               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.2.2022
            COM(2022) 35 final
            2022/0023(BUD)

            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2021/007 FR/Selecta)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määruses (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.Prantsusmaa esitas 12. oktoobril 2021 taotluse EGF/2021/007 FR/Selecta, et saada fondist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega ettevõtja Selecta juures Prantsusmaal.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõikide EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2021/007 FR/Selecta

                        Liikmesriik

                        Prantsusmaa

                        Asjaomane piirkond (NUTSi
                           2
                         2. tasand)

                        See mõjutab kõiki Prantsusmaa NUTS 2. tasandi piirkondi Mandri-Prantsusmaal, välja arvatud Limousin (FRI2).

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        12. oktoober 2021

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        26. oktoober 2021

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        26. oktoober 2021

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        18. november 2021

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        7. veebruar 2022

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkt a

                        Põhiettevõtja

                        Selecta

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        1

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osade järgi)
                           3

                        Osa 46 (hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad)

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        1. juuni 2021 – 1. oktoober 2021

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        294

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        179

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        473

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        473

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        473

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        4 766 930

                        EGFi rakendamise eelarve
                           4
                         (eurodes)

                        26 360

                        Kogueelarve (eurodes)

                        4 793 290

                        EGFi toetus (85 %) (eurodes)

                        4 074 296

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Prantsusmaa esitas taotluse EGF/2021/007 FR/Selecta 12. oktoobril 2021, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist ja palus Prantsusmaalt lisateavet 26. oktoobril 2021. Lisateave esitati 15 tööpäeva jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 50 tööpäeva pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 7. veebruaril 2022.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus on esitatud 473 koondatud töötaja kohta, kelle tegevus Selectas on lõppenud. Põhiettevõtja tegutseb NACE Revision 2 osa 46 „Hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad“ alla kuuluvas majandussektoris. Koondamised jagunevad üle kogu Prantsusmaa mandriosa
                  5
               .

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Prantsusmaa esitas taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes pidanud tegevuse lõpetama vähemalt 200 koondatud töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

               7.Taotluse neljakuuline vaatlusperiood kestis 1. juunist 2021 kuni 1. oktoobrini 2021, mille jooksul koondas Selecta 294 töötajat.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Koondatud töötajate tegevuse lõpetamist vaatlusperioodi jooksul on arvestatud alates kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta.

               Tingimustele vastavad toetusesaajad

               9.Lisaks juba osutatud töötajatele kuulub rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 179 töötajat, kes koondati enne või pärast nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Kõik need töötajad lõpetasid oma tegevuse kuue kuu jooksul enne vaatlusperioodi algust 1. juunil 2021 ja/või võrdlusperioodi lõpu ja käesoleva ettepaneku vastuvõtmisele eelneva päeva vahel. On võimalik kindlaks teha selge põhjuslik seos sündmusega, mis põhjustas koondatud töötajate tegevuse lõpetamise vaatlusperioodil.

               10.Tingimustele vastavaid toetusesaajaid on seega kokku 473.

               Koondamise ja tegevuse lõpetamise põhjustanud sündmuste kirjeldus

               11.COVID-19 pandeemia majanduslike ja rahaliste tagajärgede tõttu on müük müügiautomaatidest tugevalt kannatanud. EVA (European Vending & Coffee Association
                  6
               ) andmetel vähenesid müük ja käive 2020. aastal märksa rohkem kui majandus- ja finantskriisi ajal
                  7
               . 2020. aasta aprillis teatas 58 % Euroopa müügiautomaatide käitajatest, et nende käive vähenes eelmise aastaga võrreldes 61–99 %. Septembris teatas 48 % ettevõtjatest käibe vähenemisest aasta baasil 21–40 %
                  8
               .

               12.Prantsusmaal on ligikaudu 600 000 müügiautomaati, 70 % ärihoonetes ja 30 % avalikes kohtades. Prantsusmaa automaatse müügi ja teenuste organisatsiooni (NAVSA)
                  9
                andmetel oli sektoril küll lubatud pandeemia ajal tegevust jätkata, kuid sektor ise oli mitteaktiivne või toimis piiratult. Mitteaktiivsus oli tingitud kas masinate asukohtade sulgemisest (ärihooned ja avalikud kohad, nagu lennujaamad, raudteejaamad jne) või avatud kohtades müügiautomaatidele juurdepääsu puudumisest. Juurdepääs müügiautomaatidele oli piiratud, et vältida inimeste kogunemist masinate lähedusse, mitte masinate toimimisega seotud terviseohtude tõttu.

               13.Pärast liikumispiirangute leevendamist lihtsustati juurdepääsu masinatele/hoonetele. Sanitaarmeetmed põhjustavad siiski jätkuvalt müügiautomaatidest toimuva müügi katkemist või piiramist (nt keeld müüa mittehädavajalikke esemeid, soovitus mitte juua ega süüa ühistransporti kasutades jne
                  10
               ). Lisaks põhjustas massiline kaugtöö tarbimise järsu languse töökohtades. Enamik (90 %) Euroopa müügiautomaatide käitajatest teatas, et neid mõjutab inimeste töötamine kodunt, sest üle 80 % müügitegevusest toimub töökohtadel
                  11
               . Prantsusmaal kaotasid Île-de-France’i piirkonna müügiautomaatide ettevõtted kaugtöö tõttu 70 % käibest (september 2020 võrreldes eelmise aastaga)
                  12
               .

               14.NAVSA andmetel vähenes sektori käive Prantsusmaal 2020. aastal 50–90 % võrreldes 2019. aastaga, mis seadis ohtu umbes 25 000 töökohta
                  13
               . 2021. aastaks prognoositakse, et sektori tegevus ulatub 25 %ni pandeemiaeelsest tasemest
                  14
               .

               15.Selecta müügiautomaatide asukohtadesse saabuvate külastajate arvu vähenemine liikumipiirangute tõttu tõi kaasa käibe järsu vähenemise masina kohta. Selecta sõnul vähenes vaatamata tegevuse taastumisele 2020. aasta suvel masinate varude täiendamine 47 % võrreldes 2020. aasta veebruariga, mis oli viimane pandeemiaeelne kuu.

               16.Selecta tegutseb küllastunud turul. Seega on konkurents tihe, mis toob kaasa müügiautomaatidest müüdavate toodete madalad müügihinnad ja kõrged tasud masinate paigaldamiseks renditud pinna eest. See vähendab ettevõtjate kasumimarginaale.

               17.Hoolimata lepingute üle peetud uutest läbirääkimistest eesmärgiga vähendada kahjumit, mida süvendasid püsikulud ja vähenev müük, oli Selecta tegevuskahjum 2020. aastal 60 miljonit eurot. 2021. aasta esimesel poolel suurenes käive 2020. aastaga võrreldes 0,4 %. Käive on siiski umbes pool (-48,3 %) 2019. aasta käibest
                  15
               .

               18.Majandusraskustega silmitsi seistes koostas ettevõte kava, mis hõlmas tegevuse ümberkorraldamist ja 473 töötaja koondamist.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               19.Selecta koondamised mõjutasid enim Île-de-France’i piirkonda (32 %) ja Lille’i linna (13 %).

               20.Prantsuse ametiasutused selgitasid, et Île de France’i tööturu halvenemine, nagu ka ülejäänud Prantsusmaal, oli tingitud tervishoiukriisist ja eelkõige esimestest liikumispiirangutest (17. märts – 10. mai), mille jooksul majandustegevus peaaegu seiskus. Töötute arv Île-de-France’i piirkonnas suurenes 8,6 % (2020. aasta neljas kvartal eelmise aastaga võrreldes) ning registreeritud töötuid
                  16
                oli üle ühe miljoni
                  17
                ja töötuse määr 8,3 %. 2021. aasta oktoobris oli töötuse määr 7,6 % ja tööotsijate arv 2020. aasta neljanda kvartaliga võrreldes veidi väiksem,
                  18
                kuid siiski üle miljoni
                  19
               .

               21.2021. aasta kolmandas kvartalis vähenes töötute arv Île-de-France’i piirkonnas meeste puhul 1,8 % ja naiste puhul 2,3 %. Vanuserühmiti vähenes alla 25aastaste töötus 5,7 %, 25–49aastaste töötus 3,2 %, kuid üle 50aastaste töötus suurenes 2,1 %
                  20
               .

               22.Lille on Prantsusmaa 321 tööhõivepiirkonnast 195. kohal
                  21
               . Töötuse määr oli 2021. aasta esimeses kvartalis Lille’i asukohas Hauts de France’i piirkonnas 9,4 %.
                  22
               . 2021. aasta oktoobris olid 52 % registreeritud töötutest mehed ja 48 % naised. Vanuserühmade lõikes moodustasid kuni 30aastased töötud 32 %, üle 54aastased 12 % ja 30–54aastased 56 %.

               23.Prantsusmaa tööturuamet täpsustas, et Selecta ümberkorraldamine mõjutab asjaomaste piirkondade tööhõive tasakaalu. Sellest tulenevalt teavitati ettevõtet tema kohustustest seoses tööhõive elavdamisega kõnealustes piirkondades. Ettevõte peab pakkuma selliseid meetmeid nagu tööhõive otsetoetus, tulevikuuuringute rahastamine, rahaline toetus ühisfondidele piirkonna taaselustamiseks jne,
                  23
                mille eesmärk on edendada uut majandustegevust ja töökohtade loomist töö kaotanud inimeste jaoks.

               Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitleva ELi kvaliteediraamistiku kohaldamine

               24.Prantsusmaa on kirjeldanud, kuidas muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlevas ELi kvaliteediraamistikus esitatud soovitusi on arvesse võetud. Prantsuse tööseadustiku kohaselt peab ettevõte, mis tegutseb in bonis (st ei ole likvideerimisel) ja kus töötab 1 000 või enam töötajat, hüvitama kõik aktiivsete tööturumeetmetega kaasnevad kulud töötajatele, kes on organisatsioonilise ümberkorraldamise tõttu töölt neljaks kuuks vabastatud. Vabatahtlikult võib ettevõte kohustuslikku neljakuulist perioodi pikendada. Avaliku sektori asutuste sekkumine on ette nähtud alles pärast koondava ettevõtte võetud meetmete lõppu.

               25.Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et töötajad ja ametiühingute esindajad on tihedalt kaasatud muutustega kohanemise korralduslikesse kavadesse. Nad rõhutasid ka seda, et Selecta kehtestas aktiivse koolituspoliitika, mis läheb palju kaugemale tema õiguslikest kohustustest. 2021. aastal oli koolituseelarve töötaja kohta 30 % suurem kui 2019. aastal, et parandada töötajate tööalast konkurentsivõimet ja liikuvust.

               26.Seoses koondatud töötajate abistamiseks juba võetud meetmetega on Prantsusmaa märkinud, et kaasnevate aktiivsete tööturumeetmete rakendamine, mis on osa Selecta õiguslikust kohustusest, algas kohe pärast koondamisi.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               27.Prantsusmaa on kinnitanud, et allpool kirjeldatud meetmed, mis saavad EGFi rahalist toetust, ei saa toetust liidu muudest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               28.Prantsusmaa on teatanud, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud töötajate ja ametiühingute esindajatega konsulteerides. Selecta ja CGT, FO, CFDT ja CFE-CGC
                  24
                vahelistel kohtumistel koostasid läbirääkimiste osapooled meetmete paketi asjaomaste töötajate abistamiseks. Need siseläbirääkimiste voorud algasid 14. oktoobril 2020 ja lõppesid 12. veebruaril 2021.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               29.Eeldatavalt osalevad kõik 473 koondatud töötajat kõnealuste meetmetega pakutavas tegevuses. Need töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt.

                        Kategooria

                        Eeldatavate toetusesaajate arv

                        Sugu

                        Mehed

                        367

                        (77,6 %)

                        Naised

                        106

                        (22,4 %)

                        Mittebinaarsed isikud

                        0

                        (0,0 %)

                        Vanuserühm

                        Alla 30aastased

                        36

                        (7,6 %)

                        30–54aastased

                        348

                        (73,6 %)

                        Üle 54aastased

                        89

                        (18,8 %)

                        Haridustase

                        Põhiharidus või sellest madalam haridus
                           25

                        141

                        (29,8 %)

                        Keskharidus
                           26
                         või keskharidusjärgne haridus
                           27

                        189

                        (40,0 %)

                        Kolmanda taseme haridus
                           28

                        143

                        (30,2 %)

               Kavandatud meetmed

               30.Meetmed, mille puhul Prantsusmaa ametiasutused taotlevad EGFi kaasrahastamist, on seotud ümberõppepuhkuse (congé de reclassement)
                  29
                kestuse pikendamisega, mis ületab ettevõtte õiguslikke kohustusi. Meede on ette nähtud koondatud töötajatele ja töötajatele, kellel ei olnud vabatahtliku lahkumise ajal veel konkreetseid plaane uue töökoha leidmiseks ja kes soovisid saada kasu ümberõppe meetmetest, nõustamisest, juhendamisest või abist ettevõtte asutamisel või ülevõtmisel jne.

               31.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Nõustamisteenused ja kutsenõustamine Töötajaid toetatakse ja nõustatakse, et nad leiaksid uue töökoha töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana. Osalejad saavad töökohapõhist nõustamist ja juhendamist, tuge töö otsimisel, arengukoolitust, teavet olemasolevate koolituste kohta, samuti aidatakse edendada ettevõtlust. Selle meetme raames pakutakse töötajatele võimalusi siirduda uuele töökohale, mille on aktiivselt välja otsinud spetsialistid.

               –Psühholoogilise toe üksus Psühhosotsiaalsete riskide ennetamise spetsialistid pakuvad reorganiseerimise kontekstis vahetut ja veebipõhist psühholoogilist tuge.

               –Koolitus Töötajatele pakutakse mitmesuguseid koolitusi, mis on kohandatud nende vajadustele, mille on kindlaks määranud nõustamisteenuse osutajad. Õppida on võimalik näiteks järgmisi elukutseid: maastikukujundaja ökoaianduses, CPA
                  30
                lihunik, CPA kokk, kokaabi, tööstushoolduse tehnik, soojus- ja sanitaarseadmete paigaldaja, aruka ehituse tehnik, rekajuht, SDC
                  31
                ehitusmasinate juht ja SDC kraanajuht, CPA majahoidja ja kinnisvarahooldaja jne. Samuti on ette nähtud ettevõtte loomise koolitus töötajatele, kes soovivad hakata füüsilisest isikust ettevõtjaks.

               –Ettevõtte loomise toetus Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsema asuvatele töötajatele makstakse kuni 6 000 eurot, et katta tegevuse alustamise kulud, investeeringud varadesse jne. Sissemakse makstakse kahe osamaksena summas 3 000 eurot. Esimene makse tehakse ettevõtte registreerimise tõendi
                  32
                või füüsilisest isikust ettevõtja registreerimisdeklaratsiooni esitamisel. Teine makse tehakse pärast seda, kui on tõendatud, et ollakse tegutsenud vähemalt 12 kuud.

               –Tööotsingutoetus Igakuine toetus moodustab 65 % töötaja viimasest brutopalgast. See summa arvutatakse töötajate aktiivsetes tööturumeetmetes täistööajaga osalemise alusel, kui osalus on väiksem, kaasrahastab EGF üksnes toetust, mis on proportsionaalne tegeliku osalemisega.

               –Hüvitis kiire tööturule naasmise eest Töötajad, kes naasevad kiiresti tööturule, saavad toetust, mis moodustab 20–30 % tööotsingutoetusest,
                  33
                mida nad oleksid saanud, kui nad ei oleks tööd leidnud.

               –Uue töökoha leidmise stiimul Selle igakuise hüvitise (kuni 6 kuud) eesmärk on kompenseerida võimalikku sissetuleku kaotust, kui koondatud töötaja võtab vastu uue töökoha (alaline või vähemalt kuue kuu pikkune tähtajaline töö), kus palk on väiksem. Hüvitis on 80 % vahest eelmise palgaga (kuni 200 eurot kuus) esimese kolme kuu puhul ja 50 % vahest (kuni 100 eurot kuus) järgmisel kolmel kuul.

               –Toetus kolimis- ja sisseseadmiskulude katmiseks Töötajad, kes pärast töökoha vastuvõtmist, mille kaugus kodust on rohkem kui 60 km või 90 minutit, kolivad uuele töökohale lähemale (arvestatuna kauguses või pendelrände ajas), võivad saada toetust kolimiskulude katmiseks kuni 2 000 EUR ulatuses. Samuti on ette nähtud toetus sisseseadmiskulude katmiseks (500 eurot täiskasvanu ja 200 eurot leibkonna lapse kohta).

               32.Eespool kirjeldatud kavandatud individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett kujutab endast aktiivseid tööturumeetmeid, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need kavandatud meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalkaitsemeetmeid.

               33.Prantsusmaa teatas, et Selecta pakub oma töötajatele regulaarselt koolitusi, kus pööratakse tähelepanu digioskustele ja ressursitõhusas majanduses nõutavatele oskustele. EGFi koolituspakett hõlmab kontoritarkvara ja muu tarkvara alast koolitust ning TOSA
                  34
                sertifitseerimist, mis võimaldab levitada digiajastul ja ressursitõhusas majanduses vajalikke oskusi, nagu on nõutud EGFi määruse artikli 7 lõikes 1. Kui aga konkreetse toetusesaaja jaoks peaks osutuma vajalikuks konkreetne koolitus, saab seda pakkuda.

               34.Prantsusmaa on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma siseriiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               35.Hinnangulised kogukulud on 4 793 290 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 4 766 930 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 26 360 eurot.

               36.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 4 074 296 eurot (85 % kogukuludest).

               37.Riiklikku eel- ja kaasrahastamist pakub Selecta.

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           35

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           36

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti a kohased meetmed)

                        Nõustamisteenused ja kutsenõustamine
                           (accompagnement congé de reclassement - salariés porteurs d'un projet personnel et salariés licenciés)

                        443

                        2 174

                        963 200

                        Psühholoogilise toe üksus
                           (cellule de soutien psychologique)

                        473

                        17

                        7 800

                        Koolitus
                           (formations)

                        393

                        3 622

                        1 423 320

                        Ettevõtte loomise toetus
                           (accompagnement création d'entreprise)

                        120

                        6 000

                        720 000

                        Vahesumma a:

                        protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        3 114 320

                        (65,33 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti b kohased meetmed)

                        Tööotsingu toetus
                           (allocation de congé de reclassement)

                        200

                        8 027

                        1 605 300

                        Hüvitis kiire tööturule naasmise eest
                           (indemnité recrutement rapide)

                        10

                        2 275

                        22 750

                        Uue töökoha leidmise stiimul
                           (allocation différentielle)

                        10

                        900

                        9 000

                        Toetus kolimis- ja sisseseadmiskulude katmiseks
                           (aides à la mobilité: déménagement, frais d'installation)

                        2

                        7 780

                        15 560

                        Vahesumma b:

                        protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        1 652 610

                        (34,67 %)

                        EGFi määruse artikli 7 lõike 5 kohased tegevused

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        9 560

                        2. Haldamine

                        –

                        16 800

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        0
                           37

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        0

                        Vahesumma c:

                        protsent kogukuludest:

                        –

                        26 360

                        (0,55 %)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        4 793 290

                        EGFi toetus (85 % kogukuludest)

                        –

                        4 074 296

               38.Tabelis esitatud EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti b kohaste meetmetega seotud kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest. Prantsusmaa kinnitas, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitustegevuses.

               39.Prantsusmaa kinnitas ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 22 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               40.Prantsusmaa hakkas sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. aprillil 2021. Seega võib kõnealuste meetmetega seotud kulude katteks saada EGFist rahalist toetust alates 1. aprillist 2021 kuni 24 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast.

               41.Prantsusmaa hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. oktoobril 2020. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 1. oktoobrist 2020 kuni 31 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               42.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Prantsusmaa on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab töö-, tööhõive-, kutseharidus- ja sotsiaaldialoogi ministeeriumi alla kuuluv tööhõive ja kutseõppe peadirektoraat (Délégation générale à l’emploi et à la formation professionnelle, DGEFP), täpsemalt selle riikliku tööhõivefondi osakond (Fonds national de l’emploi, DGEFP – MFNE). Makseid teeb DGEFP finantsosakond (Affaires financières, DGEFP – MAFI). Ministeeriumidevaheline kontrollide koordineerimise komisjon (Commission interministérielle de coordination des contrôles, CICC) on Prantsusmaa EGFi auditeerimisasutus. Selecta vastutab meetmete rakendamise eest. Sellega seoses sõlmivad Prantsuse ametiasutused ettevõtjaga Selecta partnerluslepingu.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               43.Prantsusmaa on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –Selecta, kes jätkab pärast koondamisi tegevust, on täitnud oma juriidilised kohustused ja kandnud oma töötajate eest nõuetekohaselt hoolt;

               –topeltrahastamist välditakse,

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               44.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) nr 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027)
                  38
                artikliga 8.

               45.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 4 074 296 euro suuruses summas, mis moodustab 85 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               46.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava kohta)
                  39
                punktis 9.

               Seotud õigusaktid

               47.Samal ajal kui komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus EGFi kasutuselevõtmiseks, esitab ta neile ka ettepaneku 4 074 296 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               48.Samal ajal kui komisjon võttis vastu ettepaneku võtta vastu otsus EGFi kasutuselevõtmiseks, võttis ta vastu ka otsuse rahalise toetuse kohta, mis on rahastamisotsus finantsmääruse
                  40
                artikli 110 tähenduses. Rahastamisotsus jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu teavitavad komisjoni eelarvevahendite ümberpaigutamise heakskiitmisest.

               2022/0023 (BUD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2021/007 FR/Selecta)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691,
                  41
                millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013, eriti selle artikli 15 lõiget 1,

               võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava,
                  42
                eriti selle punkti 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on näidata üles solidaarsust ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet liidus, toetades suurte restruktureerimiste käigus koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidates neil võimalikult kiiresti saada uuesti inimväärset ja kestlikku tööd.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093
                  43
                artikli 8 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades).

               (3)Prantsusmaa esitas 12. oktoobril 2021 taotluse EGFist rahaliste toetuse saamiseks seoses töötajate koondamisega ettevõttes Selecta Prantsusmaal. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 2021/691 artikli 8 lõikele 5. Taotlus vastab määruse (EL) nr 2021/691 artiklis 13 EGFilt rahalise abi saamiseks ette nähtud tingimustele.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Prantsusmaa taotluse alusel rahalist toetust summas 4 074 296 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 4 074 296 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
                  44*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

                     (2)

                        Komisjoni 8. augusti 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1755, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid (ELT L 270, 24.10.2019, lk 1–56).

                     (3)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (4)

                        Kooskõlas määruse (EL) 2021/691 artikli 7 viienda lõiguga.

                     (5)

                        Koondamised ei puuduta ainult NUTS 2. tasandi piirkonda Limousini (FRI2).

                     (6)

                        European Vending & Coffee Service Association (EVA) on mittetulundusühing, mis esindab Euroopa kohvimüügi- ja müügiautomaatide sektori huve Euroopa institutsioonide ja muude asjaomaste asutuste või organite juures.

                     (7)

                  Planet Vending citing EVA’s Report 8

                     (8)

                        EVA Report on the Economic Situation of European vending & Office Coffee Service (OCS) industry (juuli 2021). Aruanne põhineb nii müügiautomaatide käitajatelt kui ka tarnijatelt saadud vastustel hiljutise majandusmaastikuga seotud küsimustikule ning ettevõtjate ootustel käesoleva ja 2022. aasta lõpuni.

                     (9)

                        Pressiteade (november 2020)
                  https://navsa.net/

                     (10)

                        NAVSA. Aruanne sektori olukorra kohta. September 2020.

                     (11)

                  Comunicaffe citing EVA’s report 8

                     (12)

                        NAVSA. Aruanne sektori olukorra kohta. September 2020.

                     (13)

                  NAVSA pressiteade (november 2020)

                     (14)

                        Samas.

                     (15)

                  https://www.droits-salaries.com/552014201-selecta/55201420101907-/T09321007764-accord-relatif-a-la-mise-en-place-d-un-dispositif-specifique-d-activite-partielle-longue-duree-apld--autres-temps-de-travail.shtml

                     (16)

                        1 058 690 registreeritud töötut.

                     (17)

                  https://idf.drieets.gouv.fr/sites/idf.drieets.gouv.fr/IMG/pdf/synthese_trimestrielle_2020t4.pdf

                     (18)

                        1 035 750 registreeritud töötut.

                     (19)

                  https://idf.drieets.gouv.fr/sites/idf.drieets.gouv.fr/IMG/pdf/defm_ile-de-france_2021t3.pdf

                     (20)

                        Samas.

                     (21)

                  https://ville-data.com/chomage/Lille-59-59350

                     (22)

                  https://hauts-de-france.dreets.gouv.fr/sites/hauts-de-france.dreets.gouv.fr/IMG/pdf/suivi_du_taux_de_chomage_2021_t1.pdf

                     (23)

                  https://travail-emploi.gouv.fr/emploi-et-insertion/accompagnement-des-mutations-economiques/obligation-revitalisation-territoire

                     (24)

                        Confédération Générale du Travail (CGT),
                  https://www.cgt.fr/
                     Force ouvrière (FO),
                  https://www.force-ouvriere.fr
                     CFDT,
                  https://cfdt.fr/
                     Confédération Française de l'Encadrement CGC (CFE-CGC),
                  https://www.cfecgc.org/

                     (25)

                        ISCED 0–2

                     (26)

                        ISCED 3

                     (27)

                        ISCED 4

                     (28)

                        ISCED 5–8

                     (29)

                        Ümberõppepuhkuse (congé de reclassement) kohta on Prantsusmaa töökoodeksi artiklis L1233-71 sätestatud, et ettevõtja, kelle juures töötab rohkem kui tuhat inimest, on kohustatud pakkuma artiklis kirjeldatud meetmeid vähemalt nelja kuu jooksul. Eespool nimetatud õigusakti kohaselt on meetmed alates viiendast kuust seega vabatahtlikud ja nimetatud ajal võidakse selleks anda EGFist rahalist toetust vastavalt määruse (EL) 2021/691 artikli 9 lõikele 1. Selecta on otsustanud teha ettepaneku selle meetme kohta 12 kuuks. Taotlusega ei ole ette nähtud mis tahes rahalist toetust ümberõppepuhkuse esimeseks neljaks kuuks, mis vastab õigusaktiga ette nähtud puhkuse minimaalsele kestusele.

                     (30)

                        CPA tähendab kutseoskuse tunnistust.

                     (31)

                        SDC tähendab ohutu juhtimise tunnistust

                     (32)

                        Registreerimine äriregistris Registre du Commerce et des sociétés (RCS).

                     (33)

                        Uuesti tööle asumise korral esimese kolme kuu jooksul pärast ümberõppepuhkust 30 %. Kui see jääb neljanda ja kuuenda kuu vahele, siis 20 %.

                     (34)

                        TOSA sertifikaat on rahvusvaheline standard IT-oskuste mõõtmiseks.
                  www.tosa.org

                     (35)

                        Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks, nagu ta on Prantsusmaa esitatud taotluses.

                     (36)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (37)

                        Prantsusmaa ametiasutused ei taotle EGFi kaasrahastamist teavitamis- ja reklaamitegevuseks ega kontrolliks ja aruandluseks. Nad teevad seda oma kulul.

                     (38)

                        ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

                     (39)

                        ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 29.

                     (40)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

                     (41)

                        ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

                     (42)

                        ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 29.

                     (43)

                        Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11).

                     (44)
                  *
                        Kuupäeva lisab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 241 final
            2022/0165(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt käsitlevad liikmesriigid oma majanduspoliitikat ja edendavad tööhõivet ühise huvi küsimusena ning kooskõlastavad oma tegevust nõukogus. Nõukogu peab vastu võtma tööhõivesuunised (artikkel 148) ning on täpsustatud, et need peavad olema kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega (artikkel 121).

               Majanduspoliitika üldsuunised jäävad kehtima pikemaks perioodiks, kuid tööhõivesuunised tuleb koostada igal aastal. Need suunised võeti esimest korda koos vastu 2010. aastal (nn koondpakett), et toetada tööhõive ja majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020“. Koondsuunised jäid samaks kuni 2014. aastani. 2015. aastal võeti vastu muudetud koondsuunised. 2018. aastal viidi tööhõivesuunised vastavusse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 2017. aasta novembris välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega; selle protsessi eesmärk oli juhtida reforme riikide tasandil ja olla suunanäitajaks kogu Euroopat hõlmavas ülespoole suunatud majandusliku ja sotsiaalse lähenemise uuendatud protsessis, et parandada inimeste töö- ja elutingimusi. 2019. aastal suuniseid ei muudetud. 2020. aastal lisati tööhõivesuunistesse elemendid, mis on seotud COVID-19 kriisi tagajärgedega, rohe- ja digipöördega ning ÜRO kestliku arengu eesmärkidega. 2021. aastal kanti samad suunised üle, kuid kohandati põhjendusi, et kajastada Porto sotsiaaltippkohtumise tulemusi ja Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava. 2022. aastal muudeti liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniseid oluliselt, et viia tekst vastavusse COVID-19 järgse olukorraga, tuues sisse rohkem õiglase rohepöördega seotud elemente, kajastades hiljutisi poliitikaalgatusi ja lisades poliitikaelemente, mis on eriti olulised seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse.

               Tööhõivesuunised on koos majanduspoliitika üldsuunistega esitatud nõukogu otsusena liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (koondsuuniste II osa) ning need moodustavad eri valdkondi käsitlevate riigipõhiste soovituste aluse.

               Muudetud tööhõivesuunised on järgmised.

               Suunis 5. Tööjõunõudluse suurendamine

               Suunis 6. Tööjõupakkumise edendamine ning parem juurdepääs tööhõivele, elukestvale oskuste omandamisele ja pädevustele

               Suunis 7. Tööturgude toimimise parandamine ja sotsiaaldialoogi tulemuslikumaks muutmine

               Suunis 8. Kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamine, sotsiaalse kaasatuse toetamine ja vaesuse vastu võitlemine

               2022/0165 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 148 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  1
               ,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  2
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  3
               ,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust
                  4

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liikmesriigid ja liit peavad tegutsema kooskõlastatud tööhõivestrateegia välja arendamise nimel ning eelkõige kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelise tööjõu ning tulevikku suunatud ja majanduse arengule reageerivate tööturgude edendamiseks, et täita Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärk saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, tasakaalustatud majanduskasv ning kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine. Liikmesriigid peavad käsitama tööhõive edendamist ühise huvi küsimusena ja kooskõlastama nõukogus oma sellealast tegevust, võttes arvesse tööturu osapoolte kohustustega seotud riigisiseseid tavasid.

               (2)Liit peab võitlema sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendama sotsiaalset õiglust ja kaitset, seisma naiste ja meeste võrdõiguslikkuse, põlvkondade solidaarsuse ning lapse õiguste kaitse eest, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 3. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 9 peab liit oma poliitika ja meetmete kindlaksmääramisel ja rakendamisel arvesse võtma kõrge tööhõivetaseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse ja koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid.

               (3)Kooskõlas ELi toimimise lepinguga on liit välja töötanud majandus- ja tööhõivepoliitika koordineerimise vahendid ning neid rakendanud. Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas (edaspidi „suunised“), ning liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuunised, mis on esitatud nõukogu soovituses (EL) 2015/1184,
                  5
                on osa neist vahenditest ja moodustavad koondsuunised. Nende alusel suunatakse poliitika elluviimist liikmesriikides ja liidus, võttes arvesse liikmesriikide vastastikust sõltuvust. Sellest tulenevad Euroopa ja liikmesriikide kooskõlastatud poliitikameetmed ja reformid peaksid moodustama sobiva üldise kestliku majandus- ja tööhõivepoliitika, mis omakorda peaks tekitama positiivset ülekanduvat mõju.

               (4)Suunised on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kehtivate liidu õigusaktidega ja mitmesuguste liidu algatustega, sealhulgas nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv,
                  6
                nõukogu 10. märtsi 2014. aasta,
                  7
                15. veebruari 2016. aasta,
                  8
                19. detsembri 2016. aasta,
                  9
                15. märtsi 2018. aasta,
                  10
                22. mai 2018. aasta,
                  11
                22. mai 2019. aasta,
                  12
                8. novembri 2019. aasta,
                  13
                30. oktoobri 2020. aasta,
                  14
                24. novembri 2020. aasta
                  15
                ja 29. novembri 2021. aasta
                  16
                soovitused, komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovitus,
                  17
                nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus,
                  18
                nõukogu 26. veebruari 2021. aasta resolutsioon,
                  19
                komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatis,
                  20
                Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsus
                  21
                [, ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus,
                  22
                ettepanek: nõukogu soovitus õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta,
                  23
                ettepanek: nõukogu soovitus, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet toetavatele mikrokvalifikatsioonitunnistustele,
                  24
                ettepanek: nõukogu soovitus isiklike õppekontode kohta,
                  25
                ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tugevdatakse meeste ja naiste võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamist tasustamise läbipaistvuse ja õiguskaitsemehhanismide kaudu,
                  26
                ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv platvormitöö tingimuste parandamise kohta
                  27
                ning ettepanek: nõukogu soovitus keskkonnasäästlikkust toetava õppe kohta
                  28
               ].

               (5)Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta koondab eri vahendid majandus- ja tööhõivepoliitika lõimitud mitmepoolse koordineerimise ja järelevalve üldiseks raamistikuks. Euroopa poolaasta raames liigutakse keskkonnasäästlikkuse, tootlikkuse, õigluse ja stabiilsuse suunas ning sellesse on lõimitud ka Euroopa sotsiaalõiguste samba ja selle seirevahendiks oleva sotsiaalvaldkonna tulemustabeli põhimõtted; Euroopa poolaasta raames nähakse ette tihe koostöö sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmadega. Sellega toetatakse kestliku arengu eesmärkide saavutamist. Liidu ja liikmesriikide majandus- ja tööhõivepoliitika peaks käima käsikäes Euroopa üleminekuga kliimaneutraalsele, keskkonnasäästlikule ja digitaalsele majandusele ning sellega tuleks parandada konkurentsivõimet, tagada nõuetekohased töötingimused, edendada innovatsiooni, sotsiaalset õiglust ja võrdseid võimalusi ning kõrvaldada ebavõrdsus ja piirkondlikud erinevused.

               (6)Euroopa majandus ja ühiskond on ümber kujunemas tingituna kliimamuutustest ja keskkonnaga seotud probleemidest, vajadusest kiirendada energiasõltumatust ja tagada Euroopa avatud strateegiline autonoomia, samuti globaliseerumisest, üleminekust digitehnoloogiale, tehisintellektist, kaugtöö osakaalu suurenemisest, platvormimajandusest ja demograafilistest muutustest. Liit ja selle liikmesriigid peavad tegema koostööd, et nende struktuursete arengutega tulemuslikult ja ennetavalt tegeleda ning vajaduse korral olemasolevaid süsteeme kohandada, tunnistades liikmesriikide majanduse ja tööturgude tihedat vastastikust sõltuvust; samuti tuleb kohandada nende süsteemidega seotud poliitikat. Selleks tuleb nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud, ulatuslikke ja tulemuslikke poliitikameetmeid kooskõlas ELi toimimise lepinguga ja liidu sätetega majandusjuhtimise kohta, viies samal ajal ellu Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid. Sellised poliitikameetmed peaksid hõlmama kestlike investeeringute hoogustamist, uuendatud kohustust viia ellu asjakohaselt järjestatud reforme, mis suurendavad majanduskasvu, kvaliteetsete töökohtade loomist, tootlikkust, nõuetekohaseid töötingimusi, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, ülespoole suunatud lähenemist, vastupanuvõimet ja vastutustundliku eelarvepoliitika rakendamist, ning neid poliitikameetmeid tuleks toetada olemasolevatest ELi rahastamisprogrammidest, eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastu, ühtekuuluvuspoliitika fondide (sealhulgas Euroopa Sotsiaalfond+ ja Euroopa Regionaalarengu Fond) ning õiglase ülemineku fondi vahenditest. Neis tuleks ühendada pakkumise ja nõudlusega seotud meetmed, võttes samal ajal arvesse nende keskkonna-, tööhõivealast ja sotsiaalset mõju.

               (7)Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja Euroopa sotsiaalõiguste samba
                  29
               . Sambasse on koondatud kakskümmend põhimõtet ja õigust, et toetada hästi toimivaid ja õiglaseid tööturge ja sotsiaalhoolekande süsteeme, ning need on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasatus. Need põhimõtted ja õigused on liidu strateegia suunanäitajad ning tagavad, et kliimaneutraalsusele, keskkonnasäästlikkusele ja digitaaltehnoloogiale minnakse üle ning demograafilised muutused toimuvad sotsiaalselt ausatel ja õiglastel alustel. Euroopa sotsiaalõiguste sammas koos selle juurde kuuluva sotsiaalvaldkonna tulemustabeliga on võrdlusraamistik, mille alusel jälgida liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalnäitajaid, edendada riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi reforme ning sobitada tänapäeva majanduses kokku sotsiaal- ja turuküsimused, sealhulgas sotsiaalmajanduse edendamise kaudu. Komisjon esitas 4. märtsil 2021 Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskava („tegevuskava“), mis sisaldab 2030. aastaks seatud ulatuslikke, kuid realistlikke peamisi eesmärke ja täiendavaid alleesmärke tööhõive, oskuste, hariduse ja vaesuse vähendamise valdkonnas ning läbivaadatud sotsiaalvaldkonna tulemustabelit.

               (8)8. mail 2021 tunnustasid riigipead ja valitsusjuhid Porto sotsiaaltippkohtumisel Euroopa sotsiaalõiguste sammast majanduse taastumise põhielemendina, märkides, et selle rakendamine tugevdab liidu püüdlusi digitaalse, rohelise ja õiglase ülemineku suunas ning aitab saavutada ülespoole suunatud sotsiaalset ja majanduslikku lähenemist ning lahendada demograafilisi probleeme. Nad rõhutasid, et suure konkurentsivõimega sotsiaalse turumajanduse keskmes on sotsiaalne mõõde, sotsiaaldialoog ja sotsiaalpartnerite aktiivne kaasamine. Nad leidsid, et tegevuskavas antakse kasulikke suuniseid Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamiseks, sealhulgas tööhõive, oskuste, tervise ja sotsiaalkaitse valdkonnas. Nad pidasid tervitatavaks liidu uusi 2030. aasta peamisi eesmärke seoses tööhõive (hõivatud peaks olema 78 % elanikkonnast vanuses 20–64), oskuste (igal aastal peaks koolitusel osalema 60 % kõigist täiskasvanutest) ja vaesuse vähendamisega (vähemalt 15 miljoni inimese võrra, sealhulgas viis miljonit last) ning samuti läbivaadatud sotsiaalvaldkonna tulemustabelit, mis aitab osana poliitika koordineerimise raamistikust jälgida Euroopa poolaasta kontekstis edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamisel. Porto sotsiaalkohustuses kutsuti liikmesriike üles seadma kõrgeid riiklikke eesmärke, mis peaksid iga riigi lähtepositsiooni asjakohaselt arvesse võttes andma piisava panuse Euroopa 2030. aasta eesmärkide saavutamisse.
                  Riigipead ja valitsusjuhid märkisid Portos, et sedamööda, kuidas Euroopa järk-järgult COVID-19 pandeemiast taastub, muutub prioriteediks liikuda töökohtade kaitsmiselt töökohtade loomise ja nende kvaliteedi parandamise suunas, ning nad rõhutasid, et Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamine on väga oluline, et tagada kaasava taastumise raames rohkemate ja paremate töökohtade loomine kõigi jaoks. Nad rõhutasid oma pühendumust ühtsusele ja solidaarsusele, mis tähendab ka kõigile võrdsete võimaluste tagamist ning seda, et kedagi ei jäeta kõrvale.
                  Nad kinnitasid oma kindlameelsust jätkata Euroopa sotsiaalõiguste samba süvendatud rakendamist liidu ja liikmesriikide tasandil, nagu on ette nähtud Euroopa Ülemkogu strateegilises tegevuskavas 2019–2024, võttes nõuetekohaselt arvesse vastavaid pädevusi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. Lõpetuseks toonitasid nad, kui oluline on tähelepanelikult jälgida – sealhulgas kõrgeimal tasandil – edusamme, mida tehakse Euroopa sotsiaalõiguste samba ja 2030. aastaks seatud liidu peamiste eesmärkide rakendamise suunas.

               (9)Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse mõistis Euroopa Ülemkogu oma 24. veebruari 2022. aasta järeldustes hukka Venemaa tegevuse, mille eesmärk on õõnestada Euroopa ja üleilmset julgeolekut ja stabiilsust, ning väljendas solidaarsust Ukraina rahvaga, rõhutades, et Venemaa rikub rahvusvahelist õigust ja ÜRO põhikirja põhimõtteid. Praeguses olukorras, arvestades põgenike ja ümberasustatud isikute sissevoolu ulatust, on vajalik ajutine kaitse, mis on antud nõukogu 4. märtsi 2022. aasta otsusega,
                  30
                millega aktiveeritakse ajutise kaitse direktiiv
                  31
               . See võimaldab Ukrainast pärit põgenikel kogu liidus kasutada ühtlustatud õigusi, mis tagavad piisava kaitse, sealhulgas elamisõigus, tööturule juurdepääs ja sellega integreerumine, juurdepääs haridusele, koolitusele ja eluasemele, samuti sotsiaalkindlustussüsteemidele, arstiabile, sotsiaalhoolekandele või muule abile ja elatusvahenditele. Euroopa tööturul osaledes saavad Ukraina põgenikud aidata tugevdada ELi majandust ning toetada oma koduriiki ja rahvast. Tulevikus võivad omandatud kogemused ja oskused aidata kaasa Ukraina ülesehitamisele. Saatjata laste ja teismeliste puhul annab ajutine kaitse õiguse seaduslikule eestkostele ning juurdepääsu haridusele ja lapsehoiule. Liikmesriigid peaksid kaasama sotsiaalpartnerid selliste poliitikameetmete väljatöötamisse, rakendamisse ja hindamisse, mille eesmärk on tegeleda Venemaa sissetungist Ukrainasse tulenevate tööhõive- ja oskusprobleemidega. Sotsiaalpartneritel on oluline roll, et leevendada sõja mõju tööhõive ja tootmise säilitamise kaudu.

               (10)Tööturureformide, sealhulgas riikide palgakujundusmehhanismide reformide puhul tuleks järgida riigisiseseid sotsiaaldialoogi pidamise tavasid, et tagada õiglane palk, mis võimaldab inimväärset elatustaset ja kestlikku majanduskasvu. Reformid peaksid võimaldama põhjalikult arvesse võtta sotsiaal-majanduslikke tegureid, sealhulgas seda, kuidas parandada kestlikkust, konkurentsivõimet, innovatsiooni, kvaliteetsete töökohtade loomist, töötingimusi, haridust ja oskusi, rahvatervist, kaasatust ja reaaltulu ning vähendada palgavaesust.  Sellega seoses toetatakse liikmesriike taaste- ja vastupidavusrahastust ning muudest ELi fondidest selliste reformide ja investeeringute tegemisel, mis on ELi prioriteetidega kooskõlas, muutes Euroopa majanduse ja ühiskonna kestlikumaks, vastupidavamaks ning rohe- ja digipöördeks paremini ette valmistatuks. Venemaa sissetung Ukrainasse on veelgi süvendanud juba COVID-19 kriisist alguse saanud sotsiaal-majanduslikke probleeme. Liikmesriigid ja liit peaksid jätkuvalt tagama sotsiaalse, tööhõivealase ja majandusliku mõju leevendamise ning üleminekute sotsiaalse õigluse, võttes arvesse ka asjaolu, et suurem avatud strateegiline autonoomia ja kiirem rohepööre aitavad vähendada sõltuvust energia ja muude strateegiliste toodete/tehnoloogiate impordist, eelkõige Venemaalt. Väga oluline on tugevdada vastupanuvõimet ning püüelda kaasava ja vastupanuvõimelise ühiskonna poole, kus inimesed on kaitstud ja suudavad muutusi ette näha ja nendega toime tulla ning kus nad saavad ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Tööturustaatuste vahelise liikumise toetamiseks on vaja sidusaid aktiivse tööturupoliitika meetmeid, mis sisaldavad ajutisi värbamis- ja üleminekustiimuleid, oskustealaseid meetmeid ja paremaid tööturuteenuseid, võttes arvesse ka rohe- ja digipööret, nagu on rõhutatud soovituses (EL) 2021/402 [ja nõukogu soovituses õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta].

               (11)Tuleks võidelda mis tahes vormis diskrimineerimise vastu, tagada sooline võrdõiguslikkus ja toetada noorte tööhõivet. Kõigile tuleks tagada juurdepääs ja võimalused ning vähendada tuleks (k.a laste ja romade) vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, tagades eelkõige tööturgude tõhusa toimimise ning piisavad ja kaasavad sotsiaalkaitsesüsteemid,
                  32
                samuti kõrvaldades kaasava ja tulevikku suunatud hariduse omandamise, koolituse saamise ja tööturul osalemise takistused, sealhulgas alusharidusse ja lapsehoidu ning digioskustesse ja rohelistesse kutseoskustesse investeerimise kaudu. Eriti oluline on õigeaegne ja võrdne juurdepääs taskukohastele pikaajalise hoolduse ja tervishoiuteenustele, sealhulgas ennetavatele ja tervishoiu edendamise meetmetele, võttes arvesse ka 2020. aastal alanud COVID-19 pandeemiat ja asjaolu, et ühiskond vananeb. Paremini tuleks ära kasutada puuetega inimeste potentsiaali majanduskasvu ja sotsiaalsesse arengusse panustamisel. Kuna töökohtadel kogu liidus juurduvad uued majandus- ja ärimudelid, muutuvad ka töösuhted. Liikmesriigid peaksid tagama, et uutest töövormidest tulenevate töösuhete puhul säiliks ja tugevneks Euroopa sotsiaalmudel.

               (12)Koondsuunised peaksid olema aluseks riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada. Liikmesriigid peavad täiel määral ära kasutama REACT-EU vahendeid, mis loodi määrusega (EL) 2020/2221,
                  33
                millega tugevdatakse 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika fonde ja enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondi (FEAD) kuni 2023. aastani ning mida on praeguse Ukraina kriisi tõttu veelgi laiendatud määrusega ühtekuuluvusmeetmete kohta pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE)
                  34
                ning ühissätete määruse
                  35
                täiendava muudatusega, mis puudutab REACT-EU eelmaksete suurendamist ja uut ühikuhinda, et aidata kiirendada Ukrainast ELi lahkuvate inimeste integreerimist
                  36
               . Lisaks peaksid liikmesriigid programmitöö perioodil 2021–2027 täielikult ära kasutama määrusega (EL) 2021/1057
                  37
                loodud Euroopa Sotsiaalfond+, määrusega (EL) 2021/1058
                  38
                loodud Euroopa Regionaalarengu Fondi, määrusega (EL) 2021/241
                  39
                loodud taaste- ja vastupidavusrahastu ning muude liidu fondide vahendeid, sealhulgas määrusega (EL) 2021/1056
                  40
                loodud õiglase ülemineku fondi ning määrusega (EL) 2021/523
                  41
                loodud InvestEU programmi vahendeid, et soodustada tööhõivet, sotsiaalseid investeeringuid, sotsiaalset kaasatust ja juurdepääsetavust ning edendada tööjõu täiendus- ja ümberõppe võimalusi, elukestvat õpet ning kvaliteetset haridust ja koolitust kõigile, sealhulgas digikirjaoskust ja muid digioskusi. Liikmesriigid peavad täielikult ära kasutama ka määrusega (EL) 2021/691
                  42
                loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendeid, et toetada töötajaid, keda on koondatud suurte restruktureerimiste (nt COVID-19 pandeemia) ning sotsiaal-majanduslike muutuste tõttu, mis on tingitud üleilmastumisest ja tehnoloogilistest ning keskkonnaalastest muutustest. Olgugi et koondsuunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedalt koostööd parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega.

               (13)Tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee peavad kooskõlas oma vastavate aluslepingust lähtuvate volitustega jälgima, kuidas võetakse tööhõivepoliitika suuniseid asjaomase poliitika rakendamisel arvesse. Nimetatud komiteed ning teised majandus- ja sotsiaalpoliitika koordineerimises osalevad nõukogu ettevalmistavad organid peavad tegema tihedat koostööd. Tuleks jätkata Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelist poliitikadialoogi, eelkõige liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste osas.

               (14)Sotsiaalkaitsekomiteega on konsulteeritud,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Võetakse vastu liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised (edaspidi „suunised“), mis on esitatud lisas. Nimetatud suunised on osa koondsuunistest.

               Artikkel 2

               Liikmesriigid võtavad suuniseid arvesse oma tööhõivepoliitikas ja reformikavades, millest antakse aru vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 148 lõikele 3.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT C , , lk .

                     (2)

                        ELT C , , lk .

                     (3)

                        ELT C , , lk .

                     (4)

                        ELT C , , lk .

                     (5)

                        Nõukogu 14. juuli 2015. aasta soovitus (EL) 2015/1184 liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (
                  ELT L 192, 18.7.2015, lk 27
                  ).

                     (6)

                        Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 0012–0023).

                     (7)

                        Nõukogu 10. märtsi 2014. aasta soovitus praktika kvaliteediraamistiku kohta (
                  ELT C 88, 27.3.2014, lk 1
                  ).

                     (8)

                        Nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitus, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (
                  ELT C 67, 20.2.2016, lk 1
                  ).

                     (9)

                        Nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitus „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (
                  ELT C 484, 24.12.2016, lk 1
                  ).

                     (10)

                        Nõukogu 15. märtsi 2018. aasta soovitus kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta (
                  ELT C 153, 2.5.2018, lk 1
                  ).

                     (11)

                        Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (
                  ELT C 189, 4.6.2018, lk 1
                  ).

                     (12)

                        Nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (
                  ELT C 189, 5.6.2019, lk 4
                  ).

                     (13)

                        Nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitus, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele (
                  ELT C 387, 15.11.2019, lk 1
                  ).

                     (14)

                        Nõukogu 30. oktoobri 2020. aasta soovitus, mis käsitleb algatust „Töösild – noorte tööhõive tugevdamine“ ja millega asendatakse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (
                  ELT C 372, 4.11.2020, lk 1
                  ).

                     (15)

                        Nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta (
                  ELT C 417, 2.12.2020, lk 1
                  ).

                     (16)

                        Nõukogu 29. novembri 2021. aasta soovitus, milles käsitletakse põimõpet kvaliteetse ja kaasava põhi- ja keskhariduse tagamiseks (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1–21).

                     (17)

                        Komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovitus (EL) 2021/402 toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi, (
                  ELT L 80, 8.3.2021, lk 1
                  ).

                     (18)

                        Nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (
                  ELT L 223, 22.6.2021, lk 14
                  ).

                     (19)

                        Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (2021/C66/01) (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1–21)

                     (20)

                        Komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatis (EL) 2021/778 „Inimeste hüvanguks toimiva majanduse kujundamine: sotsiaalmajanduse tegevuskava“.

                     (21)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsus (EL) 2021/2316 Euroopa noorteaasta (2022) kohta (ELT L 462, 28.12.2021, lk 1–9).

                     (22)

                        COM(2020) 682 final.

                     (23)

                        COM(2021) 801 final.

                     (24)

                        COM(2021) 770 final.

                     (25)

                        COM(2021) 773 final.

                     (26)

                        COM(2021) 93 final.

                     (27)

                        COM(2021) 762 final.

                     (28)

                        COM(2022) 11 final.

                     (29)

                        Institutsioonide ühine teadaanne Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (
                  ELT C 428, 13.12.2017, lk 10
                  ).

                     (30)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse.

                     (31)

                        Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel.

                     (32)

                        Nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitus, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele (2019/C 387/01).

                     (33)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID 19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT EU) (
                  ELT L 437, 28.12.2020, lk 30
                  ).

                     (34)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. aprilli 2022. aasta määrus (EL) 2022/562, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE).

                     (35)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159–706).

                     (36)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. aprilli 2022. aasta määrus (EL) 2022/613, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses REACT-EU vahenditest tehtavate eelmaksete suurendamise ja ühikuhinna kehtestamisega.

                     (37)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (
                  ELT L 231, 30.6.2021, lk 21
                  ).

                     (38)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (ELT L 231, 30.6.2021, lk 60).

                     (39)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17–75).

                     (40)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1056, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond (
                  ELT L 231, 30.6.2021, lk 1
                  ).

                     (41)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (
                  ELT L 107, 26.3.2021, lk 30
                  ).

                     (42)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (
                  ELT L 153, 3.5.2021, lk 48
                  ).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 241 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta

               LISA

               Suunis 5. Tööjõunõudluse suurendamine

               Liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama kestlikku sotsiaalset turumajandust, hõlbustama ja toetama investeerimist kvaliteetsete töökohtade loomisse ning kasutama ELi 2030. aasta peamise tööhõive-eesmärgi kohaselt ära ka digi- ja rohepöördega seotud potentsiaali. Selleks peaksid nad vähendama takistusi, millega ettevõtjad inimeste töölevõtmisel kokku puutuvad, edendama vastutustundlikku ettevõtlust ja tegeliku füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ning toetama just väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja kasvu, luues selleks muu hulgas rahastamisvõimalusi. Liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama sotsiaalse turumajanduse arengut ning kasutama ära kõiki selle võimalusi, hoogustama sotsiaalset innovatsiooni ja sotsiaalsete ettevõtete asutamist ning soodustama neid ärimudeleid, millega luuakse kohalikul tasandil kvaliteetseid töövõimalusi ja ühiskondlikke hüvesid, seda eelkõige ringmajanduse valdkonnas või valdkondades, mida rohelisele majandusele üleminek valdkondlike eripärade tõttu kõige rohkem mõjutab.

               COVID-19 kriisi järgselt peaksid hästi läbimõeldud lühendatud tööaja kavad ja muud sarnased töökorraldused restruktureerimist hõlbustama ja toetama ning aitama võimaluse korral töökoha säilitamisele lisaks majandust moderniseerida, soodustades sealhulgas selleks vajalike oskuste omandamist. Et luua töökohti, pakkuda võimalusi töökoha leidmiseks või vahetuseks ning korvata tööjõupuudust ja oskuste puudumist, tuleks kaaluda hästi läbimõeldud töölevõtu ja töökoha vahetamise stiimulite kasutuselevõttu ning täiend- ja ümberõppemeetmete võtmist, arvestades ka digi- ja rohepöörde vajadusi ning mõju, mida avaldab Venemaa sissetung Ukrainasse.

               Maksukoormus tuleks nihutada tööjõu maksustamiselt muudele maksustamisallikatele, mis toetaksid paremini tööhõivet ja kaasavat majanduskasvu ning oleksid kooskõlas kliima- ja keskkonnaeesmärkidega, arvesse tuleks võtta maksusüsteemi ümberjaotavat mõju ning tagada samas maksutulu säilimine asjakohase sotsiaalkaitse pakkumiseks ja majanduskasvu soodustavate kulutuste tegemiseks.

               Liikmesriigid, sealhulgas need, kus on kehtestatud seadusjärgne miinimumpalk, peaksid palkade kujundamisel soodustama kollektiivläbirääkimiste pidamist ning tagama, et sotsiaalpartnerite kaasamine läbirääkimistesse on läbipaistev ja prognoositav. See võimaldab viia palgad vastavusse tootlikkuse arenguga ning tagada, et palgad on õiglased ja võimaldavad inimväärset elatustaset. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väiksema ja keskmise sissetulekuga rühmadele ning ülespoole suunatud sotsiaal-majandusliku lähenemise saavutamisele. Palgakujundusmehhanismide puhul tuleks arvesse võtta sotsiaal-majanduslikke tingimusi, sealhulgas piirkondlikke ja valdkondlikke arenguid. Liikmesriigid ja sotsiaalpartnerid peaksid riiklikest tavadest lähtuvalt ning sotsiaalpartnerite sõltumatust arvestades tagama, et kõik töötajad saaksid õiglast palka, mille suurus on otseselt või kaudselt tuletatud kollektiivlepingutest või asjakohastest seadusjärgsetest miinimumpalkadest, võttes arvesse palkade mõju konkurentsivõimele, töökohtade loomisele ja palgavaesusele.

               Suunis 6. Tööjõupakkumise edendamine ning parem juurdepääs tööhõivele, elukestvale oskuste omandamisele ja pädevustele

               Arvestades digi- ja rohepööret, demograafilisi muutusi ja Ukraina sõda, peaksid liikmesriigid panema rõhku kestlikkuse, tootlikkuse, tööalase konkurentsivõime ja inimkapitali edendamisele, soodustama oskuste ja pädevuste omandamist kogu elu jooksul ning reageerima tööturu praegustele ja tulevastele vajadustele, pidades silmas ELi 2030. aasta peamist oskuste-eesmärki. Samuti tuleks liikmesriikidel kohandada oma haridus- ja koolitussüsteeme ning investeerida kvaliteetse ja kaasava hariduse, sealhulgas kutsehariduse ja -õppe pakkumisse ning digiõppele ja keeleõppele juurdepääsu tagamisse (sh Ukrainast ja mujalt pärit pagulaste puhul). Liikmesriigid peaksid tegema koostööd sotsiaalpartnerite, haridus- ja koolitusasutuste, ettevõtjate ja muude sidusrühmadega, et kõrvaldada haridus- ja koolitussüsteemide struktuursed puudused, parandada nende kvaliteeti ja vastavust tööturu vajadustele, seda muu hulgas ka selleks, et võimaldada rohe- ja digipööret, kõrvaldada olemasolevate oskuste mittevastavus ning vältida uute oskuste vajakajäämist, eelkõige REPowerEUga seotud tegevuste puhul, nagu taastuvenergia kasutuselevõtt või hoonete renoveerimine. Erilist tähelepanu tuleks pöörata õpetaja elukutsega seonduvatele väljakutsetele, sealhulgas õpetajate ja koolitajate digipädevusse investeerimisele. Kõik haridus- ja koolitussüsteemides õppijad peaksid omandama võtmepädevused, sealhulgas põhi- ja digioskused ning valdkonnaülesed oskused, mis paneksid kogu eluks aluse kohanemis- ja toimetulekuvõimele. Liikmesriigid peaksid püüdma tugevdada individuaalsete koolitusõiguste pakkumist ja tagama nende ülekantavuse töökoha vahetamise käigus, sealhulgas tuleks vajaduse korral võimaldada isiklike õppekontode kasutamist ja luua usaldusväärne süsteem koolituse kvaliteedi hindamiseks. Et toetada elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet, peaksid liikmesriigid paremini ära kasutama mikrokvalifikatsioonitunnistuste võimalusi. Nad peaksid võimaldama igaühel tööturu vajadusi ette näha ja nendega paremini kohaneda, eelkõige tuleks luua võimalusi pidevaks ümberõppeks ja oskuste täiendamiseks ning pakkuda integreeritud juhendamist ja nõustamist, et toetada kõigile suunatud ausat ja õiglast üleminekut, muuta sotsiaalsed tulemused käegakatsutavaks, kõrvaldada tööturu puudujäägid ja oskuste mittevastavused, parandada majanduse üldist vastupanuvõimet vapustustele ning muuta võimalike kriisidega kohanemine lihtsamaks.

               Liikmesriigid peaksid edendama kõigi võrdseid võimalusi, pöörates tähelepanu haridus- ja koolitussüsteemides esinevale ebavõrdsusele. Kooskõlas Euroopa lastegarantiiga tuleks eelkõige võimaldada seda, et laste jaoks on loodud kvaliteetsed alusharidus- ja lapsehoiuteenused. Liikmesriigid peaksid tõstma üldist haridustaset, vähendama haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkuvate noorte arvu, toetama äärepoolsematest piirkondadest pärit laste juurdepääsu haridusele, suurendama kutsehariduse ja -õppe populaarsust ning juurdepääsu kolmanda taseme haridusele ja selle lõpetanute arvu, lihtsustama kvaliteetse praktika ja õpipoisiõppe pakkumise kaudu noorte koolitussüsteemist tööturule liikumist, suurendama täiskasvanute osalemist jätkuõppes, eelkõige ebasoodsa taustaga õppijate ja kõige madalama kvalifikatsiooniga inimeste hulgas. Võttes arvesse digitaalse, keskkonnahoidliku ja vananeva ühiskonna uusi vajadusi, peaksid liikmesriigid tugevdama tööpõhist õpet oma kutsehariduse ja -õppe süsteemides (sealhulgas kvaliteetse ja tulemusliku õpipoisiõppe kaudu) ning suurendama loodusteaduste, tehnoloogia ning inseneeria ja matemaatika valdkonna lõpetajate, eelkõige naissoost lõpetajate arvu nii kutsehariduses ja -õppes kui ka kolmanda taseme hariduses. Lisaks peaksid liikmesriigid suurendama kolmanda taseme hariduse ja asjakohasel juhul teadusuuringute vastavust tööturu vajadustele, parandama oskuste asjakohasuse jälgimist ja prognoosimist, muutma omandatud oskused nähtavamaks ja kvalifikatsioonid (sealhulgas välismaal omandatud oskused ja kvalifikatsioonid) võrreldavamaks ning suurendama väljaspool formaalharidust ja -koolitust omandatud oskuste ning pädevuste tunnustamise ja valideerimise võimalusi. Nad peaksid ajakohastama ja suurendama paindlike jätku-kutseõppevõimaluste pakkumist ja kasutamist. Liikmesriigid peaksid toetama ka väheste oskustega täiskasvanute pikaajalise tööalase konkurentsivõime püsimist või arendamist ning parandama selleks juurdepääsu kvaliteetsetele õpivõimalustele ja nende võimaluste kasutamist, rakendades oskuste täiendamise meetmeid käsitlevas soovituses esitatut, sealhulgas oskuste hindamist, tööturu võimalustega kooskõlas oleva hariduse ja koolituse pakkumist ning omandatud oskuste valideerimist ja tunnustamist.

               Liikmesriigid peaksid pakkuma töötutele ja tööturult eemalejäänud isikutele tõhusat, õigeaegset, koordineeritud ja vajadusekohast abi, mis seisneb tööotsingute, koolituse, ümberkvalifitseerumise ning muude tugiteenuste kättesaadavuse toetamises, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele ning rohe- ja digipöördest eriti mõjutatud inimestele. Selleks et märkimisväärselt vähendada ja ennetada pikaajalist ja struktuurset töötust, tuleks võimalikult kiiresti ning hiljemalt 18 kuud pärast isikute töötuks jäämist rakendada terviklikke strateegiaid, mis hõlmavad nende individuaalse olukorra põhjalikku hindamist. Jätkuvalt tuleks tegeleda noorte töötusega ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) probleemiga, ennetades haridussüsteemist varakult lahkumist ja parandades struktuurselt üleminekut hariduselust tööellu, sealhulgas täielikult rakendades tugevdatud noortegarantiid, mis peaks pandeemiajärgse taastumise etapis suuresti toetama kvaliteetsete tööhõivevõimaluste loomist noortele. Liikmesriigid peaksid tugevdama jõupingutusi ka Euroopa noorteaasta 2022 raames, nimelt tuleks rõhutada just seda, kuidas rohe- ja digipööre pakuvad uusi tulevikuväljavaateid ja võimalusi, et noored saaksid üle pandeemia negatiivsest mõjust.

               Liikmesriigid peaksid püüdma kõrvaldada tööturul osalemist takistavaid asjaolusid ja töötamist pärssivaid tegureid ning pakkuma stiimuleid tööturul osalemiseks, seda eelkõige väikese sissetulekuga inimestele, leibkonna teisele palgasaajale või neile, kes on tööturult kõige rohkem kõrvale jäänud, sealhulgas rändetaustaga isikutele ja marginaliseerunud romadele. Kuna teatud elukutsete ja sektorite puhul on tööjõupuudus suur, peaksid liikmesriigid aitama tööjõu pakkumist suurendada, nimelt tuleks soodustada piisavalt suurte palkade maksmist ja inimväärsete töötingimuste pakkumist, samuti tõhusate aktiivse tööturupoliitika meetmete võtmist. Liikmesriigid peaksid toetama ka töökeskkonna kohandamist puudega inimestele, tehes seda muu hulgas suunatud rahalise toetuse ja teenuste abil, mis võimaldavad neil inimestel tööturul ja ühiskonnas osaleda.

               Vähendada tuleks soolist tööhõive- ja palgalõhet. Liikmesriigid peaksid tagama soolise võrdõiguslikkuse ja naiste ulatuslikuma osalemise tööturul, sealhulgas tuleks tagada meeste ja naiste võrdsed võimalused kogu karjääri jooksul ning kaotada takistused, mis ei lase naistel kõigil otsustustasanditel juhtimises osaleda. Tuleks tagada võrdne tasu võrdse või võrdväärse töö eest ning töötasu läbipaistvus. Samuti tuleks edendada nii naiste kui ka meeste töö-, pere- ja eraelu ühitamist, eelkõige võimaldada juurdepääsu taskukohastele kvaliteetsetele pikaajalise hoolduse ning alusharidus- ja lapsehoiuteenustele. Liikmesriigid peaksid tagama, et vanematel ja teistel hoolduskohustustega inimestel oleks võimalus saada sobivat perekondlikel põhjustel võetavat puhkust ja kasutada töö-, pere- ja eraelu tasakaalustamiseks paindlikku töökorraldust, ning edendama naiste ja meeste hulgas nende õiguste tasakaalustatud kasutamist.

               Suunis 7. Tööturgude toimimise parandamine ja sotsiaaldialoogi tulemuslikumaks muutmine

               Et dünaamilisest ja tootlikust tööjõust, uutest tööviisidest ning ärimudelitest oleks kasu, peaksid liikmesriigid tegema koostööd sotsiaalpartneritega ja edendama õiglaseid, läbipaistvaid ja prognoositavaid töötingimusi, mille puhul on õigused ja kohustused tasakaalus. Nad peaksid vähendama ja ennetama tööturu segmenteerumist, võitlema deklareerimata töö ja fiktiivsete füüsilisest isikust ettevõtjate vastu ning soodustama üleminekut avatud töövormidele. Tööhõivekaitse-eeskirjad, tööõigus ja vastavad asutused peaksid tagama tööandjatele sobiva värbamiskeskkonna ja vajaliku paindlikkuse, et neil oleks võimalik kiiresti kohaneda majanduskeskkonna muutustega, ning kaitsma samal ajal töötajate õigusi, tagades kõigile töötajatele sotsiaalkaitse, asjakohasel tasemel kaitstuse ning tervisliku, ohutu ja hästi kohandatud töökeskkonna. Paindliku töökorralduse, näiteks kaugtöö kasutamise edendamine võib aidata pandeemiajärgses keskkonnas tööhõivet suurendada ja tööturge kaasavamaks muuta. Samas on väga oluline, et töötajatele oleksid tagatud nende õigused tööaja, töötingimuste ning töö- ja eraelu tasakaalu osas. Hoiduda tuleks töösuhetest, mille tulemuseks on ebakindlad töötingimused, sealhulgas platvormitöötajate puhul, eriti madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul, samuti tuleks võidelda ebatüüpiliste lepingute kuritarvitamise vastu. Ebaõiglase töölt vabastamise korral tuleks tagada juurdepääs tõhusale ja erapooletule vaidluste lahendamisele ning õiguskaitsevahenditele, sealhulgas piisav hüvitis.

               Poliitikameetmete eesmärk peaks olema parandada ja toetada tööturul osalemist, tööturu pakkumise ja nõudluse omavahelist vastavusse viimist ning üleminekuid, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevates piirkondades. Liikmesriigid peaksid tegelema inimeste aktiivsuse suurendamisega ja võimaldama neil inimestel, kes on võimelised tööturul osalema, eelkõige haavatavatel rühmadel (madalama kvalifikatsiooniga inimesed, rändetaustaga inimesed, sealhulgas ajutise kaitse all olevad isikud, ja marginaliseerunud romad) seda ka teha. Liikmesriigid peaksid laiendama aktiivse tööturupoliitika kohaldamist ja muutma selle tulemuslikumaks, parandades tööturumeetmete otstarbekohasust, sihtrühmadele suunatust ja hõlmavust ning sidudes need meetmed paremini tööd otsivatele töötutele suunatud sotsiaalteenuste, koolituse ja sissetulekutoetusega, võttes arvesse nende õigusi ja kohustusi. Liikmesriigid peaksid suurendama avalike tööturuasutuste suutlikkust, et nende teenustega saaks aidata tööotsijaid õigeaegselt ja vastavalt vajadustele, toetades praeguseid ja tulevasi tööturu vajadusi ja rakendades tulemuspõhist juhtimist.

               Liikmesriigid peaksid tagama töötutele mõistliku kestusega piisavad töötushüvitised, mis on kooskõlas töötute poolt tehtud sissemaksete ja riiklike toetuskõlblikkuse eeskirjadega. Töötushüvitised ei tohiks pärssida kiiret tööle naasmist ja nendega peaksid kaasnema aktiivsed tööturupoliitika meetmed.

               Piisavalt tuleks toetada õppijate ja töötajate liikuvust, et suurendada nende oskusi ja tööalast konkurentsivõimet ning kasutada täielikult ära Euroopa tööturu potentsiaal, tagades samal ajal õiglased tingimused kõigile, kes osalevad piiriüleses tegevuses, ning tugevdades riikide haldusasutuste vahel halduskoostööd liikuvate töötajatega seotud küsimustes, saades abi Euroopa Tööjõuametilt. Kriitilise tähtsusega kutsealade töötajate ning piiriüleste, hooajaliste ja lähetatud töötajate liikuvust tuleks eriti toetada juhul, kui piir rahvatervisega seotud kaalutlustel ajutiselt suletakse.

               Liikmesriigid peaksid samuti püüdma luua asjakohaseid tingimusi uute töövormide kasutuselevõtuks, see aitaks avada töökohtade loomise potentsiaali ning tagaks samal ajal vastavuse kehtivate sotsiaalõigustega. Seega peaksid liikmesriigid inimesi nõustama ja selgitama neile nende õigusi ja kohustusi ebatüüpiliste töölepingute ja uute töövormide osas, näiteks digitaalsete platvormide kaudu tehtava töö korral. Selles võib olla oluline roll sotsiaalpartneritel ning liikmesriigid peaksid neid toetama, et nad jõuaksid ka ebatüüpilises töösuhtes olevate või platvormitööd tegevate isikuteni ja esindaksid neid. Lisaks peaksid liikmesriigid toetama jõustamist, näiteks koostama tööinspektsioonidele juhendeid või korraldama spetsiaalseid koolitusi, kus käsitletaks uusi töökorralduse vorme, näiteks algoritm-juhtimist, andmeseiret ning alalist või osalist kaugtööd.

               Tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele ning selleks, et muuta sotsiaaldialoog tulemuslikumaks ja parandada sotsiaal-majanduslikke tulemusi ka kriiside ajal, sealhulgas Ukraina sõja kontekstis, peaksid liikmesriigid tagama sotsiaalpartnerite õigeaegse ja sisulise kaasamise tööhõive-, sotsiaal- ja asjakohasel juhul majandusreformide ning -poliitika kavandamisse ja rakendamisse, toetades muu hulgas sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist. Liikmesriigid peaksid soodustama sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi. Sotsiaalpartnereid tuleks toetada, et nad saaksid nende jaoks olulistes küsimustes kollektiivlepingute teemalisi läbirääkimisi pidada ja lepinguid sõlmida, austades täielikult nende sõltumatust ja kollektiivse tegutsemise õigust.

               Asjakohasel juhul ja tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele, peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide kogemusi tööhõive- ja sotsiaalküsimustes.

               Suunis 8. Kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamine, sotsiaalse kaasatuse toetamine ja vaesuse vastu võitlemine

               Liikmesriigid peaksid edendama kõigile avatud kaasavat tööturgu, võttes tõhusaid meetmeid, millega võideldakse igasuguse diskrimineerimise vastu ja edendatakse tööturul võrdseid võimalusi kõikide, eelkõige alaesindatud rühmade jaoks, pöörates nõuetekohast tähelepanu piirkondlikule ja territoriaalsele mõõtmele. Nad peaksid tagama võrdse kohtlemise tööhõive, sotsiaalkaitse, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse, hariduse ning kaupadele ja teenustele juurdepääsu vallas, vaatamata soole, rassile või etnilisele päritolule, usule või veendumustele, puudele, vanusele või seksuaalsele sättumusele.

               Liikmesriigid peaksid ajakohastama sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada piisav, tulemuslik, tõhus ja kestlik sotsiaalkaitse kõikide jaoks kõigis eluetappides, edendades sotsiaalset kaasatust ja sotsiaalset ülesliikuvust, stimuleerides tööturul osalemist, toetades sotsiaalseid investeeringuid, võideldes vaesusega ja tegeledes ebavõrdsuse probleemiga, sealhulgas maksu- ja toetussüsteemide ülesehituse kaudu ning hinnates poliitikate ümberjaotavat mõju. Kui täiendada üldisi lähenemisviise valikulistega, on sotsiaalkaitsesüsteemid tulemuslikumad. Sotsiaalkaitsesüsteemide nüüdisajastamise käigus tuleks parandada ka nende vastupidavust mitmetahulistele väljakutsetele.

               Liikmesriigid peaksid arendama ja lõimima aktiivse kaasamise kolme valdkonda: piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ning juurdepääs kvaliteetsetele tugiteenustele, mis vastavad individuaalsetele vajadustele. Sotsiaalkaitsesüsteemidega tuleks tagada kõigile piisavate vahenditeta isikutele piisav miinimumsissetulekutoetus ning edendada sotsiaalset kaasamist, innustades inimesi aktiivselt osalema tööturul ja ühiskonnas, tehes seda muu hulgas eesmärgipäraste sotsiaalteenuste pakkumise kaudu.

               Et tagada võrdsed võimalused, on oluline juurdepääs sellistele taskukohastele, kättesaadavatele ja kvaliteetsetele teenustele nagu alusharidus ja lapsehoid, koolipäevajärgne lapsehoid, haridus-, koolitus-, eluaseme- ja tervishoiuteenused ning pikaajaline hooldus. Suurt tähelepanu tuleks pöörata vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisele, sealhulgas palgavaesuse kõrvaldamisele vaesuse vähendamist käsitleva ELi 2030. aasta peamise eesmärgi raames. Laste vaesuse kõrvaldamiseks tuleks võtta terviklikke ja integreeritud meetmeid, eelkõige Euroopa lastegarantii täieliku rakendamise raames.

               Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigil, ka lastel, oleks juurdepääs esmavajalikele teenustele. Hädasolijatele või haavatavas olukorras isikutele peaksid liikmesriigid tagama juurdepääsu piisavale sotsiaaleluasemele või eluasemetoetusele. Liikmesriigid peaksid tagama õiglase ülemineku puhtale energiale ja võtma sihipäraseid ajutisi sissetulekutoetuste meetmeid, et tegeleda energiaostuvõimetuse probleemiga, mis on osaliselt ka Ukraina sõjast tingitud energia hinnatõusu tagajärjel üha levinum vaesuse vorm. Tuleks rakendada ka kaasavat eluasemete renoveerimise poliitikat. Nende teenuste puhul tuleks võtta arvesse puudega inimeste erivajadusi, sealhulgas juurdepääsetavust. Eraldi tuleks võidelda kodutusega. Liikmesriigid peaksid tagama õigeaegse juurdepääsu taskukohastele ja kvaliteetsetele ennetavatele ja aktiivravi- ning pikaajalise hoolduse teenustele, tagades samal ajal nende teenuste kestlikkuse pikas perspektiivis.

               Kooskõlas ajutist kaitset käsitleva direktiivi
                  1
                aktiveerimisega peaksid liikmesriigid pakkuma Ukrainast pärit pagulastele piisavat kaitset, sealhulgas elamisõigust, tööturule juurdepääsu ja sellega integreerumist, juurdepääsu haridusele, koolitusele ja eluasemele, samuti sotsiaalkindlustussüsteemidele, arstiabile, sotsiaalhoolekandele või muule abile ja elatusvahenditele. Kooskõlas Euroopa lastegarantiiga tuleks lastele pakkuda alusharidus- ja lapsehoiuteenuseid ning muid esmatähtsaid teenuseid. Saatjata laste ja teismeliste puhul peaksid liikmesriigid tagama seadusliku eestkosteõiguse rakendamise.

               Pikenevat eluiga ja demograafilisi muutusi arvestades peaksid liikmesriigid tagama töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele pensionisüsteemide piisavuse ja kestlikkuse, pakkudes naistele ja meestele võrdseid võimalusi omandada ja koguda pensioniõigusi, sealhulgas täiendavate pensioniskeemide kaudu, et tagada vanaduspõlves piisav sissetulek. Pensionireforme tuleks toetada poliitikaga, mille eesmärk on vähendada soolist pensionilõhet, ja meetmetega, millega pikendatakse tööelu, näiteks tõstes tegelikku pensioniiga, lihtsustades nii vanemaealiste osalemist tööturul. Pensionireformid peaksid olema kooskõlas aktiivsena vananemise strateegiatega. Liikmesriigid peaksid alustama sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmadega konstruktiivset dialoogi ning võimaldama etapiviisiliste reformide tegemist.

                     (1)

                           Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel.