Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0092(02)

Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta  /* KOM/2008/0092 lõplik - CNS 2008/0040 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 21.2.2008KOM(2008) 92 lõplik2008/0040 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta(KOMISJONI ESITATUD)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Pärast Euroopa Kohtu otsuseid nn avatud õhuruumi („Open Skies”) kohta volitas nõukogu 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse tasandil sõlmitava lepinguga[1] (nn horisontaalsed volitused). Selliste lepingute eesmärk on anda kõikidele ELi lennuettevõtjatele mittediskrimineeriv juurdepääs ühenduse ja kolmandate riikide vahelistele liinidele ning viia liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kahepoolsed lennunduslepingud vastavusse ühenduse õigusega. |120 | Üldine taust Rahvusvahelisi lennundussuhteid liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on tavapäraselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute, nende lisade ja muude seonduvate kahe- või mitmepoolsete lepingutega. Liikmesriikide kahepoolsete lennunduslepingute tavapärased määramissätted on vastuolus ühenduse õigusaktidega. Need võimaldavad kolmandal riigil keelduda lubade või tegevuslubade andmisest liikmesriigi määratud lennuettevõtjale, kes ei kuulu olulisel määral kõnealuse liikmesriigi või selle kodanike omandusse ega tõhusa kontrolli alla, samuti sellised load või tegevusload tühistada või peatada. On leitud, et sellega diskrimineeritakse ühenduse lennuettevõtjaid, kes on asutatud liikmesriigi territooriumil, kuid kuuluvad teiste liikmesriikide kodanike omandusse ning on nende kontrolli all. See on vastuolus asutamislepingu artikliga 43, millega tagatakse asutamisvabadust kasutanud liikmesriikide kodanikele asukohaliikmesriigis selle liikmesriigi kodanikega samaväärne kohtlemine. On veel muid valdkondi, nagu lennukikütuse maksustamine või kolmandate riikide lennuettevõtjate kehtestatud tariifid ühendusesisestel liinidel või lennuettevõtjate vahelised kohustuslikud ärilised kokkulepped, mille puhul tuleks tagada nende vastavus ühenduse õigusele, muutes või täiendades liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute kehtivaid sätteid. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Lepingu sätetega asendatakse või täiendatakse liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vahelise viieteistkümne kahepoolse lennunduslepingu kehtivaid sätteid. |140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Lepingu ülesanne on täita ühenduse lennundusalase välispoliitika põhieesmärk, viies olemasolevad kahepoolsed lennunduslepingud kooskõlla ühenduse õigusega. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Liikmesriikide ja asjaomase sektoriga peeti nõu kogu läbirääkimiste aja jooksul. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Liikmesriikide ja asjaomase sektori märkusi on arvesse võetud. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Nn horisontaalsete volituste lisas sätestatud menetluste ja suuniste kohaselt on komisjon pidanud Kasahstani Vabariigiga läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks, millega asendatakse liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vaheliste olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted. Lepingu artikliga 2 asendatakse tavapärased määramissätted ühenduse määramissättega, võimaldades kõikidel ühenduse lennuettevõtjatel asutamisõigust kasutada. Lepingu artiklites 4 ja 5 käsitletakse kahte liiki klausleid ühenduse pädevusse kuuluvates valdkondades. Artiklis 4 käsitletakse lennukikütuse maksustamise küsimust, mis on ühtlustatud nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik), eriti selle artikli 14 lõikega 2. Artikliga 5 („Hinnakujundus”) lahendatakse vastuolud olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute ning piletihindu ja lastitariife käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2409/92 vahel, millega keelatakse kolmandate riikide lennuettevõtjatel lennuteenuste hindu määrav tegevus ühenduse piires toimuvate vedude osas. Artikliga 6 viiakse kahepoolsete lepingute selgelt konkurentsivastased sätted (lennuettevõtjate vahelised kohustuslikud ärilised kokkulepped) vastavusse ELi konkurentsiõigusega. |310 | Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikli 80 lõige 2 ja artikli 300 lõige 2. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek põhineb täielikult nõukogu antud nn horisontaalsetel volitustel, millega võetakse arvesse ühenduse õigusega ja kahepoolsete lennunduslepingutega hõlmatud küsimusi. |Proportsionaalsuse põhimõte Käesoleva lepinguga muudetakse või täiendatakse kahepoolsete lennunduslepingute sätteid üksnes selles ulatuses, mis on vajalik ühenduse õiguse järgimise tagamiseks. |Õigusakti valik |342 | Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vaheline leping on kõige tõhusam vahend liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vaheliste kõikide olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute kooskõlla viimiseks ühenduse õigusaktidega. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |TÄIENDAV TEAVE |510 | Lihtsustamine |511 | Ettepanekuga lihtsustatakse õigusakte. |512 | Liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute asjakohased sätted asendatakse või neid täiendatakse ühendusega sõlmitava ühe ühtse lepingu sätetega. |570 | Ettepaneku üksikasjalik selgitus Kooskõlas rahvusvaheliste lepingute allakirjutamist ja sõlmimist käsitleva tavamenetlusega palutakse nõukogul kiita heaks otsused Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise ning lepingu sõlmimise kohta ning nimetada isikud, kes on volitatud lepingule ühenduse nimel alla kirjutama. |1.  EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu volitas 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.(2) Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Kasahstani Vabariigiga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.(3) Komisjoni läbiräägitud leping tuleks alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada tingimusel, et see on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkel1. Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitus määrata isik või isikud, kellel on õigus kirjutada ühenduse nimel alla Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelisele teatavaid lennundusküsimusi käsitlevale lepingule, tingimusel et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval.2. Kuni jõustumiseni kohaldatakse lepingut ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitus esitada kõnealuse lepingu artikli 9 lõikega 2 ettenähtud teade.3. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2008/0040 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu volitas 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.(2) Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Kasahstani Vabariigiga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.(3) Kooskõlas nõukogu [kuupäev] otsusega …/…/EÜ[5] kirjutati kõnealune leping ühenduse nimel alla [kuupäev], tingimusel et leping on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.(4) Kõnealune leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 11. Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping kiidetakse ühenduse nimel heaks.2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isiku või isikud, kellel on õigus esitada lepingu artikli 9 lõikega 1 ettenähtud teade.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAEuroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelineteatavaid lennundusküsimusi käsitlevLEPINGEUROOPA ÜHENDUSühelt poolt jaKasahstani Vabariik,teiselt poolt,(edaspidi „lepinguosalised”),MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse [mitme] liikmesriigi ja Kasahstani Vabariigi vahel on sõlmitud ühenduse õigusega vastuolus olevaid sätteid sisaldavaid kahepoolseid lennunduslepinguid,MÄRKIDES, et Euroopa Ühendusel on ainupädevus mitmetes küsimustes, mis võivad sisalduda Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lennuühenduse lepingutes,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel on liikmesriigis asuvatel ühenduse lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele,VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja teatavate kolmandate riikide vahelisi lepinguid, millega nähakse nende kolmandate riikide kodanikele ette võimalus omandada osalus lennuettevõtjates, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Ühenduse õigusele,TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted, mis on vastuolus Euroopa Ühenduse õigusega, tuleb viia sellega vastavusse, et luua Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelistele lennuteenustele kindel õiguslik alus ning tagada nimetatud lennuteenuste säilimine,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õigusega kooskõlas olevaid Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute sätteid, ei pea muutma ega asendama,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse eesmärk nende läbirääkimiste pidamisel ei ole Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelise lennuliikluse kogumahu suurendamine, Euroopa Ühenduse lennuettevõtjate ja Kasahstani Vabariigi lennuettevõtjate vahelise tasakaalu mõjutamine ega olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute liiklusõigusi käsitlevatesse sätetesse muudatuste tegemine,MÄRKIDES, et I lisas loetletud kahepoolsed lennunduslepingud põhinevad üldisel põhimõttel, et lepinguosaliste määratud lennuettevõtjatel on õiglased ja võrdsed võimalused osutada kokkulepitud teenuseid kindlaksmääratud liinidel, ning käesoleva lepingu eesmärk ei ole kõnealust põhimõtet mõjutada,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel ei tohi lennuettevõtjad sõlmida lepinguid, mis võivad mõjutada Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelist kaubandust ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi tõkestamine, piiramine või moonutamine,TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vahel sõlmitud kahepoolsete lennunduslepingute sätted, millega: i) nõutakse või soodustatakse ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel; või ii) tugevdatakse sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju; või iii) delegeeritakse lennuettevõtjatele või muudele eraettevõtjatele vastutus seoses selliste meetmete võtmisega, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel, võivad muuta ettevõtjate suhtes kohaldatavad konkurentsieeskirjad ebatõhusaks,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:ARTIKKEL 1Üldsätted1. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab mõiste „liikmesriigid” Euroopa Ühenduse liikmesriike.2. Viiteid I lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi kodanikele tõlgendatakse viidetena Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanikele.3. Viiteid I lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele tõlgendatakse viidetena selle liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.4. Käesoleva lepinguga ei looda täiendavaid liiklusõigusi lisaks neile, mis on sätestatud kahepoolsetes lepingutes. Liiklusõiguste andmine jätkub kahepoolsete lepingute kohaselt.ARTIKKEL 2Liikmesriigipoolne määramine1. Käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 sätted asendavad vastavalt II lisa punktides a ja b loetletud artiklite sätteid, mis on seotud asjaomase liikmesriigi lennuettevõtja määramisega, Kasahstani Vabariigi antavate tegevuslubade ja lubadega ning lennuettevõtja tegevuslubade või lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.2. Kui liikmesriik on lennuettevõtja määranud, annab Kasahstani Vabariik lennuettevõtjale minimaalse protseduurilise viivitusega asjakohased tegevus- ja muud load, eeldusel et:i. lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega;ii. lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud; ningiii. lennuettevõtja on otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike ja/või III lisas loetletud muude riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis ning nende tõhusa kontrolli all.3. Kasahstani Vabariik võib liikmesriigi määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, neid tühistada, peatada või piirata, kui:i. lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule või kui sellel ei ole kehtivat lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega;ii. lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all või asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud; võiiii. lennuettevõtja ei ole otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või teiste III lisas loetletud riikide ja/või teiste riikide kodanike omandis või nende tõhusa kontrolli all;iv. lennuettevõtjal on juba lennuluba Kasahstani Vabariigi ja Euroopa Liidu mis tahes teise liikmesriigi vahel sõlmitud kahepoolse lepingu alusel; ningv. Kasahstan tõendab, et liiklusõiguste kasutamine liinil, mis hõlmab punkti kõnealuses teises Euroopa Liidu liikmesriigis, tähendaks punktis iv osutatud teise lepinguga kehtestatud liiklusõiguspiirangutest kõrvalehoidmist.Käesolevast lõikest tulenevat õigust kasutades ei diskrimineeri Kasahstani Vabariik ühenduse lennuettevõtjaid kodakondsuse põhjal.ARTIKKEL 3Ohutus1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab II lisa punktis c loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Kui liikmesriik on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse samuti Kasahstani Vabariigi õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud liikmesriigi ja Kasahstani Vabariigi vahelise lepingu ohutust käsitlevatest sätetest, selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise ning lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes.ARTIKKEL 4Lennukikütuse maksustamine1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab II lisa punktis d loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Olenemata muudest vastupidistest sätetest, ei takista II lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu liikmesriiki kehtestamast mittediskrimineerivaid makse, lõive, tollimakse ega tasusid kütuse suhtes, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks Kasahstani Vabariigi määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis peab lennuühendust kõnealuse liikmesriigi teatava punkti ja selle liikmesriigi või mõne muu liikmesriigi territooriumil asuva muu punkti vahel.ARTIKKEL 5Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab II lisa punktis e loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Tariifide suhtes, mida Kasahstani Vabariigi määratud lennuettevõtja(d) võtab(võtavad) I lisas loetletud lepingu alusel, mis sisaldab II lisa punktis e loetletud ja täielikult Euroopa Ühenduse piires toimuvat vedu käsitlevat punkti, kohaldatakse Euroopa Ühenduse õigust.ARTIKKEL 6Vastavus konkurentsieeskirjadele1. Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest ei lubata I lisas loetletud lepingutes sätestatuga i) soodustada ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi; ii) tugevdada sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju; või iii) delegeerida eraettevõtjatele vastutus selliste meetmete võtmise eest, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi.2. I lisas loetletud lepingute sätteid, mis on vastuolus käesoleva artikli lõikega 1, ei kohaldata.ARTIKKEL 7Lepingu lisadKäesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.ARTIKKEL 8Läbivaatamine või muutmineLepinguosalised võivad igal ajal vastastikusel kokkuleppel käesoleva lepingu läbi vaadata või seda muuta.ARTIKKEL 9Jõustumine ja ajutine kohaldamine1. Käesolev leping jõustub, kui lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.2. Olenemata lõikest 1 nõustuvad lepinguosalised käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui osalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.3. Lepingud ja muud liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vahelised kokkulepped, mis ei ole käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks jõustunud ning mida ei kohaldata ajutiselt, on loetletud I lisa punktis b. Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide selliste lepingute ja kokkulepete suhtes nende jõustumisest või ajutisest kohaldamisest alates.ARTIKKEL 10Lõpetamine1. Juhul kui I lisas loetletud leping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka kõik käesoleva lepingu sätted, mis on seotud asjaomase I lisas loetletud lepinguga.2. Juhul kui kõik I lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud käesolevale lepingule alla kirjutanud.Koostatud [….(koht)] [… … …(kuupäev)] kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari, kasahhi ning vene keeles.EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: | KASAHSTANI VABARIIGI NIMEL: |I lisaKäesoleva lepingu artiklis 1 viidatud lepingute loetelua) Kasahstani Vabariigi ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised lennunduslepingud, mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks sõlmitud, millele on alla kirjutatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt-  Austria Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Almatõs 26. aprillil 1993; edaspidi II lisas „Kasahstani-Austria” leping;-  Belgia Kuningriigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Brüsselis 27. juunil 2000; edaspidi II lisas „Kasahstani-Belgia leping”;-  Bulgaaria Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Sofias 15. septembril 1999; edaspidi II lisas „Kasahstani-Bulgaaria leping”;-  Taani Kuningriigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Almatõs 26. aprillil 1993; edaspidi II lisas „Kasahstani-Taani” leping;-  Eesti Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud 26. aprillil 2001 Astanas; edaspidi II lisas „Kasahstani-Eesti kokkulepe”;-  Soome Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Almatõs 7. veebruaril 1996; edaspidi II lisas „Kasahstani-Soome” leping;-  Prantsuse Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Pariisis 21. oktoobril 1994; edaspidi II lisas „Kasahstani-Prantsusmaa” leping;-  Saksamaa Liitvabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Bonnis 15. märtsil 1996, edaspidi II lisas „Kasahstani-Saksamaa leping”;viimati muudetud Bonnis 6. ja 7. juunil 2000 sõlmitud protokolliga;-  Ungari Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Almatõs 9. märtsil 1995; edaspidi II lisas „Kasahstani-Ungari leping”;-  Madalmaade Kuningriigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Haagis 27. novembril 2002; edaspidi II lisas „Kasahstani-Madalmaade leping”;-  Läti Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Almatõs 19. mail 1998; edaspidi II lisas „Kasahstani-Läti” leping;-  Leedu Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Vilniuses 21. juulil 1993; edaspidi II lisas „Kasahstani-Leedu leping“;-  Poola Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Varssavis 27. jaanuaril 1997; edaspidi II lisas „Kasahstani-Poola” leping;viimati muudetud 1998. aasta 21. detsembri ja 1999. aasta 8. veebruari teadetevahetusega;-  Rootsi Kuningriigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Almatõs 26. aprillil 1993; edaspidi II lisas „Kasahstani-Rootsi” leping;-  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ning Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Londonis 21. märtsil 1994; edaspidi II lisas „Kasahstani-Ühendkuningriigi leping“;muudetud 1998. aasta 2. veebruari ja 1998. aasta 4. juuni teadetevahetusega;viimati muudetud 29. novembril 2000 Astanas koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;b) lennunduslepingud ja muud kokkulepped, mis on parafeeritud ja alla kirjutatud Kasahstani ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide poolt ning mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks ei ole veel jõustunud ja mida ei kohaldata ajutiseltII lisaI lisas loetletud lepingute artiklid, millele viidatakse käesoleva lepingu artiklites 2–5a) Liikmesriigipoolne määramine:-  Kasahstani-Bulgaaria lepingu artikli 4 lõige 1;-  Kasahstani-Taani lepingu artikli 3 lõige 4;-  Kasahstani-Eesti lepingu artikli 3 lõige 4;-  Kasahstani-Prantsusmaa lepingu artikli 4 lõige 3;-  Kasahstani-Ungari lepingu artikli 3 lõige 5;-  Kasahstani-Madalmaade lepingu artikli 3 lõige 5;-  Kasahstani-Läti lepingu artikli 4 lõige 5;-  Kasahstani-Leedu lepingu artikli 4 lõige 5;-  Kasahstani-Poola lepingu artikli 3 lõige 5;-  Kasahstani-Rootsi lepingu artikli 3 lõige 4;-  Kasahstani-Ühendkuningriigi lepingu artikli 4 lõige 4;b) tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:-  Kasahstani-Belgia lepingu artikli 5 lõike 1 punkt d;-  Kasahstani-Bulgaaria lepingu artikli 5 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Taani lepingu artikli 4 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Eesti lepingu artikli 4 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Prantsusmaa lepingu artikli 5 lõige 1;-  Kasahstani-Soome lepingu artikli 4 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Ungari lepingu artikli 4 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Madalmaade lepingu artikli 4 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Läti lepingu artikli 5 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Leedu lepingu artikli 5 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Poola lepingu artikli 4 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Rootsi lepingu artikli 4 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Ühendkuningriigi lepingu artikli 5 lõike 1 punkt a;c) ohutus:-  Kasahstani-Belgia lepingu artikkel 7;-  Kasahstani-Eesti lepingu artikkel 6;-  Kasahstani-Prantsusmaa lepingu artikkel 9;-  Kasahstani-Ungari lepingu artikkel 7;-  Kasahstani-Madalmaade lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Läti lepingu artikkel 8;-  Kasahstani-Leedu lepingu artikkel 8;-  Kasahstani-Poola lepingu artikkel 7;d) lennukikütuse maksustamine:-  Kasahstani-Belgia lepingu artikkel 10;-  Kasahstani-Bulgaaria lepingu artikkel 17;-  Kasahstani-Taani lepingu artikkel 6;-  Kasahstani-Eesti lepingu artikkel 8;-  Kasahstani-Prantsusmaa lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Soome lepingu artikkel 6;-  Kasahstani-Ungari lepingu artikkel 8;-  Kasahstani-Saksamaa lepingu artikkel 6;-  Kasahstani-Madalmaade lepingu artikkel 8;-  Kasahstani-Läti lepingu artikkel 12;-  Kasahstani-Leedu lepingu artikkel 12;-  Kasahstani-Poola lepingu artikkel 8;-  Kasahstani-Rootsi lepingu artikkel 6;-  Kasahstani-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 8;e) Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid:-  Kasahstani-Belgia lepingu artikkel 13;-  Kasahstani-Bulgaaria lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Taani lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Eesti lepingu artikkel 13;-  Kasahstani-Soome lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Prantsusmaa lepingu artikkel 17;-  Kasahstani-Saksamaa lepingu artikkel 10;-  Kasahstani-Ungari lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Madalmaade lepingu artikkel 12;-  Kasahstani-Läti lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Leedu lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Poola lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Rootsi lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 7.III LISAKäesoleva lepingu artiklis 2 osutatud muud riigida) Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);b) Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);c) Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);d) Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel). [1] Nõukogu 5. juuni 2003. aasta otsus 11323/03 (piiratud kasutusega dokument).[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT C […], […], lk […].


Tähtis õiguslik teade

|

52010PC0019

Ettepanek: Nõukogu otsus, [kuupäev], millega kohandatakse otsuses 2002/148/EÜ, millega lõpetatakse AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 kohased konsultatsioonid Zimbabwega, sätestatud meetmeid ja pikendatakse nende kohaldamisaega  /* KOM/2010/0019 lõplik - NLE 2010/0012 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 28.1.2010KOM(2010)19 lõplik2010/0012 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,[kuupäev],millega kohandatakse otsuses 2002/148/EÜ, millega lõpetatakse AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 kohased konsultatsioonid Zimbabwega, sätestatud meetmeid ja pikendatakse nende kohaldamisaegaSELETUSKIRI1.  18. veebruaril 2002 otsustas Euroopa Liidu Nõukogu võtta pärast AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 alusel peetud konsultatsioonide[1] lõpuleviimist Zimbabwe suhtes asjakohased meetmed[2]. Nende meetmete raames peatati eelarvetoetuste rahastamine ja projektide toetamine ning 9. Euroopa Arengufondi riikliku sihtprogrammi allkirjastamine, kuid need meetmed ei mõjutanud konkreetselt humanitaarabialast tegevust ega otseselt elanikkonda toetavaid projekte, eelkõige seoses sotsiaalvaldkonna, demokratiseerimise, inimõiguste austamise ja õigusriigi põhimõtetega. Samuti hõlmavad meetmed AKV-EÜ partnerluslepingu 2. lisa jooksvaid makseid ja kapitali liikumist käsitleva artikli 12 peatamist niivõrd, kui see on vajalik täiendavate piiravate meetmete ja eelkõige rahaliste vahendite külmutamise rakendamiseks.2.  Kõnealuste meetmete kehtestamise põhjuseks toodi inimõiguste, rahumeelse kogunemise ning sõna- ja ühinemisvabaduse raskekujulised rikkumised. Teine põhjus oli Zimbabwe valitsuse katsed takistada vabu ja õiglasi valimisi, millega keelduti lubamast riiki rahvusvahelisi valimisvaatlejaid ja meediat.3.  18. veebruari 2002. aasta otsuse artikli 2 lõike 3 kohaselt tuli kõnealuseid meetmeid kohaldada 12 kuu jooksul, kuid need oleks tühistatud niipea, kui oleks tagatud inimõiguste ning demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete järgimiseks vajalikud tingimused.4.  Nõukogu tegi seitsmel korral: 18. veebruaril 2003,[3] 19. veebruaril 2004,[4] 17. veebruaril 2005,[5] 14. veebruaril 2006,[6] 19. veebruaril 2007,[7] 18. veebruaril 2008[8] ja 20. veebruaril 2009[9] järelduse, et Zimbabwe valitsus jätkab AKV-EÜ partnerluslepingu artiklis 9 nimetatud põhielementide rikkumist ja et selles riigis ei ole tagatud inimõiguste ning demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete järgimiseks vajalikud tingimused, ning otsustas pärast iga läbivaatamist pikendada asjakohaseid meetmeid Zimbabwe suhtes 12 kuulise ajavahemiku võrra.5.  Kolm peamist erakonda (ZANU PF, MDC-T, MDC-M) sõlmisid pärast 2008. märtsis toimunud valimisi septembris võimu jagamise kokkuleppe: üldise poliitilise kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe”). Selle alusel loodi 2009. aasta veebruaris laiapõhjaline valitsus. See kujutas endast tähtsat edasiminekut Zimbabwe kriisile jätkusuutliku lahenduse leidmise poole ning võimalust taastada EL-i ja Zimbabwe konstruktiivne suhe.6.  EL toetab laiapõhjalist valitsust ja tervet kokkulepet, mis praegu kujutab endast ainsat poliitilist raamistikku riigi tagasitoomiseks demokraatia juurde. Kokkuleppes on nimetatud mitmeid reforme, millel on kokkupuutepunkte EL-i murega inimõiguste, õigusriigi ja demokraatlike põhimõtete pärast, näiteks uue põhiseaduse koostamine, maa-audit, riigi tasandil leppimise protsess, meedia sõltumatus ning õigusriigi ja inimõiguste austamine. Kokkuleppe rakendamisega luuakse tingimused EL-i ja Zimbabwe koostöösuhte täielikuks taastamiseks.7.  Zimbabwe valitsuse soovil toimus 18.–19. juunil 2009 ministrikolmiku kohtumine. Brüsselisse saabunud Zimbabwe delegatsiooni juhtis peaminister Morgan Tsvangirai. Sellega seoses algatatud artiklil 8 põhinevale dialoogile järgnes 12.–13. septembril EL-i kolmiku missioon Zimbabwesse.8.  Pooled on kokku leppinud, et dialoogi eesmärk on koostada ühised suunised, mis hõlmavad ühest küljest üksikasjalikku tegevuskava, kuidas Zimbabwe valitsus kavatseb kokkulepet rakendada, oodates kõigi valitsuses esindatud erakondade panust, ning teisest küljest EL-i tegevuskava EL-i ja Zimbabwe suhete normaliseerimiseks. Normaliseerimisprotsessi käsitlev EL-i tegevuskava hõlmab õige aja saabumisel artiklist 96 tulenevate asjakohaste meetmete kaotamist. Normaliseerimine lubaks ka läbi vaadata ÜVJP ühise seisukoha.9.  Vahepeal otsustas Euroopa Komisjon, milline on ad hoc lühiajaline reaktsioon, et toetada laiapõhjalise valitsuse ja selle reformikava stabiliseerimist.10.  Alates 2009. aasta veebruarist on Zimbabwe valitsus astunud mitu tähtsat ja tõhusat sammu riigi majanduslikuks ja sotsiaalseks stabiliseerimiseks. Kokkuleppe täieliku rakendamise tagamiseks võetud meetmed ei ole olnud aga piisavad. Lisaks astus MDC-T valitsusest 2009. aasta oktoobris tagasi, põhjuseks erakondadevahelise dialoogi katkemine ning poliitilise, eelkõige MDC toetajate ja inimõiguste kaitsjate vastu suunatud vägivalla kasv riigis. Tulemuseks oli põhiseaduskriis.11.  Lõuna-Aafrika Arenguühendus suurendas oma jõupingutusi vahendamisel ja Lõuna-Aafrika Vabariigi president Zuma nimetas erakondadevahelise dialoogi taasalustamiseks ja kokkuleppe rakendamise hindamiseks uue Lõuna-Aafrika vahendusmeeskonna. Põhiseaduskriis saadi kontrolli alla ning loodi kokkuleppe rakendamisele suunatud erakondadevahelise uue dialoogi baas.12.  Ülalpool esitatut arvesse võttes ja kooskõlas artikli 8 kohase poliitilise dialoogi raamistikus sätestatud protsessiga teeb komisjon nõukogule ettepaneku pikendada otsuse 2002/148/EÜ kehtivusaega ühe aasta võrra kuni 19. veebruarini 2011 ning kohandada seda rahvusliku ühtsuse valitsuse loomise ja selle reformikavade rakendamisega.13.  Komisjon teeb ettepaneku teatada Zimbabwe valitsusele asjakohaste meetmete pikendamisest president Mugabele adresseeritud kirjas, mis saadetakse ka rahvusliku ühtsuse valitsuse kahele teisele poliitilisele raskekaallasele: peaminister Tsvangiraile ja asepeaminister Mutambarale.14.  Lisaks tehakse ettepanek lisada viide üleminekuabile kokkuleppe rakendamise ja riigi olukorra parandamise protsessi toetamiseks.15.  Kuna kavandatud otsusega muudetakse kehtivaid meetmeid ainult piiratud ulatuses ilma sisuliste muudatusteta, ei peeta vajalikuks taasalustada Zimbabwega AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 kohaseid konsultatsioone.16.  EL tegutseb otsusekindlalt Zimbabwe ametiasutustega peetava artikli 8 kohase poliitilise dialoogi taasalustamise nimel, et vastu võtta ühised suunised, milles kehtestatakse tingimused EL-i ja Zimbabwe koostöösuhte täielikuks taastamiseks.17.  Otsust tuleks pidevalt läbi vaadata ja meetmed tuleks tühistada niipea, kui on tagatud inimõiguste ning demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete järgimiseks vajalikud tingimused suunistes sätestatud kujul.JäreldusedEespool öeldut silmas pidades peab nõukogu võtma vastu lisatud esialgse ettepaneku nõukogu otsuse kohta, millega pikendatakse Zimbabwe vastu võetavate asjakohaste meetmete kohaldamisaega ja millega neid kohandatakse.2010/0012 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,[kuupäev],millega kohandatakse otsuses 2002/148/EÜ, millega lõpetatakse AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 kohased konsultatsioonid Zimbabwega, sätestatud meetmeid ja pikendatakse nende kohaldamisaegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 2,võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000 allakirjutatud[10] ja Luxembourgis 25. juunil 2005 läbivaadatud[11] AKV-EÜ partnerluslepingut,võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet AKV–EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta,[12] eriti selle artiklit 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:18.  Nõukogu otsusega 2002/148/EÜ[13] viidi lõpule Zimbabwe Vabariigiga AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 lõike 2 punkti c alusel peetud konsultatsioonid ning võeti nimetatud otsuse lisas sätestatud asjakohased meetmed.19.  Otsusega 2009/114/EÜ[14] pikendati otsuse 2002/148/EÜ artiklis 2 viidatud meetmete kohaldamisaega (mida oli eelnevalt otsuse 2003/112/EÜ[15] artikli 1 alusel pikendatud kuni 20. veebruarini 2004, otsuse 2004/157/EÜ[16] artikliga 1 kuni 20. veebruarini 2005, otsuse 2005/139/EÜ[17] artikliga 1 kuni 20. veebruarini 2006, otsuse 2006/114/EÜ[18] artikliga 1 kuni 20. veebruarini 2007, otsuse 2007/127/EÜ[19] artikliga 1 kuni 18. veebruarini 2008 ning otsuse 2008/158/EÜ artikliga 1 kuni 19. veebruarini 2009) veel 12 kuu võrra kuni 20. veebruarini 2010.20.  Laiapõhjalise valitsuse moodustamist tuleks käsitada EL-i ja Zimbabwe konstruktiivse suhte taastamise ja selle reformikava rakendamise toetamise võimalusena.21.  Võttes aga arvesse Zimbabwe viimaseid poliitilisi arenguid ja asjaolu, et teatavaid kolme erakonna vahel sõlmitud üldisesse poliitilisse kokkuleppesse (edaspidi „kokkulepe”) täielikult integreeritud ja AKV-EÜ partnerluslepingu põhielemente käsitlevaid tähtsaid meetmeid ei ole endiselt nõuetekohaselt rakendatud, ei peeta kinni AKV-EÜ partnerluslepingu artiklis 9 sätestatud põhielementidest ja Zimbabwe praeguses olukorras ei ole tagatud inimõiguste ega demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete järgimine.22.  Seetõttu tuleks meetmete kohaldamisaega pikendada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Käesolevaga võetakse lisatud kirjas nimetatud meetmed vastu asjakohaste meetmetena AKV–EÜ partnerluslepingu artikli 96 lõike 2 punkti c tähenduses.Neid meetmeid kohaldatakse ühe aasta jooksul alates 21. veebruarist 2010 kuni 20. veebruarini 2011. Meetmeid vaadatakse järjepidevalt läbi.Käesolevale otsusele lisatud kiri adresseeritakse Zimbabwe president Mugabele ja selle koopiad saadetakse ka peaminister Tsvangiraile ja asepeaminister Mutambarale.Artikkel 2Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAKIRI ZIMBABWE PRESIDENDILEEuroopa Liit peab AKV–EÜ partnerluslepingu artikli 9 sätteid väga tähtsaks. Partnerluslepingu olulise osana on inimõiguste, demokraatlike institutsioonide ja õigusriigi põhimõtte austamine meie suhete alus.19. veebruaril 2002 teavitas Euroopa Liit Teid kirja teel oma otsusest viia lõpule AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 kohased konsultatsioonid ning võtta teatavaid asjakohaseid meetmeid selle lepingu artikli 96 lõike 2 punkti c tähenduses.19. veebruaril 2003, 19. veebruaril 2004, 18. veebruaril 2005, 15. veebruaril 2006, 21. veebruaril 2007, 19. veebruaril 2008 ja 20. veebruaril 2009 saadetud kirjadega teavitas Euroopa Liit Teid oma otsusest mitte tühistada asjakohaste meetmete kohaldamist ning pikendada nende kohaldamisaega vastavalt 20. veebruarini 2004, 20. veebruarini 2005, 20. veebruarini 2006, 20. veebruarini 2007, 20. veebruarini 2008, 20. veebruarini 2009 ja 20. veebruarini 2010.Euroopa Liit tervitab 13. veebruaril 2009 loodud üldisel poliitilisel kokkuleppel põhineva rahvusliku ühtsuse valitsuse põhiseadust. EL rõhutab, et ta peab väga tähtsaks artikli 8 kohast poliitilist dialoogi, mille EL algatas Zimbabwe valitsuse ametlikul taotlusel EL-i ja Zimbabwe ministrikolmiku 18.–19. juuni 2009. aasta Brüsseli kohtumisel, ja edasist tegutsemisviisi käsitlevale kokkuleppele, millele pooled on jõudnud. See hõlmab vastastikuseid kohustusi sisaldavate ühiste tegevuskavade koostamist. Zimbabwe poolt on kohustused mõeldud hõlmama üldise poliitilise kokkuleppe tõhusat rakendamist ja EL-i poolt praegu kehtivate piirangute järkjärgulist lõpetamist ning EL-i ja Zimbabwe suhete normaliseerimist.Euroopa Liit toetab Zimbabwe valitsuse jätkuvaid jõupingutusi üldise poliitilise kokkuleppe rakendamisel ja tervitab Lõuna-Aafrika Vabariigi poolt juhitavat aktiivsemat piirkondlikku diplomaatiat Zimbabwe reformide toetamiseks, kuid kahetseb, et artikli 8 kohase poliitilise dialoogi kontekstis puuduvad edusammud. Usume jätkuvalt, et märkimisväärsed edusammud üldise poliitilise kokkuleppe rakendamisel ei ole mitte üksnes olulised, vaid ka võimalikud ja saavutatavad, nagu on rõhutatud ka Teie kirjavahetuses Lõuna-Aafrika Arenguühendusega.Eespool esitatut arvesse võttes on Euroopa Liit jõudnud järeldusele, et asjakohaseid meetmeid on võimalik täielikult tühistada alles pärast üldise poliitilise kokkuleppe tõhusat rakendamist. Sellega seoses on EL otsustanud nõukogu otsuses 2002/148/EÜ sätestatud asjakohaste meetmete kohaldamisaega pikendada 20. veebruarini 2011 ja kohandada asjakohast meedet, et võtta arvesse alates 2009. aasta veebruarist aset leidnud üldise poliitilise kokkuleppe rakendamist eelkõige majanduse vallas. Praegu ei tuleks valitsuse eelarvest rahalist toetust anda. EL on otsustanud töötada üldise poliitilise kokkuleppe rakendamise edendamise nimel ning muuta punkte b ja c järgnevalt:b) Kõikide projektide rahaline toetus peatatakse, välja arvatud elanikkonnale suunatud projektid eelkõige sotsiaalvaldkondades ja projektid, millega toetatakse üldises poliitilises kokkuleppes sätestatud reforme.c) Rahastamine suunatakse ümber elanikkonnale suunatud toetusteks, eelkõige sotsiaalvaldkonnas ning riigi stabiliseerimisprotsessile suunatud toetusteks eelkõige seoses demokratiseerimise ning inimõiguste ja õigusriigi austamise valdkonnaga.Kõik ülejäänud nõukogu otsuse 2002/148/EÜ lisas esitatud meetmed jäävad kehtima muudatusteta. Nõukogu otsust võib enne 20. veebruari 2011 läbi vaadata.Euroopa Liit toetab seega jätkuvalt rahvusliku ühtsuse valitsuse ja selle reformikavade stabiliseerimist üleminekuabiga põllumajandusele ja toiduga kindlustatusele, sotsiaalvaldkonnale, sealhulgas tervishoiule ja haridusele, ning üldise poliitilise kokkuleppe rakendamisele.Euroopa Liit soovib veelkord rõhutada, et ta peab EL-i ja Zimbabwe tulevast koostööd väga tähtsaks, ning kinnitada oma valmisolekut taasalustada ja edendada Cotonou partnerluslepingu artikli 8 kohast poliitilist dialoogi. Sellega seoses loodame, et Zimbabwe valitsus teeb lähitulevikus üldise poliitilise kokkuleppe rakendamisel piisavaid edusamme, nii et jätkuda saab täielik koostöö.AustusegaKomisjoni nimel | Nõukogu nimel |.[1] Artikli 96 kohased konsultatsioonid algatati eesmärgiga leppida kokku Zimbabwe valitsuse võetavate meetmete üle, et parandada olukorda eelkõige viies küsimuses (lõpetada ametlik sallivus poliitilise vägivalla suhtes, kutsuda rahvusvahelised partnerid varakult tulevasi valimisi vaatlema ja toetama ning võimaldada neile selleks igakülgne ligipääs, pressivabaduse kaitse, kohtusüsteemi sõltumatus ja kohtu otsuste austamine ning omandi ebaseadusliku hõivamise lõpetamine).[2] EÜT L 50, 21.2.2002, lk 64.[3] ELT L 46, 20.2.2003, lk 25.[4] ELT L 50, 20.2.2004, lk 60.[5] ELT L 48, 19.2.2005, lk 28.[6] ELT L 48, 18.2.2006, lk 26.[7] ELT L 53, 22.2.2007, lk 23.[8] ELT L 51, 26.2.2008, lk 19.[9] ELT L 49, 20.2.2009, lk 15.[10] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.[11] ELT L 209, 11.8.2005, lk 26.[12] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376.[13] EÜT L 50, 21.2.2002, lk 64.[14] ELT L 49, 20.2.2009, lk 15.[15] ELT L 46, 20.2.2003, lk 25.[16] ELT L 50, 20.2.2004, lk 60.[17] ELT L 48, 19.2.2005, lk 28.[18] ELT L 48, 18.2.2006, lk 26.[19] ELT L 53, 22.2.2007, lk 23.


|

52010PC0736

/* KOM/2010/0736 lõplik - NLE 2010/0356 */  Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamist ja ajutist kohaldamist

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 13.12.2010KOM(2010) 736 lõplik2010/0356 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,milles käsitletakse protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamist ja ajutist kohaldamistSELETUSKIRIETTEPANEKU TAUSTVastavalt nõukogu poolt antud volitustele[1] pidas Euroopa Komisjon São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahel 23. juulil 2007[2] sõlmitud ja 31. mail 2010 lõppenud kalandusalase partnerluslepingu protokolli uuendamiseks. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 15. juulil 2010. aastal uus protokoll, mis hõlmab kolmeaastast ajavahemikku alates nõukogu otsuse vastuvõtmisest protokolli allakirjutamise kohta ELi nimel ja selle ajutise kohaldamise kohta.Komisjonil palutakse ettepanek vastu võtta ja nõukogule edastada.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSEDKomisjoni läbirääkimispositsioon rajanes muu hulgas ka välisekspertide teostatud järelhindamiste tulemustel.Lepingu protokolli peamine eesmärk on määrata kindlaks Euroopa Liidu laevadele eraldatavad kalapüügivõimalused vastavalt varude suurusele, samuti määrata täpselt kindlaks rahaline toetus, mida makstakse nii varudele juurdepääsu kui tegevusalapõhise toetusena.Üldine eesmärk on jätkata Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelist koostööd, et tugevdada 2006. aastal loodud kalandusvaldkonna partnerlusraamistikku ning aidata eelkõige kaasa mõlema lepinguosalise huvides jätkusuutliku kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse väljaarendamisele São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas.Uues protokollis lähtutakse kahe lepinguosalise huvist tugevdada kalapüügisektoris koostööalast partnerlust, millega kaasneb ka vastavate finantsvahendite eraldamine. Sel eesmärgil on ära nimetatud ka vajadus sobiva pinna loomiseks investeeringute edendamiseks selles valdkonnas ja väikesemahulise kalapüügi väärtustamiseks.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGKäesolev menetlus seoses nõukogu otsusega, milles käsitletakse protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamist ja ajutist kohaldamist, on algatatud paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad:- nõukogu otsust ja Euroopa Parlamendi nõusolekut protokolli sõlmimise kohta ning- nõukogu määrust, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist ELi liikmesriikide vahel.MÕJU EELARVELEKogu rahaline toetus summas 2 047 500 eurot kogu perioodi vältel vastab:a) võrdlustonnaažile 7 000 tonni aastas 40 laeva kohta ja on 455 000 eurot aastas ningb) São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigile eraldataval kalandussektori arengupoliitika toetusel kuni 227 500 eurot aastas. Toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele.VALIKULISED ÜKSIKASJADKalapüügivõimaluste kohaselt lubatakse püüda 28 tuunipüügiseineril ja 12 triivõngejadaga kalapüügilaeval. Samas jäetakse võimalus neid kvoote aastapõhiste kalavarude hinnangute alusel vastavalt vajadusele kas suurendada või vähendada, millega kaasneb ka rahalise toetuse mahu täpne korrigeerimine.2010/0356 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,milles käsitletakse protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamist ja ajutist kohaldamistEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[3]ning arvestades järgmist:1.  Euroopa Liit on pidanud São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigiga läbirääkimisi 23. juulil 2007. aastal sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu[4] uue protokolli üle, millega nähakse ette Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused São Tomé ja Príncipe suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.2.  Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 15. juulil 2010 lepingu protokoll.3.  Varasem lepingu protokoll kaotas kehtivuse 31. mail 2010.4.  Uus lepingu protokoll tuleks Euroopa Liidu nimel allkirjastada.5.  Et tagada Euroopa laevade kalapüügi jätkamine, tuleks uut protokolli hakata võimalikult kiiresti kohaldama.6.  Euroopa Liidu huvides on uue protokolli ajutine kohaldamine heaks kiita,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) allkirjastamine kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks, tingimusel et leping sõlmitakse.Protokolli tekst on käesolevale dokumendile lisatud.Artikkel 2Nõukogu eesistujale antakse luba määrata isikud, kes on volitatud ajutise kohaldamise kokkuleppe allkirjastama, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end protokolliga siduda.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAProtokoll,millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetusArtikkel 1 Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused1. Kolme (3) aasta jooksul on kalandusalase partnerluslepingu artikli 5 alusel Euroopa Liidu laevadele antud järgmised kalapüügivõimalused:siirdekalade liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas).-  tuunipüügiseinerid: 28 laeva-  triivõngejadaga kalapüügilaevad: 12 laeva.2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5, 6, 8 ja 9 kohaselt.Artikkel 2 Rahaline toetus – makseviisid1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus 2 047 500 eurot.2. Rahaline toetus sisaldab järgmist:7.  7 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile vastav 455 000 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi majandusvööndile;8.  227 500 euro suurune aastane eritoetus São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi kalanduspoliitika elluviimise toetamiseks.3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 3, 4, 5, 8 ja 9 ning kalandusalase partnerluslepingu artiklite 12 ja 13 kohaselt.4. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse maksab Euroopa Liit käesoleva protokolli rakendamise vältel 682 500 euro kaupa aastas, mis vastab lõike 2 punktides a ja b kirjeldatud aastastele kogumahtudele.5. Kui Euroopa Liidu laevade kogupüük São Tomé ja Príncipe vetes ületab 7 000 tonni suurust võrdlustonnaaži aastas, suurendatakse aastast toetust 65 euro võrra iga lisanduva väljapüütud tonni kohta. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne lõike 2 punktis a osutatud summa. Kui Euroopa Liidu laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal.6. Toetus esimese aasta eest makstakse hiljemalt kuuskümmend (60) päeva pärast artiklis 14 sätestatud protokolli jõustumist ja järgmiste aastate eest hiljemalt protokolli aastapäeva saabumisel.7. Lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse kasutamine kuulub eranditult São Tomé ja Príncipe ametiasutuste pädevusse.8. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rahalise toetuse kogusumma kantakse üle São Tomé ja Príncipe riigikassa arvelduskontole.Artikkel 3 Vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamine São Tomé ja Príncipe vetes1. Käesoleva protokolli jõustumisel ja hiljemalt kolm (3) kuud pärast jõustumiskuupäeva lepivad lepinguosalised kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakenduseeskirjades, eelkõige järgmises:9.  ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta;10.  ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, millest lähtudes edendada vastavalt tähtajale São Tomé ja Príncipe vetes säästlikku ja vastutustundlikku kalapüüki, võttes arvesse São Tomé ja Príncipe riiklikku kalanduspoliitikat või muid poliitilisi suundi, millel on seos säästliku ja vastutustundliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad;11.  kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.2. Mõlemad lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava muudatusettepanekud ühiskomitees heaks kiitma.3. Vajaduse korral otsustavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused igal aastal eraldada artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest hiljemalt kaks (2) kuud enne käesoleva protokolli aastapäeva.4. Lepinguosalised annavad igal aastal hinnangu mitmeaastase sektoripõhise programmi elluviimise tulemustele. Kui hinnangust selgub, et käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetusega otserahastatavate eesmärkide saavutamine ei ole rahuldav, jätab Euroopa Komisjon endale õiguse vähendada seda rahalise toetuse mahtu, et viia kava elluviimiseks suunatud vahendite maht tulemustega vastavusse.Artikkel 4 Teadusalane koostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas1. Lepinguosalised kohustuvad edendama São Tomé ja Príncipe vetes vastutustundlikku kalapüüki neis vetes kalastavate erinevate riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttel.2. Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul jälgivad Euroopa Liit ning São Tomé ja Príncipe kalavarude seisukorda São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas.3. Lepinguosalised järgivad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi ja resolutsioone ning kohustuvad edendama koostööd kalavarude vastutustundliku majandamise valdkonnas.4. Vastavalt kalandusalase partnerluslepingu artiklile 4, toetudes Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitustele ja resolutsioonidele ning lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest konsulteerivad lepinguosalised omavahel lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees, et võtta meetmeid, millega tagada eelkõige Euroopa Liidu laevade püügitegevusega seoses käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarude jätkusuutlik majandamine.Artikkel 5 Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel kokkuleppel1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel kohandada, kui Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitused ja otsused toetavad seisukohta, mille kohaselt kõnealune kohandamine aitab tagada käesoleva protokolliga ettenähtud kalavarude jätkusuutlikku majandamist. Sellisel juhul kohandatakse ka artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat enam kui kaks korda.Artikkel 6 Uued kalapüügivõimalused1. Kui Euroopa Liidu laevad on huvitatud muust püügitegevusest kui artiklis 1 osutatud, konsulteerivad lepinguosalised omavahel enne São Tomé ja Príncipe ametiasutuste poolt võimaliku vastava loa väljastamist. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ning teevad vajaduse korral protokolli ja selle lisasse muudatusi.Artikkel 7 Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel1. Ilma et see piiraks lepingu artiklis 6 kohaldamist, võivad Euroopa Liidu liikmesriikide lipu all sõitvad kalalaevad püüda kala São Tomé ja Príncipe vetes üksnes juhul, kui neil on käesoleva protokolli raames ja käesoleva protokolli lisas kirjeldatud tingimustele vastavalt välja antud kalapüügiluba.Artikkel 8 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine1. Rahalist toetust, sellisena nagu seda on kirjeldatud artikli 2 lõike 2 punktides a ja b, võib muuta ja selle väljamaksmise võib peatada ühe või mitme järgmise tingimuse täheldamisel:12.  kui São Tomé ja Príncipe majandusvööndis takistavad püügitegevust kalandusalase partnerluslepingu artikli 2 punktis h kindlaks määratud erakorralised asjaolud;13.  kui protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes on toimunud märkimisväärsed muutused ja kui üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses;14.  kui Euroopa Liit täheldab São Tomé ja Príncipe ametiasutuste puhul inimõiguste põhielementide ja väärtuste rikkumist, mis läheb vastuollu Cotonou lepingu artikli 9 sätetega.2. Euroopa Liidul on õigus peatada osaliselt või täielikult käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse maksmine järgmistel juhtudel:15.  kui ühiskomitee hinnangul ei küüni saavutatud tulemused seatud eesmärkideni;16.  kui rahalist toetust ei ole välja makstud.3. Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste konsultatsioone ja nende saavutatud kokkulepet kohe pärast lõikes 1 kirjeldatud olukorra taastamist ja/või juhul, kui lõikes 2 osutatud finantsalase teostuse tulemused annavad aluse väljamaksete tegemiseks.Artikkel 9 Protokolli kohaldamise peatamine1. Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepingosalise algatusel ühe või mitme järgmise tingimuse täheldamisel:17.  São Tomé ja Príncipe majandusvööndis takistavad püügitegevust kalandusalase partnerluslepingu artikli 2 punktiga h kindlaks määratud erakorralised asjaolud;18.  kui protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes on toimunud märkimisväärsed muutused ja kui üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses;19.  üks lepinguosalistest täheldab inimõiguste põhielementide ja väärtuste rikkumist, mis läheb vastuollu Cotonou lepingu artikli 9 sätetega;20.  kui käesoleva protokolli artiklis 8 nimetamata põhjustel tekib Euroopa Liidul tõrge artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel;21.  São Tomé ja Príncipe vaatlejaid ei võeta I lisa V peatüki sätete kohaselt käesoleva protokolliga hõlmatud laevade pardale;22.  kui lepinguosalistel tekib käesoleva protokolli tingimuste tõlgendamisel erimeelsusi;23.  kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolliga, selle lisa ja liidetega kehtestatud sätteid.2. Protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosalisi vastandavat erimeelsust ei õnnestu lahendada ühiskomitees toimuvate konsultatsioonide käigus.3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva.4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised omavahelistele erimeelsustele lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud.Artikkel 10 Riiklike õigusaktide kohaldamine1. Euroopa Liidu laevad püüavad São Tomé ja Príncipe vetes kala kooskõlas São Tomé ja Príncipe riiklike õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui kalandusalases partnerluslepingus, käesolevas protokollis koos lisa ja selle liidetega nähakse ette teisiti.2. São Tomé ja Príncipe ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalandussektorit hõlmavatest seadusemuudatustest ja uutest seadustest.3. Komisjon teavitab São Tomé ja Príncipe ametisutusi kõikidest kalandussektorit hõlmavatest seadusemuudatustest ja uutest seadustest, mis mõjutavad Euroopa Liidu ookeanilaevastiku kalapüügitegevust.Artikkel 11 Protokolli kestusKäesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse kolme aasta jooksul alates selle ajutisest kohaldamisest vastavalt artiklitele 13 ja 14, juhul kui ei teatata artikli 12 kohasest protokolli lõpetamisest.Artikkel 12 Protokolli lõpetamine1. Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus (6) kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist.2. Eelmises lõikes osutatud teatise saatmisega alustatakse konsulteerimist lepinguosaliste vahel.Artikkel 13 Ajutine kohaldamineKäesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.Artikkel 14 Jõustumine1. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpetamisest.LISAEUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGI TINGIMUSED SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE KALAPÜÜGIPIIRKONNASI PEATÜKK – KALAPÜÜGILUBADE TAOTLEMINE JA VÄLJAANDMINE1. jagu Kalapüügilubade väljaandmine1. Kalapüügiluba São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas kalastamiseks antakse üksnes nõuetekohastele laevadele.2. Laev on abikõlblik juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes ei ole rakendatud kalapüügikeeldu São Tomé ja Príncipes. Kõnealustel isikutel ei tohi olla vastuolusid São Tomé ja Príncipe seadustega, st nad peavad olema täitnud kõik São Tomé ja Príncipe ning Euroopa Liidu vahelistest kalastuslepingust tulenevad varasemad kohustused. Muu hulgas peavad nad vastama määruse (EÜ) nr 1006/2008[5] nõuetele püügilubade osas.3. Iga Euroopa Liidu laeva, mis taotleb kalapüügiluba, peab esindama São Tomés ja Príncipes asuv agent. Agendi nimi ja aadress peavad olema märgitud loataotluses.4. Euroopa Liidu pädevad asutused esitavad São Tomé ja Príncipe kalanduse eest vastutavale ministeeriumile elektroonilisel teel taotluse iga laeva kohta, kes soovib kalandusalase partnerluslepingu raames kala püüda; seda tuleb teha vähemalt viisteist (15) tööpäeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva. Kui ühiskomisjonis ei ole sätestatud teisiti, on käesoleva lisa kohaldamise eest vastutav Euroopa Liidu pädev ametiasutus Euroopa Liidu delegatsioon Gabonis.5. Taotlused esitatakse kalanduse eest vastutavale ministeeriumile vormidel, mille näidised on antud 1. liites. São Tomé ja Príncipe ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et loataotluste esitamise käigus edastatud andmeid käsitataks konfidentsiaalsena. Neid andmeid kasutatakse üksnes kalandusalase partnerluslepingu rakendamise raames.6. Iga kalapüügiloa taotlusega koos esitatakse järgmised dokumendid:- tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on kindlaksmääratud ettemakse tasutud;- mis tahes muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta.7. Litsentsitasu makstakse artikli 2 lõikes 8 osutatud São Tomé ja Príncipe ametiasutuste arvelduskontole.8. Litsentsitasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.9. Kõikide laevade litsentsid väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Liidu Gabonis asuva delegatsiooni vahendusel 15 tööpäeva jooksul alates eespool nimetatud punktis 6 osutatud dokumentide laekumisest kalanduse eest vastutavale São Tomé ja Príncipe ministeeriumile.10. Kui Euroopa Liidu delegatsioon on kalapüügiloa allkirjastamise hetkel suletud, saadetakse luba otse laevaomaniku esindajale ning selle koopia jäetakse delegatsioonile.11. Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.12. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Liidu taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule protokolli artiklis 1 osutatud sama kategooria laevale antud uue loaga ning viimase eest ei pea kalapüügiloa tasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvestamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramisel arvesse kahe laeva summaarsed püügikogused.13. Asendatava laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa Euroopa Liidu delegatsiooni vahendusel kalanduse eest vastutavale São Tomé ja Príncipe ministeeriumile.14. Uus kalapüügiluba jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud litsentsi kalanduse eest vastutavale São Tomé ja Príncipe ministeeriumile. Euroopa Liidu Gaboni delegatsiooni tuleb kalapüügiloa asendamisest teavitada.15. Kalapüügiluba peab olema alati laeva pardal.2. jagu Kalapüügilube reguleerivad tingimused – tasud ja ettemaksed1. Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta.2. Litsentsitasu on 35 eurot iga São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas püütud kalatonni kohta tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga püügilaevade puhul.3. Kalapüügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud tasud:- 6 125 eurot iga tuunipüügiseineri kohta, mis vastab litsentsitasule 175 tonni eest aastas;- 2 275 eurot triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta, mis vastab kalalaevatunnistuse tasule 65 tonni aastas.4. Euroopa Komisjon koostab Euroopa Liidu Gaboni delegatsiooni vahendusel aasta n püügireiside eest tasumisele kuuluvate tasude lõpliku arvestuse hiljemalt kuuskümmend (60) päeva pärast protokolli aastapäeva n+1 aastal; arvestus põhineb kõikide laevaomanike esitatud püügiaruannetel, mille on kinnitanud teadusasutused, kellel on pädevus kontrollida püügiandmeid liikmesriikides, näiteks instituudid Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto de Instituto Português de Investigaçao Maritima (IPIMAR).5. Nimetatud lõplik arvestus edastatakse samaaegselt São Tomé ja Príncipe kalanduse eest vastutavale ministeeriumile ja laevaomanikele.6. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad suuruses 35 eurot tonni kohta (koguste eest, mis ületavad tuunipüügiseinerite puhul 175 tonni ja triivõngejadaga kalapüügilaevade puhul 65 tonni) São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele hiljemalt kolm (3) kuud pärast protokolli aastapäeva n+1 aastal, tehes ülekande arveldusarvele, millele on osutatud käesoleva peatüki 1. jao lõikes 7.7. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jao punktis 3 osutatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta.II PEATÜKK – KALAPÜÜGI PIIRKONNAD1. Käesoleva protokolli raames kala püüdvad Euroopa Liidu laevad võivad kala püüda São Tomé ja Príncipe vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga püügilaevade jaoks kehtestatud lähtejoontest.2. São Tomé ja Príncipe majandusvööndi koordinaadid on esitatud 3. liites.3. Kogu kalastustegevus erandeid tegemata on keelatud São Tomé ja Príncipe ning Nigeeria ühiseks kasutamiseks määratud vööndis, mis on piiratud 3. liites esitatud koordinaatidega.III PEATÜKK – SEIRE JA JÄRELEVALVE1. jagu Väljapüütud koguste registreerimine1. Kõikide käesoleva lepingu alusel São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvate laevade kaptenid peavad vastavalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 5 kehtestatud korrale edastama oma püügiaruanded São Tomé ja Príncipe kalanduse eest vastutavale ministeeriumile, et pädevate teadusinstituutide kinnitatud väljapüügikoguseid oleks võimalik kontrollida. Väljapüügist teatamise kord on järgmine:1.1. Käesoleva protokolli raames São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvad Euroopa Liidu laevad peavad täitma igapäevaselt pardapäevikut (2. liide) iga São Tomé ja Príncipe vetes toimunud püügireisi kohta. Pardapäevikut tuleb täita ka püügi puudumise korral.1.2. Laevakaptenid saadavad pardapäeviku koopiad São Tomé ja Príncipe kalanduse eest vastutavale ministeeriumile ja I peatüki 2. jao punktis 4 osutatud teadusinstituutidele.2. Ajavahemike kohta, mil laev ei viibinud São Tomé ja Príncipe vetes, tehakse pardapäevikusse sissekanne „Väljaspool São Tomé ja Príncipe majandusvööndit”.3. Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapten või tema õiguslik esindaja.4. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on São Tomé ja Príncipe valitsusel õigus peatada sätteid rikkuva laeva kalapüügiluba kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule São Tomé ja Príncipe kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistus. Sellest teavitatakse viivitamatult lipuriiki ja Euroopa Komisjoni.5. Püügiaruanded sisaldavad andmeid igal püügireisil saadud väljapüügi koguse kohta. Materjalid edastatakse São Tomé ja Príncipe kalanduse eest vastutavale ministeeriumile iga püügireisi järel ja kindlasti enne laeva São Tomé ja Príncipe vetest lahkumist elektroonilisel teel ja varustatuna koopiaga Euroopa Komisjonile. Mõlemad adressaadid saadavad viivitamata laevale elektroonilisel teel kinnituse aruannete kättesaamise kohta; üksteisele saadetakse kinnituse koopiad.6. Kalapüügiloa käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 1 osutatud aastast kehtivusaega kajastavate elektroonilisel kujul lähetatud püügiaruannete andmekandjatele salvestatud originaalid edastatakse 45 päeva jooksul pärast nimetatud ajavahemiku jooksul tehtud viimast püügireisi São Tomé ja Príncipe kalanduse eest vastutavale ministeeriumile. Andmekandjatele salvestatud koopiad edastatakse samaaegselt ka Euroopa Komisjonile.7. Mõlemad lepinguosalised kohustuvad juurutama toimiva süsteemi, mis võimaldab edastada püügiaruande täies mahus elektroonilisel kujul: nõnda näevad mõlemad lepinguosalised ette püügiaruannete edastamise süsteemi elektroonilisel kujul ilma vajaduseta paberkandjate järele.8. Kui pärast elektrooniliste püügiaruannete edastamise süsteemi juurutamist peaks süsteemis esinema tehnilisi tõrkeid, toimub püügiaruannete esitamine kuni süsteemi taas töökorda seadmiseni vastavalt eespool osutatud punktides 5 ja 6 osutatud tingimustele.2 jagu Väljapüügiandmete edastamine: São Tomé ja Príncipe vetesse sisenemine ja neist lahkumine1. Käesoleva protokolli raames São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvate Euroopa Liidu laevade püügireisi kestus on käesoleva lisa mõistes määratud kindlaks järgmiselt:- ajavahemik laeva São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni sellest lahkumiseni;- ajavahemik laeva São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni São Tomé ja Príncipe vetes ümberlaadimiseni;- ajavahemik laeva São Tomé ja Príncipe kalapüügi piirkonda sisenemisest kuni lossimiseni.2. Käesoleva protokolli raames São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvad Euroopa Liidu laevad teatavad vähemalt kolm (3) tundi enne operatsiooni läbiviimist São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele oma kavatsusest São Tomé ja Príncipe vetesse siseneda või neist lahkuda.3. Teatades São Tomé ja Príncipe majandusvööndisse sisenemisest või sealt lahkumisest peavad laevad ühtlasi teatama oma asukoha ning pardal oleva väljapüügi, ilma et see piiraks 2. jao sätteid. Teavitada tuleb elektronposti või faksi teel, kasutades 4. liites esitatud vorminguid. Kuna triivõngejadaga püügilaevadel ei ole eespool osutatud teavitamist võimaldavat tehnilist varustust, võivad São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused teha neile laevadele selle kohustuse puhul erandi ja lubada neil edastada nõutav teave raadio teel. Nõutav teave tuleb edastada peamiselt e-posti (dpescas1@cstome.net ) või faksi (+ 239 2222 828) teel, nende puudumisel raadio kaudu (raadiokutsung: hommikul 8.00–10.00 12.00 Hz, pärastlõunal 14.00–17.00 8.634 Hz ).4. Laeva, mis tegeleb püügiga, ilma et oleks sellest eelnevalt São Tomé ja Príncipe pädevaid ametiasutusi teavitanud, käsitatakse püügiluba mitteomava laevana.5. Püügiloa väljastamisel teatatakse ka e-posti aadress, faksi- ja telefoninumber, samuti raadioside parameetrid.3. jagu Ümberlaadimine1 Käesoleva protokolli raames São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvad Euroopa Liidu laevad, kes soovivad väljapüüki São Tomé ja Príncipe vetes ümber laadida, peavad selle operatsiooni teostama São Tomé ja Príncipe sadamate reidil.1.1. Kõnealuste laevade omanikud edastavad São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele vähemalt 24 tundi enne operatsiooni läbiviimist järgmise teabe:-  ümberlaadivate kalalaevade nimed;-  kaubalaeva nimi;-  ümberlaaditav kogus tonnides kalaliikide kaupa; viide väljapüügi piirkonnale;-  ümberlaadimise kuupäev;-  ümberlaaditava püügi uus omanik.2. Ümberlaadimine on lubatud üksnes järgmistes püügipiirkondades: Fernão Dias, Neves, Ana Chaves.3. Ümberlaadimist käsitletakse kui lahkumist São Tomé ja Príncipe vetest. Seega peavad laevad edastama São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või São Tomé ja Príncipe vetest lahkuda.4. Ümberlaadimine São Tomé ja Príncipe vetes muul viisil, kui eespool osutatud punktides käsitletud, on keelatud. Kui kõnealusest sättest kinni ei peeta, rakendatakse São Tomé ja Príncipe kehtivate õigusaktidega ettenähtud sanktsioone.4. jagu SatelliitseireKäesoleva protokolli raames kala püüdvaid Euroopa Liidu laevu jälgitakse muu hulgas satelliitseiresüsteemidega, ilma diskrimineerimata ja vastavalt järgmistele sätetele.1. Satelliitseire võimaldamiseks edastavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused laevaomanike esindajatele või agentidele, samuti lipuriikide kontrollikeskustele São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonna geograafilised koordinaadid.2. Lepinguosalised edastavad teineteisele 4. liites esitatud vormi kohaselt HTTP-aadresse ja järelevalvekeskuste vahelises elektroonilises teabeedastuses kasutatavaid spetsifikatsioone hõlmava info nii, nagu seda on kirjeldatud punktides 4 ja 6 sätestatud tingimustes. See teave kajastab võimalikult täpselt nimesid, telefoni-, teleksi ja faksinumbreid, samuti e-posti aadresse, mida järelevalvekeskused omavahelises suhtlemises saavad kasutada.3. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga kuni 500 m ja usaldusvahemikus 99 %.4. Kui käesoleva protokolli raames São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdev ja satelliidi abil Euroopa Liidu seaduste järgi seire all olev Euroopa Liidu laev siseneb São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonda, teatab lipuriigi kontrollikeskus São Tomé ja Príncipe Kalandusjärelevalve Keskusele (Centre de Surveillance des Pêches de São Tomé e Príncipe) viivitamatult (maksimaalselt iga kahe tunni järel) laeva asukoha. Neid teateid nimetatakse asukohateadeteks.5. Punktis 4 osutatud teated tuleb edastada elektroonilisel kujul HTTP-vormingus ilma igasuguse lisaprotokollita. Need teated edastatakse reaalajas, vastavalt 4. liites esitatud tabeli vormingule.5.1. São Tomé ja Príncipe vetes tegutsedes on laevadel satelliitseire seadme väljalülitamine keelatud.6. Kui kalalaeva pardal olevas asukoha pideva jälgimise satelliitsüsteemis esineb tehnilisi vigu või see enam ei tööta, edastab laeva kapten lipuriigi kontrollikeskusele määratud ajal punktis 4 osutatud teabe. Niikaua, kui laev viibib São Tomé ja Príncipe vetes, on sellisel juhul vajalik saata iga 24 tunni järel asukohateade.6.1. Nimetatud asukohateade sisaldab kellaajalisi asukohti vastavalt laeva kapteni registreeritud andmetele selle 24 tunni jooksul.6.2. Lipuriigi kontrollikeskus või asjaomane kalalaev saadab teabe viivitamatult São Tomé ja Príncipe Kalandusjärelevalve Keskusele.6.3 Vajaduse korral või kahtluse puhul mõne konkreetse laeva tegevuses võivad São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused nõuda lipuriigi kontrollikeskuselt laeva kohta täiendavat teavet.7. Rikkis seade parandatakse või vahetatakse välja niipea, kui laev püügireisi lõpetab; igal juhul mitte hiljem kui ühe kuu jooksul. Kui kõnealune laev selle aja jooksul seadet ei paranda või välja ei vaheta, ei või see uut püügireisi enne ette võtta, kui see on tehtud.8. Satelliitseiret võimaldav seadmestik ja selle tarkvara peab olema võltsimiskindel, mis tähendab, et need ei tohi võimaldada mittesihtotstarbelist manipuleerimist valede asukohtade sisestamiseks või raporteerimiseks. Süsteemi toime peab olema täisautomaatne ja igal ajal funktsioneeriv, olenemata keskkonnatingimustest. Satelliitseiret võimaldavat seadet ei ole lubatud hävitada, lõhkuda, kahjustada ega selle toimet takistada.8.1. Laeva kapten peab kindlasti jälgima, et:- andmeid ei manipuleeritaks;- satelliitseiret võimaldava seadmega ühendatud antenni või antennide side ei oleks mitte mingil juhul takistatud;- satelliitseiret võimaldava seadme elektrilise toite allikas oleks pidevalt funktsioneeriv;- laevade seireseade ei oleks laevalt või seadme jaoks algselt ettenähtud paigalduskohast eemaldatud;- laeva satelliitseiret võimaldava seadme väljavahetamisest tuleb koheselt teavitada asjaomaseid São Tomé ja Príncipe ametiasutusi.8.2. Kui laevaga opereeritakse São Tomé ja Príncipe vetes, võidakse eespool osutatud kohustuste igasuguse eiramise korral võtta laeva kapten ja laevaomanik São Tomé ja Príncipe kehtivate seaduste ja eeskirjade alusel vastutusele.9. Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist São Tomé ja Príncipe vetes. Kui laevade jälgimist ei ole võimalik nõuetekohaselt läbi viia, teavitatakse sellest viivitamata São Tomé ja Príncipe Kalandusjärelevalve Keskusele ning toimitakse vastavalt punktile 6.10. Lipuriikide kontrollikeskused ja São Tomé ja Príncipe Kalandusjärelevalve Keskus teevad omavahel koostööd nimetatud nõuetele vastavuse tagamiseks. Kui São Tomé ja Príncipe Kalandusjärelevalve Keskus täheldab, et lipuriik ei edasta andmeid vastavalt punktis 4 osutatud tingimustele, teavitatakse sellest viivitamatult teist lepinguosalist. Viimasel on kohustus vastata 24 tunni jooksul alates märgukirja vastuvõtmisest ja teavitada São Tomé ja Príncipe Kalandusjärelevalve Keskust andmete edastamise mittevastavuse põhjustest, märkides ära mõistliku tähtaja, mille jooksul kohustutakse viima süsteem taas nõuetega vastavusse. Kui süsteemi ei viida tähtaegselt töökorda, lahendavad lepinguosalised erimeelsused kirjalikult vastavalt alljärgnevale punktile 14.11. Käesolevate eeskirjade kohaselt teisele lepinguosalisele edastatavad seireandmed on mõeldud eranditult selleks, et São Tomé ja Príncipe ametiasutused saaksid teostada kontrolli ja järelevalvet kalandusalase partnerluslepingu raames kala püüdvate Euroopa Liidu laevade üle. Asjaomast teavet ei tohi mitte mingil juhul edastada kolmandatele isikutele.12. Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet andma, veendumaks, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise lepinguosalise nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks.13. Lepinguosalised lepivad kokku selles, et vajaduse korral võidakse asjaomast korda muuta, seda eriti juhul, kui laevadega seonduvalt peaks esinema süsteemitõrkeid või alatalitlust. Sellistest juhtumitest teavitavad São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused lipuriiki vähemalt 15 päeva enne muudatusi arutava koosoleku toimumist ette.14. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 osutatud ühiskomitees.IV PEATÜKK – MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE1. Tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga püügilaevade laevaomanikud võtavad AKV riikidest pärit isikuid tööle järgmistel tingimustel ja hulgal:- tuunipüügiseineritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalapüügipiikonnas tööle, olema São Tomé ja Príncipe või AKV riikide päritolu;- triivõngejadaga kalapüügilaevadel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse püügihooaja jooksul kolmanda riigi kalapüügipiikonnas tööle, olema São Tomé ja Príncipe või AKV riikide päritolu.2. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt São Tomé ja Príncipe päritolu meremehi.3. Laevaomanikud valivad oma laevale võetavad meremehed São Tomé ja Príncipe agentide pakutavast vajalike oskuste ja kvalifikatsiooniga meremeeste nimekirjast.4. Laevaomanik või tema esindaja edastab São Tomé ja Príncipe pädevale ametiasutusele oma laevale tööle võetud meremeeste nimed, märkides ära nende tööülesanded meeskonnas.5. Euroopa Liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.6. São Tomé ja Príncipe ning AKV riikide meremeeste töölepingud, mille koopia antakse lepingule allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega tagatakse meremeestele nende suhtes kohaldatava seaduse alusel kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus.7. Meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajatega ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad.8. Kõik Euroopa Liidu laevadele tööle võetavad meremehed peavad töölevõtmisele eelneval päeval esitlema end vastava laeva kaptenile. Kui meremees oma töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta.9. São Tomé ja Príncipe ning AKV riikide päritolu meremeeste mittepalkamise korral, välja arvatud eelmises punktis kirjeldatud juhtumil, on laevaomanik kohustatud tasuma iga São Tomé ja Príncipe vetes tegutsetud päeva eest 20 euro suuruse lõivu iga päeva ja iga laeva kohta. Nimetatud summa tuleb tasuda hiljemalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud tähtajaks.10. Summat kasutatakse AKV riikide meremeeste/kalameeste koolituseks ja see makstakse São Tomé ja Príncipe ametiasutuste osutatud arvelduskontole.V PEATÜKK – VAATLEJAD1. Käesoleva protokolli raames kala püüdvad Euroopa Liidu laevad võtavad alljärgnevalt esitatud korra kohaselt pardale São Tomé ja Príncipe kalanduse eest vastutava ministeeriumi määratud vaatlejaid.1.1. São Tomé ja Príncipe pädeva ametiasutuse taotlusel võtavad Euroopa Liidu laevad pardale selle asutuse määratud vaatleja, kelle ülesandeks on kontrollida São Tomé ja Príncipe vetes välja püütud koguseid.1.2. São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused koostavad nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Nimekirjad esitatakse Euroopa Komisjonile kohe nende valmides ja seejärel esitatakse iga kolme kuu möödudes nimekirja võimalik uuendatud trükk.1.3. Kalapüügiloa väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastavad São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime.2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Sõltuvalt konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest võib pädevate São Tomé ja Príncipe ametiasutuste põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisile pikendada. Pädev asutus esitab vastava taotluse asjaomasele laevale määratud vaatleja nime edastamisel.3. Laevaomanik või tema esindaja ja pädev asutus lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse.4. Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine toimub laevaomaniku valitud sadamas. Vaatleja võetakse pardale esimese São Tomé ja Príncipe vetes toimuva püügireisi alguses vastavalt määratud laevade nimekirja teatavakstegemisele.5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes antud piirkonna sadamates vaatleja pardale võetakse ja pardalt lahkub.6. Kui vaatleja võetakse pardale väljaspool São Toméd ja Príncipet asuvas riigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on vaatleja võetud, lahkub São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnast, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja võimalikult kiireks tagasijõudmiseks São Tomé ja Príncipe Vabariiki laevaomaniku kulul.7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Laeva São Tomé ja Príncipe vetes viibimise kestel täidab vaatleja järgmisi ülesandeid:8.1. jälgib laevade püügitegevust;8.2. kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta;8.3. märgib üles kasutatavad püügivahendid;8.4. kontrollib São Tomé ja Príncipe kalavetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid;8.5. kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustuskõlblike kalaliikide koguseid;8.6. edastab pädevale asutusele asjakohasel viisil kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.9. Laeva kapten teeb oma ametiseisundist tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus.10 Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd.11. Pardal olles peab vaatleja:11.1. tegema kõik selleks, et tema pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust,11.2. suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.12. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele, koopia sellest edastab ta Euroopa Komisjonile. Vaatleja kirjutab tegevusaruandele alla laeva kapteni juuresolekul, kusjuures viimane võib sellesse lisada või lasta lisada mis tahes talle vajalikuna tunduvaid märkusi, mida ta seejärel oma allkirjaga kinnitab. Kui teaduslik vaatleja lahkub laevalt, annab ta laeva kaptenile oma aruande koopia.13. Laevaomanik tagab oma kulul laeva võimaluste piires vaatlejatele laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused.14. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab São Tomé ja Príncipe.VI PEATÜKK – KONTROLLEuroopa Liidu kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma Rahvusvahelise Tuunikala Kaitse Komisjoni määrustest ja soovitustest.1. Laevade nimekiri1.1. Euroopa Liit ajakohastab nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt kalapüügiload taotletud. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele São Tomé ja Príncipe ametiasutustele vahetult pärast valmissaamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse.2. Kontrollimenetlused2.1. São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvate Euroopa Liidu laevade kaptenid lubavad oma pardale püügitegevuse kontrollimise ja vaatluse eest vastutavad São Tomé ja Príncipe ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete täitmist.2.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.2.3. Iga kontrollimise ja ülevaatusega seonduvalt väljastatakse laeva kaptenile ja Euroopa Komisjoni Gaboni delegatsioonile ülevaatuse protokoll.2.4. Selleks et tagada kontrollprotseduuride sujuv ja turvaline kulg, minemata sealjuures vastuollu São Tomé ja Príncipe seadustega, peab kontrollreid olema teostatud São Tomé ja Príncipe legaalseks tunnistatud ülevaatusplatvorme kasutades ja São Tomé ja Príncipe ohvitseriseisuses toimivate tunnustatud inspektorite poolt.2.5. II peatüki 3. jao punktis 2 osutatud São Tomé ja Príncipe piirkonnas ümberlaadivate või lossivate Euroopa Liidu laevade kaptenid võimaldavad São Tomé ja Príncipe inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda.VII PEATÜKK – R IKKUMISED1.1 São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused teavitavad maksimaalsest 24 töötunni jooksul lipuriiki ja Euroopa Komisjoni kõikidest inspekteerimistest, mille käigus täheldati Euroopa Liidu laeval toime pandud rikkumist.1.2 Lipuriigile ja komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne kõnealuse tähelepanekuga seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta.2. Inspekteerimise protokoll2.1. Laeva kapten kirjutab São Tomé ja Príncipe pädeva asutuse koostatud protokollile pärast selle sisuga tutvumist alla.2.2. See allkiri ei piira õigusi ega meetmeid, mis kapten võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta.2.3. Kapten juhib laeva São Tomé ja Príncipe ametiasutuse osutatud sadamasse. Kui tegemist on kergekujulise rikkumisega, võib São Tomé ja Príncipe pädev ametiasutus lubada peatatud laeval püügitegevust jätkata.3. Rikkumise korral peetav konsultatiivkohtumine3.1. Laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on peetud nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul pärast eespool nimetatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjon, São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja.3.2. Koosolekul vahetavad lepinguosalised mis tahes dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või tema esindajale.4. Laeva peatamisele lahenduse leidmine4.1. Enne kohtumenetluse alustamist, välja arvatud kriminaalseadusega ettenähtud juhud, üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist.4.2. Kokkuleppemenetluse puhul määratakse trahvi suurus São Tomé ja Príncipe õigusaktide alusel.4.3. Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määratakse laevaomanikule pangatagatis pädevate São Tomé ja Príncipe ametiasutuste osutatud pangas, mille suuruse kindlaksmääramisel võetakse arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid.4.4. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See tagastatakse laevaomanikule niipea, kui kohtumenetlus lõppeb süüdimõistva otsuseta. Kui asjaomased isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastavad pädevad São Tomé ja Príncipe asutused neile ülejäänud summa.4.5. Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda:- kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud, või- enne kohtumenetluse lõppemist juhul, kui eespool nimetatud punktis 4.3 osutatud pangatagatis on makstud, ja kui see on São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele vastuvõetav.LIITED1 – Kalapüügiloa taotluse vorm2– Pardapäevik3 – Kalastamise keeluala koordinaadid4 – VMS-teadete edastamine São Tomé ja Príncipe Vabariiki5 – São Tomé ja Príncipe majandusvööndi piirid ja koordinaadid6 – São Tomé ja Príncipe Kalandusjärelevalve Keskuse koordinaadid7 – Nende Euroopa Liidu liikmesriikide Kalandusjärelevalve Keskuse koordinaadid, kes on kalandusalase partnerluslepingu protokollist huvitatud1. liideSÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE KALANDUSE EEST VASTUTAV MINISTEERIUMKALAPÜÜGILOA TAOTLUS TÖÖSTUSLIKU KALAPÜÜGIGA TEGELEVATELE VÄLISMAA LAEVADELE1. Laevaomaniku nimi:2. Laevaomaniku aadress:3. Esindaja või agendi nimi:4. Laevaomaniku kohaliku esindaja või agendi aadress:5. Kapteni nimi:6. Laeva nimi:7. Registrinumber:8. Faksi number:9. E-posti aadress:10. Raadiosidekood:11. Ehitamise kuupäev ja koht:12. Lipuriik:13. Registreerimissadam:14. Kodusadam15. Kogupikkus:16. Laius:17. Kogumahutavus:18. Lastimahutavus:19. Külmutus- ja jahutusvõimsus:20. Masina tüüp ja võimsus:21. Püügivarustus:22. Meeskonnaliikmete arv:23. Sideseadmed:24. Raadiokutsung:25. Tunnustähistus:26. Kavandatavad kalapüügiviisid:27. Lossimiskoht:28. Kalastusvööndid:29. Püütavad kalaliigid:30. Kehtivusaeg:31. Eritingimused:Kalanduse ja põllumajanduse peadirektoraadi arvamus:Kalanduse eest vastutava ministeeriumi märkused:2. liidePARDAPÄEVIK |Õngejada Elussööt Seinnoot Traalnoot (Muu) |Lipuriik: ……………………………………………………………………........................... | Mahutavus (tonnides): ……………………………………………........ |Registreerimisnumber: ………………………………………………………………................................... | Kapten: ……………………………………………………….... |Laeva omanik: ………………………………………………………….......................... | Meeskonnaliikmete arv: ….…………………………………………………........................ |Aadress: ………………………………………………………………………….... | Aruande kuupäev: ………………………………………………...... |(Aruande koostaja): ………………………………………………................................. | Merel oldud päevade arv: | Püügipäevade arv: Püügikordade arv: | Püügireisi number: |Kuupäev | Statistiline püügipiirkond | Pinnavee temperatuur (ºC) | Püügikoormus Kasutatud konksude arv | Capturas (Püük) | Isco usado na pesca (Kasutatud sööt) |1 – Kasutada üks teabeleht kuu kohta ja üks rida päeva kohta | 3 – „Päeva“ all mõeldakse päeva, millal õngejada vette pannakse. | 5 – Viimane rida (lossitud kogused) täidetakse pärast püügireisi lõpetamist. Märkida tegelik kaal lossimise ajal. |2 – Iga püügireisi lõpus saata püügipäeviku koopia korrespondendile või ICCATle aadressil Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid,. Hispaania | 4 – Püügipiirkond märgib laeva asukohta. Ümardage minutid ja registreerige laius- ja pikkuskraadid. Kindlasti märkige N/S ja O/W. | 6 – Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane. |3. liide[pic]  4. liideVMS-SÕNUMITE EDASTAMINE SÃO TOMÉLE JA PRÍNCIPELETabel II – VMS-ANDMETE VORMINGAndmeelemendid | Kood | Märkused |Teate algus | SR | Süsteemiga seotud andmed – märgib registreerimise algust |Saaja | AD | Sõnumiga seotud andmed – saaja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood |Saatja | FR | Sõnumiga seotud andmed – saatja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood |Lipuriik | FS |Sõnumi tüüp | TM | Sõnumiga seotud andmed – sõnumi tüüp „POS” |Raadiokutsung | RC | Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung |Lepinguosalise siseviitenumber | IR | Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb number) |Väline registreerimisnumber | XR | Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number |Laiuskraad | LA | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja minutites N/S KK.mmm (WGS–84) |Pikkuskraad | LO | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja minutites E/W KKK.mmm (WGS–84) |Kurss | CO | Laeva suund 360° skaalal |Kiirus | SP | Laeva kiirus kümnendiksõlmedes |Kuupäev | DA | Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimiskuupäev (AAAAKKPP) |Kellaaeg | TI | Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) |Teate lõpp | ER | Süsteemiga seotud andmed – märgib registreerimise lõppu |Märgistik: ISO 8859.1Andmeedastuse struktuur on järgmine:-  topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad edastamise algust;-  kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.Mittekohustuslikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „registreerimise algus” ja „registreerimise lõpp” vahel.Väljapüügist teatamise ja kalalaevade aruannete vormidAruanne „Väljapüük majandusvööndisse sisenemisel”Aruanne „Väljapüük ümberlaadimisel”Aruanne „Väljapüük majandusvööndist lahkumisel”5. liideSÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE MAJANDUSVÖÖNDI PIIRIDJA KOORDINAADIDhttp://www.un.org/Depts/los/LEGISLATIONANDTREATIES/losic/losic9ef.pdf6. liideSÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE KALANDUSJÄRELEVALVE KESKUSE KOORDINAADIDSeirekeskuse nimi:Laevaseiresüsteemi (VMS) tel:Laevaseiresüsteemi (VMS) faks:Laevaseiresüsteemi (VMS) e-post:DSPG tel:DSPRG faks:X.25-aadress =Sisenemisteade/väljumisteade:7. liideEUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE SELLISTE KALANDUSJÄRELEVALVE KESKUSTE KOORDINAADID, KES ON HUVITATUD ELi NING SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE KALANDUSALASE PARTNERLUSLEPINGU PROTOKOLLIST [1] Otsus nr 8627/10, 21. aprill 2010.[2] ELT L 205, 7.8.2007, lk 59.[3] ELT C , […], […] , lk […].[4] Nõukogu määrus nr 894/2007, 23.7.2007, ELT L 205, 7.8.2007.[5] ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.