Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0786

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi  /* KOM/2008/0786 lõplik - CNS 2008/0022 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 14.11.2008KOM(2008) 786 lõplik(vastu võetud numbri allSEK(2008) 2604)2008/0224(CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusiSELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidEttepaneku eesmärk on lisada muude teenistujate teenistustingimustesse sätted, millega luuakse uus, Euroopa Parlamendile eriomane töötajate kategooria. See hõlmab Euroopa Parlamendi liikmete assistendid, kes töötavad ühes Euroopa Parlamendi töökohtadest (Brüssel, Strasbourg, Luxembourg), välja arvatud assistendid, kes töötavad parlamendiliikmete büroodes nende valimisriigis, näiteks nende valimisringkonna büroos. Sätete eesmärk on selgitada ja parandada nimetatud assistentide praegust olukorda ning võtta seejuures täiel määral arvesse nende ülesannete erilisust parlamendis.-  Üldine taustNäib, et kehtiv parlamendiliikmete assistentide töölevõtmise süsteem, mis põhineb täielikult eraõiguslikel lepingulistel suhetel, ei sobi enam kokku 27 liikmesriigist pärit liikmetest koosneva parlamendi suuruse ja keerukusega. See põhjustab väga suurt halduskoormust nii parlamendi administratsioonile kui ka parlamendiliikmetele. Lisaks halduskoormusele toob 27 erineva maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemi kohaldamine Brüsselis, Strasbourgis, Luxembourgis ja muudes Euroopa osades töötavate inimeste suhtes kaasa arvukalt piiranguid parlamendiliikmete assistentide staatuse osas.2000. aastal teatas nõukogu seoses komisjoni 19. mai 1998. aasta ettepanekuga, et on täiesti teadlik vajadusest reguleerida parlamendiliikmete assistentide teenistustingimusi ja parandada nende praegust olukorda. Nõukogu osutas, et ta võttis 26. aprillil 1999 Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse eelnõu arutamise käigus vastu põhimõtted, mida ta peab sellega seoses oluliseks:-  parlament teeb maksed otse assistentidele asjaomase parlamendiliikme vastutusel ja parlamendiliikme isiklike juhiste alusel;-  on olemas Euroopa Parlamendis registreeritud kirjalik leping;-  järgitakse kohaldatavaid maksu- ja sotsiaalkindlustussätteid.Nimetatud põhimõtteid järgitakse käesolevas ettepanekus, millega lisatakse muude teenistujate teenistustingimustesse parlamendiliikmete assistentide uus kategooria. Uude kategooriasse kuuluvad inimesed võtab Euroopa Parlament tööle parlamendiliikme teenistusse pärast seda, kui parlamendiliige on nad välja valinud.Selle uue töötajate kategooria reguleerimiseks võetakse kasutusele erieeskirjad, võttes seejuures arvesse parlamendiliikmete assistentide ülesannete eripära ning nende suhteid Euroopa Parlamendi ja selle liikmetega.Uue kategooria lisamine muude teenistujate teenistustingimustesse tooks kaasa ka 27 erineva lepingulise suhte, maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemi asendamise üheainsa süsteemiga.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidMäärus (EÜ, Euratom) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimusedEuroopa Parlamendi otsus, 28. september 2005, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus (2005/684/EÜ, Euratom)-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi ole asjakohane.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaEi ole asjakohane.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVäliseksperte ei vajatud.-  Mõju hindamineEttepaneku eelnõu piirdub uue töötajate kategooria lisamisega muude teenistujate teenistustingimustesse, s.t välismõju ei ole oodata. Seetõttu ei olnud mõju hindamine vajalik.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatava meetme kokkuvõteEttepanekus sätestatakse eeskirjad, millega lisatakse muude teenistujate teenistustingimustesse Euroopa Parlamendi liikmete assistentide uus kategooria.-  Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 283-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Seetõttu subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel:vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele on selleks, et saavutada põhieesmärk hõlmata muude teenistujate teenistustingimustega Euroopa Parlamendi liikmete assistendid, kes töötavad ühes Euroopa Parlamendi töökohtadest (Brüssel, Strasbourg, Luxembourg), vajalik ja asjakohane sätestada selle uue kategooria jaoks eeskirjad, mis arvestavad selle eripära. Ettepanekus ei minda kaugemale sellest, mis on vajalik taotletava eesmärgi saavutamiseks.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel:ettepanek käsitleb kehtiva õigusakti muutmist.MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.2008/0224(CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusiEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 283,võttes arvesse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli, eriti selle artiklit 13,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega[1],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2],võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust[3],võttes arvesse kontrollikoja arvamust[4]ning arvestades järgmist:1.  Kooskõlas Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse[5] artikliga 21 on parlamendiliikmetel õigus palgata enda abistamiseks vabal valikul isiklikke kaastöötajaid. Praegu võtavad parlamendiliikmed kõik oma kaastöötajad tööle otse siseriikliku õiguse kohaselt sõlmitud lepingute alusel ning Euroopa Parlament tasub kindlaksmääratud piirmäära ulatuses sellega kaasnevad kulud.2.  Selliseid kaastöötajaid (edaspidi „parlamendiliikme assistendid”) on piiratud hulk ning nad abistavad üht või mitut parlamendiliiget Euroopa Parlamendi tööruumides Strasbourgis, Brüsselis ja Luksemburgis. Muud kaastöötajad töötavad parlamendiliikmete heaks riigis, kust parlamendiliikmed on valitud.3.  Erinevalt eespool osutatud kaastöötajatest ei ela parlamendiliikmete assistendid reeglina oma koduriigis. Nad töötavad Euroopa Parlamendi tööruumides euroopalikus, mitmekeelses ja mitmekultuurilises keskkonnas ning täidavad ülesandeid, mis on otseselt seotud Euroopa Parlamendi tööga.4.  Lisaks on seda kinnitanud Euroopa Ühenduste esimese astme kohus, mis tunnistas, et parlamendiliikme assistente võib teatud mõttes pidada Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste[6] tähenduses Euroopa Parlamendi teenistuses olevaks[7].5.  Nimetatud põhjustel ja selleks, et tagada ühiste eeskirjade kaudu läbipaistvus, mittediskrimineerimine ja õiguskindlus, tuleks assistendid võtta tööle Euroopa Parlamendiga sõlmitava otselepingu alusel, välja arvatud kaastöötajad, kes töötavad parlamendiliikmete heaks selles liikmesriigis, kust nad valiti,, sealhulgas ühes neist liikmesriikidest valitud parlamendiliikmete heaks töötavad isikud, kus asuvad Euroopa Parlamendi kolm töökohta,.6.  Seega tuleks assistentide suhtes kohaldada Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi viisil, mille puhul võetakse arvesse nende eriolukorda.7.  Käesoleva teenistujate erikategooria lisamine ei piira personalieeskirjade artiklit 29, mille kohaselt on sisekonkursid avatud vaid ametnikele ja ajutistele teenistujatele.8.  Parlamendiliikme assistendid kujutavad endast seega Euroopa Parlamendi teenistujate erilist kategooriat, eelkõige seoses asjaoluga, et nad abistavad Euroopa Parlamendi liikmeid kui demokraatlikult valitud esindajaid, kellele on antud mandaat, nende ametikohustuste täitmisel.9.  Seetõttu on vaja muude teenistujate teenistustingimusi teatud ulatuses muuta, et lisada uus teenistujate kategooria.10.  Arvestades assistentide töökohustuste laadi, tuleks ette näha vaid üks assistentide kategooria, mis jaguneb erinevate palgaastmete vahel, mis kinnitatakse Euroopa Parlamendi sisese otsusega kehtestatavate kriteeriumide kohaselt.11.  Parlamendiliikme assistentide lepingud, mis sõlmitakse parlamendiliikme assistentide ja Euroopa Parlamendi vahel, peaksid põhinema parlamendiliikme assistendi ja tema poolt abistatava(te) parlamendiliikme(te) vastastikusel usaldusel.12.  Uue teenistujate kategooria lisamisel tuleks järgida eelarve neutraalsuse põhimõtet. Seoses sellega teeb Euroopa Parlament Euroopa Liidu üldeelarvesse kõik pensioniskeemi rahastamiseks vajalikud sissemaksed, välja arvatud personalieeskirjade artikli 83 lõikes 2 osutatud sissemaksed, mis arvatakse igakuiselt asjaomase isiku töötasust maha.13.  Uued sätted peaksid jõustuma samaaegselt Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse jõustumisega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi muudetakse lisas osutatud viisil.Artikkel 2Kolme aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist esitab Euroopa Parlament aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta, et uurida võimalikku vajadust kohandada parlamendiliikmete assistente käsitlevaid eeskirju.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub 2009. aastal alustava Euroopa Parlamendi koosseisu esimesel tööpäeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAEuroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi muudetakse järgmiselt:1) Artiklisse 1 lisatakse pärast taanet "– erinõunikud" järgmine taane:"– parlamendiliikme assistendid";2) Lisatakse järgmine artikkel:„Artikkel 5aKäesolevate teenistustingimuste kohaselt mõistetakse "parlamendiliikme assistentide" all teenistujaid, kelle on valinud üks või mitu parlamendiliiget ja kes sõlmivad Euroopa Parlamendiga otselepingu, mille alusel nad abistavad üht või mitut Euroopa Parlamendi liiget, nagu on ette nähtud artikli 125 lõikes 1".3) VII ja VIII jaotis (artiklid 125–127) muudetakse VIII ja IX jaotiseks (artiklid 141–143). Lisatakse uus VII jaotis:" VII JAOTISParlamendiliikme assistendid1. peatükkÜldsättedArtikkel 1251. "Parlamendiliikme assistent" on teenistuja, kelle Euroopa Parlament on tööle võtnud ühe või mitme ametikohuseid täitva parlamendiliikme abistamiseks ühes kolmest Euroopa Parlamendi töökoha tööruumidest. Parlamendiliikme assistent täidab ülesandeid, mis on otseselt seotud Euroopa Parlamendi tööga.Parlamendiliikme assistent täidab tööülesandeid kas osalise või täistööajaga, kusjuures teda ei määrata täitma ametikohta, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi eelarve asjaomasele jaole lisatud ametikohtade loetelus.2. Euroopa Parlament võtab parlamendiliikme assistentide tegevuse reguleerimiseks vastu institutsioonisisese otsuse.3. Parlamendiliikme assistendile makstakse töötasu Euroopa Parlamendi eelarve asjaomases jaos kirjendatud assigneeringutest.Artikkel 1261. Parlamendiliikme assistentide kohad liigitatakse vastavalt erinevatele palgaastmetele.2. Analoogia põhjal kohaldatakse personalieeskirjade artiklit 1e sotsiaalmeetmete ja töötingimuste kohta.2. peatükkÕigused ja kohustusedArtikkel 127Analoogia põhjal kohaldatakse personalieeskirjade artikleid 11–26. Asjaomased rakendussätted võetakse vastu Euroopa Parlamendi sisese otsusega, võttes arvesse parlamendiliikme ja assistendi vahelise töösuhte erilist iseloomu.3. peatükkTöölevõtmise tingimusedArtikkel 1281. Analoogia põhjal kohaldatakse personalieeskirjade artiklit 1d.2. Parlamendiliikme assistendi valib Euroopa Parlamendi liige (liikmed), keda assistent abistama asub. Ilma et see piiraks võimalust kohaldada lisakriteeriume artikli 125 lõike 2 alusel, võib assistendi tööle võtta tingimusel, et:a) ta on ühenduste ühe liikmesriigi kodanik, välja arvatud juhul, kui artikli 6 esimeses lõigus osutatud ametiisik või asutus lubab teha erandit, ja tal on kõik kodaniku õigused;b) ta on täitnud kõik talle sõjaväeteenistust reguleerivate seadustega pandud kohustused;c) ta esitab sobivad iseloomustused, mis on vajalikud tema töökohustuste täitmiseks;d) ta on füüsiliselt võimeline täitma oma kohustusi;e) ta esitab tõendi ühe ühenduse keele põhjaliku tundmise ja teise ühenduse keele rahuldava tundmise kohta oma töökohustuste täitmiseks vajalikul tasemel, ningf) tal on:i) diplomiga tõendatud kõrgharidus, võiii) diplomiga tõendatud keskharidus, mis võimaldab jätkata õpinguid kõrgharidust andvas õppeasutuses, ning vähemalt kolmeaastane asjakohane töökogemus, võiiii) kui see on teenistuse huvides põhjendatud, erialane koolitus või erialane töökogemus samaväärsel tasemel.Artikkel 1291. Parlamendiliikme assistendile määratakse katseaeg kestusega kolm kuud.2. Kui parlamendiliikme assistent ei ole saanud katseaja jooksul haiguse või õnnetuse tõttu kuu aega või kauem oma töökohustusi täita, võib artikli 6 esimeses lõigus osutatud ametiisik või asutus parlamendiliikme taotlusel tema katseaega vastava ajavahemiku võrra pikendada.3. Kui parlamendiliikme assistendi omadused ei osutu ametikohale vastavaks, koostab asjakohane Euroopa Parlamendi liige hiljemalt üks kuu enne katseaja lõppu aruande assistendi suutlikkuse kohta täita oma töökohustusi, samuti tema teenistuses käitumise ja võimekuse kohta. Artikli 6 esimeses lõigus osutatud ametiisik või asutus edastab aruande asjaomasele isikule, kellel on õigus esitada kaheksa päeva jooksul kirjalikult oma märkused. Vajaduse korral lõpetab artikli 6 esimeses lõigus osutatud ametiisik või asutus parlamendiliikme assistendiga teenistussuhte, tingimusel et aruanne edastati assistendile enne katseaja lõppu.4. Katseaja jooksul teenistusest vabastatud assistendil on õigus saada hüvitist ühe kolmandiku põhipalga ulatuses katseaja iga täitunud kuu eest.Artikkel 1301. Enne töölevõtmist läbib parlamendiliikme assistent Euroopa Parlamendi meditsiiniteenistuse poolt läbiviidava tervisekontrolli, tagamaks et assistent vastab artikli 128 lõike 2 punkti d nõuetele.2. Kui lõikes 1 sätestatud tervisekontrolli põhjal esitatakse negatiivne meditsiiniline arvamus, võib kandidaat kahekümne päeva jooksul pärast seda, kui Euroopa Parlament on talle arvamusest teatanud, taotleda, et tema juhtum esitataks läbivaatamiseks arstlikule komisjonile, mis koosneb kolmest arstist, kelle artikli 6 esimeses lõigus osutatud ametiisik või asutus valib institutsioonide teenistuses olevate arstide seast. Arstlik komisjon kuulab ära algse negatiivse arvamuse eest vastutava arsti. Kandidaat võib arstlikule komisjonile esitada oma valitud arsti arvamuse. Kui arstliku komisjoni arvamus kinnitab lõikes 1 osutatud tervisekontrolli otsust, maksab kandidaat 50% arstitasudest ja lisakuludest.Artikkel 1311. Parlamendiliikme assistendi leping sõlmitakse tähtajaliselt. Ilma et see piiraks artikli 140 kohaldamist, lõpeb leping hiljemalt selle parlamendikoosseisu ametiaja lõpul, mille ametiaja käigus see on sõlmitud.2. Euroopa Parlament võtab vastu institutsioonisisese otsuse, mille alusel määratakse kindlaks kriteeriumid töölevõtmisel kohaldatavate erinevate palgaastmete kohta.3. Kui parlamendiliikme assistent sõlmib uue lepingu, tehakse tema palgaastme kohta uus otsus.4. peatükkTöötingimusedArtikkel 1321. Parlamendiliige määrab kindlaks assistendi nädalase tööaja, mis ei või üldjuhul ületada 42 tundi nädalas.2. Erandjuhtudel või töökoormuse erakorralise tõusu korral võib assistendilt nõuda ületunnitöö tegemist.3. Parlamendiliikme assistendi poolt tehtud ületunnitöö ei anna õigust hüvitisele ega lisatasudele.4. Analoogia põhjal kohaldatakse personalieeskirjade artikleid 42a, 42b, 55a ja 57–61, mis käsitlevad puhkust, tööaega ja puhkepäevi, ning teenistustingimuste artikli 16 teist kuni neljandat lõiku ja artiklit 18. Eripuhkuse ning lapsehooldus- ja perepuhkuse kestus ei ületa lepingu tähtaega.5. peatükkTöötasu ja kulude hüvitamineArtikkel 133Kui artiklites 134 ja 135 ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse analoogia põhjal teenistustingimuste artikleid 19, artikli 20 lõikeid 1–3 ja artiklit 21 ning personalieeskirjade VII lisa artiklit 16, mis käsitlevad töötasu ja kulude hüvitamist. Lähetuskulude hüvitamise kord määratakse kindlaks artikli 125 lõikes 2 osutatud sätetega.Artikkel 134Töötasu astmed sätestatakse järgmises tabelis:Palgaaste | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |Põhipalk täisajaga töötamisel | 1 193,00 | 1 389,85 | 1 619,17 | 1 886,33 | 2 197,58 | 2 560,18 | 2 982,61 |Palgaaste | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |Põhipalk täisajaga töötamisel | 3 474,74 | 4 048,07 | 4 716,00 | 5 494,14 | 6 400,67 | 7 456,78 | 8 687,15 |Artikkel 135Erandina personalieeskirjade VII lisa artikli 4 lõike 1 viimasest lõigust ei või kodumaalt lahkumise toetus olla väiksem kui 250 eurot.6. peatükkSotsiaalkindlustusArtikkel 136Kui artiklis 137 ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse sotsiaalkindlustuse suhtes analoogia põhjal artikleid 95–115.Artikkel 1371. Erandina artikli 96 lõike 3 teisest lõigust ja ilma et see piiraks kõnealuse artikli muude sätete kohaldamist, ei või selle alusel arvestatav summa olla väiksem kui 700 eurot ega suurem kui 2000 eurot.2. Erandina personalieeskirjade artiklitest 77 ja 80 ning teenistustingimuste artiklitest 101 ja 105 vastavad vanadus- ja invaliidsuspensioni arvutamisel aluseks võetavad miinimumsummad parlamendiliikme assistendi 1. palgaastme põhipalgale.3. Euroopa Parlament teeb Euroopa Liidu üldeelarvesse kõik pensioniskeemi rahastamiseks vajalikud sissemaksed, välja arvatud personalieeskirjade artikli 83 lõikes 2 osutatud sissemaksed, mis arvatakse igakuiselt asjaomase isiku töötasust maha.4. Artiklit 112 kohaldatakse üksnes lepingute suhtes, mille kestus ei ületa üht aastat.7. peatükkAlusetult makstud summade tagasimaksmineArtikkel 138Analoogia põhjal kohaldatakse personalieeskirjade artiklit 85 alusetult makstud summade tagasimaksmise kohta.8. peatükkKaebusedArtikkel 139Analoogia põhjal kohaldatakse kaebuste kohta personalieeskirjade VII jaotist.9. peatükkTöösuhte lõppemineArtikkel 1401. Parlamendiliikme assistendi töösuhe lõpeb surma korral ning järgmistel juhtudel:a) lepingus nimetatud kuupäeval, nagu on sätestatud artikli 131 lõikes 1;b) selle kuu lõpus, mille jooksul parlamendiliikme assistent saab 65aastaseks;c) assistendi puhul, kes vastavalt artikli 128 lõikele 2 abistab üht Euroopa Parlamendi liiget, selle kuu lõpus, mille jooksul lõpeb surma või tagasiastumise tõttu või muul põhjusel asjaomase parlamendiliikme mandaat;d) lepingus sätestatud etteteatamise puhul, millega on parlamendiliikme assistendil ja Euroopa Parlamendil õigus lõpetada leping ennetähtaegselt. Etteteatamise tähtaeg ei või olla lühem kui üks kuu teenistusaasta kohta, olles minimaalselt üks kuu ja maksimaalselt kolm kuud pikk. Etteteatamise tähtaeg ei või alata sünnitus- või haiguspuhkuse ajal, kui selline puhkus ei ületa kolme kuud. Lisaks peatub etteteatamise tähtaeg sünnitus- või haiguspuhkuse ajaks, võttes arvesse eespool nimetatud piire;e) kui parlamendiliikme assistent ei vasta enam artikli 128 lõike 2 punktis a sätestatud tingimustele, ilma et see piiraks kõnealuse artikli alusel erandi tegemise võimalust. Kui erandit ei lubata teha, kohaldatakse punktis d osutatud etteteatamist.2. Kui leping lõpeb kooskõlas lõike 1 punktiga c või juhul, kui Euroopa Parlament lõpetab lepingu vastavalt lõike 1 punktile d, on parlamendiliikme assistendil perioodi jooksul, mis kestab alates töökohustuste täitmise lõpetamise kuupäevast kuni lepingu lõppemise kuupäevani, õigus hüvitisele, mille summa võrdub kolmandikuga tema põhipalgast, tingimusel et see ei ületa kolme kuu põhipalga summat.3. Ilma et see piiraks analoogia põhjal artiklite 48 ja 50 kohaldamist, võib parlamendiliikme assistendi töölepingu ette teatamata lõpetada, kui assistent on kavatsuslikult või hooletuse tõttu eiranud olulisel määral oma töökohustusi . Sellisel juhul teeb artikli 6 esimeses lõigus osutatud ametiisik või asutus pärast seda, kui asjaomasele isikule on antud võimalus ennast kaitsta, põhjendatud otsuse.FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUSNõukogu määrus, millega muudetakse ühenduse muude teenistujate teenistustingimusi (parlamendiliikme assistendi ametikoha loomine kolmes Euroopa Parlamendi ametlikus töökohas)2. EELARVEREAD2.1. Eelarveread koos rubriigigaPeatükk 12 – Ametnikud ja ajutised teenistujadPeatükk 16 – Institutsiooniga seotud isikuid puudutavad muud kuludPeatükk 20 – Hooned ja nendega seotud kuludPeatükk 21 – Andmetöötlus, seadmed ja mööbel: soetamine, rentimine ja hooldusPeatükk 23 – Jooksvad halduskuludPunkt 3220 – Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kuludPunkt 4200 – Parlamendiliikmete assistendidPunkt 4220 – Parlamendiliikmete assisteerimine2.2. Meetme kestus ja finantsmõjuMeede on piiramata tähtajaga. See jõustub alates Euroopa Parlamendi järgmisest ametiajast 2009. aasta juulis.Finantsmõju võib jagada kaheks: ühelt poolt otse Euroopa Parlamendi kolmes ametlikus töökohas tööle võetavate parlamendiliikmete assistentidega seotud kulud, teisalt halduskulud, mis on seotud parlamendiliikmete assistentide ametikohtade haldamisega ühenduse muude teenistujate teenistustingimuste alusel (edaspidi "teenistustingimused").1) Kuluda) Otse parlamendiliikmete assistentidega seotud kulud.Selles suhtes ei ole ettepanekul eelarvele mõju.Töötasu ning lähetuskulud kaetakse täies mahus parlamendiliikmetele selleks otstarbeks eraldatud vahendite arvelt. Seega kantakse 2009. aastal eelarvereas 4200 vajaminev summa üle eelarverealt 4220.Muuks kui töötasuks ette nähtud kulud ei suurene, võrreldes kuludega, mis on praegu Euroopa Parlamendi eelarve erinevatel ridadel selleks ette nähtud.b) Kulud haldustöötajatele (15 lisaametikohta).Parlamendiliikmete assistentide ametikohtade haldamine nõuab rohkem töötajaid, milleks tuleb eelarves piisavalt vahendeid ette näha.2) TuludTöötasu maksmine parlamendiliikmete assistentidele ja nende ametikohtade haldamisega tegelevatele töötajatele ühenduste töötasu ja toetuste maksmise korra kohaselt toob ühenduse eelarvesse tulu ühenduse maksu, erimaksu ja pensionisüsteemi sissemaksete näol, mida töötasu ja toetuste suhtes kohaldatakse.2.3. Eelarve tunnusjoonedEelarverida | Kulu liik | Uus kulu | EFTA riikide osalus | Kandidaatriikide osalus | Finantsperspektiivi rubriik |Vt punkti 2.1. | mittekohustuslik | liigendamata | EI | EI | EI | 5 |3. ÜLEVAADE VAHENDITEST3.1. Finantsvahendid3.1.1. TegevuskuludEsitatud ettepanekuga ei kaasne tegevuskulusid.3.1.2. Halduskulud – täpsemalt vt eelarvepunktides 7.2.4. ja 7.2.5.miljonites eurodes (kolme komakohaga)Kulu liik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kokku |Personalikulud ja nendega seotud kulud | 55,701 | 111,401 | 111,401 | 111,401 | 111,401 | 111,401 | 612,706 |Muud halduskulud | 17,998 | 35,995 | 35,995 | 35,995 | 35,995 | 35,995 | 197,973 |KOKKU kulukohustused/maksed, sealhulgas personalikulud | 73,699 | 147,396 | 147,396 | 147,396 | 147,396 | 147,396 | 810,679 |3.1.3. Vastavus finantsplaneeringule( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[8] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).3.1.4. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on tuludele järgmine finantsmõju:Parlamendiliikmete assistendid ja nende ametikohtade haldamisega tegelevad töötajad tasuvad ühenduse ametnike personalieeskirjade või teenistustingimuste kohaselt ühenduse maksu, erimaksu ja ühenduste pensioniskeemi sissemakseid ning Euroopa Parlament teeb parlamendiliikmete assistentide eest ühenduse pensioniskeemi tööandjapoolseid sissemakseid.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meedet 2008 | Olukord pärast meetme võtmist |Personal kokku | 1438 | 1438 | 1438 | 1438 | 1438 | 1438 |4. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID4.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusPraegu pole Euroopa Parlamendi kolmes töökohas tegutsevate parlamendiliikmete assistentide seisund ühtne, mis toob kaasa erinevusi töötasus, haiguse korral kehtivas sotsiaalkaitses ning pensioniõigustes. Käesoleva meetmega soovitakse liita parlamendiliikmete assistendid teenistustingimuste reguleerimisalasse, luues sellesse eraldi jaotise.4.2. Ühenduse meetme lisandväärtusÜhenduse meede on vältimatu, kuna ainult Euroopa institutsioonidel on juriidiliselt võimalik lisada parlamendiliikmete assistendid teenistustingimuste reguleerimisalasse.4.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesMeetmega püütakse luua parlamendiliikmete assistentidele ühesugused töötingimused.4.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on Euroopa Parlament( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele,( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185,( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele.( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)5. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE5.1. KontrollisüsteemKulusid kontrollivad Euroopa Parlamendi pädevad teenistused.6. PETTUSEVASTASED MEETMEDKohaldatakse finantsjuhtimise häid tavasid ja korrapärast järelkontrolli.7. ANDMED VAHENDITE KOHTA7.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiEttepanekuga püütakse lisada parlamendiliikmete assistendid teenistustingimuste reguleerimisalasse, et tagada samu tööülesandeid täitvatele töötajatele samasugused töötingimused.7.2. Halduskulud7.2.1. Ametikohtade arv ja liigidAmetikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |Ametnikud ja ajutised teenistujad (peatükk 12) | AD | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |AST | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |Parlamendiliikmete assistendid (punkt 4200) | 1423 | 1423 | 1423 | 1423 | 1423 | 1423 |KOKKU | 1438 | 1438 | 1438 | 1438 | 1438 | 1438 |7.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusParlamendiliikmete assistentide ametikohtade haldamineParlamendiliikmete assisteerimine7.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on eelnevalt n aasta raames ette nähtud( Ametikohad, mida 2009. aasta eelarve menetlusega taotletakse – 15 ametikohta( Ümbersuunatavad ametikohad, kasutades asjaomase teenistuses olemasolevaid vahendeid – 1423 ametikohta( Aastal n nõutavate ametikohtade arv, mida ei ole asjaomasel eelarveaastal ette nähtud7.2.4. Personalikulud ja nendega seotud kulud[pic]AMETNIKUD JA AJUTISED TEENISTUJAD (ARVUTAMISVIIS)Eeldatava keskmise väärtuse arvutamisel võetakse aluseks kolm palgaastme AD 5 ja kaksteist palgaastme AST 1 ametikohta. Summad hõlmavad töötasu, toetust ja hüvitust ning tööandjapoolseid sissemakseid asjaomastesse skeemidesse asjaomaste ametikohtade eest ametnike personalieeskirjade kohaselt.Eelarvesse tuleb lisada asjaomased assigneeringud ja eelarvepunktid.Parlamendiliikmete assistendid (arvutamisviis)Eeldatava keskmise väärtuse arvutamiseks võetakse aluseks:- 1423 assistendi kohta (praeguste näitajate kohandamine tulevasele 736-le parlamendiliikme kohale);- palgad ja peretoetused vastavalt esitatud ettepanekus ette nähtud tingimustele;- kodumaalt lahkumise ja välismaal elamise toetus vastavalt teenistustingimustele, välja arvatud käesolevas ettepanekus ette nähtud piirmäära ületamise puhul;- tööandjapoolsed maksed ravi-, õnnetusjuhtumi- ja töötuskindlustuse kassasse vastavalt teenistustingimustele;- kindlasummalised lähetuskulud;- tööandjapoolsed sissemaksed pensioniskeemi parlamendiliikmete assistentide eest.Töötajad on jagatud palgaastmetele praeguse jaotuse ligikaudse teisendamise alusel:- 1. palgaaste: 5,18% ehk 73,71 assistenti- 2. palgaaste: 2,16% ehk 30,74 assistenti- 3. palgaaste: 1,59% ehk 22,63 assistenti- 4. palgaaste: 2,74% ehk 38,99 assistenti- 5. palgaaste: 6,49% ehk 92,35 assistenti- 6. palgaaste: 5,04% ehk 71,72 assistenti- 7. palgaaste: 10,09% ehk 143,58 assistenti- 8. palgaaste: 9,51% ehk 135,33 assistenti- 9. palgaaste: 13,69% ehk 194,81 assistenti- 10. palgaaste: 11,96% ehk 170,19 assistenti- 11. palgaaste: 18,87% ehk 268,52 assistenti- 12. palgaaste: 8,79% ehk 125,08 assistenti- 13. palgaaste: 1,87% ehk 26,61 assistenti- 14. palgaaste: 2,02% ehk 28,74 assistentiAsjaomased assigneeringud on kaetud olemasolevatest vahenditest.7.2.5. Personalikulud ja nendega seotud kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | KOKKU |Muud halduskulud – ametikohtade haldamisega tegelevad töötajad (peatükid 12, 16, 21, 23) | 0,210 | 0,420 | 0,420 | 0,420 | 0,420 | 0,420 | 2,310 |Muud halduskulud – parlamendiliikmete assistendid (peatükid 12, 16, 21, 23; punkt 4200) | 17,788 | 35,575 | 35,575 | 35,575 | 35,575 | 35,575 | 195,663 |Kokku muud halduskulud peale personalikulude ja nendega seotud kulude | 17,998 | 35,995 | 35,995 | 35,995 | 35,995 | 35,995 | 197,973 |MUUD HALDUSKULUD (ARVUTAMISVIIS)Arvutuse aluseks on keskmine kulu, mille puhul võetakse arvesse muid personali-/halduskulusid, talitluskulusid ja kulutusi infrastruktuurile.Keskmine kulu on ligikaudu 28 000 eurot aastas ametikohtade haldamisega tegeleva personali puhul ja 25 000 eurot aastas parlamendiliikmete assistentide puhul.Parlamendiliikmete assistentide puhul on asjaomased assigneeringud Euroopa Parlamendi eelarves juba olemas ning nende arvelt kaetakse tegutsevate parlamendiliikmete assistentidega seotud kulud kehtivate eeskirjade kohaselt.Haldustöötajate ametikohtadega seotud kulude katteks tuleb assigneeringud eelarvesse lisada.[1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT L 262, 7.10.2005, lk 1.[6] Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1).[7] 19. juuni 2007. aasta otsus kohtuasjas T-473/04, Asturias Cuerno vs . komisjon, EKLis seni avaldamata.[8] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.


				|

		52012PC0755

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kohandatakse alates 1. juulist 2012 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi sissemaksete määra /* COM/2012/0755 final - 2012/0349 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
   || Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Nõukogu peab igal aastal komisjoni ettepanekul otsustama pensioniskeemi sissemaksete määra 1. juulist kohaldatava kohandamise üle.
   || Üldine taust Vastavalt personalieeskirjade artikli 83a lõikele 4 peab komisjon igal aastal esitama nõukogule viieaastase kindlustusmatemaatilise hinnangu ajakohastatud versiooni personalieeskirjade XII lisa kohaselt. Personalieeskirjade XII lisa artikli 13 kohaselt esitas Eurostat aruande nimetatud hinnangu kohta, milles määratakse kindlaks pensioniskeemi kindlustusmatemaatilise tasakaalu tagamiseks vajalik sissemaksete määr.
   || Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Igal aastal esitatakse ettepanek pensioniskeemi sissemaksete määra kohandamiseks.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA
MÕJU HINDAMINE
   || Konsulteerimine huvitatud isikutega
 211 || Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Ettepaneku üle konsulteeriti personali esindajatega vastavalt kehtivale korrale.
 212 || Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Ettepanekus on võetud arvesse konsultatsioonides osalenud isikute arvamusi.
   || Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 229 || Pensioniskeemi sissemaksete määra arvutuse on kinnitanud kindlustusmatemaatik (välisekspert).
 230 || Mõju hindamine Käesoleva ettepaneku eesmärk on kohandada Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi sissemaksete määra, et tagada pensioniskeemi kindlustusmatemaatiline tasakaal. Kehtivate õigusaktidega ei nähta ette muid võimalusi.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
   || Kavandatud meetmete kokkuvõte Vastavalt personalieeskirjade XII lisale esitas Eurostat aruande pensioniskeemi kindlustusmatemaatilise hinnangu kohta. Hinnangust selgub, et pensioniskeemi kindlustusmatemaatilise tasakaalu tagamiseks vajalik sissemakse määr on 9,9 % põhipalgast. Vastavalt artikli 83a lõikele 4 nõukogu korrigeerib määra XII lisas sätestatud korra kohaselt, kui on näidatud, et praegu kohaldatava sissemakse määra (11,6 %) ja kindlustusmatemaatilise tasakaalu tagamiseks vajaliku määra (9,9 %) vahel on vähemalt 0,25-punktiline vahe. Vastavalt XII lisa artikli 2 lõikele 1 ei tohi kohandus põhjustada seda, et sissemakse oleks eelneval aastal kehtinud määrast üle ühe protsendipunkti suurem või väiksem. Seega teeb komisjon ettepaneku kehtestada alates 1. juulist 2012 kohaldatavaks sissemakse kohandatud määraks 10,6 %. Tuleks märkida, et Euroopa Kohtus menetletakse Euroopa Nõukogu 19. detsembri 2011. aasta otsust 2011/866/EL, mis käsitleb komisjoni ettepanekut nõukogu määruse kohta, millega kohandatakse alates 1. juulist 2011 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente,    samuti nõukogu suutmatust võtta vastu nõukogu määrust käsitlevat komisjoni ettepanekut KOM(2011) 825, millega kohandatakse alates 1. juulist 2011 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi sissemaksete määra[1]. Kui Euroopa Kohus komisjoni seisukohta toetab, tuleb komisjonil võtta vajalikke meetmeid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 266 ja pensioniskeemi sissemaksete määra vastavalt muuta.
   || Õiguslik alus Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad, eelkõige artikkel 83a ja XII lisa.
   || Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
   || Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel:
   || personalieeskirjade artikliga 83a on ette nähtud nõukogu määrus.
   || Ettepanekuga ei kaasne finantsmõju kuludele. Mõju tuludele tuleneb otseselt personalieeskirjadega sätestatud kohandamismeetodi kasutamisest.
   || Õigusakti valik
   || Kavandatav õigusakt: määrus.
   || Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel: - personalieeskirjade artikliga 83a on ette nähtud nõukogu määrus.
4.           MÕJU EELARVELE
   || Pensioniskeemi sissemaksete määra kohandamise mõju tuludele on üksikasjalikult kirjeldatud ettepanekule lisatud finantsselgituses.
2012/0349 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kohandatakse alates 1. juulist 2012
Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi sissemaksete määra
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse Euroopa Liidu ametnike
personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi, mis
on kehtestatud määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68,[2] eriti personalieeskirjade
artiklit 83a ja XII lisa,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Vastavalt personalieeskirjade
XII lisa artiklile 13 esitas Eurostat aruande pensioniskeemi 2012. aasta
kindlustusmatemaatilise hinnangu kohta, milles ajakohastatakse nimetatud lisas
osutatud näitajad. Hinnangust selgub, et pensioniskeemi kindlustusmatemaatilise
tasakaalu tagamiseks vajalik sissemakse määr on 9,9 % põhipalgast.
(2)       Vastavalt XII lisa artikli 2
lõikele 1 ei tohi kohandus põhjustada seda, et sissemakse oleks eelneval aastal
kehtinud määrast (11,6 %) üle ühe protsendi suurem või väiksem.
(3)       Seepärast tuleks Euroopa
Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi kindlustusmatemaatilise
tasakaalu tagamiseks määrata sissemakse kohandatud määraks 10,6 % põhipalgast,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade
artikli 83 lõikes 2 osutatud sissemakse määr 10,6 %.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU NIMETUS:
Nõukogu määrus, millega kohandatakse alates 1.
juulist 2012 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi
sissemaksete määra
2.           EELARVEREAD:
Peatükk ja artikkel:
400 Ametnike ja muude teenistujate palkadelt
makstav maks
2012. aastaks eelarves ettenähtud summa:
633,1 miljonit eurot
404 Erimaks (2012. aasta eelarves):
65,5 miljonit eurot
410 Teenistujate sissemaksed pensioniskeemi (2012.
aasta eelarves):
477,0 miljonit eurot
3.           FINANTSMÕJU
¨      Ettepanekul puudub finantsmõju
ý      Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, kuid sellel on
finantsmõju tuludele; mõju tuludele on järgmine:
miljonites eurodes (üks koht pärast koma)
   ||   ||
 Eelarverida || Tulud || 6-kuuline periood alates 1. juulist 2012 || 2013
 Artikkel 400 || Mõju omavahenditele || 4,3 || 8,6
 Artikkel 404 || Mõju omavahenditele || 1,1 ||
 Artikkel 410 || Mõju omavahenditele || -20,6 || -41,1
 Olukord pärast meetme rakendamist
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 Artikkel 400 || 8,6 || 8,6 || 8,6 || 8,6 || 8,6
 Artikkel 404 ||   ||   ||   ||   ||
 Artikkel 410 || -41,1 || -41,1 || -41,1 || -41,1 || -41,1
4.           MUUD MÄRKUSED
Arvutamismeetod:
Pensionimakse = uus
sissemakse – jooksval aastal eelarves ette nähtud summa
Uus sissemakse = eelarves ette nähtud summa x uus määr / kehtiv määr
Erimaksu suurendamise mõju = 5,5 % pensionimakse vähenemisest. Erimaks kaotab kehtivuse
pärast 31. detsembrit 2012, mistõttu aastate 2013–2018 veerud on täitmata.
Maksusuurenduse mõju =
21 % pensionimakse vähenemisest.
[1]               2011. aasta kohandus: kohtuasi C-63/12, Euroopa Komisjon
vs. Euroopa Liidu Nõukogu (tühistamishagi), kohtuasi C-196/12,
Euroopa Komisjon vs. Euroopa Liidu Nõukogu (tegevusetushagi);
pensioniskeemi sissemaksete määra kohandus: kohtuasi C-453/12, Euroopa Komisjon
vs. Euroopa Liidu Nõukogu (tegevusetushagi).
[2]               EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0655

Ettepanek: Nõukogu määrus teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel  /* KOM/2007/0655 lõplik - ACC 2007/0227 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 30.10.2007KOM(2007) 655 lõplik2007/0227 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSteatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ühenduse ja Kasahstani vahelises partnerlus- ja koostöölepingus on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemine on pooltevahelise lepingu objektiks. |Üldine taust Praegused autonoomsed meetmed kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2007. Mõlemad pooled soovivad sõlmida uue lepingu aastaks 2008 ja sellele järgnevateks aastateks. Siiski ei jõustu uus leping alates 1. jaanuarist 2008. Seepärast tuleb selle jõustumiseni võtta autonoomsed meetmed, millega määratakse kvoodid alates 1. jaanuarist 2008. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1870/2006 (ELT L 360, 19.12.2006, lk 1). |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Pooltega konsulteeriti ettepaneku suhtes. Käesoleva määrusega jätkatakse süsteemi, mis on toiminud juba mitu aastat. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Ei kohaldata. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva nõukogu määrusega kehtestatakse koguselised piirnormid alates 1. jaanuarist kuni uue lepingu jõustumiseni. |Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 133. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte |Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Käesoleva määrusega hõlmatud terasetoodete impordi suhtes kohaldatakse kvooti ja impordiluba. ELi importijad taotlevad vajalikku impordiluba liikmesriikide pädevatelt asutustelt. Pädev asutus kontrollib taotleja esitatud tõendusmaterjali nõuetekohasust ning täpsustab keskandmebaasist elektrooniliselt, kas nõutavad kogused on olemas, seejärel väljastab impordiloa. Rakendusmehhanism on kavandatud selliselt, et hoida sekkuvate osaliste arv võimalikult väiksena. Seega on süsteem üsna lihtne, ülimalt piiratud arvu kaasatud tasanditega ning komisjoni talituste osaluseta. |Juba mitu aastat on sõlmitud samal eesmärgil sarnaste kohaldamiseeskirjadega rahvusvahelisi lepinguid. Asjaolu, et ükski asjaomane pool ei ole esitanud taotlust muudatuste tegemise kohta, võib tõlgendada kui kinnitust selle kohta, et ettevõtjad ja riiklikud ametiasutused peavad seda süsteemi küllaltki lihtsaks. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: See on ainus võimalus koguseliste piirnormide kehtestamiseks. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  2007/0227 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSteatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Kasahstani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu[1] artikli 17 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse koguselisi piirnorme käsitleva erilepinguga.(2) Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vahel 19. juulil 2005. aastal sõlmitud kahepoolne leping teatavate terasetoodetega kauplemise kohta[2] kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006. aastal. 2007. aastal korraldati teatavate terasetoodetega kauplemist Euroopa Ühenduste ja Kasahstani vahel nõukogu määrusega (EÜ) 1870/2006[3] kehtestatud autonoomsete meetmete alusel .(3) Mõlemad poolel tahavad 2008. aastaks ja järgnevateks aastateks sõlmida uue lepingu.(4) Kuni uue lepingu allkirjastamiseni ja jõustumiseni tuleks kehtestada koguselised piirnormid aastaks 2008.(5) Kuna tingimused, mille alusel määrati kindlaks 2007. aasta koguselised piirnormid jäävad suures osas samaks, on asjakohane kehtestada 2008. aastaks sama suured koguselised piirmäärad kui 2007. aastaks.(6) On vaja ette näha vahendid selle korra järgimiseks ühenduse piires võimalikult samaväärsete sätete näol, et see hõlbustaks uue lepingu rakendamist.(7) Tuleb tagada, et kõnealuste toodete päritolu kontrollitakse ning et selleks võetakse kasutusele asjakohased halduskoostöö meetodid.(8) Toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel, ei tohiks kõnealuste toodete jaoks kehtestatud koguselisi piirnorme kohaldada.(9) Käesoleva määruse tõhusa kohaldamise eesmärgil tuleb kehtestada nõue, et kõnealused tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ühenduse impordilitsentsi alusel.(10) Selleks et tagada, et ühenduse koguselisi piirnorme ei ületata, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt liikmesriikide pädevad asutused ei anna impordilitsentse enne, kui on komisjonilt saanud eelneva kinnituse, et kõnealuste koguseliste piirnormide kasutamata osa võimaldab veel asjaomast kogust importida,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit terasetoodete impordi suhtes ühendusse alates 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008.2. Kõnealused terasetooted klassifitseeritakse tooterühmadesse vastavalt I lisale.3. I lisas loetletud toodete klassifikatsioon põhineb nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuril (CN)[4].4. Lõikes 1 osutatud toodete päritolu määratakse kindlaks ühenduses kehtivate eeskirjade kohaselt.Artikkel 21. I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit toodete impordi suhtes ühendusse kohaldatakse V lisas sätestatud koguselisi piirnorme. I lisas osutatud Kasahstani Vabariigist pärit toodete ühenduses vabasse ringlusse lubamiseks tuleb esitada II lisas sätestatud päritolusertifikaat ja liikmesriikide ametiasutuste poolt artikli 4 kohaselt välja antud impordilitsents.2. Selleks et tagada, et kogused, millele on välja antud impordilitsentsid, ei ületa kunagi ühegi tootegrupi osas koguselisi piirnorme, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt IV lisas loetletud pädevad asutused annavad impordilitsentsi välja üksnes pärast seda, kui on komisjonilt saanud eelneva kinnituse, et asjaomase terasetoodete rühma koguseliste piirnormide kasutamata osa võimaldab veel tarnijariigist importida kogust, mille suhtes importija(d) on nimetatud asutustele esitanud taotluse.3. Lubatud import arvatakse maha V lisas sätestatud koguselistest piirnormidest. Toodete saatmise kuupäevaks loetakse nende eksportivale transpordivahendile laadimise kuupäev.Artikkel 31. V lisas nimetatud koguselisi piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või vabalattu või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel.2. Kui lõikes 1 osutatud tooted lastakse seejärel vabasse ringlusse, kas muutmata kujul või pärast töötlemist, kohaldatakse artikli 2 lõiget 2 ning ringlusse lastud tootekogus arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomasest piirnormist.Artikkel 41. Artikli 2 lõike 2 kohaldamisel teatavad IV lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused enne impordilitsentside väljaandmist komisjonile impordikogused, mis on esitatud saadud impordilitsentsitaotlustes ja mida tõendavad saadud esmased ekspordilitsentsid. Komisjon omakorda teatab liikmesriikidele nende teadete saabumise järjekorras (põhimõttel „kes ees, see mees”), kas taotletud kogus/kogused impordiks on olemas.2. Komisjonile saadetud teadetes sisalduvad taotlused on kehtivad, kui nendes on selgelt igal üksikjuhtumil märgitud ekspordiriik, asjaomaste toodete koodid, imporditavad kogused, ekspordilitsentsi number, kvoodiaasta ja liikmesriik, kus tooted kavatsetakse vabasse ringlusse lasta.3. Võimaluse korral kinnitab komisjon asutustele iga tooterühma osas üldkoguse, mis on esitatud teatatud taotlustes.4. Pädevad asutused teatavad komisjonile viivitamata igast kogusest, mis impordilitsentsi kehtivuse tähtaja jooksul on kasutamata jäetud ja millest neile on teatatud. Need kasutamata kogused kantakse automaatselt üle kogu ühenduse koguselise piirnormi hulka iga tooterühma osas.5. Tavaliselt edastatakse lõigetes 1–4 nimetatud teatised elektrooniliselt selleks rajatud arvutivõrgu kaudu, välja arvatud siis, kui olulistel tehnilistel põhjusel on vaja ajutiselt kasutada muid sidevahendeid.6. Impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid antakse välja artiklite 12–16 kohaselt.7. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile kõikidest juba väljaantud impordilitsentside või samaväärsete dokumentide tühistamistest juhtudel, kui Kasahstani Vabariigi pädevad asutused on vastavad ekspordilitsentsid tagasi võtnud või tühistanud. Kui Kasahstani Vabariigi pädevad asutused on siiski komisjonile või liikmesriigi pädevatele asutustele teatanud ekspordilitsentsi tagasivõtmisest või tühistamisest pärast seda, kui sellega hõlmatud tooted on ühendusse imporditud, arvatakse kõnealused kogused V lisas sätestatud asjaomasest koguselisest piirnormist maha.Artikkel 51. Kui komisjonil on andmeid, et I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit tooted on ümber laaditud, ümber suunatud või ühendusse imporditud muul moel artiklis 2 osutatud koguseliste piirnormide järgimisest kõrvale hoides, ja kui vastavates koguselistes piirnormides on vaja teha kohandusi, taotleb ta konsultatsioonide alustamist, et jõuda kokkuleppele vajalike kohanduste tegemises.2. Kuni lõikes 1 osutatud konsultatsioonide tulemuste selgumiseni võib komisjon nõuda Kasahstani Vabariigilt vajalike ettevaatusabinõude rakendamist, tagamaks, et kõnealustel konsultatsioonidel kokkulepitud kohandused koguselistes piirnormides tehakse.3. Kui ühendus ja Kasahstani Vabariik ei suuda leida rahuldavat lahendust ning komisjonil on selgeid tõendeid kõrvalehoidmise kohta, siis arvab komisjon sama tootekoguse Kasahstani Vabariigist pärit toodete koguselisest piirnormist maha.Artikkel 61. Selleks et lähetada mis tahes terasetoodete saadetist, mille suhtes kehtivad V lisas sätestatud piirnormid, tuleb esitada Kasahstani Vabariigi pädevate asutuste väljaantud ekspordilitsents, mis on kooskõlas nimetatud piirnormidega.2. Importija esitab ekspordilitsentsi originaali artiklis 12 osutatud impordilitsentsi saamiseks.Artikkel 71. Koguselistele piirangutele vastav ekspordilitsents peab olema kooskõlas II lisas esitatud näidisega ning selles tuleb muuhulgas kinnitada, et kõnealune kaubakogus on maha arvatud asjaomase tooterühma suhtes kehtestatud koguselisest piirnormist.2. Iga ekspordilitsents peab hõlmama ainult üht I lisas loetletud tooterühma.Artikkel 8Eksport arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomastest koguselistest piirnormidest ja selle lähetamine toimub artikli 2 lõike 3 tähenduses.Artikkel 91. Artiklis 6 osutatud ekspordilitsentsile võib lisada täiendavaid eksemplare, millel peab olema sellekohane märge. Ekspordilitsents ja selle koopiad, samuti päritolusertifikaat ja selle koopiad koostatakse inglise keeles.2. Kui lõikes 1 nimetatud dokumendid koostatakse käsitsi, tuleb kanded teha tindiga ja trükitähtedega.3. Ekspordilitsentsi või samaväärse dokumendi mõõdud on 210 x 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m². Kõigile osadele on trükitud giljoššmustriline taust, mis toob nähtavale mis tahes mehhaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.4. Ühenduse pädevad asutused aktsepteerivad käesoleva määruse sätete kohaseks importimiseks ainult originaale.5. Igal ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil peab olema kas trükitud või käsitsi kirjutatud ühtsustatud seerianumber, mille järgi on võimalik seda tuvastada.6. Seerianumber koosneb järgmistest elementidest:-  kaks tähte eksportiva riigi tähistamiseks järgmiselt: KZ = Kasahstani Vabariik;-  kaks tähte sihtliikmesriigi tähistamiseks järgmiselt:BE = BelgiaBG = BulgaariaCZ = Tšehhi VabariikDK = TaaniDE = SaksamaaEE = EestiEL = KreekaES = HispaaniaFR = PrantsusmaaIE = IirimaaIT = ItaaliaCY = KüprosLV = LätiLT = LeeduLU = LuksemburgHU = UngariMT = MaltaNL = MadalmaadAT = AustriaPL = PoolaPT = PortugalRO = RumeeniaSI = SloveeniaSK = SlovakkiaFI = SoomeSE = RootsiUK = Ühendkuningriik,-  ühekohaline number koguselise piirnormi aasta tähistamiseks, vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 4 tähendab 2004;-  kahekohaline number dokumendi välja andnud ekspordiriigi ametiasutuse tähistamiseks;-  viiekohaline number 00001st 99999ni konkreetse sihtliikmesriigi tähistamiseks.Artikkel 10Ekspordilitsentsi võib välja anda pärast sellega hõlmatud kaubasaadetise lähetamist. Sellisel juhul tuleb dokumendile teha märge „välja antud tagasiulatuvalt“.Artikkel 11Ekspordilitsentsi varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle väljaandnud pädevalt riigiasutuselt duplikaati tema valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.Selliselt väljaantud litsentsi duplikaadil peab olema märge „duplikaat“. Duplikaadile peab olema märgitud originaallitsentsi kuupäev.Artikkel 121. Kui komisjon on kooskõlas artikliga 4 kinnitanud, et taotletud kogus on kõnealuse koguselise piirnormi piires kättesaadav, annab liikmesriigi pädev asutus välja impordilitsentsi hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil importija esitab vastava ekspordilitsentsi originaali. Ekspordilitsents tuleb esitada hiljemalt litsentsis nimetatud kaupade lähetamisele järgneva aasta 31. märtsiks. Kui komisjon on kooskõlas artikliga 4 kinnitanud, et taotletud kogus on asjaomaste koguseliste piirnormide piires kasutatav, annab impordilitsentsi välja mis tahes liikmesriigi pädev asutus, sõltumata sellest, milline liikmesriik on märgitud ekspordilitsentsile.2. Impordilitsents kehtib neli kuud alates väljaandmise kuupäevast. Importija nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral võivad liikmesriigi pädevad asutused kehtivuse tähtaega pikendada ajavahemikuks, mis ei ületa nelja kuud.3. Impordilitsentsid koostatakse III lisas esitatud näidisvormi järgi ja need kehtivad kogu ühenduse tolliterritooriumil.4. Impordilitsentsi saamiseks esitatud deklaratsioonis või taotluses peab importija esitama järgmised andmed:a) eksportija täielik nimi ja aadress;b) importija täielik nimi ja aadress;c) toodete täpne nimetus ja nende TARICi kood(id);d) kaupade päritoluriik;e) lähteriik;f) asjaomane tooterühm ja kõnealuse toote kogus;g) netomassid TARICi rubriikide kaupa;h) toodete CIF-hinnad ühenduse piiril TARICi rubriikide kaupa;i) kas asjakohased tooted on teisesordilised või standardist madalama kvaliteediga;j) vajaduse korral maksmise ja tarnimise kuupäevad ning konossemendi või ostulepingu koopia;k) ekspordilitsentsi kuupäev ja number;l) halduseesmärkidel kasutatav sisekood;m) kuupäev ja importija allkiri.5. Importijad ei ole kohustatud importima impordilitsentsis nimetatud üldkogust ühe saadetisena.Artikkel 13Liikmesriikide asutuste väljaantud impordilitsentside kehtivus sõltub Kasahstani Vabariigi pädevate asutuste väljaantud ekspordilitsentsi kehtivusest ja kogustest, mis on näidatud neis litsentsides, mille põhjal impordilitsentsid on välja antud.Artikkel 14Liikmesriikide pädevad asutused annavad impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid välja artikli 2 lõike 2 kohaselt, diskrimineerimata ühtki ühenduse importijat tema asukoha tõttu ühenduses, ilma et see piiraks muude kehtivates eeskirjades ettenähtud tingimuste täitmist.Artikkel 151. Kui komisjon leiab, et Kasahstani Vabariigi väljaantud ekspordilitsentsis nimetatud teatava tooterühma üldkogused ületavad sellele tooterühmale kehtestatud koguselise piirnormi, teatatakse sellest viivitamata liikmesriikide pädevatele litsentseerimisasutustele, et nad peataksid impordilitsentside väljaandmise. Sellisel juhul algatatakse otsekohe konsultatsioonid komisjoniga.2. Liikmesriigi pädevad asutused keelduvad välja andmast impordilitsentse nende Kasahstani Vabariigist pärit toodete jaoks, millel ei ole artiklite 6–11 sätete kohaselt väljaantud ekspordilitsentsi.Artikkel 161. Vormid, mida liikmesriikide pädevad asutused kasutavad artiklis 12 osutatud impordilitsentside väljaandmiseks, peavad vastama III lisas sätestatud impordilitsentsi näidisele.2. Impordilitsentsid ja nende väljavõtted vormistatakse kahes eksemplaris, kusjuures üks eksemplar, millele märgitakse sõnad „Omaniku eksemplar“ ja number 1, antakse taotlejale ja teine, millele märgitakse sõnad „Väljaandva ametiasutuse eksemplar“ ja number 2, jääb litsentsi väljaandnud ametiasutusele. Haldusotstarbel võivad pädevad asutused vormile 2. lisada täiendavaid koopiaid.3. Vormid trükitakse valgele puidumassi jääkideta kirjutuspaberile kaaluga 55–65 g/m2. Paberilehe mõõtmed on 210 × 297 mm; masinakirja reavahe on 4,24 mm (üks kuuendik tolli); vormi küljendust tuleb täpselt järgida. Eksemplari nr 1, s.o litsentsi originaali mõlemal küljel on lisaks punane giljoššmustriline trükitud taust, mis toob nähtavale kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.4. Liikmesriigid vastutavad vormide trükkimise eest. Vorme võib trükkida ka asukohaliikmesriigi poolt määratud trükikojas. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele määramisele. Igale vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mis võimaldab trükikoda tuvastada.5. Impordilitsentsidele või nende väljavõtetele märgitakse väljaandmisel väljastamisnumber, mille määravad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused. Impordilitsentsi number teatatakse komisjonile elektrooniliselt artiklis 4 ettenähtud arvutivõrgu kaudu.6. Litsentsid ja väljavõtted koostatakse neid väljaandva liikmesriigi riigikeeles või ühes selle liikmesriigi riigikeeltest.7. Lahtrisse 10 märgivad pädevad asutused asjakohase terasetoodete rühma.8. Väljaandvate asutuste ja arvestusasutuste märgid tehakse pitsatiga. Selle võib siiski asendada survereljeefpitseriga, mis võimaldab tähtede ja numbrite perforeerimist, või litsentsile trükkimisega. Eraldatud koguse märkimiseks kasutavad väljaandvad asutused võltsimiskindlaid võtteid, et ei oleks võimalik lisada numbreid ega viiteid.9. Eksemplaride nr 1 ja 2 tagaküljel on lahter, kuhu võivad koguseid sisse kanda impordiga seotud vorminõuete täitmise puhul tolliasutused või väljavõtte tegemise puhul pädevad haldusasutused. Kui litsentsil või selle väljavõttel on eraldatud koguste märkimiseks jäetud liiga vähe ruumi, võivad pädevad asutused kasutada üht või enamat lisalehte, millel on samad lahtrid, mis litsentsi või selle väljavõtte esimesel ja teisel eksemplaril. Koguseid arvestavad asutused löövad templi nii, et üks pool templist on litsentsi või selle väljavõtte peal ja teine pool lisalehel. Igale järgmisele väljaantud lisalehele lüüakse tempel samamoodi, nii et pool templist on sellel lehel ja pool eelmisel.10. Ühe liikmesriigi ametiasutuste väljaantud impordilitsentsidel ja väljavõtetel ning nende kannetel ja kinnitusmärgetel on teistes liikmesriikides samasugune õiguslik jõud kui nende liikmesriikide ametiasutuste väljaantud dokumentidel ja kannetel ning kinnitusmärgetel.11. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused võivad vajaduse korral nõuda kõikide litsentside või väljavõtete tõlkimist selle liikmesriigi riigikeelde või ühte selle liikmesriigi riigikeeltest.Artikkel 17Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaI LISASA Lehtvaltstooted |SA1. Rullitud lehtvaltsteras | SA2. Raskplaadid | SA3. Muud lehtvaltstooted |7208 10 00 00 | 7208 40 00 10 | 7208 40 00 90 | 7210 70 80 10 | 7219 22 90 00 |7208 25 00 00 | 7208 51 20 10 | 7208 53 90 00 | 7210 90 30 10 | 7219 23 00 00 |7208 26 00 00 | 7208 51 20 91 | 7208 54 00 00 | 7210 90 40 10 | 7219 24 00 00 |7208 27 00 00 | 7208 51 20 93 | 7210 90 80 91 | 7219 31 00 00 |7208 36 00 00 | 7208 51 20 97 | 7208 90 80 10 | 7211 14 00 90 |7208 37 00 10 |7208 37 00 90 | 7208 51 20 98 | 7209 15 00 00 | 7211 19 00 90 | 7219 32 10 00 |7208 38 00 10 |7208 38 00 90 | 7208 51 91 00 | 7209 16 10 00 | 7211 23 20 10 | 7219 32 90 00 |7208 39 00 10 |7208 39 00 90 | 7208 51 98 10 | 7209 16 90 00 | 7211 23 30 10 |7211 14 00 10 | 7208 51 98 91 | 7209 17 10 00 | 7211 23 30 91 | 7219 33 10 00 |7211 19 00 10 | 7208 51 98 99 | 7209 17 90 00 | 7211 23 80 10 | 7219 33 90 00 |7219 11 00 00 | 7208 52 91 00 | 7209 18 10 00 | 7211 23 80 91 |7219 12 10 00 | 7208 52 10 00 | 7209 18 91 00 | 7211 29 00 10 | 7219 34 10 00 |7219 12 90 00 | 7208 52 99 00 | 7209 18 99 00 | 7211 90 80 10 | 7219 34 90 00 |7219 13 10 00 | 7208 53 10 00 | 7209 25 00 00 | 7212 10 10 00 |7219 13 90 00 | 7211 13 00 00 | 7209 26 10 00 | 7212 10 90 11 | 7219 35 10 00 |7219 14 10 00 | 7209 26 90 00 | 7212 20 00 11 | 7219 35 90 00 |7219 14 90 00 | 7209 27 10 00 | 7212 30 00 11 |7225 30 10 00 | 7209 27 90 00 | 7212 40 20 10 | 7225 40 12 90 |7225 30 30 10 | 7209 28 10 00 | 7212 40 20 91 | 7225 40 90 00 |7225 30 90 00 | 7209 28 90 00 | 7212 40 80 11 |7225 40 15 10 | 7209 90 80 10 | 7212 50 20 11 |7225 50 20 10 | 7210 11 00 10 | 7212 50 30 11 |7210 12 20 10 | 7212 50 40 11 |7210 12 80 10 | 7212 50 61 11 |7210 20 00 10 | 7212 50 69 11 |7210 30 00 10 | 7212 50 90 13 |7210 41 00 10 |7210 49 00 10 | 7212 60 00 11 |7210 50 00 10 | 7212 60 00 91 |7210 61 00 10 | 7219 21 10 00 |7210 69 00 10 | 7219 21 90 00 |7210 70 10 10 | 7219 22 10 00 |II LISAEXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |EXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |III LISAEuroopa Ühenduse impordilitsents1 | 1. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber) | 2. Dokumendi number |Omaniku eksemplar | 3. Aasta |4. Väljastamise eest vastutav ametiasutus (nimi, aadress ja telefoninumber) |5. Deklarant/esindaja (nimi ja täisaadress) | 6. Päritoluriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |7. Lähteriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |1 | 8. Viimane kehtivuspäev |9. Kauba liik | 10. TARICi kood |11. Kogus kvoodi mõõtühikutes |12. Tagatis (vajaduse korral) |13. Täiendavad andmed |14. Pädeva asutuse kinnitus Kuupäev: …………………………………. (Allkiri) (Tempel) |15. ARVESTUSKANDED Märkida piirnormi kasutamata kogus 17. veeru 1. ossa ja eraldatud kogus sama veeru 2. ossa. |16. Netokogus (netomass või muu mõõt koos mõõtühikuga) | 19. Tollidokument (liik ja number) või väljavõtte number ja arvestuskuupäev | 20. Arvestuskande teinud ametiasutuse nimi, liikmesriik ja pitser ning ametniku allkiri |17. Numbritega | 18. Eraldatud kogus sõnadega |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Lisatakse täiendavad leheküljed. |Euroopa Ühenduse impordilitsents2 | 1. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber) | 2. Dokumendi number |Väljaandva asutuse eksemplar | 3. Aasta |4. Väljaandmise eest vastutav ametiasutus (nimi, aadress ja telefoninumber) |5. Deklarant/esindaja (nimi ja täisaadress) | 6. Päritoluriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |7. Lähteriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |2 | 8. Viimane kehtivuspäev |9. Kauba liik | 10. TARICi kood |11. Kogus kvoodi mõõtühikutes |12. Tagatis (vajaduse korral) |13. Täiendavad andmed |14. Pädeva asutuse kinnitus Kuupäev: …………………………………. (Allkiri) (Tempel) |15. ARVESTUSKANDED Märkida piirnormi kasutamata kogus 17. veeru 1. ossa ja eraldatud kogus sama veeru 2. ossa. |16. Netokogus (netomass või muu mõõt koos mõõtühikuga) | 19. Tollidokument (liik ja number) või väljavõtte number ja arvestuskuupäev | 20. Arvestuskande teinud ametiasutuse nimi, liikmesriik ja pitser ning ametniku allkiri |17. Numbritega | 18. Eraldatud kogus sõnadega |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Lisatakse täiendavad leheküljed. |IV LISALISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTESSEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮLISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDERLISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATENPÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRIΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝLIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIESLISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTESELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALIVALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTSATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠASAZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJALISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALILIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIESLISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCHLISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTESZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOVSEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOVLUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTAFÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETERBELGIQUE/BELGIË Service public Fédéral Economie, P.M.E., Classes Moyennes & Energie Direction générale Potentiel économique Service Licences Rue de Louvain 44 B-1000 Bruxelles Faks: +32-2-5486570 | БЪЛГАРИЯ Министерство на икономиката и енергетиката Дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ ул. „Славянска“ № 8 1052 София Факс: +35929815041 Fax: +35929804710 +35929883654 |Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie Algemene Directie Economisch potentieel Dienst Vergunningen Leuvenseweg 44 B-1000 Brussel Faks: +32-2-5486570 | ČESKÁ REPUBLIKA Ministerstvo průmyslu a obchodu Licenční správa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 Faks: + 420-22421 21 33 |DANMARK Erhvervs- og Byggestyrelsen Økonomi- og Erhvervsministeriet Langelinie Allé 17 DK-2100 København Ø Faks: + 45-35-46 60 01 | FRANCE Ministère de l'Economie des Finances et de l'Industrie Direction Générale des Entreprises Sous-direction des Biens de Consommation Bureau Textile-Importations Le Bervil, 12 rue Villiot F-75572 Paris Cedex 12 Faks: + 33-1- 53 44 91 81 |DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) Frankfurter Strasse 29-35 D-65760 Eschborn 1 Faks: + 49-6196-90 88 00 | ITALIA Ministero delle Attivita Produttive Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Faks: +39-6-59 93 22 35 / 59 93 26 36 |EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju 11 EE-15072 Tallinn Faks: + 372-6313 660 | KYPROS Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6 CY-1421 Λευκωσία Φαξ: + 357-22-37 51 20 |IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Import/ Export Licensing, Block C Earlsfort Centre Hatch Street IE-Dublin 2 Faks: + 353-1-631 25 62 | LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV – 1519 Rīga Faks: + 371-728 08 82 |ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας Κορνάρου 1 GR 105 63 Αθήνα Faks: 210 3286094 | LIETUVA Lietuvos Respublikos ūkio ministerija Prekybos departamentas Gedimino pr. 38/2 LT- 01104 Vilnius Faks: + 370-5-26 23 974 |ESPAÑA Ministerio de Industria, Turismo y Comercio Secretaría General de Comercio Exterior Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales Paseo de la Castellana 162 E- 28046 Madrid Faks: + 34-91-349 38 31 | LUXEMBOURG Ministère de l'Economie et du Commerce extérieur Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Faks: + 352-46 61 38 |MAGYARORSZÁG Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 Budapest Faks: + 36-1-336 73 02 | ROMÂNIA Ministerul pentru Întreprinderi Mici şi Mijlocii, Comerţ, Turism şi Profesii Liberale Direcţia Generală Politici Comerciale Str. Ion Câmpineanu, nr. 16 Bucureşti, sector 1 Cod poştal 010036 Tel: 0040.21.315.00.81, Faks: 0040.21.315.04.54, e-post: clc@dce.gov.ro |MALTA Diviżjoni għall -Kummerċ Servizzi Kummerċjali Lascaris MT-Valletta CMR02 Faks: + 356-25-69 02 99 | SLOVENIJA Ministrstvo za finance Carinska uprava Republike Slovenije Carinski urad Jesenice Spodnji plavž 6C SI-4270 Jesenice Faks: + 386-4-297 44 56 |NEDERLAND Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen Faks : + 31-50-523 23 41 | SLOVENSKO Odbor obchodnej politiky Ministerstvo hospodárstva Mierová 19 SK-827 15 Bratislava 212 Faks: + 421-2-48 54 31 16 |ÖSTERREICH Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Aussenwirtschaftsadministration Abteilung C2/2 Stubenring 1 A-1011 Wien Faks: + 43-1-7 11 00/ 83 86 | SUOMI/FINLAND Tullihallitus PL 512 FI-00101 Helsinki Faksi + 358-20-492 28 52 Tullstyrelsen PB 512 FI-00101 Helsingfors Faks.: + 358-20-492 28 52 |POLSKA Ministerstwo Gospodarki Społecznej Plac Trzech Krzyży 3/5 PL- 00-507 Warszawa Faks: + 48-22-693 40 21 / 693 40 22 | SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-11386 Stockholm Faks: + 46-8-30 67 59 |PORTUGAL Ministério das Finanças Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa PT- 1140-060 Lisboa Faks: + 351-218 814 261 | UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House - West Precinct Billingham UK-TS23 2NF Faks: + 44-1642-36 42 69 |V LISAKOGUSELISED PIIRNORMID(tonnides)Tooted | Aasta 2008 |SA. Lehtvaltstooted |SA1. Rullitud lehtvaltsteras | 87 125 |SA2. Raskplaadid | 0 |SA3. Muud lehtvaltstooted | 117 875 |[1] EÜT L 196, 28.7.1999, lk 3.[2] ELT L 232, 8.9.2005, lk 64.[3] ELT L 360, 19.12.2006, lk 1.[4] EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.


				|

		52012PC0547

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Mauritaania vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1801/2006 /* COM/2012/0547 final - 2012/0259 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vastavalt nõukogu
antud volitustele pidas Euroopa Komisjon Mauritaania Islamivabariigiga
läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahel sõlmitud
kalandusalase partnerluslepingu protokolli uuendamise üle. Läbirääkimiste
tulemusena parafeeriti 26. juulil 2012 uus protokoll. Uus protokoll hõlmab
kaheaastast ajavahemikku alates protokolli allkirjastamise kuupäevast.
Lepingu protokolli peamine eesmärk on
sätestada Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Mauritaania vetes
kalavarude kasutamata ülejäägi piires. Komisjon võttis muu hulgas aluseks
kõnealuse lepingu raames asutatud teaduskomitee arvamused.
Partnerluslepingu
üldine eesmärk on tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Mauritaania
Islamivabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides
partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku
kasutuse arenguks Mauritaania kalapüügipiirkonnas.
Täpsemalt hõlmavad protokolliga ettenähtud
aastased kalapüügivõimalused järgmisi püügiliike:
–
5 000 tonni – vähilaadsete (v.a langustid ja
krabid) püügi laevad;
–
4 000 tonni – senegali merluusi püügi
traalerid (mitte külmutustraalerid) ja põhjaõngejadalaevad;
–
2 500 tonni – põhjalähedaste kalade (v.a
senegali merluus) püügi laevad, mis kasutavad muid püügivahendeid kui
traalnoot;
–
200 tonni krabisid;
–
22 tuunipüügiseinerit;
–
22 ritvõngedega tuunipüügilaeva või
pinnaõngejadalaeva
–
300 000 tonni – pelaagilisi traalnootasid
kasutavad külmutustraalerid;
–
15 000 tonni – värske pelaagilise püügi laevad
(arvestada maha toetusest, mis on ette nähtud pelaagilisi traalnootasid
kasutavatele külmutustraaleritele).
Oleks vaja määrata kindlaks
kalapüügivõimaluste jaotamispõhimõtted liikmesriikide vahel.
Sellest lähtuvalt teeb komisjon nõukogule
ettepaneku kõnealune määrus vastu võtta.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Huvitatud isikutega konsulteeriti
läbirääkimistel, mis toimusid kalandussektorit ning keskkonna ja arengu
küsimustega tegelevaid mittetulundusühinguid ühendava kaugsõidulaevastiku
piirkondliku nõuandekomisjoni raames. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti
ka tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi Mauritaania
kalandusprotokolli jätkumise vastu.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kalandusalase partnerluslepingu
uus protokoll on edastatud nõukogule selle allkirjastamise ja ajutise
kohaldamise heakskiitmiseks. Samuti on see edastatud nõukogule ja Euroopa
Parlamendile protokolli sõlmimiseks.
2012/0259 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
milles käsitletakse kalapüügivõimaluste
jaotamist Euroopa Liidu ja Mauritaania vahelise protokolli (millega määratakse
kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga
ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel ja muudetakse määrust
(EÜ) nr 1801/2006
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu võttis 30. novembril
2006 vastu määruse (EÜ) nr 1801/2006, Euroopa Ühenduse ja Mauritaania
Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta[1].
(2)       26. juulil 2012 parafeeriti
kalandusalase partnerluslepingu uus protokoll (edaspidi „uus protokoll”). Uue
protokolliga nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Mauritaania
suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.
(3)       Nõukogu võttis [kuupäev]
vastu otsuse nr …/2012/EL[2]
uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.
(4)       Tuleks kindlaks määrata meetod
kalapüügivõimaluste jaotamiseks liikmesriikide vahel uue protokolli
kohaldamisajaks.
(5)       Kui nõukogu 29. septembri
2008. aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa
andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide
laevade juurdepääsu ühenduse vetele)[3]
artikli 10 lõike 1 kohaselt selgub, et liidule uue protokolli kohaselt jaotatud
kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud, teavitab komisjon sellest
asjaomaseid liikmesriike. Kui vastust ei esitata nõukogu kehtestatud tähtajaks,
käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta antud
perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Tuleks kehtestada kõnealune
tähtaeg.
(6)       Võttes arvesse, et praegu
kehtiv protokoll kaotab kehtivuse 31. juulil 2012, tuleks hakata käesolevat
määrust kohaldama alates uue protokolli allkirjastamise kuupäevast,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi
vahelises protokollis, millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise
kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja
rahaline toetus, (edaspidi „protokoll”) kehtestatud kalapüügivõimaluste puhul
võetakse arvesse ajavahemikul 2008–2012 toimunud tegelikku püüki, mis on jaotatud
liikmesriikide vahel järgmiselt:
(a)
1. liik – vähilaadsete (v.a langustid ja krabid)
püügi laevad (laevade arv kuni 36)
 Hispaania ||      4 150 tonni
 Itaalia ||         600 tonni
 Portugal ||         250 tonni
(b)
2. liik – senegali merluusi püügi traalerid (mitte
külmutustraalerid) ja põhjaõngejadalaevad (laevade arv kuni 11)
 Hispaania || 4 000 tonni
(c)
3. liik – põhjalähedaste kalade (v.a senegali
merluus) püügi laevad, mis kasutavad muid püügivahendeid kui traalnoot (laevade
arv kuni 9)
Hispaania                                 2 500
tonni
(d)
4. liik – krabipüügilaevad
Hispaania                                        200
tonni
(e)
5. liik – tuunipüügiseinerid
Hispaania       17 litsentsi
Prantsusmaa                                    5
litsentsi
(f)
6. liik – tuunipüügi ritvõngelaevad ja
pinnaõngejadalaevad
Hispaania       18 litsentsi
Prantsusmaa                                    4
litsentsi
(g)
7. liik – pelaagilise püügi külmutustraalerid (laevade
arv kuni 19; kuni 2 laeva võib juhul, kui neid ei kasutata, kanda üle 8. liiki)
Saksamaa                                  28 500
tonni
Prantsusmaa                                2 850
tonni
Läti                                            68 400
tonni
Leedu                                        71 250
tonni
Madalmaad                               76 950
tonni
Poola                                         28 500
tonni
Ühendkuningriik                           8 550
tonni
(h)
8. liik – värske pelaagilise püügi laevad (laevade
arv kuni 2; laevad võib juhul, kui neid ei kasutata, kanda üle 8. liiki)
Iirimaa                                       15 000
tonni
Juhul kui neid ei
kasutata, võib laevad kanda üle 7. liiki vastavalt selle kategooria
jaotamispõhimõttele.
1.           Määrust (EÜ) nr 1006/2008
kohaldatakse ilma et see piiraks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania
Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu kohaldamist.
2.           Kui kooskõlas määruse (EÜ) nr
1006/2008 artikliga 10 liikmesriikide esitatud püügiloataotlused, millele on
osutatud lõikes 1, ei ammenda täielikult protokolliga kehtestatud
kalapüügivõimalusi, võib komisjon võtta arvesse mis tahes teise liikmesriigi
püügiloataotlusi.
3.           Ajavahemikuks, mille jooksul
liikmesriigid peavad määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 1 kohaselt
kinnitama, et nad ei kasuta lepingu raames eraldatud kalapüügivõimalusi
täielikult ära, on kehtestatud kümme tööpäeva arvestatuna kuupäevast, mil
komisjon teatab neile, et kalapüügivõimaluse ei ole täielikult ära kasutatud.
Artikkel 2
Määrust (EÜ) nr 1801/2006 muudetakse järgmiselt:
1. Artikkel 2 tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel
3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates uue protokolli
allkirjastamise kuupäevast.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 343, 8.12.2006.
[2]               ELT C…*
[3]               ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.