Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0636

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2010. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000  /* KOM/2009/0636 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 20.11.2009KOM(2009) 636 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2010. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesoleva ettepaneku esmane eesmärk on võimaldada nõukogul täita oma regulatiivset kohustust ning kindlaks määrata 2010. kalandusaasta soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad. Selle ettepaneku laiem eesmärk on seega kõnealusel kalandusaastal tagada nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 kehtestatud hinnatoetuse ja sekkumismehhanismide toimimine. |120 | Üldine taust Nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 on loodud kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühine korraldus, millega reguleeritakse ühise kalanduspoliitika turu- ja kaubandusaspekte ning mis aitab seega kaasa asutamislepingu artiklis 33 sätestatud eesmärkide saavutamisele. Ühise turukorralduse oluline osa on konkreetsed hinnatoetus- ja sekkumismehhanismid. Seoses sellega on nõukogu kõnealuse määruse artiklite 18 ja 26 kohaselt kohustatud kehtestama enne iga kalandusaasta algust komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega nii soovitushinna teatavatele ühenduse tähtsusega kalandustoodetele kui ka ühenduse tootjahinna teatavatele tuunitoodetele. Soovitushinnad on võrdlusaluseks sekkumismehhanismide kasutamiseks vajalikele tehnilistele parameetritele, mis hiljem määratakse kindlaks komisjoni määrustega. Ühenduse tootjahind on oluline hüvitise maksmisel töötlevale tööstusele tarnitud tuunikoguste eest, kui maailmaturu hinnad langevad teatavast käivituslävest allapoole. Nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 kohaselt järgivad vastavad hinnad nii eelneva kolme kalandusaasta turuhindade arengut kui ka tootmise ja nõudluse suundumusi. Seoses sellega tehakse ettepanek langetada valge lihaga kalaliikide ja vähilaadsete hindu 1–6 %, tõsta selliste pelaagiliste liikide nagu sardiinid ja pikkuim-tuun hindu 1–3 % ning langetada heeringa, makrelli, kuningmakrelli ja anšoovise hindu 1–4 %. Külmutatud toodete suhtes tehakse ettepanek tõsta merluusi ja krevettide hindu 1–2 % ning langetada süvalesta, hammasahvena, seepiate, kaheksajalgade ja kalmaaride hindu 1–4 %. Ettepanekus pooldatakse tuunitoodete puhul ühenduse tootjahinna langust 4 % võrra. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1299/2008, millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2009. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000. |140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 loodud ühise turukorralduse toimimine ning samuti sellest määrusest tulenevate õigusloome kohustuste täitmine aitavad kaasa asutamislepingu artiklis 33 sätestatud eesmärkide saavutamisele. |2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Kalandustooteturu korralduskomitee ning kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Mõlemad komiteed nõustusid üldjoontes komisjoni turuanalüüsi seisukohtadega. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |221 | Asjaomased teadus- ja pädevusvaldkonnad Kalandustoodete turg. |222 | Kasutatud metoodika Avalik arutelu. |223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Kalandustooteturu korralduskomitee juures liikmesriike esindavad eksperdid. Kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee juures kõiki tähtsamaid ELi huvirühmi esindavad eksperdid. |2249 | Märkused ja nende arvessevõtmine Tõsiseid pöördumatute tagajärgedega ohte ei mainitud. |225 | Valdavalt kajastuvad nõuanded ettepanekus, milles määratakse kindlaks soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad. |226 | Eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid Kalandustooteturu korralduskomitee ning kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee koosolekute protokollid. |230 | Mõju hindamine Pidades silmas ettepaneku konkreetset iseloomu, nimelt iga-aastast asjaomaste hindade määramist ühise turukorralduse kehtiva versiooni kohaselt ei ole mõju hindamine vajalik. Ettepanek põhineb siiski eelnevate kalandusaastate sekkumiste korrapärasel jälgimisel ning iga asjaomase kalandustoote põhjalikul turuanalüüsil. |3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2010. kalandusaastaks. |310 | Õiguslik alus Nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõige 3 ja artikli 26 lõige 1. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |331 | Siseturu toimimine kalandustoodete valdkonnas tingib soovitushindade kindlaksmääramise. Ühise turukorraldusega nähakse ette konkreetsed sekkumismehhanismid, aga ei sunni ühtegi osalist (tootjaorganisatsioonid) sekkuma. |332 | Ühine turukorraldus on märkimisväärselt vähendanud nii ebaotstarbeka turult eemaldamise kujul toimunud sekkumise atraktiivsust kui ka sekkumiseks kulunud rahalisi vahendeid. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt(id): määrus. |342 | Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega kindlaks soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad. Määrus on vajalik vahetu kohaldamise ja ühtsuse tagamiseks kogu ühenduses. |4. MÕJU EELARVELE |401 | Kuna kõnealune ettepanek käsitleb hindade kindlaksmääramist, on selle mõju kulutustele kaudne ning sõltub suures osas turumuutustest ning lossitud kalandustoodete kogustest. |E-4230 | (Seletuskiri kinnitatud – 4 230 tähemärki – kooskõlas kirjaliku tõlke peadirektoraadi nõuetega.) |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2010. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta,[1] eriti selle artikli 18 lõiget 3 ja artikli 26 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 1 ja artikli 26 lõikes 1 sätestatakse, et soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad peaksid olema kehtestatud igaks kalandusaastaks, et kindlaks määrata hinnatasemed sekkumiseks teatavate kalandustoodete turule.(2) Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 1 nõutakse soovitushindade kehtestamist kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud igale tootele ja tooterühmale.(3) Praegu kättesaadavate andmete põhjal, mis kajastavad asjaomaste toodete hindu, ja kriteeriumide põhjal, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 2, tuleks soovitushindu 2010. kalandusaastaks liigist sõltuvalt suurendada, samal tasemel säilitada või vähendada.(4) Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 26 lõikes 1 nõutakse ühenduse tootjahindade kehtestamist kõnealuse määruse III lisas loetletud toodetele. Asjakohane on kehtestada ühenduse tootjahind ühele nendest toodetest ning muudele toodetele arvutada ühenduse tootjahinnad ümberarvestuskoefitsientide abil, mis on kehtestatud komisjoni 30. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 802/2006, millega määratakse kalade perekondadest Thunnus ja Euthynnus suhtes kohaldatavad ümberarvestuskoefitsiendid[2].(5) Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõike 2 esimeses ja teises taandes ning artikli 26 lõikes 1 kehtestatud kriteeriumide põhjal tuleks ühenduse tootjahinda 2010. kalandusaastaks korrigeerida,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesoleva määruse I lisas kehtestatakse määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 1 ettenähtud soovitushinnad 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 vältavaks kalandusaastaks.Artikkel 2Käesoleva määruse II lisas kehtestatakse määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 26 lõikes 1 ettenähtud ühenduse tootjahinnad 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 vältavaks kalandusaastaks.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2010.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISALisad | Liik Määruse (EÜ) nr 104/2000 I ja II lisas loetletud tooted | Kaubanduslik esitusviis | Soovitushind (eurot/t) |I | 1. Heeringas liigist Clupea harengus | Terve kala | 275 |2. Sardiin liigist Sardina pilchardus | Terve kala | 580 |3. Harilik ogahai (Squalus acanthias) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 1090 |4. Koerhaid (Scyliorhinus spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 711 |5. Meriahvenad (Sebastes spp.) | Terve kala | 1188 |6. Tursk liigist Gadus morhua | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 1572 |7. Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 776 |8. Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 976 |9. Merlang (Merlangius merlangus) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 898 |10. Molvad (Molva spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 1165 |11. Makrell liigist Scomber scombrus | Terve kala | 313 |12. Makrell liigist Scomber japonicus | Terve kala | 279 |13. Anšoovised (Engraulis spp.) | Terve kala | 1287 |14. Merilest (Pleuronectes platessa) | Terve kala või roogitud kala koos peaga Alates 1.1.2010 kuni 30.4.2010 | 1047 |Terve kala või roogitud kala koos peaga Alates 1.5.2010 kuni 31.12.2010 | 1454 |15. Merluus liigist Merluccius merluccius | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 3403 |16. Megrimid (Lepidorhombus spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 2402 |17. Harilik soomuslest (Limanda limanda) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 828 |18. Lest (Platichthys flesus) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 491 |19. Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) | Terve kala | 2241 |Roogitud kala koos peaga | 2487 |20. Seepiad (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma) | Terve | 1781 |21. Merikuradid (Lophius spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 2909 |Ilma peata | 5985 |22. Garneel liigist Crangon crangon | Vees keedetud | 2423 |23. Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) | Vees keedetud | 6474 |Värsked või jahutatud | 1590 |24. Taskukrabi (Cancer pagurus) | Terve | 1676 |25. Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | Terve | 5197 |Sabad | 4102 |26. Merikeeled (Solea spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 6742 |II | 1. Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1896 |2. Merluusid perekonnast Merluccius spp. | Külmutatud, terved, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1208 |Külmutatud, fileeritud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1483 |3. Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.) | Külmutatud, partiidena või üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1492 |4. Mõõkkala (Xiphias gladius) | Külmutatud, terved, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 3998 |5. Seepiad (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1915 |6. Kaheksajalad (Octopus spp.) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 2161 |7. Ebakalmaarid (Loligo spp.) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1167 |8. Nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 961 |9. Illex argentinus | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 856 |10. Krevetid sugukonnast Penaeidae - Krevetid liigist Parapenaeus longirostris | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 4072 |- Muud sugukonna Penaeidae liigid | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 8055 |II LISALiik Määruse (EÜ) nr 104/2000 III lisas loetletud tooted | Kaal | Kaubanduslikud andmed | Ühenduse tootjahind (eurot/t) |Kulduim-tuun (Thunnus albacares) | Iga kala üle 10 kg | Terve | 1224 |Lõpused eemaldatud ja kala roogitud |Muud |Iga kala kuni 10 kg | Terve |Lõpused eemaldatud ja kala roogitud |Muud |Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) | Iga kala üle 10 kg | Terve |Lõpused eemaldatud ja kala roogitud |Muud |Iga kala kuni 10 kg | Terve |Lõpused eemaldatud ja kala roogitud |Muud |Vööttuun (Katsuwonus pelamis) | Terve |Lõpused eemaldatud ja kala roogitud |Muud |Harilik tuun (Thunnus thynnus) | Terve |Lõpused eemaldatud ja kala roogitud |Muud |Muud Thunnus ja Euthynnus perekonna liigid | Terve |Lõpused eemaldatud ja kala roogitud |Muud |FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUSEttepanek: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2010. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/20002. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Tegevusvaldkond 11: Kalandus ja merendusTegevuspõhine eelarvestamine 11 02: Kalandusturud3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:11 02 01 01: Sekkumine kalandustoodete turgu:Näidisjaotus:- Rakenduskavad: 1,230 miljonit eurot [3]- Ühendusepoolne turult kõrvaldamine: 3,000 miljonit eurot- Sõltumatu turult kõrvaldamine ja ülekandmine: 2,200 miljonit eurot- Eraladustusabi: 1,000 miljonit eurot- Tasandustoetus tuunikala eest: 1,700 miljonit eurot- Ühendusepoolne ülekandmine: 5,000 miljonit eurot- Tehniline abi: 0,150 miljonit eurot- Uuringud: 0,220 miljonit eurot 33.2. Meetme ja finantsmõju kestus:Meetmed piiratud kalandusaastaga 2010 (16.10.2009–15.10.2010)Kuna ettepanekus käsitletakse hindade kindlaksmääramist, on selle mõju kulutustele kaudne. Asjaomased kulutused sõltuvad suures osas turumuutustest ning lossitud kogustest.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajaduse korral ridu):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |11 02 0101 | Kohustuslik/ Mittekohustuslik | Liigendatud[4]/ Liigendamata[5] | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | 2 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | Aasta 2010 | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |Tegevuskulud[6] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 13,050 | 13,050 |Maksete assigneeringud | b | 11,050 | 2 | 13,050 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[7] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | - | - | - | - | - | - | - |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Assigneeringud | a+c | 13,050 | 13,050 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[8] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,244 | 0,244 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0,036 | 0,036 |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 13,330 | - | - | - | - | - | 13,330 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 11,330 | 2 | - | - | - | - | 13,330 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | Aasta 2010 | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |Liikmesriikide või muude asutuste kaasrahastamine puudub. | f | - | - | - | - | - | - | - |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | - | - | - | - | - | - | - |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[9] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | 2 | - | - | - | - | - |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusKalandustoodetega seotud sekkumist rakendatakse ühise kalanduspoliitika raames vastavalt asutamislepingu artiklile 34. Kõnealuse meetme eesmärk on tagada kriisiolukordade ärahoidmisega ühenduse turul stabiilsus. Seetõttu on asjakohane hind ja tarnepoliitika äärmiselt olulised. Arvesse tuleb võtta ka tootmis- ja turustamisahela huve ning vajadust tugevdada sektori konkurentsivõimet maailmastumise kontekstis. Turu stabiilsuse saavutamine samaaegse sissetulekutoetusega tootjatele on võimalik peamiselt erinevate turusekkumismehhanismide kaudu, nagu turult kõrvaldamine, ülekandmine, tasandustoetus. Arvestada tuleb ka tarbijate huve.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeSubsidiaarsus ei ole käesoleva ettepaneku seisukohalt oluline, kuna ühenduse sekkumismeede kuulub ühenduse ainupädevusse. Ühenduse sekkumismeetme lisandväärtus on otseselt seotud kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühisel korraldusel põhinevate argumentidega.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesKäesoleva ettepaneku eesmärk on, et nõukogu kinnitaks soovitushinnad ja ühenduse tootjahinna vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklitele 18 ja 26. Seejärel määratakse soovitushindadele tuginedes komisjoni määrustega kindlaks eri parameetrid, mida on vaja asjaomasel kalandusaastal sekkumismehhanismide kasutamiseks. Samamoodi on ühenduse tootjahind aluseks tuuni puhul tasandustoetuse maksmisele olenevalt hindade muutustest maailmaturul.Turgude ühise korralduse asjakohase toimimise tagamiseks 2010. aastal tuleks kõik määrused vastu võtta enne 2009. aasta lõppu.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id)[11].Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjonkaudselt, haldamine on delegeeritud:täitevasutusteleühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutusteleHaldamine detsentraliseeritult või koostöösliikmesriikidegakolmandate riikidegaHaldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:Alates 16. oktoobrist 2006 rakendatakse eelarverubriigi 11.02.01 all rahastatavaid meetmeid tsentraliseeritult vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta. Lisaks kuulub liikmesriikide teatatud andmete haldamine komisjoni ainupädevusse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 248/2009.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordKavandatud meetmete seire tagatakse liikmesriikide teatatud andmete kogumise ja analüüsi kaudu FIDES süsteemi abil vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 248/2009.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineArvestades ettepaneku konkreetsust, nimelt teatavate ühenduse aastahindade kinnitamist praeguse kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse raames, ei ole nõutav komisjoni määruse (EÜ, EURATOM) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 21 lõikes 1 määratletud eelhindamine. Komisjoni ettepanek põhineb siiski eelnevate kalandusaastate sekkumiste korrapärasel jälgimisel ja asjaomaste toodete põhjalikul turuanalüüsil.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)2009. aastal on lõpule viidud kalandus- ja vesiviljelustooteturu ühise korralduse rahaliste ja mitterahaliste vahendite, sh sekkumismehhanismide välishindamine ning uurimus kala- ja vesiviljelustoodetega varustatuse ning nende turustamise kohta ELis. Kõnealuste uurimuste tulemused moodustavad ühise turukorralduse läbivaatamise aluse.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusAlgatatakse uurimus ühise turukorralduse reformi võimalike stsenaariumide analüüsi kohta.7. PETTUSTEVASTASED MEETMEDPettustevastased meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 104/2000 ja eelkõige määruse (EMÜ) nr 595/91 (eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta) sätetega.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Aasta 2010 | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 |Ametnikud või ajutine personal[12] (XX 01 01) | A*/AD | [13] |B*, C*/AST | 2 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[14] |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[15] |KOKKU |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusKulude finantsjuhtimine, järelkontroll.8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)(Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul.)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2010. aastaks ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta 2010 | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |sise- |välis- |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | Aasta 2010 | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj |Ametnikud ja ajutised teenistujad (XX 01 01) | 0,244 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku |Arvestus – Ametnikud ja ajutised teenistujadVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.2 AST x 0,122 miljonit eurot = 0,244 miljonit eurot.Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |Aasta 2010 | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 2 | 0,017 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[17] | 1 | 0,019 |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,036 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[1] EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.[2] ELT L 144, 31.5.2006, lk 15.[3] Kinnitatud soovitushinnad toetuse suurust ei mõjuta.[4] Liigendatud assigneeringud.[5] Liigendamata assigneeringud.[6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[7] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[8] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[9] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.[10] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[11] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesoleva punkti rubriigis „Asjakohased märkused”.[12] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[13] Ei mõjuta halduskulusid ega personalihõivet.[14] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[15] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[16] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[17] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


				|

		52014PC0111

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse liidu süsteem konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla vastutustundlike importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist käsitleva enesesertifitseerimise jaoks /* COM/2014/0111 final - 2014/0059 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ettepaneku
põhjused ja eesmärgid
Käesoleva ettepaneku peaeesmärk on aidata
vähendada relvastatud rühmituste ja julgeolekujõudude[1] rahastamist maavaradest
saadud tuludest konflikti- ja riskipiirkondades, toetades ja edendades
mineraalide vastutustundliku hankimise tavasid ELi ettevõtjate seas seoses
nimetatud piirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja kullaga. Ettepanekus
lähtutakse olemasolevast rahvusvahelisest hoolsuskohustuse raamistikust ja
asjaomastest põhimõtetest.
Üldine taust
Tänapäeval on olemas rahvusvahelisi meetmeid
mineraalide vastutustundliku hankimise edendamiseks relvastatud konflikti või
selle ohuga piirkondades. Neist kaks tuntumat võeti vastu vastavalt 2011. ja 2010.
aastal: Konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke
tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse suunised (OECD hoolsuskohustuse
suunised) ning peatükk 1502 Ameerika Ühendriikide Dodd-Franki Wall Streeti
reformi ja tarbijakaitse seadusest (Dodd-Frank Wall Street Reform and
Consumer Protection Act).
Esimene neist ei ole riigi- ega
piirkonnaspetsiifiline ning selles on sätestatud protsess, mida
vastutustundliku hankimise arendamisest huvitatud riigid peaksid järgima. Ehkki
hoolsuskohustuse suunised on mõeldud peamiselt OECD riikidele, on need ühtlasi
innustavaks eeskujuks, meelitades osalema ettevõtjaid, kellel on tähtis
ümbertöötlemise või kauplemisega seotud roll kulla, tina, tantaali ja volframi
tarneahelates. 2011. aastal võttis Euroopa Liit OECD raames poliitilise
kohustuse toetada suuniste edasist kasutuselevõttu.
Dodd-Franki seaduses on vaatluse all Kongo
Demokraatlik Vabariik ja selle üheksa naaberriiki. Seaduse peatükis 1502
kohustatakse USA väärtpaberibörsidel noteeritud äriühinguid, kes kasutavad nn
konfliktimineraale,[2]
esitama väärtpaberi- ja börsikomisjonile aruande kõnealuste mineraalide
päritolu ja asjakohaste hoolsuskohustuse meetmete kohta. Nimetatud aruanded
eeldavad tarneahela põhjalikku uuringut. USA börsidel noteeritud äriühingud
pöörduvad asjakohase teabe ja hoolsuskohustusega seotud tõendusmaterjali
saamiseks üha enam oma tarnijate, kaasa arvatud Euroopa Liidu tarnijate poole.
Ühena ettevõtjate reaktsioonidest seadusele võib esile tõsta kaubavahetuse
suunamise Kesk-Aafrikast eemale, mis on mõjutanud kohalikke kulla-, tina-,
tantaali- ja volframiturgusid. Õiguspäraselt kaevandatud mineraalid jõuavad USA
ja ELi turgudele teatavate raskustega.
Konfliktimineraalide kaubandus on väga hästi
dokumenteeritud Kongo Demokraatliku Vabariigi puhul ja selle kohta on vastu
võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1952 (2010). Siiski on ka mujal
Aafrikas, Aasias ja Ladina-Ameerikas täheldatud hulgaliselt juhtumeid ning
probleem on tõstatatud ka väljaspool OECDd. 2013. aasta juunis väljendasid G8
juhid oma pühendumust[3]
läbipaistvuse suurendamisele kaevandustööstuses.
Selle taustal on Euroopa Komisjon koos kõrge
esindajaga teinud tööd, et arendada välja ELi laiaulatuslik mineraalide
vastutustundliku hankimise raamistik. See töö on jätkuks 2010. aasta Euroopa
Parlamendi resolutsioonile, milles kutsuti Euroopa Liitu üles kehtestama
õigusnorme, võttes eeskujuks USA õigusaktid ning kaks teatist aastatest 2011 ja
2012[4], millega anti teada
komisjoni kavatsusest uurida võimalusi tarneahela läbipaistvuse suurendamiseks.
Käesoleva seadusandliku ettepanekuga kaasneb seega teatis, milles käsitletakse
muid poliitilisi meetmeid, mida saab kasutada kõnealuse probleemi võimalikult
laiahaardeliseks käsitlemiseks.
Ettepaneku
valdkonnas kehtivad õigusnormid
Olemasolevad ELi algatused seoses
loodusvarade, finantsläbipaistvuse ja konfliktitundliku juhtimisega
rahvusvahelises teemandikaubanduses ja metsamajanduses:
–
nõukogu määrus (EÜ) nr 2368/2002, 20. detsember 2002,
Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata
teemantide rahvusvahelises kaubanduses;
–
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 995/2010,
20. oktoober 2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate
ettevõtjate kohustused;
–
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/34/EL,
26. juuni 2013, teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete,
konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega
muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning
tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ.
Kooskõla Euroopa
Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega
Ettepanek vastab ja
aitab kaasa ELi välispoliitilistele eesmärkidele ning hea valitsemistava,
säästva majandamise ja õiguskorra tagamise arengustrateegiale seoses loodusvarade
kasutamisega mineraale tootvates konflikti- ja riskipiirkondades; samuti ELi
ettevõtjate sotsiaalse vastutuse poliitikale, mille kohaselt soovitatakse
ettevõtjatel leevendada enda võimalikku negatiivset mõju ühiskonnale ja pöörata
seega tähelepanu kõigile võimalikele inimõiguste rikkumistele.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteerimine
huvitatud isikutega
2012. aasta detsembrist kuni 2013. aasta juunini
toimus laiaulatuslik konsulteerimine, mis hõlmas veebipõhist avalikku
konsultatsiooni ja arvukaid kohtumisi sidusrühmadega. Hindamisuuring
hoolsuskohustuse täitmisega seotud kulude, kasu ja muude kaasnevate mõjude
kohta valitud ettevõtjatele seoses mineraalide vastutustundliku hankimisega
valmis lõplikult 2013. aasta septembri keskel.
Avaliku konsultatsiooni tulemuste kokkuvõte ja
hindamisuuringu lõpparuanne tehakse komisjoni veebisaidil kättesaadavaks
samaaegselt käesoleva ettepanekuga.
Komisjon koostas pakutud poliitikavalikutele
mõjuhinnangu, võttes arvesse avaliku konsultatsiooni tulemusi ja
hindamisuuringut, ning avaldas sellest tulenevalt aruande. Vaatluse alla võeti
järgmised kuus võimalust.
·
Poliitikavalik 1 – eraldiseisev ELi teatis
See poliitikavalik koosneb alljärgnevatest
meetmetest, mis kaasatakse komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatisesse: i)
riiklikud kontaktpunktid ja Euroopa ettevõtlusvõrgustik toetavad OECD
hoolsuskohustuse suuniste kasutuselevõttu; ii) ELi riigihanked – komisjoni ja
ELi liikmesriikide riigihankelepingute täitmisklauslite kohaldamine asjaomaste
toodete puhul (nt arvutid ja mobiiltelefonid); iii) rahaline abi
olemasolevatele OECD programmidele; iv) komisjoni toetus Euroopa tööstuse
tagatiskirjadele ning v) valitsustevahelised algatused.
·
Poliitikavalik 2 – pehme õiguse lähenemisviis
Selles poliitikavalikus on poliitikavaliku 1
meetmed kombineeritud nõukogu soovitusega suurendada ELi ettevõtete teadlikkust
OECD hoolsuskohustuse suunistest ja soodustada nende vabatahtlikku
kasutuselevõttu eriti nende ettevõtete puhul, millele ei kehti veel kohustuslik
kolmanda riigi skeem.
·
Poliitikavalik 3 – määrus, millega kehtestatakse
kohustused, mis tulenevad „ELi vastutustundliku importijana”
sertifitseerimisest OECD hoolsuskohustuse suuniste alusel – VABATAHTLIK
Selles poliitikavalikus on poliitikavaliku 1
meetmed kombineeritud määrusega, mis on suunatud kõigile tina, tantaali,
volframi ja nende maakide ning kulla Euroopa Liitu importijatele, sõltumata
toodete päritolust. Määrus tugineb OECD hoolsuskohustuse suunistele, et
kehtestada kohustused ELi importijate suhtes, kes otsustavad end ise
sertifitseerida tina, tantaali, volframi ja vastavate maakide ning kulla
vastutustundlike importijatena enda välja antud vastavusdeklaratsiooni alusel.
Ehkki kõnealune määrus on vabatahtlik, on
enesesertifitseerimise kasuks otsustanud ELi importijad kohustatud võtma oma
juhtimissüsteemi üle kõik OECD hoolsuskohustuse suuniste elemendid järgmisel
viisil: i) säilitades mineraalide tarneahela kontrollisüsteemi ja läbipaistvuse
(sealhulgas mineraali päritoluriik ning sulatuskodade/rafineerimistehaste
andmed); ii) tehes kindlaks ja hinnates tarneahela riske OECD tarneahela
näidispõhimõtetega võrreldes; iii) töötades välja ja viies ellu strateegia
väljaselgitatud riskidele reageerimiseks; iv) tellides sõltumatult välisauditi
tarneahelaga seotud hoolsuskohustusele ning v) esitades avaliku aruande
tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmise kohta.
Ennast ise sertifitseerinud ELi importija on
kohustatud kord aastas avalikustama liikmesriigi pädevale asutusele oma
tarneahelasse kuuluvate sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimed ja
geograafilised asukohad. Eelneva alusel koostatakse ELi nimekiri Euroopa Liidus
registreeritud või sinna tarnivatest vastutustundlikest sulatuskodadest ja
rafineerimistehastest.
Skeemi hinnatakse kolme aasta möödudes või ka
varem, kui olemasolev teave seda võimaldab, ning hindamise tulemusi kasutatakse
otsuste tegemiseks ELi edasise strateegia kohta ja õigusraamistiku
parandamiseks, muutes skeemi vajaduse korral ja täiendava mõjuhinnangu alusel
kohustuslikuks.
·
Poliitikavalik 4 – määrus, millega kehtestatakse
kohustused, mis tulenevad „ELi vastutustundliku importijana”
sertifitseerimisest OECD hoolsuskohustuse suuniste alusel – KOHUSTUSLIK
Selles poliitikavalikus on poliitikavaliku 1
meetmed kombineeritud poliitikavalikus 3 kirjeldatud määruse kohustusliku
versiooniga, mille alusel kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud kohustusi
kõigile tina, tantaali, volframi ja vastavate maakide ning kulla Euroopa Liitu
importijatele.
·
Poliitikavalik 5 - direktiiv, millega
kehtestatakse OECD hoolsuskohustuse suuniste alusel kohustused ELis börsil
noteeritud äriühingutele
Selles poliitikavalikus on poliitikavaliku 1
meetmed kombineeritud direktiiviga, mis on suunatud peaaegu tuhandele ELis
börsil noteeritud äriühingule, kes kasutavad oma tarneahelas tina, tantaali,
volframit ja kulda, sõltumata nende maavarade päritolust.
Direktiivis oleks sätestatud ELis börsil
noteeritud äriühingute kohustused OECD hoolsuskohustuse suuniste ülevõtmisel
oma juhtimissüsteemi järgmisel viisil: i) säilitades mineraalide tarneahela
kontrollisüsteemi ja läbipaistvuse (sealhulgas mineraali päritoluriik ning sulatuskodade/rafineerimistehaste
andmed); ii) tehes kindlaks ja hinnates tarneahela riske OECD tarneahela
näidispõhimõtetega võrreldes; iii) töötades välja ja viies ellu strateegia
väljaselgitatud riskidele reageerimiseks; iv) tellides sõltumatu välisauditi
ELis börsil noteeritud äriühingu tarneahelaga seotud hoolsuskohustusele ning v)
esitades avaliku aruande tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmise kohta.
ELis börsil noteeritud äriühingu peaksid
avalikustama liikmesriikide pädevatele asutustele sõltumatu välisauditi
tulemused.
·
Poliitikavalik 6 – impordikeeld juhul, kui ELi
mineraalmaakide importijad ei suuda tõendada vastavust OECD hoolsuskohustuse
suunistele
See poliitikavalik sisaldab lisaks
poliitikavaliku 1 all kirjeldatud meetmetele nõuet ELi importijatele tõendada
kohustuslikus korras vastavust OECD hoolsuskohustuse suunistele. Importijatele,
kes tõendavad vastavust liikmesriikide tollis, võimaldatakse pääs ELi turule.
Selle poliitikavaliku puhul järgitaks
töötlemata teemantide kaubandusele rakendatavat Kimberley protsessi
sertifitseerimissüsteemi ning nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr
2368/2002, mis põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 133 (nüüd Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikkel 207) ning millega kehtestatakse töötlemata
teemantide impordi ja ekspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad. Sellisel juhul
toetab nn konfliktiteemantide impordikeeldu rahvusvaheline kokkulepe.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud
meetmete kokkuvõte
Kavandatud meede on poliitikavalik 3. Selles
keskendutakse kõigile ELi ettevõtjatele, kes tegelevad tina, tantaali, volframi
ja nende maakide ning kulla importimisega Euroopa Liidu turule. Selles
sätestatakse tingimused nimetatud ettevõtjate enesesertifitseerimiseks määruse
reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide ja metallide vastutustundlike
importijatena. Ettepanek põhineb hoolsuskohustuse raamistikul, mis võimaldab
ELi importijatel rakendada OECD hoolsuskohustuse suunistes sätestatud
põhimõtteid ja protsesse ning maandada seeläbi relvastatud rühmituste ja
julgeolekujõudude rahastamise riski ja leevendada muid kahjulikke mõjusid,
kaasa arvatud reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide kaevandamise, transpordi
ja kaubandusega seotud tõsised rikkumised.
Hoolsuskohustuse raamistikus nõutakse määruse
reguleerimisalasse kuuluvatelt mineraalide ja metalli vastutustundlikelt
importijatelt tugeva ettevõttejuhtimise süsteemi loomist, tarneahela riskide
kindlakstegemist ja hindamist, väljaselgitatud riskidele reageerimise
strateegia väljatöötamist ja elluviimist, tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse
täitmisele sõltumatute välisauditite tegemist tarneahela kindlaksmääratud
punktides ning aruande esitamist tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmise
kohta.
Lisaks sellele on kõnealuste mineraalide ja
metallide vastutustundlikud importijad kohustatud kord aastas avalikustama, kui
see on kohaldatav, kõikide neid varustavate sulatuskodade ja rafineerimistehaste
nimed, esitama sõltumatu välisauditi kinnitused ning edastama need
liikmesriikide pädevatele asutustele ja tarneahelas allpool asuvatele
ostjatele, võttes nõuetekohaselt arvesse ärilist konfidentsiaalsust ja muid
konkurentsiga seotud asjaolusid.
Ettepaneku eesmärk on aidata vähendada
relvastatud rühmituste ja julgeolekujõudude rahastamist maavaradest saadud
tuludest konflikti- ja riskipiirkondades, toetades määruse reguleerimisalasse
kuuluvate ja kõnealustest piirkondadest pärit mineraalide ja metallide ELi
importijaid, teha seda vastutustundlikult ning lihtsustada hoolsuskohustuse
täitmist tarneahelas allpool asuvatele ostjatele.
Pädevatele asutustele avalikustatud teabe
põhjal avaldab Euroopa Liit igal aastal, pärast konsulteerimist OECDga
nimekirja vastutustundlikest sulatuskodadest ja rafineerimistehastest, mille
hanked on määrusega kooskõlas.
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207.
Subsidiaarsuse ja
proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seepärast ei kohaldata. Tuleb siiski
märkida, et eespool kirjeldatud probleeme silmas pidades omab ELi tasandil
võetav meede liikmesriikide individuaalsete meetmetega võrreldes suuremat
kriitilist massi ja üldist mõju.
Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peavad
kõik meetmed olema sihipärased ega tohi minna kaugemale, kui on vaja püstitatud
eesmärkide täitmiseks. Käesoleva ettepaneku ettevalmistamisel on nimetatud
põhimõtet alates eri poliitikavalikute kindlaksmääramise ja hindamise etapist
kuni seadusandliku ettepaneku koostamiseni arvesse võetud.
Vahendi valik
Kavandatav vahend on määrus, mille eesmärk on
tagada liikmesriikide seas suurim ühtlustatus ning garanteerida piisavad
volitused osalevate ettevõtjate üle ja mõjujõud seoses sulatuskodade ja
rafineerimistehaste kindlakstegemisega.
4.           MÕJU EELARVELE
Käesoleval ettepanekul on haldusega seotud
piiratud rahanduslik mõju liidu eelarvele.
2014/0059 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega luuakse liidu süsteem konflikti- ja
riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla
vastutustundlike importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist
käsitleva enesesertifitseerimise jaoks
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 207,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Mineraalsed loodusvarad konflikti- või
riskipiirkondades on kahtlemata suure arendamispotentsiaaliga, kuid võivad
põhjustada vaidlusi, kui neist saadav tulu soodustab vägivaldse konflikti
puhkemist või jätkumist, kahjustades siseriiklikke püüdlusi arengu, hea
valitsemistava ja õigusriigi poole. Nimetatud piirkondades on konflikti ja
mineraalide ebaseadusliku kasutamise vahelise seose kaotamine rahu ja
stabiilsuse seisukohast kriitilise tähtsusega.
(2)
Küsimus on seotud maavarade poolest rikaste
piirkondadega, kus relvastatud rühmituste ja julgeolekujõudude rahastamise
miinimumini viimisel avalduvate raskustega on asunud tegelema valitsused ja
rahvusvahelised organisatsioonid koos ettevõtjate ning kodanikuühiskonna
organisatsioonidega.
(3)
Liit on aktiivselt osalenud Majanduskoostöö ja
Arengu Organisatsiooni (OECD) konfliktipiirkondadest mineraalide
vastutustundlikku hankimist edendavas algatuses, mis on viinud riikliku
toetusega ja mitmeid sidusrühmi kaasava protsessini, mille tulemusel on vastu
võetud „Konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke
tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse suunised” (edaspidi: OECD
hoolsuskohustuse suunised[5]),
koos täiendustega tina, tantaali, volframi ja kulla kohta. 2011. aasta mais
soovitas OECD ministrite nõukogu kõnealuste suuniste järgimist aktiivselt
edendada.
(4)
Vastutustundliku hankimise kontseptsioonile
osutatakse OECD suunistes rahvusvahelistele ettevõtetele[6] ning see on kooskõlas
ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega[7].
Nimetatud dokumentide eesmärk on edendada tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse
tavasid, kui ettevõtjad teevad hankeid konflikti- ja ebastabiilsetest
piirkondadest. Kõrgeimal rahvusvahelisel tasandil käsitleti ÜRO
Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1952 (2010) konkreetselt Kongo Demokraatlikku
Vabariiki ja tema naabreid Kesk-Aafrikas, kutsudes neid üles täitma
tarneahelaga seotud hoolsuskohustust; ÜRO Kongo Demokraatliku Vabariigiga
tegelev eksperdirühm, kes võttis järelmeetmeid julgeolekunõukogu resolutsioonile
1952 (2010), toetab ka OECD hoolsuskohustuse suuniste täitmist.
(5)
Lisaks mitmepoolsetele algatustele võtsid
Ida-Aafrika järvede piirkonna riigi- ja valitsusjuhid 15. detsembril 2010
Lusakas poliitilise kohustuse võidelda maavarade ebaseadusliku kasutamise vastu
piirkonnas ning kiitsid muu hulgas heaks OECD hoolsuskohustuse suunistel
põhineva piirkondliku sertifitseerimiskorra.
(6)
Komisjon nentis oma 2008. aasta teatises,[8] et usaldusväärse ja
moonutusteta juurdepääsu kindlustamine toorainetele on ELi konkurentsivõime
jaoks tähtis tegur. Tooraineid käsitlev algatus on integreeritud strateegia,
mille eesmärk on leida lahendus mitmesugustele probleemidele seoses
juurdepääsuga mitteenergeetilistele mittepõllumajanduslikele toorainetele.
Tooraineid käsitlev algatus tunnustab ja toetab nii finantsläbipaistvust kui ka
tarneahela läbipaistvust ning samuti ettevõtja sotsiaalse vastutuse
standardeid.
(7)
7. oktoobril 2010 võttis Euroopa Parlament vastu
resolutsiooni, milles kutsus Euroopa Liitu üles õigusloomele USA
„konfliktimineraalide” seaduse ehk Dodd-Franki Wall Streeti reformi ja
tarbijakaitse seaduse (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection
Act) peatüki 1502 eeskujul; ühtlasi andis komisjon oma 2011.[9] ja 2012.[10] aasta teatistes teada kavatsusest uurida
võimalusi läbipaistvuse suurendamiseks kogu tarneahela ulatuses, sealhulgas
käsitleda hoolsuskohustuse aspekte. Viimati osutatud teatises ning kooskõlas 2011.
aasta mais OECD ministrite nõukogus võetud kohustusega soovitas komisjon ka
tugevamalt toetada ja kasutada OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele
ning OECD hoolsuskohustuse suuniseid, seda ka väljaspool OECD liikmesriike.
(8)
Liidu kodanikud ja kodanikuühiskonna esindajad on
suurendanud teadlikkust liidu jurisdiktsiooni all tegutsevatest ettevõtjatest,
keda ei ole võetud vastutusele nende võimaliku seotuse eest
konfliktipiirkondadest pärit mineraalide ebaseadusliku kaevandamise ja
kaubandusega. Selle tagajärjel seostavad kõnealused mineraalid, mida võib
leiduda tarbekaupades, tarbijaid liidust väljaspool aset leidvate
konfliktidega. Seetõttu on kodanikud nõudnud eeskätt petitsioonide kaudu
õigusakti ettepaneku tegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et ettevõtjaid
ÜRO ja OECD suuniste alusel vastutusele võtta.
(9)
Käesoleva määruse kontekstis on tarneahelaga seotud
hoolsuskohustus jätkuv, ennetav ja reageeriv protsess, mis võimaldab
ettevõtjatel jälgida ja sooritada ostu- ja müügitehinguid nii, et need ei
soodusta konflikti ega selle kahjulikke mõjusid.
(10)
Ettevõtja tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse
täitmise välisauditeerimine tagab usaldatavuse tarneahelas allpool asuvatele
ettevõtjatele ning aitab kaasa tarneahelas ülalpool asuvate hoolsuskohustuse
tavade täiustamisele.
(11)
Ettevõtja avalik aruandlus oma tarneahelaga seotud
hoolsuskohustuse täitmise poliitika ja tavade kohta annab vajaliku
läbipaistvuse, et tekitada üldsuses usaldus ettevõtja võetavate meetmete
suhtes.
(12)
Liidu äriühingud on väljendanud avalike
konsultatsioonide kaudu oma huvi mineraalide vastutustundliku hankimise vastu
ning esitanud aruandeid kehtivate kavade kohta, mille abil kavatsetakse
saavutada ettevõtja sotsiaalse vastutuse eesmärgid ning rahuldada klientide
nõudmised ja tarnekindluse vajadused. Liidu ettevõtjad on siiski andnud teada
ka tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmisel ette tulevatest arvukatest
raskustest, mis on tingitud pikkadest ja keerukatest ülemaailmsetest
tarneahelatest, kuhu kuulub suur hulk ettevõtjaid, keda iseloomustab sageli
ebapiisav teadlikkus või eetiline ükskõiksus. Komisjon peaks jälgima vastutustundliku
hankimisega seotud kulusid ja nende võimalikku mõju eeskätt väikeste ja
keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimele.
(13)
Sulatuskojad ja rafineerimistehased on tähtis lüli
mineraalide ülemaailmsetes tarneahelates, kuna nad on harilikult viimaseks
etapiks, kus hoolsuskohustuse täitmist on võimalik mineraali päritolu ja
järelevalveahelat käsitleva teabe kogumise, avalikustamise ja kontrollimise
teel tulemuslikult tagada. Pärast seda ümbertöötlemisetappi peetakse
mineraalide päritolu kindlakstegemist sageli võimatuks. Liidu nimekiri
vastutustundlikest sulatuskodadest ja rafineerimistehastest annaks seega
tarneahelas allpool asuvatele ettevõtjatele läbipaistvuse ja kindlustunde
seoses tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmisega.
(14)
Liikmesriikide pädevad asutused vastutavad
vastutustundlike importijate enesesertifitseerimise kohustuse ühtse järgimise
tagamise eest, tehes vajalikke järelkontrolle, et teha kindlaks, kas käesoleva
määruse reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide ja/või metallide enesesertifitseeritud
vastutustundlikud importijad täidavad tarneahelaga seotud hoolsuskohustust.
Nimetatud kontrollide protokolle tuleks säilitada vähemalt viis aastat.
Liikmesriigid kohustuvad kehtestama eeskirjad, mida kohaldatakse käesoleva
määruse rikkumise korral.
(15)
Käesoleva määruse nõuetekohaseks rakendamiseks
tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Vastutustundlike sulatuskodade ja
rafineerimistehaste nimekirja ning liikmesriikide pädevate asutuste nimekirjaga
seotud rakendusvolitusi tuleb kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011[11].
(16)
Komisjon peaks andma nõukogule ja Euroopa
Parlamendile korrapäraselt aru sellest, milline on kava mõju. Mitte hiljem kui
kolm aastat pärast jõustumist ning seejärel iga kuue aasta järel vaatab
komisjon läbi kõnealuse määruse toimimise ja tulemuslikkuse, sealhulgas
konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundliku hankimise
edendamisega seonduva. Vajaduse korral lisatakse aruannetele asjakohased
õigusakti ettepanekud, mis võivad sisaldada kohustuslikke meetmeid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
ja -ala
1.           Käesoleva määrusega luuakse
liidu süsteem tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmise
enesesertifitseerimiseks, et piirata relvastatud rühmituste ja
julgeolekujõudude[12]
võimalusi tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kullaga kauplemiseks.
Eesmärk on tagada läbipaistvus ja kindlustunne konflikti- ja riskipiirkondadest
hankivate importijate, sulatuskodade ja rafineerimistehaste tarnetegevuse
suhtes.
2.           Käesolevas määruses
kehtestatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustused liidu importijate suhtes,
kes soovivad ennast ise sertifitseerida I lisas sätestatud tina, tantaali,
volframit ja kulda sisaldavate või neist koosnevate mineraalide või metallide
vastutustundlike importijatena.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
a)           „mineraalid” – I lisas sätestatud
tina, tantaali ja volframit sisaldavad maagid ja kontsentraadid ning kuld;
b)           „metallid” – I lisas sätestatud
tina, tantaali ja volframit ja kulda sisaldavad või neist koosnevad metallid;
c)           „mineraalide tarneahel” – tegevusi,
organisatsioone, ettevõtjaid, tehnoloogiat, teavet, ressursse ja teenuseid
hõlmav süsteem, mis on seotud mineraalide veo ja töötlemisega alates
kaevanduskohast kuni lõpptootesse lisamiseni;
d)           „järelevalveahela või tarneahela
jälgitavuse süsteem” – säilitatavad andmed selliste majandusüksuste jada kohta,
kelle valduses on läbi tarneahela liikuvad mineraalid ja metallid;
e)           „konflikti- ja riskipiirkonnad” –
piirkonnad, mis on relvastatud konfliktis, ebakindlas konfliktijärgses
olukorras või nõrga või puuduva valitsemistava ja julgeolekuga, nagu näiteks
läbikukkunud riigid, ning piirkonnad, kus esineb rahvusvahelise õiguse
laiaulatuslikke ja süstemaatilisi rikkumisi, kaasa arvatud inimõiguste
rikkumisi;
f)            „tarneahelas allpool asuv” –
metalli tarneahel alates sulatuskodadest või rafineerimistehastest kuni
lõppkasutuseni;
g)           „importija” – mis tahes füüsiline
või juriidiline isik, kes deklareerib käesoleva määruse reguleerimisalasse
kuuluvad mineraalid või metallid vabasse ringlusse lubamiseks nõukogu määruse
(EMÜ) nr 2913/1992[13]
artikli 79 tähenduses;
h)           „vastutustundlik importija” – mis
tahes importija, kes kasutab enesesertifitseerimist vastavalt käesolevas
määruses kehtestatud nõuetele;
i)            „enesesertifitseerimine” –
teatamine oma nõusolekust täita kohustusi seoses juhtimissüsteemide,
riskijuhtimise, välisauditite ja teabe avalikustamisega vastavalt käesoleva
määruse sätetele;
j)            „kaebuste esitamise kord” –
riskiteadlikkusega seotud varajase hoiatamise vahend, mis võimaldab igal
huvitatud isikul või rikkumisest teatajal väljendada muret mineraalide
kaevandamise, nendega kauplemise, nende käitlemise ja nende eksportimise suhtes
konflikti- ja riskipiirkondades;
k)           „tarneahela näidispõhimõtted” –
vastavad OECD hoolsuskohustuse suuniste II lisale, kirjeldades märkimisväärsete
kahjulike mõjude riske, mis võivad olla seotud mineraalide kaevandamise,
nendega kauplemise, nende käitlemise ja nende eksportimisega konflikti- ja
riskipiirkondadest;
l)            „riskijuhtimiskava” – importijate
kirjalik vastus kindlakstehtud riskidele tarneahelas OECD hoolsuskohustuse
suuniste III lisa põhjal[14];

m)          „sulatamine ja rafineerimine” –
ekstraktsioonimetallurgia liigid, mis koosnevad töötlemisetappidest eesmärgiga
toota metallimaagist või -kontsentraadist metalli;
n)           „tarneahelas ülalpool asuv” –
mineraali tarneahel alates kaevanduskohast kuni sulatuskoja või
rafineerimistehaseni, viimati nimetatud kaasa arvatud;
o)           „tarneahelaga seotud
hoolsuskohustus” – tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla
vastutustundlike importijate kohustused seoses nende juhtimissüsteemide,
riskijuhtimise, välisauditite ja teabe avalikustamisega, eesmärgiga teha
kindlaks konflikti- ja riskipiirkondadega seotud tegelikud ja potentsiaalsed
riskid ja neid käsitleda, et hoida ära või leevendada nende hanketegevustega
seotud kahjulikke mõjusid;
p)           „vastutustundlikud sulatuskojad või
rafineerimistehased” – vastutustundliku importija tarneahelas olevad
sulatuskojad ja rafineerimistehased;
q)           „liikmesriigi pädevad asutused” –
üks või mitu määratud asutust, millel on auditeerimispädevus ning teadmised
toorainetest ja tööstuslikest protsessidest.
Artikkel 3
Enesesertifitseerimine
vastutustundliku importijana
1.           Kõik käesoleva määruse
reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide või metallide importijad võivad end
ise sertifitseerida vastutustundliku importijana, deklareerides liikmesriigi
pädevale asutusele, et nad täidavad käesolevas määruses sätestatud tarneahelaga
seotud hoolsuskohustust. Deklaratsioon peab sisaldama dokumente, milles
importija kinnitab oma kinnipidamist kõnealusest kohustusest ning milles
sisalduvad ka sõltumatute välisauditite tulemused.
2.           Liikmesriigi pädevad asutused
teevad vajalikud järelkontrollid, et tagada käesoleva määruse
reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide või metallide enesesertifitseeritud
vastutustundlike importijate kohustuste täitmine vastavalt käesoleva määruse
artiklitele 4, 5, 6 ja 7.
Artikkel 4
Juhtimissüsteemiga
seotud kohustused
Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate
mineraalide või metallide vastutustundlik importija kohustub:
a)           võtma vastu ning edastama selgelt
tarnijatele ja avalikkusele oma tarneahela põhimõtted mineraalide ja metallide
kohta, mis võivad pärineda konflikti- ja riskipiirkondadest;
b)           kaasama oma tarneahela põhimõtete
hulka standardid, mille alusel tarneahelaga seotud hoolsuskohustust täidetakse
ning mis on kooskõlas OECD hoolsuskohustuse suuniste II lisas esitatud
tarneahela näidispõhimõtetes sätestatud standarditega;
c)           ehitama oma sisemised
juhtimissüsteemid üles nii, et need toetaksid tarneahelaga seotud
hoolsuskohustust, andes kõrgematele ametnikele volitused tarneahelaga seotud
hoolsuskohustuse protsessi järelevalveks ning andmete säilitamiseks vähemalt
viie aasta vältel;
d)           tugevdama oma sidemeid tarnijatega,
lisades oma tarneahela põhimõtted tarnijatega sõlmitavatesse lepingutesse ja
kokkulepetesse kooskõlas OECD hoolsuskohustuse suuniste II lisaga;
e)           töötama välja ettevõttesisese
kaebuste esitamise korra, mis toimiks riskiteadlikkusega seotud varajase
hoiatamise vahendina, või looma sellise korra koostöös teiste ettevõtjate või
organisatsioonidega või väliseksperdi või -organi (nt ombudsmani) kasutamise
lihtsustamise teel;
f)            võtma seoses mineraalidega
kasutusele järelevalveahela või tarneahela jälgitavuse süsteemi, mis annab
dokumentide alusel järgmist teavet:
i)       mineraali kirjeldus, kaasa arvatud selle
kaubanimi ja tüüp;
ii)      asjaomasele importijale tarnija nimi ja
aadress;
iii)     mineraalide päritoluriik;
iv)     kaevandamise kuupäevad ja kogused mahu-
või massiühikutena;
v)      juhul kui mineraalid pärinevad konflikti-
ja riskipiirkondadest, siis ka täiendav teave, nagu näiteks mineraali
päritolukaevandus, mineraalide kogumis-, kauplemis- ja töötlemiskohad ning
maksud, teenustasud ja litsentsitasud, mis on tasutud kooskõlas erisoovitustega
tarneahelas ülalpool asuvatele ettevõtjatele vastavalt OECD hoolsuskohustuse
suunistele;
g)           võtma seoses metallidega kasutusele
järelevalveahela või tarneahela jälgitavuse süsteemi, mis annab dokumentide
alusel järgmist teavet:
i)       metalli kirjeldus, kaasa arvatud selle
kaubanimi ja tüüp;
ii)      asjaomasele importijale tarnija nimi ja
aadress;
iii)     importijate tarneahelas olevate
sulatuskodade või rafineerimistehaste nimi ja aadress;
iv)     sulatuskodade või rafineerimistehaste
välisauditi aruannete dokumendid;
v)      sulatuskodade või rafineerimistehaste
tarneahelas olevate mineraalide päritoluriik;
vi)     juhul kui metallid on saadud konflikti-
ja riskipiirkondadest pärit mineraalidest, siis ka täiendav teave kooskõlas
erisoovitustega tarneahelas allpool asuvatele ettevõtjatele vastavalt OECD
hoolsuskohustuse suunistele.
Artikkel 5
Riskijuhtimisega
seotud kohustused
1.           Käesoleva määruse
reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide või metallide vastutustundlik
importija kohustub:
a)      tegema kindlaks kahjulike mõjude riskid
oma mineraalide tarneahelas ja hindama neid artikli 4 kohaselt esitatud teabe
põhjal oma tarneahela põhimõtetes sisalduvate standardite alusel ning kooskõlas
II lisaga ja OECD hoolsuskohustuse suuniste soovitustega;
b)      rakendama kindlakstehtud riskidele
reageerimise strateegia, mis oleks välja töötatud nii, et ära hoida või
leevendada kahjulikke mõjusid järgmiselt:
i)       teavitades tarneahela riskihindamise
leidudest oma kõrgemat juhtkonda;
ii)      võttes riskijuhtimismeetmeid kooskõlas
II lisaga ja OECD hoolsuskohustuste suunistega, võttes arvesse nende
mõjutamisvõimet, ning astudes vajaduse korral samme nende tarnijate
survestamiseks, kes suudavad kõige tulemuslikumalt kindlakstehtud riski ära
hoida või maandada, võimaldades:
a)       jätkata kauplemist, rakendades
samaaegselt mõõdetava riski maandamise meetmeid;
b)      katkestada ajutiselt kauplemine, jätkates
samal ajal mõõdetava riski maandamise meetmete rakendamist, või
c)       katkestada suhted tarnijaga pärast
ebaõnnestunud riskimaandamiskatseid;
iii)     rakendades riskijuhtimiskava, tagades
riskimaandamise meetmete tulemuslikkuse järelevalve ja jälgimise, andes
tagasisidet kindlaksmääratud kõrgemale juhtkonnale ning kaaludes suhete peatamist
või lõpetamist tarnijaga pärast riskimaandamise meetmete ebaõnnestumist;
iv)     tehes täiendavaid faktide ja riski
hindamisi maandamist vajavate riskide puhul või pärast asjaolude muutumist.
2.           Juhul kui vastutustundlik
importija kasutab riskimaandamismeetmeid kauplemist jätkates või selle
ajutiselt peatades, on ta kohustatud konsulteerima tarnijate ja mõjutatud
sidusrühmadega, kaasa arvatud kohalike ja keskvalitsusasutustega,
rahvusvaheliste või kodanikuühiskonna organisatsioonide ja mõjutatud kolmandate
isikutega, ning leppima kokku strateegias mõõdetava riski maandamiseks
riskijuhtimiskava raames.
3.           Vastutustundlik importija
tugineb konflikti- ja riskitundlike strateegiate väljatöötamisel riski
maandamiseks riskijuhtimiskava raames OECD hoolsuskohustuse suuniste III lisa
meetmetele ja näitajatele ning hindab pidevat paranemist.
Artikkel 6
Välisauditiga
seotud kohustused
Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate
mineraalide või metallide vastutustundlik importija korraldab sõltumatuid
välisauditeid.
Sõltumatu välisaudit:
a)           hõlmab kõiki vastutustundliku
importija tegevusi, protsesse ja süsteeme, mida kasutatakse tarneahelaga seotud
hoolsuskohustuse täitmisel seoses käesoleva määruse reguleerimisalasse
kuuluvate mineraalide või metallidega, kaasa arvatud vastutustundliku importija
juhtimissüsteem, riskijuhtimine ja teabe avalikustamine;
b)           seab auditi eesmärgiks
vastutustundliku importija tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmise
vastavuse käesoleva määruse artiklitele 4, 5 ja 7;
c)           peab kinni OECD hoolsuskohustuse
suunistes sätestatud auditeerimise põhimõtetest, nagu sõltumatus, pädevus ja
aruandekohuslus.
Artikkel 7
Avalikustamiskohustused
1.           Hiljemalt iga aasta 31.
märtsiks esitab käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide või
metallide vastutustundlik importija liikmesriigi pädevale asutusele järgmised
dokumendid eelneva kalendriaasta kohta:
a)      importija nimi, aadress, täielikud
kontaktandmed ja äritegevuse kirjeldus;
b)      vastavusdeklaratsioon seoses artiklites 4,
5, 6 ja 7 sätestatud kohustustega;
c)      käesoleva määruse artikli 6 kohaselt
tehtud sõltumatud välisauditid.
2.           Hiljemalt iga aasta 31.
märtsiks esitab käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide
vastutustundlik importija liikmesriigi pädevale asutusele eelneva kalendriaasta
kohta dokumendid, mis käsitlevad konflikti- ja riskipiirkondadest pärit
mineraalide osakaalu võrreldes ostetud mineraalide tervikkogusega ning
kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 kohaselt tehtud sõltumatute välisauditite
tulemustega.
3.           Hiljemalt iga aasta 31.
märtsiks esitab käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate metallide
vastutustundlik importija liikmesriigi pädevale asutusele järgmised dokumendid
eelneva kalendriaasta kohta:
a)      kõikide oma tarneahelas olevate vastutustundlike
sulatuskodade või rafineerimistehaste nimed ja aadressid;
b)      sõltumatud välisauditid iga
vastutustundliku sulatuskoja või rafineerimistehase kohta importija
tarneahelas, mis oleksid kooskõlas käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud
reguleerimisala, eesmärgi ja põhimõtetega;
c)      konflikti- ja riskipiirkondadest pärit
mineraalide osakaal võrreldes iga nimetatud sulatuskoja või rafineerimistehase
ostetud mineraalide tervikkogusega ning kooskõlas sõltumatute välisauditite
tulemustega.
4.           Käesoleva määruse
reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide või metallide vastutustundlik
importija avalikustab temast tarneahelas vahetult allpool paiknevatele
ostjatele kogu teabe, mis on saadud ja mida säilitatakse importija tarneahelaga
seotud hoolsuskohustuse kohaselt, võttes nõuetekohaselt arvesse ärilist
konfidentsiaalsust ja muid konkurentsiga seotud asjaolusid.
5.           Käesoleva määruse
reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide või metallide vastutustundlik
importija esitab igal aastal võimalikult laiale üldsusele kättesaadava avaliku
aruande, sealhulgas ka internetis, oma tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse
täitmise ja vastutustundliku hankimise tavade kohta. Nimetatud aruanne sisaldab
vastutustundliku importija võetavaid meetmeid artiklites 4 ja 5 sätestatud juhtimissüsteemi
ja riskijuhtimisega seotud kohustuste täitmiseks ning kokkuvõtlikku aruannet
välisaudititest, kaasa arvatud audiitori nimi, võttes nõuetekohaselt arvesse
ärilist konfidentsiaalsust ja muid konkurentsiga seotud asjaolusid.
6.           Kahe kuu jooksul alates
lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud dokumentide kättesaamisest väljastab liikmesriigi
pädev asutus kättesaamisteatise.
Artikkel 8
Vastutustundlike
sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimekiri
1.           Liikmesriikide poolt artiklis
15 nimetatud aruannetes esitatud teabe alusel võtab komisjon vastu ja avaldab
otsuse, milles on loetletud käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate
mineraalide vastutustundlike sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimed ja
aadressid.
2.           Komisjon kannab lõikes 1
osutatud nimekirja need vastutustundlikud sulatuskojad ja rafineerimistehased,
mis teevad vähemalt osaliselt hankeid konflikti- ja riskipiirkondadest.
3.           Komisjon kinnitab kõnealuse
nimekirja kooskõlas II lisas esitatud vormiga ning artikli 13 lõikes 2 osutatud
regulatiivkomitee menetlusega. Konsulteerimine OECD sekretariaadiga on
kohustuslik.
4.           Komisjon ajakohastab
kõnealuses nimekirjas olevat teavet õigeaegselt Komisjon kustutab nimekirjast
nende sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimed, mida liikmesriigid ei tunnusta
enam vastutustundlike importijatena artikli 14 lõike 3 alusel, või mis kuuluvad
tunnustuse kaotanud vastutustundlike importijate tarneahelasse.
Artikkel 9
Liikmesriikide
pädevad asutused
1.           Iga liikmesriik määrab
kindlaks käesoleva määruse kohaldamise eest vastutava pädeva asutuse või
pädevad asutused.
Liikmesriigid teatavad
komisjonile pädevate asutuste nimed ja aadressid kolme kuu jooksul pärast
käesoleva määruse jõustumist. Liikmesriigid teatavad komisjonile pädevate
asutuste nimede või aadresside mis tahes muudatustest.
2.           Komisjon teeb otsuse avaldada
muu hulgas internetis pädevate asutuste nimekiri kooskõlas III lisas esitatud
vormiga ning artikli 13 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusega.
Komisjon ajakohastab nimekirja regulaarselt.
3.           Pädevad asutused tagavad
käesoleva määruse tulemusliku ja ühtse rakendamise kogu Euroopa Liidus.
Artikkel 10
Vastutustundlike
importijate järelkontrollid
1.           Liikmesriigi pädevad asutused
teevad vajalikud järelkontrollid, et tagada käesoleva määruse reguleerimisalasse
kuuluvate mineraalide ja metallide enesesertifitseeritud vastutustundlike
importijate kohustuste täitmine vastavalt artiklitele 4, 5, 6 ja 7.
2.           Lõikes 1 osutatud kontrollide
tegemisel kohaldatakse riskipõhist lähenemisviisi. Kontrolle võib teha ka
juhul, kui pädeval asutusel on muu hulgas kolmanda isiku väljendatud
põhjendatud kahtluste alusel asjakohast teavet käesoleva määruse täitmise kohta
vastutustundliku importija poolt.
3.           Lõikes 1 osutatud kontroll
sisaldab muu hulgas järgmist:
a)      kontrolli, mis hõlmab vastutustundliku
importija tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist, kaasa arvatud
juhtimissüsteemi, riskijuhtimise, sõltumatu välisauditi ja avalikustamisega
seotud kohustused;
b)      kontrolli, mis hõlmab dokumente ja
andmeid, mis tõendavad nõuetekohast vastavust tarneahelaga seotud
hoolsuskohustusele;
c)      auditeerimiskohustuste kontrolli
kooskõlas artiklis 6 sätestatud reguleerimisala, eesmärgi ja põhimõtetega;
d)      kohapealseid inspekteerimisi, kaasa
arvatud kohapealsed auditid.
4.           Vastutustundlikud importijad
annavad lõikes 1 osutatud kontrollide hõlbustamiseks vajalikku igakülgset
abi, eelkõige seoses juurdepääsuga ruumidele ning dokumentidele ja
protokollidele.
Artikkel 11
Vastutustundlike
importijate järelkontrollide protokollid
Pädevad asutused säilitavad artikli 10 lõikes 1
osutatud kontrollide protokollid, milles on eelkõige märgitud kontrollide laad
ja tulemused, ning artikli 14 lõike 2 alusel väljastatud teatised
parandusmeetmete võtmise kohta.
Pädevate asutuste kontrollide protokolle
säilitatakse vähemalt viis aastat.
Artikkel 12
Asutustevaheline
koostöö
1.           Pädevad asutused vahetavad
teavet, sealhulgas oma tolliasutustega, enesesertifitseerimise ja tehtud
järelkontrollidega seotud teemade kohta.
2.           Pädevad asutused vahetavad
teiste liikmesriikide pädevate asutustega ja komisjoniga teavet artiklis 10
osutatud järelkontrollide tulemusel avastatud puuduste ning artikli 14
kohaselt rikkumiste korral kohaldatavate sätete kohta.
3.           Asutustevaheline koostöö peab
olema kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ, määrusega (EÜ) nr 45/2001 isikuandmete
kaitse kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 sätetega konfidentsiaalse
teabe avaldamise kohta.
Artikkel 13
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni abistab komitee.
See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
Kui komitee arvamus tuleb küsida kirjaliku
menetluse teel, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui
arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab
või kui komitee liikmete lihthäälteenamusega seda taotletakse.
Artikkel 14
Rikkumiste
korral kohaldatavad sätted
1.           Liikmesriigid kehtestavad
eeskirjad, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral.
2.           Käesoleva määruse sätete
rikkumise korral annavad liikmesriikide pädevad asutused välja teatise
parandusmeetme kohta, mille vastutustundlik importija on kohustatud võtma.
3.           Juhul kui vastutustundliku
importija parandusmeede ei ole piisav, esitab pädev asutus importijale teatise
tema vastutustundliku importija sertifikaadi mittetunnustamise kohta seoses
käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide või metallidega,
ning teavitab komisjoni.
4.           Liikmesriigid teatavad
eeskirjadest komisjonile ja teatavad viivitamata nende mis tahes edasistest
muudatustest.
Artikkel 15
Aruandlus
ja läbivaatamine
1.           Liikmesriigid esitavad
komisjonile hiljemalt iga aasta 30. juuniks aruande käesoleva määruse
rakendamise kohta eelneval kalendriaastal, sealhulgas võimalik teave
vastutustundlike importijate kohta artikli 7 lõike 1 punkti a, artikli 7 lõike 2
ja artikli 7 lõike 3 punktide a ja c kohaselt.
2.           Selle teabe põhjal koostab
komisjon aruande, mis esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kolme aasta
tagant.
3.           Kolm aastat pärast käesoleva
määruse jõustumist ning seejärel iga kuue aasta järel teeb komisjon ülevaate
käesoleva määruse toimimisest ja tulemuslikkusest, kaasa arvatud konflikti- ja
riskipiirkondadest pärit ja reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide
vastutustundliku hankimise edendamine ja kulud. Komisjon esitab Euroopa
Parlamendile ja nõukogule läbivaatusaruande.
Artikkel 16
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on
tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
 FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt ABM/ABB struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub:
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu süsteem konflikti- ja
riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla
vastutustundlike importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist
käsitleva enesesertifitseerimise jaoks

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt ABM/ABB
struktuurile[15]

20
- Kaubanduspoliitika

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik

X Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[16]
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised
eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Säästva
majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase arengu toetamine eeskätt
arenguriikides.

1.4.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärk nr
3
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
Säästva
majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase arengu toetamine, rõhuasetusega
keskkonnahoidlikul ja kaasaval majanduskasvul, eeskätt arenguriikides.

1.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Ei
kohaldata

1.4.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Ei
kohaldata

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Ei
kohaldata

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Ei
kohaldata

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Ei
kohaldata

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Ei
kohaldata

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

¨ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA – AAAA
X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7.
Kavandatud eelarve täitmise viisid

Alates 2014. aasta eelarvest
X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
–
x oma talituste kaudu,
sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali
–
¨  rakendusametite kaudu
¨ Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve
täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele
–
¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele
(täpsustada)
–
¨Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile
–
¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele
–
¨ avalik-õiguslikele asutustele
–
¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad
esitavad piisavad finantstagatised
–
¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on
delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad
piisavad finantstagatised
–
¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP
erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
–       Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral
esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
Ei
kohaldata

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Kehtivad
standardsed kaubanduse peadirektoraadis kohaldatavad kontrolli- ja
järelevalvemehhanismid, nagu näiteks kevad- ja sügisülevaated, vahendite
aruanded ja iganädalane finantsaruanne.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.
Tuvastatud ohud

Ühtki
märkimisväärset ohtu ei tuvastatud.

2.2.2.
Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

Kulude
haldamist juhitakse kaubanduse peadirektoraadi loodud üldise sisekontrollisüsteemi
abil.

2.2.3.
Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava
kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

Veariski
tase on prognoosi kohaselt null.

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Kehtib
2013. aasta novembris vastu võetud kaubanduse peadirektoraadi pettustevastane
strateegia.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr Rubriik 5 || Liigendatud/liigendamata ([17])   || EFTA riigid[18]   || Kandidaatriigid[19]   || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
   || […][XX.YY.YY.YY]   || liigendamata || EI || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku
rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr […][Nimetus………………………………………...……….] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
   || […][XX.YY.YY.YY]   ||   || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr || […][Nimetus……………...……………………………………………………………….]
 <…….> peadirektoraat ||   ||   || Aasta N[20] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[21]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 <….> peadirektoraadi assigneeringud kokku || Kulukohustused || =1+1a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =2+2a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <….> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || „Halduskulud”
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 || KOKKU ||
 Kaubanduse peadirektoraat ||   ||   ||   ||
  Personalikulud || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 2,1 ||   ||   ||
  Muud halduskulud || 0,26 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,62 ||   ||   ||
 KAUBANDUSE PEADIREKTORAAT KOKKU || Assigneeringud || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 ||   || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72
 Maksed || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
x   Ettepanek/algatus
ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[22]   || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || v || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[23] ...   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERIEESMÄRK nr 2 ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus
hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 2,1
 Muud halduskulud || 0,26 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,62
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[24] välja jäävad kulud   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72
Personaliga seotud
assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse
meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames,
täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse
anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse
käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

3.2.3.2.
 Hinnanguline
personalivajadus

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus
hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline vajadus täistööaja ekvivalendina
   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta N
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||   ||
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[25]   ||
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[26]   || - peakorteris   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5
20 osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees; vajaduse korral võidakse personali
täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise
menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Riigihangete juhendi koostamine ja rakendamine nõuaks 1 täistööaja ekvivalendi mitme järjestikuse aasta vältel. Lisaks sellele nõuaks määrus 1,5 täistööaja ekvivalenti rakendussuunistega tegelemiseks.
 Koosseisuvälised töötajad ||

3.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

–
X  Ettepanek/algatus on
kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või
mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[27].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

3.2.5.
Kolmandate isikute rahaline osalus

–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist.
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Hinnanguline mõju tuludele

–
X  Ettepanekul/algatusel
puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[28]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
[1]               „Relvastatud rühmitused ja julgeolekujõud” vastavalt
määratlusele OECD hoolsuskohustuse suuniste (OECD 2013) II lisas, Konflikti- ja
riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad
OECD hoolsuskohustuse suunised (OECD Due Diligence Guidance for Responsible
Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas), teine
väljaanne, OECD Publishing (OECD 2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.

[2]               USA Dodd-Franki seaduses on „konfliktimineraalidena”
määratletud kolumbiit-tantaliit ehk koltan (tantaalimaak), kassiteriit
(tinamaak), kuld ning volframiit (volframimaak) või nende derivaadid, mille
abil rahastatakse konflikte Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Angolas, Burundis,
Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Vabariigis, Rwandas, Lõuna-Sudaanis, Tansaanias,
Ugandas ja Sambias.
[3]               G8 juhtide Lough Erne'i tippkohtumise kommünikee, punkt 40,
18. juuni 2013.
[4]               Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide
lahendamine, KOM(2011) 25 (lõplik), ning Kaubandus, majanduskasv ja
areng, COM(2012) 22 (final).
[5]               Konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide
vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse suunised,
teine väljaanne, OECD Publishing
(OECD 2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.
[6]               OECD suunised rahvusvahelistele
ettevõtetele (OECD Guidelines for Multinational Enterprises), OECD 2011.
[7]               Ettevõtluse ja inimõiguste
juhtpõhimõtted (Guiding Principles on Business and Human Rights) ÜRO
inimõiguste ülemvoliniku büroo, New York ja Genf 2011.
[8]               Tooraineid käsitlev algatus – majanduskasvu ja tööhõive
seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine, KOM(2008) 699.
[9]               Kaubaturgude
ja toorainega seotud probleemide lahendamine, KOM(2011)
25 (lõplik)
[10]             Kaubandus,
majanduskasv ja areng, COM(2012) 22 (final).
[11]             Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega
kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes, ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[12]             „Relvastatud rühmitused ja julgeolekujõud” vastavalt
määratlusele II lisas dokumendile Konflikti- ja riskipiirkondadest pärit
mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse
suunised, teine väljaanne, OECD Publishing (OECD 2013).
http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.
[13]             Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992,
millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).
[14]             Konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide
vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse suunised,
teine väljaanne, OECD Publishing (OECD 2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.
[15]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[16]             Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või
b.
[17]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[18]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[19]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[20]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[21]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.
[22]             Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud
teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus
kilomeetrites jms).
[23]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
[24]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.
[25]             Lepingulised töötajad; kohalikud töötajad; riikide
lähetatud eksperdid; renditud tööjõud; noored eksperdid delegatsioonides.
[26]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[27]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
ja 24 (ajavahemiku 2007–2013 kohta).
[28]             Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste
tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st
brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.
I LISA
Määruse
reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide ja metallide nimekiri liigitatuna
kombineeritud nomenklatuuri järgi
 CN-kood || Toote kirjeldus
 2609 00 00 || Tinamaagid ja -kontsentraadid
 2611 00 00 || Volframimaagid ja -kontsentraadid
 2615 90 00 || Tantaalimaagid ja -kontsentraadid
 2616 90 00 || Kullamaagid ja -kontsentraadid
 2825 90 40 || Volframoksiidid ja -hüdroksiidid
 2849 90 30 || Volframkarbiid
 2849 90 50 || Tantaalkarbiid
 7108 || Survetöötlemata, pooltöödeldud või pulbriline kuld
 8001 || Survetöötlemata tina
 8003 00 00 || Tinast varbmaterjal, profiilid ja traat
 8007 00 || Muud tinatooted
 8101 10 00 || Volframpulber
 8101 94 00   || Survetöötlemata volfram, sh üksnes paagutamise teel saadud kangid
 8101 96 00 || Volframtraat
 8101 99 || Volframlatid ja -vardad (v.a üksnes paagutamise teel saadud) ning volframist profiilid, plaadid, lehed, ribad, foolium jm
 8103 20 00 || Survetöötlemata tantaal, sh üksnes paagutamise teel saadud kangid; pulbrid
 8103 90 || Tantaallatid ja -vardad (v.a üksnes paagutamisel saadud) ning tantaalist profiilid, traat, plaadid, lehed, ribad, foolium jm
   ||
II LISA
Artiklis 8 osutatud vastutustundlike sulatuskodade ja
rafineerimistehaste nimekirja vorm
 Veerg A: || Sulatuskojad või rafineerimistehased tähestikulises järjekorras
 Veerg B: || Sulatuskoja või rafineerimistehase aadress
 Veerg C: || Sümbol (*) näitab, kas sulatuskoda või rafineerimistehas hangib mineraale konflikti- ja riskipiirkondadest.
 A || B || C
III LISA
Artiklis 9 osutatud liikmesriigi pädevate asutuste nimekirja vorm
 Veerg A: || Liikmesriigid tähestikulises järjekorras
 Veerg B: || Pädeva asutuse nimi
 Veerg C: || Pädeva asutuse aadress
 A || B || C


|

52010PC0488

/* KOM/2010/0488 lõplik - COD 2010/0255 */  Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 23.9.2010KOM(2010) 488 lõplik2010/0255 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011SELETUSKIRIKomisjon tegi 4. juunil 2008. aastal ettepaneku tehniliste meetmete abil kalavarude kaitset käsitleva nõukogu määruse[1] kohta. Selle ettepaneku eesmärgiks oli asendada nõukogu määrus (EÜ) nr 850/98 (kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu)[2] ning nõukogu määruse (EÜ) nr 43/2009 (millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused)[3] III lisas sätestatud teatavad tehnilised üleminekumeetmed.Kavandatud nõukogu määrust ei võetud vastu enne määruse (EÜ) nr 43/2009 III lisaga ette nähtud meetmete kohaldamise aja lõppu. Õiguskindlusega seotud põhjustel ning mereressursside nõuetekohase kaitse ja majandamise säilitamiseks võeti vastu nõukogu määrus (EÜ) nr 1288/2009 (tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011),[4] millega on ette nähtud määruse (EÜ) nr 43/2009 III lisas sätestatud ajutiste tehniliste meetmete kohaldamise jätkamine 18 kuu pikkuse üleminekuperioodi jooksul.Võttes arvesse Lissaboni lepingust tulenevaid uusi nõudmisi, tühistas komisjon 2010. aastal ettepaneku tehniliste meetmete abil kalavarude kaitset käsitleva nõukogu määruse kohta. Tehniliste meetmete peamisi põhimõtteid esitatakse ühise kalanduspoliitika käimasolevat reformi käsitlevas uues algmääruses, mille kohta on tehakse ettepanek 2011. aasta kolmanda kvartali jooksul.Määrus (EÜ) nr 1288/2009 kehtib kuni 30. juunini 2011. Võttes arvesse asjaolu, et praegu puudub õigusakt, millega oleks võimalik ette näha alalised tehnilised meetmed, tagada õiguskindlus ning mereressursside kaitse, on asjakohane pikendada eespool nimetatud määruse kehtivusaega veel järgmiseks 18 kuuks kuni 1. jaanuarini 2013.Ettepanekul puudub finantsmõju Euroopa Liidu eelarvele.  2010/0255 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[5],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[6],olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,toimides seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:1.  Nõukogu 27. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1288/2009 (tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011)[7] on ette nähtud algselt määruse (EÜ) nr 43/2009 III lisas sätestatud ajutiste tehniliste meetmete kohaldamise jätkamine, võimaldades seega kõnealuste meetmete kohaldamise jätkamist kuni komisjoni 4. juuni 2008. aasta ettepaneku alusel tehniliste meetmete abil kalavarude kaitset käsitleva uue määruse[8] kohaste alaliste meetmete vastuvõtmiseni.2.  Võttes arvesse ühise kalanduspoliitika eelolevat reformi ja kõnealuse reformi olulisust uute alaliste tehniliste meetmete sisu ja kohaldamisala seisukohast, on asjakohane kõnealuste meetmete vastuvõtmist edasi lükata kuni Euroopa Parlamendi ja nõukogu sellise uue määruse vastuvõtmiseni, milles käsitletakse ühisele kalanduspoliitikale vastavat kalavarude kaitset ja säästvat kasutamist ning millega asendatakse määrus (EÜ) nr 2371/2002 alates 1. jaanuarist 2013.3.  Et mereressursside kaitse ja majandamine oleks edaspidigi nõuetekohane, tuleks kuni kõnealuse kuupäevani jätkata praegu kehtivate tehniliste meetmete kohaldamist.4.  Et määruses (EÜ) nr 1288/2009 sätestatud ajutiste tehniliste meetmete kohaldamine lõpetatakse alates 1. juulist 2011, tuleks seega kõnealust määrust muuta selle kehtivusaja pikendamiseks kuni 1. jaanuarini 2013,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Ainus artikkelMäärust (EÜ) nr 1288/2009 muudetakse järgmiselt.5.  Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:a) lõikes 1 asendatakse kuupäev „30. juuni 2011” kuupäevaga „1. jaanuar 2013”;b) lõiget 2 muudetakse järgmiselt:i) punkti a muudetakse järgmiselt:-  alapunktis i jäetakse välja sõnad „punkti 6.8 teises lõigus”;-  alapunktis ii asendatakse sõnad „1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011” sõnadega „1. jaanuarist 2010 kuni 1. jaanuarini 2013”;-  alapunktis iv asendatakse sõnad „30. juuni 2011” sõnadega „1. jaanuar 2013”;-  alapunkti v teine lõik asendatakse järgmisega:„Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile esialgse aruande vaatlemiskavas osalevate kalalaevade püügi ja vette tagasilastud püügi koguste kohta hiljemalt kava rakendamise aasta 30. juunil. Lõpparuanne asjaomase kalendriaasta kohta esitatakse hiljemalt kõnealusele kalendriaastale järgneva aasta 1. veebruaril.”-  lisatakse järgmine alapunkt vi:„vi) punkti 6.8 teine lõik asendatakse järgmisega: „Asjaomased liikmesriigid esitavad katsetuste tulemused hiljemalt kõnealuste katsetuste teostamise aasta 30. septembril.”;ii) alapunktis e jäetakse välja sõnad „nii 2010. kui ka 2011. aastal”;iii) alapunktis h jäetakse välja aastaarv „2010”.6.  Artiklis 2 asendatakse kuupäev „30. juuni 2011” kuupäevaga „1. jaanuar 2013”.Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja […] […] [1] KOM(2008) 324 (lõplik).[2] EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.[3] ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.[4] ELT L 347, 24.12.2009, lk 6.[5] ELT…, …., lk ….[6] ELT …, …., lk ….[7] ELT L 347, 24.12.2009, lk 6.[8] KOM(2008) 324 (lõplik).