				|

		52013PC0173

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ametit (Europol) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK /* COM/2013/0173 final - 2013/0091 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Euroopa Politseiamet (Europol) on loodud
valitsustevahelise organina, mille tegevust reguleeritakse 1999. aastal
jõustunud liikmesriikidevahelise konventsiooniga.
Nõukogu 2009. aasta otsusega muudeti Europol ELi asutuseks, mida
rahastatakse ELi eelarvest.
Europoli ülesanne on toetada riiklike
õiguskaitseorganite tegevust ja nende koostööd raske kuritegevuse ja terrorismi
ennetamisel ja nende vastu võitlemisel. Europol aitab liikmesriikide
õiguskaitseasutustel teavet vahetada ja analüüsib kuritegevust, aidates seega
liikmesriikide politseil uurida piiriüleseid juhtumeid.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 88 kohaselt
reguleeritakse Europoli määrusega, mis võetakse vastu seadusandliku
tavamenetluse kohaselt. Lisaks peavad kaasseadusandjad selle kohaselt ette
nägema ka Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide koostöös toimuva Europoli
tegevuse kontrollimise menetlused.
Euroopa Politseikolledž (CEPOL) asutati 2005. aastal
ELi asutusena, mille ülesanne on õiguskaitseametnike koolitamisega seonduvad
tegevused. Selle eesmärk on hõlbustada liikmesriikide politseijõudude koostööd,
korraldades Euroopa politseitöö mõõtmega kursusi. Euroopa Politseikolledž
määrab kindlaks ühise õppekava konkreetsetel teemadel, levitab teadusuuringute
tulemusi ja head tava, koordineerib politsei vanemametnike ja koolitajate
vahetusprogrammi ja võib osaleda ELi toetusel toimuvates konkreetsetes projektides.
Programmis „Stockholmi programm – avatud ja
turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”[1] osutas Euroopa Ülemkogu
vajadusele arendada Europoli, et sellest saaks „liikmesriikide
õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse keskus ning teenuseosutaja ja
keskkond õiguskaitseteenistustele”, ning tegi ettepaneku luua liikmesriikides
ja Euroopa tasandil üleeuroopalisi õiguskaitsetöötajate koolituskavasid ja
vahetusprogramme, rõhutades seejuures CEPOLi rolli neile Euroopa mõõtme
andmisel.
Oma teatises „ELi sisejulgeoleku strateegia
toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas”[2] nimetas komisjon
peamised ülesanded, põhimõtted ja suunised ELi julgeolekuprobleemide
lahendamiseks ning arvukalt Europoli ja CEPOLit hõlmavaid meetmeid, mis aitavad
lahendada rasketest kuritegudest ja terrorismist põhjustatud julgeolekuriske.
Viimase kümne aasta jooksul on ELis raske ja
organiseeritud kuritegevus suurenenud ning muutunud mitmekülgsemaks[3]. Europoli 2013. aasta
hinnangus organiseeritud kuritegevuse ohtude kohta ELis (SOCTA 2013) leiti, et
„raske ja organiseeritud kuritegevus on järjest dünaamilisem ja keerukam nähtus
ning kujutab endast püsivat olulist ohtu ELi ohutusele ja õitsengule”[4]. Lisaks märgitakse
uuringus, et „ühiskonna ja äritegevuse globaliseerumise mõjud on samuti aidanud
kaasa kuritegevuse oluliste uute variatsioonide tekkele, milles kuritegelikud
võrgustikud kasutavad õiguslünkasid, internetti ja majanduskriisiga seotud
tingimusi ebaseadusliku kasumi teenimiseks väikese riskiga”[5]. Internetti kasutatakse
kuritegude korraldamiseks ja elluviimiseks, kasutades seda
teabevahetuskanalina, turuna, värbamis- ja finantsvahendina. Lisaks hõlbustab
interneti kasutamine uute küberkuritegevuse vormide ja maksekaardipettuste ning
laste seksuaalse kuritarvitamisega seotud materjalide levikut[6].
Rasked kuriteod põhjustavad seetõttu järjest
suuremat kahju ohvritele, tekitavad ulatuslikku majanduskahju ja õõnestavad
turvatunnet. See aga tähendab, et inimesed ei saa täielikult kasutada oma
vabadusi ja õigusi. Kuriteod, nagu inimkaubandus,[7] ebaseaduslik
narkokaubandus,[8]
ja relvaäri,[9]
finantskuriteod, nagu korruptsioon,[10]
pettus[11]
ja rahapesu,[12]
ning küberkuritegevus,[13]
ei ohusta mitte üksnes Euroopas elevate inimeste isiklikku ja majanduslikku
turvalisust, vaid nendega teenitakse ka suurt ebaseaduslikku kasumit, mis
tugevdab kuritegelike võrgustike võimu ja jätab riigiasutused ilma väga
vajalikust tulust. Terrorism kujutab ELi julgeolekule jätkuvalt suurt ohtu,
kuna Euroopa ühiskonnad on terroriaktide suhtes endiselt haavatavad[14].
Kuritegevus on Euroopa Liidu kodanike arvates
üks viiest suuremast probleemist[15].
Vastustes küsimusele, millele peaksid ELi institutsioonid keskenduma, oli
neljandal kohal võitlus kuritegevuse vastu[16].
Viimases uuringus väljendas enamik ELi internetikasutajatest suurt muret
küberturbe ja küberkuritegevuse pärast[17].
Seda silmas pidades peavad ELi asutused
tõhusalt ja tulemuslikult toetama õiguskaitsealast koostööd, teabe jagamist ja
koolitust.
Ühises lähenemisviisis ELi detsentraliseeritud
asutustele, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kiitsid heaks 2012. aasta
juulis,[18]
on sätestatud asutuste (mille hulka kuuluvad ka Europol ja CEPOL)
juhtimiskorralduse põhimõtted. Ühise lähenemisviisi kohaselt tuleks „asutuste
ühendamist kaaluda juhul, kui nende ülesanded kattuvad, kui on sünergia
tekkimise võimalus ja kui ametid oleksid suuremas struktuuris tõhusamad”.
Europoli ja CEPOLi ühendamine üheks asutuseks
asukohaga Europoli praeguses peakorteris Haagis suurendaks oluliselt sünergiat
ja tõhusust. Europoli operatiivse politseikoostöö oskusteabe ühendamine CEPOLi
koolitus- ja haridusalase pädevusega tugevdaks valdkondadevahelisi sidemeid
ning looks sünergiat. Kontaktide loomine ühes ja samas asutuses töötava
operatiiv- ja koolituspersonali vahel võimaldaks paremini välja selgitada
koolitusvajadusi, muuta koolitust asjakohasemaks ja keskendada see ELi
probleemidele. See aga tuleks kasuks kogu ELi politseikoostööle. Kahe asutuse
abifunktsioonide dubleerimist välditaks ning kokkuhoitavad vahendid saaks suunata
operatiivtöösse ja koolitusse. See on eriti oluline praeguses
majandusolukorras, kus vahendeid napib nii riikide kui ka ELi tasandil. See
oleks arvatavasti ainus võimalus saada vahendeid ELi õiguskaitsealase koolituse
parandamiseks.
Määruse ettepanekus on seepärast esitatud
õigusraamistik, millega nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsusega 2009/371/JSK
(millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol)) asutatud Europoli ning
nõukogu otsusega 2005/681/JSK (millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL))
asutatud politseikolledži asemele ja nende õigusjärglasena luuakse uus Europol.
Ettepanek on kooskõlas Lissaboni lepingu
nõuete, Stockholmi programmi eesmärkide, ELi sisejulgeoleku strateegia
toimimise prioriteetide ja ühise lähenemisviisiga ELi detsentraliseeritud
asutustele.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGUTE TULEMUSED
2010. ja 2011. aastal toimus komisjoni
ning Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu, Europoli haldusnõukogu ja
CEPOLi juhatuse ning liikmesriikide parlamentide esindajate vahel arutelu
Europoli, CEPOLi ja ELi õiguskaitsealase koolituse reformi ettevalmistamise
küsimustes.
Kooskõlas oma parema õigusloome poliitikaga
viis komisjon läbi kaks Europoli ja CEPOLiga seotud poliitikavalikute mõju
hindamist[19].
Europoli käsitlev mõjuhinnang lähtus kahest
poliitilisest eesmärgist: laiendada liikmesriikidepoolset teabe edastamist
Europolile ja luua selline andmetöötluskeskkond, mis võimaldab Europolil
täielikult toetada liikmesriike raskete kuritegude ja terrorismi ennetamisel
ning nendevastases võitluses. Esimese eesmärgi puhul kaaluti kahte poliitilist
valikuvõimalust: i) muuta selgemaks liikmesriikide juriidiline kohustus esitada
Europolile andmeid, näha ette stiimulid ja kehtestada aruandlusmehhanism
liikmesriikide osalemise kohta ning ii) anda Europolile juurdepääs õiguskaitse
valdkonna asjaomastele riiklikele andmebaasidele, võimaldades tal saada teavet
päringutabamuste või nende puudumise kohta. Andmetöötluskeskkonna poliitilise
eesmärgi puhul hinnati kahte poliitilist valikut: i) kaks olemasolevat
analüüsimiseks koostatud tööfaili ühendatakse üheks failiks ja ii) uues
andmetöötluskeskkonnas luuakse isikuandmete kaitse põhimõtete rakendamise
menetluslikud tagatised, pöörates erilist tähelepanu lõimitud eraelukaitsele.
CEPOLit käsitlev mõjuhinnang lähtus kahest
poliitilisest eesmärgist: i) piiriülese kuritegevuse küsimustes parema,
ühtlustatuma ja järjekindlama koolituse tagamine senisest suuremale arvule
õiguskaitseametnikele ning ii) sellise raamistiku rajamine, mis võimaldab
nimetatud eesmärke saavutada kooskõlas ühise lähenemisviisiga ELi
detsentraliseeritud asutustele. Kuna komisjon esitab õiguskaitsealase
koolituskava, mille rakendamiseks on vaja täiendavaid vahendeid, uuris komisjon
erinevaid valikuvõimalusi, sealhulgas CEPOLi kui iseseisva asutuse tugevdamine
ja optimeerimine ning osa või kõigi CEPOLi ja Europoli ülesannete üleandmine
uuele loodavale Europolile.
Poliitikavalikute hindamisel lähtuti komisjoni
väljatöötatud metoodikast ja hindamises osales talitustevaheline juhtrühm.
Hinnati valikuvõimaluste mõju julgeolekule, kuludele (sealhulgas ELi
institutsioonide eelarvele) ja põhiõigustele.
Kogumõju analüüsi tulemusel selgitati välja
eelistatud poliitiline valikuvõimalus. Käesolev ettepanek lähtub sellest
valikuvõimalusest. Hinnangu kohaselt suurendab eelistatud valikuvõimaluse
elluviimine Europoli kui asutuse suutlikkust igakülgselt toetada Euroopa Liidu
õiguskaitseametnike tööd.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikkel 88 ning artikli 87 lõike 2 punkt b.
Seadusandliku ettepaneku eesmärk ja sisu
Ettepaneku eesmärk on:
·
viia Europol vastavusse Lissaboni lepingu nõuetega,
kehtestades talle määrusega õigusraamistiku ning luues Europoli tegevuse
Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide poolse kontrollimise
mehhanismi. See suurendaks Europoli demokraatlikku õiguspärasust ja tema
aruandekohustust Euroopa kodanike ees;
·
täita Stockholmi programmi eesmärgid, muutes
Europoli liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse keskuseks
ning luues liikmesriikides ja ELi tasandil üleeuroopalisi koolituskavasid ja
vahetusprogramme kõigile asjaomastele õiguskaitsetöötajatele;
·
määrata Europolile uusi ülesanded, et ta saaks
pakkuda liikmesriikide õiguskaitseasutustele igakülgsemat toetust. Selle raames
võtaks Europol üle CEPOLi praegused ülesanded ELi õiguskaitsetöötajate
koolitamise valdkonnas ning töötaks välja õiguskaitsealase koolituskava. See
annab Europolile ka võimaluse rajada vastavalt oma eesmärkidele teatavate
kuriteoliikide vastu võitlemise ELi eriteadmiskeskusi, eelkõige
küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse;
·
tagada, et Europoli isikuandmete kaitse kord oleks töökindel,
eelkõige tagades selle, et Europoli isikuandmete kaitse ametnik on täiesti
sõltumatu, saab tegutseda tulemuslikult ja tal on piisavad volitused;
·
parandada Europoli juhtimist, püüdes suurendada
tõhusust ja rajades selle põhimõtetele, mis on sätestatud ELi ühises
lähenemisviisis detsentraliseeritud asutustele.
Nende eesmärkide täitmiseks on ettepanekus
arvesse võetud järgmist.
1. Europoli viimine vastavusse Lissaboni
lepingus sätestatud nõuetega ja tema aruandekohustuse suurendamine
Määrus tagab, et Europoli tegevust
kontrollivad ELi kodanike demokraatlikult valitud esindajad. Kavandatud
eeskirjad on kooskõlas komisjoni 2010. aasta teatisega, mis käsitleb
menetlusi, millega Euroopa Parlament kontrollib koostöös liikmesriikide
parlamentidega Europoli tegevust[20].
Euroopa Parlament ja liikmesriikide
parlamendid:
·
saavad teavet iga-aastaste tegevusaruannete ja
raamatupidamisaruannete kaudu;
·
saavad teadmiseks Europoli eesmärgi kohaste
ohuhinnangute, strateegiliste analüüside ja üldolukorra aruandeid ning Europoli
tellitud uuringute ja hindamiste aruandeid, samuti teabe Euroopa Liidu ja
kolmandate riikide vaheliste lepingute rakendamiseks kolmandate riikide
ametiasutustega kokku lepitud töökorralduse kohta;
·
saavad teadmiseks eesmärgil mitmeaastased ja aasta
tööprogrammid, kui need on vastu võetud;
·
saavad aruandeid liikmesriikide poolt Europolile
esitatud teabe hulga ja kvaliteedi ning Europoli siseriiklike üksuste tegevuse
kohta;
·
võivad arutada tegevdirektori ja haldusnõukogu
esimehega Europoliga seotud küsimusi, võttes arvesse vaikimis- ja konfidentsiaalsuskohustust.
Lisaks Euroopa Parlament:
·
täidab eelarvepädeva institutsiooni ülesandeid,
eelkõige saab tulude ja kulude eelarvestuse ning eelarveaasta eelarvehalduse ja
finantsjuhtimise aruande, võib taotleda eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks
vajalikku muud teavet ning annab heakskiidu tegevdirektori tegevusele eelarve
täitmisel;
·
annab nõu seoses Europoli mitmeaastase
tööprogrammiga;
·
saab teadmiseks Europoli aasta tööprogrammi;
·
võib kutsuda Europoli haldusnõukogu valitud
tegevdirektori või asedirektori kandidaadi vestlusele pädevasse
parlamendikomisjoni;
·
võib paluda tegevdirektoril vastata küsimustele
tema tegevuse kohta.
Et Euroopa Parlament saaks kontrolli teostada,
tagades samal ajal operatiivteabe konfidentsiaalsuse, tuleb Europolil ja Euroopa
Parlamendil kokku leppida Europoli või Europoli kaudu töödeldavale Euroopa
Liidu salastatud teabele ja tundlikule salastamata teabele juurdepääsu kord.
2. Europol kui liikmesriikide
õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse keskus
Et Europol saaks täielikumat luureteavet ning
saaks seega pakkuda liikmesriikidele paremat tuge ja ELi poliitika kujundajaile
paremat teavet, tuleks liikmesriikidel ettepaneku kohaselt esitada Europolile
rohkem teavet. Selleks suurendatakse liikmesriikide kohustust esitada Europolile
asjakohaseid andmeid. Ette nähakse ka stiimul õiguskaitseasutustele – neile
pakutakse võimalust saada rahalist toetust piiriüleseks uurimiseks ka muudes
valdkondades kui võitlus euro võltsimise vastu. Juurutatakse
aruandlusmehhanism, mille abil jälgitakse liikmesriikide andmete esitamist
Europolile.
Selleks et Europol saaks paremini omavahel
seostada juba tema valduses olevaid andmeid ning neid analüüsida, kavandatakse
ümber tema andmetöötluse struktuur. Enam ei määrata eelnevalt kindlaks Europoli
andmebaase või süsteeme, vaid lähtutakse lõimitud eraelukaitse põhimõttest ning
tagatakse täielik läbipaistvus Europoli isikuandmete kaitse ametniku ja Euroopa
andmekaitseinspektori jaoks. Isikuandmete kaitse ja andmeturbe rangete nõuete
täitmine saavutatakse igat eriliiki teabe suhtes kohaldatavate menetluslike
tagatistega. Määruses sätestatakse üksikasjalikult andmetöötlustegevuse
eesmärgid (ristkontroll, strateegilised analüüsid ja erijuhtudel muud üldised
operatiivanalüüsid), teabeallikad ja andmetele juurdepääsu omavad isikud.
Selles loetletakse ka isikuandmete kategooriad ja andmesubjektid, kelle andmeid
võib iga konkreetse teabetöötlustoimingu jaoks koguda. See võimaldaks Europolil
kohandada oma infotehnoloogilist struktuuri vastavalt uutele ülesannetele ja
ELi õiguskaitseasutuste vajadustele. Uus infotehnoloogiline struktuur
võimaldaks Europolil asjakohaseid andmeid omavahel seostada ja neid analüüsida,
lühendada viivitusi suundumuste ja seaduspärade väljaselgitamisel ning
vähendada andmete mitmekordset säilitamist. Seejuures tagatakse rangete isikuandmete
kaitse nõuete järgimine. Selliste nõuete täitmist kontrollib Euroopa
andmekaitseinspektor.
Sel viisil saaksid Europoli analüütikud
üldisema ülevaate rasketest kuritegudest ja terrorismist ELis. Neil oleks
võimalik kiiresti kindlaks teha suundumused ja seaduspärad kõigis kuritegevuse
valdkondades ning koostada põhjalikumaid ja asjakohasemaid luurearuandeid,
millega toetataks liikmesriikide õiguskaitseasutusi.
3. Uued ülesanded: koolitus ja konkreetsete
kuriteoliikidega võitlemise ELi keskuste rajamine
Selleks et tagada sünergia ELi toetuses
politseitööle ja koos käesoleva määrusega[21]
kavandatud Euroopa õiguskaitsealase koolituskava täielikuks rakendamiseks võtab
Europol üle CEPOLi senised ülesanded ja arendab neid edasi. Koolituse ja
operatiivtöö vaheliste seoste tugevdamine võimaldab muuta õiguskaitseametnike
koolituse sihipärasemaks ning asjakohasemaks.
Europolil, täpsemini tema Europoli akadeemiana
tuntud uuel üksusel, lasuks strateegiline vastutus õiguskaitseametnike
koolituse toetamise, arendamise, pakkumise ja koordineerimise eest. Seejuures
ei tegeleks see üksnes politsei vanemametnike koolitusega, nagu see on
sätestatud praegu kehtivas otsuses CEPOLi kohta. Tegevuse raames käsitletakse
teadlikkuse tõstmise vajadust ja teadmisi rahvusvahelistest ja liidu
õigusaktidest, piiriülese koostöö soodustamist, eriteadmisi konkreetsete
kuriteoliikidega võitlemisest ja konkreetsetest politseitöö valdkondadest ning
ettevalmistamist ELi politsei tsiviiloperatsioonides osalemiseks kolmandates
riikides. Üksus vastutab koolitusvahendite väljatöötamise ja hindamise eest
vastavalt koolitusvajaduste korrapärastes hindamistes kindlaks tehtud nõuetele.
See üksus osaleb teadusuuringutes ja arendab vastavalt vajadustele partnerluste
sõlmimist liidu asutuste ja eraõiguslike teadusasutustega.
Haldusnõukogu koosseis, ülesanded ja
menetlused kajastavad Europoli uusi kohustusi õiguskaitsealase koolituse ja hea
tava valdkonnas vastavalt ühisele lähenemisviisile detsentraliseeritud
asutustele.
Selleks et hoida ja suunata Europoli
koolitustegevuse teaduslikku taset, luuakse koolituse teaduskomitee, mille
ülesanne on nõustada haldusnõukogu.
Konkreetsete kuritegelike nähtustega
võitlemise suutlikkuse edendamiseks ELis, milleks on eelkõige vaja ühist
tegutsemist, on Europolil võimalik arendada konkreetsete kuriteoliikidega
võitlemise keskusi, näiteks küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus.
Võrreldes liikmesriikide tegevusega seisneks
selliste ELi keskuste lisaväärtus selles, et nad kätkeksid eri lähenemisviise
võitluses konkreetsete kuriteoliikidega. Nii näiteks võivad nad täita
teabekeskuse ülesandeid, koondada liikmesriikide suutlikkuse suurendamiseks
vajalikku oskusteavet, toetada liikmesriikide uurimistegevust ning kajastada
Euroopa õiguskaitseasutuste uurijate ühiseid seisukohti konkreetsetes
valdkondades.
4. Töökindel isikuandmete kaitse kord
Ettepanekuga muudetakse rangemaks Europoli
tegevuse suhtes kohaldatavat isikuandmete kaitse korda. Eelkõige võetakse
järgmised meetmed:
·
Europoli kehtivat autonoomset isikuandmete kaitse korda
tugevdatakse veelgi, tuginedes suures osas määruse (EÜ) nr 45/2001
(üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides
ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) aluseks olevatele
põhimõtetele[22].
Kuigi aluslepingule lisatud deklaratsioonis 21 tunnistatakse isikuandmete
töötlemise eriolukorda õiguskaitsevaldkonnas, on Europoli isikuandmete kaitse eeskirjad
siiski kooskõlas teiste isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega, mida
kohaldatakse politsei- ja kohtualase koostöö valdkonnas, eelkõige Euroopa
Nõukogu konventsiooniga nr 108[23]
ja soovitusega nr R(87)[24]
ning nõukogu raamotsusega 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja
õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta[25]. See tagab
isikuandmete töötlemisel üksikisikute kaitse kõrge taseme, võttes seejuures
nõuetekohaselt arvesse õiguskaitse valdkonna eripära.
·
Liikmesriikidele võimaldatakse kaudset juurdepääsu
Europolis säilitatavatele operatiivanalüüsis kasutatavatele isikuandmetele, st neil
võimaldatakse saada teavet ainult päringutabamuste või nende puudumise kohta:
automaatne võrdlus annab tulemuseks päringuobjekti olemasolu, kui päringu
saatnud liikmesriigi valduses olevad andmed kattuvad Europoli valduses olevate
andmetega. Asjakohased isiku- või juhtumiga seotud andmed esitatakse üksnes
eraldi järelpäringu alusel.
·
Ohvrite, tunnistajate, kahtlusaluste hulka
mittekuuluvate isikute ja alaealiste isikuandmete töötlemine on keelatud, välja
arvatud hädavajaduse korral. Selline piirang kehtib ka rassilist ja etnilist
päritolu, poliitilisi vaateid, usku ja veendumusi, ametiühingusse kuulumist
ning tervislikku seisundit ja seksuaalelu käsitlevate andmete (tundlike
isikuandmete) kohta. Lisaks võib Europol tundlikke isikuandmeid töödelda vaid
juhul, kui sellised andmed täiendavad muid Europolis juba töödeldavaid
isikuandmeid. Europol on kohustatud iga kuue kuu tagant esitama Euroopa
andmekaitseinspektorile ülevaate kõikidest tundlikest isikuandmetest. Lisaks ei
tohi vastu võtta otsuseid, millega kaasnevad asjakohasele andmesubjektile
õiguslikud tagajärjed, üksnes tundlike isikuandmete automatiseeritud töötlemise
alusel, välja arvatud juhul, kui seda lubab ELi või liikmesriigi seadus või Euroopa
andmekaitseinspektor.
·
Läbipaistvuse suurendamiseks parandatakse
üksikisikute õigusi seoses Europolis säilitatavatele isikuandmetele
juurdepääsuga. Teave, mille Europol peab esitama oma andmetega tutvumist taotlevale
üksikisikule, on loetletud määruses.
·
Ettepanekuga kehtestatakse selged eeskirjad isikuandmete
kaitsega seotud ülesannete jagunemise kohta. Eelkõige tehakse Europolile
ülesandeks vaadata korrapäraselt üle isikuandmete säilitamise edasine
vajalikkus.
·
Logimis- ja dokumenteerimiskohustust laiendatakse
lisaks andmetega tutvumisele ka teistele andmetöötlustoimingutele: kogumisele,
muutmisele, juurdepääsule, avalikustamisele, ühendamisele ja kustutamisele.
Andmete kasutamise paremaks kontrollimiseks ning selleks, et oleks selgem, kes
andmeid on töödelnud, keelatakse määrusega logide muutmine.
·
Iga isik võib pöörduda Europoli poole, et taotleda
hüvitist isikuandmete ebaseadusliku töötlemise ja muude käesoleva määrusega
vastuolus olevate toimingute tegemise eest. Sellisel juhul on põhjustatud kahju
eest solidaarselt vastutavad Europol ja liikmesriik, kus kahju tekkis.
Seejuures on Europol vastutav vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklile 340 ja Euroopa Liidu liikmesriik vastavalt oma siseriiklikule
õigusele.
·
Tugevdatakse Europoli-välise isikuandmete kaitse
järelevalveasutuse rolli. Euroopa andmekaitseinspektor on pädev Europolis
tehtava isikuandmete töötlemise üle järelevalvet teostama. See tagab
kohtupraktikas kehtestatud sõltumatuse kriteeriumide täieliku täitmise ning
tänu Euroopa andmekaitseinspektori jõustamisvolitustele isikuandmete kaitse
järelevalve tulemuslikkuse.
·
Riiklikud isikuandmete kaitse asutused vastutavad
siiski endiselt sisendi järelevalve eest ning isikuandmete Europolilt saamise
või asjaomase liikmesriigi poolt talle saatmise eest. Samuti vastutavad nad
selle kontrollimise eest, kas selline sisend, vastuvõtt või edastamine rikub
andmesubjekti õigusi.
·
Määrusega nähakse ette, et Europolile edastatud ja
seal töödeldud isikuandmete üle teostatakse teataval määral „ühisjärelevalvet”.
Teatavates küsimustes, millega seoses tuleb kaasata liikmesriigi ametiasutusi,
ning selleks, et käesolevat määrust kohaldataks ühtlaselt kogu Euroopa Liidus,
peaksid Euroopa andmekaitseinspektor ja riiklikud järelevalveasutused tegema
koostööd, tegutsedes kumbki oma pädevuse piires.
5. Juhtimise parandamine
Ettepanekuga parandatakse Europoli juhtimist,
suurendades tema tegevuse tõhusust, optimeerides menetlusi, eelkõige seoses
haldusnõukogu ja tegevdirektori tegevusega, ning viies Europoli vastavusse põhimõtetega,
mis on sätestatud ühises lähenemisviisis ELi detsentraliseeritud asutustele.
Europoli tegevuse tõhusaks kontrollimiseks
kuuluvad tema haldusnõukokku komisjoni ja liikmesriikide esindajad. Vastavalt
loodava uue asutuse kahetisele ülesandele (operatiivtoetuse ja õiguskaitsealase
koolituse pakkumine) võetakse haldusnõukogu täisliikmete ametisse nimetamisel
arvesse nende õiguskaitsekoostööalaseid teadmisi, asendusliikmete nimetamisel
aga nende teadmisi õiguskaitseametnike koolituse valdkonnas. Asendusliikmetel
on täisliikmete volitused kõikide koolitusküsimuste arutamisel või nende üle
otsustamisel. Haldusnõukogule annab koolituse tehnilistes aspektides nõu
teaduskomitee (koolituse teaduskomitee).
Haldusnõukogule antakse vajalik pädevus,
sealhulgas volitus võtta vastu eelarve, kontrollida selle täitmist, võtta vastu
asjakohased finantseeskirjad ja tegevuskavad, näha ette Europoli tegevdirektori
läbipaistev töökord, võtta vastu aasta tegevusaruanne ja nimetada ametisse
tegevdirektor.
Otsustamisprotsessi optimeerimiseks võib
haldusnõukogu otsustada luua ka juhatuse. Selline väikseliikmeline juhatus,
millesse kuuluks ka komisjoni esindaja, saaks tihedamalt osaleda Europoli
tegevuse järelevalves, et suurendada haldusjuhtimise ja eelarvehalduse
järelevalvet, eelkõige seoses audititega.
Tegevdirektor on Europoli seaduslik esindaja
ja juht, kelle ülesanne on tagada ameti tõhus toimimine. Tegevdirektor täidab
oma ülesandeid täiesti sõltumatult ja tagab, et Europol täidab käesolevas
määruses sätestatud ülesandeid. Tegevdirektor vastutab eelkõige haldusnõukogule
otsuse vastuvõtmiseks esitatavate eelarve ja tegevuskavade ettevalmistamise
ning Europoli aasta ja mitmeaastase tööprogrammi ning muude tegevuskavade
rakendamise eest.
4.           MÕJU EELARVELE
CEPOLi ja Europoli täielik
ühendamine suurendab sünergiat ja tõhusust. Hinnanguliselt hoitakse sellega
ajavahemikul 2015–2020 kokku 17,2 miljonit eurot ja kaotatakse 14 täistööajaga
töökohta.
Kuigi ettepanek kasutab
ära sellised kokkuhoiuvõimalused ja olemasolevad vahendid, on vaja täiendavaid
vahendeid, et täita ettepanekukohaseid uusi ülesandeid õiguskaitseametnike
koolitamise valdkonnas, ning selleks, et muu hulgas küberkuritegevuse vastase
võitluse Euroopa keskus tuleks toime eelduste kohaselt suureneva teabevoo
töötlemise ja analüüsimisega. Küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa
keskuse tegevus ja edasine arendamine avaldab vahenditele kõige suuremat mõju.
Samal ajal vajadusega uute vahendite järele vähendavad CEPOL ja Europol
sarnaselt teiste ELi asutustega töötajate arvu 5 % ning määravad ametikohti
ümberjaotamiseks ELi asutuste vahel uute ülesannete ja algusetapis olevate
ametite toetamiseks.
Õiguskaitseametnike
koolitamisega seotud uute ülesannete täitmiseks, st tegevuseks, mis on vajalik
koos käesoleva määrusega kavandatud Euroopa
õiguskaitsealase koolituskava rakendamiseks, on vaja
juurde 12 täistööajaga ametikohta. Uue
koolitustegevuse jaoks vajalikud töötajad saadakse CEPOLi Europoliga ühendamise
kaudu, mille tulemusena kaotatakse 14 ametikohta, mis tähendab 2015.–2020.
aastal 10,1 miljoni eurost kokkuhoidu. 14 ametikoha kaotamisega peaks CEPOL täitma
töötajate arvu 5%-lise vähendamise ja ametikohtade ümberjaotamises osalemise
nõude. Hoonete, seadmete ja juhatuse kulude arvelt saab samal ajavahemikul
säästa veel ligikaudu 7,1 miljonit eurot. Umbes 40 töötaja üleviimine CEPOLi
praegusest asukohast Ühendkuningriigis Bramshillis Europoli peakorterisse
Madalmaades Haagis põhjustab arvatavasti ainult vähest, hinnanguliselt 30 000eurost
ühekordset kulu. Kuna Ühendkuningriik on teatanud kavatsusest Bramshilli hoone
sulgeda, tuleks CEPOL igal juhul ümber paigutada.
Ettepaneku tagajärjena
Europolile esitatava teabemahu eeldatavast suurenemisest (ühendab endas
liikmesriikide kohustust esitada Europolile asjakohaseid andmeid, finantstuge
konkreetsetele uurimistele ja aruannete jälgimist) tuleneva
teabetöötlusvajaduse kasvamise tõttu on vaja juurde 3 täistööajaga töötajat.
Need ametikohad täidetakse järk-järgult aastatel 2015–2017, mis teeb aastatel 2015–2020
personalikuludeks hinnanguliselt 1,8 miljonit eurot. Ligikaudu kaks kolmandikku
neist kuludest katab aga CEPOLi Europoliga ühendamisest saadav kokkuhoid: kaks
täistööajaga ametikohta täidetakse CEPOLi ühendamisega kaotatavast 14
ametikohast alles jäänud kahe ametikohaga.
Küberkuritegevuse vastase
võitluse Euroopa keskuse jaoks värvatakse 2015.–2020. aastal täiendavalt 41
täistööajaga töötajat. Nende töötajate ülesanded on kindlaks määratud kaasnevas
komisjoni talituste töödokumendis. Küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa
keskuse muud kulud peaksid samal perioodil olema hinnanguliselt 16,6 miljonit
eurot. 2013. aastal määratakse juba 44 täistööajaga töötajat
küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse jaoks Europoli-sisese
töötajate ümberpaigutamise tulemusena ja ülejäänud 17 töötaja kohta esitas
Europol taotluse 2014. aasta eelarveprojekti raames.
Töötajate arvu 5 %-lise
vähendamise ning ümberpaigutatavate töötajate kogumi moodustamises osalemise
nõude täitmiseks tuleks Europolis 2015.–2018. aastal kaotada 34 täistööajaga
töökohta lisaks 12-le täistööajaga töökohale, mis kaotatakse 2014. aastal.
Lisaks on käesoleva
ettepaneku tulemusena vaja üht täistööajaga töötajat juurde Euroopa
andmekaitseinspektori juures. Isikuandmete kaitse järelevalve
ümberkorraldamisega hoiab Europol ajavahemikul 2015–2020 kokku 3 miljonit
eurot, kuna ei pea enam toetama praegust ühist järelevalveasutust, ning Euroopa
andmekaitseinspektori kulud suurenevad samal perioodil 1,5 miljonit eurot.
Seega on aastatel 2015–2020
seadusandliku ettepaneku mõju eelarvele seoses ühendatud ametitega kokku 623
miljonit eurot, ning lisaks on Euroopa andmekaitseinspektori jaoks vaja 1,5
miljonit eurot[26].
2013/0091 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
mis käsitleb Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö
ja -koolituse ametit (Europol) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/371/JSK
ja 2005/681/JSK
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 88 ja artikli 87 lõike 2
punkti b,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
olles konsulteerinud Euroopa
andmekaitseinspektoriga,
tegutsedes seadusandliku tavamenetluse
kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Europol loodi nõukogu
otsusega 2009/371/JSK[27]
Euroopa Liidu asutusena, mida rahastatakse liidu üldeelarvest ja mille eesmärk
on toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ning nende
vastastikust koostööd organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude kahte
või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuriteovormide ennetamisel ja nende
vastu võitlemisel. Otsus 2009/371/JSK asendas Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3
põhineva Euroopa Politseiameti asutamise konventsiooni (Europoli konventsioon)[28].
(2)       Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikli 88 kohaselt reguleeritakse Europoli määrusega, mis
võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Lisaks tuleb selle
kohaselt ette näha ka Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide koostöös
toimuv Europoli tegevuse kontrollimise kord. Seepärast tuleb otsus 2009/371/JSK
asendada määrusega, millega sätestatakse parlamentaarse kontrolli eeskirjad.
(3)       Euroopa Politseikolledž
(CEPOL) loodi otsusega 2005/681/JSK[29]
riiklike politseijõudude vahelise koostöö lihtsustamiseks Euroopa mõõtmega
politseitööd käsitleva koolitustegevuse korraldamise ja koordineerimise kaudu.
(4)       Programmi „Stockholmi
programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”[30] kohaselt peaks
Europolist saama „liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse
keskus ning teenuseosutaja ja keskkond õiguskaitseteenistustele”. Europoli
tegevuse hindamise tulemuste kohaselt tuleks Europoli operatiivtegevus selle
eesmärgi saavutamiseks muuta veelgi tulemuslikumaks. Stockholmi programmis on
sätestatud ka eesmärk luua algupärane Euroopa õiguskaitsekultuur, luues Euroopa
koolituskavad ja vahetusprogrammid kõikide asjakohaste õiguskaitsetöötajate
jaoks nii liikmesriikides kui ka liidu tasandil.
(5)       Ulatuslikud kuritegelikud ja
terrorivõrgustikud kujutavad endast märkimisväärset ohtu liidu sisejulgeolekule
ning tema kodanike turvalisusele ja elatusallikatele. Olemasolevad ohuhinnangud
näitavad, et kuritegelikud rühmitused tegelevad järjest enam mitme kuriteoliigiga
ja tegutsevad piiriüleselt. Liikmesriikide õiguskaitseasutused peavad seetõttu
tegema tihedamat koostööd teiste liikmesriikide vastavate asutustega. Seejuures
on oluline muuta Europol võimeliseks rohkem toetama liikmesriike liiduüleses
kuritegevuse ennetamisel, analüüsimisel ja uurimisel. Seda seisukohta
kinnitavad ka otsuste 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK hinnangud.
(6)       Arvestades Europoli ja CEPOLi
ülesannete seotust, suurendaks kahe ameti liitmine ja nende tegevuse
optimeerimine operatiivtegevuse tõhusust, koolituse asjakohasust ja liidu
politseikoostöö tulemuslikkust.
(7)       Seetõttu tuleks otsused 2009/371/JSK
ja 2005/681/JSK tunnistada kehtetuks ning asendada need käesoleva määrusega,
milles järgitakse mõlema otsuse rakendamisel saadud kogemusi. Käesoleva määruse
alusel asutatud Europol asendaks Europoli ja CEPOLit ning võtaks üle nende
ülesanded, mis on sätestatud kahes kehtetuks tunnistatud otsuses.
(8)       Kuna suur osa kuritegevusest
on piiriülene, peaks Europol toetama ja tugevdama liikmesriikide tegevust ja
nende koostööd kaht või enamat liikmesriiki mõjutava raske kuritegevuse
ennetamisel ja selle vastu võitlemisel. Kuna liidu üks suurimaid julgeolekuohte
on terrorism, peaks Europol aitama liikmesriikidel käsitleda sellealaseid
ühiseid probleeme. ELi õiguskaitseasutusena peaks Europol toetama ja tugevdama
ka meetmeid ja koostööd seoses ELi huve mõjutavate kuriteoliikide
lahendamisega. Samuti peaks ta pakkuma tuge selliste Europoli pädevusalas
toimuvate seotud kuritegude ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, mille eesmärk
on selliseid tegusid toime panna või toimepanemisele sellele kaasa aidata,
hankida selleks vahendeid ja tagada toimepanijate karistamatus.
(9)       Europol peaks tagama iga
astme õiguskaitsetöötajate koolituse parema kvaliteedi, sidususe ja
järjepidevuse selges koolitusvajaduste raamistikus.
(10)     Europol peaks saama taotleda,
et liikmesriigid algataksid, viiksid läbi või koordineeriksid kriminaaluurimisi
erijuhtudel, kui piiriülene koostöö loob lisaväärtust. Europol peaks sellistest
taotlustest teavitama Eurojusti.
(11)     Selleks et Europol suudaks
liidu teabevahetuskeskusena tõhusamalt tegutseda, tuleb liikmesriike kohustada
esitama Europolile tema eesmärkide täitmiseks vajalikke andmeid. Selliste
kohustuste täitmisel peaksid liikmesriigid ennekõike pidama silmas, et esitada
tuleb sellist teavet, mida on vaja ELi asjakohaste poliitikavahendite raames
strateegiliselt ja operatiivselt oluliseks peetavate kuritegudega võitlemiseks.
Liikmesriigid peaksid esitama Europolile ka koopia kahepoolsetest ja mitmepoolsetest
teabevahetustest teiste liikmesriikidega, kui need käsitlevad Europoli
eesmärkidega seotud kuritegevust. Samal ajal peaks Europol suurendama toetust
liikmesriikidevahelise koostöö ja teabevahetuse tihendamisele. Europol peaks
esitama kõikidele liidu institutsioonidele ja liikmesriikide parlamentidele
aastaaruande selle kohta, mil määral iga liikmesriik Europolile teavet esitab.
(12)     Tõhusa koostöö tagamiseks
Europoli ja liikmesriikide vahel tuleks igas liikmesriigis asutada siseriiklik
üksus. See üksus peaks põhimõtteliselt toimima kontaktkeskusena Europoli ning
riiklike õiguskaitseasutuste ja õiguskaitsealase koolitusega tegelevate
asutuste vahel. Et tagada Europoli ja siseriiklike üksuste vahel pidev ja tõhus
teabevahetus ning hõlbustada nende koostööd, peaks iga siseriiklik üksus
lähetama Europoli juurde vähemalt ühe kontaktametniku.
(13)     Arvestades mõne liikmesriigi
detsentraliseeritud struktuuri ja vajadust tagada teatavatel juhtudel kiire
teabevahetus, tuleks Europolil võimaldada teha konkreetse uurimise käigus
vahetut koostööd liikmesriikide õiguskaitseasutustega, hoides seejuures
Europoli siseriiklikke üksusi toimuvaga kursis.
(14)     Selleks et tagada liidu
tasandi õiguskaitsealase koolituse kõrge kvaliteet, sidusus ja järjepidevus,
peaks Europol tegutsema kooskõlas liidu õiguskaitsealase koolituse poliitikaga.
Liidu tasandi koolitus peaks hõlmama iga astme õiguskaitsetöötajaid. Europol
peaks tagama, et koolitust hinnatakse ning et koolitusvajaduste hindamiste
järeldusi võetakse kavandamisel arvesse, et vähendada topelttegevust. Europol
peaks edendama liidu tasandil pakutava koolituse tunnustamist liikmesriikides.
(15)     Samuti on vaja parandada
Europoli juhtimist, muutes seda tõhusamaks ja optimeerides menetlusi.
(16)     Europoli tegevuse tõhusaks
kontrollimiseks peaksid tema haldusnõukokku kuuluma komisjoni ja liikmesriikide
esindajad. Vastavalt uue asutuse kahetisele ülesandele – operatiivtoetuse ja
õiguskaitsealase koolituse pakkumine – tuleks haldusnõukogu täisliikmete
ametisse nimetamisel võtta arvesse nende õiguskaitsekoostööalaseid teadmisi,
asendusliikmete nimetamisel aga nende teadmisi riikide õiguskaitseametnike
koolituse valdkonnas. Asendusliikmetel on täisliikmete volitused, kui täisliige
puudub ja kõikide koolitusküsimuste arutamisel või nende üle otsustamisel.
Haldusnõukogule annab koolituse tehnilistes aspektides nõu teaduskomitee.
(17)     Haldusnõukogule tuleks anda
vajalik pädevus, eelkõige volitus võtta vastu eelarve, kontrollida selle
täitmist, kehtestada asjakohased finantseeskirjad ja tegevuskavad, näha ette
Europoli tegevdirektori läbipaistev otsustamismenetlus ning võtta vastu aasta
tegevusaruanne. Haldusnõukogul peaks olema pädevus nimetada ametisse ameti töötajad,
sealhulgas tegevdirektor. Otsustamisprotsessi optimeerimiseks ning haldusjuhtimise
ja eelarvehalduse järelevalve suurendamiseks peaks haldusnõukogul olema lisaks
õigus luua juhatus.
(18)     Europoli tõhusa igapäevase
toimimise tagamiseks peaks tegevdirektor olema Europoli seaduslik esindaja ja
juht, kes täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult ning tagab selle, et
Europol täidab käesolevas määruses sätestatud ülesandeid. Tegevdirektor
vastutab eelkõige haldusnõukogule otsuse vastu võtmiseks esitatavate eelarve ja
tegevuskavade ettevalmistamise ning Europoli aasta ja mitmeaastase tööprogrammi
ning muude tegevuskavade rakendamise eest.
(19)     Selleks et Europol saaks oma
eesmärkidega seotud kuritegusid ennetada ja nende vastu võidelda, peab ta saama
võimalikult täielikku ja ajakohast teavet. Seetõttu peaks Europolil olema
võimalik töödelda liikmesriikide, kolmandate riikide, rahvusvaheliste
organisatsioonide ja ELi asutuste esitatud andmeid ning avalikult
kättesaadavatest allikatest pärit teavet eesmärgiga paremini tundma õppida
kuritegelikke nähtusi ja suundumusi, koguda teavet kuritegelike võrgustike
kohta ning seostada omavahel eri õigusrikkumisi.
(20)     Europoli tõhususe
parandamiseks täpsete kriminaalanalüüside esitamisel liikmesriikide
õiguskaitseasutustele peaks ta kasutama andmete töötlemiseks uusi
tehnoloogiaid. Europolil peab olema võimalik kiiresti välja selgitada seosed
uuritavate juhtumite ja kuritegelike rühmituste tegevustava vahel,
ristkontrollida andmeid ning saada selge ülevaade suundumustest, täites siiski
rangeid isikuandmete kaitse nõudeid. Seepärast ei tohiks Europoli koostatavaid
andmebaase eelnevalt kindlaks määrata, vaid tuleks võimaldada tal kujundada
kõige tõhusam infotehnoloogiline struktuur. Isikuandmete kaitse kõrge taseme
tagamiseks tuleks sätestada töötlemistoimingute eesmärk, juurdepääsuõigused
ning teatavad täiendavad kaitsemeetmed.
(21)     Selleks et austada andmetega
seotud omandiõigust ja tagada teabe kaitse, peaks liikmesriikidel ning
kolmandate riikide asutustel ja rahvusvahelistel organisatsioonidel olema
võimalik kindlaks määrata, millisel eesmärgil võib Europol nende esitatud
andmeid töödelda, ning piirata juurdepääsuõigusi.
(22)     Tagamaks, et andmetele
pääsevad juurde üksnes need, kes vajavad andmeid oma ülesannete täitmiseks,
tuleks käesolevas määruses sätestada Europolis töödeldavatele andmetele mitmeastmeline
juurdepääsuõiguste süsteem. Selleks et austada andmetega seotud omandiõiguse
põhimõtteid, ei tohiks sellised eeskirjad mõjutada juurdepääsupiiranguid, mille
on ette näinud andmete esitajad. Europoli eesmärkidega seotud kuritegude
ennetamise ja nende vastu võitlemise tõhustamiseks peaks Europol teavitama
liikmesriike neid käsitlevast teabest.
(23)     Asutustevahelise
operatiivkoostöö edendamiseks ning eelkõige eri asutuste valduses olevate
andmete seostamiseks peaks Europol võimaldama Eurojustile ja Euroopa
Pettustevastasele Ametile (OLAF) juurdepääsu Europolis olevatele andmetele ja
nende otsimist.
(24)     Europol peaks hoidma
koostöösuhteid teiste liidu asutuste ning kolmandate riikide
õiguskaitseasutuste ja õiguskaitse valdkonna koolitusasutuste, rahvusvaheliste
organisatsioonide ja eraõiguslike isikutega niivõrd, kuivõrd seda on vaja tema
ülesannete täitmiseks.
(25)     Operatiivse tulemuslikkuse
tagamiseks peaks Europol saama vahetada kogu teavet, välja arvatud
isikuandmeid, teiste liidu asutustega, kolmandate riikide õiguskaitseasutustega
ja õiguskaitse valdkonna koolitusasutustega ning rahvusvaheliste
organisatsioonidega niivõrd, kuivõrd seda on vaja tema ülesannete täitmiseks.
Kuna äriühingutel, ettevõtetel, ettevõtjate ühendustel, valitsusvälistel organisatsioonidel
ja muudel eraõiguslikel isikutel on eriteadmisi ja andmeid, mis on olulised
raske kuritegevuse ja terrorismi ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks,
peaks Europolil olema võimalik selliseid andmeid vahetada ka eraõiguslike
isikutega. Võrgu- ja infoturvet ohustava küberkuritegevuse ennetamiseks ja
selle vastu võitlemiseks peaks Europol vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiivile [direktiivi nimetus] meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja
infoturbe ühtlaselt kõrge tase kogu Euroopa Liidus,[31] tegema koostööd ja
vahetama teavet, välja arvatud isikuandmeid, riigi ametiasutustega, mis on
pädevad võrgu- ja infosüsteemide turbe valdkonnas.
(26)     Europolil peaks olema võimalik
vahetada isikuandmeid teiste liidu asutustega niivõrd, kuivõrd see on vajalik
tema ülesannete täitmiseks.
(27)     Raskel kuritegevusel ja
terrorismil on tihti seoseid Euroopa Liidu väliste piirkondadega. Europolil
peaks olema seetõttu võimalik vahetada isikuandmeid kolmandate riikide
õiguskaitseasutustega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks
Interpoliga, niivõrd, kuivõrd see on vajalik tema ülesannete täitmiseks.
(28)     Europolil peaks olema võimalik
edastada isikuandmeid kolmanda riigi asutusele ja rahvusvahelisele
organisatsioonile, tuginedes komisjoni otsusele, millega kinnitatakse, et
kõnealune riik või rahvusvaheline organisatsioon tagab piisava isikuandmete
kaitse, või kui isikuandmete kaitse piisavust kinnitavat otsust ei ole, siis
liidu sõlmitud rahvusvahelisele lepingule vastavalt aluslepingu artiklile 218
või koostöölepingule, mis on sõlmitud Europoli ja kõnealuse kolmanda riigi
vahel enne käesoleva määruse jõustumist. Arvestades aluslepingule lisatud
protokolli 36 artiklit 9 ajutiste sätete kohta, tuleks selliste lepingute
õiguslikke mõjusid säilitada, kuni selliste lepingute tühistamise, kehtetuks
tunnistamise või muutmiseni aluslepingu rakendamisel.
(29)     Kui isikuandmete edastamine ei
saa põhineda komisjoni otsusel, millega kinnitatakse kaitse piisavust, või
liidu sõlmitud rahvusvahelisel lepingul või kehtival koostöölepingul, peaks
haldusnõukogul ja Euroopa andmekaitseinspektoril olema võimalik lubada
edastamist või edastamisi, eeldusel et tagatud on piisavad kaitsemeetmed. Kui
ükski eespool nimetatud vahenditest ei ole kohaldatav, peaks tegevdirektoril olema
võimalik lubada andmete edastamine erandjuhtudel konkreetse juhtumi piires, kui
see on vajalik liikmesriigi oluliste huvide kaitsmiseks, kuritegevuse või
terrorismiga seotud vahetu ohu ennetamiseks või kui edastamine on muul viisil
vajalik või seadusega nõutud olulistel avalikel põhjustel, kui andmesubjekt on
sellega nõus või kui kaalul on andmesubjekti elulised huvid.
(30)     Europolil peaks olema võimalik
töödelda eraõiguslikelt isikutelt ja eraisikutelt saadud isikuandmeid üksnes
juhul, kui need edastab Europolile Europoli siseriiklik üksus kooskõlas asjaomase
liikmesriigi siseriikliku õigusega või kontaktamet kolmandas riigis, millega on
enne käesoleva määruse jõustumist sisse seatud koostöö kooskõlas otsuse 2009/371/JSK
artikliga 23 sõlmitud koostöölepingu alusel, või kolmanda riigi asutus või
rahvusvaheline organisatsioon, millega liit on sõlminud rahvusvahelise lepingu
aluslepingu artikli 218 alusel.
(31)     Teavet, mille kolmas riik või
rahvusvaheline organisatsioon on ilmselgelt saanud inimõigusi rikkudes, ei
töödelda.
(32)     Europoli isikuandmete kaitse eeskirju
tuleks muuta rangemaks ja järgida aluseks oleva määruse (EÜ) nr 45/2001[32] põhimõtteid, et tagada
isikuandmete töötlemisel üksikisikute kaitse kõrge tase. Kuna aluslepingule
lisatud deklaratsioonis 21 tunnistatakse õiguskaitsevaldkonnas
isikuandmete töötlemise eriolukorda, peaksid Europoli isikuandmete kaitse eeskirjad
olema autonoomsed ja kooskõlas teiste asjakohaste isikuandmete kaitset
käsitlevate õigusaktidega, mida kohaldatakse liidu politseikoostöö valdkonnas,
eelkõige konventsiooniga nr 108[33]
ja Euroopa Nõukogu soovitusega R(87) 15[34]
ning nõukogu raamotsusega 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja
õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta[35] [asendatakse
vastuvõtmise ajal kehtiva asjakohase direktiiviga].
(33)     Isikuandmeid tuleks võimaluste
piires eristada nende täpsuse ja usaldusväärsuse alusel. Et tagada üksikisikute
kaitse ning Europolis töödeldava teabe kvaliteet ja usaldatavus, tuleks fakte
eristada isiklikest hinnangutest.
(34)     Politseikoostöö raames
töödeldakse eri kategooria andmesubjektide isikuandmeid. Europol peaks eri
kategooriate andmesubjektide isikuandmeid üksteisest võimalikult selgelt
eristama. Eelkõige tuleks kaitsta näiteks ohvrite, tunnistajate, olulist teavet
omavate isikute ning alaealiste isikuandmeid. Seetõttu peaks Europol selliseid
andmeid töötlema ainult juhul, kui see on tungivalt vajalik Europoli
eesmärkidega määratletud kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks,
ning kui need andmed täiendavad muid Europolis juba töödeldavaid isikuandmeid.
(35)     Pidades silmas isikuandmete
kaitse põhiõigust, ei tohiks Europol isikuandmeid säilitada kauem, kui see on
vajalik tema ülesannete täitmiseks.
(36)     Isikuandmete turvalisuse
tagamiseks peaks Europol võtma asjakohased tehnilised ja organisatsioonilised
meetmed.
(37)     Igal isikul peaks olema õigus
tutvuda teda käsitlevate isikuandmetega, lasta ebatäpsed andmed parandada ning
kustutada andmed või blokeerida juurdepääs andmetele, mida enam ei vajata.
Andmesubjekti õigused ning nende kasutamine ei tohiks mõjutada Europoli
kohustusi ning selliste õiguste suhtes kohaldatakse käesolevas määruses
sätestatud piiranguid.
(38)     Andmesubjektide õiguste ja
vabaduste kaitse huvides tuleb selgelt kindlaks määrata käesoleva määruse
kohaste ülesannete jaotus. Eelkõige peaksid liikmesriigid vastutama Europolile
edastatud andmete täpsuse ja ajakohastamise ning andmete edastamise
seaduslikkuse eest. Europol peaks vastutama talle muude andmete esitajate
edastatud andmete täpsuse ning ajakohastamise eest. Europol peaks lisaks
tagama, et andmeid töödeldakse õiglaselt ja seaduslikult, et neid kogutakse ja
töödeldakse konkreetsel eesmärgil, et need on piisavad, asjakohased ja hulgalt
vastavuses eesmärkidega, mille jaoks neid töödeldakse, ning et neid ei
säilitata kauem, kui see on antud eesmärgi jaoks vajalik.
(39)     Isikuandmete töötlemise
õiguspärasuse kontrollimiseks, siseseire võimaldamiseks ning nõuetekohase
andmetervikluse ja -turbe tagamiseks dokumenteerib Europol isikuandmete
kogumist, muutmist, neile juurdepääsu ning nende avalikustamist, ühendamist ja
kustutamist. Europol peaks olema kohustatud tegema koostööd Euroopa
andmekaitseinspektoriga ja tegema sellised logid ja dokumendid taotluse korral
kättesaadavaks, et neid saaks kasutada töötlemistoimingute kontrollimiseks.
(40)     Europol peaks ametisse
nimetama isikuandmete kaitse ametniku, kes aitab kontrollida käesoleva määruse
täitmist. Isikuandmete kaitse ametnikul peaks olema võimalik täita oma
kohustusi ja ülesandeid sõltumatult ja tulemuslikult.
(41)     Isikuandmete töötlemist
kontrollivad riiklikud pädevad asutused peaksid kontrollima liikmesriigis
toimuva isikuandmete töötlemise õiguspärasust. Euroopa andmekaitseinspektor
peaks kontrollima Europolis toimuva andmete töötlemise õiguspärasust, täites
oma ülesandeid täiesti sõltumatult.
(42)     Euroopa andmekaitseinspektor
ja riiklikud järelevalveasutused peaksid tegema üksteisega koostööd
konkreetsetes küsimustes, mille puhul on vajalik liikmesriigi osalemine, ning
tagama käesoleva määruse ühtlase kohaldamise kogu liidus.
(43)     Kuna Europol töötleb ka
mitteoperatiivseid isikuandmeid, mis ei ole seotud ühegi kriminaaluurimisega,
tuleks selliste andmete töötlemise suhtes kohaldada määrust (EÜ) nr 45/2001.
(44)     Euroopa andmekaitseinspektor
peaks ära kuulama andmesubjektide esitatud kaebused ja neid uurima. Kaebuse
esitamisele järgnev uurimine peaks toimuma ulatuses, mis on konkreetse juhtumi
puhul vajalik, ning selle tulemust peaks olema võimalik kohtulikult läbi
vaadata. Euroopa andmekaitseinspektor peaks teavitama andmesubjekti kaebuse
menetlemise käigust ja tulemusest mõistliku aja jooksul.
(45)     Igal üksikisikul peaks olema
õigus kasutada õiguskaitsevahendeid teda käsitlevate Euroopa
andmekaitseinspektori otsuste suhtes.
(46)     Europoli suhtes tuleks rakendada
liidu institutsioonidele, ametitele ja organitele kohaldatavaid lepingulise ja
mittelepingulise vastutuse üldeeskirju. Neid eeskirju ei tuleks siiski
kohaldada andmete ebaseadusliku töötlemise korral tekkiva vastutuse suhtes.
(47)     Asjaomane üksikisik ei pruugi
aru saada, kas andmete ebaseadusliku töötlemisega tekitatud kahju on Europoli
või liikmesriigi tegevuse tagajärg. Seetõttu peaksid Europol ja liikmesriik,
kus kahju põhjustanud sündmus toimus, vastutama solidaarselt.
(48)     Europoli täieliku vastutuse ja
sisemise läbipaistvuse tagamiseks tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklit 88 silmas pidades kehtestada Europoli tegevuse Euroopa Parlamendi
ja liikmesriikide parlamentide poolse kontrollimise kord, võttes nõuetekohaselt
arvesse vajadust tagada operatiivteabe konfidentsiaalsus.
(49)     Europoli töötajate suhtes
tuleks kohaldada määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68[36] sätestatud Euroopa
ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate
teenistustingimusi. Europolil peaks olema võimalik võtta tööle töötajaid
liikmesriikide pädevatest asutustest ajutiste teenistujatena, kelle
teenistusaeg oleks rotatsiooni põhimõtte järgimiseks piiratud, kuna selliste
töötajate järgnev tagasisaatmine asjakohasesse pädevasse asutusse aitab kaasa
tihedale koostööle Europoli ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel.
Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et Europoli ajutiste
teenistujatena töötanud töötajad saaksid Europolis teenistuse lõppemisel naasta
oma liikmesriigi avalikku teenistusse.
(50)     Võttes arvesse Europoli
ülesannete laadi ja tegevdirektori rolli, võib tegevdirektori kutsuda enne tema
ametisse nimetamist ja ka enne tema ametiaja võimalikku pikendamist esinema
Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama viimase küsimustele.
Tegevdirektor peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule ka
tegevusaruande. Lisaks peaks Euroopa Parlamendil olema võimalik paluda
tegevdirektoril esitada aruanne oma ülesannete täitmise kohta.
(51)     Europoli täieliku iseseisvuse
ja sõltumatuse tagamiseks peaks Europolil olema oma eelarve, mille peamine tulu
saadakse liidu eelarvest. Liidu eelarvemenetlust tuleks kohaldada selles osas,
mis hõlmab liidu toetust ja liidu üldeelarvest kantavaid muid kulusid. Raamatupidamisarvestust
peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda.
(52)     Europoli suhtes tuleks
kohaldada määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu
üldeelarve suhtes rakendatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu
määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (finantsmäärus)[37].
(53)     Europoli suhtes tuleks
kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust
(EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[38].
(54)     Europol töötleb erilist
kaitset nõudvaid andmeid, sealhulgas Euroopa Liidu salastatud teavet ja
tundlikku, kuid salastamata teavet. Seetõttu peaks Europol kehtestama sellise
teabe töötlemise ja konfidentsiaalsuse eeskirjad vastavalt ELi salastatud teabe
kaitseks vajalikke julgeolekueeskirju käsitleva otsuse 2011/292/EL[39] üldpõhimõtetele ja
miinimumnõuetele.
(55)     Käesoleva määruse kohaldamist
tuleks hinnata korrapäraselt.
(56)     Vajalikud sätted Europoli
majutustingimuste kohta Madalmaades, kus on tema peakorter, ning Europoli
töötajate ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavad erieeskirjad tuleks
kindlaks määrata peakorterit käsitlevas kokkuleppes. Lisaks peaks
asukohaliikmesriik tagama Europoli nõuetekohaseks tegutsemiseks parimad
võimalikud tingimused, sealhulgas koolid lastele ning transpordiühenduse, et
oleks võimalik valida töötajaid võimalikult erinevatest geograafilistest
piirkondadest pärit asjatundjate hulgast.
(57)     Käesoleva määrusega asutatud
Europol asendab otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK
asutatud CEPOLi ning on nende õigusjärglane. Seepärast peaks ta olema kõikide
nende lepingute, sealhulgas töölepingute, kohustuste ja omandi õigusjärglane.
Otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK asutatud
CEPOLi sõlmitud rahvusvahelised lepingud jäävad kehtima, välja arvatud leping,
mille CEPOL on sõlminud peakorteri kohta.
(58)     Et Europol saaks jätkata
otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK asutatud
CEPOLi ülesannete täitmist parimal võimalikul viisil, tuleks kehtestada üleminekumeetmed,
eelkõige seoses haldusnõukogu ja tegevdirektoriga, ning määrata kindlaks
Europoli koolituseelarve kolmeks aastaks alates käesoleva määruse jõustumisest.
(59)     Kuna liikmesriikide tasandil
ei ole võimalik täiel määral täita käesoleva määruse eesmärki – asutada liidu
tasandil õiguskaitsekoostöö ja -koolituse amet –, vaid selle eesmärgi saab
meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit
meetmeid võtta kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud
subsidiaarsuse põhimõttega. Osutatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse
põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale, kui on vajalik kõnesoleva
eesmärgi saavutamiseks.
(60)     [Euroopa Liidu lepingule ja
Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja
Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes)
artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda
käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel] VÕI [Ilma et see piiraks Euroopa
Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21
(Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel
rajaneva ala suhtes) artikli 4 kohaldamist, ei osale kõnealused liikmesriigid
käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega
kohaldatav].
(61)     Euroopa Liidu lepingule ja
Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli
(nr 22) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel,
mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
(62)     Käesolevas määruses austatakse
põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnistatud
põhimõtteid, eriti õigust isikuandmete kaitsele ja eraelu puutumatusele, mida kaitstakse
harta artiklitega 7 ja 8 ning aluslepingu artikliga 16,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I peatükk
ÜLDSÄTTED NING EUROPOLI EESMÄRGID
Artikkel 1
Euroopa
Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ameti asutamine
1.           Euroopa Liidu
õiguskaitseasutuste koostöö parandamiseks, nende tegevuse tugevdamiseks ja
toetamiseks ning Euroopa tasandil sidusa koolituspoliitika teostamiseks asutatakse
Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja ‑koolituse amet (Europol).
2.           Käesoleva määrusega asutatud
Europol asendab otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK
asutatud CEPOLi ning on nende õigusjärglane.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
(a)
„liikmesriikide pädevad asutused” – liikmesriikide
politseiasutused ja muud õiguskaitseorganid, kes liikmesriigi õiguse kohaselt
vastutavad kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise eest;
(b)
„analüüs” – andmete kogumine, töötlemine ja
kasutamine kriminaaluurimise toetamiseks;
(c)
„liidu asutused” – institutsioonid, üksused,
lähetused, bürood ja ametid, mis on moodustatud Euroopa Liidu lepingu või
Euroopa Liidu toimimise lepinguga või nende alusel;
(d)
„õiguskaitseametnikud” – politsei-, tolli- ja muude
asjaomaste talituste, sealhulgas liidu asutuste ametnikud, kelle ülesanne on
kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja
liidu poliitikavaldkondades esinevat ühishuve kahjustavate kuriteoliikide
ennetamine ja nende vastu võitlemine, tsiviilkriisiohje ning suurte üritustega
seotud rahvusvahelise politseitöö läbiviimine;
(e)
„kolmandad riigid” – riigid, mis ei ole Euroopa
Liidu liikmesriigid;
(f)
„rahvusvahelised organisatsioonid” –
rahvusvahelised organisatsioonid ja neile alluvad avalik-õiguslikud asutused ja
muud asutused, mis on loodud kahe või enama riigi vahelise lepinguga või selle
alusel;
(g)
„eraõiguslikud isikud” – üksused ja organid, mis on
asutatud liikmesriigi või kolmanda riigi õiguse alusel, eelkõige äriühingud ja
ettevõtted, ettevõtjate ühendused, mittetulundusorganisatsioonid ja teised
juriidilised isikud, keda ei hõlma punkt f;
(h)
„eraisikud” – füüsilised isikud;
(i)
„isikuandmed” – igasugune teave tuvastatud või
tuvastatava füüsilise isiku kohta, keda edaspidi nimetatakse „andmesubjektiks”;
tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige
isikukoodi põhjal või ühe või mitme tema füüsilisele, füsioloogilisele,
vaimsele, majanduslikule, kultuurilisele või sotsiaalsele identiteedile omase
teguri põhjal;
(j)
„isikuandmete töötlemine” (edaspidi „töötlemine”) –
isikuandmetega tehtavad automatiseeritud ja automatiseerimata toimingud ja toimingute
kogumid, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine,
kohandamine ja muutmine, väljavõtete tegemine, päringute teostamine,
kasutamine, üleandmine, levitamine ja muul moel kättesaadavaks tegemine,
ühitamine ja ühendamine, blokeerimine, kustutamine ja hävitamine;
(k)
„vastuvõtja” – füüsiline või juriidiline isik,
riigiasutus, amet või mõni muu asutus, kellele andmed avaldatakse, olenemata
sellest, kas tegemist on kolmanda isikuga või mitte; vastuvõtjateks ei peeta
asutusi, kes võivad andmeid saada seoses konkreetse järelepärimisega;
(l)
„isikuandmete edastamine” – isikuandmete
edastamine, muutes andmed kättesaadavaks piiratud arvule tuvastatud isikutele
saatja teadmisel või kavatsusel võimaldada vastuvõtjale juurdepääs
isikuandmetele;
(m)
„isikuandmete kataloog” (edaspidi „kataloog”) –
isikuandmete korrastatud kogumid, millest võib andmeid saada teatavate
kriteeriumide põhjal, olenemata sellest, kas kõnealune andmete kogum on
tsentraliseeritud, detsentraliseeritud või funktsionaalsetel või
geograafilistel põhimõtetel hajutatud;
(n)
„andmesubjekti nõusolek” – vabatahtlik, konkreetne
ja teadlik tahteavaldus, millega andmesubjekt annab nõusoleku töödelda tema
kohta käivaid isikuandmeid;
(o)
„halduslikku laadi isikuandmed” – isikuandmed, mida
Europol töötleb lisaks nendele, mida töödeldakse artikli 3 lõigetes 1 ja 2
sätestatud eesmärkide täitmiseks.
Artikkel 3
Eesmärgid
1.           Europol toetab ja tugevdab
liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ning nende koostööd kahte või enamat
liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja liidu
poliitikavaldkondades ühishuve kahjustavate kuriteoliikide ennetamisel ja nende
vastu võitlemisel vastavalt artiklile 1.
2.           Europol toetab ja tugevdab ka
liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ja nende omavahelist koostööd lõikes 1
osutatud õigusrikkumistega seotud kuritegude ennetamisel ja nende vastu
võitlemisel. Seotud kuritegudeks peetakse järgmisi õigusrikkumisi:
(a)
Europoli pädevusvaldkonda kuuluvate kuritegude
jaoks vahendite hankimiseks toime pandud kuriteod;
(b)
Europoli pädevusvaldkonda kuuluvatele kuritegudele
kaasaaitamiseks või nende elluviimiseks toime pandud kuriteod;
(c)
Europoli pädevusvaldkonda kuuluvate kuritegude eest
karistuse kandmise vältimiseks toime pandud kuriteod.
3.           Europol toetab, töötab välja,
pakub ja koordineerib õiguskaitseametnike koolitust.
II peatükk
ÕIGUSKAITSEALASE KOOSTÖÖGA SEOTUD ÜLESANDED
Artikkel 4
Ülesanded
1.           Europol on Euroopa Liidu
asutus, mis kooskõlas käesoleva määrusega täidab järgmisi ülesandeid:
(a)
teabe kogumine, säilitamine, töötlemine,
analüüsimine ja vahetamine;
(b)
liikmesriikide viivitamata teavitamine nende kohta
käivatest andmetest ja kuritegudevahelistest seostest;
(c)
sellise uurimis- ja operatiivtegevuse
kooskõlastamine, korraldamine ja rakendamine,
i)       mida viiakse läbi koos liikmesriikide
pädevate asutustega
ii)      mida viivad läbi ühised uurimisrühmad
kooskõlas artikliga 5 ning vajaduse korral koostöös Eurojustiga,
(d)
osalemine ühistes uurimisrühmades ning kooskõlas
artikliga 5 selliste rühmade moodustamise ettepanekute tegemine;
(e)
liikmesriikide toetamine andmete ja analüüsiga
suurte rahvusvaheliste sündmuste korral;
(f)
ohuhinnangute, strateegiliste ja
operatiivanalüüside ning üldolukorda käsitlevate aruannete koostamine;
(g)
kuritegude ennetamise meetodite, uurimismenetluste
ning tehniliste ja kohtuekspertiisimeetodite väljatöötamine, levitamine ja
nende kasutamise edendamine ning liikmesriikide nõustamine;
(h)
tehnilise ja finantsabi andmine, kui liikmesriigid
viivad läbi piiriüleseid operatsioone ja uurimisi, sealhulgas ühistes
uurimisrühmades;
(i)
õiguskaitseametnike koolituse toetamine,
väljatöötamine, pakkumine, koordineerimine ja rakendamine koostöös
liikmesriikide koolitusasutuste võrgustikuga vastavalt III peatükile;
(j)
aluslepingu V jaotise alusel asutatud liidu
asutustele ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) kriminaalandmete ja
analüütilise toe pakkumine nende pädevusse kuuluvates valdkondades;
(k)
Euroopa Liidu lepingu alusel toimuvatele ELi
kriisiohjestruktuuridele ning ELi kriisiohjemissioonidele teabe ja toe pakkumine;
(l)
Europoli eesmärkidega hõlmatud kuriteoliikide vastu
võitlemise ELi eriteadmiste keskuste, eelkõige küberkuritegevuse vastase
võitluse Euroopa keskuse arendamine.
2.           Europol esitab strateegilisi
analüüse ja ohuhinnanguid, et aidata nõukogul ja komisjonil sätestada
strateegilisi ja operatiivseid prioriteete liidu võitluses kuritegevuse vastu.
Europol osaleb ka nende prioriteetide operatiivsel rakendamisel.
3.           Europol esitab strateegilisi
luureandmeid, et toetada liikmesriigi ja liidu tasandil operatiivtegevuseks
kättesaadavate vahendite tõhusat ja tulemuslikku kasutamist ning
operatiivtegevust.
4.           Europol toimib euro
võltsimise vastu võitlemise keskasutusena kooskõlas 12. juuli 2005. aasta
otsusega 2005/511/JSK euro kaitsmise kohta võltsimise eest[40]. Europol edendab
samuti liikmesriikide pädevate asutuste ja ühiste uurimisrühmade raames euro
võltsimise vastu võitlemiseks võetud meetmete koordineerimist, vajaduse korral
koostöös liidu asutuste ja kolmandate riikide asutustega.
Artikkel 5
Osalemine
ühistes uurimisrühmades
1.           Europol võib osaleda Europoli
eesmärkidega seotud kuritegude uurimiseks moodustatud ühiste uurimisrühmade
tegevuses.
2.           Europoli töötajad võivad
osaleda ühise uurimisrühma kogu tegevuses ja vahetada teavet uurimisrühma kõigi
liikmetega vastavalt piirangutele, mis on ette nähtud selle liikmesriigi
õigusnormidega, kus ühine uurimisrühm tegutseb.
3.           Kui Europolil on põhjust
arvata, et ühise uurimisrühma moodustamine võib anda uurimisele lisaväärtust,
võib ta teha asjaomastele liikmesriikidele ühise uurimisrühma moodustamise
ettepaneku ja võtta meetmeid liikmesriikide aitamiseks uurimisrühma loomisel.
4.           Europol ei kohalda
sunnimeetmeid.
Artikkel 6
Europoli
taotlused kriminaaluurimise algatamiseks
1.           Erijuhtudel, kui Europol
leiab, et seoses tema eesmärkidega seotud kuriteoga tuleks algatada
kriminaaluurimine, teavitab ta sellest Eurojusti.
2.           Samal ajal palub Europol
asjaomaste liikmesriikide siseriiklikel üksustel, mis on asutatud artikli 7
lõike 2 alusel, algatada või viia läbi kriminaaluurimine või koordineerida
seda.
3.           Siseriiklikud üksused
teavitavad Europoli uurimise algatamisest viivituseta.
4.           Kui asjaomaste liikmesriikide
pädevad asutused otsustavad jätta Europoli taotluse rahuldamata, teavitavad nad
Europoli sellise otsuse põhjustest ühe kuu jooksul pärast taotluse esitamist.
Põhjuse võib jätta teatamata, kui teatamine:
(a)
kahjustab riigi julgeolekuga seotud olulisi huve
või
(b)
ohustab käimasolevat uurimist või üksikisikute
turvalisust.
5.           Europol teavitab Eurojusti
liikmesriigi pädeva asutuse otsusest uurimise algatamise või algatamisest
keeldumise kohta.
Artikkel 7
Liikmesriikide
ja Europoli koostöö
1.           Liikmesriigid teevad
Europoliga tema ülesannete täitmisel koostööd.
2.           Iga liikmesriik asutab või
määrab siseriikliku üksuse, mis on Europoli ja liikmesriikide pädevate asutuste
ja õiguskaitseametnike koolitusasutuste vaheline kontaktasutus. Iga liikmesriik
nimetab ametisse siseriikliku üksuse juhi.
3.           Liikmesriigid tagavad, et
nende siseriiklikud üksused saavad täita neile käesoleva määrusega ettenähtud
ülesandeid, eelkõige võimaldades neile juurdepääsu asjakohastele riiklikele
andmebaasidele.
4.           Europol võib konkreetsete
uurimiste raames teha vahetult koostööd liikmesriikide pädevate
ametiasutustega. Europol teavitab siseriiklikku üksust viivitamata sellise
koostöö tegemisest ja edastab talle koopia kogu teabest, mida on vahetatud
Europoli ja asjaomaste pädevate asutuste vaheliste otsekontaktide tulemusel.
5.           Liikmesriigi siseriikliku
üksuse või pädeva asutuse kaudu liikmesriigid eelkõige:
(a)
esitavad Europolile tema eesmärkide täitmiseks
vajalikku teavet. See hõlmab Europolile viivitamata teabe esitamist liidu poolt
prioriteetsetena käsitatavate kuriteovaldkondade kohta. Lisaks edastatakse
talle teise liikmesriigi või teiste liikmesriikidega vahetatud teabe koopia
niivõrd, kuivõrd kõnealune teave käsitleb sellist kuritegu, mis on hõlmatud
Europoli eesmärkidega;
(b)
tagavad Europoli ja liikmesriikide asjakohaste
pädevate asutuste ja õiguskaitseametnike koolitusasutuste vahelise tulemusliku
teabevahetuse ja koostöö;
(c)
tõstavad teadlikkust Europoli tegevusest.
6.           Siseriiklike üksuste juhid
kohtuvad korrapäraselt, eelkõige selleks, et arutada ja lahendada probleeme,
mis tekivad Europoliga tehtava operatiivkoostöö käigus.
7.           Iga liikmesriik näeb ette
siseriikliku üksuse organisatsiooni ja personali vastavalt oma siseriiklikele
õigusaktidele.
8.           Iga liikmesriik kannab ise
oma siseriiklike üksuste ja pädevate asutuste ning Europoli vahelisest
suhtlusest tulenevad kulud ega nõua Europolilt nende kulude, välja arvatud
sidekulude katmist.
9.           Liikmesriigid tagavad
Europoliga ühenduse pidamiseks kasutatavate kõikide süsteemide turvalisuse
miinimumtaseme.
10.         Europol koostab igal aastal
aruande, mis sisaldab teavet liikmesriikide esitatud lõike 5 punkti a
kohase teabe hulga ja kvaliteedi ning oma siseriikliku üksuse tegevuse kohta.
Aastaaruanne edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja
liikmesriikide parlamentidele.
Artikkel 8
Kontaktametnikud
1.           Iga riiklik üksus lähetab
Europoli vähemalt ühe kontaktametniku. Kui käesolevas määruses ei ole
sätestatud teisiti, kohaldatakse kontaktametnike suhtes lähetava liikmesriigi
õigusnorme.
2.           Kontaktametnikud moodustavad
Europolis riikide kontaktbüroosid ja Europoli siseriiklikud üksused juhendavad
neid kooskõlas lähetanud liikmesriigi õiguse ning Europoli juhtimise suhtes
kohaldatavate sätetega.
3.           Kontaktametnikud aitavad
kaasa Europoli ja oma liikmesriigi vahelisele teabevahetusele.
4.           Kontaktametnikud aitavad
kaasa oma liikmesriigi ja teiste riikide kontaktametnike vahelisele teabevahetusele
vastavalt oma siseriiklikule õigusele. Europoli infrastruktuuri võib kooskõlas
siseriikliku õigusega kasutada ka selliseks kahepoolseks teabevahetuseks, mis
hõlmab Europoli eesmärkidega mitte seotud kuritegusid. Haldusnõukogu määrab
kindlaks kontaktametnike õigused ja kohustused seoses Europoliga.
5.           Kontaktametnikel on
artikli 65 kohaselt oma ülesannete täitmiseks vajalikud õigused ja
immuniteet.
6.           Europol tagab, et
kontaktametnikke informeeritakse täielikult ja neid kaasatakse Europoli kogu
tegevusse niivõrd, kuivõrd see on vajalik nende ülesannete täitmiseks.
7.           Europol tasub Europoli hoones
liikmesriikidele vajalike ruumide ja kontaktametnikele nende ülesannete
täitmiseks vajaliku toe pakkumise kulud. Muud kontaktametnike lähetamisega
seotud kulud, sealhulgas kontaktametnike töövahendite kulud, kannab lähetanud
liikmesriik, kui eelarvepädevad institutsioonid ei otsusta haldusnõukogu
soovituse põhjal teisiti.
III peatükk
ÕIGUSKAITSEAMETNIKE KOOLITUSEGA SEOTUD ÜLESANDED
Artikkel 9
Europoli
akadeemia
1.           Europoli üksusena tegutsev
käesoleva määrusega asutatud Europoli akadeemia toetab, töötab välja, pakub ja
koordineerib õiguskaitseametnike koolitust kahte või enamat liikmesriiki
mõjutavate raskete kuritegude ja terrorismivastase võitluse, suure riskiga
spordi- ja muude avalike ürituste haldamise, liidu mittesõjaliste missioonide
strateegilise kavandamise ja juhtimise, õiguskaitse juhtimise ja keeleoskuse
valdkonnas eelkõige selleks, et:
(a)
parandada teadlikkust ja teadmisi
i)       õiguskaitsealast koostööd käsitlevatest
rahvusvahelistest ja ELi õigusaktidest;
ii)      liidu asutuste, eelkõige Europoli,
Eurojusti ja Frontexi toimimisest ja rollist;
iii)     õiguskaitsealase koostöö juriidilistest
aspektidest ja teabekanalitele juurdepääsu praktilistest teadmistest;
(b)
edendada liikmesriikide omavahelist ning
liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist piirkondlikku ja kahepoolset
koostööd;
(c)
käsitleda selliseid kuriteoliikidega võitlemise ja
politseitöö valdkondi, kus liidu tasandil koolituse pakkumine loob
lisaväärtust;
(d)
töötada välja ühised õiguskaitseametnike
koolitamise õppekavad, et valmistada nad ette osalemiseks ELi
tsiviilmissioonidel;
(e)
aidata liikmesriikidel osaleda kolmandates riikides
võetavates kahepoolsetes õiguskaitsesuutlikkuse suurendamise meetmetes;
(f)
koolitada koolitajaid ning toetada hea koolitustava
arendamist ja vahetust.
2.           Europoli akadeemia töötab
välja ja ajakohastab korrapäraselt õppevahendeid ja -metoodikat ning rakendab
neid elukestva õppe pakkumisel, et parandada õiguskaitseametnike oskusi.
Europoli akadeemia hindab kõnealuste meetmete tulemuslikkust, et parandada
tulevaste meetmete kvaliteeti, järjekindlust ja tõhusust.
Artikkel 10
Europoli
akadeemia ülesanded
1.           Europoli akadeemia koostab
mitmeaastased strateegilised koolitusvajaduste analüüsid ja mitmeaastased
õppeprogrammid.
2.           Europoli akadeemia töötab
välja ja kasutab koolitust ja koolitusvahendeid, sealhulgas järgmist:
(a)
kursused, seminarid, konverentsid ning veebipõhine
ja e-õpe;
(b)
ühised õppekavad, mis aitavad parandada teadlikkust,
täita lünki ja/või edendada ühist piiriülese kuritegevuse käsitust;
(c)
sihtrühmade vajadustest lähtuvad järk-järgulised
koolitusmoodulid astmete või raskusastmete kaupa ning kooskõlas geograafilise
piirkonna, kuritegevusvaldkonna või konkreetsete kutsenõuetega;
(d)
õiguskaitseametnike vahetus- ja lähetusprogrammid
praktika käigus toimuva koolituse edendamiseks.
3.           Selleks et tsiviilmissioonide
ja kolmandate riikide suutlikkuse suurendamise vajadusi toetav Euroopa
koolituspoliitika oleks sidus, teeb Europoli akadeemia järgmist:
(a)
hindab olemasolevate liitu käsitlevate
õiguskaitsekoolituse poliitika ja algatuste mõju;
(b)
töötab välja ja pakub koolitust, et valmistada
liikmesriikide õiguskaitseametnikke ette osalemiseks tsiviilmissioonidel,
sealhulgas võimaldades neil omandada vajalikku keeleoskust;
(c)
töötab välja ja korraldab koolitusi kolmandate
riikide õiguskaitseametnikele, eelkõige liiduga ühinemise kandidaatriikide
ametnikele;
(d)
haldab sihtotstarbelisi liidu välisabi vahendeid,
millest kooskõlas liidu prioriteetidega toetatakse kolmandate riikide tegevust
asjakohastes poliitikavaldkondades suutlikkuse suurendamisel.
4.           Europoli akadeemia aitab
kaasa sellele, et liikmesriigid tunnustaksid üksteise õiguskaitsekoolitust ning
asjakohaseid Euroopa kvaliteedistandardeid.
Artikkel 11
Koolitusalane
teadustegevus
1.           Europoli akadeemia osaleb
käesolevas peatükis käsitletud koolitustegevusega seotud teadusuuringute
tegemises.
2.           Europoli akadeemia edendab ja
loob partnerlusi liidu asutustega, samuti avalik-õiguslike ja eraõiguslike
teadusasutustega ning toetab liikmesriikides tugevama partnerluse loomist
ülikoolide ja õiguskaitsealase koolitusega tegelevate asutuste vahel.
IV peatükk
EUROPOLI ORGANISATSIOON
Artikkel 12
Europoli
juhtimis- ja haldusstruktuur
Europoli juhtimis- ja haldusstruktuuri
kuuluvad:
(a)
haldusnõukogu, kes täidab artiklis 14 sätestatud
ülesandeid;
(b)
tegevdirektor, kes täidab artiklis 19 sätestatud
kohustusi;
(c)
koolituse teaduskomitee vastavalt artiklile 20;
(d)
vajaduse korral muu nõuandeorgan, mille loob
haldusnõukogu vastavalt artikli 14 lõike 1 punktile p;
(e)
vajaduse korral juhatus vastavalt artiklitele 21 ja
22.
1. JAGU
HALDUSNÕUKOGU
Artikkel 13
Haldusnõukogu
koosseis
1.           Haldusnõukokku kuulub üks
hääleõiguslik esindaja igast liikmesriigist ja kaks komisjoni hääleõiguslikku
esindajat.
2.           Haldusnõukogu liikmed
nimetatakse ametisse, arvestades nende avaliku ja erasektori organisatsioonide
juhtimise kogemusi ja teadmisi õiguskaitsealase koostöö valdkonnas.
3.           Haldusnõukogu liikmel võib
olla asendusliige, kes nimetatakse ametisse, arvestades tema avaliku ja
erasektori organisatsioonide juhtimise kogemusi ning teadmisi riikide
õiguskaitseametnike koolituse poliitika valdkonnas. Asendusliige tegutseb
liikmena kõikides õiguskaitseametnike koolitusega seotud küsimustes. Täisliikme
puudumise korral esindab teda asendusliige. Asendusliikme puudumise korral
esindab täisliige teda kõikides küsimustes, mis on seotud õiguskaitseametnike
koolitusega.
4.           Kõik haldusnõukogus esindatud
osalised püüavad piirata esindajate vahetumist, et tagada haldusnõukogu töö
järjepidevus. Osaliste eesmärk on saavutada meeste ja naiste võrdne esindatus
haldusnõukogus.
5.           Täisliikme ja asendusliikme
ametiaeg on neli aastat. Ametiaega võib pikendada. Ametiaja lõppemisel või
ametist lahkumisel jääb liige haldusnõukogu koosseisu seni, kuni tema volitusi
pikendatakse või ta asendatakse.
Artikkel 14
Haldusnõukogu
ülesanded
1.           Haldusnõukogu:
(a)
võtab igal aastal hääleõiguslike liikmete
kahekolmandikulise häälteenamusega vastu Europoli järgmise aasta tööprogrammi
kooskõlas artikliga 15;
(b)
võtab hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise
häälteenamusega vastu mitmeaastase tööprogrammi kooskõlas artikliga 15;
(c)
võtab liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega
vastu Europoli aastaeelarve ja täidab muid Europoli eelarvega seotud ülesandeid
kooskõlas XI peatükiga;
(d)
võtab vastu Europoli aasta üldise tegevusaruande ja
edastab selle hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks Euroopa Parlamendile,
nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikide parlamentidele. Aastane
üldine tegevusaruanne avalikustatakse;
(e)
võtab vastu Europoli suhtes kohaldatavad
finantseeskirjad vastavalt artiklile 63;
(f)
võtab pärast komisjoni arvamuse arvesse võtmist 31.
jaanuariks vastu mitmeaastase personalipoliitika kava;
(g)
võtab vastu pettustevastase võitluse strateegia,
mis rakendatavate meetmete kulusid ja tulusid arvesse võttes on
proportsionaalne pettuseohuga;
(h)
võtab vastu haldusnõukogu ning koolituse
teaduskomitee liikmete huvikonfliktide ennetamise ja haldamise eeskirjad;
(i)
kasutab kooskõlas lõikega 2 Europoli personali
suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike
personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale
asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse nimetava
asutuse volitused”);
(j)
võtab ametnike personalieeskirjade ja muude
teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks vastu rakenduseeskirjad kooskõlas
personalieeskirjade artikliga 110;
(k)
nimetab ametisse tegevdirektori ja tema asetäitjad
ning vajaduse korral pikendab nende ametiaega või kõrvaldab nad ametist
vastavalt artiklitele 56 ja 57;
(l)
kehtestab tulemusnäitajad ja teostab järelevalvet
tegevdirektori tegevuse, sealhulgas haldusnõukogu otsuste rakendamise üle;
(m)
nimetab vastavalt ametnike personalieeskirjadele ja
muude teenistujate teenistustingimustele ametisse peaarvepidaja, kes on oma
ülesannete täitmisel sõltumatu;
(n)
nimetab koolituse teaduskomitee liikmed;
(o)
tagab sise- ja välisauditite aruannetest ja
hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) uurimistest
tulenevate järelduste ja soovituste järgimise nõuetekohase järelevalve;
(p)
võtab vastu Europoli struktuuri kehtestamise ja
vajaduse korral edasiarendamise otsused;
(q)
võtab vastu oma töökorra.
2.           Haldusnõukogu võtab vastavalt
ametnike personalieeskirjade artiklile 110 vastu otsuse, mis põhineb kõnealuste
personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 või muude teenistujate
teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse asjakohased ametisse
nimetamise volitused tegevdirektorile ja määratletakse tingimused, mille korral
võib sellise volituste delegeerimise peatada. Tegevdirektoril on õigus
kõnealused volitused edasi delegeerida.
Kui erandlikud asjaolud seda nõuavad, võib
haldusnõukogu tegevdirektorile delegeeritud ja tema poolt edasi delegeeritud
ametisse nimetamise volitused oma otsusega ajutiselt peatada ning teostada neid
volitusi ise või delegeerida need mõnele oma liikmele või muule töötajale peale
tegevdirektori.
Artikkel 15
Aasta
tööprogramm ja mitmeaastane tööprogramm
1.           Haldusnõukogu võtab hiljemalt
iga aasta 30. novembriks vastu aasta tööprogrammi tegevdirektori esitatud
eelnõu põhjal, võttes arvesse komisjoni arvamust. Haldusnõukogu edastab
tööprogrammi Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide
parlamentidele.
2.           Aasta tööprogrammis esitatakse
üksikasjalikud eesmärgid ja oodatavad tulemused, sealhulgas tulemusnäitajad.
Lisaks esitatakse selles rahastatavate meetmete kirjeldus koos meetmetele
ettenähtavate rahaliste vahendite ja inimressurssidega vastavalt tegevuspõhise
eelarve koostamise ja juhtimise põhimõtetele. Aasta tööprogramm on järjepidev
lõikes 4 viidatud mitmeaastase tööprogrammiga. Aasta tööprogrammis osutatakse
selgelt võrreldes eelmise eelarveaastaga lisatud, muudetud ja tühistatud
ülesannetele.
3.           Kui Europolile antakse uus
ülesanne, muudab haldusnõukogu vastuvõetud aasta tööprogrammi.
Aasta tööprogrammis oluliste muudatuste tegemiseks
kasutatakse sama menetlust kui esialgse aasta tööprogrammi vastuvõtmisel.
Haldusnõukogu võib delegeerida tegevdirektorile õiguse teha aasta tööprogrammis
ebaolulisi muudatusi.
4.           Võttes arvesse komisjoni
arvamust ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide
parlamentidega võtab haldusnõukogu iga aasta 30. novembriks vastu ja
ajakohastab mitmeaastase tööprogrammi.
Vastuvõetud mitmeaastane tööprogramm saadetakse
Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.
Mitmeaastases tööprogrammis määratakse kindlaks
strateegilised eesmärgid ja oodatavad tulemused, sealhulgas tulemusnäitajad.
Ühtlasi esitatakse selles igale eesmärgile ettenähtav soovituslik summa ja
töötajate arv kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku ja mitmeaastase
personalipoliitika kavaga. Selles esitatakse ka artiklis 29 nimetatud
strateegia, mis käsitleb suhteid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega.
Mitmeaastast tööprogrammi rakendatakse aasta
tööprogrammide kaudu ning vajaduse korral ajakohastatakse seda vastavalt välis-
ja sisehindamiste tulemustele. Kui see on asjakohane, kajastatakse selliste
hindamiste tulemusi ka järgmise aasta tööprogrammis.
Artikkel 16
Haldusnõukogu
esimees
1.           Haldusnõukogu valib oma
liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Esimees ja aseesimees valitakse
haldusnõukogu liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.
Aseesimees asendab esimeest automaatselt juhul,
kui esimehel ei ole võimalik oma kohustusi täita.
2.           Esimehe ja aseesimehe
ametiaeg on neli aastat. Nende ametiaega võib pikendada ühe korra. Kui esimehe
või aseesimehe liikmesus haldusnõukogus lõpeb mis tahes ajal tema ametiaja
jooksul, lõpeb samal kuupäeval automaatselt ka tema ametiaeg.
Artikkel 17
Haldusnõukogu
koosolekud
1.           Haldusnõukogu koosolekud
kutsub kokku esimees.
2.           Aruteludel osaleb Europoli
tegevdirektor.
3.           Haldusnõukogul on aastas
vähemalt kaks korralist koosolekut. Haldusnõukogu koosolek toimub ka selle
esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku liikmete
taotlusel.
4.           Haldusnõukogu võib
hääleõiguseta vaatlejana oma koosolekule kutsuda kõiki isikuid, kelle arvamus
on arutatava küsimuse seisukohalt asjakohane.
5.           Haldusnõukogu kodukorras
sätestatud tingimustel võivad haldusnõukogu liikmeid abistada nõustajad ja
eksperdid.
6.           Sekretariaaditeenust osutab
haldusnõukogule Europol.
Artikkel 18
Hääletamise
kord
1.           Ilma et see piiraks artikli 14
lõike 1 punkide a, b ja c, artikli 16 lõike 1 ning artikli 56 lõike 8
kohaldamist, võetakse haldusnõukogus otsused vastu liikmete häälteenamusega.
2.           Igal liikmel on üks hääl.
Hääleõigusega liikme puudumise korral võib tema eest hääletada tema
asendusliige.
3.           Esimees osaleb hääletamisel.
4.           Tegevdirektor ei osale
hääletamisel.
5.           Haldusnõukogu kodukorraga
kehtestatakse üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral
üks liige võib tegutseda teise liikme nimel, ning vajaduse korral nõuded
kvoorumi kohta.
2. JAGU
TEGEVDIREKTOR
Artikkel 19
Tegevdirektori
ülesanded
1.           Europoli juhib tegevdirektor.
Ta annab oma tegevusest aru haldusnõukogule.
2.           Ilma et see piiraks
komisjoni, haldusnõukogu või juhatuse volitusi, täidab tegevdirektor oma
ülesandeid sõltumatult ning ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki
valitsuselt ega muult organilt.
3.           Tegevdirektor esitab Euroopa
Parlamendile viimase taotlusel aruande oma ülesannete täitmise kohta. Nõukogu
võib paluda tegevdirektoril esitada aruanne tema ülesannete täitmise kohta.
4.           Tegevdirektor on Europoli
seaduslik esindaja.
5.           Tegevdirektor vastutab
käesoleva määrusega Europolile pandud ülesannete täitmise eest. Tegevdirektor:
(a)
juhib Europoli igapäevast tööd;
(b)
rakendab haldusnõukogu otsuseid;
(c)
koostab aasta tööprogrammi ja mitmeaastase
tööprogrammi ning esitab need haldusnõukogule pärast komisjoniga
konsulteerimist;
(d)
rakendab aasta tööprogrammi ja mitmeaastase
tööprogrammi ning annab haldusnõukogule aru nende rakendamisest;
(e)
koostab konsolideeritud aastaaruande Europoli
tegevuse kohta ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks;
(f)
koostab sise- ja välisauditi aruannete ja
hinnangute järelduste ning Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF)
juurdlusaruannete ja juurdluste põhjal esitatud soovituste alusel tegevuskava
ning esitab kaks korda aastas komisjonile ja korrapäraselt haldusnõukogule
aruandeid tegevuskava täitmise kohta;
(g)
kaitseb liidu finantshuve, kohaldades
ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu
võitlemiseks ning, ilma et see piiraks OLAFi juurdluspädevust, teostades
tõhusat kontrolli, nõudes eeskirjade eiramise avastamise korral tagasi valesti
makstud summad ning vajaduse korral kohaldades tõhusaid, proportsionaalseid ja
hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi;
(h)
koostab Europoli pettustevastase võitluse
strateegia ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks;
(i)
töötab välja Europoli suhtes kohaldatavate
finantseeskirjade eelnõu;
(j)
valmistab ette Europoli eelarveaasta tulude ja
kulude eelarvestuse eelnõu ja täidab Europoli eelarvet;
(k)
valmistab ette mitmeaastase personalipoliitika kava
eelnõu ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule;
(l)
abistab haldusnõukogu esimeest haldusnõukogu
koosolekute ettevalmistamisel;
(m)
teavitab haldusnõukogu korrapäraselt liidu
kuritegevusevastase võitluse strateegiliste ja operatiivsete prioriteetide
rakendamisest.
3. JAGU
KOOLITUSE
TEADUSKOMITEE
Artikkel 20
Koolituse
teaduskomitee
1.           Koolituse teaduskomitee on
sõltumatu nõuandev organ, mis tagab, et Europoli koolitustegevus lähtub
teaduslikest alustest, ning suunab nende kujundamist. Sel eesmärgil kaasab
tegevdirektor koolitus teaduskomitee juba varases etapis kõikide artiklis 14
viidatud dokumentide ettevalmistamisse, kuivõrd need on seotud koolitusega.
2.           Koolituse teaduskomitee
koosneb üheteistkümnest kõrgeima akadeemilise kraadi või ametikohaga isikust,
kes tegutsevad käesoleva määruse III peatükiga hõlmatud valdkondades. Liikmed
nimetab ametisse haldusnõukogu pärast Euroopa Liidu Teatajas
konkursiteate avaldamist läbipaistva valikumenetluse põhjal. Koolituse
teaduskomiteesse ei või kuuluda haldusnõukogu liikmeid. Koolituse teaduskomitee
liikmed on sõltumatud. Nad ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki
valitsuselt ega muult organilt.
3.           Europol avalikustab koolituse
teaduskomitee liikmete nimekirja oma veebilehel ja ajakohastab seda.
4.           Koolituse teaduskomitee
liikme ametiaeg on viis aastat. Liikme ametiaega ei pikendata ja juhul, kui
liige ei vasta sõltumatuse kriteeriumidele, võidakse ta ametist vabastada.
5.           Koolituse teaduskomitee valib
esimehe ja tema asetäitja, kelle ametiaeg on viis aastat. Komitee seisukohad
võetakse vastu lihthäälteenamusega. Esimees kutsub komitee kokku kuni neli
korda aastas. Vajaduse korral kutsub esimees erakorralisi koosolekuid kokku
omal algatusel või vähemalt nelja komiteeliikme taotlusel.
6.           Tegevdirektor, tegevdirektori
asetäitja koolituse alal või nende esindaja kutsutakse koosolekutel osalema
hääleõiguseta vaatlejana.
7.           Koolituse teaduskomiteed
aitab sekretär, kelleks on komitee välja valitud ja tegevdirektori poolt ametisse
nimetatud Europoli töötaja.
8.           Teaduskomitee eelkõige:
(a)
nõustab tegevdirektorit ja tegevdirektori
asetäitjat koolituse alal aasta tööprogrammi ja muude strateegiliste
dokumentide koostamisel, et tagada nende teaduslik kvaliteet ning kooskõla
liidu vastava sektori poliitika ja prioriteetidega;
(b)
esitab haldusnõukogule sõltumatuid arvamusi ja
annab talle nõu oma pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes;
(c)
esitab sõltumatuid arvamusi ja annab nõu õppekavade
kvaliteedi, õppetöö meetodite, õppetöö valikuvõimaluste ja teaduse arengu
küsimustes;
(d)
annab muud nõu seoses Europoli koolitustegevuse
teaduslike aspektidega, kui seda taotleb haldusnõukogu, tegevdirektor või
tegevdirektori asetäitja koolituse alal.
9.           Koolituse teaduskomitee
aastaeelarve nähakse ette Europoli eelarve eraldi real.
4. JAGU
JUHATUS
Artikkel 21
Moodustamine
Haldusnõukogu võib moodustada juhatuse.
Artikkel 22
Ülesanded
ja korraldus
1.           Juhatus abistab
haldusnõukogu.
2.           Juhatusel on järgmised
ülesanded:
(a)
valmistada ette haldusnõukogu vastuvõetavad otsused;
(b)
tagada koos haldusnõukoguga piisavate järelmeetmete
võtmise sise- ja välisauditi aruannete ja hinnangute järelduste ja soovituste
ning Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusaruannete ja juurdluste
põhjal esitatud soovituste alusel;
(c)
ilma et see piiraks artiklis 19 sätestatud
tegevdirektori ülesandeid, abistada tegevdirektorit ja anda talle nõu
haldusnõukogu otsuste rakendamisel, et tugevdada järelevalvet haldusjuhtimise
üle.
3.           Kiireloomulistest juhtudest
tingitud vajaduse korral võib juhatus haldusnõukogu nimel teha teatavaid
esialgseid otsuseid, eelkõige haldusjuhtimise küsimustes, sealhulgas ametisse
nimetava asutuse volituste delegeerimise peatamise kohta.
4.           Juhatuse moodustavad
haldusnõukogu esimees, üks komisjoni esindaja haldusnõukogus ja veel kolm
liiget, kelle haldusnõukogu nimetab oma liikmete hulgast. Haldusnõukogu esimees
on ühtlasi juhatuse esimees. Tegevdirektor osaleb juhatuse koosolekutel, kuid
ei oma hääleõigust.
5.           Juhatuse liikme ametiaeg on
neli aastat. Juhatuse liikme ametiaeg lõpeb samaaegselt tema liikmesuse
lõppemisega haldusnõukogus.
6.           Juhatusel on vähemal üks
korraline koosolek iga kolme kuu tagant. Peale selle tuleb juhatus kokku oma
esimehe algatusel või liikmete taotlusel.
7.           Juhatus järgib haldusnõukogu
kehtestatud kodukorda.
V peatükk
TEABE TÖÖTLEMINE
Artikkel 23
Teabeallikad
1.           Europol töötleb ainult
teavet, mille talle on esitanud:
(a)
liikmesriigid vastavalt siseriiklikule õigusele;
(b)
liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised
organisatsioonid vastavalt VI peatükile;
(c)
eraisikud vastavalt artikli 29 lõikele 2.
2.           Europol võib otse saada ja
töödelda teavet, sealhulgas isikuandmeid, mis on pärit avalikult
kättesaadavatest allikatest, nagu meedia, sealhulgas internetist ja avalikest
andmebaasidest.
3.           Kui see on kooskõlas liidu,
rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktidega, võib Europol saada ja töödelda
teavet, sealhulgas isikuandmeid, mis on pärit riigi, liidu ja rahvusvahelise
tasandi infosüsteemidest, sealhulgas sellistest, millele tal on vahetu
elektrooniline juurdepääs. Selliste liidu, rahvusvaheliste ja siseriiklike
õigusaktide kohaldatavad sätted reguleerivad Europoli juurdepääsu sellisele
teabele ja selle kasutamist niivõrd, kuivõrd nendega nähakse ette rangemad
juurdepääsu- ja kasutuseeskirjad kui käesolevas määruses. Juurdepääs sellistele
infosüsteemidele antakse üksnes nõuetekohaselt volitatud Europoli töötajatele,
kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks.
Artikkel 24
Teabe
töötlemise eesmärgid
1.           Niivõrd, kuivõrd see on
vajalik artikli 3 lõigetes 1 ja 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, võib
Europol töödelda teavet, sealhulgas isikuandmeid, ainult selleks, et:
(a)
välja selgitada teabes esinevaid seoseid andmete
võrdlemise teel;
(b)
teostada strateegilist või temaatilist analüüsi;
(c)
teostada konkreetsetel juhtudel operatiivanalüüsi.
2.           Isikuandmete ja
andmesubjektide kategooriad, kelle andmeid võib igal punktis 1 loetletud
konkreetsel eesmärgil koguda, on loetletud 2. lisas.
Artikkel 25
Teabe
töötlemise eesmärgi kindlaksmääramine
1.           Europolile teabe esitanud
liikmesriik, liidu asutus, kolmas riik ja rahvusvaheline organisatsioon määrab
kindlaks selle töötlemise eesmärgi vastavalt artiklile 24. Kui nemad ei ole
seda teinud, määrab sellise teabe asjakohasuse ja töötlemise eesmärgi kindlaks
Europol. Europol võib töödelda teavet muul eesmärgil kui eesmärk, milleks teave
esitati, üksnes andmete esitaja loal.
2.           Liikmesriigid, liidu
asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad teabe
edastamise ajal teatavaks teha üldised ja konkreetsed juurdepääsu- ja
kasutamispiirangud, sealhulgas kustutamise ja hävitamise suhtes kohaldatavad
piirangud. Kui selliste piirangute kehtestamise vajadus selgub pärast teabe
edastamist, teavitavad nad sellest Europoli. Europol peab sellistest
piirangutest kinni.
3.           Europol võib piirata
liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonide juurdepääsu avalikult kättesaadavatest allikatest pärit
teabele ja selle teabe kasutamist.
Artikkel 26
Liikmesriikide
ja Europoli töötajate juurdepääs Europolis säilitatavale teabele
1.           Liikmesriikidel on juurdepääs
kogu artikli 24 lõike 1 punktides a ja b sätestatud eesmärgil esitatud teabele
ning võimalus teostada selles päringuid, ilma et see piiraks liikmesriikide,
liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide õigust
piirata selliste andmete kasutamist ja neile juurdepääsu. Liikmesriigid
määravad kindlaks need pädevad asutused, kellel on õigus selliseid päringuid
teostada.
2.           Liikmesriikidel on kaudne,
päringutabamustel või nende puudumisel põhinev juurdepääs artikli 24 lõike 1
punktis c täpsustatud eesmärgil esitatud teabele, ilma et see piiraks teabe
esitanud liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide või rahvusvaheliste
organisatsioonide artikli 25 lõike 2 kohaselt seatud piiranguid.
Päringutabamuse korral algatab Europol menetluse päringutabamusega seotud teabe
jagamiseks kooskõlas Europolile teabe edastanud liikmesriigi otsusega.
3.           Tegevdirektori poolt
nõuetekohaselt volitatud Europoli töötajatel on juurdepääsuõigus Europolis
töödeldavale teabele niivõrd, kuivõrd see on vajalik nende ülesannete
täitmiseks.
Artikkel 27
Eurojusti
ja OLAFi juurdepääs Europoli teabele
1.           Europol võtab kõik vajalikud
meetmed, et tagada Eurojustile ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF)
nende volituste piires juurdepääs kogu artikli 24 lõike 1 punktides a ja b
sätestatud eesmärkidel esitatud teabele ja võimalus teostada selles päringuid,
ilma et see piiraks liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide ja
rahvusvaheliste organisatsioonide õigust piirata selliste andmete kasutamist ja
neile juurdepääsu. Kui Eurojusti või OLAFi päringu käigus ilmneb kokkulangevus
Europoli töödeldava teabega, teavitatakse sellest Europoli.
2.           Europol võtab kõik vajalikud
meetmed, et tagada Eurojustile ja OLAFile nende volituste piires kaudne, päringutabamustel
või nende puudumisel põhinev juurdepääs artikli 24 lõike 1 punktis c
täpsustatud eesmärgil esitatud teabele, ilma et see piiraks teabe esitanud
liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide või rahvusvaheliste
organisatsioonide artikli 25 lõike 2 kohaselt seatud piiranguid.
Päringutabamuse korral algatab Europol menetluse päringutabamusega seotud teabe
jagamiseks kooskõlas Europolile teabe edastanud liikmesriigi, liidu asutuse,
kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni otsusega.
3.           Lõigete 1 ja 2 kohaselt
toimuvaid teabepäringuid teostatakse ainult selle kindlakstegemiseks, kas
vastavalt Eurojustile või OLAFile kättesaadav teave vastab Europolis
töödeldavale teabele.
4.           Europol lubab lõigete 1 ja 2
kohaseid teabepäringuid üksnes pärast seda, kui ta on saanud Eurojustilt teavet
selle kohta, millistel liikmesriikide liikmetel, asetäitjatel, assistentidel ja
Eurojusti töötajatel on luba selliseid päringuid teostada, ning OLAFilt teavet
selle kohta, millistel töötajatel on luba selliseid päringuid teostada.
5.           Kui Europoli konkreetse
uurimisega seotud teabetöötlemistoimingute käigus teeb Europol või mõni
liikmesriik kindlaks koordineerimise, koostöö või toetuse vajaduse vastavalt
Eurojusti või OLAFi volitustele, teavitab Europol neid sellest ning algatab
menetluse teabe jagamiseks kooskõlas teabe edastanud liikmesriigi otsusega.
Sellisel juhul konsulteerivad Eurojust või OLAF Europoliga.
6.           Eurojust, sealhulgas
kolleegium, liikmesriikide liikmed, asetäitjad, assistendid ja Eurojusti
töötajad, ning OLAF peavad kinni kõikidest üldistest ja konkreetsetest
juurdepääsu- ja kasutamispiirangutest, mille liikmesriigid, liidu asutused,
kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid on kooskõlas artikli 25
lõikega 2 teatavaks teinud.
Artikkel 28
Liikmesriikide
teavitamise kohustus
1.           Kui Europol peab vastavalt
artikli 4 lõike 1 punktist b tulenevale kohustusele teavitama liikmesriiki seda
liikmesriiki käsitlevast teabest, kuid kõnealuse teabe suhtes kehtivad
vastavalt artikli 25 lõikele 2 selle jagamist välistavad juurdepääsupiirangud,
peab Europol juurdepääsupiirangu kehtestanud andmete esitajaga nõu ja taotleb
tema nõusolekut teabe jagamiseks.
Ilma sellise nõusolekuta teavet ei edastata.
2.           Olenemata
juurdepääsupiirangutest, teavitab Europol liikmesriiki seda liikmesriiki
käsitlevast teabest juhul, kui see on:
(a)
tingimata vajalik raske kuriteo või terroriakti
otsese ohu vältimiseks või
(b)
see on hädavajalik asjaomase liikmesriigi avalikku
korda ähvardava tõsise ja vahetu ohu ärahoidmiseks.
Sellisel juhul teavitab Europol andmete esitajat
võimalikult kiiresti kõnealuse teabe jagamisest ja põhjendab oma
olukorraanalüüsi.
VI peatükk
SUHTED PARTNERITEGA
1. JAGU
ÜLDSÄTTED
Artikkel 29
Üldsätted
1.           Kui see on vajalik tema
ülesannete täitmiseks, võib Europol luua ja säilitada koostöösuhteid liidu
asutustega kooskõlas kõnealuste asutuste eesmärkidega, kolmandate riikide
õiguskaitseasutuste ja kolmandate riikide koolitusasutustega, rahvusvaheliste
organisatsioonide ja eraõiguslike isikutega.
2.           Kui see on vajalik tema
ülesannete täitmiseks ning võttes arvesse artikli 25 lõike 2 kohaselt
kehtestatud piiranguid, võib Europol otse vahetada lõikes 1 nimetatud üksustega
igasugust teavet, välja arvatud isikuandmeid.
3.           Kui see on vajalik tema
ülesannete täitmiseks, võib Europol lõikes 1 nimetatud üksustelt, kuid mitte
eraõiguslikelt isikutelt, saada isikuandmeid ja töödelda neid kooskõlas
käesoleva peatükiga.
4.           Ilma et see piiraks artikli 36
lõike 4 kohaldamist ja kooskõlas käesoleva peatükiga edastab Europol
isikuandmeid liidu asutustele, kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele
organisatsioonidele vaid juhul, kui seda on vaja Europoli eesmärkidega seotud
kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks. Kui edastatavad andmed on
esitanud liikmesriik, taotleb Europol asjaomase liikmesriigi nõusolekut, välja
arvatud juhul, kui:
(a)
nõusolekut võib eeldada, sest asjaomane liikmesriik
ei ole edastamisvõimalust sõnaselgelt piiranud, või
(b)
asjaomane liikmesriik on andnud sellisele
edastamisele oma eelneva nõusoleku kas üldiselt või eritingimustel. Sellise
nõusoleku võib igal ajal tagasi võtta.
5.           Liikmesriigid, liidu
asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid ei tohi saadud
isikuandmeid omakorda edastada ilma Europoli sõnaselge nõusolekuta.
2. JAGU
ISIKUANDMETE
EDASTAMINE JA VAHETUS
Artikkel 30
Isikuandmete
edastamine liidu asutustele
Võttes arvesse artikli 25 lõigetest 2 või 3
tulenevaid võimalikke piiranguid, võib Europol edastada isikuandmeid otse liidu
asutustele, kui see on vajalik tema või andmeid saava liidu asutuse ülesannete
täitmiseks.
Artikkel 31
Isikuandmete
edastamine kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele
1.           Kui see on vajalik tema
tööülesannete täitmiseks, võib Europol edastada isikuandmeid kolmanda riigi
ametiasutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile vastavalt:
(a)
[Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995.
aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel
ja selliste andmete vaba liikumise kohta) artiklite 25 ja 31] kohaselt vastu
võetud komisjoni otsusele, mille alusel asjaomane kolmas riik või
rahvusvaheline organisatsioon või kolmanda riigi või rahvusvahelise
organisatsiooni töötlemissektor tagab piisava kaitsetaseme (piisava kaitse
otsus) või
(b)
liidu ja asjaomase kolmanda riigi või
rahvusvahelise organisatsiooni vahel aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud
rahvusvahelisele lepingule, millega nähakse ette piisavad kaitsemeetmed
üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks, või
(c)
Europoli ja asjaomase kolmanda riigi või
rahvusvahelise organisatsiooni vahel enne käesoleva määruse kohaldamise
kuupäeva kooskõlas nõukogu otsuse 2009/371/JSK artikliga 23 sõlmitud
koostöölepingule.
Sellise edastamise puhul ei ole vaja täiendavat
luba.
Europol võib sõlmida töökorra selliste lepingute
või piisava kaitse otsuste rakendamiseks.
2.           Erandina lõikest 1 võib
tegevdirektor anda iga juhtumi puhul eraldi loa isikuandmete edastamiseks
kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kui:
(a)
andmete edastamine on tingimata vajalik ühe või
mitme liikmesriigi esmaste huvide kaitsmiseks Europoli eesmärkide ulatuses;
(b)
andmete edastamine on tingimata vajalik raske
kuriteo või terroriakti otsese ohu vältimiseks;
(c)
andmete edastamine on muul põhjusel vajalik või
õigusaktiga nõutav üldistest huvidest tuleneval olulisel põhjusel ja
õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks või
(d)
andmete edastamine on vajalik andmesubjekti või
mõne teise isiku eluliste huvide kaitsmiseks.
Peale selle võib haldusnõukogu kokkuleppel Euroopa
andmekaitseinspektoriga lubada andmete korduva edastamise kooskõlas punktidega
a–d eespool, võttes arvesse kaitsemeetmete olemasolu üksikisikute eraelu
puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks, ajavahemiku jooksul, mis
ei ületa ühte aastat ja mis on pikendatav.
3.           Tegevdirektor teavitab
haldusnõukogu ja Euroopa andmekaitseinspektorit juhtumitest, mille puhul ta
kohaldas lõiget 2.
Artikkel 32
Eraõiguslike
isikute edastatud isikuandmed
1.           Kui see on vajalik tema
tööülesannete täitmiseks, võib Europol töödelda eraõiguslikelt isikutelt saadud
isikuandmeid tingimusel, et andmed on esitatud:
(a)
liikmesriigi siseriikliku üksuse kaudu kooskõlas
siseriikliku õigusega;
(b)
sellise kolmanda riigi kontaktpunkti kaudu, kellega
Europol on enne käesoleva määruse kohaldamist sõlminud koostöölepingu kooskõlas
nõukogu otsuse 2009/371/JSK artikliga 23, või
(c)
kolmanda riigi asutuse või rahvusvahelise
organisatsiooni kaudu, kellega liit on sõlminud rahvusvahelise lepingu
vastavalt aluslepingu artiklile 218.
2.           Juhul kui saadud andmed
mõjutavad mõne riigi huve, teavitab Europol viivitamata asjaomase liikmesriigi
siseriiklikku üksust.
3.           Europol ei võta isikuandmete
saamiseks ühendust otse eraõiguslike isikutega.
4.           Kolme aasta jooksul pärast
käesoleva määruse kohaldamise algust hindab komisjon, kas isikuandmeid on vaja
vahetada otse eraõiguslike isikutega, ning sellise vahetamise võimalikku mõju.
Kõnealuse hindamise käigus täpsustatakse muu hulgas põhjused, miks isikuandmete
vahetamine eraõiguslike isikutega on Europoli jaoks vajalik.
Artikkel 33
Eraisikutelt
saadud teave
1.           Europol võib töödelda
eraisikutelt saadud teavet, sealhulgas isikuandmeid, tingimusel, et see on
esitatud:
(a)
liikmesriigi siseriikliku üksuse kaudu kooskõlas
siseriikliku õigusega;
(b)
sellise kolmanda riigi kontaktpunkti kaudu, kellega
Europol on enne käesoleva määruse kohaldamist sõlminud koostöölepingu kooskõlas
nõukogu otsuse 2009/371/JSK artikliga 23, või
(c)
kolmanda riigi asutuse või rahvusvahelise
organisatsiooni kaudu, kellega liit on sõlminud rahvusvahelise lepingu
vastavalt aluslepingu artiklile 218.
2.           Kui Europol saab teavet,
sealhulgas isikuandmeid, eraisikult, kes elab kolmandas riigis, millega ei ole
otsuse 2009/371/JSK artikli 23 ega aluslepingu artikli 218 alusel sõlmitud
rahvusvahelist lepingut, võib Europol teavet edastada üksnes asjaomasele
liikmesriigile või kolmandale riigile, kellega selline rahvusvaheline leping on
sõlmitud.
3.           Europol ei võta isikuandmete
saamiseks ühendust otse eraisikutega.
VII peatükk
ISIKUANDMETE KAITSE TAGATISED
Artikkel 34
Isikuandmete
kaitse üldpõhimõtted
Tuleb tagada, et:
(a)
isikuandmeid töödeldakse õiglaselt ja seaduslikult;
(b)
isikuandmeid kogutakse täpselt ja selgelt kindlaks määratud
ning õiguspärastel eesmärkidel ega töödelda hiljem viisil, mis on vastuolus
kõnealuste eesmärkidega. Isikuandmete hilisem töötlemine ajaloo-, statistika-
või teadusuuringutega seotud eesmärkidel ei ole keelatud, kui Europol annab
asjakohase tagatise eelkõige selle kohta, et andmeid ei töödelda muudel
eesmärkidel;
(c)
isikuandmed on piisavad, asjakohased ega ületa
selle otstarbe piire, mille tarvis neid töödeldakse;
(d)
isikuandmed on täpsed ja vajaduse korral
ajakohastatud; võetakse kõik mõistlikud meetmed, et viivitamata kustutada või
parandada andmed, mis andmete töötlemise eesmärki silmas pidades ei ole õiged;
(e)
isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab
andmesubjekte tuvastada, ning ainult seni, kuni see on vajalik seoses
isikuandmete töötlemise eesmärkidega.
Artikkel 35
Erineva
täpsuse ja usaldusväärsusega isikuandmed
1.           Teabe esitanud liikmesriik
annab liikmesriigist pärit teabeallikale võimaluse piires hinnangu, kasutades
järgmisi allika hindamise koode:
A: allika autentsuse, usaldusväärsuse ja pädevuse
suhtes pole kahtlust või teave pärineb allikast, mis on alati olnud
usaldusväärne;
B: teave pärineb allikast, mis on enamikul
juhtudel olnud usaldusväärne;
C: teave pärineb allikast, mis ei ole enamikul
juhtudel olnud usaldusväärne;
X: allika usaldusväärsust ei ole võimalik hinnata.
2.           Teabe esitanud liikmesriik
annab liikmesriigist pärit teabe usaldusväärsusele võimaluse piires hinnangu,
kasutades järgmisi teabe hindamise koode:
1: teave, mille täpsuse suhtes ei ole kahtlust;
2: teave, milles selle allikas on isiklikult
kindel, kuid milles seda edastav ametnik ei ole isiklikult kindel;
3: teave, milles selle allikas ei ole isiklikult
kindel, kuid mida kinnitab muu, varem jäädvustatud teave;
4: teave, milles selle allikas ei ole isiklikult
kindel ja mida ei ole võimalik kinnitada.
3.           Kui Europol jõuab juba tema
valduses oleva teabe põhjal järeldusele, et hinnangut on vaja muuta, teavitab
ta sellest asjaomast liikmesriiki ja püüab hinnangu muutmises kokku leppida.
Europol ei muuda hinnangut ilma sellise kokkuleppeta.
4.           Kui Europol saab liikmesriigilt
teavet, millele ei ole antud hinnangut, püüab Europol võimaluse piires hinnata
allika ja teabe usaldusväärsust juba tema valduses oleva teabe põhjal.
Konkreetseid andmeid ja teavet tuleb hinnata kokkuleppel teabe esitanud
liikmesriigiga. Liikmesriik ja Europol võivad samuti üldjoontes kokku leppida
konkreetsete andmeliikide ja konkreetsete allikate hindamise üldtingimustes.
Kui konkreetse juhtumi suhtes ei ole jõutud kokkuleppele või kui kokkulepe
üldtingimuste kohta puudub, määrab Europol teabele või andmetele lõigetes 1 ja 2
osutatud koodid X ja 4.
5.           Kui Europol saab andmeid või
teavet kolmandalt riigilt, rahvusvaheliselt organisatsioonilt või liidu
asutuselt, kohaldatakse vastavalt käesolevat artiklit.
6.           Europol kasutab avalikult
kättesaadavatest allikatest pärit teabe hindamiseks lõigetes 1 ja 2 sätestatud
koode.
Artikkel 36
Isikuandmete
eriliikide ja erinevate kategooriate andmesubjektide isikuandmete töötlemine
1.           Kuriteoohvrite, tunnistajate
või teiste kuritegude kohta teavet anda võivate isikute ja alla 18-aastaste
isikute isikuandmete töötlemine on keelatud, välja arvatud juhul, kui see on
tungivalt vajalik Europoli pädevusvaldkonda kuuluvate kuritegude ennetamiseks
ja nende vastu võitlemiseks.
2.           Rassilist ja etnilist
päritolu, poliitilisi vaateid, religiooni ja usku ning ametiühingusse kuulumist
kajastavate isikuandmete, samuti tervist ja seksuaalelu käsitlevate andmete
automaatne või muul viisil töötlemine on keelatud, välja arvatud juhul, kui see
on tungivalt vajalik Europoli pädevusvaldkonda kuuluvate kuritegude
ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks ning kui need andmed täiendavad muid
isikuandmeid, mida Europol juba töötleb.
3.           Ainult Europolil on
juurdepääs lõigetes 1 ja 2 viidatud isikuandmetele. Tegevdirektor annab
nõuetekohase juurdepääsuloa sellistele andmetele piiratud arvule ametnikele,
kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks.
4.           Ükski otsus, mis toob kaasa
õiguslikke tagajärgi seoses andmesubjektiga, ei tohi põhineda ainult lõikes 2
viidatud andmete automaatsel töötlemisel, välja arvatud juhul, kui selline
otsus on sõnaselgelt lubatud siseriiklike või liidu õigusaktidega või vajaduse
korral Euroopa andmekaitseinspektori poolt.
5.           Lõigetes 1 ja 2 viidatud
isikuandmeid ei edastata liikmesriikidele, liidu asutustele, kolmandatele
riikidele ega rahvusvahelistele organisatsioonidele, välja arvatud
üksikjuhtudel, kui see on hädavajalik seoses Europoli pädevusvaldkonda
kuuluvate kuritegudega.
6.           Europol esitab iga kuue kuu
tagant Euroopa andmekaitseinspektorile ülevaate kõikidest lõikes 2 viidatud
isikuandmetest, mida ta on töödelnud.
Artikkel 37
Isikuandmete
säilitamise ja kustutamise tähtajad
1.           Europol säilitab enda
töödeldud isikuandmeid ainult nii kaua, kui on vaja tema eesmärkide
saavutamiseks.
2.           Europol vaatab isikuandmete
edasise säilitamise vajaduse läbi igal juhul hiljemalt kolme aasta jooksul
pärast andmete esmase töötlemise algust. Kui Europol siiski vajab isikuandmete
edasist säilitamist oma ülesannete täitmiseks, võib ta otsustada, et säilitab
isikuandmeid järgmise läbivaatamiseni, mis toimub pärast järgmist kolmeaastast
ajavahemikku. Edasise säilitamise põhjuseid põhjendatakse ja need
dokumenteeritakse. Kui isikuandmete edasise säilitamise otsust ei tehta,
kustutakse need andmed kolme aasta möödumisel automaatselt.
3.           Kui artikli 36 lõigetes 1 ja 2
viidatud isikuid käsitlevaid andmeid säilitatakse kauem kui viis aastat,
teavitatakse sellest Euroopa andmekaitseinspektorit.
4.           Kui liikmesriik, liidu
asutus, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon on isikuandmete
edastamise ajal vastavalt artikli 25 lõikele 2 teatanud piirangutest, mis
seisneb isikuandmete varasemas kustutamises või hävitamises, kustutab Europol
isikuandmed kooskõlas selliste piirangutega. Kui andmete esitaja valduses
olevast teabest ulatuslikuma teabe põhjal järeldatakse, et andmete edasine
säilitamine on Europoli ülesannete täitmiseks vajalik, taotleb Europol andmete
esitajalt luba andmeid edasi säilitada ning põhjendab sellist taotlust.
5.           Kui liikmesriik, liidu
asutus, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon kustutab oma andmebaasist
Europolile edastatud andmed, teatab ta sellest Europolile. Europol kustutab
asjaomased andmed, välja arvatud juhul, kui andmete esitaja valduses olevast
teabest ulatuslikuma teabe põhjal järeldatakse, et andmete edasine säilitamine
on Europoli ülesannete täitmiseks vajalik. Europol teavitab andmete esitajat
kõnealuste andmete edasisest säilitamisest ning põhjendab sellist edasist
säilitamist.
6.           Isikuandmeid ei kustutata,
kui:
(a)
see kahjustaks kaitset vajava andmesubjekti huve.
Sellistel juhtudel kasutatakse andmeid üksnes andmesubjekti nõusolekul;
(b)
andmesubjekt seab kahtluse alla nende täpsuse
ajavahemiku jooksul, mis võimaldab liikmesriikidel või, kui see on asjakohane,
Europolil kontrollida andmete täpsust;
(c)
isikuandmeid tuleb säilitada tõendamise eesmärgil;
(d)
andmesubjekt on vastu nende kustutamisele ning
nõuab selle asemel nende kasutamise piiramist.
Artikkel 38
Töötlemise
turvalisus
1.           Europol võtab asjakohased
tehnilised ja korralduslikud meetmed, et kaitsta isikuandmeid juhusliku või
ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kadumise ja loata avalikustamise, muutmise
ja juurdepääsu ning igasuguse muu loata töötlemise eest.
2.           Europol rakendab andmete
automaattöötluse suhtes meetmeid, mis on kavandatud selleks, et:
(a)
takistada kõrvaliste isikute juurdepääsu
isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusseadmetele (töövahenditele
juurdepääsu kontroll);
(b)
hoida ära andmekandjate loata lugemine,
kopeerimine, muutmine ja kõrvaldamine (andmekandjate kontroll);
(c)
hoida ära andmete loata sisestamine ja
säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine ja kustutamine
(säilitamise kontroll);
(d)
takistada selleks volitamata isikuil kasutada
automatiseeritud andmetöötlussüsteemi andmesidevahendite abil (kasutajate
kontroll);
(e)
tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi
volitatud kasutajatel oleks juurdepääs ainult nende juurdepääsuloaga hõlmatud
andmetele (juurdepääsu kontroll);
(f)
tagada võimalus kontrollida ja kindlaks teha,
millistele asutustele võib edastada või on edastatud isikuandmeid
andmesidevahendite abil (andmeedastuse kontroll);
(g)
tagada võimalus kontrollida ja kindlaks teha,
milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning
millal ja kes andmed sisestas (sisestamise kontroll);
(h)
hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine,
muutmine ja kustutamine andmete edastamise ja andmekandjate vedamise ajal (veo
kontroll);
(i)
tagada, et paigaldatud süsteemide tõrke korral on
võimalik nende toimimine kohe taastada (taastamine);
(j)
tagada, et süsteem toimib veatult, et selles
ilmnevatest toimimisvigadest teatatakse viivitamata (töökindlus) ja et süsteemi
rikked ei moonuta säilitatavaid andmeid (terviklus).
3.           Europol ja liikmesriigid
määratlevad mehhanismid turbevajaduste arvestamiseks kogu infosüsteemi piires.
Artikkel 39
Andmesubjekti
õigus andmetega tutvuda
1.           Andmesubjektil on mõistlike
ajavahemike järel õigus saada teavet selle kohta, kas Europol töötleb tema
kohta käivaid isikuandmeid. Kui selliseid isikuandmeid töödeldakse, esitab
Europol andmesubjektile järgmise teabe:
(a)
kinnitus selle kohta, kas temaga seotud andmeid
töödeldakse või mitte;
(b)
teave vähemalt töötlemistoimingute eesmärkide,
asjaomaste andmeliikide ja vastuvõtjate kategooriate kohta, kellele andmeid
avalikustatakse;
(c)
arusaadaval kujul teave töödeldavate andmete ja
võimalik teave nende allikate kohta.
2.           Andmesubjekt, kes soovib
kasutada õigust tutvuda oma isikuandmetega, võib ilma ülemääraseid kulusid
kandmata esitada sellekohase taotluse enda valitud liikmesriigis selleks
määratud ametiasutusele. See ametiasutus saadab taotluse Europolile viivitamata
ja igal juhul ühe kuu jooksul pärast selle kättesaamist.
3.           Europol vastab taotlusele
põhjendamatu viivituseta ja igal juhul kolme kuu jooksul alates selle
kättesaamisest.
4.           Europol peab asjaomaste
liikmesriikide pädevate asutustega nõu, milline otsus vastu võtta. Andmetega
tutvumise otsuse vastuvõtmise eeltingimus on tihe koostöö Europoli ja nende
liikmesriikide vahel, kes on otseselt seotud andmesubjekti juurdepääsuga
sellistele andmetele. Kui liikmesriik ei nõustu Europoli kavandatud vastusega,
teavitab ta Europoli oma vastuseisu põhjustest.
5.           Isikuandmetega tutvumine
keelatakse või seda piiratakse, kui see on vajalik meede, et:
(a)
võimaldada Europolil nõuetekohaselt oma ülesandeid
täita;
(b)
kaitsta liikmesriikide julgeolekut ja avalikku
korda või ennetada kuritegusid;
(c)
tagada, et ei kahjustataks ühtegi siseriiklikku
uurimist;
(d)
kaitsta kolmandate isikute õigusi ja vabadusi.
6.           Europol teavitab
andmesubjekti kirjalikult isikuandmetega tutvumise keeldumisest või
piiramisest, esitab sellise otsuse põhjendused ning teavitab teda tema õigusest
esitada kaebus Euroopa andmekaitseinspektorile. Otsuse faktilised ja õiguslikud
alused võib jätta teatamata, kui sellise teabe esitamise tõttu kaoks lõikega 5
kehtestatud piirangu mõju.
Artikkel 40
Õigus
isikuandmeid parandada, kustutada ja blokeerida
1.           Igal andmesubjektil on õigus
taotleda Europolilt teda käsitlevate väärade isikuandmete parandamist ning, kui
see on võimalik ja vajalik, nende täiendamist või ajakohastamist.
2.           Igal andmesubjektil on õigus
taotleda Europolilt teda käsitlevate isikuandmete kustutamist, kui neid ei
vajata enam eesmärgil, milleks need on õiguspäraselt kogutud ja edasi
töödeldud.
3.           Isikuandmed blokeeritakse
nende kustutamise asemel, kui on piisavalt alust arvata, et andmete kustutamine
võib mõjutada andmesubjekti õiguspäraseid huve. Blokeeritud andmeid töödeldakse
üksnes sel eesmärgil, mis takistas nende kustutamist.
4.           Kui lõigetes 1, 2 ja 3
kirjeldatud Europoli valduses olevad andmed on talle esitanud kolmandad riigid
või rahvusvahelised organisatsioonid või on need saadud Europoli enda
analüüside tulemusel, parandab, kustutab ja blokeerib neid andmeid Europol.
5.           Kui lõigetes 1 ja 2
kirjeldatud Europoli valduses olevad andmed on talle esitanud otse liikmesriik,
parandab, kustutab ja blokeerib neid andmeid asjaomane liikmesriik koostöös
Europoliga.
6.           Kui väärad andmed on
edastatud teiste nõuetekohaste vahendite abil või kui vead liikmesriikide
esitatud andmetes on tingitud vigasest edastamisest või kui edastamisega rikuti
käesolevat määrust või kui andmed ei ole õiged seetõttu, et Europol on need
sisestanud, vastu võtnud või neid säilitanud valesti või käesolevat määrust
rikkudes, parandab või kustutab Europol andmed koostöös asjaomaste
liikmesriikidega.
7.           Lõigetes 4, 5 ja 6 viidatud
juhtudel teavitatakse viivitamata selliste andmete saajaid. Andmed saanud
isikud parandavad, kustutavad või blokeerivad need andmed oma süsteemides
vastavalt andmed saanud isikute suhtes kohaldatavatele eeskirjadele.
8.           Europol teatab
andmesubjektile põhjendamatu viivituseta ja igal juhul kolme kuu jooksul
kirjalikult, et tema kohta käivad andmed on parandatud, kustutatud või
blokeeritud.
9.           Kui andmete parandamisest,
kustutamisest või blokeerimisest keeldutakse, teatab Europol sellest
andmesubjektile kirjalikult ning selgitab talle võimalust esitada kaebus
Euroopa andmekaitseinspektorile ja kasutada õiguskaitsevahendeid.
Artikkel 41
Isikuandmete
kaitsega seotud vastutus
1.           Europol säilitab isikuandmeid
sellisel viisil, mis võimaldab teha kindlaks nende päritolu vastavalt artiklile
23.
2.           Artikli 34 punktis d viidatud
isikuandmete kvaliteedi eest vastutab isikuandmed Europolile edastanud
liikmesriik, liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide
edastatud ning avalikult kättesaadavatest allikatest saadud isikuandmete puhul
aga Europol.
3.           Artikli 34 punktides a, b, c
ja e nimetatud põhimõtete järgimise eest vastutab Europol.
4.           Edastamise õiguspärasuse eest
vastutab:
(a)
andmed edastanud liikmesriik, kui tegemist on
liikmesriikide poolt Europolile edastatud isikuandmetega, ja
(b)
Europol, kui tegemist on Europoli poolt
liikmesriikidele, kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele
organisatsioonidele edastatud isikuandmetega.
5.           Europoli ja liidu asutuste
vahelise andmeedastuse puhul vastutab edastamise õiguspärasuse eest Europol.
Ilma et see piiraks eelmist lauset, vastutavad juhul, kui Europol edastab
andmeid andmete saaja taotlusel, edastamise õiguspärasuse eest nii Europol kui
ka andmete saaja. Peale selle vastutab Europol kõikide enda teostatavate
andmetöötlustoimingute eest.
Artikkel 42
Eelkontroll
1.           Selliste isikuandmete
töötlemise suhtes, mis kantakse uude loodavasse kataloogi, kohaldatakse
eelkontrolli, kui:
(a)
töödeldakse artikli 36 lõikes 2 osutatud andmete
eriliike;
(b)
vastasel juhul toob töötlemise laad, eelkõige uute
tehnoloogiate, mehhanismide ja menetluste kasutamine endaga kaasa konkreetse
ohu andmesubjekti põhiõigustele ja ‑vabadustele, eelkõige tema
isikuandmete kaitsele.
2.           Eelkontrolli teostab Euroopa
andmekaitseinspektor pärast teate saamist isikuandmete kaitse ametnikult, kes
eelkontrolli vajalikkuses kahtlemise korral konsulteerib Euroopa
andmekaitseinspektoriga.
3.           Euroopa andmekaitseinspektor
esitab oma arvamuse kahe kuu jooksul alates teate saamisest. Nimetatud tähtaja
kulu võib peatada, kuni Euroopa andmekaitseinspektor on saanud taotletud
täiendavat teavet. Kui küsimuse keerukus seda nõuab, võib Euroopa
andmekaitseinspektor nimetatud tähtaega oma otsusega veel kahe kuu võrra
pikendada. Vastavasisulise otsuse teeb ta Europolile teatavaks enne esimese
kahekuulise tähtaja möödumist.
Kui arvamust ei ole kahekuulise tähtaja või
võimaliku pikendatud tähtaja jooksul esitatud, loetakse arvamus positiivseks.
Kui Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et
kõnesolev töötlemine võib viia käesoleva määruse mõne sätte rikkumiseni, teeb
ta vajaduse korral ettepanekud, et nimetatud rikkumist vältida. Kui Europol
töötlustoimingut sellele vastavalt ei kohanda, võib Euroopa
andmekaitseinspektor kasutada talle artikli 46 lõikega 3 antud volitusi.
4.           Euroopa andmekaitseinspektor
peab registrit kõikide talle lõike 1 kohaselt teatavaks tehtud
töötlustoimingute kohta. Kõnealune register lõimitakse määruse (EÜ) nr 45/2001
artikli 27 lõikes 5 viidatud registrisse.
Artikkel 43
Logimine
ja dokumenteerimine
1.           Isikuandmete töötlemise
õiguspärasuse kontrollimiseks, siseseire võimaldamiseks ning nõuetekohase
andmetervikluse ja -turbe tagamiseks dokumenteerib Europol isikuandmete
kogumist, muutmist, neile juurdepääsu ning nende avalikustamist, ühendamist ja
kustutamist. Kõnealused logid ja dokumendid kustutatakse kolme aasta pärast,
välja arvatud juhul kui andmeid vajatakse käimasoleva kontrolli jaoks. Logide
muutmine peab olema võimatu.
2.           Lõike 1 kohaselt koostatud
logid ja dokumendid edastatakse taotluse korral isikuandmete kaitse
kontrollimiseks Euroopa andmekaitseinspektorile. Euroopa andmekaitseinspektor
kasutab seda teavet ainult isikuandmete kaitse kontrollimiseks ning
nõuetekohase andmetöötluse, andmetervikluse ja -turbe tagamiseks.
Artikkel 44
Isikuandmete
kaitse ametnik
1.           Haldusnõukogu
nimetab ametisse isikuandmete kaitse ametniku, kes on ameti töötaja. Isikuandmete
kaitse ametnik on oma ülesannete täitmisel sõltumatu.
2.           Isikuandmete
kaitse ametnik valitakse tema isikuomaduste ja ametialaste
võimete ning eelkõige tema isikuandmete kaitse alaste eriteadmiste alusel.
3.           Isikuandmete kaitse ametnikuks
valimine ei tohi kaasa tuua huvide konflikti isikuandmete kaitse ametnikuna
tegutsemise ning teiste ametlike tööülesannete vahel, eelkõige käesoleva
määruse sätete kohaldamisel.
4.           Isikuandmete kaitse ametniku
ametiaeg kestab kaks kuni viis aastat. Teda võib uuesti ametisse nimetada kokku
kuni kümneks aastaks. Isikuandmete kaitse ametniku ametisse nimetanud liidu institutsioon
või asutus võib ta ametikohalt vabastada üksnes Euroopa andmekaitseinspektori
nõusolekul, kui ta ei vasta enam oma tööülesannete täitmiseks vajalikele
tingimustele.
5.           Pärast ametisse nimetamist
registreerib isikuandmete kaitse ametniku ametisse nimetanud institutsioon või
asutus ta Euroopa andmekaitseinspektori juures.
6.           Töökohustuste täitmiseks ei
tohi isikuandmete kaitse ametnikule anda mingeid juhendeid.
7.           Isikuandmete
kaitse ametnikul on seoses isikuandmetega, mis ei hõlma Europoli töötajate
isikuandmeid ega halduslikku laadi isikuandmeid, eelkõige järgmised ülesanded:
(a)
tagada sõltumatult õiguspärasus ja käesoleva
määruse sätete täitmine isikuandmete töötlemisel;
(b)
tagada isikuandmete edastamise ja vastuvõtmise
dokumenteerimine vastavalt käesolevale määrusele;
(c)
tagada andmesubjekti taotluse korral tema
teavitamine tema õigustest vastavalt käesolevale määrusele;
(d)
teha koostööd Europoli töötajatega, kes vastutavad
andmetöötluse korra ning sellealase koolituse ja nõustamise eest;
(e)
teha koostööd Euroopa andmekaitseinspektoriga;
(f)
koostada aastaaruanne ning edastada see
haldusnõukogule ja Euroopa andmekaitseinspektorile.
8.           Seoses Europoli töötajate
isikuandmete ja halduslikku laadi isikuandmetega täidab isikuandmete kaitse ametnik
ka määrusega (EÜ) nr 45/2001 ette nähtud ülesandeid.
9.           Oma ülesannete täitmisel on isikuandmete
kaitse ametnikul juurdepääs kõigile Europoli töödeldavatele andmetele ja
kõigile Europoli ruumidele.
10.         Kui isikuandmete kaitse ametnik
leiab, et käesoleva määruse isikuandmete töötlemist käsitlevaid sätteid ei
järgita, teavitab ta tegevdirektorit, paludes viimasel mittevastavus määratud
aja jooksul kõrvaldada. Kui tegevdirektor ei vii töötlemist ettenähtud aja
jooksul vastavusse isikuandmete töötlemist käsitlevate sätetega, teavitab isikuandmete
kaitse ametnik haldusnõukogu ning nad lepivad kokku kindla aja vastamiseks. Kui
haldusnõukogu ei vii töötlemist ettenähtud aja jooksul vastavusse isikuandmete
töötlemist käsitlevate sätetega, esitab isikuandmete kaitse ametnik juhtumi Euroopa
andmekaitseinspektorile.
11.         Haldusnõukogu võtab vastu isikuandmete
kaitse ametnikku käsitlevad rakenduseeskirjad. Kõnealused rakenduseeskirjad
käsitlevad eelkõige isikuandmete kaitse ametniku ametisse valimist ja ametist
vabastamist, tema ülesandeid, kohustusi ja pädevust ning tema sõltumatuse
tagatisi. Europol tagab isikuandmete kaitse ametnikule tema ülesannete
täitmiseks vajalikud töötajad ja vahendid. Nimetatud töötajatel on juurdepääs
Europolis töödeldavatele isikuandmetele ja Europoli ruumidele üksnes niivõrd,
kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks.
Artikkel 45
Riikliku
järelevalveasutuse teostatav järelevalve
1.           Iga liikmesriik määrab
riikliku järelevalveasutuse, kelle ülesanne on kooskõlas siseriikliku õigusega
sõltumatult jälgida asjaomase liikmesriigi poolt Europolile isikuandmete
edastamise, nendest väljavõtete tegemise ja nendest teatamise lubatavust ning
kontrollida, kas selline edastamine, väljavõtete tegemine või teatamine
kahjustab andmesubjekti õigusi. Selleks on riiklikul järelevalveasutusel
siseriikliku üksuse ja kontaktametnike ruumides juurdepääs isikuandmetele,
mille liikmesriik on asjakohase riikliku korra kohaselt Europolile edastanud.
2.           Oma järelevalveülesannete
täitmiseks on riiklikul järelevalveasutusel juurdepääs tema Europoli
kontaktametnike töökohtadele ja dokumentidele.
3.           Riiklikud järelevalveasutused
teostavad asjakohase riikliku korra kohaselt järelevalvet siseriiklike üksuste
tegevuse ja kontaktametnike tegevuse üle, kui selline tegevus on seotud
isikuandmete kaitsega. Samuti teavitavad nad Euroopa andmekaitseinspektorit
kõikidest meetmetest, mida nad Europoli suhtes võtavad.
4.           Igal isikul on õigus taotleda
riiklikult järelevalveasutuselt teda käsitlevate andmete mis tahes kujul
Europolile edastamise või teatavaks tegemise ning asjaomase liikmesriigi poolt
selliste andmetega tutvumise õiguspärasuse kontrollimist. Seda õigust
kasutatakse selle liikmesriigi õiguse kohaselt, kus taotlus esitatakse.
Artikkel 46
Euroopa
andmekaitseinspektori teostatav järelevalve
1.           Euroopa andmekaitseinspektori
ülesanne on jälgida ja tagada, et kohaldataks käesoleva määruse ning teiste
ühenduse õigusaktide sätteid, mis käsitlevad füüsiliste isikute põhiõiguste ja
-vabaduste kaitsmist isikuandmete töötlemisel Europolis, samuti nõustada
Europoli ja andmesubjekte kõikides isikuandmete töötlemisega seotud küsimustes.
Nimetatud eesmärgil täidab ta lõikes 2 ette nähtud ülesandeid ning kasutab
talle lõikega 3 antud volitusi.
2.           Käesoleva määruse alusel
Euroopa andmekaitseinspektor:
(a)
kuulab ja uurib kaebusi ning teavitab andmesubjekti
tulemustest mõistliku aja jooksul;
(b)
teostab omaalgatuslikult või kaebuse alusel
uurimisi ning teeb tulemuse andmesubjektile teatavaks mõistliku aja jooksul;
(c)
jälgib ning tagab, et kohaldataks käesoleva määruse
ja muude liidu õigusaktide sätteid, mis käsitlevad füüsiliste isikute kaitsmist
isikuandmete töötlemisel Europolis;
(d)
nõustab omaalgatuslikult või konsultatsiooni korras
Europoli kõikides isikuandmete töötlemisega seotud küsimustes, eelkõige enne
seda, kui viimane koostab oma sise-eeskirjad põhiõiguste ja -vabaduste kaitse
kohta isikuandmete töötlemisel;
(e)
määrab kindlaks ja avaldab artikli 36 lõikes 4
nimetatud erandid, tagatised, load ja tingimused ning põhjendab neid;
(f)
peab registrit talle artikli 42 lõike 1 kohaselt
teatavaks tehtud ning artikli 42 lõike 4 kohaselt registreeritud
töötlemistoimingute kohta;
(g)
teostab eelkontrolli töötluste kohta, millest talle
on teatatud.
3.           Käesoleva määruse alusel võib
Euroopa andmekaitseinspektor:
(a)
nõustada andmesubjekte nende õiguste kasutamisel;
(b)
edastada isikuandmete töötlemist käsitlevate sätete
väidetava rikkumise korral asja arutamiseks Europolile ning vajaduse korral
teha ettepanekuid rikkumise kõrvaldamiseks ja andmesubjektide kaitse
parandamiseks;
(c)
anda käsu täita taotlusi, mis on seotud andmeid
käsitlevate õiguste kasutamisega, kui sellised taotlused on artikleid 39 ja 40
rikkudes tagasi lükatud;
(d)
Europoli hoiatada või teha talle märkus;
(e)
anda käsu kõik andmed parandada, blokeerida,
kustutada või hävitada, kui neid on kasutatud isikuandmete töötlemist
reguleerivaid sätteid rikkudes, ning teavitada nimetatud meetmetest kolmandaid
isikuid, kellele andmed on avaldatud;
(f)
kehtestada ajutise või tähtajatu töötlemiskeelu;
(g)
edastada asja arutamiseks Europolile ja vajaduse
korral Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile;
(h)
edastada asja aluslepingus sätestatud tingimustel
arutamiseks Euroopa Liidu Kohtusse;
(i)
sekkuda Euroopa Liidu Kohtusse antud asjade
arutamisse.
4.           Euroopa
andmekaitseinspektoril on õigus:
(a)
saada Europolilt juurdepääs kõikidele tema
uurimisteks vajalikele isikuandmetele ja kogu teabele;
(b)
pääseda kõikidesse tööruumidesse, kus Europol
tegutseb, kui on põhjust arvata, et seal teostatakse käesoleva määruse
reguleerimisalasse kuuluvaid toiminguid.
5.           Euroopa andmekaitseinspektor
koostab Europoli üle teostatud järelevalvetegevuse kohta aastaaruande.
Kõnealune aruanne moodustab osa määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 48 viidatud
Euroopa andmekaitseinspektori aastaaruandest.
6.           Euroopa andmekaitseinspektori
liikmed ja töötajad on kohustatud hoidma ametisaladust vastavalt artiklile 69.
Artikkel 47
Euroopa
andmekaitseinspektori ja riiklike isikuandmete kaitse asutuste koostöö
1.           Euroopa andmekaitseinspektor
teeb tihedat koostööd riiklike järelevalveasutustega riikide kaasamist
nõudvates konkreetsetes küsimustes, eelkõige juhul, kui Euroopa
andmekaitseinspektor või riiklik järelevalveasutus leiab, et liikmesriikide
tavad on üksteisest väga erinevad, või kui avastatakse potentsiaalselt
ebaseaduslik teabeedastus Europoli teabevahetuskanalite kaudu või kui ühel või
mitmel riiklikul järelevalveasutusel tekib küsimusi käesoleva määruse
rakendamise või tõlgendamise kohta.
2.           Lõikes 1 nimetatud juhtudel
vahetavad Euroopa andmekaitseinspektor ja riiklikud järelevalveasutused,
tegutsedes igaüks oma pädevuse piires, vastavalt vajadusele asjakohast teavet,
abistavad üksteist auditite ja kontrollide läbiviimisel, uurivad käesoleva
määruse tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivaid raskusi ning sõltumatu
järelevalve ja andmesubjektide õiguste teostamisel esinevaid probleeme,
koostavad kooskõlastatud ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks ja
edendavad teadlikkust isikuandmete kaitse alastest õigustest.
3.           Riiklikud järelevalveasutused
ja Euroopa andmekaitseinspektor korraldavad vajaduse korral koosolekuid.
Euroopa andmekaitseinspektor kannab nende koosolekute kulud ja vastutab nende
korraldamise eest. Esimesel koosolekul võetakse vastu kodukord. Vastavalt
vajadusele töötatakse ühiselt välja edasised töömeetodid.
Artikkel 48
Halduslikku
laadi isikuandmed ja töötajate isikuandmed
Kõikide Europoli töötajate isikuandmete ja
Europoli valduses olevate halduslikku laadi isikuandmete suhtes kohaldatakse
määrust (EÜ) nr 45/2001.
VIII peatükk
KAITSEVAHENDID JA VASTUTUS
Artikkel 49
Õigus
esitada kaebus Euroopa andmekaitseinspektorile
1.           Igal andmesubjektil on õigus
esitada kaebus Euroopa andmekaitseinspektorile, kui ta leiab, et teda
käsitlevate isikuandmete töötlemine ei ole kooskõlas käesoleva määrusega.
2.           Kui kaebus on seotud artiklis
39 või 40 viidatud otsusega, konsulteerib Euroopa andmekaitseinspektor selle
liikmesriigi järelevalveasutuste või pädeva kohtuasutusega, kust andmed
pärinevad, või küsimusega otseselt seotud liikmesriigiga. Euroopa
andmekaitseinspektor teeb oma otsuse, millega võidakse keelata igasuguse teabe
edastamine, tihedas koostöös riikliku järelevalveasutuse või pädeva
kohtuasutusega.
3.           Kui kaebus on seotud
liikmesriigi poolt Europolile esitatud andmete töötlemisega, tagab Euroopa
andmekaitseinspektor tihedas koostöös andmed esitanud liikmesriigi
järelevalveasutusega, et vajalik kontroll on teostatud nõuetekohaselt.
4.           Kui kaebus on seotud liidu asutuste,
kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt Europolile
esitatud andmete töötlemisega, tagab Euroopa andmekaitseinspektor, et Europol
on teostanud vajaliku kontrolli.
Artikkel 50
Õigus
kasutada õiguskaitsevahendeid Euroopa andmekaitseinspektori vastu
Kaebused Euroopa andmekaitseinspektori otsuste
kohta esitatakse Euroopa Liidu Kohtule.
Artikkel 51
Üldsätted
vastutuse ja hüvitise saamise õiguste kohta
1.           Europoli lepinguline vastutus
on reguleeritud asjaomase lepingu suhtes kohaldatava õigusega.
2.           Otsuse tegemine kuulub
Euroopa Liidu Kohtu pädevusse vastavalt Europoli sõlmitud lepingus sisalduvale
vahekohtuklauslile.
3.           Ilma et see piiraks artikli 52
kohaldamist, hüvitab Europol liikmesriikide õiguse ühiste üldpõhimõtete
kohaselt mis tahes kahju, mida tema talitused ja töötajad on tekitanud oma
kohuste täitmisel.
4.           Lõikes 3 viidatud kahju
hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse.
5.           Europoli töötajate isiklik
vastutus Europoli ees on reguleeritud nende suhtes kohaldatavate
personalieeskirjade ja teenistustingimustega.
Artikkel 52
Vastutus
isikuandmete väära töötlemise eest ja õigus saada hüvitist
1.           Isikutel, kellele on
tekitatud kahju ebaseadusliku töötlemisega, on õigus saada kahjuhüvitist
vastavalt aluslepingu artiklile 340 Europolilt või siseriikliku õiguse kohaselt
liikmesriigilt, kus kahju põhjustanud sündmus aset leidis. Asjaomane isik
esitab kaebuse Europoli vastu Euroopa Liidu Kohtule ning kaebuse liikmesriigi
vastu kõnealuse liikmesriigi pädevale riiklikule kohtule.
2.           Europoli ja liikmesriigi
võimalikud vaidlused seoses lõpliku vastutusega isikutele kooskõlas lõikega 1
makstud hüvitise eest suunatakse lahendamiseks haldusnõukogule, kes teeb otsuse
oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega, ilma et see piiraks õigust
seda otsust vaidlustada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 263.
IX peatükk
PARLAMENTAARNE KONTROLL
Artikkel 53
Parlamentaarne
kontroll
1.           Euroopa Parlamendi ja
liikmesriikide parlamentide taotluse korral osalevad haldusnõukogu esimees ja
tegevdirektor parlamentide aruteludel, et käsitleda Europoliga seotud küsimusi,
võttes arvesse vaikimis- ja konfidentsiaalsuskohustust.
2.           Euroopa Parlament teostab
koos liikmesriikide parlamentidega kontrolli Europoli tegevuse üle kooskõlas
käesoleva määrusega.
3.           Lisaks käesolevas määruses
sätestatud teavitamis- ja nõupidamiskohustuste täitmisele edastab Europol,
võttes arvesse vaikimis- ja konfidentsiaalsuskohustust, Euroopa Parlamendile ja
liikmesriikide parlamentidele nende teavitamiseks:
(a)
ohuhinnangud, strateegilised analüüsid ja
üldolukorra aruanded, mis on seotud Europoli eesmärkidega, samuti Europoli
tellitud uuringute ja hindamiste tulemused;
(b)
artikli 31 lõike 1 kohaselt vastu võetud töökorra.
Artikkel 54
Euroopa
Parlamendi õigus tutvuda Europoli poolt või Europoli kaudu töödeldud salastatud
teabega
1.           Europoli tegevuse üle
vastavalt artiklile 53 parlamentaarse kontrolli teostamiseks võib lubada
Euroopa Parlamendil ja tema esindajatel taotluse korral tutvuda Europoli poolt
või Europoli kaudu töödeldud Euroopa Liidu salastatud teabega ja tundliku, kuid
salastamata teabega.
2.           Juurdepääs Euroopa Liidu
salastatud teabele ja tundlikule, kuid salastamata teabele on kooskõlas
artiklis 69 viidatud aluspõhimõtete ja miinimumnõuetega. Vastavad üksikasjad on
reguleeritud Europoli ja Euroopa Parlamendi vahel sõlmitud töökorraga.
X
peatükk
TÖÖTAJAD
Artikkel 55
Üldsätted
1.           Europoli töötajate suhtes,
välja arvatud nende töötajate suhtes, kellel on käesoleva määruse jõustumise
kuupäeval kehtiv leping Europoli konventsiooni alusel loodud Europoliga,
kohaldatakse personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi ning nende
personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks
liidu institutsioonide kokkuleppel vastu võetud eeskirju.
2.           Europoli töötajaskond koosneb
ajutistest ja/või lepingulistest töötajatest. Haldusnõukogu otsustab, millised
ametikohtade loeteluga ette nähtud ajutised ametikohad võib täita üksnes
töötajatega, kes on tööle võetud liikmesriikide pädevatest asutustest.
Kõnealustele ametikohtadele tööle võetud töötajad on ajutised töötajad ning
nendega saab sõlmida üksnes tähtajalisi lepinguid, mida saab uuendada ühe korra
kindlaksmääratud ajavahemikuks.
Artikkel 56
Tegevdirektor
1.           Tegevdirektor võetakse tööle
Europoli ajutise teenistujana vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste
artikli 2 punktile a.
2.           Tegevdirektori nimetab ametisse
haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast avatud ja
läbipaistvat valikumenetlust.
Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab
Europoli haldusnõukogu esimees.
Enne haldusnõukogu valitud kandidaadi ametisse
nimetamist võidakse tal paluda esineda Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ees
ja vastata selle liikmete küsimustele.
3.           Tegevdirektori ametiaeg on
viis aastat. Selle ajavahemiku lõpuks koostab komisjon hinnangu, milles
võetakse arvesse tegevdirektori tegevuse tulemuslikkuse hinnangut ning Europoli
edasisi ülesandeid ja probleeme.
4.           Komisjoni ettepanekul, milles
võetakse arvesse lõikes 3 viidatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada
tegevdirektori ametiaega ühel korral kuni viie aasta võrra.
5.           Haldusnõukogu teatab Euroopa
Parlamendile oma kavatsusest pikendada tegevdirektori ametiaega. Ühe kuu
jooksul enne sellist pikendamist võidakse tegevdirektoril paluda esineda
Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ees ja vastata selle liikmete küsimustele.
6.           Tegevdirektor, kelle ametiaega
on pikendatud, ei või kogu oma ametiaja lõpus osaleda samale ametikohale
korraldatud valikumenetluses.
7.           Tegevdirektori võib ametist
tagandada üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku
alusel.
8.           Tegevdirektori ja/või
tegevdirektori asetäitja(te) ametisse nimetamise, ametiaja pikendamise ja
ametist tagandamise otsused teeb haldusnõukogu oma hääleõiguslike liikmete
kahekolmandikulise häälteenamusega.
Artikkel 57
Tegevdirektori
asetäitjad
1.           Tegevdirektorit abistavad
neli tegevdirektori asetäitjat, sealhulgas asetäitja koolituse alal.
Tegevdirektori asetäitja koolituse alal vastutab Europoli akadeemia ja selle
tegevuse eest. Teiste asetäitjate ülesanded määrab kindlaks tegevdirektor.
2.           Tegevdirektori asetäitjate
suhtes kohaldatakse artiklit 56. Enne nende ametisse nimetamist või ametist
tagandamist peetakse nõu tegevdirektoriga.
Artikkel 58
Liikmesriikide
lähetatud eksperdid ja muud töötajad
1.           Europol võib kasutada riikide
lähetatud eksperte ja muid töötajaid, kelle tööandja ta ei ole.
2.           Haldusnõukogu võtab vastu
otsuse, milles sätestatakse eeskirjad liikmesriikide ekspertide Europoli
lähetamise kohta.
XI peatükk
FINANTSSÄTTED
Artikkel 59
Eelarve
1.           Igaks eelarveaastaks, mis
ühtib kalendriaastaga, koostatakse Europoli tulude ja kulude eelarvestus, mis
esitatakse Europoli eelarves.
2.           Europoli eelarve tulud ja
kulud peavad olema tasakaalus.
3.           Ilma et see piiraks muid
sissetulekuallikaid, koosnevad Europoli tulud liidu toetusest, mis on kantud
Euroopa Liidu üldeelarvesse.
4.           Europol võib saada liidu
rahalisi vahendeid delegeerimiskokkulepete või sihtotstarbeliste ja
erakorraliste toetuste vormis kooskõlas liidu poliitikat toetavate asjakohaste
õigusaktide sätetega.
5.           Europoli kulud sisaldavad
töötajate töötasu, haldus- ja infrastruktuurikulusid ning tegevuskulusid.
Artikkel 60
Eelarve
koostamine
1.           Igal aastal koostab
tegevdirektor Europoli järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse
projekti, mis sisaldab ametikohtade loetelu, ning edastab selle
haldusnõukogule.
2.           Kõnealuse projekti põhjal
koostab haldusnõukogu Europoli järgmise eelarveaasta tulude ja kulude
eelarvestuse projekti. Europoli tulude ja kulude eelarvestuse projekt
saadetakse komisjonile iga aasta [raamfinantsmääruses sätestatud kuupäevaks].
Eelarvestuse lõpliku projekti, mis sisaldab ka ametikohtade loetelu kava,
edastab haldusnõukogu komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31.
märtsiks.
3.           Komisjon edastab eelarvestuse
Euroopa Parlamendile ja nõukogule (eelarvepädevad institutsioonid) koos Euroopa
Liidu üldeelarve projektiga.
4.           Eelarvestuse alusel kannab
komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti arvestuslikud summad,
mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ja üldeelarvest makstavate
toetuste suuruse ning esitab need vastavalt aluslepingu artiklitele 313 ja 314
eelarvepädevatele institutsioonidele.
5.           Eelarvepädevad
institutsioonid kinnitavad Europoli toetuseks ette nähtud assigneeringud.
6.           Eelarvepädevad
institutsioonid võtavad vastu Europoli ametikohtade loetelu.
7.           Europoli eelarve võtab vastu
haldusnõukogu. Europoli eelarve on lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist.
Vajaduse korral tehakse selles vajalikud kohandused.
8.           Kõikide projektide, eelkõige
hoonetega seotud projektide suhtes, mis tõenäoliselt avaldavad eelarvele olulist
mõju, kohaldatakse [raamfinantsmääruse] sätteid.
Artikkel 61
Eelarve
täitmine
1.           Europoli eelarvet täidab
tegevdirektor.
2.           Tegevdirektor edastab igal
aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu asjakohase teabe
hindamismenetluse tulemuste kohta.
Artikkel 62
Raamatupidamisaruanded
ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine
1.           Europoli peaarvepidaja esitab
eelarveaastale järgneva aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja
kontrollikojale esialgse raamatupidamisaruande.
2.           Europol saadab eelarvehalduse
ja finantsjuhtimise aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale
järgmise eelarveaasta 31. märtsiks.
3.           Komisjoni peaarvepidaja
edastab komisjoni raamatupidamisaruannetega konsolideeritud Europoli esialgse
raamatupidamisaruande kontrollikojale eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks.
4.           Kui kontrollikoda on
finantsmääruse artikli 148 kohaselt esitanud oma tähelepanekud Europoli
esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab peaarvepidaja Europoli lõpliku
raamatupidamisaruande. Tegevdirektor esitab selle haldusnõukogule arvamuse
saamiseks.
5.           Haldusnõukogu esitab arvamuse
Europoli lõpliku raamatupidamisaruande kohta.
6.           Tegevdirektor saadab lõpliku
raamatupidamisaruande ja haldusnõukogu arvamuse eelarveaastale järgneva aasta 1.
juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja
liikmesriikide parlamentidele.
7.           Lõplik raamatupidamisaruanne
avaldatakse.
8.           Tegevdirektor saadab
kontrollikojale vastuse tema aastaaruandes tehtud tähelepanekute kohta
[raamfinantsmääruses sätestatud kuupäevaks]. Tegevdirektor saadab selle vastuse
ka haldusnõukogule.
9.           Euroopa Parlamendi taotluse
korral esitab tegevdirektor talle finantsmääruse artikli 165 lõike 3
kohaselt kogu teabe, mida on vaja kõnealust eelarveaastat käsitleva eelarve täitmisele
heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta sujumiseks.
10.         Kvalifitseeritud
häälteenamusega otsuse teinud nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament
enne 15. maid aastal n + 2 heakskiidu tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve
täitmisel.
Artikkel 63
Finantseeskirjad
1.           Haldusnõukogu võtab pärast
komisjoniga konsulteerimist vastu Europoli suhtes kohaldatavad
finantseeskirjad. Need ei tohi lahkneda [raamfinantsmäärusest], välja arvatud
juhul, kui see on konkreetselt vajalik Europoli toimimiseks ja komisjon on
eelnevalt andnud oma nõusoleku.
2.           Tulenevalt riiklike
koolitusasutuste võrgustiku liikmete eripärast, kellel on ainsana vastav
suunitlus ja tehniline pädevus pakkuda asjakohast koolitust, võib sellistele
liikmetele anda vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012[41] artikli 190 lõike 1
punktile d toetusi ilma toetustaotluse esitamise kutseta.
XII peatükk
MUUD SÄTTED
Artikkel 64
Õiguslik
seisund
1.           Europol on liidu asutus.
Europol on juriidiline isik.
2.           Europolil on igas liikmesriigis
kõige laialdasem teo- ja õigusvõime, mida selle riigi õigusnormid juriidilisele
isikule võimaldavad. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja
kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaline.
3.           Europoli asukoht on
Madalmaades Haagis.
Artikkel 65
Privileegid
ja immuniteedid
1.           Europoli ja selle töötajate
suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli.
2.           Kontaktametnike ja nende
pereliikmete privileegide ja immuniteetide suhtes kohaldatakse Madalmaade
Kuningriigi ja teiste liikmesriikide vahelist kokkulepet. Kõnealuse
kokkuleppega nähakse ette sellised privileegid ja immuniteedid, mis on
vajalikud kontaktametnike ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks.
Artikkel 66
Keelesätted
1.           Europoli suhtes kohaldatakse
määrust nr 1[42].
2.           Europoli tööks vajalikke
tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus.
Artikkel 67
Läbipaistvus
1.           Europoli valduses olevate
dokumentide suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1049/2001[43].
2.           Haldusnõukogu võtab
tegevdirektori ettepanekul ja hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva
määruse jõustumist vastu üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1049/2001
kohaldamise kohta Europoli dokumentide suhtes.
3.           Määruse (EÜ) nr 1049/2001
artikli 8 alusel tehtud Europoli otsuste kohta võib aluslepingu artiklites 228
ja 263 sätestatud tingimuste kohaselt esitada kaebuse ombudsmanile ja Euroopa
Liidu Kohtule.
Artikkel 68
Pettuste
vastu võitlemine
1.           Selleks et lihtsustada
võitlust pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu vastavalt
määrusele (EÜ) nr 1073/1999, ühineb Europol kuue kuu jooksul alates oma
tegevuse algusest 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega
Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta[44] ja võtab vastu kõikide
oma töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted, kasutades kõnealuse
kokkuleppe lisas esitatud vormi.
2.           Euroopa Kontrollikojal on
õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid,
töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on Europolilt saanud liidu vahendeid.
3.           OLAF võib vastavalt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1073/1999
(Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) ning nõukogu 11. novembri
1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat
kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste
finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest)[45] kehtestatud sätetele
ja menetlustele teostada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja
inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas seoses Europoli rahastatud toetuse või
lepinguga on esinenud pettusi, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust.
4.           Ilma et see piiraks lõigete 1,
2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad ameti ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonide vahelised koostöölepingud ning Europoli lepingud,
toetuslepingud ja -otsused sätteid, milles sõnaselgelt volitatakse Euroopa
Kontrollikoda ja OLAFit teostama vastavalt oma pädevusele selliseid auditeid ja
uurimisi.
Artikkel 69
Salastatud
teabe kaitset käsitlevad turvaeeskirjad
Europol kehtestab oma eeskirjad vaikimis- ja
konfidentsiaalsuskohustuse kohta, samuti Euroopa Liidu salastatud teabe ja
tundliku, kuid salastamata teabe kaitsmise kohta, võttes arvesse otsuse 2011/292/EL
üldpõhimõtteid ja miinimumnõudeid. See hõlmab muu hulgas sellise teabe
vahetamist, töötlemist ja säilitamist käsitlevaid sätteid.
Artikkel 70
Hindamine
ja läbivaatamine
1.           Hiljemalt viie aasta möödudes
[käesoleva määruse kohaldamise algusest] ja seejärel iga viie aasta järel tellib
komisjon eelkõige Europoli ja tema töö mõju, tulemuslikkust ja tõhusust
käsitleva hinnangu. Hinnangu eesmärk on kõigepealt välja selgitada vajadus
muuta Europoli eesmärke ja selliste võimalike muudatuste finantsmõju.
2.           Komisjon edastab
hindamisaruande ja oma järeldused aruande kohta Euroopa Parlamendile,
nõukogule, liikmesriikide parlamentidele ja haldusnõukogule.
3.           Iga teise hindamise käigus
käsitleb komisjon ka Europoli tulemusi, võttes arvesse tema eesmärke, volitusi
ja ülesandeid. Kui komisjon leiab, et Europolile seatud eesmärkidest ja
ülesannetest lähtuvalt ei ole Europoli tegevuse jätkamine enam põhjendatud,
võib ta teha ettepaneku käesolevat määrust muuta või see kehtestuks tunnistada.
Artikkel 71
Haldusjuurdlused
Europoli tegevuse üle teostab kontrolli
Euroopa Ombudsman vastavalt aluslepingu artiklile 228.
Artikkel 72
Peakorter
1.           Vajalikud korraldused, mis
käsitlevad Europolile asukohaliikmesriigis antavaid ruume ja selle liikmesriigi
pakutavaid vahendeid ning asukohaliikmesriigis tegevdirektori, haldusnõukogu
liikmete, Europoli töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid
erieeskirju, sätestatakse Europoli ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterilepingus,
mis sõlmitakse pärast haldusnõukogu heakskiidu saamist hiljemalt [kahe aasta
jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest].
2.           Asukohaliikmesriik tagab
Europolile parimad võimalikud tegutsemistingimused, sealhulgas mitmekeelse ja
Euroopale orienteeritud koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse.
XIII peatükk
ÜLEMINEKUSÄTTED
Artikkel 73
Üldine
õigusjärglus
1.           Käesoleva määrusega asutatud
Europol on nõukogu otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ning nõukogu
otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOLi üldine õigusjärglane kõikide nende
sõlmitud lepingute, neil lasuvate kohustuste ja nende omandatud vara suhtes.
2.           Käesolev määrus ei mõjuta
selliste lepingute õigusjõudu, mille otsusega 2009/371/JSK asutatud Europol
sõlmis enne käesoleva määruse jõustumiskuupäeva.
3.           Käesolev määrus ei mõjuta
selliste lepingute õigusjõudu, mille otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOL
sõlmis enne käesoleva määruse jõustumiskuupäeva.
4.           Erandina lõikest 3
lõpetatakse otsuse 2005/681/JSK alusel sõlmitud peakorterileping alates
käesoleva määruse kohaldamise algusest.
Artikkel 74
Üleminekukord
seoses haldusnõukoguga
1.           Otsuse 2005/681/JSK artikli 10
alusel moodustatud CEPOLi juhatuse liikmete ametiaeg lõpeb [käesoleva määruse
jõustumiskuupäeval].
2.           Otsuse 2009/371/JSK artikli 37
alusel moodustatud Europoli haldusnõukogu liikmete ametiaeg lõpeb [käesoleva määruse
kohaldamise alguskuupäeval].
3.           Määruse jõustumiskuupäeva ja
kohaldamise alguskuupäeva vahelisel ajavahemikul otsuse 2009/371/JSK artikli 37
alusel moodustatud Europoli haldusnõukogu :
(a)
täidab haldusnõukogu ülesandeid, millele on
viidatud käesoleva määruse artiklis 14;
(b)
valmistab vastuvõtmiseks ette konfidentsiaalsus- ja
vaikimiskohustust ning ELi salastatud teabe kaitset käsitlevad eeskirjad,
millele on viidatud käesoleva määruse artiklis 69;
(c)
valmistab ette muud käesoleva määruse kohaldamiseks
vajalikud õigusaktid ja
(d)
vaatab läbi muud kui õiguslikud meetmed, millega
rakendatakse otsust 2009/371/JSK, et võimaldada käesoleva määruse artikli 13
alusel moodustatud haldusnõukogul teha artikli 78 lõike 2 kohane otsus.
4.           Komisjon võtab pärast
käesoleva määruse jõustumist viivitamata vajalikud meetmed, millega tagatakse,
et vastavalt artiklile 13 moodustatud haldusnõukogu alustab oma tööd [määruse
kohaldamise alguskuupäeval].
5.           Liikmesriigid teatavad kuue
kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumiskuupäevast komisjonile nende
isikute nimed, kelle nad on määranud vastavalt artiklile 13 haldusnõukogu
liikmeks ja asendusliikmeks.
6.           Käesoleva määruse artikli 13
alusel moodustatud haldusnõukogu esimene koosolek toimub [käesoleva määruse
kohaldamise alguskuupäeval]. Vajaduse korral teeb haldusnõukogu sellel
koosolekul artikli 78 lõikes 2 viidatud otsuse.
Artikkel 75
Üleminekukord
seoses tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitjatega
1.           Otsuse 2009/371/JSK artikli 38
alusel ametisse nimetatud direktorile määratakse tema ametiaja lõpuni käesoleva
määruse artiklis 19 sätestatud tegevdirektori ülesanded. Tema muud
lepingutingimused ei muutu. Kui tema ametiaeg lõpeb pärast [käesoleva määruse
jõustumiskuupäeva], ent enne [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva], pikendatakse
seda automaatselt kuni ühe aastani pärast käesoleva määruse kohaldamise
alguskuupäeva.
2.           Kui tegevdirektor ei soovi
või ei saa lõike 1 kohaselt tegutseda, määrab komisjon komisjoni ametniku, kes
tegutseb tegevdirektori kohusetäitjana ja täidab tegevdirektorile määratud
ülesandeid kuni 18 kuud, kuni artiklis 56 nimetatud isikud on ametisse
nimetatud.
3.           Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse
otsuse 2009/371/JSK artikli 38 alusel ametisse nimetatud tegevdirektori
asetäitjate suhtes.
4.           Otsuse 2005/681/JSK artikli 11
lõike 1 alusel ametisse nimetatud CEPOLi direktor määratakse kuni tema ametiaja
lõpuni Europoli tegevdirektori asetäitjaks koolituse alal. Tema muud
lepingutingimused ei muutu. Kui tema ametiaeg lõpeb pärast [käesoleva määruse
jõustumiskuupäeva], ent enne [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva],
pikendatakse seda automaatselt kuni ühe aastani pärast käesoleva määruse
kohaldamise alguskuupäeva.
Artikkel 76
Üleminekusätted
seoses eelarvega
1.           Käesoleva määruse
jõustumisele järgnevaks kolmeks eelarveaastaks nähakse III peatükis kirjeldatud
koolitustegevuseks tegevuskuludena ette vähemalt 8 miljonit eurot aastas.
2.           Otsuse 2009/371/JSK artikli 42
alusel heaks kiidetud eelarvete täitmisele heakskiidu andmise menetlus toimub
kooskõlas otsuse 2009/371/JSK artiklis 43 kehtestatud eeskirjade ja Europoli
finantseeskirjadega.
XIV peatükk
LÕPPSÄTTED
Artikkel 77
Asendamine
Käesoleva määrusega asendatakse ja
tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK.
Viiteid asendatud otsustele käsitatakse
viidetena käesolevale määrusele.
Artikkel 78
Kehtetuks
tunnistamine
1.           Kõik õiguslikud meetmed,
millega rakendatakse otsuseid 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK, tunnistatakse
kehtetuks alates käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast.
2.           Kõik muud kui õiguslikud
meetmed, millega rakendatakse otsust 2009/371/JSK (millega asutatakse Euroopa
Politseiamet (Europol)) ja otsust 2005/681/JSK (millega luuakse Euroopa
politseikolledž (CEPOL)), jäävad pärast [käesoleva määruse kohaldamise
alguskuupäeva] jõusse, kui Europoli haldusnõukogu ei otsusta käesoleva määruse
rakendamisel teisiti.
Artikkel 79
Jõustumine
ja kohaldamine
1.           Käesolev määrus jõustub
kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2.           Seda kohaldatakse alates
[kohaldamise alguskuupäevast].
Artikleid 73, 74 ja 75 kohaldatakse aga alates
[käesoleva määruse jõustumiskuupäevast].
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
1. LISA
Muude õigusrikkumiste nimekiri, mille puhul
Europol toetab ja tugevdab liikmesriikide meetmeid ning nende vastastikust
koostööd vastavalt käesoleva määruse artikli 3 lõikele 1
- terrorism,
- organiseeritud kuritegevus,
- ebaseaduslik uimastikaubandus,
- rahapesu,
- tuumamaterjali ja radioaktiivsete ainetega
seotud kuriteod,
- immigrantide ebaseaduslik üle piiri
toimetamine,
- inimkaubandus,
- mootorsõidukitega seotud kuriteod,
- tahtlik tapmine, raskete kehavigastuste
tekitamine,
- ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja
-kudedega,
- inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja
pantvangi võtmine,
- rassism ja ksenofoobia,
- rööv,
- ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega,
sealhulgas antiikesemete ja kunstiteostega,
- kelmus ja pettus, kaasa arvatud liidu
finantshuve mõjutav pettus,
- väljapressimine ja raha väljapressimine,
- toodete võltsimine ja piraatkoopiate
valmistamine,
- haldusdokumentide võltsimine ja nendega
kauplemine,
- raha või maksevahendite võltsimine,
- arvutikuriteod,
- korruptsioon,
- ebaseaduslik relvade,
laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine,
- ebaseaduslik kauplemine
ohustatud loomaliikidega,
- ebaseaduslik kauplemine
ohustatud taimeliikide ja -sortidega,
- keskkonnakuriteod, sealhulgas laevade
põhjustatud reostus,
- ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega,
- naiste ja laste seksuaalne kuritarvitamine
ja seksuaalne ärakasutamine.
2. LISA
Isikuandmete kategooriad ja andmesubjektide
kategooriad, kelle andmeid võib koguda ja töödelda artikli 24 lõike 1 punktis a
viidatud võrdlemise eesmärgil
1. Võrdlemiseks kogutavad ja töödeldavad
isikuandmed on seotud:
a) isikutega, keda
vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusele kahtlustatakse Europoli pädevusse
kuuluva kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kes on sellise kuriteo
eest süüdi mõistetud;
b) isikutega, kelle kohta
on asjaomase liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt faktilisi tõendeid või
on piisav alus uskuda, et nad panevad toime Europoli pädevusse kuuluvaid
kuritegusid.
2. Lõikes 1 osutatud isikutega seotud andmed
võivad sisaldada üksnes järgmisi isikuandmete kategooriaid:
a) perekonnanimi,
neiupõlvenimi ja eesnimed ning varjunimed ja oletatavad nimed;
b) sünniaeg ja -koht;
c) kodakondsus;
d) sugu;
e) asjaomase isiku elukoht, elukutse ja
asukoht;
f) sotsiaalkindlustuse
numbrid, juhiload, isikut tõendavad dokumendid ja passiandmed ning
g) vajaduse korral muud
tunnused, mis võivad olla abiks isiku tuvastamisel, sealhulgas kõik konkreetsed
ja objektiivsed füüsilised tunnused, mis on muutumatud, näiteks sõrmejäljed ja
DNA-profiil (mis on saadud DNA mittekodeerivast osast).
3. Lisaks lõikes 2 nimetatud andmetele võib
koguda ja töödelda lõikes 1 osutatud isikute järgmisi isikuandmete
kategooriaid:
a) kuriteod, arvatavad
kuriteod ning millal, kus ja kuidas nende (arvatav) toimepanemine toimus;
b) vahendid, mida
kasutati või võidakse kasutada nende kuritegude toimepanemiseks, sealhulgas
teave juriidiliste isikute kohta;
c) juhtumit uurivad
asutused ja nende kasutatavate toimikute viited;
d) kahtlustus isiku
kuulumise kohta kuritegelikku organisatsiooni;
e) süüdimõistmised, kui
need on seotud Europoli pädevusse kuuluvate kuritegudega;
f) andmed sisestanud pool.
Selliseid andmeid võib Europolile esitada ka
siis, kui need ei sisalda veel ühtegi viidet isikutele.
4. Europoli või
siseriikliku üksuse valduses olevat lisateavet lõikes 1 osutatud isikute kohta
võib edastada mis tahes teisele siseriiklikule üksusele või Europolile, kui nad
seda taotlevad. Siseriiklikud üksused järgivad seejuures oma riigi õigust.
5. Kui asjaomase isiku
vastane menetlus on lõplikult lõpetatud või kui isik mõistetakse lõplikult
õigeks, siis kustutatakse selle juhtumiga seotud andmed, mille kohta üks
nimetatud otsustest on vastu võetud.
Isikuandmete kategooriad ja andmesubjektide
kategooriad, kelle andmeid võib koguda ja töödelda strateegilise
ning muud üldist laadi analüüsi ja operatiivanalüüsi teostamiseks (nagu on
viidatud artikli 24 lõike 1 punktides b ja c)
1.           Strateegilise või muud üldist
laadi analüüsi ja operatiivanalüüsi teostamiseks kogutavad
ja töödeldavad isikuandmed on seotud:
(a)
isikutega, keda vastavalt asjaomase liikmesriigi
õigusele kahtlustatakse Europoli pädevusse kuuluva kuriteo toimepanemises või
selles osalemises või kes on sellise kuriteo eest süüdi mõistetud;
(b)
isikutega, kelle kohta on asjaomase liikmesriigi
siseriikliku õiguse kohaselt faktilisi tõendeid või piisav alus uskuda, et nad
panevad toime Europoli pädevuse kuuluvaid kuritegusid;
(c)
isikud, keda võidakse kutsuda uurimise käigus andma
tunnistusi seoses uuritavate kuritegude või järgnevate kriminaalmenetlustega;
(d)
isikud, kes on olnud kannatanud ühes uuritavatest
kuritegudest või kelle puhul teatavad asjaolud annavad alust arvata, et nad on
võinud olla kannatanud sellises kuriteos;
(e)
isikud, kes on asjaomase isikuga ühenduses või tema
kaaslased ning
(f)
isikud, kes võivad anda uuritavate kuritegude kohta
teavet.
2.           Lõike 1
punktides a ja b osutatud isikute kategooriate puhul võib töödelda järgmisi
isikuandmete kategooriaid, sealhulgas seonduvaid haldusandmeid:
(a)
isikuandmed:
i)       praegused ja
endised perekonnanimed;
ii)      praegused ja
endised eesnimed;
iii)     neiupõlvenimi;
iv)     isa nimi (kui see on
vajalik isiku tuvastamiseks);
v)      ema nimi (kui see on
vajalik isiku tuvastamiseks);
vi)     sugu;
vii)    sünnikuupäev;
viii)   sünnikoht;
ix)     kodakondsus;
x)      perekonnaseis;
xi)     varjunimi;
xii)    hüüdnimi;
xiii)   väljamõeldud või vale nimi;
xiv)   praegune ja endine
elukoht ja/või asukoht,
(b)
füüsilised tunnused:
i)       füüsilised tunnused;
ii)      eritunnused (sünnimärgid, armid,
tätoveeringud jne),
(c)
isiku tuvastamise vahendid:
i)       isikut tõendavad
dokumendid / juhiluba;
ii)      riikliku
ID-kaardi/passi number;
iii)     riiklik isikukood /
sotsiaalkindlustuse number, olemasolu korral;
iv)     visuaalsed kujutised
ja muu teave välimuse kohta;
v)      ekspertiisi abil isiku
tuvastamiseks kasutatav teave, nagu sõrmejäljed, DNA-profiil (mis on saadud DNA
mittekodeeritavast osast), hääleprofiil, veregrupp, teave hammaste kohta,
(d)
amet ja oskused:
i)       praegune töökoht ja
amet;
ii)      endine töökoht ja
amet;
iii)     haridus (kool/ülikool/kutseharidus);
iv)     kvalifikatsioonid;
v)      oskused ja muud teadmiste
valdkonnad (keel/muu),
(e)
majanduslik ja finantsteave:
i)       finantsandmed
(pangakontod ja -koodid, krediitkaardid jne);
ii)      sularahavahendid;
iii)     aktsiad / muud varad;
iv)     andmed kinnisvara
kohta;
v)      seosed ettevõtetega;
vi)     panga- ja krediidikontaktid;
vii)    maksuandmed;
viii)   muu teave, millest
selgub isiku finantsasjade korraldus,
(f)
käitumisalane teave:
i)       elustiil (näiteks
elamine üle oma võimete) ja tavapärane käitumine;
ii)      liikumine;
iii)     sageli külastatavad kohad;
iv)     relvad ja muud ohtlikud vahendid;
v)      ohtlikkuse aste;
vi)     konkreetsed ohud,
nagu põgenemise tõenäolisus, topeltagentide kasutamine, sidemed
õiguskaitsetöötajatega;
vii)    kriminaalsed
käitumisjooned ja profiilid;
viii)   narkootikumide kuritarvitamine,
(g)
isikuga ühenduses olevad isikud või tema kaaslased,
sealhulgas sellise ühenduse liik ja laad;
(h)
kasutatavad sidevahendid, näiteks telefon
(laua-/mobiiltelefon), faks, piipar, e-post, postiaadress, internetiühendus(ed);
(i)
kasutatavad transpordivahendid, nagu sõidukid,
laevad, õhusõidukid, sealhulgas teave selliste transpordivahendite
tuvastamiseks (registreerimisnumbrid);
(j)
teave kuritegeliku tegevuse kohta:
i)       varasemad
süüdimõistvad kohtuotsused;
ii)      kuritegelikus
tegevuses osalemise kahtlus;
iii)     toimimisviisid;
iv)     vahendid, mida
kasutati või võidakse kasutada kuriteo ettevalmistamiseks ja/või
toimepanemiseks;
v)      kuritegeliku
grupi/organisatsiooni liikmelisus ja positsioon asjaomases
grupis/organisatsioonis;
vi)     roll kuritegelikus
organisatsioonis;
vii)    kuritegeliku
tegevuse geograafiline ulatus;
viii)   uurimise käigus
kogutud materjal, näiteks videomaterjal ja fotod,
(k)
viited muudele andmebaasidele, kus isiku kohta
teavet säilitatakse:
i)       Europol;
ii)      politsei- ja
tolliasutused;
iii)     muud
õiguskaitseasutused;
iv)     rahvusvahelised
organisatsioonid;
v)      avalik-õiguslikud
asutused;
vi)     eraõiguslikud
asutused,
(l)
teave juriidiliste isikute
kohta, kes on seotud punktides e ja j osutatud teabega:
i)       juriidilise isiku nimetus;
ii)      asukoht;
iii)     asutamise kuupäev
ja koht;
iv)     administratiivne
registreerimisnumber;
v)      õiguslik vorm;
vi)     kapital;
vii)    tegevusvaldkond;
viii)   riiklikud ja
rahvusvahelised tütarettevõtjad;
ix)     juhid;
x)      seosed pankadega.
3.           Punkti 1 alapunktis e
osutatud isikud, kellega asjaomane isik on ühenduses või kes on tema kaaslased,
on isikud, kelle puhul on piisav alus eeldada, et nende käest võib saada
käesoleva lisa punkti 1 alapunktides a ja b nimetatud isikutega seotud ja
analüüsimiseks asjakohast teavet, tingimusel et nad ei kuulu ühte punkti 1
alapunktides a, b, c, d ja f nimetatud isikukategooriasse. Isikuga ühenduses
olevad isikud on need isikud, kes puutuvad punkti 1 alapunktides a ja b
osutatud isikutega juhuslikult kokku. Tema kaaslased on isikud, kes puutuvad
punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikutega korrapäraselt kokku.
Isikute puhul, kellega asjaomane isik on ühenduses
või kes on tema kaaslased, võib lõike 2 kohaseid andmeid vajaduse korral
säilitada, kui on alust arvata, et neid vajatakse selliste isikute asjaomase
rolli analüüsimiseks.
Sellega seoses tuleks võtta arvesse järgmist:
(a)
nii kiiresti kui võimalik tuleb täpsustada nende
isikute suhe punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikutega;
(b)
kui eeldus, et on olemas suhe kõnealuste isikute
ning punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikute vahel, osutub alusetuks,
kustutatakse andmed viivitamata;
(c)
kui selliseid isikuid
kahtlustatakse sellise kuriteo toimepanemises, mis kuulub Europoli pädevusse,
või need isikud on sellise kuriteo eest süüdi mõistetud või kui on faktilisi
tõendeid või piisav alus uskuda, et nad panevad toime selliseid kuritegusid,
siis võib säilitada kõiki punktis 2 osutatud andmeid;
(d)
säilitada ei tohi andmeid isikute kohta, kellega
asjaomane isik on ühenduses või kes on tema kaaslased, samuti isikute kohta,
kellega tema kaaslane on ühenduses või kes on tema kaaslase kaaslased, välja
arvatud andmed punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikutega ühenduses oleku
või nende kaaslaseks oleku liigi ja laadi kohta;
(e)
kui eelmistes punktides osutatud täpsustusi ei ole
võimalik saada, võetakse seda arvesse, kui otsustatakse andmete vajalikkuse ja
edaspidiseks analüüsimiseks säilitamise ulatuse üle.
4.           Punkti 1 alapunktis d
osutatud isikute kohta, kes on olnud kannatanud ühes uuritavatest kuritegudest
või kelle puhul teatavad asjaolud annavad alust arvata, et nad on võinud olla
kannatanud sellises kuriteos, võib säilitada käesoleva lisa punkti 2 alapunkti
a taande i kuni punkti 2 alapunkti c taande iii kohaseid andmeid ning samuti
järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid andmeid:
(a)
kannatanud isiku tuvastamise andmed;
(b)
kannatanuks langemise põhjus;
(c)
kahju
(füüsiline/rahaline/psühholoogiline/muu);
(d)
kas tuleb tagada anonüümsus;
(e)
kas on olemas võimalus osaleda kohtulikul
arutamisel;
(f)
kuritegu käsitlev teave, mille on esitanud punki 1
alapunktis d osutatud isikud või mis on nende kaudu saadud, sealhulgas teave
nende suhte kohta teiste isikutega, kui on vaja tuvastada punkti 1 alapunktides
a ja b osutatud isikuid.
Vajaduse korral võib säilitada muid lõikes 2
osutatud andmeid, kui on alust arvata, et neid vajatakse selliste isikute kui
kannatanute või potentsiaalsete kannatanute rolli analüüsimiseks.
Andmed, mida ei vajata edasiseks analüüsimiseks,
kustutatakse.
5.           Punkti 1 alapunktis c
osutatud isikute kohta, keda võidakse kutsuda uurimise käigus tunnistusi andma
seoses uuritavate kuritegude või järgnevate kriminaalmenetlustega, võib
säilitada käesoleva lisa punkti 2 alapunkti a taandes i kuni punkti 2 alapunkti
c taandeni iii osutatud andmeid ning samuti andmekategooriaid, mis vastavad
järgmistele kriteeriumidele:
(a)
kuritegu käsitlev teave, mille on esitanud
kõnealused isikud, sealhulgas teave nende suhte kohta teiste isikutega, kelle
andmed on lisatud analüüsimiseks koostatud tööfaili;
(b)
kas tuleb tagada anonüümsus;
(c)
kas tuleb tagada kaitse ja kelle poolt;
(d)
uus identiteet;
(e)
kas on olemas võimalus osaleda kohtulikul
arutamisel.
Vajaduse korral võib säilitada muid lõikes 2
osutatud andmeid, kui on alust arvata, et neid vajatakse selliste isikute kui
tunnistajate rolli analüüsimiseks.
Andmed, mida ei vajata edasiseks analüüsimiseks,
kustutatakse.
6.           Punkti 1 alapunktis f
osutatud isikute kohta, kes võivad anda uuritavate kuritegude kohta teavet,
võib säilitada käesoleva lisa punkti 2 alapunkti a taandes i kuni punkti 2
alapunkti c taandeni iii osutatud andmeid ning samuti andmekategooriaid, mis vastavad
järgmistele kriteeriumidele:
(a)
kodeeritud isikuandmed;
(b)
antud teabe liik;
(c)
kas tuleb tagada anonüümsus;
(d)
kas tuleb tagada kaitse ja kelle poolt;
(e)
uus identiteet;
(f)
kas on olemas võimalus osaleda kohtulikul arutamisel;
(g)
negatiivsed kogemused;
(h)
tasu (rahaline/soodustused).
Vajaduse korral võib säilitada muid lõikes 2
osutatud andmeid, kui on alust arvata, et neid vajatakse selliste isikute kui
teavitajate rolli analüüsimiseks.
Andmed, mida ei vajata
edasiseks analüüsimiseks, kustutatakse.
7.           Kui analüüsimise käigus mis
tahes ajahetkel selgub tõsiste ja kinnitavate tõendite põhjal, et isik, kelle
andmed on lisatud analüüsimiseks koostatud tööfaili, tuleks liigitada mõnda
teise käesolevas lisas määratletud isikukategooriasse kui see, kuhu ta oli
algselt liigitatud, võib Europol töödelda üksnes neid isikuandmeid, mida on uue
kategooria puhul lubatud töödelda, ning kõik muud andmed tuleb kustutada.
Kui selliste tõendite põhjal selgub, et isik
tuleks liigitada kahte või enamasse käesolevas lisas määratletud kategooriasse,
võib Europol töödelda kõiki andmeid, mida on selliste kategooriate puhul
lubatud töödelda.
ÕIGUSAKTILE
LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Liidu
õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ametit (Europol) ning millega tunnistatakse
kehtetuks otsused 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB)[46] struktuurile
Poliitikavaldkond:
siseasjad
Tegevus:
18.02. Sisejulgeolek
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
þ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[47]
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Euroopa Politseiamet (Europol) alustas
tegevust valitsustevahelise organina, mida reguleeriti 1999. aastal
jõustunud liikmesriikidevahelise konventsiooniga. Alates 1. jaanuarist 2010
muudeti Europol nõukogu otsusega 2009/371/JSK ELi detsentraliseeritud asutuseks
eesmärgiga toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate õiguskaitseasutuste
meetmeid raske ja organiseeritud kuritegevuse ning terrorismi vastu. Nõukogu
otsuses määratleti üksikasjalikult ka Europoli eesmärgid ja ülesanded.
Lissaboni lepinguga kaotati Euroopa Liidu
sammastel põhinev struktuur ning viidi politseikoostöö valdkond kooskõlla acquis
communautaire’iga. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 88 on
sätestatud, et Europoli reguleeritakse kaasotsustamismenetluse teel vastu
võetava määrusega. Selles nõutakse menetluste ja mehhanismide loomist Euroopa
Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide kontrolliks Europoli tegevuse üle.
Peale selle kutsutakse Stockholmi programmis,[48]
millega kehtestatakse ELi mitmeaastane õigus- ja julgeolekustrateegia, Europoli
üles edasi arenema, et temast saaks „liikmesriikide õiguskaitseasutuste
vahelise teabevahetuse keskus ning teenuseosutaja ja keskkond
õiguskaitseteenistustele”.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87
lõike 2 punktiga b nähakse ette meetmed seoses personali koolitamise ning
personali vahetamise alase koostööga. Stockholmi programmis on märgitud, et
Euroopa õigus- ja õiguskaitsekultuuri tugevdamiseks on oluline tõhustada
koolitust liiduga seonduvates valdkondades ning et eesmärgiks peaksid olema süstemaatilised
Euroopa koolituskavad. Selle põhjal teeb komisjon koos käesoleva ettepanekuga
ka ettepaneku Euroopa õiguskaitsealase koolituskava kohta, mis tugineb praegu
CEPOLi teostataval tegevusel. Kõnealuse ettepanekuga ühendatakse kaks ametit ja
tehakse koolituskava rakendamine uue (ühendatud) ameti ülesandeks.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Tegevuspõhise eelarvestamise süsteemi kohane tegevusala 18 05:
turvalisus ja vabaduste kaitse
ERIEESMÄRK nr 3
Tõhustada
liikmesriikide vahelist õiguskaitsealast koostööd, eelkõige õiguskaitseasutuste
vahelise teabevahetuse hõlbustamise teel, võimaldades juurdepääsu asjakohastele
andmetele ja tagades samas isikuandmete kaitse põhimõtete järgimise, ning
tugevdades Europoli ja CEPOLi rolli liikmesriikide partnerina raskete
kuritegude vastu võitlemisel ja politseiametnike koolitamisel
Peamine
poliitikatulemus 2013. aastal – Europoli ja CEPOLi liitmist käsitlev määrus
Europoli määrus:
Erieesmärk nr 1:
toimida
õiguskaitseoperatsioonide ja õiguskaitsealase oskusteabe peamise tugikeskusena
Erieesmärk nr 2:
toimida
ELi kuritegevust käsitleva teabe keskusena
Erieesmärk nr 3:
kooskõlastada
ELi õiguskaitseametnike koolituspoliitika rakendamist ning pakkuda asjakohast
ELi tasandi koolitust ja teabevahetust
Erieesmärk nr 4:
tugevdada
ELi suutlikkust võidelda küberkuritegevuse vastu ning vältida ELi kodanikele,
ettevõtjatele ja ELi majandusele tekitatavat kahju
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
Tegevusala 18 05: turvalisus
ja vabaduste kaitse
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Europoli
roll on toetada siseriiklike õiguskaitseteenistusi nende vastastikuses koostöös
raskete kuritegude ja terrorismi ennetamisel ja nende vastu võitlemisel.
Ettepanekuga, st Europoli käsitleva määrusega nähakse ette Europoli uus
õigusraamistik. Uue õigusliku aluse kehtestamisega suurendatakse ELi
julgeolekut, parandades Europoli tõhusust ja tulemuslikkust raskete piiriüleste
kuritegude ja terrorismi ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, aga ka andes
Europolile uusi ülesandeid seoses õiguskaitsealase koolitusega ELi tasandil
ning seoses ELi õiguskaitsekeskuste pakkumisega sellistes konkreetsetes
kuritegevuse valdkondades nagu küberkuritegevus.
Ettepaneku
eesmärk on parandada Europoli ülevaadet jälitusteabest, et ta suudaks osutada
liikmesriikidele paremat teenust ja ELi poliitikakujundajaid põhjalikumalt
teavitada. Sellega viiakse Europol ja tema tegevus ulatuslikumalt kooskõlla
Lissaboni lepingu ja Stockholmi programmi nõuetega. Ettepanekuga tugevdatakse
veelgi Europoli vastutust ja tõhustatakse isikuandmete kaitse süsteemi.
Europolil võimaldatakse pakkuda liikmesriikidele kõiki vajalikke ja ajakohaseid
teenuseid ja tooteid, et hõlbustada ELi kodanikke mõjutava raske kuritegevuse
vastu võitlemist ja liikmesriike selles toetada. Suurem teabevoog
liikmesriikidest, sealhulgas seoses küberkuritegevusega, ning tõhustatud
andmetöötluse kord, mida tasakaalustab usaldusväärne isikuandmete kaitse süsteem
ja suurem koolitusalane suutlikkus, tugevdavad veelgi Europoli rolli
liikmesriikide toetamisel.
Kõik
liikmesriigid (Europoli siseriiklikud üksused) võivad esitada Europolile
eraõiguslikelt isikutelt saadud teavet, mis vähendab viivituste ja andmete
edastama jätmise ohtu. Andmevahetus kolmandate riikidega muutub sujuvamaks,
avaldades positiivset mõju koostööle ja sisejulgeolekule nii ELis kui ka
kolmandates riikides. See omakorda teeb võimalikuks ulatuslikumalt
kooskõlastatud üleilmse kuritegevusele reageerimise.
Ettepanekuga
määratakse Europolile uus ülesanne, mis hõlmab ja mõnevõrra laiendab praegu
CEPOLi täidetavaid õiguskaitseametnike koolitamisega seotud ülesandeid.
Operatiiv- ja koolitusülesannete integreerimine ja ratsionaliseerimine ühes
asutuses toob ootuste kohaselt kaasa vastastikku tugevdava mõju.
Tugifunktsioonide dubleerimise kaotamise teel kokkuhoitud vahendeid saab
kasutada koolitusfunktsiooniks, täpsemalt Euroopa õiguskaitsealase koolituskava
rakendamiseks. Selle kaudu saavutatud koolituse kõrgem tase parandab
politseitöö standardeid üle terve ELi, suurendab õiguskaitseasutustevahelist
usaldust, aitab saavutada ühist õiguskaitsekultuuri ning muudab seeläbi
tõhusamaks ELi reaktsiooni ühistele julgeolekuprobleemidele.
Peale
selle tugevdatakse ettepanekuga Europoli vastutust ning viiakse Europoli
juhtimine kooskõlla teiste Euroopa reguleerivate asutuste juhtimisega.
Ettepanekuga
määratakse Europolile veel üks uus ülesanne, nimelt toimida 2013. aasta alguses
loodud küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskusena (EC3). EC3
suurendab märgatavalt ELi suutlikkust võidelda üha kasvava küberkuritegevuse
ohu vastu eesmärgiga toetada ja täiendada liikmesriikide jõupingutusi.
Liikmesriikidel on suur kasu tipptehnoloogiat omavast ning kõrgelt
kvalifitseeritud ja spetsialiseerunud töötajaskonnaga keskusest, mis pakub väga
mitmekesiseid teenuseid ja tooteid. Peale selle on tulevikku suunatud, suundumusi
prognoosival, ohte analüüsival ja küberkuritegevuse vastu võitlemiseks
strateegilisi juhiseid andval keskusel liikmesriikide jaoks oluline
lisaväärtus. See suurendab ka ELi asutuste suutlikkust tulla toime
küberkuritegevusest tingitud probleemidega.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
–
Kasutajate rahulolu operatiivtoetusega
operatsioonidele või uurimistele;
–
liikmesriikide saadetud kõikide SIENA teadete
protsentuaalne osa, mida Europoliga jagatakse;
–
iga liikmesriigi saadetud teabe mahu ja kvaliteedi
protsentuaalne osa kogu liikmesriikide saadetud teabe mahust ja kvaliteedist;
–
Europoli toetatud uurimiste arv;
–
esitatud ristkontrolli aruannete arv;
–
esitatud operatiivanalüüsi aruannete arv;
–
ühiste uurimiste arv, täpsemalt Europoli toetatud
ühiste uurimisrühmade arv;
–
Europoli poolt välispartneritele saadetud SIENA
taotluste ja teabepäringute arv;
–
välispartnerite poolt Europolile saadetud SIENA
taotluste ja teabepäringute arv;
–
algatatud SIENA juhtumite arv;
–
kahtlusaluste arv, kes on liikmesriikides
tuvastatud, vahistatud ja kellele on esitatud süüdistus;
–
tehnilistes ja/või kohtuekspertiisialastes
küsimustes toetuse pakkumise arv (sealhulgas kohapeal);
–
koolitatud töötajate arv;
–
strateegiliste toodete kvaliteet (üksikasjalikkus,
ulatus, analüütilised meetodid).
Seoses
koolitusega:
–
vajaduste analüüside arv;
–
kvaliteedi tagamisega seotud toodete arv;
–
ühiste õppekavade arv;
–
koolitusmoodulite (ja e-koolituse moodulite) arv;
–
pakutud kursuste arv;
–
korraldatud vahetuste arv;
–
kasutajate rahulolu.
EC3
tegevuse mõju hindamiseks võib kasutada ka järgmisi näitajaid:
–
EC3 panuse ulatus küberkuritegevuse võrgustike
likvideerimisse EC3 koordineeritud ja/või toetatud edukate piiriüleste
operatsioonide kaudu (kahtlusaluste arvu põhjal, kes on tuvastatud, vahistatud
ja kellele on esitatud süüdistus, ning kindlaks tehtud ohvrite arvu põhjal);
–
EC3 ohu- ja riskihinnangute/suundumuste prognooside
strateegiline ja/või operatiivmõju ELi ja liikmesriikide tasandil;
–
küberkuritegevusealast koolitust saanud töötajate
arvu suurenemine (õiguskaitseametnikud või teised);
–
mil määral kasutatakse EC3 operatsioonides ja/või
liikmesriikides EC3 käivitatud, kooskõlastatud ja välja töötatud uusi
tehnoloogilisi vahendeid;
–
mil määral on avaliku ja erasektori partnerlusega
seotud algatused hõlbustanud EC3 tööd;
–
liikmesriikide üldine rahulolu tase kõikide EC3
toodete ja teenustega.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Europoli
reform toetab Stockholmi programmiga ette nähtud laiemat protsessi, et
saavutada kodanikke teeniv ja kaitsev avatud ja turvaline Euroopa. Muude selle
eesmärgi täitmiseks kavandatud vahendite kõrval seatakse Stockholmi programmis
Europolile ülesanne, et temast saaks „liikmesriikide õiguskaitseasutuste
vahelise teabevahetuse keskus ning teenuseosutaja ja keskkond
õiguskaitseteenistustele”. Seega on institutsioonid üksmeelel nii seoses
Europoli rolliga liikmesriikide õiguskaitseasutuste toetamisel kui ka tema
üldise tulevase arenguga.
Lissaboni
lepingu ja reguleerivaid asutusi käsitleva ühisavalduse kohaselt peavad Euroopa
Parlament ja liikmesriikide parlamendid samal ajal teostama korrapärast
kontrolli Europoli tegevuse üle ning selle juhtimine tuleb viia kooskõlla
kõikide ELi reguleerivate asutuste puhul kehtivate normidega.
Peale
selle tuleb seoses isikuandmete kaitsega Europoli isikuandmete kaitse süsteemi
käsitlevad normid veelgi paremini kooskõlastada muudes isikuandmete kaitse alastes
õigusaktides sisalduvate normidega ning tugevdada tuleb üksikisikute õigust
tutvuda neid käsitlevate isikuandmetega, nähes ette alternatiivse menetluse
isikuandmete töötlemise õiguspärasuse kontrollimiseks.
Käesoleva
ettepanekuga kaasnev õiguskaitsealase koolituse kõrgem tase parandab
politseitöö standardeid üle terve ELi, aitab suurendada
õiguskaitseasutustevahelist usaldust ja saavutada ühist õiguskaitsekultuuri
ning muudab seeläbi tõhusamaks ELi reaktsiooni ühistele
julgeolekuprobleemidele.
Kuigi
küberkuritegevus on tõusuteel ja muutub üha keerulisemaks, ei olnud ELil enne
EC3 loomist küberkuritegevuse vastu võitlemiseks piisavat suutlikkust, sest see
on äärmiselt keeruline ja väga kiiresti arenev valdkond, mille eripärade ja
toimimise mõistmine nõuab kõrgetasemelisi tehnilisi eriteadmisi, samuti ei ole
seda käsitlevad teabevood piisavad. Liikmesriigid peavad omavahel vahetama
riikide ja ELi tasandil saadud kõrgetasemelist oskusteavet, et EL saaks
tõhusamalt reageerida küberkuritegevusele kui oma laadilt piiriülesele ja seega
koostööd vajavale nähtusele.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
Õiguskaitsealane
koostöö ELis ei saa toimida ilma tõhusa kuritegevust käsitleva teabe- ja
jälitusteabe vahetuseta riiklike õiguskaitseasutuste ning muude asjaomaste
üksuste vahel ELis ja mujal. Asja- ja ajakohaste kuritegevust käsitlevate
andmete kättesaadavus, jagamine ja analüüs on kurtitegevuse vastu võitlemisel
määrava tähtsusega. Europolil on head eeldused toetada koostööd selles
valdkonnas ja tagada kooskõlastamine ELi tasandil.
Riiklikud
politseijõud üksi ei suuda edukalt piiriüleseid kuritegusid tõhusalt ennetada
ja nende vastu võidelda. Selleks on vaja kooskõlastatud ja koostööl põhinevat
lähenemisviisi, milles osaleksid avaliku ja erasektori sidusrühmad üle terve
ELi. Europol on ainus ELi asutus, mis liikmesriikide õiguskaitseasutusi selles
tegevuses toetab. Europol pakub neile ainulaadseid operatiivteenuseid raskete
piiriüleste kuritegude vastu võitlemiseks (muu hulgas kriminaalanalüüse,
kohtuekspertiisialast ja operatiivtoetust piiriülestele uurimistele). Praegune
õiguslik ülesehitus ei võimalda aga Europolil täiesti tõhusalt toimida ning
pakkuda liikmesriikidele vajalikke, terviklikke ja ajakohaseid vahendeid.
Sellist õiguslikku ülesehitust saab muuta üksnes ELi tasandi õigusreformi
kaudu. Seda ei saa teostada riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil ega
lahendada üksnes Europoli sisemeetmete abil.
Peale
selle kutsutakse Lissaboni lepingus üles looma mehhanismi Europoli tegevuse üle
parlamentaarse kontrolli teostamiseks ning reguleerivaid asutusi käsitlevas
ühisavalduses nõutakse Europoli juhtimise kooskõlla viimist muude ELi asutuste
juhtimisega. Selleks on vaja ELi seadusandlikku sekkumist.
ELi
õiguskaitsealasesse koolitusse kaasamise lisaväärtus seisneb kooskõlastatud
lähenemisviisi tagamises sellise koolituse väljatöötamisel ja rakendamisel.
Selles valdkonnas on liikmesriigid riikide tasandil ja CEPOL ELi tasandil juba
palju ära teinud. Ent nagu on selgitatud lisatud teatises Euroopa
õiguskaitsealase koolituskava kohta, tuleb teha veelgi enam näiteks selle
tagamiseks, et koolitus vastaks vajadustele seoses ELi tasandil
tähtsusjärjekorda seatud kuritegevuse valdkondadega ning et ELi tasandil
koolituse pakkumisel lähtutaks sidusatest meetoditest, mis vastavad kõrgeimatele
kvaliteedinormidele.
EC3
loodi selleks, et ületada arvukad takistused seoses küberkuritegevuse tõhusa
uurimise ja toimepanijatele süüdistuse esitamisega ELi tasandil. See on oluline
samm ELi üldises strateegias küberturvalisuse parandamiseks ning küberruumi
selliseks õigusvaldkonnaks muutmiseks, kus kõikide sidusrühmade koostöös on
tagatud inimõigused ja põhivabadused.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Välishinnang
Europoli käsitlevale nõukogu otsusele andis mõtteainet Europoli tõhususe parandamiseks.
Selles kinnitati, et Europol on operatiivtegevuseks vajalik hästi toimiv
asutus, mis pakub Euroopa kodanike julgeoleku seisukohast lisaväärtust. Sellest
hoolimata tehti hinnangus kindlaks mitu küsimust, mis vajaksid parandamist.
Väliste sidusrühmadega toimunud konsultatsioonid Europoli reformi üle ning mitu
Europoli aasta- ja eriaruannet aitasid saada selge ülevaate sellest, mida tuleb
Europolis muuta. Korduvad probleemid olid teabe ebapiisav esitamine
liikmesriikide poolt, õiguslikud piirangud otsesel koostööl erasektoriga ja
jäik õiguskord kolmandate riikidega tehtava koostöö puhul (NB! seda tuleb
Lissaboni lepingu jõustumisest tulenevalt muuta).
Laiemas
kontekstis on asja- ja ajakohase kriminaalteabega tutvumine ja selle jagamine
õiguskaitseasutuste vahel osutunud piiriülese kuritegevuse vastu võitlemisel
ülitähtsaks. Seda on kinnitanud mitme ELi meetme, näiteks nn Prümi lepingu
raamotsuse ja Rootsi algatuse (raamotsuse) rakendamine.
Koolituse
puhul lähtutakse lisatud teatises Euroopa õiguskaitsealase koolituskava kohta
CEPOLi 2012. aastal korraldatud kaardistamisest ning ulatuslikest
konsultatsioonidest liikmesriikide ning justiits- ja siseküsimuste valdkonna
asutuste ekspertidega. Mõlema tulemused osutavad vajadusele kooskõlastatuma
lähenemisviisi järele, mis hõlmaks mõne ELi asutuse jõulist rolli kava
rakendamise juhtimisel ja kooskõlastamisel tihedas koostöös teiste ametite ja
riikide koolitusasutustega. CEPOLi suhtes viidi läbi viit aastat hõlmanud
hinnang, mis lõpetati 2011. aastal, ning komisjon tellis välisuuringu
mõjuhinnangu koostamise toetamiseks. Selle tulemused näitasid vajadust
politseitöö ELi mõõtmega seotud ulatuslikuma koolituse, CEPOLi, liikmesriikide
ja muude asutuste vahelise kooskõlastamise parandamise ning CEPOLi praeguse juhtimise
ja struktuuri tõhustamise järele.
Peale
selle on küberkuritegevuse vastane võitlus väga tehniline valdkond, mistõttu sellist
liiki kuritegude uurimiseks ei piisa traditsioonilistest vahenditest. Ilma
õiguskaitseteenistuste kõrgetasemelise IT-koolituseta, mis võimaldab mõista
asjaomase tehnoloogia üksikasju ja digitaalse kohtuekspertiisi uusi
arengusuundi ning tagab võime käia kaasas kiirelt areneva tehnoloogia ja
küberkurjategijate toimimisviisiga, ei suuda EL ületada mahajäämust
küberkuritegevuse vastu võitlemise suutlikkuse valdkonnas. Kiiresti muutuvale
tehnoloogiale vastamiseks peavad olemas olema kiiresti arenevad tehnoloogilised
vahendid, mida küberkuritegevuse vastu võitlemisel kasutada, samuti töötajad,
kes suudavad kohaneda ning tugineda varasematele teadmistele ja kogemustele.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Europoli
määrus, millega see asutus muudetakse kuritegevust käsitleva teabe keskuseks
Euroopas, aitab luua kodanikke teenivat ja kaitsvat avatud ja turvalist Euroopa
Liitu, nagu on ette nähtud Stockholmi programmiga. Operatiiv- ja
koolitusülesannete koondamine ühte asutusse toob kaasa vastastikku tugevdava
mõju, mis parandab operatiivtegevuse tõhusust ning ELi koolituse asjakohasust
ja rõhuasetust.
Peale
selle on tõhusalt toimiv Europol paremini suuteline panustama komisjoni
teatises „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine” täpsustatud eesmärkide
saavutamisse ja üldiselt tugevdama politseikoostööd ELis.
Europoli
juhtimine kavandatud viisil aitab suurendada ELi reguleerivaid asutusi
käsitlevas ühisavalduses kavandatud ELi asutuste juhtimismudeli üldist
sidusust. Europoli tegevuse üle parlamentaarse kontrolli kehtestamine ja uued
koostöövahendid kolmandate riikidega viivad Europoli kooskõlla Lissaboni lepingu
nõuetega (millest tulenevalt rahvusvaheliste teabe jagamist käsitlevate
kokkulepete üle läbirääkimiste pidamine jääb komisjoni, mitte Europoli
pädevusse).
Ühtlasi
on ettepaneku eesmärk selgelt määratleda Europoli pädevuse piirid, vältida
tegevuse dubleerimist teiste justiits- ja siseküsimuste valdkonna asutustega
ning muuta nende koostöö Europoliga sujuvamaks. Selle protsessi tugevdamiseks
tuleb määruses kavandatud lahendusi (nt seoses liikmesriikidele
kriminaaluurimise alustamise taotluste esitamisega, Eurojusti teavitamisega)
aja jooksul kajastada ka teiste asutuste (nt Eurojusti) õiguslikes alustes.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
¨ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
þ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitamisperiood algab 2013. aastal EC3
puhul ning 2015. aastal Europoli reformi ja koolitusmeetmete integreerimise
puhul,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[49]
þ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
þ  Euroopa Liidu asutatud asutustele[50]

–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
Finants- ja
inimressursse käsitlevad andmed hõlmavad Europolile kuni 2020. aastani kestva
ajavahemikuni ette nähtud kogusummat koos täiendavate rahaliste vajadustega,
mis on vajalikud Europoli käesolevas vormis kirjeldatud laiendatud volituste,
sealhulgas koolituse elluviimiseks.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Europoli
tegevuse tulemuslikkuse tagamiseks on tähtis teostada järelevalvet selle rakendamise
üle ja seda analüüsida. Kooskõlas ELi reguleerivaid asutusi käsitleva
ühisavaldusega lisab Europol oma tööprogrammis sisalduvatele
tegevusvaldkondadele ka peamised tulemuslikkuse näitajad. Seejärel mõõdetakse
tegevuse aastaaruandes Europoli tegevust, võrreldes seda kõnealuste
näitajatega.
Lisaks
asutuste suhtes kohaldatavatele horisontaalsetele juhtimiseeskirjadele koostab
Europol eelkõige aastaaruande ning ette nähakse korrapärane üldine hindamine,
mille komisjon tellib iga viie aasta järel.
Liikmesriikidepoolse
teabe esitamise üle korrapärase järelevalve teostamiseks esitab Europol Euroopa
Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande iga üksiku liikmesriigi tulemuslikkuse
kohta. Nimetatud aruanded sisaldavad konkreetseid kvantitatiivseid ja
kvalitatiivseid näitajaid ning toovad esile suundumused.
Ettepanekus
on sätestatud ka Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide kontroll
Europoli tegevuse üle, st lõppkokkuvõttes Europoli tööprogrammi rakendamise ja
eelarve täitmise üle.
Europoli
haldusnõukogu vastutab ameti haldus- ja operatiivjuhtimise ning eelarve tõhusa
täitmise kontrollimise eest.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1.     Tuvastatud ohud
Kurjategijate
tegevus on praegu keerulisem, mitmekesisem ja rahvusvahelisem kui iial varem.
Suuremõõtmelised kriminaalsed ja terroristlikud võrgustikud kujutavad suurt
ohtu ELi ja selle kodanike julgeolekule. Kuritegevus on muutunud üha
piiriülesemaks ning erinevaid valdkondi ja kuriteoliike hõlmavaks. Riikide
õiguskaitsejõud ei saa enam töötada eraldiseisvalt, vaid peavad tegema koostööd
nii omavahel kui ka Europoliga, millest peaks saama ELi kuritegevust käsitleva
teabe keskus. Europoli personali on vaja tugevdada, et tulla toime uue
määrusega kehtestatud uute ülesannete ja nõuetega. Olemasolevate töötajate
ümberpaigutamise võimalused on täielikult ära kasutatud. Taotletud uute
ametikohtade võimaldamata jätmise tagajärg oleks kohaldatavate liidu
õigusaktide püsiv rikkumine ning ELi sisejulgeoleku taseme kahjustamine.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)
Europoli
tegevuse üle teostatakse kontrolli järgmistes vormides: eelarvekontroll,
siseaudit, Euroopa Kontrollikoja aastaaruanded, ELi eelarve täitmise iga-aastane
kinnitamine ning võimalikud juurdlused, mida viib läbi OLAF, eelkõige selleks,
et tagada asutustele eraldatud vahendite nõuetekohane kasutamine. Europoli
tegevuse üle teostab järelevalvet ka ombudsman vastavalt aluslepingu artiklile 228.
Kõnealused halduskontrollid pakuvad mitut menetluslikku kaitsemeedet, millega
tagatakse sidusrühmade huvide arvessevõtmine.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Pettuse,
korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega võitlemise eesmärgil kohaldatakse
ameti suhtes ilma piiranguteta määrus (EÜ) nr 1073/1999 vastavalt artiklile 21.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus………………………...……….] || Liigendatud/liigendamata[51]   || EFTA riigid[52]   || Kandidaatriigid[53]   || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || [XX.YY.YY.YY]   || Liigendatud/liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse[54]
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus………………………...……….] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 3 || 18.02YYYY: Europol || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 3 || Julgeolek ja kodakondsus
 Europol ||   ||   || Aasta 2015[55]   || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 1. jaotis || Kulukohustused || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. jaotis || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3. jaotis || Kulukohustused || (3a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Maksed || (3b) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 EUROPOLi assigneeringud KOKKU[56],[57] || Kulukohustused || =1+1a +3a ||  99,675 ||  100,667 ||  102,657 ||  104,689 ||  106,760 ||  108,874 ||  623,322
 Maksed || =2+2a +3b ||  99,675 ||  100,667 ||  102,657 ||  104,689 ||  106,760 ||  108,874 ||  623,322
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Siseasjade peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 3,690
  Muud halduskulud || 0,038 || 0,288 || 0,288 || 0,038 || 0,288 || 0,288 || 1,228
 SISEASJADE PEADIREKTORAAT KOKKU || Assigneeringud || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 4,918
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 4,918
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 100,328 || 101,570 || 103,560 || 105,342 || 107,663 || 109,777 || 628,240
 Maksed || 100,328 || 101,570 || 103,560 || 105,342 || 107,663 || 109,777 || 628,240
 Mõju Euroopa andmekaitseinspektori kuludele ||   ||

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
  Personalikulud || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,666
  Muud halduskulud || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,150 || 0,153 || 0,877
 EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,250 || 0,253 || 0,256 || 0,259 || 0,261 || 0,264 || 1,543
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU ||
 Väljundi liik[58]   || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[59] Toimida õiguskaitseoperatsioonide ja õiguskaitsealase oskusteabe peamise tugikeskusena ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund || Piiriüleste uurimiste toetamine jälitusteabe ja operatiivanalüüsi aruannete esitamise kaudu; ühisoperatsioonide kooskõlastamine   ||   0,009 ||   3800 ||   31,244 ||   3509 ||   31,582 ||   3560 ||   32,041 ||   3600 ||   32,400 ||   3660 ||   32,941 ||   3745 ||   33,704 ||   21874 ||   193,912 ||
 - Väljund || Spetsialiseerunud valdkondades platvormide ja teadmistoodete pakkumine ning teedrajavate tehnikate jagamine kuritegevuse vastu võitlemiseks ||   0,163 ||   50 ||   7,811 ||   48 ||   7,895 ||   49 ||   8,010 ||   50 ||   8,100 ||   51 ||   8,235 ||   52 ||   8,426 ||   300 ||   48,477 ||
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   39,055 ||   ||   39,477 ||   ||   40,051 ||   ||   40,501 ||   ||   41,177 ||   ||   42,131 ||   ||   242,390 ||
 ERIEESMÄRK nr 2 Toimida ELi kuritegevust käsitleva teabe keskusena ||   ||
 - Väljund   || Raskeid rahvusvahelisi kuritegusid ja terrorismi käsitlevate strateegiliste ohuhinnangute koostamine ||   0,298 ||   45 ||   12,888 ||   44 ||   13,027 ||   44 ||   13,217 ||   45 ||   13,365 ||   46 ||   13,588 ||   47 ||   13,903 ||   271 ||   79,988 ||
 - Väljund   || Liikmesriikidele tõhusate ja turvaliste teabejagamisvahendite ja sidekanalite pakkumine ||   0,672 ||   20 ||   12,888 ||   19 ||   13,027 ||   20 ||   13,217 ||   20 ||   13,365 ||   20 ||   13,588 ||   21 ||   13,903 ||   120 ||   79,988 ||
 - Väljund   || Analüüsivõime parandamine analüüsisüsteemide ja töötajate spetsialiseerumise tõhustamise kaudu ||   0,554 ||   25 ||   13,279 ||   24 ||   13,423 ||   25 ||   13,617 ||   25 ||   13,771 ||   25 ||   14,001 ||   26 ||   14,325 ||   150 ||   82,416 ||
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   || 39,055 ||   || 39,477 ||   || 40,051 ||   || 40,501 ||   || 41,177 ||   || 42,131 ||   || 242,390 ||
 ERIEESMÄRK nr 3 Kooskõlastada ELi õiguskaitseametnike koolituspoliitika rakendamist ning pakkuda asjakohast ELi tasandi koolitust ja teabevahetust ||   ||
 - Väljund || Vajaduste, koordineerimise ja kvaliteedi tagamisega seotud tooted || 0,222 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 36 || 7,807 ||
 - Väljund || Ühised õppekavad, koolitusmoodulid, e-koolituse moodulid || 0,108 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 108 || 11,393 ||
 - Väljund || Korraldatud kursuste arv || 0,038 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 810 || 30,728 ||
 - Väljund || Korraldatud vahetuste arv || 0,003 || 415 || 1,245 || 145 || 0,434 || 196 || 0,587 || 248 || 0,743 || 300 || 0,901 || 354 || 1,063 || 1658 || 4,971 ||
 Erieesmärk nr 3 kokku ||   || 9,566 ||   || 8,755 ||   || 8,908 ||   || 9,064 ||   || 9,222 ||   || 9,384 ||   || 54,899 ||
 ERIEESMÄRK nr 4 Tugevdada ELi suutlikkust võidelda küberkuritegevuse vastu ning vältida ELi kodanikele, ettevõtjatele ja ELi majandusele tekitatavat kahju ||   ||
 - Väljund || Liikmesriikide uurimiste toetamine küberkuritegevuse võrgustike tegevuse likvideerimiseks || 1,237 || 2 || 4,500 || 2 || 4,860 || 2 || 5,117 || 2 || 5,484 || 3 || 5,695 || 3 || 5,711 || 14 || 31,367 ||
 - Väljund || Kõikide sidusrühmade vaheline teabevahetus ja andmete ühildamine || 0,516 || 4 || 3,750 || 4 || 4,049 || 5 || 4,265 || 5 || 4,570 || 5 || 4,745 || 5 || 4,759 || 28 || 26,138 ||
 - Väljund || Tervet ELi hõlmavate strateegiliste hinnangute koostamine, kohtuekspertiisivahendite väljatöötamine, avaliku ja erasektori partnerlused, koolitused || 0,344 || 6 || 3,750 || 6 || 4,049 || 7 || 4,265 || 7 || 4,570 || 8 || 4,745 || 8 || 4,759 || 42 || 26,138 ||
 Erieesmärk nr 4 kokku ||   || 12,000 ||   || 12,958 ||   || 13,647 ||   || 14,624 ||   || 15,185 ||   || 15,229 ||   || 83,643 ||
 KULUD KOKKU ||   || 99,675 ||   || 100,667 ||   || 102,657 ||   || 104,689 ||   || 106,76 ||   || 108,874 ||   || 623,322 ||
3.2.3.     Hinnanguline mõju [asutuse]
inimressurssidele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
–
Eeldus: personalimuudatused toimuvad aasta keskel.
–
Asjaomastes andmetes võetakse arvesse kokkuhoidu,
mis tuleneb CEPOLi ühinemisest Europoliga ning moodustab ajavahemikul 2015–2020
14 ajutiste töötajate ametikohta ehk 10,1 miljonit eurot.
Töötajate arv
   || Aasta 2015[60]   || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
 Ametnikud (AD palgaastmed) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ametnikud (AST palgaastmed) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lepingulised töötajad || 106 || 106 || 106 || 106 || 106 || 106
 Ajutised töötajad || 502 || 497 || 492 || 492 || 496 || 500
 Riikide lähetatud eksperdid || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5
 KOKKU || 653,5 || 648,5 || 643,5 || 643,5 || 647,5 || 651,5
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2015[61]   || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Ametnikud (AD palgaastmed) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ametnikud (AST palgaastmed) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lepingulised töötajad || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 44,520
 Ajutised töötajad || 65,107 || 65,435 || 64,780 || 64,452 || 64,714 || 65,238 || 389,726
 Riikide lähetatud eksperdid || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 21,294
 KOKKU || 76,076 || 76,404 || 75,749 || 75,421 || 75,683 || 76,207 || 455,540
3.2.3.2.   Asjaomase peadirektoraadi
hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe
kohaga pärast koma)
   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 18 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[62]
 18 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[63]   || - peakorteris[64] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegatsioonides   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5
XX osutab asjaomasele
poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Meetme haldamisega ei kaasne
meedet haldava peadirektoraadi töötajate arvu kasv sel eesmärgil.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Komisjoni esindamine ameti haldusnõukogus. Aasta tööprogrammi kohta komisjoni arvamuse koostamine ja selle rakendamise üle järelevalve teostamine. Eelarve täitmise üle järelevalve teostamine. Ühe ametniku ülesanne on teostada järelevalvet koolitusmeetmete rakendamise üle ja olla abiks nende väljatöötamisel. Ühe ametniku ülesanne on teostada järelevalvet EC3 töö üle, eelkõige selle eesmärkide täitmise tagamiseks. See hõlmab komisjoni esindamist EC3 juhtrühmas. Kõnealune ametnik on ka EC3 ja komisjoni vaheline kontaktisik EC3-le huvi pakkuva poliitikaalase tegevuse valdkonnas.
 Koosseisuvälised töötajad || Kaks riikide lähetatud eksperti toetavad ametnikke ja ajutisi töötajaid eespool kirjeldatud ülesannetes ning aitavad ametil töötada välja oma tegevusvaldkonnad kooskõlas ELi poliitikaga, muu hulgas ekspertide kohtumistel osalemise teel.
Täistööaja ekvivalendi kulukalkulatsiooni
kirjeldus tuleks esitada lisa jaos 3.
3.2.3.3.  Euroopa andmekaitseinspektori hinnanguline
personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt
kahe kohaga pärast koma)
   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[65]
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[66]   || - peakorteris[67] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
3.2.3.4.  Euroopa andmekaitseinspektori
muude halduskulude hinnanguline vajadus
 Muud halduskulud || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || KOKKU ||
 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 Koosolekud || 0,082 || 0,084 || 0,085 || 0,087 || 0,089 || 0,091 || 0,517 ||
 Lähetused || 0,007 || 0,007 || 0,007 || 0,007 || 0,008 || 0,008 || 0,044 ||
 Väljaanded/tõlked || 0,050 || 0,051 || 0,052 || 0,053 || 0,054 || 0,055 || 0,315 ||
 KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,150 || 0,153 || 0,877 ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
þ  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
Selgitage, mis laadi
ümberplaneerimine on vajalik, ning täpsustage seotud eelarveread ja neile
vastavad summad.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[68]
Selgitage vajalikku
toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
þ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
þ  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[69]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel…………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
[…]
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
[…]
Finantsselgituse
lisad
1.
lisa. EC3 personalivajadus 2013–2019
Töötajad – 2013
Europol suunab viis ametikohta pluss seitse
vaba ametkohta ümber EC3-le. Vabad ametikohad täidetakse järgmiselt:
–
1 analüütik, AD6, Europoli analüütikute üldise
töölevõtmise korra kohaselt
–
3 spetsialisti, AD6, projektid Cyborg – Twins –
Terminal
–
2 spetsialisti, AD6, andmete ühildamine
–
1 vanemspetsialist, AD7, kohtuekspertiis
Keskus võib saada ka ühe täiendava riikide
lähetatud eksperdi (arutelud on veel käimas).
 2013 || Strateegia ja ennetamine || Teavitamine ja teabevahetus || Teadus- ja arendustegevus, kohtuekspertiis ja koolitus || Andmete ühildamine || Operatiivtegevus || Juhtimine || KOKKU
 Lähtepunkt 2012, ajutised töötajad || 4 || 1 || 1 || 1 || 17 || 1 || 25
 Lähtepunkt 2012, riikide lähetatud eksperdid ||   || 1 ||   ||   || 5 ||   || 6
 Ajutiste töötajate ümberpaigutamine ||   ||   || +1 ||   ||   || +3 || +4
 Riikide lähetatud ekspertide ümberpaigutamine ||   ||   || +1 ||   ||   ||   || +1
 Vabade ametikohtade ümberpaigutamine ||   ||   || +1 || +2 || +4 ||   || +7
 Uued riikide lähetatud eksperdid ||   || +1 ||   ||   ||   ||   || +1
 Ajutised töötajad KOKKU, 2013 || 4 || 1 || 3 || 3 || 21 || 4 || 36
 Riikide lähetatud eksperdid KOKKU, 2013 ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Töötajad – 2014
Kuna 2013. aastal ei olnud võimalik EC3
tegevusvajadusi täita, taotletakse 2014. aastal ajutisi töötajaid 17
ametikohale. Üksikasjalik põhjendus on esitatud 2. lisas. Nimetatud 17
ametikoha palgaastmed on järgmised:
–
11 AD5: andmete
ühildamine – 1, operatiivtegevus – 7, teavitamine ja teabevahetus – 2, koolitus
– 1
–
3 AD6: kohtuekspertiis
– 3
–
2 AD7: juhtimine – 1,
strateegia – 1
–
1 AD12: juhtimine – 1
 2014 || Strateegia ja ennetamine || Teavitamine ja teabevahetus || Teadus- ja arendustegevus, kohtuekspertiis ja koolitus || Andmete ühildamine || Operatiivtegevus || Juhtimine || KOKKU
 Lähtepunkt, ajutised töötajad || 4 || 1 || 3 || 3 || 21 || 4 || 36
 Lähtepunkt, riikide lähetatud eksperdid ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Täiendavad ajutised töötajad || +1 || +2 || +4 || +1 || +7 || +2 || +17
 Täiendavad riikide lähetatud eksperdid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutised töötajad KOKKU || 5 || 3 || 7 || 4 || 28 || 6 || 53
 Riikide lähetatud eksperdid KOKKU ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Töötajad – 2015
2015. aastal taotletakse töötajaid 21
ametikohale. Üksikasjalik põhjendus on esitatud 2. lisas.
Nimetatud 21 ametikoha palgaastmed on
järgmised:
–
19 AD5: operatiivtegevus – 10, teavitamine ja
teabevahetus – 1, teadustegevus – 1, andmete ühildamine – 7
–
1 AD6: strateegia – 1
–
1 AD7: kohtuekspertiis – 1
 2015 || Strateegia ja ennetamine || Teavitamine ja teabevahetus || Teadus- ja arendustegevus, kohtuekspertiis ja koolitus || Andmete ühildamine || Operatiivtegevus || Juhtimine || KOKKU
 Lähtepunkt, ajutised töötajad || 5 || 3 || 7 || 4 || 28 || 6 || 53
 Lähtepunkt, riikide lähetatud eksperdid ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Täiendavad ajutised töötajad || +1 || +1 || +2 || +7 || +10 ||   || +21
 Täiendavad riikide lähetatud eksperdid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutised töötajad KOKKU || 6 || 4 || 9 || 11 || 38 || 6 || 74
 Riikide lähetatud eksperdid KOKKU ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Töötajad – 2016
2016. aastal taotletakse töötajaid neljale
ametikohale. Üksikasjalik põhjendus on esitatud 2. lisas.
Nimetatud nelja ametikoha palgaastmed on
järgmised:
–
4 AD5: operatiivtegevus – 2, kohtuekspertiis – 1,
strateegia – 1
 2016 || Strateegia ja ennetamine || Teavitamine ja teabevahetus || Teadus- ja arendustegevus, kohtuekspertiis ja koolitus || Andmete ühildamine || Operatiivtegevus || Juhtimine || KOKKU
 Lähtepunkt, ajutised töötajad || 6 || 4 || 9 || 11 || 38 || 6 || 74
 Lähtepunkt, riikide lähetatud eksperdid ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Täiendavad ajutised töötajad || +1 ||   || +1 ||   || +2 ||   || +4
 Täiendavad riikide lähetatud eksperdid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutised töötajad KOKKU || 7 || 4 || 10 || 11 || 40 || 6 || 78
 Riikide lähetatud eksperdid KOKKU ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Töötajad – 2017
2017. aastal taotletakse töötajaid neljale
ametikohale. Üksikasjalik põhjendus on esitatud 2. lisas.
Nimetatud nelja ametikoha palgaastmed on
järgmised:
–
4 AD5: operatiivtegevus – 3, teavitamine – 1
 2017 || Strateegia ja ennetamine || Teavitamine ja teabevahetus || Teadus- ja arendustegevus, kohtuekspertiis ja koolitus || Andmete ühildamine || Operatiivtegevus || Juhtimine || KOKKU
 Lähtepunkt, ajutised töötajad || 7 || 4 || 10 || 11 || 40 || 6 || 78
 Lähtepunkt, riikide lähetatud eksperdid ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Täiendavad ajutised töötajad ||   || +1 ||   ||   || +3 ||   || +4
 Täiendavad riikide lähetatud eksperdid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutised töötajad KOKKU || 7 || 5 || 10 || 11 || 43 || 6 || 82
 Riikide lähetatud eksperdid KOKKU ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Töötajad – 2018
2018. aastal taotletakse töötajaid neljale
ametikohale. Üksikasjalik põhjendus on esitatud 2. lisas.
Nimetatud nelja ametikoha palgaastmed on
järgmised:
–
3 AD5: operatiivtegevus – 3
–
1 AD6: kohtuekspertiis – 1
 2018 || Strateegia ja ennetamine || Teavitamine ja teabevahetus || Teadus- ja arendustegevus, kohtuekspertiis ja koolitus || Andmete ühildamine || Operatiivtegevus || Juhtimine || KOKKU
 Ajutised töötajad KOKKU || 7 || 5 || 10 || 11 || 43 || 6 || 82
 Riikide lähetatud eksperdid KOKKU ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Täiendavad ajutised töötajad ||   ||   || +1 ||   || +3 ||   || +4
 Täiendavad riikide lähetatud eksperdid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutised töötajad KOKKU || 7 || 5 || 11 || 11 || 46 || 6 || 86
 Riikide lähetatud eksperdid KOKKU ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Töötajad – 2019
2019. aastal taotletakse töötajaid neljale
ametikohale. Üksikasjalik põhjendus on esitatud 2. lisas.
Nimetatud nelja ametikoha palgaastmed on
järgmised:
–
4 AD5: operatiivtegevus – 2, andmete ühildamine – 1,
koolitus – 1
 2019 || Strateegia ja ennetamine || Teavitamine ja teabevahetus || Teadus- ja arendustegevus, kohtuekspertiis ja koolitus || Andmete ühildamine || Operatiivtegevus || Juhtimine || KOKKU
 Ajutised töötajad KOKKU || 7 || 5 || 11 || 11 || 46 || 6 || 86
 Riikide lähetatud eksperdid KOKKU ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Täiendavad ajutised töötajad ||   ||   || +1 || +1 || +2 ||   || +4
 Täiendavad riikide lähetatud eksperdid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutised töötajad KOKKU || 7 || 5 || 12 || 12 || 48 || 6 || 90
 Riikide lähetatud eksperdid KOKKU ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
2. lisa. EC3 personalivajaduste
üksikasjalik põhjendus
EC3
tegevusvaldkonnad
1.           ANDMETE ÜHILDAMINE
Määratlus
Andmete ühildamine on Europolis uus
funktsioon, mis on vajalik EC3 rakendamiseks. Komisjoni ja RAND Europe’i
analüüs näitab, et see on väga oluline EC3 edu tagamiseks.
Oma teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile
märkis komisjon:
„Teabe ühendamine tagaks küberkuritegevust
puudutava teabe kogumise võimalikult paljudest avalikest, era- või avatud
allikatest, täiendades seeläbi politsei käsutuses olevaid andmeid” ning nõukogu
nentis oma järeldustes, et see peaks olema „küberkuritegevuse vastase võitluse
keskus liidus, aidates küberrünnakute korral kiiremini reageerida”.
Teenused
Andmete ühildamise valdkonnas pakutavad
teenused võib liigitada järgmiselt. Igaühe puhul neist on viidatud, kas
tegemist on Europoli jaoks uue ülesandega või olemasoleva ülesande
täiustamisega:
1.           UUS ÜLESANNE:
küberkuritegevuse vastu võitlemise ja küberjulgeoleku eest vastutavate
kogukondade käest saadavas teabes praegu esinevate lünkade täitmine. Üks meede
on tõhustada riiklike õiguskaitseasutuste küberkuritegudest teavitamise
nõudeid.
2.           UUS ÜLESANNE:
liikmesriikidele ülevaate andmine olulistest juhtumitest ja uurimistest ELis,
et võimaldada ennetamise või uurimise koordineerimist tulemuste
maksimeerimiseks ja ressursside investeerimise minimeerimiseks.
3.           UUS ÜLESANNE:
keskkonna ennetav jälgimine, tehes kindlaks uued ohud nende tekkimisel ja andes
sidusrühmadele selle kohta ajakohast teavet.
4.           UUS ÜLESANNE:
liikmesriikide õiguskaitseüksustele ööpäevaringse küberkuritegevuse kasutajatoe
pakkumine.
5.           UUS ÜLESANNE: Europoli
ja infoturbeintsidentidega tegeleva rühma (CERT) tegevuse kooskõlastamine, et
tõhustada teabevahetust CERTiga seotud sidusrühmadega.
Ressursid
Europolil puudub asutusesiseselt andmete
ühildamise funktsiooni täitmiseks vajalik väga spetsiifiline suunitlus. Sel
põhjusel tuleb 2014. ja 2015. aastal pidada EC3 seda osa esmatähtsaks. 2013.
aastal ja kuni töötajate täieliku eraldamiseni võetakse seepärast kasutusele
kaudsed lahendused, et töötada välja andmete ühildamise põhiteenus. Selle näol
ei ole tegemist pikaajalise lahenduse ega optimaalse teenusega, mida komisjon,
nõukogu, liikmesriigid ja teised sidusrühmad EC3-lt ootavad.
2014 (+ 1 AD5) = 4 ajutist töötajat
2014. aastal keskenduvad andmete ühildamise
valdkonna töötajad eespool kirjeldatud ülesannetele 1, 4 ja 5. Alustatakse ka
ülesannetega 2 ja 3, kuid täiemahuliselt hakatakse neid täitma 2015. aastal.
2015 (+ 7 AD5) = 11 ajutist töötajat
2015. aastaks taotletud lisatöötajate arv on
minimaalselt vajalik selle määrava tähtsusega teenuse vastuvõetavale tasemele
viimiseks. 2015. aastaks taotletud lisatöötajate abil muudetakse andmete
ühildamise teenus täielikult toimivaks. See aitab tagada komisjoni ja nõukogu kindlaks
määratud miinimumnõuete tagamise. Kuna andmete ühildamise teenus peaks toimima
ööpäevaringselt, on minimaalne ööpäevaringse teenuse tagamiseks nõutav
töötajate arv 8 täistööajale taandatud töötajat pluss üks rühmajuht. Ülejäänud
kaks täistööajale taandatud töötajat keskenduvad ülesannetele 1, 2 ja 3.
2016–2019 (+ 1 AD5) = 12 ajutist
töötajat
Eesmärk on saavutada 2019. aastal töötajate
arvuks 12 ajutist töötajat, tagades seeläbi nõuetekohase toetuse kõikide
ülesannete puhul, kasutades juba ära küberteabe mahu ja koguse kasvutrende.
2.           OPERATIIVTEGEVUS
Määratlus
Operatiivtegevuse puhul koordineeritakse
kõrgetasemelisi piiriüleseid operatsioone (või uurimisi), pakutakse
operatiivanalüüse ja -toetust, tehnilisi ja digitaalseid kohtuekspertiisi
uuringuid laboris ja kohapeal.
Sellega pakutakse kõrgetasemelisi tehnilisi,
analüütilisi ja kohtuekspertiisialaseid eriteadmisi küberkuritegude ühistes
uurimistes ning püütakse toetada parimaid võimalikke tulemusi ja hõlbustada
suhteid õiguskaitseasutustega väljaspool ELi.
Tihedas koostöös Eurojusti ja Interpoliga
toetatakse ja kooskõlastatakse operatiivtegevuse kaudu rahvusvahelisi
juhtumeid, et vältida liikmesriikide ja partnerriikide küberkuritegevusega
tegelevate üksuste töö kattumist ja dubleerimist.
Teenused
Operatiivtegevuse valdkonnas pakutavad
teenused võib liigitada järgmiselt. Igaühe puhul neist on viidatud, kas
tegemist on Europoli jaoks uue ülesandega või olemasoleva ülesande
täiendamisega:
1.           TÄIENDUS: EC3 teabe
analüüsimine, et toetada liikmesriikide operatsioone ja hõlbustada operatiivse
jälitusteabe pakkumist. Sellega toetatakse kõrgetasemelisi
uurimisi/operatsioone, keerulisi rahvusvahelisi juhtumeid ja ühiseid
uurimisrühmi.
2.           TÄIENDUS: kohapeal või
Europoli peakorterist liikmesriikidele tehnilise toe pakkumine. Seda võib teha
kaasaskantava tööriistakomplekti abil, mis võimaldavad analüütikutel ja/või
spetsialistidel pakkude käimasolevates uurimistes otsest kohtuekspertiisialast
toetust. Samuti võib selleks kasutada Europoli peakorteris asuvat
kübervaldkonna kohtuekspertiisilaborit.
3.           TÄIENDUS: operatsioonide
koordineerimine operatiivkoosolekute korraldamise, ühiste uurimisrühmade
toetamise ning küberkuritegevust, võrgukeskkonnas laste seksuaalset
ärakasutamist ja maksekaardipettusi käsitlevate EMPACTi (Euroopa
valdkondadevaheline platvorm kuritegevusest tulenevate ohtude vastu
võitlemiseks) prioriteetide koostamise toetamise teel.
Ressursid
2014 (+ 7 AD5) = 28 ajutist töötajat
2015 (+ 10 AD5) = 38 ajutist töötajat
2016–2019 (+ 10 AD5) = 48 ajutist
töötajat
Operatiivtegevusele ressursside eraldamine
põhineb RAND Europe’i teostatavusuuringul, millele tugines ka EC3 loomist
käsitlev komisjoni teatis. RAND Europe’i kavandatud ressursside eraldamine 2014.
aasta lõpus sõltub küberkuritegevuse ulatusest ja toetatavate juhtumite arvust.
Võttes arvesse asjaolu, et Europoli turvalise
teabevahetusvõrgu (SIENA) süsteemi kaudu saabuvad teabevood on viimase kahe
aasta jooksul märkimisväärselt suurenenud, näitavad SIENA kasutamist
käsitlevate andmete suundumused selgelt, et Europoli saadetud ja saadud
taotluste arv on mõnevõrra kasvanud (14 %) ning kõrgetasemeliste
operatsioonide arv, mida Europol toetab projektide TWINS, TERMINAL ja CYBORG
kaudu, on oluliselt suurenenud (62 %). Tõepoolest kasvab suutlikkuse
suurendamise vajadus, millega tagatakse spetsialiseerunud üksustele piisav arv
töötajaid, et jätkata vajalike küberkuritegevust käsitlevate kvaliteetsete kriminaaljälitusteabe
analüüside koostamist.
2012. aastal toetasid 17 ajutist töötajat 44
kõrgetasemelist operatsiooni ja 2593 operatiivtegevusega seotud taotlust.
Suhtarvuna tähendab see seda, et vähem kui üks ajutine töötaja tegeleb kahe
kõrgetasemelise operatsiooni ja 153 operatiivtegevusega seotud taotlusega.
Eelkõige sellele pööratakse tähelepanu nelja ajutise töötaja palkamisega 2013.
aastal, ent kuna juhtumite arv kasvab ning kõrgetasemelised operatsioonid
vajavad pidevat toetust 6–24 kuu jooksul, on operatiivtegevuse valdkonna
töötajate arv jätkuvalt liiga väike.
Alljärgnevas tabelis on esitatud
operatiivtegevuse valdkonna pakutava toetuse prognoos kuni 2019. aastani,
eeldades, et taotluste arv kasvab samas tempos ning kõrgetasemeliste
operatsioonide arv jääb alates 2014. aastast ühtlasele tasemele (ligikaudu 100).
   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019
 Ajutiste töötajate arv || 17 || 21 || 28 || 38 || 40 || 43 || 46 || 48
 Taotluste arv || 2593 || 2956 || 3369 || 3841 || 4379 || 4992 || 5691 || 6488
 Taotluste / ajutiste töötajate suhtarv || 153 || 141 || 120 || 101 || 109 || 116 || 124 || 135
 Kõrgetasemeliste operatsioonide arv || 44 || 71 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 Ajutiste töötajate / kõrgetasemeliste operatsioonide suhtarv || 0,39 || 0,29 || 0,28 || 0,38 || 0,40 || 0,43 || 0,46 || 0,48
Tabelist nähtub, et töötajate arvu
suurendamine operatiivtoetuse olukorda märkimisväärselt ei paranda. Peamiselt
aitab see seda mõistlikul tasemel hoida. Kuna kõrgetasemelised operatsioonid
vajavad pidevat toetust 6–24 kuu jooksul, jätkub prioriteetide kehtestamine
kõikides volitustega hõlmatud valdkondades juhtumi laekumisel. Siiski osutataks
selle tagajärjel põhiteenust juhtumite puhul, mis tavapäraselt nõuaksid
täiemahulist toetust.
Tuleb tähele panna, et sellest
küberkuritegevusega seotud töökoormuse kasvutendentsist tulenevalt on RAND
Europe’i teostatavusuuringus kasutatud lähenemisviisi põhjal täistööajale
taandatud töötajate sihtarv 2014. aastal operatiivtegevuse puhul üle 70.
Seega on Europoli lähenemisviis, taotledes 2019.
aastaks 48 ajutist töötajat ning sõltuvalt liikmesriikide suutlikkusest
kahte kuni kuut riikide lähetatud eksperti, enam kui mõistlik, püüdes täita ELi
kodanike ootusi kasina eelarve tingimustes.
Taotletud ametikohtade puhul on tegemist spetsialistide
ja analüütikutega EC3 volitustega hõlmatud valdkondades.
EC3
operatiivtegevuse välised valdkonnad
Kuigi EC3 teostab põhiliselt
operatiivtegevust, on komisjon ja nõukogu rõhutanud vajadust luua
küberkuritegevuse vastu võitlemiseks laiemaid partnerlusi mitte üksnes pädevate
teenistustega, vaid ka muude avalike ja eraõiguslike organitega.
Oma järeldustes nõukogu
„RÕHUTAB seda, kui tähtis on tagada
küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse tihe koostöö teiste
asjakohaste ametite ja osalejatega, nagu Eurojust, CEPOL, Interpol, ENISA,
laiema infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga (CERT)
ning väga olulisena ka erasektoriga, et tegelikkuses laiendada ülevaadet
teabest ja jagada parimat tava seoses küberkuritegevusega Euroopas;
RÕHUTAB vajadust tagada, et küberkuritegevuse
vastase võitluse Euroopa keskus teeb tihedat koostööd küberkuritegevusega
tegelevate liidu foorumitega ning et keskus toetab kõnealuste foorumite
tegevust ja kasutab nende eriteadmisi”.
3.           TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUS,
KOHTUEKSPERTIIS ja KOOLITUS
Määratlus
Teadus- ja arendustegevuse, kohtuekspertiisi
ja koolituse valdkond tegeleb tehniliste ohtude analüüsi ja haavatavuste
jälgimise, paikse kohtuekspertiisi, parima tava ja koolituse ning vahendite
väljatöötamisega. See valdkond kooskõlastab kulutõhusat lähenemisviisi, et
kasutada ära koostoimet teiste osalejate, näiteks ELi Teadusuuringute
Ühiskeskusega.
See valdkond arendab kõrgetasemelist
digitaalset kohtuekspertiisi ja sellega seotud suutlikkust, et kasutada seda
liikmesriikide uurimiste toetamiseks.
See kavandab ja haldab küberruumiga seotud
koolitust tihedas koostöös nii CEPOLi ja Euroopa küberkuritegevusega seotud
hariduse ja koolituse töörühma (ECTEG) kui ka erasektori ettevõtete ja
uurimiskeskustega.
Teenused
Teadus- ja arendustegevuse, kohtuekspertiisi
ja koolituse valdkonnas pakutavad teenused võib liigitada järgmiselt. Igaühe
puhul neist on viidatud, kas tegemist on Europoli jaoks uue ülesandega või
olemasoleva ülesande täiendamisega:
1.           UUS ÜLESANNE:
liikmesriikide kohtuekspertiisi vahenditega seotud nõudmiste keskne kogumine,
et kasutada parimal võimalikul viisil ELi rahalisi vahendeid
(nt seitsmendat raamprogrammi) kõnealuste hädavajalike vahendite väljatöötamiseks
ja liikmesriikide pädevatele asutustele jagamiseks.
2.           TÄIENDUS:
akrediteeritud kohtuekspertiisialane suutlikkus, mis pakub selliseid
tipptasemel lahendusi nagu arvutitest, digitaalseadmetest ja digitaalsetelt
andmekandjatelt saadud operatiivteabe tipptasemel dekrüpteerimine, taastamine
ja analüüsimine. See hõlmab sihtotstarbelist IKT-võrgustikku ning spetsiaalseid
riist- ja tarkvaravahendeid ning sellega toetatakse teabe töötlemist
analüüsifailide korra alusel. See vastab ISO standarditele, et tagada
protsesside ja nende tulemuste maksimaalne usaldusväärsus.
3.           TÄIENDUS: koolituse ja
suutlikkuse suurendamise ühtlustatud protsess liikmesriikides, mis võimaldab
täiendada nii põhi- kui ka süvateadmisi uurimisvahendite, menetluste ja
suundumuste kohta, et kõik liikmesriigid suudaksid tulla toime selle kiirelt
areneva kuritegevusvaldkonna kasvava probleemiga.
4.           UUS ÜLESANNE:
veebipõhiste uurimistehnikatega seotud hea tava kindlakstegemine ning
digitaalsete asitõendite kogumise ja esitamise standardite kehtestamine
koostöös Eurojusti ja teiste partneritega.
Ressursid
2014 (+ 1 AD5 ja 3 AD6) = 7 ajutist
töötajat
Kohtuekspertiis: + 3 vanemspetsialisti (AD6)
Kohtuekspertiisialane toetus pädevatele
teenistustele on üks EC3 kõige olulisem funktsioon. Kõikidel pädevatel
teenistustel on kohtuekspertiisilaborid, ent kõige keerukamate analüüside puhul
otsitakse sageli abi Europoli kogemustest. Enamikul juhtudel palutakse toetust
õiguskaitsevaldkonna välistelt spetsialiseerunud laboritelt. Piisavate
ressursside korral suudaks EC3 selliseid teenuseid pakkuda. Peale selle on
liikmesriikide laborite töökoormus seoses digitaalsete asitõendite
analüüsimisega plahvatuslikult kasvanud sel määral, et mõne labori tööde
mahajäämus on üle kahe aasta. Tsentraliseerimise teel pakub EC3 labor arenenud
kohtuekspertiisi tehnikaid ja aruandeid nii oma ruumes kui ka kohapeal, mis
tagab liikmesriikidele kiire toetuse digitaalsete asitõendite kogumisel.
Meeskond kasutab Euroopa teadus- ja arendustegevuse põhjal välja töötatud
tipptehnikat, et pakkuda uurijatele tõhusamaid vahendeid. EC3 kavandatud
laborisse on 2014. aastal vaja kolme vanemspetsialisti, et tegeleda oma
peamiste erialavaldkondade, digitaalse kohtuekspertiisi, liikuva
kohtuekspertiisi, võrkudega seotud kohtuekspertiisi ja pahavara
pöördprojekteerimisega.
Koolitus: + 1 spetsialist (AD5)
Nõukogu kinnitab oma järeldustes, et
„küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus peaks toimima
küberkuritegevuse alase Euroopa teabekeskusena, koondama küberkuritegevusega
seotud eksperditeadmisi, et toetada liikmesriike suutlikkuse suurendamisel, ja
abistama liikmesriike küberkuritegude uurimisel”.
Kuigi koolituse ja suutlikkuse suurendamise
alast tegevust viiakse läbi koostöös CEPOLi ja teiste partneritega, on
sellisteks tegevusteks vaja ühte koolitusi koordineerivat spetsialisti. See on
minimaalne töötajate arv, et tagada õiguskaitse- ja õigusasutuste ning
erasektori koolitus- ja teadlikkuse tõstmise algatuste kooskõlastatud
väljatöötamine ja pakkumine. See personal vastutab ka kübervaldkonna
õiguskaitse menetluste ühtlustamisega seotud soovituste esitamise eest, mille
eesmärk on tagada, et ühes liikmesriigis kogutud asitõendeid tunnustatakse
teistes liikmesriikides ja need on vastuvõetavad igas kohtus.
2015 (+ 1 AD5 ja 1 AD7) = 9 ajutist
töötajat
Teadus- ja arendustegevus: + 1 spetsialist
(AD5)
Võimalike ELi projektide arv kasvab jätkuvalt.
See toob kaasa vajaduse täiendava spetsialisti järele, kes teeks
kindlaks EC3-le ja liikmesriikidele huvi pakkuvad algatused. Küberkuritegevusealase
teadus- ja arendustegevusega seotud nõudluse kooskõlastamine koos
õiguskaitsealaste tehnoloogiateenistuste Euroopa võrgustikuga (ENLETS) on
äärmiselt oluline, et õiguskaitse valdkond saaks teadustegevusest
usaldusväärseid, kulutõhusaid ja kiireid vahendeid ja teadmisi üha kasvava
nõudlusega toimetulemiseks. See võimaldab EC3-l pakkuda välja nõuetekohaseid ja
kasulikke projekte programmi Horisont 2020 alusel. Kõnealused töötajad täidavad
kasvava vajaduse osaleda nõustajatena teadus- ja arendustegevuse valdkonnas
tegutsevates konsortsiumites.
Kohtuekspertiis: + 1 vanemspetsialist (AD7)
Kõrgelt kvalifitseeritud töötaja töölevõtmine
võimaldab parandada kohtuekspertiisi analüüside kvaliteeti. 2015. aastaks tuleb
tagada, et kõik laborites teostatavad kohtuekspertiisialased tegevused
jätkuvad. Sellega tagatakse 2015. aastal akrediteeritud kõrgetasemeliste
kohtuekspertiisialaste lahenduste võimalikult kiire pakkumine
(dekrüpteerimisplatvormi loomine, küberlabori ISO 17020 standardi kohane
akrediteerimine). See isik kooskõlastab kohtuekspertiisialast tegevust ja on
kuriteopaiga digitaalse kohtuekspertiisi koordinaator olulistes
küberoperatsioonides, mille puhul tuleb teha erinevaid kohtuekspertiisialaseid
töövooge hõlmavaid otsuseid.
2016–2019: (+ 1 AD6, + 2 AD5) = 12 ajutist
töötajat
Täiendavad töötajad tagavad uue
koolitustegevuse nõuetekohase kooskõlastamise, põhjaliku kohtuekspertiisialase
tegevuse ning ELi teadus- ja arendusprojektide ulatuslikuma toetamise.
4.           STRATEEGIA, ENNETAMINE,
TEAVITAMINE
Määratlus
Strateegia, ennetamise ja teavitamise
valdkondade tegevused hõlmavad suundumuste analüüsi, varast hoiatamist ja
olukorra jälgimist, kuritegude ennetamist ja politseitööd, strateegilist
kavandamist ja sidusrühmade haldamist.
Kuna valdav osa asjakohasest teabest asub
väljaspool õiguskaitse pädevusala, tegelevad need valdkonnad erasektori ja
õiguskaitseasutuste vahelise usalduse ja kindlustunde loomisega, tuginedes
olulistele partnerlustele CERTi ja ENISA, sõjaväeliste ja
julgeolekuteenistuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja teiste
küberkuritegevuse, võrgukeskkonnas laste seksuaalse ärakasutamise ja
internetipettuste valdkonnaga seotud sidusrühmadega.
See valdkond toimib Euroopa küberkuritegevuse
uurijate koondajana, esindades neid erasektori partnerite, akadeemiliste
ringkondade ja kodanikega suheldes.
Strateegia, ennetamise ja teavitamise
valdkonnad asetavad EC3 eelisolukorda avaliku ja erasektori vahel, mis
võimaldab keskusel saada parema reaalajas ülevaate küberkuritegevuse
olukorrast, aga ka koostada strateegilisi ja tulevikku suunatud stsenaariume.
Teenused
Strateegia, ennetamise ja teavitamise
valdkondades pakutavad teenused võib liigitada järgmiselt. Igaühe puhul neist
on viidatud, kas tegemist on Europoli jaoks uue ülesandega või olemasoleva ülesande
täiendamisega:
1.           TÄIENDUS:
strateegiliste analüüside teostamine, koostades küberkuritegevust, võrgukeskkonnas
laste seksuaalset ärakasutamist, maksekaardipettusi ja muid internetiga seotud
ohte käsitlevaid ELi ohuhinnanguid; tehnoloogiliste ja muude väliste arengute
tulevikku suunatud jälgimine, et teha kindlaks võimalikud ohud, haavatavused ja
peamised teemad, mida poliitikakujundajad ja seadusandjad peaksid arutama.
2.           TÄIENDUS:
küberkuritegude ennetamise tagamine koostöös asjaomaste isikutega, et edendada
käimasolevaid ja aidata välja töötada uusi ennetamise ja teadlikkuse
suurendamise algatusi küberkuritegevuse, võrgukeskkonnas laste seksuaalse
ärakasutamise, maksekaardipettuste ja muude internetiga seotud ohtude
valdkonnas; jälgida haavatavusi ja menetluses esinevaid lünki, et anda teavet
poliitika ja ohutumalt projekteeritud toodete väljatöötamiseks.
3.           TÄIENDUS:
õiguskaitsega tegelevate üksustega (Euroopa valdkondadevaheline platvorm
kuritegevusest tulenevate ohtude vastu võitlemiseks (EMPACT), COSPOLi
internetipõhiste laste väärkohtlemise materjalide projekt (CIRCAMP), ELi
küberkuritegevuse töörühm (EUCTF), virtuaalne ülemaailmne töörühm (VGT))
usaldusväärsete suhete loomine ja säilitamine; EC3 ja Europoli kontaktametnike
võrgustiku tegevusalaste sidemete haldamine, tagades nõuetekohase teabevahetuse
ja kaasamise; mitut sektorit hõlmavate usaldusel põhinevate võrgustike loomine,
kuhu kuuluvad õiguskaitsega tegelevad üksused, tööstus, akadeemilised
ringkonnad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, et parandada operatiivset ja
strateegilist reageerimist küberkuritegudele.
4.           UUS ÜLESANNE: ELis
küberkuritegude uurijate esindamine: ELi küberkuritegevuse valdkonda
käsitlevatest arvamustest, seisukohtadest ja saavutatud tulemustest
teavitamine; ELi küberkuritegevuse keskse ametina toimimine; ELi liikmesriikide
ja asutuste poolt interneti haldamisse antava panuse kooskõlastamine ning
küberkuritegevusega seotud lähenemisviiside standardimine ja hea tava
vastuvõtmine.
5.           UUS ÜLESANNE:
elektroonilise koostööplatvormi (SPACE) haldamine ja väljatöötamine, mis
võimaldab hõlpsamat õiguskaitseasutuste ja erasektori vahelist teabevahetust
ning strateegiliste ja tehniliste teadmiste ja oskusteabe jagamist
küberkuritegevuse, võrgukeskkonnas laste seksuaalse ärakasutamise ja
internetipettuste valdkonnas.
6.           UUS ÜLESANNE:
kohandatud uudistevoo pakkumine kuritegevuse suundumuste, tehnoloogia arengu ja
muu asjakohase ilmneva teabe kohta. Vastavat teavet saadakse aktiivsest
partnerlusest uurimisinstituutide, akadeemiliste ringkondade ja
tööstuspartneritega.
Ressursside ulatuslikum kasv on võimalik siis,
kui õigusraamistik võimaldab suuremat koostööd eraõiguslike isikutega.
Ressursid
2014 (+ 2 AD5 ja 1 AD7) = 8 ajutist
töötajat
Strateegia: + 1 vanemspetsialist (AD7)
Üldise ülevaate tegelikuks laiendamiseks
taotletakse ühe strateegilise vanemanalüütiku ametikohta. See erineb
oluliselt Europoli tavapärastest strateegilise analüüsiga seotud
ametikohtadest, mille puhul kasutatakse peamiselt õiguskaitsealast teavet;
küberkuritegevust käsitlev teave saadakse sageli tänu aktiivsele partnerlusele
akadeemiliste ringkondade, teadlaste ja kindlustusettevõtetega ning seda
kasutatakse küberkuritegevuse suundumuste ja ohtude prognoosimiseks ning selle
valdkonna strateegia juhtimiseks. Sel põhjusel on kõnealuse ametikoha jaoks
vajalikud pädevused väga erinevad Europoli analüütikutelt tavapäraselt
nõutavatest pädevustest. Suutlikkus koostada täpseid ohuhinnanguid ja suunata
küberkuritegevuse strateegiat on EC3 tegevuse edukuse põhitegur. Vanemanalüütiku
ametikoht on vajalik selleks, et anda rühmale juhtnööre, tagamaks piisavalt
kvaliteetsete sidusate ja sihtotstarbeliste analüütiliste toodete pakkumine.
Teavitamine: + 2 spetsialisti (AD5)
Nõukogu järeldustes on põhjendatud ka vajadust
EC3 vajalikku teavitamis- ja teabevahetustegevust ellu viivate töötajate
järele. Enamik küberkuritegevust käsitlevast teabest on pärit väljastpoolt
õiguskaitseasutusi. Kui EC3 soovib saada selle valdkonna keskuseks ja pakkuda
operatiivtegevusele lisaväärtust, tuleb luua tihe suhe ja koostöö teiste
partneritega, kellele küberkuritegevuse vastu võitlemine huvi pakub. Selle
tegevuse toetamiseks taotletakse 2014. aastal ühte teavitusvaldkonna
spetsialisti.
Peale selle tuleb küberkuritegevuse valdkonna
spetsialistide teabevahetuse hõlbustamiseks täieulatuslikult kasutusele võtta
akrediteeritud küberkuritegevuse ekspertidele mõeldud turvaline platvorm
(SPACE). 2014. aastal vajatakse platvormi sisu haldamiseks ja tegevuse
vahendamiseks ühte spetsialisti. Kõnealune spetsialist osaleb lisaks
küberkuritegevusega seotud ürituste, sealhulgas Interpoli/Europoli iga-aastase
küberkuritegevusealase konverentsi korraldamises.
2015 (+ 1 AD5 ja 1 AD6) = 10 ajutist
töötajat
Strateegia: + 1 vanemspetsialist (AD6)
Arvestades küberkuritegevuse valdkonna
keerukust ja mitmekesisust, on vaja lisaressursse strateegiliste valdkondade
jälgimiseks ning kvaliteetsete tulevikku suunatud hinnangute koostamiseks.
Selles töös pööratakse eritähelepanu ennetamisele, kasutades mitut valdkonda
hõlmavat lähenemisviisi, millesse on kaasatud asjakohased partnerid nii
poliitika kujundamise kui ka operatiivtegevuse tasandil. Selle valdkonna jaoks
taotletakse ühte vanemspetsialisti (AD7).
Teavitamine: + 1 spetsialist (AD5)
Kui keskus täielikult toimib, võetakse tööle
veel üks spetsialist, et laiendada EC3 teavitustegevuse ulatust. Nimetatud
spetsialisti töö ei hõlma mitte üksnes suhete haldamist avaliku ja erasektori
partneritega, vaid ka EC3 tehtud töö ja saadud kogemuste põhjal teabe ennetavat
esitamist sisemistele ja mitmesugustele välistele sihtrühmadele.
2016–2019 (+2 AD5) = 12 ajutist töötajat
Lisatöötajad aitavad parandada strateegilise
analüüsiga seotud toodete kvaliteeti ja nende pakkumist. Ühtlasi toetavad nad
keskuse teavitustegevuse tõhustamist.
5.           Juhtimine
Ajavahemikul 2014–2019 on selles valdkonnas
ette nähtud ainult kaks täiendavat ajutist töötajat. Ühe ametikohaga
asendatakse AD12 tasemel ametikoht, mille Europol andis üle keskuse
juhtimiseks.
Teise ametikohaga kaasneb mitu uut EC3
strateegilise tegevusega seotud ülesannet:
–
UUS ÜLESANNE: EC3
juhtrühma tegevuse juhtimine ja kooskõlastamine.
–
UUS ÜLESANNE: EC3
juhtrühma raames loodud nõuanderühmade juhtimine.
–
UUS ÜLESANNE: COSPOLi
internetipõhiste laste väärkohtlemise materjalide projekti (CIRCAMP),
virtuaalse ülemaailmse töörühma (VGT), ELi küberkuritegevuse töörühma (EUCTF),
internetis levitatava lapsporno vastase Euroopa finantskoalitsiooni (EFC) ning
Euroopa küberkuritegevusega seotud hariduse ja koolituse töörühma (ECTEG)
tegevuse kooskõlastamine ja neile sekretariaaditeenuse pakkumine.
Lisaks nimetatud ülesannete juhtimisele
tagatakse selle ametikohaga kõikide EC3 pädevusvaldkondade nõuetekohane
tegevuse ja halduse koordineerimine. Samuti tagatakse EC3 tegevuse kooskõla
Europoli strateegia ja töökavaga.
2014–2019 (+ 1 AD12 ja 1 AD7) = 6
ajutist töötajat
[1]               ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.
[2]               KOM(2010) 673 (lõplik).
[3]               Europoli 2011. aasta hinnang organiseeritud kuritegevuse
ohtude kohta ELis.
[4]               Europoli 2013. aasta hinnang raske ja organiseeritud
kuritegevuse ohtude kohta ELis (SOCTA 2013).
[5]               Europoli 2013. aasta hinnang raske ja organiseeritud
kuritegevuse ohtude kohta ELis (SOCTA 2013).
[6]               Europoli 2011. aasta hinnang organiseeritud kuritegevuse
ohtude kohta ELis.
[7]               UNOCD hinnangul (2010) on „Euroopas 140 000
inimkaubanduse ohvrit ning inimkaubitsejad teenivad aastas 3 miljardit USA
dollarit brutotulu. Arvestades seda, et inimesi kuritarvitatakse keskmiselt
kaks aastat, teeb see 70 000 uut inimkaubanduse ohvrit aastas. See
suundumus tundub olevat stabiilne.”
[8]               Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2012. aasta
aruande kohaselt, mis käsitles narkoprobleemi olukorda Euroopas, moodustasid
narkootikumidest põhjustatud surmad 2011. aastal 4 % kõikidest
surmajuhtumitest 15–39aastaste eurooplaste seas ning hinnanguliselt 1,4
miljonit eurooplast tarvitavad opioide.
[9]               UNOCD (2010) leidis, et „dokumenteeritud ülemaailmse
seadusliku relvakaubanduse väärtus oli 2006. aastal hinnanguliselt
ligikaudu 1,58 miljardit USA dollarit, kusjuures registreerimata, kuid
seaduslikud tehingud moodustasid veel umbes 100 miljonit USA dollarit.
Ebaseadusliku turu suurus on kõige levinuma hinnangu kohaselt 10–20 %
seaduslikust turust, mis teeb umbes 170 miljonit kuni 320 miljonit USA
dollarit aastas.”
[10]             Korruptsioon läheb ELi majandusele maksma hinnanguliselt 120
miljardit eurot aastas, vt KOM(2011) 308 (lõplik).
[11]             Europoli 2011. aasta hinnangus organiseeritud kuritegevuse
ohtude kohta ELis järeldatakse, et kuritegelikud rühmitused teenisid 2009.
aastal maksekaardipettustega üle 1,5 miljardi euro.
[12]             UNODC hinnangu kohaselt oli ülemaailmne kuritegelik tulu
(sealhulgas maksude vältimine) 2009. aastal kuni 2,1 triljonit USA
dollarit, millest hinnanguliselt kuni 70 % läbis rahapesu.
[13]             Europoli hinnangus raske ja organiseeritud kuritegevuse
ohu kohta (SOCTA 2013) leiti, et küberkuritegevus mõjutab kõiki liikmesriike.
Uuringus osutatakse Euroopa Komisjoni uurimusele, milles märgitakse, et 8 %
ELi internetikasutajatest on puutunud kokku identiteedivargusega ning 12 %
on langenud mingit liiki veebipettuse ohvriks. Lisaks mõjutab pahavara
miljoneid leibkondi ning küberkuritegevusega seotud panganduspettuste arv on
iga aastaga suurenenud.
[14]             ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu
turvalisema Euroopa suunas. KOM(2010) 673 (lõplik). 2011. aastal
toimus ELi liikmesriikides 174 terrorirünnakut. Te-SAT 2012.
[15]             Eurobaromeeter 77, kevad 2012.
[16]             Eurobaromeeter 77, kevad 2012. 27 % eurooplastest
märkisid, et ELi institutsioonid peaksid järgmistel aastatel panema rõhku
kuritegevusevastasele võitlusele.
[17]             Eurobaromeetri eriuuring 390 küberturbe kohta, juuli 2012.
74 % vastajatest on seisukohal, et viimase aasta jooksul on küberkuriteo
ohvriks langemise oht suurenenud.
[18]             Euroopa Parlamendi, ELi nõukogu ja Euroopa Komisjoni
ühisavaldus detsentraliseeritud asutuste kohta, 19.7.2012. (http://europa.eu/agencies/documents/joint_statement_and_common_approach_2012_en.pdf)
[19]             SWD (2013)98 final.
[20]             KOM(2010) 776 (lõplik).
[21]             COM(2013) 172 (final).
[22]             EÜT L 8, 12.1.2001, lk
1–22.

[23]             Konventsioon üksikisikute kaitse kohta isikuandmete
automatiseeritud töötlemisel, Strasbourg, 28.1.1981.
[24]             Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus nr R(87) 15
liikmesriikidele, millega reguleeritakse isikuandmete kasutamist
politseivaldkonnas.
[25]             ELT L 350, 30.12.2008, lk 60. Komisjon on teinud
ettepaneku asendada see õigusakt direktiiviga, COM(2012) 10 (final).
[26]             Ametikohtade lõplik arv ja kogueelarve sõltub komisjoni
sisemise läbivaatuse tulemustest, mis käsitleb detsentraliseeritud asutuste
ressursivajadusi aastatel 2014–2020, ning mitmeaastase finantsraamistiku
läbirääkimistest. Seejuures tuleb erilist tähelepanu pöörata tõeliste vajaduste
hindamisele, võttes arvesse konkureerivaid nõudmisi väga piiratud
eelarvevahenditele ning asutuste töötajate arvu 5 %-list vähendamist.
[27]             ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.
[28]             EÜT C 316, 27.11.1995, lk 1.
[29]             ELT L 256, 1.10.2005, lk 63.
[30]             ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.
[31]             To insert reference to the adopted Directive (Proposal:
COM(2013) 48 final).
[32]             EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
[33]             Konventsioon üksikisikute kaitse kohta isikuandmete
automatiseeritud töötlemisel, Strasbourg, 28.1.1981.
[34]             Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus nr R(87) 15
liikmesriikidele, millega reguleeritakse isikuandmete kasutamist
politseivaldkonnas, 17.9.1987.
[35]             ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.
[36]             EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.
[37]             ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
[38]             EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
[39]             ELT L 141, 27.5.2011, lk 17.
[40]             ELT L 185, 16.7.2005, lk 35.
[41]             ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.
[42]             EÜT 17, 6.10.1958, lk 385/58.
[43]             EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.
[44]             EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.
[45]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
[46]             ABM – tegevuspõhine juhtimine, ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[47]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või
b.
[48]             Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike
teenistuses ja nende kaitsel, ELT C 115, 4.5.2010.
[49]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[50]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[51]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[52]             EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[53]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[54]             Vastavalt Europoli ja CEPOLi olemasolevad eelarveread 18.050201,
18.050202, 18.050501 ja 18.050502 asendatakse üheainsa eelarvereaga.
[55]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[56]             Ametikohtade lõplik arv ja üldeelarve sõltuvad nii
komisjonisisesest detsentraliseeritud asutuste ajavahemiku 2014–2020
ressursivajaduste läbivaatamise tulemustest kui ka mitmeaastast
finantsraamistikku käsitlevate läbirääkimiste tulemustest, pöörates
eritähelepanu „tegelike vajaduste” hindamisele olukorras, kus esineb konkureeriv
nõudlus väga piiratud eelarvevahenditele, ning järgides asutuste personali 5 %
vähendamist.
[57]             Nendes andmetes võetakse arvesse CEPOLi ja Europoli
ühinemisest tulenevat kokkuhoidu, mis ajavahemikul 2015–2020 moodustab 17,2
miljonit eurot (10,1 miljonit eurot personalikulude ja 7,1 miljonit eurot
hoonega seotud ja muude halduskulude arvelt).
[58]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jms).
[59]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
[60]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[61]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[62]             Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
[63]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[64]             Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[65]             Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
[66]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[67]             Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[68]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[69]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.