				|

		52014PC0006

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning tööturgude edasist integratsiooni /* COM/2014/06 final - 2014/0002 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
1.1.        Ettepaneku reguleerimisala
Käesoleva määruse ettepaneku eesmärk on
parandada töötajate juurdepääsu ELi-sisese töötajate liikuvuse tugiteenustele,
toetades seeläbi õiglast liikuvust ning suurendades kogu liidus juurdepääsu
töövõimalustele.
Sellega asendatakse sätted, mis käsitlevad
vabade töökohtade, töökohataotluste ja CVde alast teabevahetust („vahendamine”)
liikmesriikide vahel ning mis sisalduvad praegu määruse 492/2011[1] II peatükis ja artiklis
38. Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu („alusleping”) artiklil 46.
Samuti (taas)luuakse määrusega Euroopa tööturuasutuste võrgustik nimetusega
EURES, mille eesmärk on anda abi liikmesriikidevahelisel tööotsingul ja
värbamisel. Sarnane võrgustik tegutseb praegu komisjoni 2012. aastal vastu
võetud otsuse[2]
alusel. Seetõttu tunnistab komisjon eespool nimetatud otsuse senise EURESe
võrgustiku toimimise kohta käesoleva määruse vastuvõtmisel kehtetuks.
Aluslepingu artikliga 45 tagatakse töötajatele
liidus vaba liikumine, artikliga 46 aga on ette nähtud meetmed selle vabaduse
realiseerimiseks eelkõige riiklike tööturuasutuste vahelise tiheda koostöö
tagamise kaudu. Komisjon esitas hiljuti ka ettepaneku[3] luua koostöö
süvendamise ja üksteiselt õppimise huvides riiklike tööturuasutuste võrgustik,
lähtudes aluslepingu artiklist 149. Kõnealune võrgustik hõlmab rohkem eri
eesmärke ja algatusi stiimulite vormis ning täiendab käesolevat ettepanekut.
1.2.        Ettepaneku põhjused
Liikumisvabadus on üks neljast Euroopa Liidu
põhivabadusest ning ELi kodakondsuse keskne element. Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikliga 45 on ette nähtud ELi kodanike õigus liikuda töö eesmärgil
teise liikmesriiki.
Liikuvus toob sotsiaalset ja majanduslikku
kasu. ELi-sisese liikuvuse suurenemine laiendab töötajate töövõimalusi ning
aitab tööandjatel täita vabu töökohti paremini ja kiiremini. See aitab kaasa
kõrge tööhõive tasemega Euroopa tööturu arengule (ELi toimimise lepingu
artikkel 9).
ELi-sisene töötajate liikuvus on võrreldes
tööturu ja ELi aktiivse elanikkonna suurusega suhteliselt vähene. Aastane
liikuvus endises EL27-s on 0,29 %, mis on väiksem kui Austraalias (8
osariigi vahel 1,5 %) ja Ameerika Ühendriikides (50 osariigi vahel 2,4 %)[4]. Euroopa umbes 241
miljoni suurusest tööjõust on teises liikmesriigis majanduslikult aktiivsed
ainult ligikaudu 7,5 miljonit inimest (s.o 3,1 %)[5]. Praegu on mõnes
liikmesriigis suur tööpuuduse tase samal ajal, kui teistes on palju vabu
töökohti.
Oluliselt on suurenenud nende töötajate arv,
kes nimetavad „kindlat kavatsust” minna välismaale tööle (s.o nende osa, kes
kavatsevad migreeruda lähema 12 kuu jooksul)[6].
EURESes registreerimised näitavad, et üle riigipiire tööd otsivate inimeste arv
on kasvanud. EURESe portaalis registreerunud tööotsijate arv on suurenenud 175 000-lt
2007. aastal 1 200 000-le 2013. aasta detsembris ilma, et vastavalt
oleks suurenenud töötajate liikuvus.
Praegu kolib igal aastal teise liikmesriiki
tööle keskmiselt ainult 700 000 inimest,[7]
samas kui uuringute prognoosid näitavad, et umbes 2,9 miljonit ELi kodanikku
sooviksid järgmise 12 kuu jooksul kolida[8].
See tähendab märkimisväärset potentsiaali liikuvuseks ning väljakutset EURESe
võrgustikule.
Põhjuseid, miks ELi-sisese töötajate liikuvuse
potentsiaal on kasutamata ja miks üksikkodanikud oma liikuvaks töötajaks
saamise kavatsusi ellu ei vii, on palju. Küsitlused[9] näitavad, et kõige
sagedamini kardetavad või kogetavad praktilised raskused on vastava keeleoskuse
puudumine ja töökoha leidmise keerukus. EL võib viimase probleemi lahendamisele
kaasa aidata, suurendades teadlikkust töövõimalustest liidus ning arendades
sobivaid tugiteenuseid, et soodustada ELi-sisest värbamist. Sellest saab
tugevdatud EURESe võrgustiku ülesanne.
Kui EURESe võrgustiku toimimise osas tehti
komisjoni algatusel komisjoni 2012. aasta otsusega mõned muudatused, siis
määruse 492/2011 II peatükki, mis kujutab endast liikmesriikidevahelise
vahendustegevuse ja teabevahetuse Euroopa raamistikku ELi-sisese töötajate
liikuvuse kohta, ei ole muudetud alates 1992. aastast.
On vaja põhjalikku läbivaatamist, et võtta
arvesse uusi liikuvuse mustreid, suuremat vajadust õiglase liikuvuse järele,
vabu töökohti puudutavate andmete jagamise tehnoloogia muutumist, erinevate
värbamiskanalite kasutamist tööotsijate ja tööandjate poolt ning teiste tööturu
vahendajate kasvavat rolli lisaks riiklikele tööturuasutustele värbamisteenuste
pakkumisel. Õiglast liikuvust mõistetakse kui liikuvust, mis toimub
vabatahtlikult ja mis võtab arvesse nii tööõigust ja tööstandardeid kui ka
töötajate õiguseid liidus.
Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. juuni 2012. aasta
järeldustes majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe kohta tunnistatakse
kiireloomulist poliitilist vajadust parandada suure tööpuuduse määra taustal
ELi-sisest töötajate liikuvust: „EURESe portaal tuleks arendada tõeliseks
Euroopa töö- ja töötajate otsimise vahendiks (…)”. Euroopa Ülemkogu 13.
ja 14. detsembri 2012. aasta järeldustes 2013. aasta majanduskasvu analüüsi ja
noorte tööpuuduse kohta kutsuti komisjoni üles esitama uue EURESe määruse
ettepanekut.
Oma 2013. aasta aruandes ELi kodakondsuse
kohta[10]
pakkus komisjon välja algatuse kaasajastada 2013. aastal EURESt, et parandada
tööturuasutuste rolli ja mõju riiklikul tasandil ning täiustada töötajate
liikuvuse koordineerimist ELis (meede 2). EURESe kaasajastamist nimetatakse ka
komisjoni 25. novembri 2013. aasta teatises „ELi kodanike ja nende perekondade
vaba liikumine: viis meedet muutuse esilekutsumiseks”[11] osana meetmest, mille
eesmärk on aidata kohalikel ametiasutustel rakendada ELi vaba liikumise
eeskirju kohapeal (meede 5).
Kooskõlas eespool nimetatud Euroopa Ülemkogu 28.
ja 29. juuni 2012. aasta järeldustes esitatud palvega hakatakse EURESe
võrgustikku järk-järgult laiendama nii, et see hõlmaks ka väljaõpet ja
õppepraktikat. Noorte tööhõivet ELi-sisese värbamise kaudu toetab „Sinu esimene
EURESe töökoht”. See programm ühendab kohandatud tööotsingu abi rahalise
toetusega reisikuludeks, et käia tööintervjuudel, uues töökohas sisseseadmiseks
jmt. Komisjon kavatseb selliste programmide toetamist jätkata. Määruse
ettepanek peaks tugevdama ka tööturuasutuste võimekust arendada
partnerlussuhteid, et suurendada noorte inimeste ELi-sisest töölevõtmist.
Selleks et tagada sidusus ELi tasandil käimasolevate algatustega, nagu
digitaalvaldkonna töökohtade edendamise suur koalitsioon ja Euroopa
Õpipoisiõppe Liit, palutakse EURESe võrgustikul aktiivselt edendada ka
nimetatud algatuste väljatöötamist.
1.3.        EURESe võrgustiku puudused
Kooskõlas
tööhõive paketiga[12]
võttis komisjon 2012. aastal vastu otsuse kaasajastada ja tugevdada EURESe
võrgustikku[13].
Otsusega asendatakse komisjoni 2003. aasta otsus[14] ning selle eesmärk on
luua stiimuleid, et tugevdada EURESe võrgustikus sobitamise, töölesuunamise
ning värbamise alast tegevust muu hulgas võimalikult suure avatuse kaudu
erasektori tööturuasutustele, muutmata õiguslikku alust (määrus 492/2011).
Komisjoni rakendusotsus 2012/733/EL jõustus 1. jaanuaril 2014.
Kogemus näitab, et EURESe võrgustik, millel on
umbes 900 nõustajat ja EURESe portaali näol ühine platvorm Euroopa vabade
töökohtade vahendamiseks, on aidanud paljudel tööotsijatel ja tööandjatel
liikuvusvõimalusi ellu viia. Need, kes selle vahendi poole pöörduvad ja selle
teenuseid kasutada saavad, on selle üle üldiselt tänulikud.
Samas on siiski ilmnenud, et sellisena, nagu
vahend praegu toimib, ei ole see piisavalt valmis toetama veelgi tugevamalt
õiglase liikuvuse mustreid osana Euroopa tööturu tasakaalustamatuse
lahendustest, eriti arvestades ELi tööturu suurust ning väljakutse olemust
praeguses majandusolukorras. EURESe võrgustiku toimimises on tuvastatud
järgmised puudused:
–
mittetäielik nimekiri vabadest töökohtadest ja
CVdest, mis on ELi tasandil kõigi liikmesriikide jaoks ligipääsetavad
(tööturgude läbipaistvus);
–
piiratud sobitamise võimekus vabu töökohti ja CVsid
ELi tasandil kokku toovas EURESe portaalis, mis tuleneb riiklikest vabade
töökohtade süsteemidest pärinevate andmete piiratud semantilisest
koostoimimisest (automaatse sobitamise potentsiaal);
–
ebaühtlane juurdepääs EURESe teenustele ELis, kuna
tööotsijad ja tööandjad ei saa süstemaatiliselt kogu vajalikku teavet EURESe
kohta ega saa esimeses värbamise etapis täiendava abi pakkumist (üldine
rakendamine);
–
abi piiratud kättesaadavus sobitamisel,
töölesuunamisel ja värbamisel nende tööotsijate ja tööandjate jaoks, kes on
väljendanud huvi ELi-sisese töötajate liikuvuse vastu, sealhulgas juurdepääsu
saamisel nii aktiivsetele tööturumeetmetele kui ka sotsiaalkindlustusalasele
teabele ja nõustamisele (tugiteenused);
–
ebatõhus liikmesriikidevaheline teabevahetus tööjõu
puudu- ja ülejäägi teemal, mis takistab täpsemini sihitud praktilist koostööd
EURESe võrgustikus (teabevahetus ja koostöö).
1.4.        Ettepaneku eesmärgid
EURESe võrgustiku üldine eesmärk on olla tõhus
vahend kõigi tööotsijate ja tööandjate jaoks, keda huvitab ELi-sisene töötajate
liikuvus. Ettepaneku erieesmärgid seonduvad eespool nimetatud puudustega
järgmiselt:
–
saavutada EURESe portaalis peaaegu täielik vabade
töökohtade pakkumine, nii et kogu Euroopa tööotsijatel oleks kohene ligipääs samadele
vabadele töökohtadele, kombinatsioonis ulatusliku CVde kogumiga, millest
registreeritud tööandjad värvata võivad;
–
võimaldada EURESe portaalil teostada
liikmesriikideüleselt head automaatset sobitamist vabade töökohtade ja CVde
vahel, tõlkides kõigisse ELi keeltesse ja mõistes riiklikul ja sektorite
tasandil omandatud oskusi, pädevusi, kvalifikatsioone ja ameteid;
–
teha põhiteave EURESe võrgustiku kohta kogu liidus
kättesaadavaks igale tööotsijale ja tööandjale, kes soovib kliendina
värbamisteenuseid, ning pakkuda igale huvitatud isikule pidevalt juurdepääsu
EURESe võrgustikule;
–
abistada kõiki selliseid huvitatud isikuid
sobitamise, töölesuunamise ja värbamise juures EURESe võrgustiku kaudu;
–
toetada EURESe võrgustiku toimimist riikide tööjõu
puudu- ja ülejääki puudutava teabevahetusega ning tegevuse kooskõlastamisega
liikmesriikide vahel.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1.        Konsulteerimine
liikmesriikidega
2012. aasta otsuse lähtepunkt oli EURESe
võrgustiku hindamine 2010. aastal[15].
Seoses 2012. aasta otsuse ettevalmistamisega konsulteeriti liikmesriikidega
EURESe võrgustiku seniste puudujääkide ja võimaliku edasise orientatsiooni
teemadel. „Töötajate liikumisvabadusega” tegeleva nõuandva komiteega
konsulteeriti otsuse eelnõu suhtes ametlikult 2012. aasta sügisel. Otsuse
peamine eesmärk – muuta EURESe teenuste orientatsiooni üldiselt teavitamiselt
ja suunamiselt ulatuslikumale sobitamisele, töölesuunamisele ja värbamisele –
leidis üldiselt toetava vastuvõtu. Samuti on kõik liikmesriigid toetanud
programmitöö tsükli mõtet ning EURESe tegevuste ühiseid näitajaid, et
suurendada toimimise läbipaistvust, parandada teabevahetust ning täiustada
tegevuse kooskõlastamist.
Pärast kõnealust konsulteerimist on üksikud
liikmesriigid täpsustanud ekspertide koosolekutel oma seisukohti võimalike
rakendusmeetmete ulatuse suhtes, arvestades riiklikke tavasid ja piiranguid.
Selliste kohtumiste tulemusel lepiti kokku, et lähenemisviisi kohandatakse
võrgustiku avamiseks teistele tööturuasutustele peale riiklike tööturuasutuste,
et anda liikmesriikidele rohkem aega ja manööverdamisruumi partnerlussuhete
arendamiseks riiklikul tasandil.
2.2.        Konsulteerimine praktikutega
Tuginedes eespool kirjeldatud EURESe
võrgustikku üldiselt käsitlevatele konsultatsioonidele, saadeti 2013. aastal
laiali küsimustikud eesmärgiga vaadata üle tavad seoses ligipääsuga vabadele
töökohtadele riiklikul tasandil, tööotsijate ja tööandjate ligipääsuga EURESe
võrgustikule ning sobitamis-, töölesuunamis- ja värbamistegevuse korraldamisega
EURESe võrgustiku kaudu. Neile küsimustikele saadetud vastused kinnitavad
komisjoni tuvastatud puudusi, kuna need näitavad liikmesriikidevahelisi suuri
erisusi a) selles, millised vabad töökohad viiakse Euroopa tasandil
vahendamisele (tööturgude läbipaistvus), b) automaatse sobitamise võimaldamise
lähtepositsioonides, c) EURESe võrgustikule praktikas juurdepääsu saamises
(üldine rakendamine) ning d) tugiteenuste tegelikus pakkumises.
2.3.      Mõju hindamine
Kooskõlas oma regulatsiooni parandamise
poliitikaga viis komisjon tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks läbi
alternatiivsete poliitikavõimaluste mõju hindamise.
Erinevad alternatiivid olid 1) senise olukorra
säilitamine, 2) määruse 492/2011 muutmine seoses komisjoni õigustega selle
sätete rakendamisel, 3) uue, täiesti uute sätetega määruse kehtestamine ja 4)
uue määruse kehtestamine koos komisjoni konkreetse mandaadiga suurendada
riiklike ja erasektori tööturuasutuste koostööd. Kõiki võimalusi analüüsiti,
arvestades EURESe võrgustiku üldist eesmärki olla tõhus vahend kõigi
tööotsijate ja tööandjate jaoks, keda huvitab ELi-sisene töötajate liikuvus.
Mõju hindamine näitas, et esimene variant
tähendaks 2012. aasta otsusega käivitatud reformi venimist. Teine variant
annaks komisjonile võimaluse pakkuda asjakohaseid meetmeid ja jätkata protsessi
tõhusama vahendi saavutamise suunas, kuid arvestades mõnes liikmesriigis
kehtivaid piiranguid, ei tagaks see eelduste kohaselt otsusega ettenähtud
tulemust ilma määrust 492/2011 ennast muutmata. Ka ei kõrvaldataks teise
variandiga täielikult automaatse sobitamise, üldise rakendamise, tugiteenuste
ning teabevahetuse ja koostööga seotud puudusi. Eelistatav valik oleks seetõttu
määruse 492/2011 ning 2012. aasta otsuse asendamine eraldiseisva õigusaktiga,
milles oleks ühendatud mõlema õigusakti sätted ja kõrvaldatud kõik puudused.
Selle variandi siseselt jäeti kõrvale rida konkreetsemaid alternatiive, mis ei
olnud konkreetsete eesmärkide suhtes proportsionaalsed. Neljas valikuvõimalus,
millega lisanduks kolmandale variandile komisjoni mandaat kehtestada EURESe
võrgustiku kui terviku huvides autonoomselt partnerlussuhteid uute
tööturuasutustega, leiti olevat kaugemaleulatuv kui käesolevas etapis rangelt
vaja on.
Mõjuhindamiskomitee esitas esialgse
mõjuhinnangu kohta arvamuse 2013. aasta 5. detsembril. Mõjuhindamiskomitee
arvamus ning lõplik mõjuhinnang ja selle kommenteeritud kokkuvõte avaldatakse
koos käesoleva ettepanekuga.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.        Õiguslik alus
Käesoleva ettepaneku alus on ELi toimimise
lepingu artikkel 46 (st sama õiguslik alus kui määrusel (EL) nr 492/2011), mis
lubab võtta vastu määruseid või direktiive seadusandliku tavamenetluse korras.
3.2.        Subsidiaarsuse ja
proportsionaalsuse põhimõte
Kavandatava määruse eesmärgid on tihedalt
seotud Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 sätestatud eesmärkidega, mille
kohaselt on Euroopa Liit rajanud siseturu, mille aluseks on kõrge
konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus, mille eesmärk on saavutada täielik
tööhõive ja sotsiaalne progress; ELi toimimise lepingu artiklis 9 sätestatud
eesmärkidega, s.o kõrge tööhõive taseme edendamise ja piisava sotsiaalse kaitse
tagamisega, ning ELi toimimise lepingu artiklis 45 sätestatud eesmärkidega
(„õigus võtta vastu tegelikult tehtud tööpakkumisi” ja „liikuda sel eesmärgil
vabalt liikmesriikide territooriumil”).
Käesolevas ettepanekus sisalduvad konkreetsed
üksikmeetmed on omavahel tihedalt seotud. Need tugevdavad üksteist ning peaksid
koostoimes tegema EURESe võrgustikust ELi-sisesest töötajate liikuvusest
huvitatud tööotsijate ja tööandjate jaoks eelistatud vahendi. Kuivõrd need
meetmed hõlmavad seniste läbipaistvuskohustuste laiendamist, automaatse
sobitamise võimaldamist, võrdse ligipääsu tagamist EURESe võrgustikule kogu
liidus, praktiliste tugiteenuste selgemat määratlemist ning senise
teabevahetuse korralduse laiendamist, on need mõeldud kõikehõlmavaks, kuid
tasakaalustatud lahenduseks praeguse koostööraamistiku mitmesugustele
puudustele. Samuti on need meetmed piisavad, arvestades töötute olukorda
tööturgudel, tööotsijate vajadusi („kindlad kavatsused”) ning (tehnoloogilist)
arengut vabade töökohtade ja värbamise turgudel.
Iga üksikmeede on sellisena õigustatud kui
meede, mis loob töötajate liikumisvabadust, mis on määratletud aluslepingu
artiklis 46. Iga meetme eesmärk on kas parandada „tihedat koostööd riikide
tööhõivetalituste vahel” (ELi toimimise lepingu artikli 46 punkt a) ja/või
kujundada ümber „sobivat mehhanismi” tööpakkumiste ja tööotsijate
kokkuviimiseks (ELi toimimise lepingu artikli 46 punkt d).
Kuna vabade töökohtade, töökohataotluste ja
CVde vahendamine üle riigipiiride ning sellest tulenev töötajate töölesuunamine
eeldavad mõlemad ühise koostööraamistiku olemasolu eri liikmesriikide
organisatsioonide vahel, ei suuda liikmesriigid üksi ettepaneku eesmärke
täielikult saavutada ning seetõttu on vajalik võtta meetmeid ELi tasandil.
Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei
lähe käesolev määrus kaugemale, kui on vaja selle eesmärkide saavutamiseks.
Läbipaistvuse huvides teevad liikmesriigid EURESe portaalis kättesaadavaks
ainult need vabad töökohad ja CVd, mis on juba riigisiseselt kättesaadavad.
Automaatne sobitamine saavutatakse lihtsate koostalitlusvahendite abil, mitte
aga ühise klassifitseerimissüsteemi kehtestamisega riiklikul tasandil
kasutamiseks. Üldist rakendamist, s.o EURESe teenuste integreerimist
tööturuasutuste teeninduslaudade tegevusse, on võimalik saavutada standardse
teabe abil (internetis ja/või paberkandjal) ning see tuleb mängu ainult
olukordades, kus isikute selgesõnalisel nõudmisel luuakse vahetu kontakt
sihtrühmaga (s.o juhul, kui tööturuasutuses esitatakse klienditeenuste
taotlus). Tugiteenuseid saab osutada riigisisesel tasandil mitmete eri
variantide ja kanalite kaudu ning nende intensiivsusele ja ulatusele saab seada
tingimusi olenevalt üksikute tööotsijate ja tööandjate olukorrast.
Liikmesriigid hakkavad jagama süstemaatilisemalt riikide teavet tööjõu puudu-
ja ülejäägi ning sellega seotud poliitikameetmete kohta, kuid kõnealuste
poliitikameetmete üle otsustamine jääb käesoleva määruse reguleerimisalast
välja.
4.           MÕJU EELARVELE
Käesolev
ettepanek ei avalda ELi eelarvele mingit konkreetset mõju. Kogu Euroopa
Komisjoni EURESe võrgustikule suunatud tegevus, mis toob kaasa vajaduse inim-
ja/või raharessursi järele, kuulub tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni
programmi (EaSI) (2014–2020) loomist käsitleva määruse[16] reguleerimisalasse
ning kaetakse kõnealuse programmi iga-aastasest eelarveeraldisest.
Perioodil
2014–2020 tasutakse ELi programmist selliste horisontaalsete meetmete eest nagu
EURESe portaal, ühine koolitusprogramm, suunatud liikuvusprogrammid, näiteks
„Sinu esimene EURESe töökoht”, ning Euroopa oskuste/pädevuste,
kvalifikatsioonide ja ametite klassifikatsiooni (ESCO) arendamine. Samal
ajavahemikul on liikmesriikide ELi-sisese töötajate liikuvuse alane tegevus
abikõlblik Euroopa Sotsiaalfondi raames.
5.           ETTEPANEKU ÜKSIKASJALIK
ÜLEVAADE
5.1.        I peatükk – üldsätted
Selles peatükis määratletakse ettepaneku
reguleerimisese (artikkel 1) ja olulisemad mõisted (artikkel 2).
Ettepanekuga koondatakse ühte raamistikku
määruse 492/2011 II peatükk ja artikkel 38 ning komisjoni otsus 733/2012/EL
EURESe võrgustiku kohta.
Kogu ettepaneku ulatuses viidatakse
sihtrühmadena töötajatele ja tööandjatele. Töötajaid määratletakse viitega
õigustele, mis on kodanikele antud ELi toimimise lepingu artikliga 45. Sätete
kohaldamisel on töötajad kodanikud, kes otsivad tööd ning kellel on õigus asuda
tööle ja töötada teise liikmesriigi territooriumil. Nad võivad siiski olla ka
kolmandate riikide kodanikud, kes elavad seaduslikult ühes liikmesriigis ja
kellel on õigus töötada, tingimusel et neil on õigus kolida teise liikmesriiki.

Ettepanek hõlmab neid kodanikekategooriaid ka
juhul, kui nad otsivad väljaõppe- või praktikakohta, mis on seotud
töölepinguga. Et vastata Euroopa Ülemkogu 28.-29. juuni 2012. aasta nõudmisele,
uurivad EURESe võrgustiku mõned liikmed juba praegu mitteametlikult võimalusi
laiendada võrgustiku tegevusala nii, et see hõlmaks ka väljaõpet ja praktikat. 2014.
aastal algab pilootprojekt, mis võimaldab liikmesriikidel vabatahtlikult
pakkumisi ja taotlusi jagada. Eesmärk peaks olema arendada järk-järgult välja
teabe, pakkumiste ja taotluste vahetamine selles valdkonnas ka muude olukordade
puhul kui need, mis on kaetud töölepinguga.
5.2.        II peatükk – EURESe
võrgustiku asutamine
Selle peatükiga taasasutatakse EURESe
võrgustik (artikkel 3). Selles sätestatakse võrgustiku koosseis (artikli 4
lõige 1) ning a) komisjoni (Euroopa koordinatsiooniasutus, artikkel 6), b)
liikmesriikide poolt käesoleva määruse kohaldamiseks nimetatud asutuste
(riiklikud koordinatsioonibürood, artikkel 7) ja c) EURESe võrgustikus
teenusepakkujatena osalevate organisatsioonide (EURESe partnerid, artikkel 9)
rollid ja ülesanded. Kuna tegemist on vastastikuse abi võrgustikuga, jagavad
kõik nimetatud organisatsioonid ühist vastutust (artikli 4 lõige 2).
EURESe võrgustik aitab kaasa laiemate
poliitikaeesmärkide saavutamisele (artikkel 5). ELi-sisest töötajate liikuvust
toetava vahendina on see üks paljudest lahendustest ja poliitikameetmetest, mis
edendavad kõrget tööhõive määra.
Artikliga 8 luuakse raamistik, mille alusel
volitavad üksikud liikmesriigid organisatsioone EURESe võrgustikuga EURESe
partneritena ühinema, võttes arvesse lisas (artikli 8 lõige 4) sätestatud
ühiste miinimumkriteeriumide rakendamist. See säte on peamine meetod käesoleva
ettepaneku raames EURESe liikmelisuse laiendamiseks.
Eesmärk on luua paindlik mehhanism, mis
võimaldab liikmesriikidel (järk-järgult) kaasata EURESe võrgustikku nii palju
organisatsioone kui peetakse vajalikuks, et liikuda EURESe võrgustiku
eesmärkide suunas:
–
Esiteks ei ole sätestatud kandidaatorganisatsiooni
määratlust, seega võiks anda juurdepääsu väga erinevatele asjaomastele
organisatsioonidele, kaasa arvatud erasektori ja kolmanda sektori
tööturuasutustele, tööandjate organisatsioonidele, ametiühingutele,
kaubanduskodadele ja võõrtöötajaid toetavatele valitsusvälistele
organisatsioonidele. Kõik need organisatsioonid võiksid ELi-sisese töötajate
liikuvuse toetamisse ühel või teisel viisil mõtteka panuse anda.
–
Teiseks luuakse organisatsioonidele, kellel võib
nende volituste, õigusliku seisundi või haldussuutlikkuse osas olla
spetsiifilisi piiranguid, võimalus valida osalemiseks ainult teatud osad EURESe
võrgustiku tegevusest (artikli 9 lõige 1).
–
Kolmandaks võivad need organisatsioonid saada
EURESe partneriteks koostöös teiste organisatsioonidega (artikli 8 lõige 6).
Seega võimaldab raamistik küllaldaselt paindlikkust riigi tasandil
partnerlussuhete loomiseks ning annab seeläbi võimaluse arendada riiklikul
tasandil järjest edasi geograafilist ja temaatilist ulatust ja teenuste
pakkumist, et käia kaasas liikuvuse mustrite ja vajadustega.
Artikli 8 lõikega 3 kehtestatakse
tööturuasutustele taotlemisõigus. Seda õigust võib kasutada ainult riigis,
milles vastav tööturuasutus seaduslikult tegutseb (territoriaalsuse põhimõte).
Samal ajal kui riiklikud tööturuasutused mängivad EURESe võrgustikus ka
edaspidi tähtsat rolli (artikkel 10), jäetakse teist liiki tööturuasutuste
taotluste läbivaatamine igale liikmesriigile. Liikmesriik võib kehtestada
täiendavaid kriteeriume peale nende, mis on sätestatud lisas, kui seda peetakse
vajalikuks (artikli 8 lõige 5).
Artiklis 11 sätestatakse üks juhtivorgan, et
hõlbustada käesoleva määruse kohaldamisel praktilist koostööd komisjoni ja
liikmesriikide vahel.
5.3.        III peatükk – läbipaistvus
Selle peatükiga kehtestatakse konkreetsed
meetmed läbipaistvuse ja automaatse sobitamise kohta:
–
et saavutada EURESe portaalis peaaegu täielik vabade
töökohtade pakkumine, nii et kogu Euroopa tööotsijatel oleks kohene ligipääs
samadele vabadele töökohtadele, kombinatsioonis ulatusliku CVde nimekirjaga,
mille seast registreeritud tööandjad värvata võivad (artiklid 14, 15 ja 17);
–
et võimaldada EURESe portaalil teostada
liikmesriikideüleselt head automaatset sobitamist vabade töökohtade ja CVde
vahel, tõlkides kõigisse ELi keeltesse ja mõistes riiklikul tasandil omandatud
oskusi, pädevusi, ameteid ja kvalifikatsioone (artikkel 16).
Selle peatüki sätted toetavad selgesõnaliselt
läbipaistvuse põhimõtte laiendamist teistele organisatsioonidele peale riiklike
tööturuasutuste; seda peamiselt EURESe partnerite vabatahtliku osaluse kaudu
EURESe võrgustikus. Lisaks julgustatakse riiklikke tööturuasutusi arendama
partnerlust kõigi teiste asjaomaste organisatsioonidega EURESe portaalile
lihtsa juurdepääsu saamise põhimõttel (artikli 15 lõige 2) ning hõlbustada
teabe ülekandmist riikide tasandil riikliku sõlmpunkti loomise kaudu (artikli 15
lõige 5).
Peaaegu täielik vabade töökohtade pakkumine
Praegu ei tee kõik liikmesriigid EURESe
portaalile kättesaadavaks kõiki riigi tasandil avaldatud ja kättesaadavaid vabu
töökohti. Artikli 14 lõike 1 punktis a nõutakse, et kõik liikmesriigid teeksid
EURESe portaalis kättesaadavaks kõik vabad töökohad, mida nad avaldavad
riigisiseselt. Seega laiendatakse nimetatud sättega määruse 492/2011 artikli 13
reguleerimisala.
Esiteks tähendab see, et kõrvaldatakse kõik
senised üldised halduslikud piirangud vabade töökohtade ülekandmisel EURESe
portaali, näiteks lepingu olemuse või kestusega või tööandjate
värbamiskavatsustega seotud piirangud (artikli 14 lõige 2).
Teiseks kaasneb sellega praegusele vabade
töökohtade kogumile selliste vabade töökohtade lisamine, mis a) on riiklikus tööturuasutuses
kättesaadav kohalikul või piirkondlikul tasandil, kuid mida seni ei jagata
kesktasandil ega tehta kättesaadavaks EURESe portaalis; b) mis pärinevad
kolmandatelt osapooltelt, näiteks erasektori tööturuasutustelt, kui need
tehakse olemasolevate riiklike kokkulepete alusel kättesaadavaks riiklikele
tööturuasutustele, ning c) mis pärinevad EURESe partneritelt.
Võttes arvesse veebiroomamise suhteliselt
hiljutist tehnoloogilist arengut, väikest arvu liikmesriike, kes selliseid
vahendeid kasutavad, ning võimalikke andmekaitse probleeme, ei tehta praeguses
etapis ettepanekut nõuda liikmesriikidelt, et nad teeksid EURESe portaalis
kättesaadavaks andmeid, mis on saadud veebiroomajatelt kooskõlas siseriiklike
õigusaktidega.
Laiaulatuslik töökohataotluste ja CVde kogum
Praegu ei toimu hoolimata määruse 492/2011
artikli 13 sõnastusest Euroopa tasandil automaatset CVde või muu tööotsijate
profiiliteabe elektroonilist vahetust. Artikli 14 lõike 1 punktis b nõutakse,
et liikmesriigid teeksid tulevikus EURESe portaalile kättesaadavaks riigi
tasandil kättesaadavad töökohataotlused ja CVd tingimusel, et asjaomane
üksikisik on nõustunud nende ülekandmisega EURESe portaali.
See hõlmaks selliste andmete ülekandmist
EURESe portaali, mille tööotsijad on teinud kättesaadavaks a) otse riiklikele
tööturuasutustele, b) riiklikele tööturuasutustele nende ja teiste
tööturuasutuste vaheliste andmejagamise kokkulepete alusel ning c) EURESe
partneritele. See võimaldaks EURESe portaalis registreerunud tööandjatel
pääseda vahetult ligi laiemale CVde kogumile.
Tugimehhanismid tööotsijate ja tööandjate
internetipõhiseks juurdepääsuks
Et
teha tööotsijatele ja tööandjatele töökohataotluste, CVde ja vabade töökohtade
rahvusvaheline vahetamine lihtsamaks, kehtestatakse kaks kohustust: a) artiklis
15 nõutakse, et riiklikud tööturuasutused ja EURESe partnerid parandaksid
juurdepääsu EURESe portaalile nende poolt hallatavates tööotsinguportaalides,
ning b) artiklis 17 sätestatakse, et riiklikud tööturuasutused ja EURESe
partnerid, kes oma andmed registreerivad, peavad pakkuma tööotsijatele ja
tööandjatele piisavat abi, kui viimased soovivad registreeruda ka EURESe
portaalis.
Automaatne sobitamine
Euroopa Komisjon on töötamas välja oskuste,
pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikatsiooni. Kuigi selle
esmane ülesanne on toimida automaatse oskustepõhise sobitamismootorina EURESe
portaali jaoks, võimaldab see ka andmete täielikku koostalitlusvõimet kogu
Euroopa riiklike tööotsinguportaalide vahel.
Tehnilisest vaatepunktist ei ole automaatse
sobitamise otstarbel koostalitlusvõime saavutamiseks vaja
klassifikatsioonisüsteemide ühtlustamist. Et kehtestada ELi õiguses sobiv
mehhanism, mis võimaldab liikmesriikidel töötada välja piiriülene automaatne
sobitamine riiklike tööotsinguportaalide vahel, sätestatakse artiklis 16 ainult
seda, et liikmesriigid koostavad algse inventuuri, millega kaardistatakse kõigi
klassifikatsioonide mõlemat pidi seosed Euroopa klassifikatsiooniga. Artikli 16
lõikes 3 sätestatakse kõigi liikmesriikide jaoks täitmise tähtaeg, pärast mida
peavad kõik jagatavad andmed olema koostalitlusvõimelised, tingimusel et
kasutatakse tehnilisi standardeid ja blankette (artikli 16 lõige 5).
Vastutus andmete kvaliteedi eest
Töökuulutuste kvaliteedi, nendes esitatud teabe
õigsuse ning nende vastavuse eest riiklikele õigusaktidele ja standarditele
vastutab organisatsioon, kes teeb kõnealuse teabe EURESe portaalis
kättesaadavaks. Selleks et portaali kasutajaid nimetatud vastutusest teavitada,
esitab komisjon portaalis vastava märke enda vastutuse välistamise kohta.
Artikli 14 lõikes 4 osutatakse vajadusele kõnealuste riiklike õigusaktide ja
standardite järele, lõikes 5 sätestatakse sellealase koostöö ja teabevahetuse
põhimõte ning lõikes 6 nähakse ette, et töökuulutus peab olema seostatav
allikaga (st organisatsiooniga, kes töökuulutuse kättesaadavaks teeb).
5.4.        IV peatükk – tugiteenused
Selle peatükiga kehtestatakse konkreetsed
meetmed üldise rakendamise ja tugiteenuste kohta:
–
et teha olulisim teave EURESe võrgustiku kohta kogu
liidus kättesaadavaks igale tööotsijale ja tööandjale, kes soovib kliendina
värbamisteenuseid, ning pakkuda igale huvitatud isikule pidevalt juurdepääsu
EURESe võrgustikule (artikkel 19 ja artikli 20 lõige 1);
–
et abistada kõiki selliseid huvitatud isikuid
sobitamisel, töölesuunamisel ja värbamisel EURESe võrgustiku kaudu (artikli 20
lõiked 2–4 ning artiklid 21–23).
Selle peatüki sätted toetavad selgesõnaliselt
tugiteenuste pakkumise laiendamist teistele organisatsioonidele peale riiklike
tööturuasutuste; seda peamiselt EURESe partnerite vabatahtliku osaluse kaudu
EURESe võrgustikus. Lisaks ärgitatakse riiklikke tööturuasutusi arendama
partnerlussuhteid eesmärgiga edendada ELi-sisese töötajate liikuvuse alal
sidusat teenuste paketti tööandjate jaoks (artikli 21 lõige 4).
Põhimõtted

Artikli 18 lõigetes 1 ja 2 sätestatakse
vastavalt põhimõte, et liikmesriigid peavad tagama oma territooriumil tõhusa
juurdepääsu EURESe võrgustikule ning töötama välja kooskõlastatud
lähenemisviisi tugiteenustele, võttes arvesse oma vastutust EURESe partnerite
volitamise süsteemi eest, riikliku koordinatsioonibüroo sujuvat toimimist ning
riiklike tööturuasutuste rolli teenida selles valdkonnas avalikku huvi. Artikli
18 lõikes 3 määratletakse eri variandid teenusepakkumiseks iga liikmesriigi
territooriumil.
Artikli 18 lõikes 5 sätestatakse põhimõte, et
töötajatele pakutavad tugiteenused peavad olema tasuta, samas kui enamiku
tööandjatele pakutavate tugiteenuste eest võib võtta tasu kooskõlas
riigisiseste tavadega (artikli 18 lõige 6).
Üldine
rakendamine
Artiklis 19 ja artikli 20 lõikes 1
sätestatakse vastavalt, et a) iga ELis tööturuasutuses klienditeenusele
registreeruv töötaja või tööandja peab saama vajaliku põhiteabe selle kohta,
mida EURES nende heaks teha võib, ning et b) iga huvitatud töötaja peab saama
ennetavalt teavet „EURESe pakkumisest” täiendavaks abiks.
Tugiteenused

Senise tava kohaselt kutsutakse EURESe
võrgustikku kuuluvaid organisatsioone pakkuma tööotsijatele ja tööandjatele
järgmiseid teabeteenuseid ja nõustamist:
–
(...) abistama ja nõustama välismaal töötamisest
huvitatud tööotsijaid sobivate vabade töökohtade osas ning pakkuma neile abi ja
tuge taotluste ja CVde koostamisel kooskõlas soovitusliku Euroopa CV-vormiga.
Tööotsijatele tuleb anda võimalus registreerida oma CV EURESe andmebaasis;
–
(...) pakkuma tööandjatele, kes soovivad teistest
riikidest värvata, teavet ja värbamisteenuseid, muuhulgas abi potentsiaalsete
kandidaatide profiili määratlemisel. Organisatsioonid edendavad EURESe CV
andmebaasi kui vahendit, mis annab tööandjatele juurdepääsu välismaal
töötamisest huvitatud inimeste CVdele.
2012. aasta otsusega kutsuti liikmesriike üles
keskenduma rohkem sobitamisele, töölesuunamisele ja värbamisele.
Et toetada EURESe võrgustiku järjekindlamat rakendamist,
tuleks ELi õiguses täpsustada, milliseid tugiteenuseid tuleb pakkuda
tööotsijatele ja tööandjatele, kes on huvitatud ELi-sisesest liikuvusest.
Artiklid 20–23 hõlmavad tervet teenustevalikut alates põhiteabest ja
suunamisest kuni isiklikuma abini, sh sotsiaalkindlustus ja värbamisjärgne abi.

Konkreetsed
tugiteenused
Piirialatöötajatel on spetsiifilised
sotsiaalkindlustuse, maksustamise ja kindlustusega seotud probleemid ning
seetõttu vajavad nad erilist abi.
Asjaomased liikmesriigid võivad otsustada luua
piirialadel koostöö- ja teenusestruktuurid ning kui nad seda teevad, peavad
piirialatöötajatele pakutavad tugiteenused hõlmama a) ühtsest kontaktpunktist
pakutavaid lahendusi vabadest töökohtadest, töökohataotlustest ja CVdest
teavitamiseks (artikli 15 lõige 6); b) suunatud põhiteavet (artikli 19 lõige 2)
ning c) integreeritud internetipõhist juurdepääsu seoses sotsiaalkindlustusega
(artikli 23 lõige 2), samuti abi ja suunamist pädevate
sotsiaalkindlustusasutuste poole (artikli 23 lõige 3).
Üks selliste tugistruktuuride erivorm on
piiriülesed partnerlussuhted. Liikmesriikide riiklike tööturuasutuste poolsel
juhtimisel võivad nad olenevalt piirkondlikest piiriülese tööturu vajadustest
tuua mitmesugustes kombinatsioonides kokku riiklikud tööturuasutused,
tööandjate organisatsioonid ja ametiühingud, kohalikud omavalitsused ning muud
piirialadel tööhõive ja kutseõppe probleemidega tegelevad institutsioonid.
Eritugistruktuuri loomiseks kvalifitseeruvad piirialad on tööjõu haardealad,
kus on olulisel määral piiriülest töölkäimist või ilmne potentsiaal selleks.
Mittediskrimineeriv juurdepääs aktiivsetele
tööturumeetmetele
Artiklis 24 sätestatakse põhimõte, et oma
riigi siseselt liikuvate ning teise liikmesriiki liikuvate kodanike vahel ei
tohi olla diskrimineerimist juurdepääsul aktiivsetele tööturumeetmetele (võrdne
kohtlemine väljamineva liikuvuse puhul). Säte on järelm määruse 492/2011
artiklile 5, milles on sätestatud, et töötaja, kes otsib tööd teise
liikmesriigi territooriumil, peab saama seal samasugust abi nagu oma riigi tööd
otsivad kodanikud (võrdne kohtlemine sissetuleva liikuvuse puhul).
5.5.        V peatükk – suhe
liikuvuspoliitikaga
Selles peatükis käsitletakse erimeedet:
–
et toetada EURESe võrgustiku toimimist riikide
tööjõu puudu- ja ülejääki puudutava teabevahetusega ning tegevuse
kooskõlastamisega liikmesriikide vahel (artiklid 25–30).
Peatüki sätetega toetatakse selgesõnaliselt
teabe, andmete ja näitajate kogumise ja läbivaatamise laiendamist teistele
organisatsioonidele peale riiklike tööturuasutuste; seda EURESe partnerite
osaluse kaudu EURESe võrgustikus.
Teabevahetuse ja aruandluse üldine eesmärk
Kõnealuse peatüki üldine eesmärk on
kindlustada olemasolevat teabevahetuse korda EURESe võrgustikus, kus see toob
kasu konkreetsete kollektiivsete väljundite kvaliteedi või liikmesriikide
poliitikameetmete koordineerimise seisukohast.
Teabevahetusega seotud tegevus
Artikliga 25 võetakse üle säte, mis lepiti
kokku ELi tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) läbirääkimiste
raames. See peaks aitama EURESe võrgustiku töösse integreerida liikuvuse
voogude ja mustrite andmeanalüüsi töö. Kuna see säte sobib paremini EURESe
määrusesse, tehakse ettepanek tunnistada vastav EaSI programmi säte kehtetuks
(vt artikkel 35).
Artikliga 26 pannakse liikmesriikidele
kohustus jagada ELi-sisese töötajate liikuvuse seisukohast olulisi
tööturuandmeid. See aitab liikmesriikidel siduda EURESe võrgustiku meetmed
liikuvuspoliitikaga suures plaanis.
Artikli 27 eesmärk on julgustada kõiki EURESe
võrgustikku kuuluvaid organisatsioone, s.o koordinatsioonibüroosid, riiklikke
tööturuasutusi ja teisi EURESe partnereid, jagama avatud ja ennetaval viisil
üksikliikmesriigi hetkeolukorra kohta olemasolevat teavet, mis võib olla
kasulik töötajatele, kes on huvitatud ELi-sisesest liikuvusest. Seni koguvad
seda teavet ainult koordinatsioonibürood ning seejärel pannakse see EURESe
portaali. Töötajatele tooks kasu kaasavam alt-üles lähenemisprotsess sellise
teabe koondamiseks. Tulemuse võib koondada kokkulepitud vormidele (artikli 27
lõige 3).
Artikliga 28 võetakse üle 2012. aasta otsuse
lähenemisviis programmitööle. Kavandatavate tegevuste, ressursside ja
järelevalve kohta teabe jagamine riiklike koordinatsioonibüroode vahel peaks
parandama kogu EURESe võrgustiku tõhusust. See võib tugevdada sünergiat ja
konkreetsete ühiste värbamisprojektide arendamist.
Aruandlusega seotud tegevus
Artikliga 29 nähakse ette EURESe võrgustiku
tulemuste mõõtmise viisid.
Artikli 30 eesmärk on jätkata määruse 492/2011
artiklis 17 sätestatud lähenemisviisi, mille järgi antakse määruse II peatüki
rakendamise kohta iga kahe aasta järel aru.
5.6.        VI peatükk – lõppsätted
Artiklis 31 sätestatakse, et kõik käesolevas
määruses sätestatavad meetmed tuleb viia ellu kooskõlas ELi isikuandmete
kaitset käsitlevate õigusaktidega ning nende riiklike rakendusmeetmetega. Kuna
komisjon on oma Euroopa koordinatsioonibüroo rollis üks elluviijaid, tuleb
arvesse võtta ka määrust 45/2001.
Artikliga 32 nähakse ette käesoleva määruse
kehtestamise järelhindamine.
Artiklid 33 ja 34 on ELi teiseste õigusaktide
standardsed sätted, mis on seotud ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291
kohaldamisega.
Artiklis 35 esitatakse kehtetuks tunnistatavad
sätted.
Artiklis 36 rõhutatakse ühinemislepingute
kohase üleminekukorra olemasolu. Seda sätet kohaldatakse Horvaatia suhtes.
2014/0002 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste
võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning tööturgude edasist
integratsiooni
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 46,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
pärast õigusakti eelnõu esitamist riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[17],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[18],
olles konsulteerinud Euroopa
andmekaitseinspektoriga,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Töötajate vaba liikumine on üks
liidu kodanike põhivabadusi ning üks liidu siseturu sambaid, mis on sätestatud
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklis 45. Selle
rakendamist arendatakse edasi liidu õigusaktidega, mille eesmärk on tagada
liidu kodanikele ja nende pereliikmetele antud õiguste täielik kasutamine.
(2)       Töötajate vaba liikumine on
üks liidu integreerituma tööturu arendamise võtmeelemente, mis võimaldab
töötajate liikuvust suure tööpuudusega aladelt aladele, mida iseloomustab
tööjõupuudus. Samuti aitab see leida vabadele töökohtadele õigete oskustega
inimesi ning kaotada tööturu kitsaskohti.
(3)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
5. aprilli 2011. aasta määruse (EL) nr 492/2011 sätetega töötajate
liikumisvabaduse kohta liidus (kodifitseeritud tekst)[19] loodi mehhanismid
vahendamiseks ja teabevahetuseks ning komisjoni 26. novembri 2012. aasta
rakendusotsusega 2012/733/EL kehtestati sätted EURESe (Euroopa tööturuasutused)
nime kandva võrgustiku toimimise kohta kooskõlas nimetatud määrusega. Kõnealune
regulatiivne raamistik vajab ülevaatamist, et võtta arvesse uusi liikuvuse
mustreid, suurenenud nõudeid õiglasele liikuvusele, vabu töökohti puudutavate
andmete jagamise tehnoloogia muutumist, eri värbamiskanalite kasutamist
tööotsijate ja tööandjate poolt ning tööturu vahendajate kasvavat rolli
värbamisteenuste pakkujatena riiklike tööturuasutuste kõrval.
(4)       Selleks et aidata töötajatel,
kellel on õigus vabale liikumisele, seda õigust tõhusalt kasutada, on käesoleva
määruse kohane abi avatud kõigile liidu kodanikele, kellel on õigus tegutseda
töötajana, ning nende pereliikmetele, lähtudes aluslepingu artiklist 45.
Liikmesriigid annavad sama juurdepääsu kõigile kolmandate riikide kodanikele,
kellel on kas liidu või siseriiklike õigusaktide kohaselt selles valdkonnas õigus
võrdsele kohtlemisele riigi enda kodanikega.
(5)       Tööturgude järjest suurem
omavaheline sõltuvus nõuab jõulisemat koostööd tööturuasutuste vahel, et
saavutada liidus kooskõlas aluslepingu artikli 46 punktiga a kõigile
töötajatele liikumisvabadus vabatahtliku ja õiglase liikuvuse kaudu, ning
seetõttu tuleks liikmesriikide ja komisjoni vahel luua ühine koostööraamistik
töötajate liidusisese liikuvuse valdkonnas. See raamistik peaks tooma kokku
kogu liidu vabad töökohad ning võimaluse nendele kohtadele kandideerida
(„vahendamine”), määrama kindlaks seotud tugiteenuste pakkumise töötajatele ja
tööandjatele ning nägema ette ühise lähenemisviisi kõnealuse koostöö
võimaldamiseks vajaliku teabe jagamisele.
(6)       Euroopa Ülemkogu nõudis
„Majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes”, et uuritaks võimalust
laiendada EURESe võrgustikku väljaõppele ja praktikale. Väljaõppe- ja
praktikakohti saab käesoleva määrusega hõlmata tingimusel, et asjaomased isikud
on töötajad, kellel on aluslepingu artikli 45 kohaselt kodanikele antud
õigused. Tuleb kehtestada sobiv üldine teabevahetus liidusisese väljaõppe- ja
praktikaalase liikuvuse kohta ning töötada nendele kohtadele kandideerijate
jaoks välja piisavad abivahendid, toetudes pakkumiste vahendamise mehhanismile,
pärast seda, kui sellist vahendamist peetakse asjakohaste standardite kohaselt
ning liikmesriikide pädevusi piisavalt arvesse võttes teostatavaks.
(7)       Kogu liidus on vaja kohaldada
vahendamist, tugiteenuseid ja töötajate liikuvuse alast teabevahetust
sidusamalt. Seepärast tuleks EURESe võrgustik luua lahutamatu osana
liikmesriikide ja komisjoni vahelisest ühisest koostööraamistikust. Kindlaks
tuleks määrata võrgustikus osalevate organisatsioonide nagu Euroopa Komisjoni
(„Euroopa koordinatsiooniamet”), liikmesriikide poolt siseriiklikul tasandil
meetmeid rakendama nimetatud organite („riiklikud koordinatsioonibürood”) ning
tööotsijaid ja tööandjaid abistavate organisatsioonide („EURESe partnerid”)
rollid ja ülesanded.
(8)       Riikidevahelist ja piiriülest
koostööd ning tuge kõigile liikmesriikides EURESe heaks tegutsevatele
organisatsioonidele hõlbustaks liidu tasandi struktuur („Euroopa
koordinatsiooniamet”), mis peaks pakkuma ühist teavet, koolitustegevust,
abivahendeid ja suuniseid. Selle struktuuri ülesandeks peaks olema ka Euroopa
tööalase liikuvuse portaali (EURESe portaal) ehk ühise IT-platvormi
väljaarendamine. Struktuuri töö suunamiseks tuleks liikmesriikidega
konsulteerides välja töötada mitmeaastased tööprogrammid.
(9)       Liikmesriigid peaksid asutama
riiklikul tasandil koordinatsioonibürood, et pakkuda üldist tuge ja abi kõigile
enda territooriumil EURESe heaks tegutsevatele organisatsioonidele ning toetada
nende koostööd samasuguste büroodega teistes liikmesriikides ja Euroopa
koordinatsiooniametiga. Kõnealuste koordinatsioonibüroode ülesandeks peaks
olema eelkõige vabade töökohtadega seotud kaebuste ja probleemide käsitlemine
ning nõuetelevastavuse küsimuste kontrollimine seoses töötajate vabatahtliku ja
õiglase liikuvusega liidus.
(10)     Sotsiaalpartnerite osalus
EURESe võrgustikus aitab eelkõige kaasa liikuvust takistavate tegurite
analüüsile ning töötajate õiglase ja vabatahtliku liikuvuse edendamisele
liidus, sealhulgas piirialadel. Seetõttu tuleks EURESe võrgustiku üldisesse
juhtimisstruktuuri kaasata sotsiaalpartnerite esindajad liidu tasandil. Samas
võivad riikide tööandjate organisatsioonid ja ametiühingud taotleda EURESe
partneriks saamist.
(11)     EURESe võrgustiku koosseis
muude organisatsioonide osas peale eespool nimetatute peaks olema paindlik, et
kohanduda värbamisteenuste turu muutustega. Mitmesuguste tööturuteenuste
esiletõus ning riiklike tööturuasutuste ümberkujundatud roll seoses riiklike
värbamisteenustega osutab vajadusele liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni
kooskõlastatud jõupingutuste järele, et muuta avatuks EURESe võrgustik kui
peamine liidu vahend, mis pakub liidusiseseid värbamisteenuseid.
(12)     EURESe võrgustiku
laiapõhjalisel liikmelisusel on sotsiaalseid, majanduslikke ja rahalisi
eeliseid. See suurendab teenuse osutamise tõhusust, hõlbustades
partnerlussuhete loomist, tugevdades täiendavust ning parandades kvaliteeti.
See suurendab ka EURESe võrgustiku turuosa, kuivõrd uued liikmed teevad
kättesaadavaks vabu töökohti, töökohataotlusi ning elulookirjeldusi (CVd).
Riikidevaheline ja piiriülene koostöö, mis on EURESe võrgustiku põhiomadusi,
võib luua uudseid õppimise ja koostöö vorme tööturuasutuste vahel, sealhulgas
ka vabade töökohtade ja tugiteenuste kvaliteedistandardite osas. Seega
suureneks EURESe võrgustiku tähtsus ühe peamise liikmesriikide ja Euroopa
Komisjoni käsutuses oleva liidu vahendina, millega toetatakse konkreetseid
meetmeid kõrge tööhõive taseme saavutamiseks liidus.
(13)     Liikmesriigid ise peaksid
vastavalt oma pädevusele tööturgude korraldamisel vastutama ka selle eest, et anda
organisatsioonidele oma territooriumil luba osaleda EURESe partneritena EURESe
võrgustikus. Loa andmise suhtes peaksid kehtima ühised miinimumkriteeriumid
ning piiratud hulk loa andmise protsessi põhieeskirju, et tagada EURESe
võrgustikuga liitumisel läbipaistvus ja võrdsed võimalused, ilma et see piiraks
paindlikkust, mida on vaja, et võtta arvesse liikmesriikide riiklike
tööturuasutuste ja teiste tööturu osapoolte vahelise koostöö erinevaid mudeleid
ja vorme.
(14)     Üks EURESe võrgustiku eesmärke
on toetada töötajate õiglast liidusisest liikuvust ning seetõttu peaksid
organisatsioonidele liitumiseks loa andmise ühised miinimumkriteeriumid
sisaldama nõuet, et need organisatsioonid võtavad endale kohustuse järgida
täielikult kohaldatavaid tööstandardeid ja õigusaktidest tulenevaid nõudeid.
(15)     Selleks et oleks tagatud
piisav tasakaal EURESe võrgustiku senise, riiklike tööturuasutuste vahelisel
pikaajalisel koostööl põhineva toimimise ning EURESe uutele organisatsioonidele
avamise vahel, tuleks kehtestada sätted, milles tunnustatakse riiklike
tööturuasutuste erilist rolli EURESe võrgustikus. Tuleks näha ette
üleminekuperiood, pärast mida kohaldatakse riiklike tööturuasutuste osaluse
suhtes täielikult ühiseid miinimumkriteeriume. Liikmesriigid peaksid tagama, et
riiklikud tööturuasutused täidavad ühiseid miinimumkriteeriume ja määrusest
tulenevaid kohustusi.
(16)     Selleks et edastada
töötajatele ja tööandjatele ELi-sisese töötajate liikuvuse eri aspektide kohta
usaldusväärset ja ajakohast teavet, peaks EURESe võrgustik tegema koostööd
teiste asutuste, teenistuste ja liidu võrgustikega, mis toetavad liikuvust ja
teavitavad kodanikke nende liidu õigusest tulenevatest õigustest, näiteks
portaaliga „Teie Euroopa”, Euroopa Noorte portaaliga ning SOLVITiga, kutsekvalifikatsioonide
tunnustamise eest vastutavate organisatsioonidega ning töötajate võrdse
kohtlemise edendamise, analüüsi, järelevalve ja toetamise asutustega, mis on
nimetatud kooskõlas [Euroopa Parlamendi ja nõukogu] direktiiviga .../2013/EL
[meetmete kohta, mis lihtsustavad töötajate vaba liikumise kontekstis
töötajatele antud õiguste kasutamist].
(17)     Liikumisvabaduse õigusega
kaasneb vajadus luua meetodid, millega toetada vahendamist, see tähendab vabade
töökohtade, töökohataotluste ja CVde vahetamist, et muuta tööturg nii
töötajatele kui ka tööandjatele kooskõlas aluslepingu artikli 46 punktiga d
täielikult ligipääsetavaks. Seetõttu tuleks liidu tasandil rajada ühine,
komisjoni hallatav IT-platvorm. Kõnealuse õiguse tagamine tähendab anda
töötajatele tegelik ligipääs kõigile töövõimalustele kogu liidus.
(18)     Ühine IT-platvorm, mis toob
kokku vabad töökohad ja võimaluse neile vabadele töökohtadele kandideerida,
võimaldades samas tööotsijatel ja tööandjatel andmeid mitmesuguste
kriteeriumide ja tasemete alusel automaatselt sobitada, peaks aitama saavutada
liidu tööturgudel tasakaalu, mis viiks tööhõive kõrgele tasemele ning aitaks
hoida ära tõsiseid ohte elustandardile ja tööhõive tasemele eri piirkondades ja
majandusharudes.
(19)     Õiguslik vastutus ühise IT-platvormi
kaudu kättesaadavaks tehtud teabe, eelkõige vabu töökohti puudutava teabe
sisulise ja tehnilise kvaliteedi tagamise eest lasub organisatsioonil, kes teeb
kõnealuse teabe kättesaadavaks vastavalt liikmesriigi õigusaktidele ja/või
liikmesriigi kehtestatud standarditele. Komisjon peaks hõlbustama koostööd, et
teha võimalikuks Euroopa tasandil toimuva teabevahetusega seotud pettuste ja
kuritarvituste varajane avastamine.
(20)     Ühine oskuste, pädevuste,
kvalifikatsioonide ja kutsealade liigitussüsteem on üks olulisemaid vahendeid,
mis võimaldab liidus internetipõhist töökohtadele kandideerimist, ning seetõttu
on vaja arendada liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni vahel koostööd, et
saavutada riigipiiride ülene koostalitlusvõime ja mõttekas sobitamine,
sealhulgas mõlemasuunalise kaardistamise teel ühiste ja riiklike
liigitussüsteemide vahel. Selles kontekstis tuleks kasutada ka teisi Euroopa
tasandil oskuste ja kvalifikatsioonide võrdlemise ja läbipaistvuse nimel välja
töötatud vorminguid ja vahendeid, näiteks Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku
ning ühtset kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse raamistikku
(Europass).
(21)     Tuleks kehtestada ühine
lähenemisviis EURESe võrgustikus osalevate organisatsioonide pakutavatele
teenustele („tugiteenused”) ning võimaluste piires tuleks tagada liidusisese
töötajate liikuvuse küsimustes abi taotlevate töötajate ja tööandjate võrdse
kohtlemise põhimõte, olenemata nende asukohast liidus. Seetõttu tuleks
kehtestada põhimõtted ja eeskirjad tugiteenuste kättesaadavuse kohta iga
liikmesriigi territooriumil. Kõnealune ühine lähenemisviis hõlmab ka väljaõpet
ja praktikat, mida loetakse tööks.
(22)     Laiaulatuslikum ja
kõikehõlmavam liidusisese töötajate liikuvuse võimalustega seotud abipakkumiste
valik toob kasu töötajatele ning on vajalik selleks, et suurendada EURESe
võrgustiku potentsiaali pakkuda töötajatele tuge kogu nende tööelu vältel,
kindlustades nende üleminekuid ja karjääri.
(23)     Tugiteenused aitavad vähendada
takistusi, millega tööotsijad oma liidu õigusest tulenevate töötajaõiguste
kasutamisel kokku puutuvad, ning kasutada tõhusamalt ära kõiki töövõimalusi,
kindlustades seeläbi paremad isiklikud tööalased väljavaated.
(24)     Põhjalik tööjõuvajaduse
mõistmine kutsealade, sektorite ning tööandjate vajaduste osas aitaks kaasa
töötajate liikumisvabadusele liidus ning seetõttu peaksid tugiteenused
sisaldama heatasemelist abi tööandjatele, eriti väikestele ja keskmise
suurusega ettevõtjatele. Tihedad töösuhted tööturuasutuste ja tööandjate vahel
suurendavad vabade töökohtade kogumit ning sobivate kandidaatide suunamist
ametikohtadele, tagavad lahendusteed tööotsijatele, eriti haavatavatele
rühmadele, ning parandavad tööturgu käsitlevat teavet.
(25)     Kõigile liikmesriikidele
ühised tugiteenused tuleks määratleda kujuneva konsensuse alusel, mis põhineb
liikmesriikide edukatel tavadel tööotsijate ja tööandjate teavitamisel ja
nõustamisel.
(26)     Töötajatele pakutavad
tugiteenused on seotud nende liidu õigusest tuleneva töötajate liikumise
põhivabaduse kasutamisega ning peaksid olema tasuta. Tööandjatele pakutavate
tugiteenuste eest võib aga võtta tasu kooskõlas siseriiklike tavadega.
(27)     Erilist tähelepanu tuleks
pöörata liikuvuse toetamisele piirialadel ning teenuste pakkumisele
piirialatöötajatele, kes elavad ühes liikmesriigid ja töötavad teises, peavad
tulema toime erinevate siseriiklike tavade ja õigussüsteemidega ning kogevad
liikuvuse osas spetsiifilisi halduslikke, õiguslikke või maksudega seotud
takistusi. Liikmesriigid võivad otsustada rajada sellise liikuvuse
hõlbustamiseks spetsiifilisi tugistruktuure. Need peaksid EURESe võrgustiku
raames tegelema spetsiifiliste vajadustega, mis on seotud teabe, juhendamise,
piiriülese tööjõu nõudmise ja pakkumise sobitamise ning sellest tulenevate
töölesuunamistega.
(28)     Tööturgude läbipaistvus ja
piisav sobitamisvõimekus on liidusisese töötajate liikuvuse eeltingimused.
Paremat tasakaalu tööjõu nõudmise ja pakkumise vahel on võimalik saavutada
tõhusa liidu tasandi süsteemiga, mille abil vahetada teavet riikide ja sektorite
tööjõu üle- ja puudujääkide kohta. See süsteem tuleks luua liikmesriikide ja
Euroopa Komisjoni vahel ning seda tuleks kasutada liikmesriikide
liikuvuspoliitika arendamise lähtepunktina ja EURESe võrgustiku raames
praktilise koostöö tegemise alusena.
(29)     Töötajate vaba liikumine ning
kõrge tööhõive tase on omavahel tihedalt seotud ning seetõttu on
liikmesriikidel vaja töötada välja liikuvuspoliitika, mis toetaks tööturgude
paremat toimimist liidus. Liikmesriikide liikuvuspoliitikat tuleks käsitleda
nende sotsiaal- ja tööturupoliitika lahutamatu osana.
(30)     Tuleks kehtestada programmitöö
tsükkel, mis toetab liikuvusalase tegevuse koordineerimist liidus. Et
liikmesriikide tegevuskavade koostamine oleks tõhus, tuleks selle juures
arvesse võtta liikuvuse voogusid ja mustreid puudutavaid andmeid, praeguseid ja
prognoositavaid tööjõu puudu- ja ülejääke käsitlevaid andmeid ning
värbamiskogemusi ja -tavasid EURESe võrgustikus; samuti peaks see töö hõlmama
liikmesriikide organisatsioonide käsutuses olevate ressursside ja vahendite
läbivaatamist, et hõlbustada ELi-sisest töötajate liikuvust.
(31)     Tegevuskavade projektide
liikmesriikidevaheline jagamine programmitöö tsükli raames peaks andma
liikmesriikide nimel tegutsevatele riiklikele koordinatsioonibüroodele võimaluse
suunata koos Euroopa koordinatsiooniametiga EURESe võrgustiku ressursse
sobivatele meetmetele ja projektidele ning juhtida seeläbi EURESe võrgustiku
arengut, et sellest saaks enam tulemustele orienteeritud vahend, mis aitab
reageerida töötajate vajadustele kooskõlas tööturu dünaamikaga.
(32)     Selleks et saada asjakohast
teavet EURESe võrgustiku tulemuste mõõtmiseks, tuleks kehtestada ühised
näitajad. Need näitajad peaksid olema EURESe võrgustikus osalevatele
organisatsioonidele suuniseks tulemuste määratlemisel ning aitama hinnata
edusamme, mis on tehtud EURESe võrgustiku kui terviku jaoks seatud eesmärkide
saavutamisel, sealhulgas võrgustiku panuse osas aluslepingu artikli 145 kohase
kooskõlastatud tööhõivestrateegia rakendamisse.
(33)     Käesolevas määruses sätestatud
meetmeid, millega kaasneb isikuandmete töötlemine, tuleb alati rakendada
kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate ELi õigusaktidega[20] ning nende
siseriiklike rakendusmeetmetega.
(34)     Käesolevas määruses võetakse
arvesse põhiõiguseid ning järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
tunnustatud põhimõtteid, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 6.
(35)     Kuna käesoleva määruse
eesmärki, st liikmesriikide vahelise ühise koostööraamistiku rajamist, et viia
kokku vabad töökohad ja neile kandideerimise võimalus ning lihtsustada tööturul
pakkumise ja nõudmise vahelise tasakaalu saavutamist, ei suuda liikmesriigid
piisavalt saavutada ning tulenevalt meetme mastaabist ja mõjust on seda parem
saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu
lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis
sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus
nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(36)     Komisjonile tuleks anda õigus
võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikliga 290 tagamaks, et liikmesriikidele pandavaid kohustusi anda
organisatsioonidele EURESe partneritena luba liituda EURESe võrgustikuga ning
määrata nende organisatsioonide ühised tulemuslikkuse näitajad saaks nende
rakendamisel saadud kogemustest lähtuvalt muuta või võtta arvesse tööturu
muutuvaid vajadusi. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö
käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama
asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
(37)     Selleks et tagada vahendamise
ja automaatse sobitamise suhtes kohaldatavate tehniliste standardite ja
vormingute ning liikmesriikidevahelise teabevahetuse mudelite ja menetluste
rakendamisel ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused.
Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse
eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
1.           Käesoleva määruse eesmärk on
hõlbustada ELi toimimise lepingu artiklis 45 sätestatud töötajate vaba
liikumise õiguse kasutamist liidus, luues ühise raamistiku liikmesriikide ja
komisjoni vaheliseks koostööks.
2.           Lõike 1 kohaldamiseks nähakse
käesoleva määrusega ette eesmärgid, põhimõtted ja eeskirjad, mis on seotud
järgmisega:
(a)
liikmesriikide ja komisjoni vaheline koostöö vabu
töökohti, töökohataotlusi ja CVsid puudutavate andmete jagamisel ning sellest
tuleneval töötajate töölesuunamisel;
(b)
liikmesriikide meetmed ning liikmesriikidevahelised
meetmed, et hõlbustada liidu tööturul pakkumise ja nõudmise vahelise tasakaalu
saavutamist, pidades silmas kõrge tööhõive taseme edendamist;
(c)
Euroopa tööturuasutuste võrgustiku toimimine
liikmesriikide ja komisjoni vahel;
(d)
seonduvad liikuvuse tugiteenused, mida pakutakse
töötajatele ja tööandjatele.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

(a)
„riiklikud tööturuasutused” – liikmesriikide
organisatsioonid, mis asjaomaste ministeeriumide osana, riigiasutustena või
avalik-õiguslike asutustena tegelevad aktiivsete tööturumeetmete rakendamisega
ning avalikes huvides tööturuteenuste osutamisega;
(b)
„tööturuasutused” – kõik liikmesriigis seaduslikult
tegutsevad juriidilised või füüsilised isikud, kes osutavad tööotsijatele
teenuseid töökoha leidmisel ning tööandjatele töötajate värbamisel;
(c)
„vaba töökoht” – igasugune tööpakkumine, sealhulgas
tööna käsitatava väljaõppe ja praktika koht;
(d)
„vahendamine” – vabade töökohtade, töökohataotluste
ja CVde alase teabe vahetamine ning töötlemine;
(e)
„ühine IT-platvorm” – Euroopa tasandil vahendamise
eesmärgil rajatud IT-taristu ning sellega seotud platvormid;
(f)
töötaja „töölesuunamine” tööturuasutuse poolt
tööandja juurde või töötaja „värbamine” tööandja jaoks – teenuste osutamine
selleks, et vahendada pakkumist ja nõudmist eesmärgiga täita vaba töökohta;
(g)
„piirialatöötaja” – töötaja, kes tegutseb töötajana
ühes liikmesriigis ning elab teises liikmesriigis, kuhu ta üldjuhul iga päev
või vähemalt kord nädalas tagasi läheb.
II PEATÜKK
EURESe VÕRGUSTIKU ASUTAMINE
Artikkel 3
Asutamine
Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa
tööturuasutuste võrgustik („EURESe võrgustik”).
Artikkel 4
Koosseis, rollid ja ühised ülesanded
1.           EURESe võrgustik koosneb
järgmist liiki organisatsioonidest:
(a)
Euroopa Komisjon, kes aitab Euroopa
koordinatsiooniameti kaudu viia ellu EURESe võrgustiku tegevust;
(b)
EURESe liikmed, st liikmesriikide poolt nimetatud
asutused, kes vastutavad käesoleva määruse kohaldamise eest asjaomases
liikmesriigis, s.o „riiklikud koordinatsioonibürood”;
(c)
EURESe partnerid, st liikmesriikide poolt volitatud
organisatsioonid, kes osutavad töötajatele ja tööandjatele riigi, piirkonna
ja/või kohalikul tasandil vahendus- ja/või tugiteenuseid.
2.           Kõik EURESe võrgustikus
osalevad organisatsioonid edendavad vastavalt oma rollile ja ülesannetele
aktiivselt ja tihedas koostöös võimalusi, mida töötajate liikuvus liidus pakub,
ning püüavad parandada viise ja vahendeid, mille abil töötajad ja tööandjad
saavad neid võimalusi kasutada kohalikul, piirkonna, riigi ja Euroopa tasandil.
Artikkel 5
Eesmärgid
EURESe võrgustik aitab saavutada järgmisi eesmärke:
(a)
ELi toimimise lepingu artiklis 45 ning Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määruses (EL) nr 492/2011
(töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires)[21] sätestatud õiguste
kasutamise hõlbustamine;
(b)
kooskõlastatud tööhõivestrateegia rakendamine
kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 145;
(c)
liidu tööturgude parem toimimine ja integratsioon;
(d)
õiglase ja vabatahtliku geograafilise ning
ametialase liikuvuse kasv liidus;
(e)
tööturult tõrjutud isikute sotsiaalne kaasamine ja
integratsioon.
Artikkel 6
Euroopa koordinatsiooniameti ülesanded
1.           Euroopa koordinatsiooniamet
kohustub eelkõige täitma järgmisi ülesandeid:
(a)
ühtse raamistiku väljatöötamine ning horisontaalse
abi pakkumine EURESe võrgustiku hüvanguks, sealhulgas
i) Euroopa tööalase liikuvuse portaali („EURESe
portaal”) ja sellega seotud IT-teenuste käitamine ja arendamine, sealhulgas
süsteemid ja menetlused vabade töökohtade, töökohataotluste, CVde, tõendavate
dokumentide nagu kutseoskuste passide ja samalaadsete dokumentide ning muu
teabe vahetamiseks koostöös muude asjaomaste liidu teabe- ja nõustamisasutuste
või -võrgustikega, samuti algatused;
ii) teabe- ja kommunikatsioonitegevus;
iii) EURESe töötajate ühine koolitusprogramm;
iv) võrgustikutöö, parimate tavade vahetamise ja
vastastikuse õppimise edendamine EURESe võrgustikus;
(b)
geograafilise ja ametialase liikuvuse analüüs;
(c)
sobiva raamistiku väljatöötamine liidusiseseks
väljaõppe- ja praktikakohtade alaseks koostööks ja vahendamiseks kooskõlas
käesoleva määrusega;
(d)
EURESe tegevuse ja tööhõivealase tulemuslikkuse
järelevalve ja hindamine koostöös EURESe liikmetega.

2.           Koordinatsiooniameti
mitmeaastased tööprogrammid koostatakse artiklis 11 osutatud EURESe
koordinatsioonirühmaga konsulteerides.
Artikkel 7
Riiklike koordinatsioonibüroode ülesanded
1.           Iga riikliku koordinatsioonibüroo
ülesanneteks on
(a)
vahendamisega seotud koostöö komisjoni ja teiste
liikmesriikidega III peatükis sätestatud raamistikus;
(b)
EURESe töö korraldamine liikmesriigis, kaasa
arvatud tugiteenuste osutamine kooskõlas IV peatükiga;
(c)
asjaomase liikmesriigi meetmete koordineerimine
teiste liikmesriikidega kooskõlas V peatükiga.
2.           Riiklik koordinatsioonibüroo
korraldab ka artiklis 6 osutatud Euroopa koordinatsiooniameti pakutava
horisontaalse tugitegevuse rakendamist riiklikul tasandil, tehes vajaduse
korral tihedat koostööd Euroopa koordinatsiooniametiga ja teiste riiklike
koordinatsioonibüroodega. Nimetatud horisontaalne tugitegevus hõlmab eelkõige
järgmist:
(a)
büroo koduriigi territooriumil tegutsevate EURESe
partnerite, nende tegevuse ning nende poolt töötajatele ja tööandjatele
pakutavate tugiteenuste ulatusega seotud teabe kogumine ja valideerimine,
eesmärgiga see teave avaldada (sh EURESe portaalis);
(b)
EURESe tegevusega seotud koolituseelse tegevuse
pakkumine, töötajate valimine ühises koolitusprogrammis ning vastastikuse õppe
tegevuses osalemiseks;
(c)
artiklitega 28 ja 29 seotud andmete kogumine ja
analüüs.
3.           Riiklik koordinatsioonibüroo
valideerib, ajakohastab regulaarselt ja levitab õigeaegselt riigi tasandil
olemasolevat teavet ja suuniseid, et avaldada need töötajate ja tööandjate
huvides (sh EURESe portaalis). Teave ja suunised hõlmavad järgmist:
(a)
elu- ja töötingimused;
(b)
tööga seotud haldusmenetlused;
(c)
töötajate suhtes kohaldatavad eeskirjad;
(d)
väljaõpe ja praktika;
(e)
vajaduse korral piirialatöötajate olukord, eriti
piirialadel.
Vajaduse korral võivad riiklikud
koordinatsioonibürood teavet valideerida ja levitada koostöös teiste teabe- ja
nõustamisasutuste ja -võrgustikega ning asjaomaste riigi tasandi asutustega,
kaasa arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/.../EL (meetmete
kohta, mis lihtsustavad töötajate vaba liikumise kontekstis töötajatele antud
õiguste kasutamist)[22]
artiklis 5 osutatud asutustega.
4.           Riiklik koordinatsioonibüroo
pakub oma riigi territooriumil EURESe võrgustikus osalevatele organisatsioonidele
üldist tuge, et teha koostööd EURESe partneritega teistes liikmesriikides. See
hõlmab abi EURESe tööpakkumiste ja värbamisega seotud kaebuste puhul ning
koostööd ametiasutustega, näiteks tööinspektsiooniga.
5.           Riiklik koordinatsioonibüroo
edendab koostööd huvirühmadega, näiteks karjäärinõustamisteenistuste,
ülikoolide, kaubanduskodade ning väljaõppe- ja praktikaprogrammides osalevate
organisatsioonidega.
6.           Iga liikmesriik tagab, et
tema riiklikul koordinatsioonibürool on olemas töötajad ja muud vajalikud
vahendid käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmiseks.
7.           Riiklikku
koordinatsioonibürood juhatab riiklik koordinaator, kes on artiklis 11 osutatud
koordinatsioonirühma liige.
Artikkel 8
EURESe partneritele loa andmine
1.           Iga liikmesriik loob
süsteemi, et anda EURESe partneritele luba EURESe võrgustikus osalemiseks,
teostada järelevalvet nende tegevuse üle ning selle üle, kas nad täidavad
käesoleva määruse kohaldamisel siseriiklikke ja liidu õigusakte. See süsteem
peab olema läbipaistev, proportsionaalne ning võtma arvesse
kandidaatorganisatsioonide võrdse kohtlemise ja nõuetekohase menetluse
põhimõtteid.
2.           Liikmesriigid teavitavad
Euroopa koordinatsiooniametit enda kehtestatud riiklikust süsteemist ning
EURESe partneritest, kellele nad on andnud loa EURESe võrgustikus osalemiseks.
3.           Kõik liikmesriigis
seaduslikult tegutsevad tööturuasutused võivad asjaomases liikmesriigis
taotleda luba EURESe võrgustikus EURESe partnerina osalemiseks käesolevas
määruses sätestatud tingimustel ning vastavalt asjaomase liikmesriigi
kehtestatud süsteemile.
4.           EURESe partnerid võivad
EURESe võrgustikus osaleda lisas sätestatud ühiste miinimumkriteeriumide
alusel.
5.           Ühised miinimumkriteeriumid
ei piira liikmesriikide poolt selliste täiendavate kriteeriumide või nõuete
kohaldamist, mida liikmesriik peab vajalikuks tööturuasutuste tegevusele
kohaldatavate eeskirjade õigeks kohaldamiseks ning tööturumeetmete tõhusaks
juhtimiseks enda riigi territooriumil. Läbipaistvuse tagamiseks on sellised
kriteeriumid ja nõuded lõikes 1 osutatud süsteemi lahutamatuks osaks.
6.           EURESe partnerid võivad
kaasata teisi EURESe partnereid või teisi organisatsioone, et täita lisas
sätestatud kriteeriume ühiselt. Sellistel juhtudel saab asjaomase partnerluse
jätkuv olemasolu EURESe võrgustikus osalemise lisatingimuseks.
7.           Lisa muutmiseks on komisjonil
õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, järgides artiklis 33 osutatud
menetlust.
8.           Komisjon võib võtta
rakendusaktidega vastu riikliku süsteemi kirjeldamise vormi ning menetlused
riiklikke süsteeme puudutava teabe jagamiseks liikmesriikide vahel. Komisjon
võtab need rakendusaktid vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud
nõuandemenetlusega.
Artikkel 9
EURESe partnerite ülesanded
1.           Kandidaatorganisatsioonid
võivad valida EURESe võrgustikus osalemiseks järgmised võimalused:
(a)
panustada vabade töökohtade kogumisse kooskõlas
artikli 14 lõike 1 punktiga a;
(b)
panustada töökohataotluste ja CVde kogumisse
kooskõlas artikli 14 lõike 1 punktiga b;
(c)
pakkuda töötajatele ja tööandjatele tugiteenuseid
kooskõlas IV peatükiga või
(d)
kombineerida punktide a) kuni c) võimalusi.
2.           EURESe partnerid määravad ühe
või mitu kontaktpunkti, näiteks töölesuunamis- või värbamisbürood,
kõnekeskused, iseteenindusvahendid jms, kus töötajatel ja tööandjatel on
võimalik saada vahendamisega ja/või tugiteenustele juurdepääsuga seotud abi
vastavalt käesolevale määrusele. Kontaktpunktid võivad põhineda ka
personalivahetusprogrammidel, kontaktametnike määramisel või
tööhõiveagentuuride kaasamisel.
3.           Kontaktpunktid peavad andma
selget teavet töötajatele ja tööandjatele pakutavate tugiteenuste ulatuse
kohta.
4.           Liikmesriigid võivad EURESe
partneritelt nõuda panuse andmist järgmisse:
(a)
artikli 15 lõikes 5 osutatud riikliku sõlmpunkti
toimimine, makstes tasu või panustades muus vormis;
(b)
artiklites 26 ja 27 osutatud teabevahetus;
(c)
artiklis 28 osutatud programmitöö tsükkel;
(d)
artikli 29 kohane andmekogumine.
Liikmesriigid
otsustavad kõnealuste panuste andmise viisid oma riiklikus süsteemis, lähtudes
proportsionaalsuse põhimõttest ning võttes arvesse selliseid tegureid nagu
EURESe partneri haldussuutlikkus ja tema EURESe võrgustikus osalemise määr,
millele on viidatud lõikes 1.
Artikkel 10
Riiklike tööturuasutuste roll
1.           Liikmesriigid võivad
delegeerida oma riiklikele tööturuasutustele üldiseid ülesandeid või tegevust,
mis on seotud käesolevast määrusest tuleneva töö korraldamisega, näiteks EURESe
partneritele loa andmise riiklike süsteemide arendamise ja haldamisega või
artiklis 20 osutatud põhiteabe koostamise ja levitamisega.
2.           Liikmesriigid võivad teha
artiklites 21–23 osutatud tugiteenuste osutamise ülesandeks oma riiklikele
tööturuasutustele tingimusel, et viimased osalevad EURESe võrgustikus kas
EURESe partnerina käesoleva määruse artikli 8 ja lisa kohaselt või EURESe
partnerina lõikes 3 sätestatud erandi alusel.
3.           Liikmesriigid võivad kuni
viie aasta jooksul alates käesoleva määruse kohaldamisest teha erandi käesoleva
määruse artikli 8 ja lisa kohaldamisest nende riiklike tööturuasutuste puhul,
mis kuulusid käesoleva määruse jõustumise ajal EURESe võrgustikku komisjoni
rakendusotsuse 2012/733/EL ja/või kui see on asjakohane, komisjoni otsuse 2003/8/EÜ
alusel. Liikmesriigid teavitavad tehtud eranditest komisjoni.
Artikkel 11
Koordinatsioonirühm
1.           Koordinatsioonirühm koosneb
Euroopa koordinatsiooniameti ja riiklike koordinatsioonibüroode esindajatest.
2.           Koordinatsioonirühm toetab
käesoleva määruse rakendamist, vahetades teavet ja koostades suuniseid.
Eelkõige aitab rühm koostada artikli 14 lõikes 8 ja artikli 16 lõikes 5
osutatud tehniliste standardite ja vormingute projekte.
3.           Koordinatsioonirühma tööd
korraldab ja kohtumisi juhatab Euroopa koordinatsiooniamet.
Ta kutsub rühma koosolekutel osalema liidu tasandi
sotsiaalpartnerite esindajaid.
Artikkel 12
Ühine identiteet ja kaubamärk
1.           Nime EURES kasutatakse ainult
käesoleva määruse alusel EURESe võrgustikus toimuva tegevuse puhul. See
esitatakse standardse logona, millel on kindlaksmääratud graafiline disain,
mille on vastu võtnud Euroopa koordinatsiooniamet.
2.           EURESe teenindusmärk ja seda
kujutav logo registreeritakse Siseturu Ühtlustamise Ametis ühenduse
kaubamärgina ning seda kasutavad kõik artiklis 3 osutatud EURESe võrgustikus
osalevad organisatsioonid kõigis oma EURESe võrgustiku ja käesoleva määrusega
seotud tegevustes, et tagada ühine visuaalne identiteet.
3.           EURESe võrgustikus osalevad
organisatsioonid tagavad, et nende pakutav teave ja tutvustavad materjalid on
kooskõlas EURESe võrgustiku üldise teavitustegevusega ning Euroopa
koordinatsiooniametist tuleva teabega.
4.           Ainult Euroopa
koordinatsiooniametil on õigus anda kolmandatele isikutele luba kasutada EURESe
logo ning koordinatsiooniamet teavitab sellest asjaomaseid organisatsioone.
5.           EURESe võrgustikus osalevad
organisatsioonid teatavad Euroopa koordinatsiooniametile viivitamatult kõigist
logo kuritarvitamise juhtudest kolmandate isikute või kolmandate riikide poolt.

Artikkel 13
Koostöö
1.           Euroopa koordinatsiooniamet
hõlbustab EURESe võrgustiku koostööd teiste liidu teabe- ja nõustamisasutuste
ja -võrgustikega.
2.           Riiklikud
koordinatsioonibürood teevad koostööd esimeses lõigus osutatud asutuste ja
võrgustikega liidu, riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil, et saavutada
sünergiat ja vältida dubleerimist, ning kaasavad sellesse vajaduse korral
EURESe partnereid.
3.           Liikmesriigid seavad
eesmärgiks töötada välja ühtse kontaktpunkti lahendused, mille abil suhelda
töötajate ja tööandjatega EURESe võrgustiku ning kõnealuste asutuste ja
võrgustike ühise tegevuse valdkonnas.
III PEATÜKK
ÜHINE IT-PLATVORM
Artikkel 14
Ühise IT-platvormi korraldus
1.           Tööpakkumiste kokkuviimiseks
töökohataotlustega teeb iga liikmesriik EURESe portaali jaoks kättesaadavaks:
(a)
kõik oma riiklikes tööturuasutustes kättesaadavad
ning EURESe partnerite poolt pakutavad vabad töökohad;
(b)
kõik oma riiklikes tööturuasutustes kättesaadavad
ja EURESe partnerite poolt pakutavad töökohataotlused ja CVd tingimusel, et
asjaomased töötajad on andnud lõikes 3 sätestatud tingimustel nõusoleku teha
see teave kättesaadavaks ka EURESe portaalis.
2.           Kui liikmesriigid teevad
EURESe portaalis kättesaadavaks vabu töökohti puudutavad andmed,
(a)
ei tohi nad teha mingit vahet töölepingute olemuse
ja kestuse ega tööandjate värbamiskavatsuste põhjal;
(b)
võivad nad jätta välja vabad töökohad, mis tulenevalt
oma olemusest või siseriiklikest eeskirjadest on avatud ainult konkreetse riigi
kodanikele.
3.           Lõike 1 punktis b osutatud
töötajate nõusolek peab olema selgesõnaline, üheselt mõistetav, vabatahtlikult
antud, konkreetne ja teadlik. Töötajatel peab olema võimalik võtta oma nõusolek
igal ajal tagasi ning nõuda kõigi kättesaadavaks tehtud andmete mis tahes osa
kustutamist või muutmist. Töötajatel peab olema võimalik valida mitme variandi
seast, et piirata juurdepääsu oma andmetele või teatud tunnustele.
4.           Liikmesriikidel peavad olema
mehhanismid ja standardid, mida on vaja, et tagada vabade töökohtade ja CVde
andmete sisuline ja tehniline kvaliteet.
5.           Nad vahetavad teavet lõikes 4
osutatud mehhanismide ja standardite kohta ning andmeturvet ja andmekaitset
puudutavate standardite kohta. Liikmesriigid teevad omavahel ja Euroopa
koordinatsiooniametiga koostööd, eriti seoses kaebustega ja vabu töökohti
puudutavate andmetega, mida ei loeta vastavaks siseriiklike õigusaktide
kohaselt kohaldatavatele standarditele.
6.           Nad tagavad, et
andmekvaliteedi järelevalve otstarbel on andmed seostatavad allikatega.
7.           Selleks et võimaldada
tööpakkumiste sobitamist töökohataotlustega, pakub iga liikmesriik lõikes 1
osutatud teavet ühtse süsteemi kohaselt.
8.           Komisjon võtab
rakendusaktidega vastu vajalikud tehnilised standardid ja vormingud, mille
eesmärk on saavutada lõikes 7 osutatud ühtne süsteem. Komisjon võtab need
rakendusaktid vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 3 osutatud
kontrollimenetlusega.
Artikkel 15
Riigi tasandil juurdepääs ühisele IT-platvormile
1.           Riiklikud tööturuasutused
tagavad, et kõigis nende hallatavates riikliku, piirkondliku või kohaliku
tasandi tööotsinguportaalides oleks link EURESe portaalile, see portaal oleks
nende kaudu selgelt nähtav ja intuitiivselt otsitav.
2.           Riiklikud tööturuasutused
töötavad selle nimel, et sõlmida kokkuleppeid teiste selle liikmesriigi
territooriumil tegutsevate tööturuasutustega, et tagada lõikes 1 osutatud
põhimõtte kohaldatavus ka nende poolt hallatavate internetipõhiste
tööotsinguvahendite puhul.
3.           Liikmesriigid tagavad, et
ametnikele mõeldud asutusesisestes vahendites, mida haldavad riiklikud
tööturuasutused, tehakse kättesaadavaks kõik EURESe portaalis kättesaadavad
vabad töökohad, töökohataotlused ja CVd samamoodi, nagu riigisisesed andmed
nimetatud vahendites.
4.           Ka asjaomased EURESe
partnerid järgivad lõigetes 1 ja 3 osutatud põhimõtteid, lähtudes nimetatud
organisatsioonide poolt artikli 9 lõike 1 kohaselt tehtud valikust.
5.           Liikmesriigid loovad riikliku
sõlmpunkti, mis võimaldab EURESe portaali üle kanda teavet vabade töökohtade,
töökohataotluste ja CVde kohta, mille on kättesaadavaks teinud mis tahes
organisatsioon, kes on nõus seda teavet ka EURESe portaalis jagama.
6.           Liikmesriigid seavad
eesmärgiks töötada välja ühtse kontaktpunkti lahendused suhtluseks
piirialatöötajatega ja tööandjatega piirialadel, kus asjaomased liikmesriigid
peavad ühiselt vajalikuks luua spetsiifilised koostöö- ja teenustestruktuurid.
Artikkel 16
Automaatne sobitamine ühise IT-platvormi kaudu
1.           Komisjon töötab välja
oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja kutsealade Euroopa klassifikatsiooni.
See klassifikatsioon on vahend, mis hõlbustab Euroopa Liidus internetipõhist
töökoha taotlemist üle riigipiiride ja mille abil saab teostada töökohale
sobitamist, teha kindlaks oskuste puudujääke, tunnustada kvalifikatsioone ja
pakkuda karjäärinõustamist EURESe portaalis.
2.           Liikmesriigid teevad
üksteisega ja Euroopa Komisjoniga riiklike süsteemide koostalitlusvõime ja
lõikes 1 osutatud klassifikatsiooni alal koostööd.
3.           Selleks koostab iga
liikmesriik 1. jaanuariks 2017 esialgse loetelu, millesse koondab lõikes 1
osutatud klassifikatsiooniga seoses mõlemasuunaliselt kõik oma riiklikud,
piirkondlikud ja sektoripõhised klassifikatsioonid, ning pärast selle loetelu
kasutuselevõttu Euroopa koordinatsiooniameti poolt kättesaadavaks tehtava
rakenduse abil uuendab seda regulaarselt, et see käiks kaasas värbamisteenuste
arenguga.
4.           Komisjon pakub tehnilist tuge
liikmesriikidele, kes otsustavad asendada oma riiklikud klassifikatsioonid
lõikes 1 osutatud klassifikatsiooniga.
5.           Komisjon võtab
rakendusaktidega vastu tehnilised standardid ja vormingud, mida on vaja lõikes 1
osutatud klassifikatsiooni toimimiseks. Komisjon võtab need rakendusaktid vastu
kooskõlas artikli 34 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 17
Lihtsustatud juurdepääsumehhanismid töötajate ja tööandjate jaoks
1.           Riiklikud tööturuasutused
tagavad, et nende teenuseid kasutavad töötajad saavad nendes asutustes oma töökohataotlusi
või CVsid kättesaadavaks muutes valida võimaluse, et asjaomane asutus abistab
neid EURESe portaalis registreerumisel, kasutades artikli 15 lõikes 5 osutatud
riiklikku sõlmpunkti.
2.           Riiklikud tööturuasutused
seavad sisse sarnase süsteemi, et hõlbustada EURESe portaalis tööandjana
registreerumist tööandjatel, kes kasutavad nende teenuseid, et avaldada riigi
tasandil vabu töökohti kas vahetult nende tööotsinguportaalide kaudu või
liikmesriikide poolt toetatavate muude platvormide kaudu.
3.           Asjaomased EURESe partnerid
järgivad samuti lõigetes 1 ja 2 osutatud põhimõtteid, lähtudes kõnealuste
organisatsioonide poolt artikli 9 lõike 1 kohaselt tehtud valikust.
4.           Töötajatel ja tööandjatel
peab olema juurdepääs üldteabele selle kohta, kuidas, millal ja kus nad saavad
asjaomaseid andmeid uuendada, üle vaadata või tagasi võtta.
IV PEATÜKK
TUGITEENUSED
Artikkel 18
Põhimõtted
1.           Liikmesriigid tagavad, et
töötajatel ja tööandjatel on juurdepääs riikliku tasandi tugiteenustele.
2.           Liikmesriigid toetavad kooskõlastatud
lähenemisviisi väljatöötamist sellistele riikliku tasandi teenustele.
3.           Liikmesriigid tagavad
artiklites 20–23 osutatud tugiteenuste osutamise EURESe partnerite kaudu
järgmiselt:
(a)
asjaomase liikmesriigi riiklike tööturuasutuste
endi poolt kooskõlas artikliga 10;
(b)
asjaomase liikmesriigi riiklike tööturuasutuste
vastutusel tegutsevate organisatsioonide poolt delegeerimise, allhanke või
selliste erilepingute alusel, mis on nimetatud organisatsioonide osutatavate
teenuste kohta sõlmitud kas kõnealuste riiklike tööturuasutuste või teiste
asutustega;
(c)
ühe või mitme EURESe partneri kaudu või
(d)
punktide a) kuni c) kombinatsioonide teel.
4.           Artiklites 20–23 nimetatud
tugiteenuseid osutavad igas liikmesriigis vähemalt lõike 3 punktides a või b
osutatud organisatsioonid.
5.           Töötajatele pakutavad
tugiteenused, mis on sätestatud artiklites 20, 22 ja 23, ning artikli 17 lõikes
1 osutatud abi EURESe portaalis registreerumiseks on tasuta.
6.           Tööandjatele pakutavate
tugiteenuste eest, millele on osutatud artiklites 21 ja 22, ning EURESe
portaalis registreerumiseks osutatava abi eest, millele on viidatud artikli 17
lõikes 2, võib võtta tasu. Ühegi küsitava tasu puhul ei tohi teha vahet EURESe
teenuste eest võetavate ning asjaomase organisatsiooni poolt pakutavate muude
võrreldavate teenuste eest võetavate tasude vahel.
7.           Asjaomased EURESe partnerid
annavad oma teabekanaleid kasutades töötajatele ja tööandjatele selget teavet
enda pakutavate tugiteenuste valiku kohta, selle kohta, kus ja kuidas neile
teenustele juurde pääseb, ning juurdepääsu andmise tingimuste kohta. Kõnealune
teave avaldatakse EURESe portaalis.
Artikkel 19
Juurdepääs põhiteabele
1.           Liikmesriigid tagavad, et
kõik tööturuasutustelt klienditeenuseid taotlevad töötajad ja tööandjad saavad
riigi tasandil olemasolevat liikuvustuge puudutava põhiteabe või neid
teavitatakse sellest teabest,
(a)
millega informeeritakse neid vähemalt EURESe
portaali ja EURESe võrgustiku olemasolust, asjaomaste riigi tasandi EURESe
partnerite kontaktandmetest, viimaste poolt kasutatavatest värbamiskanalitest
(e-teenused, individuaalteenused, kontaktpunktide asukohad) ja vastavatest
veebilinkidest ning
(b)
mis on kergesti kättesaadav ja kasutajasõbralikult
esitatud.
2.           Liikmesriigid töötavad välja
piirialatöötajatele mõeldud eriteabe nendel piirialadel, kus asjaomased
liikmesriigid peavad ühiselt vajalikuks luua spetsiifilised koostöö- ja
teenustestruktuurid.
3.           Euroopa koordinatsiooniamet
toetab käesoleva artikli kohast põhiteabe koostamist ning abistab liikmesriike
piisava keelelise hõlmavuse tagamisel.
Artikkel 20
Töötajatele pakutavad tugiteenused
1.           Asjaomased EURESe partnerid
pakuvad kõigile tööd otsivatele töötajatele ennetavalt võimalust juurdepääsuks
käesolevas artiklis määratletud teenustele. Vajaduse korral korratakse seda
pakkumist tööotsinguprotsessi vältel.
2.           Kui töötajad on huvitatud
edasisest abist, annavad asjaomased EURESe partnerid teavet ja suuniseid
individuaalsete töövõimaluste kohta ning pakuvad neile eelkõige järgmisi
teenuseid:
(a)
teave elu- ja töötingimuste kohta või viitamine
sellisele teabele;
(b)
teave aktiivsete tööturumeetmete ning neile
juurdepääsu kohta;
(c)
taotluse korral abi töökohataotluste ja CVde
koostamisel, et tagada vastavus artikli 14 lõikes 8 ja artikli 16 lõikes 5
osutatud Euroopa tehnilistele standarditele ja vormingutele;
(d)
vajaduse korral abi kõnealuste töökohataotluste
üleslaadimisel ning asjaomaste riigisiseste tööotsinguportaalide ja EURESe
portaali kasutamisel;
(e)
vajaduse korral võimaliku ELi-sisese töölesuunamise
järelmeetmete lisamine individuaalsesse tegevuskavasse;
(f)
vajaduse korral teise EURESe partneri juurde
suunamine.
3.           Kui töötajad on huvitatud
täiendavast abist ning ELi-sisest töölesuunamist võib põhjendatult tõenäoliseks
pidada, annavad EURESe partnerid täiendavat abi tööotsingul, mis hõlmab
selliseid teenuseid nagu sobivate vabade töökohtade valik, abi töökohataotluste
ja CVde koostamisel ning tõlgete pakkumine ja/või täpsema teabe hankimine
konkreetsete vabade töökohtade kohta teistes liikmesriikides.
4.           Kui töötaja võetakse käesoleva
artikli kohaselt pakutud teenuste tulemusel teises liikmesriigis tööle, annavad
asjaomased EURESe partnerid asjaomasele isikule sihtliikmesriigi selliste
organisatsioonide kontaktandmed, kes saavad pakkuda värbamisejärgset abi.
Artikkel 21
Tööandjatele pakutavad tugiteenused
1.           Asjaomased EURESe partnerid
annavad teistest liikmesriikidest töötajate värbamisest huvitatud tööandjatele
abi ja suuniseid ning pakuvad neile eelkõige järgmisi teenuseid:
(a)
teave nende töötajate tööle võtmisel kohaldatavate erieeskirjade
kohta;
(b)
EURESe võrgustiku ja EURESe portaalis oleva CVde
andmebaasi kasutamise edendamine abivahendina vabade töökohtade täitmisel;
(c)
teave ja suunised tegurite kohta, mis võivad
hõlbustada töötajate värbamist, ning selle kohta, kuidas toetada nende
integratsiooni;
(d)
taotluse korral teave ja suunised konkreetse vaba
töökohaga seotud tööalaste nõudmiste sõnastamiseks töökuulutuses, et see oleks
arusaadav Euroopa üldsusele;
(e)
taotluse korral abi töökuulutuse sõnastamisel
kooskõlas artikli 14 lõikes 8 ja artikli 16 lõikes 5 osutatud Euroopa
tehniliste standardite ja vormingutega;
(f)
vajaduse korral abi tööandjana registreerumiseks
EURESe portaalis;
(g)
vajaduse korral teise EURESe partneri juurde
suunamine.
2.           Kui tööandjad on huvitatud
täiendavast abist ning ELi-sisest värbamist võib põhjendatult tõenäoliseks
pidada, annavad asjaomased EURESe partnerid täiendavat abi, mis hõlmab
selliseid teenuseid nagu sobivate kandidaatide eelvalik ning abi tõlgete
pakkumisel ja/või täpsema teabe hankimisel konkreetsete töökohataotluste kohta.

3.           Kui käesoleva artikli
kohaselt pakutud teenuste tulemusel värvatakse teisest liikmesriigist töötaja,
annavad asjaomased EURESe partnerid asjaomasele tööandjale nende
organisatsioonide kontaktandmed, kes saavad pakkuda abi äsja teisest
liikmesriigist värvatud töötajate integreerimisel.
4.           Riiklikud tööturuasutused
seavad eesmärgiks sõlmida kokkuleppeid asjaomase liikmesriigi territooriumil
tegutsevate teiste tööturuasutustega,
(a)
et edendada liikmesriigi territooriumil ühiselt
tööandjate registreerumist EURESe võrgustikus ja Euroopa ühise
vahendamisplatvormi kasutamist nende poolt;
(b)
et jagada teavet ja parimaid tavasid seoses
tugiteenustega, mida pakutakse teistest liikmesriikidest töötajate värbamisest
huvitatud tööandjatele.
Artikkel 22
Värbamisjärgne abi
1.           Asjaomased EURESe partnerid
annavad töötajate ja tööandjate taotluse korral neile üldist teavet
värbamisjärgse abi ja selle kohta, kust saada värbamisjärgset abi, näiteks
koolitust kultuuridevahelise suhtluse teemal, keelekursuseid ning
integratsiooniga seotud tuge.
2.           Erandina artikli 18 lõikest 5
võivad EURESe partnerid pakkuda lõikes 1 osutatud abi töötajatele tasu eest.
Artikkel 23
Lihtsustatud juurdepääs sotsiaalkindlustusega seotud teabele ja teenustele
1.           Liikmesriigid tagavad
kooskõlastamise käesoleva määruse kohaste tugiteenuste ning pädevate asutuste
poolt sotsiaalkindlustuse valdkonnas pakutavate teenuste vahel.
2.           Lõike 1 kohaldamisel toetavad
liikmesriigid integreeritud internetipõhise juurdepääsu väljatöötamist esimese
teabeallikana töötajate, piirialatöötajate ja tööandjate jaoks.
3.           Töötajate, piirialatöötajate
ja tööandjate taotluse korral annavad asjaomased EURESe partnerid üldist teavet
sotsiaalkindlustusega seotud õiguste kohta ning võtavad endale ülesandeks
suunata need spetsiifilise teabe taotlused pädevatele asutustele ja vajaduse
korral teistele asutustele, kes toetavad töötajaid nende õiguste kasutamisel
liikumisvabaduse raames.
Artikkel 24
Juurdepääs riiklikele tööturumeetmetele
Liikmesriik ei piira juurdepääsu riiklikele
tööturumeetmetele pelgalt sel põhjusel, et töötaja küsib abi teise liikmesriigi
territooriumil töö leidmiseks.
V PEATÜKK
SUHE LIIKUVUSPOLIITIKAGA
Artikkel 25
Liikuvusvooge ja -mustreid puudutava teabe vahetus
Komisjon ja liikmesriigid jälgivad töötajate
liikuvuse vooge ja mustreid liidus Eurostati statistika ning kättesaadavate
riiklike andmete alusel.
Artikkel 26
Teabevahetus liikmesriikide vahel
1.           Iga liikmesriik kogub ja
analüüsib teavet eelkõige järgmise kohta:
(a)
tööjõu puudu- ja ülejäägid riigi ja valdkondade
tööturgudel ning millises ulatuses saaks töötajate liikuvuse abil neid
probleeme lahendada;
(b)
EURESe tegevus riigi tasandil;
(c)
EURESe võrgustiku positsioon värbamisteenuste turul
riigi tasandil tervikuna.
2.           Riiklikul koordinatsioonibürool
on ülesanne jagada teavet EURESe võrgustikus ning aidata kaasa ühisanalüüsile.
3.           Liikmesriigid töötavad
teabevahetust ja ühisanalüüsi arvesse võttes oma tööpoliitika lahutamatu osana
välja liikuvuspoliitika. Kõnealune liikuvuspoliitika pakub raamistikku, milles
liikmesriigid saavad teha artiklis 28 osutatud programmitööd.
4.           Euroopa koordinatsiooniamet
kehtestab menetlused ja seab sisse praktilise korra, et hõlbustada riiklike
koordinatsioonibüroode vahelist teabevahetust ja ühisanalüüsi väljatöötamist.
Artikkel 27
Tugiteenustega kaasnev teabevahetus
1.           Kõik EURESe võrgustikus
osalevad artiklis 4 osutatud organisatsioonid jagavad ja vahetavad teavet
liikmesriikide olukorra kohta seoses elu- ja töötingimustega,
haldusmenetlustega ning teistest liikmesriikidest pärit töötajate suhtes
kohaldatavate eeskirjadega, andes seeläbi töötajatele ja tööandjatele
suuniseid.
2.           Samuti jagavad ja vahetavad
nad liikmesriikide olukorra kohta teavet, mis annab suuniseid
piirialatöötajatele.
3.           Komisjon võtab
rakendusaktidega vastu sellise teabe vahetamise mudelid ja menetlused. Komisjon
võtab need rakendusaktid vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud
nõuandemenetlusega.
Artikkel 28
Programmitöö
1.           Iga riiklik
koordinatsioonibüroo koostab igal aastal oma liikmesriigi territooriumil EURESe
võrgustikus osalevate organisatsioonide tööprogrammi.
2.           Tööprogrammiga nähakse ette:
(a)
peamised käesoleva määruse kohaselt elluviidavad
tegevused;
(b)
programmi rakendamiseks eraldatavad üldised inim-
ja raharessursid;
(c)
kavandatud tegevuste järelevalve ja hindamise kord.

3.           Riiklikud
koordinatsioonibürood ja Euroopa koordinatsiooniamet vaatavad tööprogrammide
projektid enne kinnitamist ühiselt läbi.
4.           Tööprogrammide projektide
osas peetakse nõu EURESe koordinatsioonirühmas osalevate liidu tasandi
sotsiaalpartnerite esindajatega.
5.           Komisjon kehtestab
rakendusaktidega programmitööks vajalikud vormid ja menetlused. Komisjon võtab
need rakendusaktid vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud
nõuandemenetlusega.
Artikkel 29
Andmekogumine ja näitajad
1.           Liikmesriigid tagavad, et
kasutusel oleksid menetlused riiklikul tasandil elluviidava tegevuse kohta
andmete koostamiseks ja kogumiseks lähtuvalt järgmistest ühiste näitajate
kategooriatest:
(a)
EURESe võrgustiku pakutav teave ja suunised, võttes
aluseks EURESe töötajate kontaktide arvu töötajate ja tööandjatega;
(b)
EURESe tegevusest tulenev töölesuunamine ja
värbamine, võttes aluseks EURESe töötajate poolt käsitletud ja töödeldud vabade
töökohtade, töökohataotluste ja CVde arvu ning selle tulemusel teises
liikmesriigis värvatud töötajate arvu;
(c)
andmed klientide rahulolu kohta EURESe
võrgustikuga, mis saadakse ka küsitluste abil.
2.           Euroopa koordinatsiooniamet
vastutab EURESe portaali kohta andmete kogumise ning vahendamisega seotud
koostöö arendamise eest käesoleva määruse raames.
3.           Komisjonil on õigus võtta
täiendavate ühiste näitajate väljatöötamiseks vastu delegeeritud õigusakte,
järgides artiklis 33 osutatud menetlust.
Artikkel 30
Rakendusaruanded
Võttes arvesse käesoleva peatüki kohaselt
kogutud teavet, esitab Euroopa Komisjon iga kahe aasta järel Euroopa
Parlamendile, nõukogule, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomiteele aruande töötajate liikuvuse kohta liidus ning teenuste kohta,
mida pakutakse töötajatele ELi toimimise lepingu artikli 46 kohase
liikumisvabaduse kasutamise hõlbustamiseks.
VI PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 31
Isikuandmete kaitse
Käesolevas määruses sätestatud meetmeid tuleb
ellu viia kooskõlas liidu isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega,
eelkõige direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete
töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[23] ning selle
siseriiklike rakendusmeetmetega, ja määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute
kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes
ning selliste andmete vaba liikumise kohta[24].
Artikkel 32
Järelhindamine
Euroopa Komisjon esitab Euroopa Parlamendile,
nõukogule, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele
käesoleva määruse toimimise ja mõju järelhindamise viie aasta möödumisel selle
jõustumisest.
Aruandele võib lisada õigusaktide ettepanekud
käesoleva määruse muutmiseks.
Artikkel 33
Delegeeritud volituste rakendamine
1.           Komisjonile antakse õigus
võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.           Artiklites 8 ja 29 osutatud
õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks
alates käesoleva määruse jõustumisest või muust seadusandja poolt sätestatud
kuupäevast.
3.           Euroopa Parlament või nõukogu
võib artiklites 8 ja 29 osutatud volituse delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba
jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.           Niipea kui komisjon on
delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
5.           Delegeeritud õigusakt, mis on
vastu võetud kooskõlas artiklitega 8 ja 29, jõustub ainult juhul, kui Euroopa
Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast
kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui
Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist
komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa
Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 34
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni abistab käesoleva
määrusega loodav EURESe komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011
tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
3.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 35
Kehtetuks tunnistamine
1.           Kehtetuks tunnistatakse
allpool nimetatud õigusaktide järgmised sätted:
(a)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011.
aasta määruse (EL) nr 492/2011 (töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires)
II peatükk ja artikkel 38;
(b)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013.
aasta määruse (EL) nr 1296/2013 (millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja
sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL,
millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa
mikrokrediidirahastu „Progress”) artikkel 23.
2.           Viiteid kehtetuks tunnistatud
sätetele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
Artikkel 36
Kohaldamine
Määrust kohaldatakse liikmesriikide
ja nende kodanike suhtes, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 492/2011
artiklite 2 ja 3 kohaldamist.
Artikkel 37
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal
päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               ELT L 141, 27.5.2011, lk 1.
[2]               Komisjoni 23. detsembri otsus 2003/8/EÜ, millega
rakendatakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1612/68 vabade töökohtade ja
töötaotlejate vahenduse osas (EÜT L 5, 10.1.2003, lk 16), tunnistati kehtetuks
komisjoni 26. novembri 2012. aasta rakendusotsusega 2012/733/EL, millega
rakendatakse määrust (EL) nr 492/2011 (ELT L 328, 28.11.2012, lk 21). Otsus
jõustub 1.1.2014.
[3]               COM(2013) 430.
[4]           OECD Economic Surveys European Union, märts 2012
või http://www.oecd-ilibrary.org/economics/oecd-economic-surveys-european-union-2012_eco_surveys-eur-2012-en
[5]               See arv ei sisalda töötajaid, kes elavad ühes
liikmesriigis, kuid töötavad teises (piirialatöötajad).
[6]               ELi tööhõive ja sotsiaalse olukorra kvartaliülevaade,
juuni 2013, kasutades Gallup Worldi küsitlusandmeid.
[7]               Arvestades aastamäära 0,29 % kogu tööjõust (241
miljonit).
[8]               Arvestades Gallup Worldi küsitluse andmetest nende
inimeste osakaalu, kes kavatsevad järgmise 12 kuu jooksul kolida; 2011. ja 2012.
aastal 1,2 % kogu tööjõust (241 miljonit).
[9]               Eurobaromeetri eriuuring „Geograafiline ja tööalane
liikuvus” (2009).
[10]             COM(2013) 269 final.
[11]             COM(2013) 837 final.
[12]             COM(2012) 173 final.
[13]             ELT L 328, 28.11.2012, lk 21.
[14]             EÜT L 5, 10.1.2003, lk 16.
[15]             COM(2010) 731 final.
[16]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1296/2013, 11.
detsember 2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse
innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega
luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa
mikrokrediidirahastu „Progress”, ELT L 347, 20.12.2013, lk 238.
[17]             ELT C …, …, lk ….
[18]             ELT C …, …, lk ….
[19]             ELT L 141, 27.5.2011, lk 1.
[20]             Eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ,
24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja
selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31) ning
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000,
üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides
ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk
1).
[21]             ELT L 141, 27.5.2011, lk 1.
[22]             COM(2013) 236 final.
[23]             EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
[24]             EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
LISA

1.
Teenuste osutamine

1.
Organisatsioonil on asjakohased mehhanismid ja
menetlused, mille abil kontrollida kohaldatavate töönormide ja õigusnõuete,
sealhulgas isikuandmete kaitse alaste õigusaktide ja nõuete ning vabade
töökohtadega seotud andmete kvaliteedistandardite täielikku järgimist ning see
järgimine tagada.
2.
Organisatsioonil on tõendatud suutlikkus pakkuda
käesolevas määruses osutatud vahendusteenuseid ja/või tugiteenuseid, vajaduse
korral vastavalt organisatsiooni tehtud valikule.
3.
Organisatsioon on suuteline osutama teenuseid mitme
kanali, kuid vähemalt omaenda veebisaidi kaudu.
4.
Organisatsioon on suuteline suunama töötajaid ja
tööandjaid teiste EURESe partnerite ja/või asutuste juurde, kellel on
eriteadmised töötajate vabast liikumisest.
5.
Organisatsioon kinnitab, et järgib põhimõtet, mille
kohaselt EURESe teenus on töötajate jaoks tasuta.

2.
EURESe võrgustikus osalemine

1.
Organisatsioon on suuteline tagama andmete
õigeaegse ja usaldusväärse edastamise.
2.
Organisatsioon kohustub järgima käesoleva määruse kohaseid
vahendamise ja teabevahetusega seotud tehnilisi standardeid ja vorminguid.
3.
Organisatsioon on suuteline ja kohustub esitama
riiklikule koordinatsioonibüroole käesoleva määruse kohaselt teavet teenuste
osutamise ja tulemuslikkuse kohta.
4.
Organisatsioonil on piisavad inimressursid või ta
kohustub need tagama, võttes arvesse geograafilisi või institutsioonilisi
volitusi, mida ta EURESe partnerina taotleb.
5.
Organisatsioon kohustub tagama töötajate
kvaliteedistandardid ja registreerima töötajad ühisele koolitusprogrammile.