
(3)       Pärast algmääruse
artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”) otsustas nõukogu
määrusega (EÜ) nr 1095/2005[11]
suurendada kehtivat dumpinguvastast tollimaksu kuni 48,5 %ni.
(4)       Pärast kõrvalehoidmise
vastaste meetmete läbivaatamist kooskõlas algmääruse artikli 13
lõikega 4 ja artikli 11 lõikega 3 otsustas nõukogu määrusega
(EÜ) nr 171/2008[12]
säilitada Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatava
dumpinguvastase tollimaksu laiendamise Hiinast pärit teatud jalgrattaosade
impordile.
(5)       Pärast algmääruse
artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist otsustas nõukogu
rakendusmäärusega (EL) nr 990/2011[13]
(edaspidi „eelmine uurimine”), et eespool
kirjeldatud meetmed tuleks säilitada.
2.           Algatamine ex officio
(6)       Pärast aegumise läbivaatamise
lõpetamist 2011. aasta oktoobris viitasid komisjoni käsutuses olevad dumpingu
ja kahjuga seotud tõendid sellele, et asjaolud, mille alusel olemaolevaid
meetmeid kohaldati, võivad olla muutunud ja need muutused võivad olla püsiva
iseloomuga.
(7)       Komisjoni käsutuses olevad
esmapilgul usutavad tõendid viitasid asjaolule, et ekspordikvootide süsteem,
mida kohaldati Hiina jalgrattatootjate suhtes ja mis takistas eksportivatele
tootjatele turumajandusliku kohtlemise võimaldamist vahepealse läbivaatamise
ajal, tühistati jaanuaris 2011.
(8)       Lisaks sellele olid toimunud
muutused liidu tootmisharu struktuuris. Eelkõige läksid mitmed liidu tootjad
täistootmistsüklilt üle (osalistele) koostetoimingutele, kasutades imporditud
osi.
(9)       Peale selle lisandus pärast
Euroopa Liidu laienemist 2004. ja 2007. aastal liidu jalgrattatootmisharusse
märkimisväärne arv tootjaid. Lisaks on paljud enne kaht laienemisvooru ELi
tootmisharusse kuulunud tootjad viinud oma tootmise mujale või asutanud uued
tootmisrajatised uutes liikmesriikides. Sellest tulenevalt võib liidu
tootmisharu kulude tase olla muutunud.
(10)     Lõpuks olgu märgitud, et
praegune kahju kõrvaldamise tase on arvutatud terasest toodetud jalgrataste
kohta käivate andmete põhjal, samas kui praegu valmistatakse valdav osa
jalgratastest alumiiniumisulamitest.
(11)     Kõik need muutused tunduvad
olevat püsiva iseloomuga ja seega on põhjendatud vajadus kahju ja dumpingut
käsitlevaid järeldusi uuesti hinnata.
(12)     Pealegi kasvab kiiresti
vabastuskava kasutavate äriühingute arv, samal ajal pole kava kohandatud alates
selle kehtestamisest 1997. aastal. Lisaks on dumpinguvastaste meetmete
kohaldamisest vabastatud osade impordi jälgimissüsteem muutunud väga
keeruliseks ja koormavaks, mis võib seada ohtu selle tulemuslikkuse.
(13)     Komisjon tegi pärast
konsulteerimist nõuandekomiteega kindlaks, et kogutud on piisavalt esmapilgul
usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks kooskõlas algmääruse artikli 11
lõikega 3, ja avaldas Euroopa Liidu Teatajas 9. märtsil 2012
teate (edaspidi „algatamisteade”)[14] Hiina Rahvavabariigist pärit
jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealse
läbivaatamise ex officio algatamise kohta.
3.           Samaaegne meetmetest
kõrvalehoidmist käsitlev uurimine
(14)     Komisjon algatas
25. septembril 2012 komisjoni määrusega (EL) nr 875/2012[15] uurimise seoses võimaliku
kõrvalehoidmisega Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankast ja Tuneesiast saadetud
Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes nõukogu
rakendusmäärusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest,
olenemata sellest, kas jalgrattad on deklareeritud Indoneesiast, Malaisiast,
Sri Lankast ja Tuneesiast pärinevana või mitte, ning millega kehtestatakse
kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue (edaspidi „kõrvalehoidmise
uurimine”).
(15)     2013. aasta mais laiendati
nõukogu määrusega (EL) nr XXX/2013[16] (edaspidi „meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev määrus”)
dumpinguvastaseid meetmeid, mis kehtisid Hiina Rahvavabariigist pärit
jalgrataste impordi suhtes Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankast ja Tuneesiast saadetud
jalgrataste impordile, olenemata sellest, kas päritoluriigina on deklareeritud
Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka ja Tuneesia või mitte, sest leiti, et kõnealuse
impordi puhul püüti meetmetest kõrvale hoida ümberlaadimise või kokkupaneku
abil algmääruse artikli 13 lõigete 1 ja 2 tähenduses.
4.           Samaaegne subsiidiumivastane
uurimine
(16)     Komisjon avaldas 27. aprillil
2012 Euroopa Liidu Teatajas[17]
teate subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta seoses Hiina
Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordiga liitu (edaspidi
„subsiidiumivastane uurimine”).
(17)     2012. aasta novembris avaldas
komisjon Euroopa Liidu Teatajas[18]
teate selle kohta, et meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise tulemusi on
lubatud kasutada põhjendustes 14 ja 15 osutatud subsiidiumivastases
uurimises.
(18)     Mais 2013 lõpetas komisjon
määrusega (EL) nr xxx/2013
subsiidiumivastase uurimise meetmeid kehtestamata[19].
5.           Uurimisega seotud isikud
(19)     Komisjon teatas uurimise
algatamisest ametlikult teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele liidu
tootjate ühendustele, teadaolevatele Hiina Rahvavabariigi eksportivatele
tootjatele ja ühele Hiina tootjate ühendusele, asjaomase riigi esindajatele,
teadaolevatele importijatele ja importijate ühendustele, teadaolevatele liidu
jalgrattaosade tootjatele ja nende ühendustele ning teadaolevale kasutajate
ühendusele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma
seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(20)     Eksportivate tootjate, liidu
tootjate ja sõltumatute importijate ilmse arvukuse tõttu nähti algatamisteates
ette väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Et komisjon
saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral
valimi moodustada, paluti kõikidel teadaolevatel eksportivatel tootjatel ja
sõltumatutel importijatel anda endast komisjonile teada ning esitada
algatamisteates märgitud põhiandmed oma tegevuse kohta, mis on seotud
vaatlusaluse tootega ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini
2011.
(21)     Kuna asjaomase riigi esindajad
ei andnud endast algatamise ajal teada, võttis komisjon ühendust 70 Hiina
äriühinguga, mis olid komisjoni talitustele teada seoses eelmise uurimisega.
Hilisemas etapis, kui põhjenduses 16 osutatud subsiidiumivastane uurimine oli
algatatud, tegi komisjon kindlaks veel umbes 300 Hiina eksportivat tootjat,
kellega võeti käesoleva vahepealse läbivaatamise raames samuti ühendust.
(22)     Vaatamata komisjoni
jõupingutustele koostöö saavutamiseks andsid endast teada üksnes kaheksa Hiina
eksportivate tootjate kontserni, nendest ainult neli teatas eksportimisest
liitu põhjenduses 37 määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(edaspidi „uurimisperiood”), kusjuures nende impordi osakaal moodustab vähem
kui 4 % Hiina jalgrataste koguimpordist uurimisperioodil.
(23)     Eespool esitatud andmete
alusel otsustati, et valimi moodustamine Hiina eksportivatest tootjatest ei ole
vajalik.
(24)     Nagu on öeldud põhjendustes
63-64 ja 131, kohaldati ühe Hiina eksportiva kontserni, Giant China suhtes
algmääruse artikli 18 lõiget 1. Pärast seda vähenes koostöö Hiina
eksportivate tootjatega veelgi.
(25)     Nagu selgitatakse põhjendustes
32–35, moodustati valim liidu tootjatest.
(26)     Nagu selgitatakse põhjenduses
36, otsustati, et sõltumatute importijate valimi moodustamine ei ole vajalik.
(27)     Komisjon saatis
algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul küsimustikud kõikidele
teadaolevatele asjaga seotud isikutele ja kõikidele teistele isikutele, kes
seda soovisid, täpsemalt valimisse kaasatud liidu tootjatele, koostööd
tegevatele Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele, sõltumatutele
importijatele, kes andsid endast teada, nagu kirjeldatakse põhjenduses 36, ning
liidu teadaolevatele jalgrattaosade tootjatele.
(28)     Vastused küsimustikele ja muu
teave saadi neljalt Hiina eksportivate tootjate kontsernilt ja nende
esindajalt, kaheksalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, ühelt kasutajate
ühenduselt ja kaheksalt liidu tootjate ühenduselt, 53 jalgrattaosade tootjalt
ja ühelt jalgrattaosade tootjate ühenduselt. Mitte ükski sõltumatu importija,
kellega oli ühendust võetud, ei vastanud küsimustikule.
(29)     Komisjon kogus ja kontrollis
kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, sellest tuleneva kahju,
põhjusliku seose ja liidu huvide kindlaksmääramiseks, ja korraldas
kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustesse:
(a)
jalgrataste tootjad liidus
–
Accell Hunland, Ungari,
–
Decathlon RGVS, Portugal,
–
Denver srl, Itaalia,
–
SC Eurosport DHS, Rumeenia,
–
Koninklijke Gazelle, Madalmaad,
–
Maxcom Ltd, Bulgaaria,
–
MIFA, Saksamaa,
–
Sprick Rowery, Poola;
(b)
jalgrattaosade tootjad liidus
–
Chimsport, Rumeenia,
–
Telai Olagnero, Itaalia;
(c)
eksportivad tootjad Hiina Rahvavabariigis
–
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
–
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
–
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)     Võttes arvesse vajadust
määrata kindlaks normaalväärtus Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate
jaoks, kelle puhul turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, tehti
kontrollkäik järgmiste äriühingute valdustesse, et teha võrdlusriigi andmete
põhjal kindlaks normaalväärtus:
–
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V.,
Mexico City, Mehhiko,
–
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mehhiko,
–
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi,
Mehhiko.
(31)     Pärast oluliste faktide ja
kaalutluste avalikustamist (edaspidi „avalikustamine”)
väitsid mõned huvitatud isikud, et märkuste esitamiseks ette nähtud aeg oli
ebapiisav. Sellega seoses märgitakse, et huvitatud isikutele jäeti algmääruse
artikli 20 lõike 5 kohaselt märkuste tegemiseks piisavalt aega. Seetõttu
lükatakse väide tagasi
6.           Liidu tootjate valimi
moodustamine
(32)     Komisjon
teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi.
Valimisse kaasati kaheksa äriühingut rohkem kui 380 liidu tootja seast, kes
olid teada enne uurimise algatamist. Äriühingud valiti eelkõige suurima
tüüpilise tootmis- ja müügimahu alusel, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik
mõistlikult uurida, võttes arvesse geograafilist jaotust. Valim
hõlmas suurimaid tootjariike, mis järjestati tootmismahtude alusel. Iga riigi
puhul kuulusid valimisse kaasatud äriühingud kõige suuremate tüüpiliste koostööd tegevate tootjate hulka. Valim
hõlmas ka kõige suuremate koostööd tegevate kontsernide tootmisüksuseid.
Erilist tähelepanu osutati selle juhtumi puhul võrdse arvu äriühingute
kaasamisele vanadest ja uutest liikmesriikidest.
(33)     Valimisse
kaasatud äriühingud esindasid umbes 25 % liidu hinnangulisest
kogutoodangust ja müügist uurimisperioodi jooksul. Huvitatud isikuid kutsuti
toimikuga tutvuma ja avaldama arvamust selle valiku asjakohasuse kohta
15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamiskuupäevast. Kõikidele
huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja kes esitasid konkreetsed
põhjendused, võimaldati ärakuulamine.
(34)     Teatud
huvitatud isikud esitasid vastuväiteid liidu tootjate valimi kohta. Nad
väitsid, et: i) esialgsesse valimisse kaasati ainult teatud juriidilisi
isikuid, kes kuulusid kontserniga seotud äriühingute hulka, mitte aga kõiki juriidilisi isikuid, kes moodustasid täieliku
majandusüksuse, mis valmistab kõnealust toodet, ja et ii) esialgne valim hõlmas
äriühingut, mis oli hiljuti tegutsenud kahjumiga, samal ajal kui liidu tootjad
teenisid sellel ajavahemikul kasumit. Lisaks muule väideti, et nimetatud kahjum
pole
seostatav vaatlusaluse tootega.
(35)     Need väited lükati tagasi
järgmistel põhjustel: i) suurematesse kontsernidesse
kuuluvad üksused, mis tegutsesid sama kontserni teistest tütarettevõtjatest
sõltumatult, loeti liidu tootmisharu jaoks tüüpilisteks ja seetõttu puudus
vajadus uurida kogu kontserni konsolideeritult; ii) asjaomane huvitatud isik ei põhjendanud oma väidet, mille
kohaselt valimisse kaasatud äriühing, mis väidetavalt töötas kahjumiga, ei ole
tegelikult liidu tootmisharu jaoks tüüpiline. Viimasena olgu märgitud, et kuigi
moodustatud valim peaks olema liidu tootmisharu jaoks tüüpiline, ei pea valitud
äriühingud olema tingimata homogeensed. Seda arvestades lükati selle huvitatud isiku väide
tagasi.
7.           Sõltumatute importijate
valimi moodustamine
(36)     Algatamisteatega
nähti ette ka valimi moodustamine sõltumatutest importijatest. Kõikide
teadaolevate sõltumatute importijatega võeti menetluse algatamise ajal
ühendust. Kuna valimi ettevalmistamise käigus saadi vähe vastuseid, jäeti valim
moodustamata. Kõik sõltumatud importijad, kes andsid endast teada, kutsuti koostööd
tegema ja nad said küsimustiku. Mitte
ükski sõltumatu importija ei vastanud küsimustikule ega teinud toimuva uurimise
ajal koostööd.
8.           Uurimisperiood
(37)     Dumpingu ja kahju uurimine
hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi
„läbivaatamisega seotud uurimisperiood” või „uurimisperiood”). Kahju
hindamiseks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2008
uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE
TOODE
1.           Vaatlusalune toode
(38)     Käesoleva
läbivaatamise käigus uuritav toode on Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrattad
ja muud mootorita ratassõidukid (kaasa arvatud
kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad)
(edaspidi „vaatlusalune
toode”), mis praegu kuuluvad CN-koodide 8712 00 30 ja ex
8712 00 70 alla.
(39)     Jalgrattad liigitati, nagu ka
eelmise uurimise puhul, järgmistesse kategooriatesse:
–
A) ATB (universaalrattad, sealhulgas mägijalgrattad
läbimõõduga 24 või 26 tolli),
–
B) treki-/linna-/hübriid-/VTC-tüüpi ja
matkajalgrattad läbimõõduga 26 või 28 tolli,
–
C) BMX-trikijalgrattad ja lastejalgrattad
läbimõõduga 16 või 20 tolli,
–
D) muud jalgrattad/rattad (välja arvatud
monorattad).
(40)     Kõigil eespool määratletud
jalgratastel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Peale
selle müüakse neid liidu turul sarnaste turustuskanalite kaudu, näiteks
spetsialiseerunud jaemüüjate, spordikaubakettide ja hulgimüüjate kaudu. Kuna
jalgrataste peamine rakendusviis ja kasutus on samasugune, on need üldiselt
vastastikku asendatavad, mistõttu eri kategooriate mudelid konkureerivad
üksteisega. Selle põhjal otsustati, et kõik kategooriad moodustavad ühe toote.
(41)     Üks huvitatud
isik väitis, et eri tüüpi jalgratastel on
oluliselt erinevad omadused ja ettenähtud kasutus ning samuti märkimisväärselt
erinevad hinnad, mistõttu tarbija seisukohalt ei ole need eri tüüpi jalgrattad
vastastikku asendatavad. Lisaks sellele väideti, et teras- ja alumiiniumjalgrattaid ei saa pidada vastastikku
asendatavateks ja et nende hinnad on samuti erinevad.
(42)     Huvitatud isik esitas oma
väite kinnituseks uurimuse viie eri tüüpi toote füüsikaliste ja tehniliste
põhiomaduste ja kasutuse ning vastastikuse asendatavuse kohta. Tuleb märkida,
et uurimus toetus väidetavalt 36 isiku vastustele, kuid ei ole teada, kuidas
need isikud valiti. Peale selle jäi mulje, et uurimus oli ette valmistatud
spetsiaalselt käesoleva uurimise puhuks. Uurimus ei sisalda mingeid
kvantifitseeritavaid andmeid. Olgu märgitud, et uurimuse sisu põhineb ilmselt
pigem klientide ja/või jalgrattatootjate arvamustel kui usaldusväärsetel
tõenditel. Seda arvestades tuleb kõnealuse uurimuse järeldusi pidada
küsitavaks.
(43)     Huvitatud isik ei esitanud oma
nõude toetamiseks rohkem tõendeid.
(44)     Uurimine
kinnitas, et kõikidel jalgrattatüüpidel on, nagu eespool näidatud,
ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Eelkõige leiti, et erineva
tooraine kasutamine ei avalda mõju jalgrataste põhiomadustele. Ehkki terasel ja
alumiiniumil on teatavad erinevad tehnilised omadused, nagu kaal, jäävad
terasest ja alumiiniumist valmistatud jalgrataste põhiomadused samasuguseks.
(45)     Ka selle väite puhul ei
esitanud huvitatud isik konkreetseid tõendeid selle kohta, et terasest tehtud
jalgrataste füüsikalised ja tehnilised põhiomadused erineksid alumiiniumist
valmistatud jalgrataste omadustest.
(46)     Seoses konkreetse rakendamise,
kasutuse ja tarbijate arusaamadega kinnitas käesolev uurimine, et kõikidel
jalgratastel on samad põhilised rakendusviisid ja need täidavad sisuliselt sama
funktsiooni. On õige, et erinevad kategooriad on põhimõtteliselt ette nähtud
erinevate lõppkasutajate vajaduste rahuldamiseks, kuid lõppkasutajad kasutavad
teatud kategooria alla kuuluvat jalgratast pidevalt mitmeks otstarbeks.
(47)     Järelikult puuduvad selged
eraldusjooned, mis põhineksid lõppkasutajate kasutusotstarvetel ja tarbijate
arusaamadel eri kategooriatest.
(48)     Lisaks sellele ei erista liidu
tootjad seoses tootmise, turustamise ja raamatupidamisarvestusega sageli ise
erinevatesse kategooriatesse liigitatud jalgrattaid. Tegelikult kasutavad nad
tihti samasuguseid valmistamisprotsesse kõikide jalgrattakategooriate puhul.
(49)     Lisaks müüakse erineva
kategooria jalgrattaid sarnaste turustuskanalite kaudu, nagu spetsialiseerunud
jaemüüjad, spordikaubaketid ja liidu turul tegutsevad hulgimüüjad.
(50)     Nende andmete põhjal
järeldati, et kõik kategooriad moodustavad ühe ühtse toote.
(51)     Üks huvitatud isik osutas
asjaolule, et käesolev uurimine hõlmab kaht CN-koodi, nagu on sedastatud
põhjenduses 38, samas kui eelmine uurimine, millele osutati
põhjenduses 5, hõlmas kolme CN-koodi, nimelt ex 8712 00 10, 8712 00 30 ja
ex 8712 00 80. Sellega seoses tuleb märkida, et koodide muutmine
tuleneb kombineeritud nomenklatuuri muutmisest määrusega (EL)
nr 1006/2011, mis jõustus 1. jaanuaril 2012[20].
(52)     Sellega seoses taotles üks
huvitatud isik, et kuullaagriteta jalgrattad loetaks kuullaagritega
jalgratastest erinevaks tooteks. Uurimine näitas siiski, et kuullaagritega
jalgratastel on samad tehnilised omadused ja kasutusotstarve kui kuullaagriteta
jalgratastel. Lisaks sellele ei põhjendanud huvitatud isik oma nõuet ühegi
toetava tõendiga ja seda arvestades lükatakse nõue tagasi.
(53)     Veel väitis huvitatud isik, et
Eurostati registreeritud andmete põhjal erinevad vaatlusaluse toote hinnad
märkimisväärselt sõltuvalt sellest, millise CN-koodiga kahest nad hõlmatud on.
Sellega seoses rõhutatakse põhjenduses 157 esitatud selgitust, et erinevatest
kategooriatest koosneva tootevaliku puhul tuleb Eurostati registreeritud
keskmist hinda võtta üksnes hinnasuundumuse näitajana, kuid seda ei saa
kasutada, kui võrreldakse eri riikide ja liidu müügihindu.
(54)     Pärast avalikustamist kordas
üks huvitatud isik veelkord oma väidet, et käesoleva uurimisega hõlmatud
erinevat tüüpi jalgrattad ei ole samasugused tooted ja kinnitas, et ta on
esitanud kindlad tõendid, mis osutavad erinevat tüüpi jalgrataste tooraine,
füüsikaliste omaduste, tehnoloogiliste iseärasuste ja kasutusotstarbe
väidetavale erinevusele.
(55)     Sellega seoses olgu märgitud,
et kindlad tõendid, mille huvitatud isik oma kinnituse kohaselt esitas, oli
tegelikult uurimus, millele komisjon andis hinnangu põhjenduses 42. Pärast
nõuetekohast hindamist jõudis komisjon järeldusele, et uurimustulemuste
tüüpilisus on põhjenduses 42 esitatud põhjustel kaheldav.
(56)     Huvitatud isikud väitsid, et
lastejalgrattad, mida huvitatud isik määratles kui jalgrattaid ratta
läbimõõduga mitte üle 16 tolli, tuleks vaatlusaluse toote määratlusest välja
jätta. Need väited põhinesid eeldusel, et eeskätt kasutamise kestus ja lihtne
ehitus eristasid neid jalgrattaid selgesti teistest praeguse uurimisega
hõlmatud jalgratastest.
(57)     Esitatud väiteid peeti siiski
ebapiisavaks, et jätta jalgarattad ratta läbimõõduga mitte üle 16 tolli välja
vaatlusaluse toote määratlusest, sest väited polnud vajalikul määral
põhjendatud tõenditega, mis oleksid näidanud, et antud uurimise kohaldamisalas
saab tõmmata selge eraldusjoone kuni 16tollise, k.a, rattaläbimõõduga
jalgrataste ja teiste jalgrattatüüpide vahele. Tegelikult leiti vastupidiselt
väidetule, et kuni 16tollise, k.a, rattaläbimõõduga jalgrataste põhilised
füüsikalised ja tehnilised omadused, mis langevad kokku kõnealuse toote
määratlusega (pedaalidega liikumisvahend, millel on rohkem kui üks raami külge
kinnitatud ratas ja mis liigub sellega sõitva inimese või inimeste lihasjõul),
olid palju olulisemad kui muud erinevused (konkreetselt näiteks ratta suurus).
Lisaks selgus, et tootmine, turunduskanalid ja klienditeenindus ei erinenud
põhimõtteliselt samadest toimingutest teiste uurimisaluste jalgrataste puhul.
Leiti, et selge eraldusjoon mitte üle 16-tollise ratta läbimõõduga jalgrataste
ja vaatlusaluse toote vahel puudub, kuid esineb üsna ulatuslik kattumine
vaatlusaluse toote määratluse puhul, nimelt et tegemist on pedaalidega
liikumisvahendiga, millel on rohkem kui üks raami külge kinnitatud ratas ja mis
liigub sellega sõitva inimese või inimeste lihasjõul ning mida kasutatakse
peamiselt transpordi- ja spordivahendina. Sellega seoses ilmnes uurimise
käigus, et üks koostööd tegev Hiina eksportiv tootja eksportis tegelikult liitu
jalgrattaid ratta läbimõõduga 12 tolli, mida ei saanud lugeda
lastejalgratasteks, sest tegemist oli täiskasvanutele mõeldud kokkupandavate
jalgratastega, mille puhul oli tähtsaks omaduseks ladustatavus.
(58)     Seda arvestades lükatakse
tagasi taotlus jätta uurimisest välja jalgrattad, mille ratta läbimõõt ei ületa
16 tolli.
2.           Samasugune toode
(59)     Liidu tootmisharu toodetud ja
liidu turul müüdud jalgratastel, võrdlusriigis toodetud ja võrdlusriigi
siseturul müüdud jalgratastel ning Hiinast liidu turule imporditud jalgratastel
on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja samasugune
kasutusotstarve ning seda arvestades käsitatakse neid samasuguste toodetena
algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
1.           Turumajanduslik kohtlemine
1.1.        Turumajandusliku kohtlemise
hindamine
(60)     Algmääruse artikli 2
lõike 7 punkti b kohaselt määratakse dumpinguvastase uurimise all
olevate Hiina Rahvavabariigist pärit importtoodete normaalväärtus kindlaks
kooskõlas kõnealuse artikli lõigetega 1–6 selliste tootjate jaoks, kelle
suhtes kehtivad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c
sätestatud tingimused. Need tingimused esitatakse selguse huvides
kokkuvõtlikult allpool:
–
majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt
turul toimuvast, ilma märkimisväärse riigipoolse
sekkumiseta, ning kulutused kajastavad turuväärtusi;
–
äriühingutel on üks selge peamiste
raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas
rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel
eesmärkidel;
–
puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule
süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;
–
pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus
ja stabiilsus ning
–
vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside
alusel.
(61)     Käesolevas uurimises taotlesid
kõik eksportijate kontsernid, kes tegid esialgu uurimise raames koostööd,
algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohast turumajanduslikku
kohtlemist ja tagastasid turumajandusliku kohtlemise taotlusvormi ettenähtud
tähtajal.
(62)     Komisjon kogus kõikide
eksportijate kontsernide kohta, kes tegid esialgu uurimise raames koostööd,
kogu vajalikuks peetud teabe ja kontrollis kõnealuste kontsernide valdustes
turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid.
(63)     Ühe kontserni, Giant China
vastust peeti olulisel määral puudulikuks, sest see ei sisaldanud kogu nõutud
teavet kontserni struktuuri kohta, vaatamata komisjoni jõupingutustele seda
kontsernilt hankida.
(64)     Kooskõlas algmääruse artikli 18
lõikega 1 teatati Giant Chinale kättesaadavate faktide eeldatavast
kasutamisest ja kutsuti esitama selgitusi. Kuna Giant China sellest hoolimata
keeldus komisjonile vajalikku teavet esitamast, kohaldati algmääruse
artikli 18 lõiget 1 ja turumajandusliku kohtlemise taotlus lükati
tagasi.
(65)     Lisaks selgus uurimise käigus,
et turumajanduslikku kohtlemist ei saa võimaldada ühelegi Hiina RV äriühingute
kontsernile, sest mitte ükski neist ei täitnud algmääruse artikli 2
lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriume järgmistel põhjustel.
Esimene kriteerium
(66)     Ühelgi koostööd tegeval
eksportijate kontsernil ei õnnestunud tõendada, et nad täidavad esimest
kriteeriumi, sest riik sekkus otsustesse, mis käsitlesid põhitooraineid (teras
ja alumiinium). Koostööd tegevate eksportijate kontsernide kulutused terasele
ja alumiiniumile moodustavad vähemalt 20–25 % vaatlusaluse toote
tootmiskuludest. Paljud äriühingud on täielikult vertikaalselt integreeritud,
mis tähendab, et nad ostavad alumiiniumkange või terast torude tootmiseks, mida
seejärel kasutatakse raamide/kahvlite ja viimaks jalgrataste valmistamiseks.
(67)     Uurimine näitas, et kolm
koostööd tegevat Hiina eksportivate tootjate kontserni hankisid vaatlusaluse
toote valmistamiseks kasutatava terase ja alumiiniumi Hiina siseturult.
(68)     Hinnad põhinevad alumiiniumi
noteeringul riigi kontrolli all oleval Shanghai mitteraudmetallide börsil
(edaspidi „Shanghai börs”). Shanghai börs on
kinnine börs Hiinas registreeritud äriühingute ja Hiina kodanike jaoks ning
seda kontrollib riiklik väärtpaberikomitee. Mitmed börsi toimimist korraldavad
eeskirjad soodustavad Shanghai börsi madalat volatiilsust ja selliste hindade
kujunemist, mis ei kajasta turuväärtusi: näiteks on hinna kõikumisele päeva
lõikes kehtestatud piirang 4 % üle või alla eelmise kauplemispäeva kokkulepitud
arveldushinna, tehinguid tehakse harva (kuni iga kuu 15. kuupäevani),
futuurlepingute kehtivusajale on kehtestatud piirang kuni 12 kuud ning tehingu
pealt nõuavad tasu nii börs kui ka maaklerid.
(69)     Lisaks sellele saab
börsitehingu puhul saadetise füüsiline kohaletoimetamine toimuda ainult
heakskiidetud lattu Hiinas, seda erinevalt rahvusvahelistest börsidest, millel
tehtud tehingute korral võivad veod toimuda ülemaailmselt. Kuna Shanghai börs
on üksnes füüsiliste tehingute platvorm (tuletisinstrumente ei müüda), on Hiina
alumiiniumiturg täielikult isoleeritud. Seetõttu ei ole arbitraaž Londoni
metallibörsi või muude turgude ülemaailmse võrdlusalusega praktiliselt võimalik
ja börs tegutseb muudest maailmaturgudest isoleerituna. Seega ei saa arbitraaž
nende turgude vahel toimuda. Uurimisperioodil olid Shanghai börsi esmase alumiiniumi
hetkehinnad umbes 7 % madalamad (arvestamata käibemaksu) kui Londoni
metallibörsil (samuti ilma käibemaksuta).
(70)     Samuti sekkub riik Shanghai
börsi hinnakujundusmehhanismi seeläbi, et ta on nii esmase alumiiniumi müüja
kui ka ostja riigivarude talituse ja teiste riigiorganite kaudu. Lisaks kasutab
riik igapäevaste piirhindade kindlaksmääramiseks Shanghai börsi eeskirju, mille
on heaks kiitnud riiklik korraldusamet, Hiina väärtpaberikomitee.
(71)     Hiina toetab alumiiniumtoodete
töötlemist, pakkudes osalist käibemaksusoodustust paljude alumiiniumtoodete
ekspordi korral (jalgrataste puhul on soodustuse määr 15 %), aga kui
eksporditakse hoopis esmast alumiiniumi, soodustust ei võimaldata. See
stimuleerib Hiina tööstust alumiiniumi edasi töötlema ja mõjutab otseselt
esmase alumiiniumi kättesaadavust ja hinda siseturul. Lisaks sellele näitas
uurimine, et esmase alumiiniumi eksportimise korral tuleb tasuda maks, mille
suurus on 17 % alumiiniumi väärtusest, samal ajal kui jalgrataste ekspordi
suhtes ekspordimaksu ei kohaldata. See toetab veelgi järeldusi Hiina riigi
sekkumise kohta alumiiniumi siseturu tegevusse. Need vahendid suruvad omamaise
turu hinnad alla, julgustades oma riigi tööstust valmistama lõpptooteid, mille
koostisse kuulub alumiinium (nagu vaatlusalune toode) nii omamaisele turule kui
ka eksporditurgudele.
(72)     Üks Hiina RV valitsuse poolne
turgu moonutava iseloomuga turusekkumise vorm toimis riikliku arengu
reformikomisjoni juurde kuuluva riigivarude talituse vahendusel. 2008. aasta
lõpus ja 2009. aasta alguses hakkas riigivarude talitus ostma Hiina
alumiiniumisulatajatelt kokku esmase alumiiniumi varusid eesmärgiga kauba hinda
kergitada. Riigivarude talitus müüs esmase alumiiniumi tagasi turule
2010. aasta novembris, nagu andis teada Bloomberg[21]. Xinhua uudisteagentuur teatas
varude soetamise meetmest 2008. aasta detsembris, ja selgitas, et
hinnataseme säilitamiseks on meetme raames kavandatud 300 000 tonni alumiiniumi
kokkuostmine hinnaga, mis on 10 % turuhinnast kõrgem[22]. Riigivarude talituse varude
soetamise kava nägi ette oste mitmelt alumiiniumisulatajalt, kuid umbes pool
pidi ostetama äriühingult Aluminium Corporation of China Ltd. Eespool
kirjeldatust järeldub, et Hiina RV valitsusel oli tähtis roll esmase
alumiiniumi hindade kujundamisel ja et riik sekkub turgu.
(73)     Seda et riigi oluline
sekkumine (nagu eespool kirjeldatud) on selgelt eesmärgistatud, kinnitas viit
aastat hõlmav 12. alumiiniumisektori arenduskava aastateks 2011–2015, milles
Hiina RV valitsus kirjeldab selgelt oma kavatsust kohandada maksu- ja
ekspordimaksutagastusi ning muid majanduslikke mõjureid ning rangelt
kontrollida esmaste toodete levitamise ja ekspordi kogumahtu. Kõnealuses kavas
järgitakse samu põhimõtteid nagu eelmises alumiiniumisektori arenduskavas.
Lisaks on neid kavu rakendatud mitmeid aastaid ning, nagu allpool
kirjeldatakse, oli uurimisperioodil käigus mitu rakendusmeedet.
(74)     Seega on Hiina RV valitsus
mitmel viisil moonutanud esmase alumiiniumi hindu ja see on mõjutanud
toorainehindu. Need moonutused annavad tootjatele eeliseid, sest tavaliselt
ostavad nad Hiina siseturul kohalikelt tarnijatelt Hiina hetketuru (või
Shanghai börsi) hindade alusel. Uurimisperioodil olid need hinnad umbes 7 %
madalamad maailmaturuhindadest. Teoreetiliselt võivad Hiina RV äriühingud osta
teatavas koguses ka Londoni metallibörsi hindadega, kui hinnad Hiina RV turul
on riigi sekkumise tulemusena kõrgemad, samas kui muude riikide ettevõtjad
Hiina RVs kehtivaid soodustusi aga kasutada ei saa.
(75)     Nende andmete põhjal
järeldati, et Hiina alumiiniumiturg on moonutatud riigi laiaulatusliku
sekkumise tõttu.
(76)     Hiina RV valitsuse sekkumist
terasesektorisse kinnitab asjaolu, et valdav osa Hiina suurtest
terasetootjatest on riigi omandis ja terase olemasolevat tootmisvõimsust ja
toodangut mõjutavad mitmesugused tööstuse viisaastakuplaanid, eelkõige praegu
kehtiv raua- ja terasesektori 12. viisaastakuplaan (2011–2015).
(77)     Riik kontrollib suuresti ka
asjaomast tooraineturgu. Koksi (mis koos rauamaagiga on terasetootmise peamine
tooraine) puhul kehtivad koguselised ekspordipiirangud ja eksporditollimaks on
40 %. Seega võib teha järelduse, et Hiina RV teraseturg on riigi ulatusliku
sekkumise tagajärjel moonutatud.
(78)     Üks komisjoni läbi viidud
dumpinguvastane uurimine[23]
kinnitas riigi sekkumise olulist mõju ka konkreetses torude sektoris, mis on
terasest jalgrataste tootmisel kasutatav põhitooraine.
(79)     Seega järeldati, et Hiina
teraseturg on moonutatud riigi ulatusliku sekkumise tõttu.
(80)     Sellises olukorras polnud
kumbki äriühing võimeline tõendama, et nende toorainete omandamist käsitlevad
äriotsused tehti ilma märkimisväärse riigi sekkumiseta ja et peamistele
sisenditele tehtud kulutused kajastasid olulisel määral turuväärtusi. Seda
arvestades ei suutnud nad tõendada esimese kriteeriumi täitmist.
(81)     Muu nelja tingimuse puhul
suutsid kolm koostööd tegevat Hiina eksportivat tootjat tõendada, et nad
täidavad turumajandusliku kohtlemise ülejäänud kriteeriume.
(82)     Esimese kriteeriumi kohta
tehtud järelduste põhjal võeti pärast konsulteerimist nõuandekomiteega
seisukoht, et kolme koostööd tegeva Hiina eksportivate tootjate kontserni
turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleb tagasi lükata.
(83)     Komisjon avaldas
turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldused ametlikult asjaomastele Hiina
RV äriühingutele ja kaebuse esitajale. Neile anti ka võimalus teha oma
seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist, kui selleks olid
konkreetsed põhjused.
1.2.        Huvitatud isikute märkused
(84)     Pärast järelduste avaldamist
turumajandusliku kohtlemise kohta väitis üks äriühing, et turumajanduslikust
kohtlemisest keeldumine põhineb Hiina jalgrattatootmise kui terviku, mitte aga
üksikute äriühingute andmetel. Sellega seoses märgitakse, et ehkki komisjon
hindas Hiina terase- ja alumiiniumisektorit, on olemas selge seos Hiina RV
terase- ja alumiiniumiturgude ning teras- ja alumiiniumtoodete kui tooraine
ostude vahel, mida teevad koostööd tegevad kontsernid.
(85)     Järgmiseks väideti, et terase
ja alumiiniumiga seotud kulueelis, mida kasutavad Hiina jalgrattatootjad, ei
ole märkimisväärne, sest see on ainult 1,4–1,75 %, kui arvestada, et
esmane alumiinium ja teras moodustavad 20–25 % jalgrataste tootmiskulust
ning et erinevus Londoni metallibörsi ja Shanghai börsi hindade vahel oli
uurimisperioodil 7 %.
(86)     Sellega seoses rõhutatakse, et
analüüsimisel on võtmetegur tooraine osakaal tootmiskulus (mis oli kõnealuse
juhtumi puhul oluline, sest moodustas vähemalt 20–25 % tootmiskuludest) ja
asjaolu, et Hiina tooraineturg on moonutatud. Moonutuse täpset koguselist mõju
äriühingu kuludele ei peeta määravaks teguriks.
(87)     Peale selle väideti, et
komisjon analüüsis ühes teises uurimises vaatlusaluse toote valmistamiseks
otseselt kasutatava tooraine hinda, mitte aga esmase tooraine hinda, ja
seetõttu oleks komisjon pidanud käesoleval juhul hindama riigi sekkumist vahetu
tooraine, nimelt alumiiniumsulami valmistamise hindadesse, mitte aga sekkumist
esmase alumiiniumi hindadesse, mis on esmane tooraine.
(88)     Sellega seoses märgitakse, et
iga uurimise raames analüüsitakse konkreetse juhtumi asjaolusid. Pealegi viitab
riigi kontroll esmase alumiiniumi turu üle olukorrale, kus ka vahepealsete
alumiiniumtoodete turg ei toimi turumajanduse tingimustes, st vastavalt
pakkumisele ja nõudmisele. Seetõttu lükati nõue tagasi.
(89)     Väideti ka, et Shanghai börsi
ja Londoni metallibörsi esmase alumiiniumi hinnaerinevusest ei tohiks tuletada
alumiiniumisulamite valmistamise hinnaerinevust asjaomaste turgude vahel ja et
vaja on arvestada selliste teguritega nagu tootmise tõhusus, ülejääv
tootmisvõimsus ning keskkonnanõuete täitmise kulu.
(90)     Sellega seoses rõhutatakse, et
kõnealuse väite toetuseks ei esitatud ühtki tõendit. Toetavate tõendite
puudumise tõttu ei olnud komisjonil võimalik seda väidet analüüsida ega
kontrollida, mistõttu lükati see tagasi.
(91)     Lisaks sellele väideti, et
komisjon eiras terve rea järjestikuste vahetoodete kõrvalejätmisega jalgrataste
tegelikke omadusi ja muid tegureid, mis mõjutavaid valmis tehtud jalgrataste
hinda. Arvestades, et jalgratas müüakse otse lõpptarbijale (erinevalt esmasest
alumiiniumist), määravad jalgrataste hinna muud tegurid kui tooraine hind,
eelkõige jalgratta konkreetsed tehnilised omadused ja tarbijate nõudmised.
(92)     Siiski ei esitatud ühtki
konkreetset üksikasja kõnealuste omaduste ja tegurite kohta, mida oleks tulnud
arvesse võtta, ning seetõttu ei olnud komisjonil võimalik nende kohta arvamust
avaldada.
(93)     Veel väideti, et komisjon
hindas valesti Shanghai börsi tööpõhimõtteid. Väideti, et väärtpaberikomitee
reguleerib Shanghai börsi tegevust samamoodi nagu Autorité des marchés financiers
(AMF) Prantsusmaal või Financial Services Authority (FSA)
Ühendkuningriigis ning et väärtpaberikomitee ülesanne ja konkreetsed
reguleerivad/järelevalvemeetmed on kooskõlas G20 põhimõtetega. Sellest
tulenevalt ei ole turumajanduslikku kohtlemist käsitlevad järeldused
väärtpaberikomitee rolli ja Shanghai börsi tegevuse osas asjakohased.
(94)     Olgu märgitud, et äriühing
jättis tähelepanuta asjaolu, et FSA[24]
ja AMF[25]
on sõltumatud valitsusvälised organisatsioonid, kuid väärtpaberikomitee on
ministeeriumi tasandil valitsusasutus, mis tegutseb vahetult riiginõukogu[26] alluvuses. Riiginõukogu on
riigivõimu kõrgeim täitevorgan, samuti riigi kõrgeim valitsusasutus[27]. Tegemist on veel ühe näitega,
mis kinnitab riigi aktiivset sekkumist Hiina alumiiniumituru reguleerimisse.
Seoses vastavusega G20 põhimõtetele esitas äriühing lihtsalt väite, jättes
viidatud põhimõtted tegelikult täpsustamata. Seda arvestades lükati väide
tagasi.
(95)     Peale selle ei nõustunud üks
äriühing komisjoni seisukohaga, et arbitraaž Londoni metallibörsi või muude
turgude kui ülemaailmse võrdlusaluse ning Shanghai börsi hindade vahel ei ole
praktiliselt võimalik, mistõttu börs tegutseb maailmaturgudest isoleerituna.
(96)     Tuleb märkida, et see läheb
vastuollu äriühingu tõdemusega Shanghai börsi ja Londoni metallibörsi hindade
erinevuse kohta ajavahemikul, kui Shanghai börsi hinnad oli kõrgemad kui
Londoni metallibörsi hinnad, väites, et Hiina tootjad maksid sellel
ajavahemikul alumiiniumtoodete eest rohkem kui liidu tootjad.
(97)     Lisaks väitis äriühing, et
alates 2010. aastast hakkas Shanghai börs lubama alumiiniumi füüsilist
tarnimist tolliladudesse Shanghai vabakaubandustsoonis. Järelikult ei ole see
väide vastuolus komisjoni hinnanguga, et füüsilised tarned võivad toimuda
üksnes Hiinas asuvasse Shanghai börsi tunnustatud lattu, erinevalt
rahvusvahelistest börsidest, kust tarnitakse kaupa üle kogu maailma, vaid pigem
kinnitab seda.
(98)     Väideti ka, et Shanghai börs
on futuuriturg ja et alumiiniumi futuurilepingutega on Shanghai börsil
kaubeldud alates 1991. aastast, ning seda arvestades tegi komisjon eksliku
järelduse, et Shanghai börsil ei müüda tuletisinstrumente.
(99)     Kahtlemata on Shanghai börs
futuuriturg. Kuid futuurilepingud, millega Shanghai börsil kaubeldakse,
täidetakse füüsilise tarne kaudu. Tuletistooted ilma füüsilise tarnimiseta, s.t
neid ei ole tegelikult teostatud, vaid on müüdud enne nende tarnimistähtaega,
on Hiinas piiratud ja seetõttu on Shanghai börs pelgalt füüsiliste tehingute
platvorm, mis isoleerib Hiina alumiiniumituru.
(100)   Peale muu väideti, et komisjoni
põhjendused seoses käibemaksu/maksusoodustuste ning esmase alumiiniumi
varumismeetmete mõjuga jalgrataste hinnakujundusele on majanduslikult
kaheldavad ja ebapiisavalt läbi mõeldud.
(101)   Arvestades, et äriühing ei
selgitanud, millised aspektid komisjon oma analüüsis tähelepanuta jättis, ega
esitanud ka täiendavaid põhjendusi, ei olnud komisjonil võimalik arvamust
avaldada.
(102)   Lisaks väideti, et Hiina RV tööstuspoliitika
ja ELi poliitika sarnanevad teineteisele ning et komisjon ei ole tõestanud, et
Hiina tööstuspoliitika avaldab mingit otsest või olulist mõju Hiina jalgrattaid
eksportivate tootjate sisendit käsitlevatele otsustele, jalgrataste tootmisele
või müügile.
(103)   Sellega seoses olgu märgitud,
et jäi selgusetuks, millistele ELi poliitikavaldkondadele äriühing viitas,
seetõttu ei saa komisjon selle väite kohta arvamust avaldada. Seoses väitega,
et Hiina tööstuspoliitika märkimisväärne mõju Hiina jalgrattaid eksportivate
tootjate sisendit käsitlevatele otsustele ning jalgrataste tootmisele või
müügile jäi tõestamata, tuleb märkida, et Hiina alumiiniumisektori
viisaastakuplaani olemasolu, isoleeritud börsil kaubeldava alumiiniumihinna
moonutused olukorras, kus alumiinium moodustab 20–25 % jalgratta
valmistamise kogukuludest, osutavad selgele seosele Hiina tööstuspoliitika ja
Hiina jalgrattaid eksportivate tootjate sisendit käsitlevate otsuste,
jalgrataste tootmise ja müügi vahel.
(104)   Samuti väideti, et komisjon ei
pidanud kinni algmääruses sätestatud kolme kuu pikkusest tähtajast. Sellega
seoses olgu märgitud, et Hiina eksportijate väga vähese koostöö tõttu tegi
komisjon täiendavaid jõupingutusi koostöö suurendamiseks, võttes ühendust suure
arvu teiste eksportijatega, kes tehti kindlaks hiljem uurimise käigus. Selle
tõttu ei olnud võimalik turumajandusliku kohtlemise võimaldamist ettenähtud aja
jooksul menetleda. Lisaks sellele tuleb meenutada, et Üldkohus[28] otsustas hiljuti, et
turumajandusliku kohtlemise võimaldamine, mis otsustatakse väljaspool
algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kolme kuu
pikkust tähtaega, ei ole iseenesest piisav dumpinguvastaseid meetmeid kohaldava
määruse kehtetuks tunnistamiseks. Olgu veel märgitud, et algmääruse artikli 2
lõike 7 vahepeal muudetud sätete kohaselt viib komisjon turumajandusliku
kohtlemise menetlust läbi ainult valimisse kaasatud äriühingute puhul ja et
selline menetlus viiakse tavapäraselt läbi seitsme kuu jooksul, kuid igal juhul
mitte kauem kui kaheksa kuu jooksul pärast uurimise algatamist[29]. Seda muudatust kohaldatakse
kõikide uute ja lõpetamata/käimasolevate uurimiste suhtes, kaasa arvatud
käesolev uurimine. Otsused tehti kaheksa kuu jooksul alates
algatamiskuupäevast.
(105)   Arvestades eespool esitatud
teavet, lükati kolme kuu pikkuse tähtaja ületamist käsitlev kaebus tagasi.
1.3.        Huvitatud isikute taotlus
(106)   Üks huvitatud isik nõudis ka
liitu eksportimise peatanud Hiina tootjate turumajandusliku kohtlemise
taotluste analüüsimist. Väideti, et need tootjad peatasid ekspordi liitu üksnes
dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise tõttu alates 2005. aastast.
(107)   Sellega seoses rõhutatakse, et
järeldused dumpingu ja kahju kohta hõlmavad uurimisperioodi, mille pikkus
kehtestati kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 1. See tähendab, et
eksportivatelt tootjatelt normaalväärtuse määramiseks kogutud andmed ja
ekspordihinnad on seotud üksnes selle ajavahemikuga. Turumajandusliku
kohtlemise analüüs viidi läbi, et määrata Hiina eksportivate tootjate jaoks kindlaks
normaalväärtus, mida seejärel võrreldakse samal ajavahemikul kehtinud
ekspordihinnaga. Kui tootja ei eksportinud vaatlusalust toodet uurimisperioodi
jooksul, ei olnud võimalik kindlaks teha ekspordihinda ega arvutada
dumpingumarginaali. Seda arvestades ei ole põhjust uurida turumajanduslikku
kohtlemist tootjate puhul, kes ei eksportinud vaatlusalust toodet
uurimisperioodi jooksul. Sellele vaatamata tuletatakse meelde, et kõikidel
eksportivatel tootjatel on võimalus taotleda vahepealset läbivaatamist nende
olukorra ümberhindamiseks algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt ja
et nendel eksportivatel tootjatel, kes ei ole toodet eksportinud
uurimisperioodi jooksul, millele meetmed tuginevad, on võimalik taotleda „uue eksportija läbivaatamist” sama määruse
artikli 11 lõike 4 kohaselt.
(108)   Edasi viitas huvitatud isik oma
taotluses ka Brosmanni kohtuasjale[30]
Euroopa Kohtus, andes mõista, et selle alusel tuleks Hiina tootjatel lubada
esitada turumajandusliku kohtlemise taotlused, isegi kui nad ei eksportinud
vaatlusalust toodet liitu kõnealuse uurimisperioodi jooksul. Olgu märgitud, et
kohtuotsus ei käsitle olukorda, kus turumajanduslikku kohtlemist taotlevad
eksportivad tootjad, kes ei eksportinud uurimisperioodi jooksul, ning seetõttu
pole juhtum käesoleva uurimise kontekstis asjakohane.
(109)   Sellest tulenevalt lükati
taotlus tagasi.
(110)   Esitati ka väide, et
uurimisperioodil liitu mitte eksportivate äriühingute jaoks tuleks
ekspordihinnad määrata algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt, s.t mis
tahes muul mõistlikul alusel.
(111)   Seoses sellega olgu märgitud,
et algmääruse artikli 2 lõikes 9 ei ole sätestatud, et asjaomase
riigi tootjate jaoks tuleb arvutada ekspordihind, kui nad liitu ühtegi toodet
ei eksportinud. Vastupidi, algmääruse artikli 2 lõige 9 viitab
imporditud toote edasimüügi hinnale kui ekspordihinna arvutamise alusele ja
kõikide importimise ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulude kohandamisele,
mis näitab, et import liitu tegelikkuses toimus. Selle sätte esimeses lauses
osutatud „mis tahes muu mõistlik alus” viitab
konkreetsetele juhtumitele, mille puhul ei olnud võimalik kohaldada eelmisi
nimetatud meetodeid. See ei muuda asjaolu, et artiklis osutatakse sellele, et
uurimisperioodi jooksul toimus import liitu.
1.4.        Järeldus
(112)   Eespool esitatu põhjal ilmneb,
et ükski turumajanduslikku kohtlemist taotlenud Hiina eksportijate kontsern ei
suutnud näidata, et nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7
punktis c sätestatud kriteeriumidele. Seetõttu järeldati, et kõikide
kontsernide turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleb tagasi lükata.
2.           Individuaalne kohtlemine
(113)   Euroopa Parlament ja nõukogu
muutsid määrusega (EL) nr 765/2012,[31]
mis jõustus 6. septembril 2012, algmääruse artikli 9 lõiget 5.
Määruse (EL) nr 765/2012 artikliga 2 sätestati, et muudatust
kohaldatakse üksnes nende uurimiste suhtes, mis algatatakse pärast määruse
jõustumist. Järelikult, kuna käesolev uurimine algatati 9. märtsil 2012,
ei kohaldata muudatust käesoleva uurimise suhtes.
(114)   Algmääruse
artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse kõnealuse sättega hõlmatud
riikide suhtes vajaduse korral kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud
juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada kooskõlas
algmääruse artikli 9 lõikega 5, et nende ekspordihinnad ja -kogused
ning müügitingimused on vabalt määratud, et vahetuskursi
ümberarvestused tehakse turukursi alusel ja et riigi mis
tahes sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijate suhtes
kohaldatakse erinevaid tollimaksumäärasid.
(115)   Kolm koostööd tegevat
eksportijate kontserni, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid
ka individuaalset kohtlemist, juhul kui neile ei võimaldata turumajanduslikku
kohtlemist. Kättesaadava teabe alusel tehti kindlaks, et kõik kolm Hiina
eksportijate kontserni vastavad kõikidele individuaalse kohtlemise nõuetele.
3.           Normaalväärtus
3.1.        Võrdlusriik
(116)   Algmääruse artikli 2
lõike 7 punkti a kohaselt tuleb normaalväärtus eksportivate tootjate
jaoks, kellele pole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, teha kindlaks
omamaise turu hindade alusel või arvutada võrdlusriigi normaalväärtuse alusel.
(117)   Komisjon tegi algatamisteates
ettepaneku valida selleks eesmärgiks välja Mehhiko, keda kasutati
võrdlusriigina eelmises Hiina Rahvavabariiki käsitlevas uurimises.
(118)   Kõikidele huvitatud isikutele
anti võimalus esitada soovitatud võrdlusriigi kohta arvamus.
(119)   Üks huvitatud isik väitis, et
Mehhiko ei ole kõige sobivam võrdlusriik ja et Taiwan oleks parem valik, sest
Taiwan on suur jalgrattatootja, kellel on Hiinaga rohkem ühiseid jooni kui
Mehhikol ja keda kasutades saadakse tõenäoliselt usaldusväärsem normaalväärtus.

(120)   Komisjon püüdis saavutada koostööd
15 riigiga, need olid Bangladesh, Filipiinid, India, Indoneesia, Kambodža,
Kanada, Malaisia, Mehhiko, Norra, Sri Lanka, Tai, Taiwan, Tuneesia, Türgi ja
USA.
(121)   Komisjon sai vastused
küsimustikule ainult kolmelt Mehhiko jalgrattatootjalt, kes olid ka nõus
vastuste kontrollimisega oma valdustes. Teised äriühingud ühestki riigist,
kellega ühendust võeti, koostööd ei teinud. Kolme kõnealuse tootja omamaine
müük moodustas rohkem kui 30 % Mehhiko turul pakutud toodangust, mis oli
2011. aastal hinnanguliselt umbes 1,7 miljonit tooteühikut. Leiti üle
14 tootja ja mitu importijat, kes tegutsesid konkurentsi tingimustes.
2011. aastal imporditi jalgrattaid peamiselt Hiinast (üle 60 %) ja
Taiwanist (20 %). Nimetatud impordi osakaal omamaisel turul oli umbes
5 % (allikas: ANAFABI, Mehhiko jalgrattatootjate liidu aastaaruanne).
(122)   Mehhiko turu iseloomustus
vaatlusaluse toote, ettevõtjate arvu, siseturu konkurentsi ja tootmisprotsessi
iseloomu põhjal kinnitas, et Mehhiko on endiselt asjakohane võrdlusriik. Eeltoodut
arvesse võttes võib Mehhiko turgu pidada tüüpiliseks ja konkurentsil
põhinevaks. Seetõttu tehti järeldus, et Mehhiko on nõuetekohane võrdlusriik.
3.2.        Normaalväärtuse määramine
võrdlusriigis
(123)   Algmääruse artikli 2
lõike 7 punkti a kohaselt tehti normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi
tootjatelt saadud kontrollitud teabe alusel, nagu näidatakse allpool.
(124)   Uurimine näitas, et
vaatlusalust toodet müüdi Mehhiko siseturul tüüpilises koguses.
(125)   Lisaks sellele analüüsiti, kas
omamaist müüki võiks käsitada algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt tavapärase
kaubandustegevuse käigus toimunud müügina. Selleks tehti kindlaks, kui suure
osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük
sõltumatutele klientidele siseturul.
(126)   Kui arvestuslike
tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi
müügimaht moodustas rohkem kui 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda
liiki toote kaalutud keskmine hind oli võrdne tootmiskuludega või ületas neid,
võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati
kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud
keskmisena, olenemata sellest, kas müük oli tulutoov või mitte
(127)   Kui tooteliigi tulutoova müügi
maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust või kui tooteliigi
kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse
aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi
omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.
(128)   Uurimise käigus ei leitud ühtki
tooteliiki, mille puhul oleks toimunud mittetulutoov müük.
4.           Ekspordihind
(129)   Kõikidel juhtudel, kui
vaatlusalust toodet eksporditi ELis asuvatele sõltumatutele tarbijatele, võeti
vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ekspordihinna määramisel aluseks
tegelikult makstud või makstav ekspordihind.
(130)   Juhtudel, kui müük toimus
seotud importija või edasimüüja kaudu, arvutati ekspordihinnad vastavalt
algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle jaehinna põhjal, millega seotud importija/edasimüüja
tooted esimesele sõltumatule ostjale ELis edasi müüs. Kõnealuseid hindu
korrigeeriti, et võtta arvesse importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid,
sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Kasumimarginaali puhul
kasutati kasumit, mille sõltumatu importija/edasimüüja sai vaatlusaluse toote
müügist, kuna seotud importija/edasimüüja tegelikku kasumit ei peetud
usaldusväärseks eksportivate tootjate seotuse tõttu seotud
importija/edasimüüjaga.
(131)   Nagu selgitatud põhjendustes 63
ja 64, keeldus Giant China esitamast komisjoni talitustele vajalikku teavet
kontserni struktuuri kohta ning olulist teavet vaatlusaluse toote liitu
suunatud tootmise, ekspordi müügimahu ja hindade kohta uurimisperioodil Jinshan
Development and Construction Ltd kontserni (edaspidi „Jinshani kontsern”)
kuuluvate äriühingute osas, mis on seotud vaatlusaluse toote tootmise ja
müügiga Hiina RVs, ning selle tõttu kohaldati ekspordihinna kindlaks
määramiseks algmääruse artikli 18 lõiget 1.
(132)   Giant China esitas vastuväited
algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamise kohta seoses turumajanduslikust
kohtlemise võimaldamisest keeldumisega ja samuti seoses kättesaadavate faktide
kasutamisega ekspordihinna kindlakstegemiseks. Äriühing väitis, et komisjoni
küsitud teave ei olnud dumpingumarginaali kindlakstegemiseks vajalik. Seoses
sellega väitis Giant China, et Hiina RVs asuvalt Jinshani kontsernilt nõutud
teave ei olnud vajalik turumajandusliku kohtlemise hindamise jaoks ega
ekspordihinna arvutamiseks, sest ta oli vaid kaudselt seotud Giant China ja
sellega seotud äriühingutega (edaspidi „Giant kontsern”).
(133)   Uurimine kinnitas siiski, et
üks Giant China tütarettevõtetest, mis uurimisperioodi teatud ajal aktiivselt
tootis ja eksportis vaatlusalust toodet liitu, nimelt Shanghai Giant &
Phoenix Bicycles Co Ltd (edaspidi „GP”), oli Jinshani kontserniga seotud ühise
osaluse, struktuuriliste ja haldusseoste kaudu ning see kontsern oli seotud
vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga. Kuna Jinshani kontserni kuuluvad
äriühingud, mis olid seotud vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga Hiina
RVs, ei tagastanud turumajandusliku kohtlemise taotlusvormi ega vastanud
dumpinguvastasele küsimustikule, ei olnud võimalik hinnata Jinshani kontserni
toodangu ja toote müügi mõju GP ekspordihinna määramisele ja sellest tulenevalt
ka Giant kontsernile tervikuna. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c nõuetele
vastavust ei olnud võimalik edasi uurida. Arvestades koostöö puudumist selles
valdkonnas, tuli Giant China väide tagasi lükata.
(134)   Lisaks sellele väitis Giant
China, et eksportiva tootja individuaalse marginaali arvutamisel ei ole mingit
vajadust võtta arvesse teiste eksportijate hinnaandmeid, välja arvatud juhul,
kui Gianti kontsern ja Jinshani kontsern moodustavad ühe majandusüksuse,
arvestades olemasolevaid tihedaid rahanduslikke, kaubanduslikke ja
haldusalaseid sidemeid.
(135)   Toimikus olevad andmed toetasid
järeldust, et GP ja Jinshani kontsern on seotud ja tihedalt ühendatud osaluse,
struktuuriliste ja haldusseoste kaudu. Kuna täielik ülevaade kõikide GPga
seotud isikute, eriti Hiina RV jalgrattaid eksportivate Jinshani kontserni
tütarettevõtetest tootjate kohta puudus, ei ole võimalik täielikult ja
usaldusväärselt välja arvutada ekspordihinda ja selle põhjal kindlaks teha GP
suhtes kohaldatavat individuaalset marginaali ning lõpptulemusena Giant
kontserni kui terviku suhtes kohaldatavat marginaali.
(136)   Veel väideti, et teabenõue
kujutas endast Giant China jaoks ebamõistlikku koormust ja et äriühing panustas
uurimisse nii hästi, kui suutis. Sellega seoses olgu märgitud, et kuni
lõppjärelduste avalikustamiseni ei esitatud ühtki tõendit, mis oleks näidanud
Giant China vähimaidki pingutusi turumajandusliku kohtlemise taotlusvormis
nõutud andmete kogumiseks ja dumpinguvastasele küsimustikule vastamiseks
Jinshani kontserni kuuluvate äriühingute kohta, mis on kaasatud vaatlusaluse
toote valmistamisse ja müüki. Uurimise ajal väitis Giant China, et nõutud teabe
kogumine on ebavajalik, kuid ei kaevanud, et sellise teabe kogumine oleks põhjendamatult
koormav. Giant China esitas tõendid väidetavate jõupingutuste kohta alles
pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ehk etapis, kus esitatud teavet ei
olnud enam võimalik kontrollida. Seepärast ei olnud seda teavet võimalik
arvesse võtta.
(137)   Giant China väitis, et
võimalike dumpinguvastaste meetmete kohaldamisest kõrvalehoidmise risk, nagu
näiteks tootmise ümbersuunamine kahe kontserni vahel, oli olematu, sest ainsana
kaht kontserni ühendav GP lõpetas septembris 2011 kogu tegevuse. Sellega seoses
olgu märgitud, et GP eksisteeris ettevõttena uurimisperioodi lõpus, mida
kinnitas ka Giant China. Seetõttu oleks olnud võimalik tootmistegevust hiljem
igal ajal uuesti alustada, mistõttu väide, et GP lõpetas kogu tegevuse
septembris 2011, ei ole asjakohane. Lisaks sellele väitis Giant China, et
kõrvalehoidmise riski oleks olnud võimalik tasakaalustada muul viisil, näiteks
põhjendustes 276 ja 277 osutatud järelevalveklausli kaudu. Sellega seoses
tuleks märkida, et järelevalveklauslit kohaldatakse ainult sõltumatute
äriühingute suhtes, seega pole seonduvad riskid sarnase iseloomuga ja
samasuguseid meetmeid ei oleks olnud võimalik kohaldada.
(138)   Edasi väitis Giant China, et GP
valdustes Hiina RVs oleks tulnud läbi viia kohapealne kontroll, et kontrollida
GP tootmis- ja müügitegevust pärast 2011. aasta septembrit. Sellega seoses olgu
märgitud, et GP tegevuse lõppemist pärast 2011. aasta septembrit ei peetud
oluliseks asjaoluks. Isegi kui see oleks vastanud tegelikkusele, oleks GP
võinud jalgrattatootmist ja müügitegevust igal ajal uuesti alustada ning
kontrollkäik koha peale ei oleks seda riski vähendanud.
(139)   Täiendavalt esitas Giant China
teatud tõendid, mis näitasid, et Giant kontserni osalus GPs müüdi 30. märtsil
2013. Siiski tuleb märkida, et see tehing toimus pärast uurimisperioodi ja
arvestades, et uurimine on jõudnud lõppjärku, ei ole see teave kontrollitav ega
ole ka käesoleva uurimise raamistikus asjakohane. Juhul kui Giant peaks
taotlema olukorra läbivaatamist osaluse müügi järel, võib seda kaaluda
algmäärusega ette nähtud aja jooksul.
(140)   Giant China esitas samas
taotluses muid selgitusi komisjoni hinnangu kohta, millega põhjendati
algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamist. Kuid need väited ei olnud piisavalt
kaalukad komisjoni esialgse hinnangu muutmiseks.
(141)   Seda arvestades kinnitatakse
järeldused algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamise kohta Giant kontserni
suhtes.
5.           Võrdlus
(142)   Normaalväärtust ja
ekspordihinda võrreldi tehasehindade alusel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna
õiglaseks võrdlemiseks tehti kooskõlas algmääruse artikli 2
lõikega 10 vastavaid kohandusi, et võtta arvesse erinevusi, mis mõjutavad
hindu ja hindade võrreldavust. Asjakohaseid kohandusi tehti seoses kaudsete
maksude, allahindluste, kaubandusliku tasandi, transpordi, kindlustuse,
käitlemise ja lisakuludega, pakendamise, laenukuludega, panga- ja
komisjonitasudega kõikidel juhtudel, kui neid peeti mõistlikuks ja täpseks ning
kui tõendid neid kinnitasid.
6.           Dumpingumarginaal
6.1.        Koostööd tegevate eksportivate
tootjate jaoks
(143)   Kolme koostööd tegeva äriühingu
puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks koostööd tegevate Mehhiko tootjate
kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel iga äriühingu liitu suunatud
ekspordi kaalutud keskmise hinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2
lõigetes 11 ja 12.
(144)   Dumpingumarginaalid,
väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist,
on järgmised:
             Ärihing ||             Dumpingumarginaal
             Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. ||             19,2 %
             Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. ||             20,9 %
             Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd. ||             0 %
6.2.        Kõikide teiste eksportivate
tootjate jaoks
(145)   Võttes arvesse Hiina RV väga
vähest koostööd, nagu osutatakse põhjendustes 22 ja 24, ei saa järeldusi
koostööd tegevate äriühingute kohta pidada riigile tüüpiliseks. Seetõttu ei ole
võimalik kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate suhtes kohaldatavat
üleriigilist dumpingumarginaali muuta.
(146)   Seda arvestades jäetakse
nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2005 kehtestatud üleriigiline dumpingumarginaal
48,5 % muutmata.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
1.           Liidu tootmine ja liidu
tootmisharu
(147)   Samasugust toodet valmistab
liidus hinnanguliselt umbes 380 teadaolevat tootjat. Lisaks sellele andsid
endast teada kuus liidu tootjate üleriigilist ühendust.
(148)   Kogu kättesaadavat teavet,
sealhulgas liidu tootjatelt ja riigisisestelt ühendustelt kogutud andmeid,
samuti komisjonile kättesaadavaid statistilisi andmeid tootmise kohta kasutati
selleks, et määrata kindlaks liidu kogutoodang, mille suuruseks oli
uurimisperioodil umbes 11 miljonit jalgratast.
(149)   Liidu tootjad, kes annavad
liidu kogutoodangu, moodustavad liidu tootmisharu
algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4
tähenduses ja seetõttu viidatakse neile edaspidi kui „liidu
tootmisharule”.
(150)   Nagu eespool selgitati,
moodustati koostööd tegevate liidu tootjate suure arvu tõttu valim kaheksast
liidu tootjast, kelle kogutoodang ja -müük moodustab umbes 25 % liidu
tootmisharu samasuguse toote kogutoodangust ja -müügist uurimisperioodil. Kõik
valimisse kaasatud liidu tootjad said kasu põhjenduses 1 kirjeldatud
maksuvabastuskava alusel.
E. LIIDU TURU OLUKORD
1.           Liidu tarbimine
(151)   Liidu tootmisharu müüki hinnati lähtuvalt tootjate vastustest
väljavõttelise uuringu vormidele ning liidu jalgrattatootjate erinevatelt
ühendustelt kogutud andmete põhjal.
(152)   Liidu tarbimine määrati kindlaks kõigi liidu tootjate läbimüügi põhjal
liidu turul, vastavalt põhjenduses 151 esitatud hinnangule, ning Eurostatilt
saadud kõigi riikide impordiandmete põhjal.
(153)   Liidu kogutarbimine langes 22 459 062 ühikult 2008. aastal
20 116 602 ühikuni uurimisperioodil, täpsemalt 10 % võrra
vaatlusaluse perioodi jooksul. Peamiselt mõjutas seda 8 % suurune langus
ajavahemikul 2008–2009, sest
edaspidi jäi tarbimine stabiilseks ja vähenes uurimisperioodil üsna vähe
(2 % võrra). 2009. aastal mõjutas turgu eelkõige majanduskriis ja sellest
alates ei ole tarbimise maht taastunud. Täiendav langus 2011. aastal oli
põhjustatud peamiselt tarbijate ettevaatlikust suhtumisest kulutamisse sel ajal
valitsenud majanduskliimas.
 Tabel 1
 Tarbimine
   || 2008 || 2009 || 2010 || 2011
 Maht (ühikutes) ||   ||   ||   ||
 + Koguimport || 10 017 616 || 8 974 906 || 9 734 143 || 8 840 362
 + Liidu toodangu müük liidu turul || 12 441 446 || 11 604 072 || 10 946 875 || 11 276 240
 = Tarbimine || 22 459 062 || 20 578 978 || 20,681 018 || 20 116 602
 Indeks (2008=100) || 100 || 92 || 92 || 90
 Allikas: Eurostat, küsimustiku vastused
2.           Import Hiina Rahvavabariigist

2.1.        Hiina Rahvavabariigist pärit
jalgrataste dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa
(154)   Hiina Rahvavabariigist pärit
vaatlusaluse toote impordi maht tehti kindlaks Eurostati esitatud statistiliste
andmete alusel. Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht vähenes ajavahemikul 2008–2009 järsult, vastavalt
941 522 ühikult 597 339 ühikule, s.t 37 % võrra.
2010. aastal import kasvas, kuid see vähenes uurimisperioodil uuesti ning
jõudis 581 459 ühikuni. Hiinast saabuva impordi märkimisväärne vähenemine
langes kokku majanduskriisiga ja import ei ole siiani endist taset saavutanud.
Kokku vähenes Hiina import vaatlusaluse perioodi jooksul 38 % võrra.
(155)   Ka Hiina turuosa vähenes 4,2 %-lt 2008. aastal kuni 2,9 %ni
uurimisperioodil. Turuosa vähenemist tasakaalustas osaliselt liidu tarbimise
langus.
(156)   Siiski olgu rõhutatud, et Hiina
impordi suhteliselt väikest ja vähenevat turuosa tuleb vaadelda põhjendustes 14
ja 15 osutatud paralleelselt läbiviidava kõrvalehoidmise uurimise järelduste
kontekstis (vt põhjendused 223 ja 224).
 Tabel 2
 Import Hiina RVst
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Impordi maht asjaomasest riigist (ühikutes) || 941 522 || 597 339 || 627 120 || 581 459
 Indeks (2008=100) || 100 || 63 || 67 || 62
 Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa || 4,2 % || 2,9 % || 3,0 % || 2,9 %
 Allikas: Eurostat
3.           Vaatlusaluse impordi hinnad
3.1.        Hindade areng
(157)   Nõukogu määrusega (EÜ)
nr 1095/2005[32]
on kehtestatud, et Eurostati andmeid võib ainult piiratud ulatuses kasutada
dumpinguhinnaga impordi hinnasuundumuste kindlaksmääramiseks 2008. aasta ja
uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul järgmistel põhjustel.
(158)   Eurostati andmetel põhinevate
impordihindade puhul ei ole arvesse võetud erinevaid tooteliike ja vaatlusaluse
toote erinevate tooteliikide olulisi hinnaerinevusi. Toote keskmiseid hindu
riigis mõjutab oluliselt konkreetse riigi tootevalik. Pealegi, kui võrrelda koostööd
tegevate eksportijate importi mudelite kaupa isegi sama tooteliigi lõikes,
ilmnevad olulised hinnaerinevused sõltuvalt jalgratta komponentidest. Seetõttu
ei sobi Eurostati hindu käsitlevad andmed järelduste tegemiseks käesoleva
uurimise puhul. Eurostati impordihindu Hiina RV kohta, mis on edaspidi esitatud
indekseeritud kujul, võib kasutada üksnes hinnasuundumuste näitajana, kuid neid
ei saa kasutada erinevate riikide ja liidu müügihindade võrdlemiseks.
(159)   Eurostati andmete kohaselt
suurenesid Hiina RVst pärit impordi kaalutud keskmised hinnad, mida siin
esitatakse indeksina, vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt, nagu
tabelis 3 näidatud. Aga teadmata, mis tüüpi jalgrattaid Hiina RVst imporditi ja
kas tootevalik aastate lõikes muutus, ei saa teha mingeid järeldusi.
 Tabel 3
 Hiina RVst pärit impordi hind
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Hiina RVst pärit impordi hind ||   ||   ||   ||
 Indeks (2008=100) || 100 || 173 || 217 || 214
 Allikas: Eurostat
3.2.        Hinna allalöömine
(160)   Hinna allalöömise ulatus koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul,
kelle puhul tehti kindlaks dumpingu olemasolu, arvutati tegeliku kontrollitud
ekspordihinna (CIF-hind liidu piiril) alusel nii koos dumpinguvastase
tollimaksuga kui ka ilma selleta. Liidu tootmisharu asjakohased müügihinnad
olid sõltumatutele klientidele liidus toimunud müügi hinnad, mida oli vajadusel
kohandatud tehasehinna tasandile. Uurimisperioodi jooksul tuvastati
küsimustikus määratletud erinevate tooteliikide põhjal hinna allalöömist ainult
ühe eksportiva tootja puhul, mis moodustas 61 % ilma dumpinguvastase
tollimaksuta ja 44 % koos dumpinguvastase tollimaksuga.
(161)   Arvestades et Hiina
eksportivate tootjate koostöövalmidus oli väga madal ja koostööd tegevate
äriühingute kohta tehtud järeldusi ei saanud pidada riigile tüüpiliseks ning
samuti asjaolu, et Eurostati andmetel põhinevaid keskmisi hindu ei saanud
võrdluseks kasutada, otsustati riigiülese hinna allalöömise taseme
kindlaksmääramisel Hiina RV puhul võrdlusalusena kasutada põhjenduses 3
märgitud nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2005 lõpetatud viimase aegumise
läbivaatamise ajal kindlaks tehtud hinna allalöömise tasemeid, sest muu
usaldusväärne teave polnud kättesaadav, s.t 53 % pärast dumpinguvastase
tollimaksu mahaarvamist ja 39 % koos tollimaksuga.
4.           Liidu tootmisharu majanduslik
olukord
(162)   Nagu osutatud põhjendustes 8, 9
ja 10, analüüsiti käesoleva uurimise käigus võimalikke muutusi liidu tootmisharu olukorras, mis õigustaksid
vajadust kahju kohta tehtud järeldusi vahepealse läbivaatamisega ümber hinnata.
Uurimise tulemused kinnitasid, et i) jalgrataste tootmine liidus järgib
ülemaailmset suundumust ja seisneb kliendi nõudmiste põhjal välja töötatud ja
erinevatest päritolukohtadest sisse ostetud jalgrattaosade töömahukas
kokkupanekus; ii) uurimine tõestas, et liidu tootmisharu tegi tootmiskulude vähendamise eesmärgil jätkuvalt
pingutusi koosteprotsessi automatiseerimiseks ja lihtsustamiseks. Lisaks
sellele said mõned liidu tootjad kasu Kesk- ja Ida-Euroopa suhteliselt
madalatest tööjõukuludest võrreldes vahepealse läbivaatamise uurimisperioodiga.
Komisjonile kättesaadav tootmisstatistika kinnitas seda suundumust; iii)
uurimise käigus leidis kinnitust alumiiniumisulami eelistamine toorainena,
samal ajal kui teras jäi peamiseks sisendiks madalama hinnaga mudelite ja
lastejalgrataste puhul. Neid muutusi arvestades uuriti liidu tootmisharu majanduslikku olukorda allpool
kirjeldatud viisil.
(163)   Komisjon vaatas algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt läbi kõik
asjakohased majanduslikud tegurid ja näitajad, millel oli mõju liidu
tootmisharu seisundile.
(164)   Kahju analüüsimiseks tehti kindlaks järgmised kahjunäitajad:
·
makromajanduslikke näitajaid (toodang,
tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive,
tootlikkus, majanduskasv, dumpingumarginaalide ulatus ja viimase dumpingu
mõjust taastumine) analüüsiti kogu liidu tootmisharu
tasandil kõikide liidu tootjate puhul liidu tootjate üleriigiliste
ühenduste ja individuaalsete liidu tootjate esitatud andmete põhjal. Võimaluse
korral ristkontrolliti nimetatud tegureid üldiste asjakohaste ametlike
statistiliste andmete suhtes;
·
mikromajanduslike näitajate (varud, ühiku
müügihind, tootmiskulu, rahavoog, kasumlikkus, investeeringutasuvus, kapitali
kaasamise võime, investeeringud ja töötasud) analüüs viidi läbi valimisse
kaasatud liidu tootjate tasandil nende esitatud teabe alusel.
Makromajanduslikud näitajad
(a)
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse
rakendamine
(165)   Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes liidu tootmisharu toodang pidevalt ning kiiremas tempos kui liidu
tarbimine, nagu näidatakse põhjenduses 153 esitatud tabelis 1. Täpsemalt
langes toodang 13 541 244 ühikult 2008. aastal
11 026 646 ühikuni uurimisperioodil ehk toodang vähenes 19 %
võrra.
 Tabel 4
 Liidu kogutoodang
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Maht (ühikutes) ||   ||   ||   ||
 Toodang ||  13 541 244 ||  12 778 305 ||  11 682 329 ||  11 026 646
 Indeks (2008=100) || 100 || 94 || 86 || 81
 Allikas: küsimustiku vastused, asjakohane ametlik statistika
(166)   Tootmisvõimsus kahanes 2008.
aasta ja uurimisperioodi vahel 5 % võrra, mida osaliselt tasakaalustab
tootmisvõimsuse rakendamise määra langus 19 % võrra. Viimane langes samal
ajavahemikul 14 protsendipunkti võrra, jõudes uurimisperioodil 74 %ni.
 Tabel 5
 Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Maht (ühikutes) ||   ||   ||   ||
 Tootmisvõimsus ||  15 804 000 ||  15 660 000 ||  15 150 000 ||  15 000 000
 Indeks (2008=100) || 100 || 99 || 96 || 95
 Tootmisvõimsuse rakendamine || 86 % || 82 % || 77 % || 74 %
 Indeks (2008=100) || 100 || 95 || 90 || 86
 Allikas: küsimustiku vastused, asjakohane ametlik statistika
(b)
Müügimaht
(167)   Üldiselt vähenes liidu tootmisharu müügimaht liidu turul
samamoodi nagu liidu tarbimine, langus oli 9 % vaatlusaluse perioodi
jooksul, 12 441 446 ühikult 2008. aastal 11 276 240
ühikuni uurimisperioodil. Ajavahemikul 2009–2010 müügi langus jätkus, samal
ajal kui tarbimine jäi stabiilseks, mida kajastab liidu tootmisharu turuosa kaotus 2010. aastal, nagu näidatakse
põhjenduses 168 esitatud tabelis 7. Uurimisperioodil suurenes müügimaht
uuesti, kuid see ei saavutanud 2008. aasta taset.
 Tabel 6
 Liidu tootmisharu müük liidus
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Maht (ühikutes) ||  12 441 446 ||  11 604 072 ||  10 946 875 ||  11 276 240
 Indeks (2008=100) || 100 || 93 || 88 || 91
 Allikas: küsimustiku vastused, asjakohane ametlik statistika
(c)
Turuosa
(168)   Liidu tootmisharu hõivatud turuosa suurenes 55,4 %-lt 2008. aastal
56,1 %ni uurimisperioodil, mis tähendab suurenemist 0,7 protsendipunkti
võrra uurimisperioodi jooksul. See väike kasv 0,7 protsendipunkti vaatlusalusel
perioodil hõlmas ka märkimisväärse languse 56,4 %-lt 2009. aastal
52,9 %-ni 2010. aastal. Liidu tootmisharu turuosa üldist suurenemist
müügimahtude languse taustal (vt põhjendus 167), saab selgitada üldise
tarbimise vähenemisega (vt põhjendus 153).
 Tabel 7
 Liidu tootmisharu turuosa
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Liidu turuosa || 55,4 % || 56,4 % || 52,9 % || 56,1 %
 Indeks (2008=100) || 100 || 102 || 96 || 101
 Allikas: küsimustiku vastused, asjakohane ametlik statistika
(d)
Tööhõive ja tööviljakus
(169)   Otsene tööhõive vähenes
17 % võrra 14 197 töötajalt 2008. aastal 11 783 töötajani
uurimisperioodi jooksul. Vähenemine oli tingitud tootmismahu langusest.
(170)   Üldiselt vähenes tootlikkus
vaatlusaluse perioodi jooksul 2 % võrra. Tootmise langus aastatel
2008–2009 koosmõjus püsiva tööhõivega samal ajavahemikul põhjustas tootlikkuse
vähenemise aastatel 2008–2009. Sellele järgnes tootlikkuse kasv aastatel
2009–2010, mis on selgitatav tööstuse ümberkorraldamisega ning tõhusamatesse
tootmisprotsessidesse tehtud investeeringutega samal ajavahemikul. Edasine
tootmismahu langus uurimisperioodil koos tööhõive aeglasema vähenemisega tõi
veel kord kaasa tootlikkuse vähenemise uurimisperioodil.
 Tabel 8
 Koguandmed liidu töötajate ja tootlikkuse kohta
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Töötajate arv ||  14 197 ||  14 147 ||  12 067 ||  11 783
 Indeks (2008=100) || 100 || 100 || 85 || 83
 Tootlikkus (ühikut aastas) || 954 || 903 || 968 || 936
 Indeks (2008=100) ||  100 || 95 || 102 || 98
 Allikas: küsimustiku vastused, asjakohane ametlik statistika
(e)
Majanduskasv
(171)   Vaatlusaluse perioodi jooksul
vähenes tarbimine 10 % võrra. Liidu tootmisharu
turuosa jäi suhteliselt muutumatuks (suurenedes väga vähe, s.t
0,7 protsendipunkti vaatlusaluse perioodi jooksul, nagu on näidatud
põhjenduses 168). Langus liidu turul viitab sellele, et liidu tootjatel polnud
mingit võimalust majanduskasvust kasu saada.
(f)
Dumpingumarginaali ulatus
(172)   Hiina RV poolne dumping jätkus
uurimisperioodi jooksul, nagu selgitatud põhjendustes 143–145. Arvestades Hiina
RV ulatuslikku kasutamata võimsust (vt põhjendust 203) ning kindlaks tehtud
kõrvalehoidmist (vt põhjendusi 223 ja 224), ei saa tegelike
dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule
pidada tähtsusetuks.
(g)
Taastumine varasemast dumpingust
(173)   Analüüsiti liidu tootmisharu taastumist varasema dumpingu
mõjust. Jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu
oodatud taastumist varasema dumpingu mõjust ei olnud toimunud, mida
näitas eelkõige püsivalt madal kasumlikkus ja tootmisvõimsuse rakendamise
langus. Liidu tootmisharu taastumist
takistasid ka kindlaks tehtud kõrvalehoidmised meetmetest (vt põhjendused 223
ja 224).
Mikromajanduslikud näitajad
(h)
Varud
(174)   Liidu tootjate jalgrataste
varud moodustasid uurimisperioodi lõpuks 517 977 ühikut, mis on
võrreldes 2008. aasta varude tasemega üldiselt stabiilne näitaja,
vaatamata vähenemisele 25 % võrra aastatel 2008–2009.
(175)   Teatavate liidu tootjate varud
olid väga väikesed, sest nad müüsid kogu oma toodangu seotud äriühingutele enda
vastava kontserni sees. Lisaks selgus et liidu tootjad täidavad peamiselt
klientide tellimusi. Varude dünaamika vaatlusaluse perioodi jooksul oli kõigi
nende tegurite tõttu moonutatud ja seetõttu ei saa seda näitajat pidada
oluliseks.
 Tabel 9
 Varud
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Maht (ühikutes) ||   ||   ||   ||
 Lõppvarud ||  519 832 ||  390 398 ||  522 779 ||  517 977
 Indeks (2008=100) || 100 || 75 || 101 || 100
 Allikas: küsimustiku vastused
(i)
Müügihinnad ja kulud
(176)   Keskmine tehasehind liidus jäi
vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilseks, vaatamata suurenemisele 3 %
võrra aastatel 2008–2009. Uurimisperioodil langes müügihind uuesti 2008. aasta
tasemele.
 Tabel 10
 Ühiku müügihind liidus
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Ühiku müügihind ELis (EUR/tk) || 144 || 149 || 146 || 144
 Indeks (2008=100) || 100 || 103 || 102 || 100
 Allikas: küsimustiku vastused
(177)   Tootmiskulu arvutati liidu
tootjate valmistatud samasuguste toodete kõikide tooteliikide kaalutud keskmise
alusel. Tootmiskulu suurenes vaatlusalusel perioodil vähesel määral, 2 %
võrra, nagu on näidatud tabelis 11.
 Tabel 11
 Ühiku tootmiskulu
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Ühiku tootmiskulu (EUR/tk) || 141 || 147 || 146 || 145
 Indeks (2008=100) || 100 || 104 || 103 || 102
 Allikas: küsimustiku vastused
(j)
Kasumlikkus
(178)   Kasumlikkuse tasemed tehti
kindlaks sõltumatutele klientidele toimunud müügi alusel. Liidu tootmisharu oli nullkasumi lähedal 2010.
aasta ning uurimisperioodi vahel. Üldiselt vähenes kasumlikkus vaatlusaluse
perioodi jooksul 1,9 %-lt 2008. aastal –0,1 %ni
uurimisperioodil.
 Tabel 12
 Kasumlikkus
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Liidu müügi kasumlikkus || 1,9 % || 1,6 % || 0,3 % || –0,1 %
 Indeks (2008=100) || 100 || 100 || 98 || 98
 Allikas: küsimustiku vastused
(k)
Investeeringud ja investeeringutasuvus
(179)   Investeeringud suurenesid
vaatlusalusel perioodil oluliselt, 16 % võrra, suurenedes
7 952 150 eurolt 2008. aastal 9 263 184 euroni
uurimisperioodi jooksul. See kajastab liidu tootmisharu
järjekindlaid püüdlusi tõhustada tootmisprotsessi ja jääda
konkurentsivõimeliseks.
(180)   Investeeringutasuvus muutus
sarnaselt kasumlikkusega. 2008. aastal oli investeeringutasuvus positiivne
(14 %), kuid langes kuni –1 %ni uurimisperioodi jooksul.
 Tabel 13
 Investeeringud ja investeeringutasuvus
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Investeeringud (EUR 1000) ||  7 952 150 ||  9 421 745 ||  19 288 284 ||  9 263 184
 Indeks (2008=100) || 100 || 118 || 243 || 116
 Investeeringutasuvus || 14 % || 11 % || 2 % || –1 %
 Allikas: küsimustiku vastused
(l)
Rahavoog ja kapitali kaasamise võime
(181)   Rahavoog tegi läbi samasuguse
arengu nagu kasumlikkus, kuid jäi positiivseks kogu vaatlusaluse perioodi
vältel. Andmed on esitatud allpool tabelis 14 protsendina käibest.
(182)   Ainult suurematesse
kontsernidesse kuuluvad liidu tootjad ei teatanud märkimisväärsetest raskustest
kapitali kaasamisel. Väljaspool suuri kontserne tegutsevad liidu tootjad
teatasid järjest pingelisemast finantsolukorrast, mis oli seotud madala
kasumlikkuse ja halvenevate äritingimustega nii tarnijate kui ka klientide
puhul. Kapitali kaasamise võimet pärssisid veel pankade kõhklused rahastada
jalgrattaturgu valitsevas majanduskliimas.
 Tabel 14
 Rahavoog
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Rahavoog || 3,2 % || 3,1 % || 1,8 % || 1,3 %
 Indeks (2008=100) || 100 || 97 || 99 || 98
 Allikas: küsimustiku vastused
(m)
Töötasud
(183)   Vaatlusaluse perioodi jooksul
jäid tööjõukulud töötaja kohta üldjoontes stabiilseks, suurenemine toimus
ainult 2009. aastal. See oli tingitud peamiselt personali arvu vähendamisest,
mille puhul jäid alles väljaõppinud töötajad, et tagada tõhusus ja kvaliteet.
 Tabel 15
 Töötasud
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) || 15 747 || 17 393 || 17 383 || 16 581
 Indeks (2008=100) || 100 || 110 || 110 || 105
 Allikas: küsimustiku vastused
5.           Järeldused kahju kohta
(184)   Vaatamata võetud meetmetele
halvenes suurem osa liidu tootmisharu
tulemuslikkusega seotud kahjunäitajatest vaatlusaluse perioodi jooksul. Märkimisväärselt halvenesid eelkõige sellised makromajanduslikud
näitajad nagu tootmismaht (–19 %), tootmisvõimsus (–5 %),
tootmisvõimsuse rakendamine (–14 %) ja tööhõive (–17 %). Lisaks
halvenesid vaatlusalusel perioodil kasumiga seotud mikromajanduslikud näitajad,
kusjuures kasumlikkus vähenes uurimisperioodil –0,1 %
(185)   Eespool esitatud andmed
näitavad, et liidu tootmisharu on
haavatavas seisundis, arvestades kasumi vähenemist ning lähenemist nullkasumile 2010. aastal ja uurimisperioodil. Lisaks sellele
pärssis edasise kasvu ja
kasumi suurenemise võimalused Hiina Rahvavabariigist saabunud dumpinguhinnaga
impordi ja meetmetest kõrvalehoidmisena toimunud impordi surve (vt põhjendusi
223 ja 224).
(186)   Sellele vaatamata suutis liidu tootmisharu säilitada ja isegi veidi
suurendada oma turuosa kahaneval turul. Vaatlusalusel perioodil suurenenud
investeeringud (+16 %) näitavad liidu tootmisharu
jõupingutusi konkurentsivõime säilitamiseks. See asjaolu koos liidu tootmisharu kõige viimaste uuendustega,
mida kirjeldatakse põhjenduses 248, näitab säilinud elujõudu ja majanduslikku
kestvust.
(187)   Eespool toodud põhjendusi
arvesse võttes tehakse järeldus, et liidu tootmisharu
sai jätkuvalt kahju algmääruse artikli 3 tähenduses ning jäi
haavatasse seisundisse.
(188)   Pärast avalikustamist väitsid
huvitatud isikud konserveeritud mandariinide kohtuasjale[33] viidates, et komisjon oli
kohustatud tegema kõik võimaliku teatud puuduva teabe hankimiseks, mida ei
õnnestunud saada Hiina RV eksportivate tootjate vähese koostöö tõttu, ja et
komisjon rikkus teabe hankimata jätmisega talle algmäärusega pandud menetlusest
tulenevaid kohustusi. Täiendavalt soovitasid huvitatud isikud kasutada
erinevate Hiina RVst imporditud tootetüüpide puhul Hiina RV
ekspordistatistikat, mis erinevalt Eurostatist eristab peamisi ELi turule
imporditavaid jalgrattatüüpe, või nõuda kõige suuremate importivate
liikmesriikide pädevatelt tolliasutustelt algmääruse artikli 6 lõigete 3 või 4
kohaselt Hiina RVst imporditud erinevate tootetüüpide analüüsi läbiviimist.
(189)   Nagu märgitakse põhjendustes 19
ja 21, teatas komisjon uurimise algatamisest ametlikult Hiina RV teadaolevatele
eksportivatele tootjatele, ühele Hiina RV tootjate liidule ja asjaomase riigi
esindajatele. Komisjon pöördus umbes 70 Hiina RV äriühingu poole, mis olid
komisjoni talitustele eelmisest uurimisest juba teada ning hilisemal etapil,
kui algatati põhjenduses 16 märgitud subsiidiumivastane uurimine, tegi komisjon
kindlaks veel 300 Hiina RV eksportivat tootjat, kellega samuti võeti ühendust
seoses kõnealuse vahepealse läbivaatamisega. Lisaks sellele teatati
vaatlusaluse riigi esindajatele uurimise algatamise ajal, et juhul kui
eksportivad tootjad ei ilmuta piisavat koostöövalmidust, võib komisjon teha oma
järeldused kättesaadavate faktide alusel kooskõlas algmääruse artikliga 18.
Rõhutati, et kättesaadavatel faktidel põhinevad järeldused võivad asjaomase
isiku jaoks osutuda ebasoodsamaks.
(190)   Konserveeritud mandariinide
kohtuasjas käsitles kohus jõupingutuste ulatust, mida komisjon peaks tegema
välja selgitatud potentsiaalsete võrdlusturgude koostöö saavutamiseks, et saada
asjakohaseid andmeid normaalväärtuse kindlakstegemiseks, mis põhineb
turumajandusliku kolmanda riigi omamaiste tootjate hinnal või kalkuleeritud
väärtusel.
(191)   Käesolevas uurimises on teabe
puudumise põhjuseks nende isikute ulatuslik koostööst keeldumine, kes on
tegelikult uurimisalused isikud. Nagu osutatakse põhjenduses 186, tehti
kõnealustele isikutele korduvalt koostööettepanekuid, mida nad ei võtnud vastu.
Erinevalt konserveeritud mandariinide juhtumist püüdis komisjon aktiivselt ja
korduvalt saavutada asjaomaste isikutega koostööd. Seetõttu ei ole paralleelid
konserveeritud mandariinide juhtumi ja käesoleva uurimise asjaolude vahel
põhjendatud.
(192)   Komisjon hindas teiste allikate
kasulikkust, kaasa arvatud Hiina RV ekspordistatistika. Jõuti järeldusele, et
alternatiivsed allikad ei ole käesoleva uurimise jaoks asjakohased, kuna andmed
ei ole piisavalt üksikasjalikud võimaldamaks uute marginaalide väljaarvutamist.
Lisaks sellele leiti, et Hiina RV statistika ei ühti Eurostati andmetega,
näidates oluliselt suuremat importi kui Eurostati andmed. Seetõttu ei saa
soovitatud alternatiivseid allikaid kasutada. Mõned huvitatud isikud tegid
ettepaneku, et komisjon püüaks saavutada koostööd kõige suurema impordiga
liikmesriikidega ja laseks nende tolliasutustel analüüsida Hiina RVst
imporditud erinevaid tooteliike. Vastuseks sellele väitele sedastatakse, et kui
jätta kõrvale asjaolu, et see on praktikas teostamatu, siis ei täidaks see
koostööst keeldumise tõttu tekkinud teabelünka isegi juhul, kui selliseid
andmeid kogutaks. Seda eelkõige seetõttu, et nõutav analüüs ei saa põhineda
vaid arvetel, sest need ei kirjelda tootetüüpe piisava üksikasjalisusega, mis
võimaldaks tootetüüpe sisuliselt võrrelda.
(193)   Mitmed huvitatud isikud väitsid
ka, et komisjon ei viinud läbi Hiina RVst pärit impordi tootevaliku analüüsi
imporditud toodete õiglaseks võrdlemiseks liidus toodetud jalgratastega,
selleks et objektiivselt ja õiglaselt määrata kindlaks kahju tekitamine ja
hinna allalöömine. Lisaks väitsid huvitatud isikud, et komisjon viitas
põhjenduses 5 märgitud eelmise uurimise käigus kindlaks tehtud hinna
allalöömise näitajale, mis arvutati välja Eurostati keskmise hinna alusel,
teadmata imporditava kauba tegelikku koostist. Edasi väideti, et komisjon ei
üritanudki kindlaks teha, kas imporditud tooted on tegelikult liidus toodetud
jalgratastega võrreldavad, ja seetõttu on komisjoni hinna allalöömise analüüs
koostööst keeldunud tootjate osas puudulik. Huvitatud isikud väitsid, et
sellest lähtudes tuleb ka järeldada, et komisjon ei ole objektiivselt hinnanud
liidu tootmisharule jätkuvalt tekitatavat kahju ega piisavalt selgitanud,
kuidas see kindlaks tehti.
(194)   Sellega seoses tuleb märkida,
et põhjenduses 160 esitatud selgituse kohaselt arvutati hinna allalöömine
koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kelle puhul tuvastati dumping,
välja nende tegeliku kontrollitud ekspordihinna alusel (CIF-hind liidu piiril)
nii dumpinguvastase tollimaksuga kui ilma selleta, võttes arvesse nende
ekspordi tootevalikut uurimisperioodil. Siiski ei olnud põhjenduses 3 osutatud
vahepealse läbivaatamise käigus kindlaks tehtud allalöömistasemeid võimalik
muuta, sest Hiina RV eksportivate tootjate koostöövalmidus oli väga madal,
mistõttu Hiina RV koostööd tegevate eksportivate tootjate kohta tehtud
järeldusi ei saa pidada Hiina RV kohta tervikuna tüüpiliseks, nagu märgitud
põhjenduses 145.
(195)   Ulatusliku koostööst keeldumise
tõttu pidi komisjon toetuma kättesaadavatele faktidele, et kindlaks teha
dumpingu, allalöömise ja kahju kõrvaldamise üleriigilised tasemed. Selles
kontekstis kaalus komisjon alternatiivseid teabeallikaid, mida põhjendustes
192–194 esitatud põhjustel ei olnud võimalik kasutada. Arvestades vastuolude
puudumist järeldustes, võeti käesoleva uurimise raames võrdlusaluseks dumpingu,
allalöömise ja kahju kõrvaldamise üleriigiline tase, mis tehti kindlaks
põhjenduses 3 osutatud vahepealse läbivaatamise käigus.
(196)   Olgu kinnitatud, et
vastupidiselt huvitatud isikute väidetele kasutati võrdlustasemeid, mis
kehtestati pärast põhjenduses 3 osutatud vahepealset läbivaatamist nõukogu
määrusega (EÜ) nr 1095/2005, mitte aga neid, mis kehtestati põhjenduses 5
osutatud aegumisläbivaatamise järel rakendusmäärusega (EL) nr 990/2011.
(197)   Lisaks muule väideti, et komisjon
jättis analüüsimata riikide tolliasutuste väidetavad vead, mis takistasid Hiina
RV impordihindade õiglast võrdlust. Tuletatakse meelde, et ulatusliku koostööst
keeldumise tõttu ei oleks käesolevas uurimises olnud võimalik läbi viia
sisulist hinnavõrdlust, seetõttu ei peetud väidet antud tingimustes
asjakohaseks
F. MUUTUNUD TINGIMUSTE PÜSIV ISELOOM
NING DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS JA KAHJU
1.           Dumping
(198)   Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt analüüsiti, kas dumpingu
ja kahjuga seotud asjaolud on oluliselt muutunud ja kas seda muutust saab
põhjendatult pidada püsivaks.
(199)   Kolme koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja suhtes kohaldati eelmise
uurimise tulemusel jääktollimaksumäära, samal ajal kui käesoleva uurimise
käigus arvutati neile individuaalsed tollimaksumäärad. Nagu osutatakse
põhjendustes 113 ja 115, vastavad Hiina Rahvavabariigi kolm eksportivat tootjat kõikidele
individuaalse kohtlemise nõuetele. Toimikus
puudus teave vaatlusaluste koostööd tegevate eksportivate tootjate olukorra
võimalike muutuste kohta lähiajal.
(200)   Lisaks näitas uurimine, et Hiina Rahvavabariigi valitsus tühistas
vahepealse muutmisläbivaatamise ajal kehtinud Hiina ekspordikvootide süsteemi
ja seda ei võeta arvatavasti uuesti kasutusele eelkõige ekspordile suunatud valitsuspoliitika
tõttu jalgrattasektoris, mida käsitletakse põhjenduses 203. Peale selle ei
leitud uurimises tõendeid selle kohta, et kolme kõnealuse äriühingu
ekspordihindadega seotud käitumine muutuks oluliselt lähiajal.
(201)   Seetõttu peetakse muutunud tingimusi, mida arvesse võttes arvutati
kolmele koostööd tegevale Hiina eksportivale tootjale dumpingumarginaalid,
püsivaks.
(202)   Seoses Hiina Rahvavabariigile kehtestatud
üleriigilise tollimaksuga ei leitud uurimise käigus mingeid asjaolude muutusi
ja seetõttu tehakse ettepanek säilitada vahepealse muutmisläbivaatamise ajal
kehtestatud tollimaksumäär.
(203)   Samuti uuriti, kas meetme edasine kohaldamine dumpingu tasakaalustamiseks
on endiselt vajalik. Hiina jalgrattaliidu andmetel oli Hiina jalgrataste kogutoodang
2011. aastal kuni 83,45 miljonit, mis on 2010. aastaga võrreldes
2,3 % võrra suurem. Lisaks sellele on Hiina jalgrattatööstus jätkuvalt
ekspordile suunatud. Näiteks eksportis Hiina Rahvavabariik 2011. aastal 55,72 miljonit jalgratast
ehk 67 % kogutoodangust, mis tähendas 4,2 % langust võrreldes
2010. aastaga. Omamaise müügi maht oli umbes 23,73 miljonit
jalgratast 2011. aastal. Hiina Rahvavabariigi kõige tähtsam tootmispiirkond on Tianjin, kus
toodeti umbes pool 2011. aasta kogutoodangust. Tianjini kohaliku
kergetööstuse (Tianjin Municipal Light Industry) ja
tekstiilitööstuse 12. viisaastaku arenguplaani (Textile Industry Development
Plan for the 12th Five-Year Plan) kohaselt arendatakse selles piirkonnas uusi tööstusparke, mis on spetsialiseerunud
jalgrataste tootmisele. Sellest võib järeldada, et 2015. aastaks kasvab
Tianjini piirkonna hinnanguline jalgrataste tootmisvõimsus 55 miljonini,
mis tähendab 2011. aastaga võrreldes 44 % kasvu, samal ajal kui umbes
pool toodangust eksporditakse (rohkem kui liidu jalgrataste kogutarbimine
uurimisperioodil).
(204)   Peale selle teatasid kolm koostööd tegevat äriühingut, et nende
tootmisvõimsuse rakendamise määr uurimisperioodi jooksul oli vahemikus
72–81 %. Ekstrapoleerides võime hinnata Hiina tööstuse vaba tootmisvõimsuse
rohkem kui 25 miljonile jalgrattale, mis on suurem kui liidu tootmisharu
kahekordne kogutoodang uurimisperioodil ja 24 % võrra suurem liidu
kogutarbimisest. Arvestades, et jalgrataste tootmine on töömahukas, võib
oletada, et kuna odavat tööjõudu on Hiina Rahvavabariigis palju, suudavad Hiina tootjad üsna kiiresti uue
tootmisvõimsuse kasutusele võtta.
(205)   Mahu mõistes on liidu turg maailmas suuruselt teine pärast Hiina turgu,
mis muudab liidu potentsiaalse nõudluse seisukohalt väga atraktiivseks.
(206)   Kõrvalehoidmise uurimise
järeldused (vt põhjendus 14) kinnitasid, et liidu turg on Hiina eksportivatele
tootjatele endiselt atraktiivne ja et meetmete puudumise korral suunavad nad
väga tõenäoliselt märkimisväärse koguse uuesti liitu.
(207)   Olgu märgitud, et teised Hiina Rahvavabariigi potentsiaalsed olulised eksporditurud (Kanada[34]) on
kehtestanud dumpinguvastased meetmed, mis vähendab kolmandate riikide
potentsiaalsete tollimaksudeta turgude kättesaadavust Hiina ekspordile.
(208)   Meeldetuletuseks märgitakse, et USA-l oli kunagi omamaine
jalgrattatootmine ning Hiina Rahvavabariigi vastu olid kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud. Aga pärast
dumpinguvastaste tollimaksude kaotamist 1990. aastatel sisenes Hiina
import massiliselt USA turule. Omamaine tootmine peaaegu kadus järgmistel
aastatel. Hinnanguliselt oli 2011. aastal USAs müüdud jalgratastest 99 %
imporditud. Nendest 93 % pärines Hiina Rahvavabariigist ja 6 % Taiwanist. USA omamaine toodang
moodustab hinnanguliselt umbes 56 000 jalgratast aastas, samas kui aasta
tarbimine oli umbes 16 miljonit jalgratast. USA jalgrattaturu (kaasa
arvatud seotud osade ja tarvikute müük) koguväärtus hinnati 2011. aastal
6 miljardile USA dollarile.
(209)   Järelikult on Hiina jalgrattatööstus ekspordile suunatud tööstus, mille
puhul täheldatakse ebaõiglast hinnakäitumist mitmetel turgudel kogu maailmas.
Lisaks kinnitavad kõrvalehoidmise uurimise tulemused, et Hiinat huvitab
jätkuvalt eksport liidu turule. Peale selle lubab kõnealune käitumine eeldada,
et meetmete tühistamise korral saaks liidu turust Hiina madalate hindadega
impordi sihtmärk eesmärgiga võtta üle siseturg. Seega järeldatakse, et meetmete
kohaldamise jätkamine on dumpingu korvamiseks vajalik.
(210)   Pärast avalikustamist väideti, et analüüsimisel jäeti tähelepanuta
asjaolu, et Hiina RVs piirab tootmise kasvu tööjõu kättesaadavus ja et Hiina RV
kaotab oma tööjõukulu eelise teistele Lõuna-Aasia riikidele, mis tegutsevad
sooduskaubanduslepingute alusel. Koostööst keeldumise tingimustes ei olnud see
väide kontrollitav ja jäeti seetõttu tähelepanuta
2.           Kahju
(211)   Seoses vahepealse läbivaatamise
ex officio algatamise alustega vaadeldi uurimise käigus järgmisi muutusi ELi jalgrattatööstuse
struktuuris: i) üleminek täielikult tootmistsüklilt (osalisele) kokkupanekule,
kasutades imporditud osi; ii)
kulutaseme muutus seoses laienemisega ja äriühingute ümberpaiknemisega ning
uute tootmisüksuste rajamisega Kesk- ja Ida-Euroopas; iii) tooraine osas
suurenev üleminek teraselt sulamite kasutamisele, et vastata tarbijate
eelistustele. Põhjenduses 162 esitatud järelduste kohaselt on kõik eespool
nimetatud arengud jätkuvad ja ülemaailmse iseloomuga ning seetõttu pole
lähiajal muutusi oodata.
(212)   Seoses kahju edasise avaldumise tõenäosuse hindamisega, võttes arvesse liidu
tootmisharu senist haavatavat seisundit, mida kirjeldatakse põhjendustes 184–187, on tõenäoline, et liidu tootjad ei suuda
osutada vastupanu jätkuvale hinnasurvele, mida avaldab Hiina dumpinguhinnaga
import, ja on selle tulemusel sunnitud liidu turult lahkuma, millega kaasneb
tööhõive, investeeringute, tehnoloogia ja oskusteabe kadu (vt põhjendusi 247 ja
248). Seetõttu võib järeldada, et kui meetmed praegu tühistatakse, on
kahju jätkumine tõenäoline.
Huvitatud isikute märkused
(213)   Mõned isikud väitsid, et liidu tootmisharu ei saa olulist kahju, sest
avalikult kättesaadav teave viitab heale finantsolukorrale. Tuleb märkida, et
liidu tootmisharu finantsolukorda
hinnatakse uurimise jooksul tüüpiliselt liidu tootjate valimilt kogutud ja
kontrollitud teabe alusel. Seda hinnangut ei saa asendada avalikult kättesaadav
teave mõne liidu tootja kohta, isegi kui nende tootmise ja müügi väärtus on
oletatavalt suur. Seetõttu on põhjendustes 162–187 esitatud uurimise analüüside
tulemused vastuolus nende isikute esitatud teabega. Seda arvestades loeti
kõnealused väited alusetuks.
(214)   Samuti väideti, et
dumpinguvastaste meetmete edasine kohaldamine Hiina Rahvavabariigi suhtes oleks
diskrimineerimine, sest kolmandatest riikidest pärit oletatavalt
dumpinguhinnaga ja kahju põhjustav import saabub eelkõige Sri Lankast, samal
ajal kui nendest riikidest pärit impordi suhtes ei ole dumpinguvastaseid
meetmeid kehtestatud. Kõrvalehoidmise uurimise tulemusel laiendati
dumpinguvastaseid meetmeid teiste seas ka Sri Lankast imporditud jalgratastele.
Pealegi ei esitatud ühtki tõendit selle kohta, et asjaomase riigi tegelikud
tootjad kasutaksid dumpingut. Seda arvestades loeti huvitatud isiku väide
põhjendamatuks ja lükati tagasi.
G. PÕHJUSLIK SEOS
1.           Sissejuhatus
(215)   Algmääruse artikli 3
lõigete 6 ja 7 kohaselt uuriti, kas liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju on põhjustanud vaatlusalune
dumpinguhinnaga import. Dumpinguhinnaga impordi kõrval uuriti muid teadaolevaid
tegureid, mis võiksid liidu tootmisharu kahjustada, et vältida nende muude
tegurite tekitatava võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
Eelkõige analüüsiti kõrvalehoidmise uurimise andmeid.
2.           Hiina dumpinguhinnaga impordi
mõju
(216)   Hiina import vähenes
vaatlusaluse perioodi jooksul ja uurimisperioodil oli selle turuosa suurus
2,9 %. See on suhteliselt madal näitaja ja vähenevat turuosa tuleb
vaadelda koos meetmetest kõrvalehoidva impordiga Indoneesiast, Malaisiast, Sri
Lankast ja Tuneesiast (vt põhjendusi 223 ja 224).
(217)   Nagu osutatakse põhjenduses
160, jõuti järeldusele, et Hiina Rahvavabariigist pärit import lööb jätkuvalt
märkimisväärselt alla liidu tootmisharu müügihinna
liidu turul, avaldades sellega suurt survet hinnatasemele liidu turul.
(218)   Samal ajal ilmutab suurem osa
kahjunäitajatest langussuundumust, eelkõige tootmine (–19 %) ja müügimaht
(–9 %), tootmisvõimsus (–5 %) ja tootmisvõimsuse rakendamine (–14 %).
(219)   Liidu tootmisharu kasumlikkus langes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul,
jõudes Hiina hinnasurve tõttu nullkasumi lähedale. Seetõttu ei olnud liidu tootmisharu võimeline tõstma hindu
kasumlikule tasemele ilma märkimisväärset turuosa kaotamata.
(220)   Seda arvestades jõuti
järeldusele, et jalgrataste dumpinguhinnaga impordi avaldatud survel oli
otsustav mõju liidu tootmisharu praeguse
haavatava majandusliku olukorra tekkimises.
(221)   Pärast avalikustamist väideti,
et tootmismahu ja tootmisvõimsuse rakendamise languse olulisust ei põhjendatud
piisavalt, viidates eelkõige asjaolule, et tootmise languse mõju kasumlikkusele
jäeti tunnistamata. Olgu märgitud, et kõik kahju elemendid on liidu tootmisharu
majandusliku olukorra hindamise puhul asjakohased, olenemata sellest, kas need
avaldavad konkreetsel juhul kasumlikkuse tasemele mõju või mitte. Nagu
selgitatakse põhjenduses 237, ei põhjustanud kasumlikkuse ja teiste kasumiga
seotud näitajate langust kahanev turg, vaid seda saab seostada Hiina RV
dumpinguhinnaga impordi jätkuva survega. Seetõttu lükati väide tagasi.
(222)   Sama isik väitis veel, et Hiina
RVst pärit impordi turuosa arengut ei analüüsitud asjakohaselt, sest analüüs ei
käsitlenud impordi järsku langust vaatlusalusel perioodil. Väideti ka, et
põhjusliku seose analüüsimisel jäeti arvesse võtmata ekspordihinna kasvutrend.
Vastuseks sellele väitele tuletatakse meelde, et Hiina RVst pärit impordi
vähenevat mahtu tuleb vaadelda seoses samaaegselt läbi viidud meetmetest
kõrvalehoidmise uurimise järeldustega (vt põhjendust 216). Eurostati andmete
põhjal kindlaks tehtud Hiina RV impordi hinnasuundumus ei ole sisuline, sest
see ei võta arvesse nende Hiina RV jalgrataste hinna arengut, mis imporditi
meetmetest kõrvale hoides teiste riikide kaudu. Sellest lähtudes lükati väide
tagasi
3.           Meetmetest kõrvalehoidva
impordi mõju
(223)   Nagu selgitatakse põhjenduses 15, tehti kõrvalehoidmise uurimisega
kindlaks kõrvalehoidmine Hiina Rahvavabariigi vastu kehtestatud meetmetest
kokkupaneku ja ümberlaadimise kaudu Indoneesias, Malaisias, Sri Lankas ja
Tuneesias. Nende andmete põhjal loeti erinevus kõnealuste riikide Eurostati andmete kohaste impordimahtude ja
teadaolevate tegelike tootjate, kes vastavad määrusega (EL) nr XX/2013 kehtestatud laiendatud meetmete kohase maksuvabastuse tingimustele, ekspordimahtude
vahel impordiks, millega hoitakse kehtivatest meetmetest kõrvale
(edaspidi „kõrvalehoidev import”).
(224)   Põhjusliku seose analüüsi kontekstis määratleti sellist importi kui
Hiinast pärit importi ja seetõttu tuleks seda käsitada koos Hiinast pärit
otsese impordiga. Sellisel alusel kindlaks tehtud Hiina impordi maht ulatus
uurimisperioodil 1 904 761 ühikuni. 2008. aastal suurenes import
2 321 240 ühikuni. Impordi maht vähenes 2009. aastal
1 802 101 ühikuni, s.t 22 % võrra, ja suurenes 2010. aastal
peaaegu samale tasemele nagu 2008. aastal, hõlmates 10,6 % turuosast.
Viimati vähenes import jälle uurimisperioodil 13 % võrra, hõivates turuosa
9,5 %. Vaatlusalusel perioodil vähenes impordi maht 18 % võrra.
Turu kahanemise kontekstis (vt põhjendus 153) ei toonud kirjeldatud impordi
mahu langus kaasa märkimisväärset turuosa kaotust, sest viimane vähenes
vaatlusaluse perioodi jooksul ainult 0,8 % võrra. Kuna tooteliikide valik
Hiina Rahvavabariigist pärit impordis ja kõrvalehoidvas impordis ei ole teada,
ei saa selle impordi hindu ja liidu tootmisharu
hindu liidu turul sisuliselt võrrelda.
 Tabel 16
 Import Hiina RVst koos kõrvalehoidva impordiga Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankast ja Tuneesiast
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
 Impordi maht (ühikutes) || 2 321 240 || 1 802 101 || 2 194 354 || 1 904 761
 Indeks (2008=100) || 100 || 78 || 95 || 82
 Turuosa || 10,3 % || 8,8 % || 10,6 % || 9,5 %
 Allikas: Eurostat
(225)   Pärast avalikustamist väitsid
mõned huvitatud isikud, et meetmetest kõrvalehoidmisena toimunud impordi mõju
analüüs on puudulik, sest põhineb ainult mahuefektil ja sellest puudub
täielikult tootevaliku analüüsil põhinev hinnavõrdlus. Väideti et selle
analüüsi puudumise põhjuseks on menetlusviga, sest tootevaliku analüüs jäeti
tegemata vaatamata asjaomaste riikide eksportivate tootjate koostööle. Lisaks
väideti, et nendest riikides pärit import liitu kujutab endast madala hinnaga
laste- või muid jalgrattaid, mis ei konkureeri liidus toodetud jalgratastega.
Vastuseks sellele väitele märgitakse, et tootevalikut ei olnud võimalik
analüüsida põhjenduses 192 selgitatud asjaolude tõttu. Pealegi toimus valdava
osa meetmetest kõrvalehoidmisena toimunud impordi ümberlaadimine tingimustes,
kus andmed tootevaliku kohta ei olnud kättesaadavad. Muu öeldu kõrval leidis
kinnitust, et liidu tootjad toodavad kõiki tootesegmente, seetõttu ei peeta
põhjendatuks väidet laste- ja odava hinnaga jalgrataste impordi kohta, mis
väidetavalt ei konkureeri teiste jalgrattatüüpidega.
4.           Muude tegurite mõju
4.1.        Import teistest riikidest
(226)   Koguimport teistest kolmandatest riikidest ulatus 6 931 333
ühikuni uurimisperioodi jooksul. See impordi tase kajastas väikest, 1 %
suurust kasvu vaatlusaluse perioodi jooksul.
(227)   Arvestades liidu tarbimise kahanemist, jäi muudest kolmandatest riikidest saabuva impordi turuosa üldjoontes
stabiilseks, saavutades uurimisperioodil 34 %.
(228)   Taiwan jäi peamiseks liitu
eksportivaks riigiks suhteliselt püsiva turuosaga vaatlusalusel perioodil, mis
moodustas 14 % liidu tarbimisest uurimisperioodi jooksul.
(229)   Tai oli suuruselt teine liitu
eksportiv riik. Tai turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 2 protsendipunkti
võrra, s.t 7 %-lt 2008. aastal kuni 5 %ni uurimisperioodil.
(230)   Nagu selgitatakse põhjenduses
157, ei võeta Eurostati kajastatavate hindade juures arvesse igast riigi
tootevalikut ja seetõttu kasutatakse hinnasuundumuste näitamiseks üksnes indekseid.
Kuna muudest kolmandatest riikidest imporditav tootevalik pole teada, ei saa
selle impordi hindu ja liidu tootmisharu hindu
liidu turul sisuliselt võrrelda.
(231)   Siiski olgu märgitud, et ainult
Taiwanist pärit impordi maht ületas Hiina impordi mahu (koos kõrvalehoidva
impordiga). Seoses sellega tuleb märkida, et Taiwanist imporditud jalgrattad on
tavaliselt suunatud kallima hinnaga toodete turule ja vastupidise olukorra
kohta ei esitatud ühtki tõendit. Seetõttu tehakse järeldus, et see import ei põhjusta
liidu tootmisharule kahju.
(232)   Mitu huvitatud isikut väitis,
et import muudest kolmandatest riikidest toimus madalamate hindadega kui import
Hiinast ja seetõttu ei ole import Hiinast põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju. Selle väitega
ei saa nõustuda, sest keskmisi impordihindu polnud võimalik Eurostati andmete
põhjal põhjenduses 157 selgitatud põhjustel kindlaks teha ning seda arvestades
polnud selle teabe alusel võimalik järeldusi teha.
(233)   Veel üks huvitatud isik väitis,
et eeldatavalt kasvab import nendest kolmandatest riikidest, kelle suhtes
kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011 üldist soodustuste süsteemi
(Kambodža ja Bangladesh). Siiski ei saa impordihindade ja koguste mõju ning
liidu turule avaldatavat mõju eelnevalt hinnata. Pealegi ei olnud teave
kõnealuste riikide suutlikkuse kohta oma tootmisvõimsuse ja müügimahu
suurendamiseks liidu turul kättesaadav. Seda arvestades pole olemasolevate
andmete põhjal võimalik teha selgeid järeldusi ja see väide lükati tagasi.
(234)   Pärast avalikustamist väitsid
huvitatud isikud, et sooduskaubanduslepingute alusel tegutsevatest kolmandatest
riikidest pärit impordi mõju ei ole piisavalt põhjalikult käsitletud, sest
nendest riikidest saabuva impordi mahud väideti olevat olulised võrreldes Hiina
RVst pärit impordiga ja mõnest riigist imporditi oluliselt madalamate
hindadega. Sellega seoses tuletatakse meelde, et Hiina RV on suuruselt teine
liitu importija. Teistest kolmandatest riikidest pärit import oli Hiina RVst
pärit jalgrataste impordimahust väiksem. Samuti ei esitatud nende riikide
suhtes dumpingu kahtlustusi. Seetõttu tehti järeldus, et nendest riikidest
pärit impordil ei ole sellist mõju, mis saaks katkestada põhjusliku seose Hiina
RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurte mahtude ja samal ajal liidu
tootmisharule olulise kahju jätkuva tekitamise vahel. Seda arvestades lükati
väide tagasi.
 Tabel 17
 Import muudest kolmandatest riikidest*
   || 2008 || 2009 || 2010 || Uurimisperiood
   || Ühikud || Turuosa || Hind EUR/ühik || Ühikud || Turuosa || Hind EUR/ühik || Ühikud || Turuosa || Hind EUR/ühik || Ühikud || Turuosa || Hind EUR/ühik
 Taiwan || 3 428 043 || 15 % ||   || 2 949 433 || 14 % ||   || 3 458 448 || 17 % ||   || 2,864,114 || 14 % ||
 Indeks || 100 || 100 || 100 || 86 || 94 || 126 || 101 || 110 || 125 || 84 || 93 || 151
 Tai || 1 522 209 || 7 % ||   || 1 384 410 || 7 % ||   || 1 234 123 || 6 % ||   || 993,952 || 5 % ||
 Indeks || 100 || 100 || 100 || 91 || 99 || 118 || 81 || 88 || 114 || 65 || 73 || 113
 Muud riigid || 2 746 124 || 12 % || 66 || 2 838 962 || 14 % || 73 || 2 847 164 || 14 % || 80 || 3,077,535 || 15 % || 80
 Indeks || 100 || 100 || 100 || 103 || 113 || 111 || 104 || 113 || 122 || 112 || 125 || 121
 Kokku || 7 696 376 || 34 % || 99 || 7 172 805 || 35 % || 116 || 7 539 735 || 36 % || 122 || 6,935,601 || 34 % || 132
 Indeks || 100 || 100 || 100 || 93 || 102 || 118 || 98 || 106 || 124 || 90 || 101 || 134
 *Ilma kõrvalehoidva impordita Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankast ja Tuneesiast. Allikas: Eurostat
4.2.        Tarbimise areng
(235)   Nagu osutatakse põhjenduses
153, vähenes tarbimine alates 2008. aastast kuni uurimisperioodini 10 %
võrra. Siiski säilitas liidu tootmisharu oma
turuosa ja isegi kasvatas seda mõnevõrra (vt põhjendus 168). Seda arvestades ei
saa turu kahanemist pidada kahju põhjustajaks.
4.3.        Majanduskriis ja
kliimatingimused
(236)   Teatud huvitatud isikud
väitsid, et liidus valitsevad halvad majanduslikud tingimused mõjutasid
tarbijate ostukäitumist vaatlusaluse perioodi jooksul. Veel väideti, et 2011.
aasta ebasoodsad ilmastikutingimused liidus mõjutasid vähemalt osaliselt liidu tootmisharu olukorda. Väidetavalt tõi
nende tegurite mõju kaasa jalgrataste tarbimise üleüldise languse liidus.
(237)   Uurimine näitas tõepoolest
liidu tarbimise langust vaatlusaluse perioodi jooksul. Nagu osutatakse
põhjenduses 234, ei saa turu kahanemist siiski pidada kahju tekkeallikaks.
(238)   Nimetatud huvitatud isikud
väitsid ka, et tootmine ja tööhõive vähenesid üksnes tarbimise vähenemise tõttu
ja mitte dumpinguhinnaga impordi mõjul. Peab siiski ütlema, et kuna
jalgrattatööstuses ei ole kõrgeid püsikulusid, ei mõjutanud tootmise vähenemine
liidu jalgrattatööstuse kasumlikkust. Tööhõivet aga mõjutasid liidu tootmisharus läbi viidud ümberkorraldused.
Igal juhul ei selgita see areng teiste kahjunäitajate negatiivseid suundumusi.
4.4.        Dumpinguvaba import
(239)   Dumpinguvaba impordi kogused
ühelt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt olid tühised, s.t ligikaudu
0 % Hiina Rahvavabariigist pärit koguimpordist, ja seetõttu ei saanud see
avaldada arvestatavat mõju liidu tootmisharu
olukorrale.
4.5.        Elektrijalgrattad
(240)   Väidetavalt kannatas liidu tootmisharu kahju elektrijalgrataste
arengu tõttu, mis asendasid kinnituste kohaselt vaatlusaluse toote. Kuid
elektrijalgrataste areng on toimunud alles viimasel ajal ning nende müügimahud
olid uurimisperioodi jooksul marginaalsed. Seetõttu ei saanud need avaldada
mõju liidu tootmisharu olukorrale.
4.6.        Struktuurimuutuste mõju
(241)   Pärast avalikustamist väitis
üks huvitatud isik, et komisjon jättis kahju ja põhjusliku seose analüüsi tehes
analüüsimata turu ja liidu tootmisharu kindlaks tehtud struktuurimuutuste mõju.
Näiteks väideti, et komisjon ei käsitlenud tootmiskulu analüüsis tootmise
Euroopa idapoolsetesse riikidesse üleviimise mõju. Vastuseks sellele väitele
märgitakse, et läbi viidi muutuste püsiva iseloomu analüüs (vt põhjendust 162)
ning tehti järeldus, et muutused olid püsiva iseloomuga (vt põhjendust 211).
Seetõttu viidi läbi liidu tootjate valimil põhinev uus kahju analüüs, et
kajastada struktuurimuutusi. Seda arvestades järeldatakse, et kõnealuste muutuste
mõju võeti kahju ja põhjusliku seose analüüsi puhul nõuetekohaselt arvesse.
Seetõttu lükatakse väide tagasi.
4.7.        Järeldus
(242)   Vaatamata liidu tarbimise
kahanemisele leiti, et liidu turule siseneb olulises mahus Hiinast pärit
dumpinguhinnaga jalgrattaid kas otseimpordi või meetmetest kõrvalehoidva
impordi kaudu. Kõnealuse impordi üpris stabiilne ja märkimisväärne turuosa
vaatlusaluse perioodi jooksul langes kokku liidu tootmisharu kestva majandusliku haavatavusega (vt põhjendusi
184–187). Seda arvestades tehakse järeldus, et Hiina Rahvavabariigist pärit
impordi (otseimport ja kõrvalehoidev import) ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel, on põhjuslik seos.
(243)   Vaadeldi ka muid tegureid, nagu
muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju, tarbimise areng,
majanduskriis ja kliimatingimused, dumpinguvaba import, elektrooniliste
jalgrataste areng. Ükski nendest teguritest ei osutunud piisavalt oluliseks, et
selle mõjul oleks katkenud dumpinguhinnaga Hiina impordi ja kantud olulise
kahju vahel kindlaks tehtud põhjuslik seos.
(244)   Eespool kirjeldatud analüüsi
alusel, millega eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevate tegurite mõjud
liidu tootmisharu olukorrale
dumpinguhinnaga ekspordi kahjulikest mõjudest, tehti järeldus, et Hiina
Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga import koos kõrvalehoidva impordiga on
põhjustanud liidu tootmisharule
olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
H. LIIDU HUVID
1.           Sissejuhatus
(245)   Kooskõlas algmääruse
artikliga 21 uuriti, kas kahjustava dumpingu kohta tehtud järeldustele
vaatamata on olemas kaalukaid põhjusi otsustamaks, et kõnealusel juhul ei ole
allpool kehtestatud määradega dumpinguvastaste meetmete võtmine Hiina
Rahvavabariigist pärit impordi suhtes liidu huvides (vt põhjendus 279).
(246)   Siinkohal olgu meelde
tuletatud, et eelmise uurimise tulemuste kohaselt oli meetmete rakendamine
liidu huvides. Lisaks sellele kujutab
käesolev uurimine endast algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast
vahepealset läbivaatamist, mis tähendab, et olukorra analüüsimine, kus
dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, võimaldab hinnata mis tahes kehtivate
dumpinguvastaste meetmete mittesoovitavat negatiivset mõju asjaomastele
isikutele.
(247)   Liidu huvide kindlakstegemine
põhineb erinevate seonduvate huvide
hindamisel, nagu liidu tootmisharu,
jalgrattatootjate, sõltumatute importijate ja kasutajate huvid.
2.           Liidu tootmisharu huvid
(248)   Uurimine
näitas, et tootmisharu on ikka veel haavatavas seisundis. Võttes arvesse Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi
olulist mahtu ning dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosust, on tõsine oht, et
meetmete lõpetamise korral hääbub liidu tootmine.
(249)   Liidu tootmisharu aitab märkimisväärselt kaasa tehnoloogilisele
innovatsioonile ja teadmispõhisele tootmisele, nagu hiljuti välja töötatud
elektroonilise jõuseadmega rattad ning elektroonilised jalgrattad, mis ei oleks
majanduslikult elujõulised, kui liidus ei oleks jalgrattatööstust. Lisaks
sellele panustab liidu tootmisharu keskkonnakaitsesse
keskkonnahoidliku transpordi edendamise ja süsinikdioksiidi heite vähendamise
kaudu.
(250)   Liidu tootmisharu edendab ka seotud tootmisharusid, nagu jalgrataste
varuosade ja jalgrattatarvikute tootmine ning seonduvad teenused. Kogu liidu tootmisharu loob otse ja kaudselt
60 000–70 000 töökohta liidu turul.
(251)   Liidu tootmisharu on
teinud jõupingutusi ümberkorraldamiseks ja investeerinud innovatsiooni, mis
läheksid kaduma, kui liidu tootmisharu
hääbuks. Meetmete kehtestamise korral aga suudaks liidu tootmisharu müügimahu säilitada ja seda
isegi suurendada ning saavutada vajaliku
investeeringutasuvuse, mis võimaldaks ka edaspidi investeerida uude tehnoloogiasse ja
innovatsiooni.
(252)   Võttes arvesse põhjendustes
184–187 esitatud järeldusi liidu tootmisharu
olukorra kohta, võib eeldada, et ilma meetmeteta halveneb liidu tootmisharu finantsolukord oluliselt ja
lõpptulemusena võib tootmist ähvardada lõpetamine. Seetõttu on dumpinguvastaste
meetmete võtmine liidu tootmisharu huvides.
3.           Jalgrattaosade tootjate huvid
(253)   Uurimise käigus andis endast
teada jalgrattaosade tootjate ühendus COLIPED. COLIPED väitis, et liidus
tegutseb ligikaudu 370 äriühingut, mis varustavad jalgrattatootjaid
osadega ja annavad tööd umbes 16 000 inimesele. Tootmisharus tegutsevad
tarnijad sõltuvad jalgrattatootmise jätkumisest liidus.
(254)   53 jalgrattaosade tootjat, kes
esindavad 39 % jalgrattaosade tootmisharu hinnanguliselt 1,2 miljardi
euro suurusest kogukäibest, toetas meetmete võtmist. Jalgrattaosade tootjad
saavad kasu kehtivate meetmete laiendamisest olulistele jalgrattaosadele (vt
põhjendus 1). Kehtiv maksuvabastuskava (vt põhjendus 1) soodustab kohalikku
jalgrattaosade tootmist, piirates Hiina päritoluga jalgrattaosade kasutamist
kuni 60 %ni toote koguväärtusest. Kehtestatud meetmete tõttu oli liidu tootmisharu arenemisvõimeline ja suutis
investeerida uutesse projektidesse, mille eesmärk oli taastada teatud oluliste
osade tootmine liidus.
(255)   Sellega seoses leiti, et ilma
meetmeteta tõenäoliselt lõppeva jalgrattatootmise tõttu liidus oleksid
tagajärjed ka liidu jalgrattaosade tööstusele negatiivsed, sest nad jäävad oma
klientidest ilma. Seda arvestades jõuti järeldusele, et dumpinguvastaste
meetmete kehtestamine on jalgrattaosade tootmisharu huvides.
4.           Kasutajate/tarbijate huvid
(256)   Euroopa Jalgratturite Liit
(ECF), Euroopa riikide jalgratturite ühenduste katusorganisatsioon, toetas
kehtivate dumpinguvastaste meetmete edasist rakendamist. ECF kinnitas, et
kohalik tootmine on tarbijate huvides, sest see tagab kvaliteedi ja ohutuse
ning samuti kohandatud klienditeeninduse.
(257)   ECF kinnitas, et impordi
suurendamisel Hiinast oleks negatiivne mõju liidu kõrgetele kvaliteedi- ja
ohutusstandarditele tarbija arvelt.
(258)   Dumpinguvastaste tollimaksude
mõju tarbijahinnale ei ole hinnangu kohaselt märkimisväärne, sest suurem osa
liidu jalgrattatootjatest toodab maksuvabastuskava alusel, pealegi saab olulisi
jalgrattaosi kuni 60 % ulatuses kasutatavate osade koguväärtusest
importida Hiinast ilma tollimaksuta.
(259)   Tuletatakse meelde, et eelmise
uurimise järelduste kohaselt ei avalda meetmed kasutajatele/tarbijatele
märkimisväärset mõju. Meetmete olemasolule vaatamata on jalgrataste tarne
kättesaadav Hiina Rahvavabariigist, samuti riikidest, mille suhtes meetmeid ei
kohaldata. Seda arvestades tehakse järeldus, et dumpinguvastased meetmed ei
avalda olulist negatiivset mõju liidu kasutajatele.
(260)   Pärast avalikustamist väitis
üks huvitatud isik, et analüüsis ei ole arvesse võetud kasutajatele avalduvat
meetmete negatiivset mõju meetmetega kaasnevate lisakulude näol. Märgitakse, et
tarbijaid esindav ECF avaldas toetust meetmete võtmisele kvaliteedi ja ohutuse
huvides (vt põhjendus 255). Pealegi saavad kasutajad tänu maksuvabastuskavale
juba kasu teatud jalgrattaosade alandatud hinnast (vt põhjendus 257). Seda arvestades
loeti väide põhjendamatuks.
5.           Sõltumatute importijate huvid
(261)   Mitte ükski sõltumatu importija ei teinud uurimises koostööd.
Seetõttu polnud võimalik anda hinnangut meetmete mõju kohta uurimisperioodi
jooksul. Lisaks tuleb meelde tuletada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei
ole importi tõkestada, vaid taastada aus kaubandus ja tagada, et importi ei
teostata kahjustavalt allalöödud hindadega.
(262)   Tuletatakse meelde, et olemas
on ka teised impordiallikad ja umbes 45 % kasutatavatest jalgratastest on
tegelikult imporditud.
(263)   Arvestades et Hiina
Rahvavabariigist pärit õiglase hinnaga import võib endiselt liidu turule
siseneda, ja kuna importimist jätkavad ka kolmandad riigid, on tõenäoline, et
importijate tavapärane äritegevus jätkub ka juhul, kui Hiina Rahvavabariigi
suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitatakse. Muudetud
dumpinguvastased meetmed kolme koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks
suurendaksid importimisvõimalusi Hiina Rahvavabariigist 0 % või vähendatud
määra võrra. Seda arvestades tehakse järeldus, et dumpinguvastased meetmed ei
mõjuta oluliselt liidu sõltumatuid importijaid.
6.           Meetmete tõhusus
(264)   Üks huvitatud isik väitis, et
meetmed ei ole tõhusad, sest ehkki dumpinguvastaseid meetmeid on rakendatud
peaaegu 20 aastat, kannab liidu tootmisharu
ikka veel kahju. Tuleb märkida, et vaatamata kehtivatele meetmetele on
tõestatud, et Hiina eksportivad tootjad hoidsid meetmetest kõrvale muude
kolmandate riikide kaasabil, mis selgitas vähemalt osaliselt liidu tootmisharu olukorda uurimisperioodi
jooksul. Seetõttu lükati väide tagasi.
(265)   Pärast avalikustamist väitsid
mõned huvitatud isikud, et üle kahekümne kolme aasta kehtinud meetmete edasine
kohaldamine ei ole õigustatud ei õiguslikel ega poliitilistel põhjustel. Vastuseks
sellele väitele märgitakse, et meetmete kohaldamise kestusele ei ole seatud
ajalisi piiranguid, juhul kui nende kehtestamise või säilitamise tingimused on
täidetud. Samuti on käesoleva juhtumi puhul meetmete võtmine õigustatud, kuna
uurimise tulemused kinnitavad kahjustava dumpingu esinemist. Lisaks halvendab
liidu tootmisharu olukorda meetmetest kõrvalehoidmine. Seetõttu lükatakse väide
tagasi
7.           Järeldus
(266)   Meetmete edasine kohaldamine
Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes oleks selgesti liidu tootmisharu ja liidu jalgrattaosade
tarnijate huvides. See võimaldaks liidu tootmisharul
kasvada ja parandada oma olukorda, mille on põhjustanud dumpinguhinnaga
import. Lisaks sellele ei mõjutaks see märgatavalt ebasoodsalt importijaid, sest Hiina Rahvavabariigist ja muudest
kolmandatest riikidest pärit õiglase
hinnaga jalgrattad oleksid endiselt turul kättesaadavad. Võttes arvesse , et
liidu tootmisharu kasutab
laialdaselt olemasolevat maksuvabastuskava, jõuti järeldusele, et olemasolevad
meetmed ei avalda olulist negatiivset mõju kasutajatele/tarbijatele. Vastupidi,
kui kohaldatavad meetmed tühistataks, lõpetaksid liidu jalgrattatootjad
tõenäoliselt tootmise, ohustades sellega ka liidu jalgrattaosade tootjate
püsimist.
(267)   Eeltoodut silmas pidades ja
tuginedes kättesaadavale teabele liidu huvide kohta, jõuti järeldusele, et
puuduvad mõjuvad põhjused, mis takistaksid meetmete kohaldamist Hiina
Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes allpool esitatud
määradega (põhjendus 279).
I.
KAVANDAVAD TOLLIMAKSUD
1.           Kahju kõrvaldamist võimaldav
tase
(268)   Dumpingu, sellest tuleneva
kahju ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks säilitada
nõukogu määrusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud meetmed, välja arvatud
allpool sätestatu.
(269)   Kõnealuste meetmete taseme
kindlaksmääramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ja
tollimaksu suurust, mis on vajalik liidu tootjatele põhjustatud kahju
kõrvaldamiseks.
(270)   meetmeid tuleks kohaldada
tasemel, mis on piisav kõnealuse impordi põhjustatud kahju kõrvaldamiseks,
ületamata kindlaksmääratud dumpingumarginaale. Kahjustava dumpingu mõjude
kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu suuruse arvutamisel võeti arvesse, et mis
tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul
katta oma tootmiskulud ja teenida üldjoontes sellist brutokasumit, mida seda
tüüpi tootmisharu võiks mõistlikult teenida normaalsetes
konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumise korral,
samasuguste toodete müügi puhul liidus. Käesolevas arvutuses kasutatavaks
brutokasumimarginaaliks võeti 8 % jalgrataste müügikäibest. Sama suurust
kasutati eelmises uurimises, sest miski ei osutanud vajadusele seda määra
muuta.
(271)   Arvestades, et Hiina
Rahvavabariigi koostöövalmidus oli väga madal, nagu osutati
põhjendustes 22 ja 24, ei saa koostööd tegevate äriühingute kohta tehtud
järeldusi pidada riigile iseloomulikuks. Seetõttu jäetakse üleriigiline
kahjumimarginaal muutmata ja säilitatakse nõukogu määrusega (EÜ)
nr 1095/2005[35]
kehtestatud suuruses.
(272)   Kahe koostööd tegeva eksportija
jaoks, kellel puhul tuvastati dumpingu kasutamine, tehti kahjumimarginaalid
kindlaks nende enda ekspordihindade põhjal, mida võrreldi samal kaubanduslikul
tasemel liidu tootmisharu vastava
tooteliigi mittekahjustavate hindadega. Kolmanda äriühingu jaoks, mille puhul
dumpingu kasutamist ei tuvastatud, kahjumimarginaali
ei arvutatud. Äriühingu Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. jaoks ei määratud kindlaks kahjumimarginaali. Küll aga
tehti oluline, dumpingumarginaalist kõrgem kahjumimarginaal kindlaks äriühingu
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd puhul.
(273)   Pärast avalikustamist väitis
üks huvitatud isik, et sihtkasum 8 % seati turutingimustel, mis ei vasta
praegusele olukorrale, ja komisjon ei esitanud piisavaid põhjendusi, mis
õigustaksid eelmise, põhjenduses 5 mainitud uurimise käigus kindlaks tehtud
sihtkasumi edasist kasutamist. Olgu märgitud, et käesoleva läbivaatamise käigus
ei leitud ühtki viidet sellele, et sihtkasumi määra tuleks muuta. Asjaomane
isik ei esitanud ühtki põhjendatud kalkulatsiooni teistsuguse sihtkasumi määra
kasutamise kohta. Seetõttu lükati väide tagasi.
2.           Lõplikud meetmed
(274)   Kolme koostööd tegeva Hiina
eksportijate kontserni puhul tehti käesoleva määrusega sätestatud äriühingute
individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kindlaks käesoleva uurimise
tulemuste põhjal. Seetõttu kajastavad need kõnealuste kontsernide olukorra
kohta uurimise käigus tehtud järeldusi. Osutatud tollimaksumäärasid (vastandina
üleriigilisele tollimaksule, mida kohaldatakse kõigi muude
äriühingute suhtes) kohaldatakse seetõttu eranditult Hiina Rahvavabariigist
pärit ja kõnealuste kontsernide toodetud, seega konkreetselt nimetatud
juriidiliste isikute toodete impordi suhtes. Teiste käesoleva määruse
regulatiivosas konkreetselt nimetamata kontsernide, kaasa arvatud seotud
majandusüksuste valmistatud toodete importimisel ei saa neid määrasid kasutada
ning nende suhtes kohaldatakse sama tollimaksumäära nagu kõigi muude äriühingute suhtes.
(275)   Kõik taotlused kohaldada nimetatud
individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu
määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või
müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleks saata viivitamata komisjonile[36] koos kogu asjakohase teabega,
eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise
ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutuse või muutusega
tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse siis määrust,
ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse
individuaalseid tollimaksumäärasid.
(276)   Dumpinguvastase tollimaksu
nõuetekohase jõustamise tagamiseks ei tuleks jääktollimaksu kohaldada mitte
üksnes nende eksportijate suhtes, kes koostööd ei teinud, vaid ka nende
äriühingute suhtes, kellel puudus uurimisperioodi jooksul igasugune eksport.
(277)   Selleks et hoida
tollimaksumäärade suurest erinevusest tulenevad kõrvalehoidmise riskid
võimalikult madalal, peetakse selle juhtumi puhul vajalikuks rakendada
erimeetmeid, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine.
Erimeetmed kujutavad endast liikmesriigi tolliasutustele käesoleva määruse
lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamist ja kohustust
maksta dumpinguvastast jääktollimaksu, mida kohaldatakse kõigi muude
eksportivate tootjate suhtes, kui importkaubaga ei esitata sellist arvet.
(278)   Kui sellise äriühingu ekspordi
maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid,
suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist
mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete
kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel
ja ettenähtud tingimuste täitmisel võib algatada meetmetest kõrvalehoidmise
uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete
tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu
kehtestamise vajadust.
(279)   Algmääruse artikli 7
lõike 2 kohaselt tehakse tollimaksumäärad koostööd tegevate eksportijate
jaoks kindlaks tasemel, mis on piisav liidu tootmisharule
tekitatud kahju kõrvaldamiseks. Äriühingutele Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
Ltd ja Ideal (Dongguan) Bike Co. Ltd. arvutatud tollimaksumäärad põhinevad
dumpingumarginaalidel, mis tehti kindlaks uurimisega, sest need olid madalamad
kui kahjumimarginaalid. Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. puhul oli
kahjumimarginaal madalam kui dumpingumarginaal, seetõttu arvutati tollimaks
kahjumimarginaali tasemel.
(280)   Uurimisperioodiks arvutati
individuaalsed tollimaksumäärad järgmiselt:
             Äriühing ||             Lõplik tollimaks
             Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. ||             19,2 %
             Oyama Jalgrats (Taicang) Co. Ltd. ||             0 %
             Ideal (Dongguan) Bike Co. Ltd. ||             0 %
             Kõik muud äriühingud ||             48,5 %
(281)   Olgu märgitud, et nõukogu
määruse (EÜ) nr 71/97 artikli 2 lõike 1 kohane dumpinguvastane tollimaks
48,5 %, mida kohaldati selle määrusega kõigi muude äriühingute suhtes (vt
põhjendus 279), kehtib nõukogu määruse (EÜ) nr 71/97 artikli 1
kohaselt ka Hiina Rahvavabariigist pärit oluliste jalgrattaosade impordi
suhtes,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse lõplik
dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodide 8712 00 30 ja ex 8712 00 70 (TARICi koodid 8712 00 70 91
ja 8712 00 70 99) alla kuuluvate mootorita
jalgrataste ja muude rataste (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad, kuid
mitte monorattad) impordi suhtes.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr,
mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool tabelis loetletud
äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu
sissenõudmist, on järgmine:
 Äriühing || Lõplik tollimaks || TARIC lisakood
 Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. || 19,2 % || B772
 Oyama Jalgrats (Taicang) Co. Ltd. || 0 % || B773
 Ideal (Dongguan) Bike Co. Ltd. || 0 % || B774
 Kõik muud äriühingud || 48,5 % || B999
3. Individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse
lõikes 2 osutatud äriühingute suhtes tingimusel, et liikmesriigi
tolliasutusele esitatakse kehtiv faktuurarve, mis vastab lisas sätestatud
nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi
muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse
kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesoleva määrusega jäetakse jõusse määrusega
(EÜ) nr 71/97 Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste ja teatud jalgrattaosade
impordi suhtes kehtestatud laiendatud dumpinguvastane tollimaks.
Määruse (EÜ) nr 71/97 artikli 2
lõikes 1 osutatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu all mõistetakse
käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast
tollimaksu.
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus
on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Nõukogu nimel
eesistuja
LISA
Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival
faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud
avaldus järgmises vormis:
1) faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi
ja amet;
2) järgmine avaldus:
„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus)
jalgratast, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel,
tootis (äriühingu nimi ja registrijärgne asukoht) (TARICi lisakood) (riigis).
Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.
Kuupäev ja allkiri”.
[1]               EÜT L 228, 9.9.1993, lk 1.
[2]               EÜT L 16, 18.1.1997, lk 55.
[3]               EÜT L 175, 14.7.2000, lk 39.
[4]               ELT L 183, 14.7.2005, lk 1.
[5]               ELT L 261, 6.10.2011, lk 2.
[6]               ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.
[7]               EÜT L 228, 9.9.1993, lk 1.
[8]               EÜT L 16, 18.1.1997, lk 55.
[9]               EÜT L 17, 21.1.1997, lk 17.
[10]             EÜT L 175, 14.7.2000, lk 39.
[11]             ELT L 183, 14.7.2005, lk 1.
[12]             ELT L 55, 28.2.2008, lk 1.
[13]             ELT L 261, 6.10.2011, lk 2.
[14]             ELT C 71, 9.3.2012, lk 10.
[15]             ELT L 258, 26.9.2012, lk 21.
[16]             ELT L XXX, kuupäev, lk.
[17]             ELT C 122, 27.4.2012, lk 9.
[18]             ELT C 346, 14.11.2012, lk 7.
[19]             ELT L XXX, kuupäev, lk.
[20]             ELT L 282, 28.10.2011, lk 1.
[21]             www.bloomberg.com.
[22]             http://news.xinhuanet.com/english/2008-12/26/content_10564812.
htm.
[23]             Komisjoni määrus (EL) nr 627/2011, millega kehtestatakse
ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit
roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes, ja nõukogu
rakendusmäärus 1331/2011, millega kehtestatakse teatavate Hiina
Rahvavabariigist pärinevate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi
suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks.
[24]             http://www.fsa.gov.uk/about/who.
[25]             http://www.amf-france.org/affiche_page.asp?urldoc=lesmissionsamf.htm&lang=en&Id_Tab=0.
[26]             http://www.csrc.gov.cn/pub/csrc_en/about/.
[27]             http://english.gov.cn/links/statecouncil.htm.
[28]             Üldkohtu 18. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas
T-156/11, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd vs. nõukogu, punkt 167 (seni
avaldamata) ja Üldkohtu 10. oktoobri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-150/09;
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd vs. nõukogu, punkt 53 (seni
avaldamata).
[29]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1168/2012,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,
ELT L 344, 14.12.2012, lk 1.
[30]             Kohtuasi C-249/10 P.
[31]             ELT L 237, 3.9.2012, lk 1.
[32]             ELT L 183, 12.7.2005, lk 1.
[33]             Kohtuasi C-338/10, 22. märts 2012.
[34]             SIMA – Teade kordusuurimise järelduste kohta – jalgrattad
– 2011.
[35]             ELT L 183, 14.7.2005, lk 1.
[36]             European Commission, Directorate-General for Trade,
Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.