               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.6.2020
            COM(2020) 271 final
            2020/0130(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sidumislepingu I ja II lisa muutmise ja ühenduse tehnilise standardi vastuvõtmisega
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht seoses lepingu I ja II lisa muutmist ja ühenduse tehnilise standardi vastuvõtmist käsitleva otsuse kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise leping

               Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on siduda ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) Šveitsi süsteemiga, võimaldades ühes süsteemis välja antud lubatud heitkoguse ühikutega teises süsteemis kaubelda ja neid seal tagastamiskohustuste täitmiseks kasutada, avardades seega võimalusi kliimamuutuste leevendamiseks. Leping jõustus 1. jaanuaril 2020.

               2.2.Ühiskomitee

               Lepingu artikli 12 alusel loodud ühiskomitee vastutab lepingu haldamise eest ja tagab selle rakendamise. Ühiskomitee võib otsustada vastu võtta lepingu uusi lisasid või muuta olemasolevaid lisasid. Samuti võib ühiskomitee arutada lepingu artiklite muudatusi, hõlbustada lepinguosaliste õigusnorme käsitlevate seisukohtade vahetamist ning lepingu läbi vaadata.

               Ühiskomitee on kahepoolne organ, mis koosneb lepinguosaliste (EL ja Šveits) esindajatest. Ühiskomitee otsused tehakse mõlema lepinguosalise kokkuleppel.

               Lepingu artikli 3 lõike 7 kohaselt peavad Šveitsi registri haldaja ja liidu registri põhihaldaja (lepingus „keskregistrihaldaja“) koostama registritevahelise ühenduse tehnilise standardi, mille aluseks on II lisas sätestatud põhimõtted. Ühenduse tehnilises standardis kirjeldatakse üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse loomiseks Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel. Ühenduse tehniline standard jõustub ühiskomitee otsuse alusel.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav akt

               Ühiskomiteel on kavas võtta oma 2020. aastal toimuval kolmandal koosolekul vastu lepingu artikli 3 lõike 7 kohane otsus ühenduse tehnilise standardi vastuvõtmise kohta ning muuta lepingu I ja II lisa kooskõlas lepingu artikli 13 lõikega 2 (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on kirjeldada lepingu II lisas sätestatud põhimõtetele tuginedes üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse loomiseks Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel. Selleks esitatakse kavandatavas aktis tehnilise kirjelduse üldised lähtealused arhitektuuri, teenuste ja turvalisusega seotud nõuete osas. Registritega seotud pettuse, väärkasutuse või kuritegevuse ohu minimeerimiseks ja registritevahelise ühenduse tervikluse kaitsmiseks tuleks vajalike menetluste üksikasju ning nende aluseks olevaid kaalutlusi ja kokkuleppeid käsitleda konfidentsiaalsena. Seetõttu käsitletakse kavandatavas aktis vajalikke elemente üsna üldisel tasemel, avaldamata ühenduse turvalisuse ja ohutusega seotud standardeid. Viimased tuleks määrata kindlaks edasistes tehnilistes suunistes, mille peab välja töötama lepingu artikli 12 lõike 5 kohane töörühm. Töörühma peaksid kuuluma vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja, kes mõlemad peaksid tagama registritevahelise ühenduse katkematu, tulemusliku ja tõhusa toimimise ning selle kohandamise tehnika arenguga ning ühenduse ohutuse ja turvalisusega seotud uute nõuetega. Kuna sellised suunised on nii tehnilist kui ka tundlikku laadi ning neid on vaja kohandada, et säilitada ühenduse ohutus ja turvalisus nõuetekohasel tasemel, tuleks liidu esindajaid ühiskomitees neist teavitada ja nad peaksid saama vajaduse korral sellistes suunistes kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               I lisa muudatus võimaldab võtta arvesse registritevahelise ühenduse loomisel tehtud edusamme, kui tegemist on õhusõidukikäitajate kontode ülekandmisega liidu registrist Šveitsi registrisse kooskõlas lepingu I lisa B osa punktiga 17. Nii tagatakse nende kontode sujuv üleminek liidu registrist Šveitsi registrisse.

               Hiljutisi suundumusi silmas pidades osutus vajalikuks ka lepingu II lisa muutmine, et tagada ühenduse töölerakendamine sobiva tähtaja jooksul. Selleks nähakse muudatusettepanekuga ette suurem paindlikkus, mis muudab laiema, kuid samaväärse valiku tehnilisi lahendusi II lisa nõuetele vastavaks.

               Kavandatav akt muutub lepinguosalistele siduvaks kooskõlas lepingu artikli 3 lõikega 7, mille kohaselt jõustuvad ühenduse tehniline standard ning I ja II lisa muudatused ühiskomitee otsuse alusel. Vastavalt lepingu artikli 12 lõikele 3 muutuvad otsused, mis ühiskomitee teeb kõnealuses lepingus sätestatud juhtudel, pärast nende jõustumist lepinguosalistele siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjoni käesoleval ettepanekul põhineva nõukogu otsusega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht seoses ühiskomitee otsusega, mis tuleb vastu võtta ühenduse tehnilise standardi ning I ja II lisa muudatuste vastuvõtmise kohta ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse toimimiseks.

               Sidumislepingu artikli 3 lõike 7 kohaselt tuleb välja töötada ühenduse tehniline standard, mis jõustub pärast seda, kui ühiskomitee on selle vastu võtnud. Ühenduse tehniline standard põhineb lepingu II lisas sätestatud põhimõtetel ja selles kirjeldatakse üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse loomiseks ELi HKSi tehingulogi ja Šveitsi HKSi tehingulogi vahel, mida mõlemad pooled peavad järgima, et ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vaheline ühendus tööle rakendada. Seetõttu on need vajalikud ühenduse edukaks toimimiseks.

               Kooskõlas ühiskomitee 5. detsembri 2019. aasta
                  1
                otsusega nr 2/2019
                  2
                on ühenduse tehniline standard seotud ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse ajutise lahendusega. Ajutine lahendus peaks olema kasutatav alates 2020. aasta maist või võimalikult kiiresti pärast seda.

               Hiljutiste suundumuste valguses nõuab ajutise lahenduse kättesaadavaks tegemine alates 2020. aasta maist või võimalikult kiiresti pärast seda suuremat paindlikkust, et ühenduse rakendamine ei sõltuks konkreetse tehnilise lahenduse kasutuselevõtust, kui on võimalik kasutada muid samaväärseid lahendusi.

               Seda arvesse võttes ning selleks, et tagada teatavatele õhusõidukikäitajatele praktiliselt katkematu turulepääs, tuleks nende kontode liidu registrist Šveitsi registrisse ülekandmise puhul arvestada täielikult sellega, millal on võimalik lubatud heitkoguse ühikuid ühest süsteemist teise üle kanda.

               Hästitoimiva rahvusvahelise CO2-turu arendamine heitkogustega kauplemise süsteemide alt-üles suunalise sidumise teel on ELi ja rahvusvahelise üldsuse pikaajaline poliitiline eesmärk, eelkõige Pariisi kokkuleppel põhinevate kliimaeesmärkide saavutamiseks. Seda silmas pidades on ELi heitkogustega kauplemise süsteemi loomist käsitleva direktiivi artikli 25 kohaselt võimalik siduda ELi HKS teiste heitkogustega kauplemise süsteemidega, kui need on kohustuslikud, neis on kehtestatud heitkoguste absoluutne ülempiir ning need ühilduvad ELi HKSiga; Šveitsi süsteem vastab kõnealustele tingimustele. Pärast lepingu jõustumist 1. jaanuaril 2020 on ühenduse tehnilise standardi jõustumine oluline samm lepingu rakendamise suunas.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühiskomitee on Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu artikli 12 alusel loodud organ.

               Akt, mis ühiskomiteel tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu artikli 12 lõikega 3.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, mis on nõutav tulenevalt peamisest või ülekaalukast eesmärgist või valdkonnast.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga.

               Seega on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2020/0130 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sidumislepingu I ja II lisa muutmise ja ühenduse tehnilise standardi vastuvõtmisega

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu
                  4
                (edaspidi „leping“) nõukogu otsusega (EL) 2018/219
                  5
                ning see jõustus 1. jaanuaril 2020.

               (2)Lepingu artikli 3 lõike 7 kohaselt võib ühiskomitee võtta vastu otsuse, mis käsitleb Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja väljatöötatud ning lepingu II lisas esitatud põhimõtetele tuginevat ühenduse tehnilist standardit, milles kirjeldatakse üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse loomiseks Šveitsi täiendava tehingulogi ja Euroopa Liidu tehingulogi vahel. Ühenduse tehniline standard jõustub seejärel ühiskomitee otsuse alusel.

               (3)Kooskõlas lepingu artikli 13 lõikega 2 tuleks muuta lepingu I lisa, et registritevahelise ühenduse loomisel tehtud edusammude arvessevõtmisega tagada nende õhusõidukikäitajate haldamise sujuv üleminek, kelle haldamine omistatakse kooskõlas lepingu I lisa B osa punktiga 17
                  6
                esimest korda pärast lepingu jõustumist Šveitsile.

               (4)II lisa tuleks muuta, et näha lepinguga nõutava registritevahelise ühenduse loomiseks ette laiem, kuid samaväärne tehniliste lahenduste valik.

               (5)Ühiskomiteel on kavas võtta väljatöötatud ühenduse tehniline standard vastu oma kolmandal koosolekul, mis toimub 2020. aastal.

               (6)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht, kuna ühenduse tehniline standard on liidule siduv.

               (7)Ühenduse tehnilise standardi vastuvõtmine on lepingu rakendamisega seotud oluline element, mis võimaldab luua ühenduse tehnilise aluse ja visandada tehnilise kirjelduse lähtealused arhitektuuri, teenuste ja turvalisusega seotud nõuete osas.

               (8)Kooskõlas lepingu artikli 13 lõikega 1 võib ühiskomitee leppida kokku tehnilistes suunistes, et tagada lepingu nõuetekohane rakendamine, sealhulgas töökindla ja turvalise ühenduse loomine Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel. Tehnilised suunised peaks välja töötama lepingu artikli 12 lõike 5 kohaselt moodustatud töörühm. Töörühma peaksid kuuluma vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu registri põhihaldaja ning lisaks peaks töörühm abistama ühiskomiteed lepingu artikli 13 kohaste ülesannete täitmisel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga loodud ühiskomitee kolmandal kohtumisel liidu nimel võetav seisukoht seoses ühenduse tehnilise standardi vastuvõtmise ja lepingu I ja II lisa muutmisega põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Väiksemaid muudatusi otsuse eelnõus võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Liidu esindajad ühiskomitees võivad leppida kokku tehnilistes suunistes, et tagada lepingu nõuetekohane rakendamine, sealhulgas töökindla ja turvalise ühenduse loomine Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel. Selleks moodustatakse vastavalt lepingu artikli 12 lõikele 5 töörühm, mis abistab ühiskomiteed artikli 13 ja eelkõige selle lõike 1 kohaste ülesannete täitmisel.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELi nimel võetav seisukoht on kindlaks määratud nõukogu 21. novembri 2019. aasta otsusega (EL) 2019/2106 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees seoses lepingu I ja II lisa muutmisega (ELT L 318, 10.12.2019, lk 96).

                     (2)

                        Kättesaadav aadressil
                  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/ets/markets/docs/decision_201902_swiss_ets_linking.pdf

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        ELT L 322, 7.12.2017, lk 3.

                     (5)

                        Nõukogu 23. jaanuari 2018. aasta otsus (EL) 2018/219 Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 43, 16.2.2018, lk 1).

                     (6)

                        Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitee 5. detsembri 2019. aasta otsus nr 2/2019, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu I ja II lisa, kättesaadav aadressil
                  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/ets/markets/docs/decision_201902_swiss_ets_linking.pdf
                  .

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.6.2020
            COM(2020) 271 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sidumislepingu I ja II lisa muutmise ja ühenduse tehnilise standardi vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE KASVUHOONEGAASIDE HEITKOGUSTEGA KAUPLEMISE SÜSTEEMIDE SIDUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2020,
                  ...,
                  lepingu I ja II lisa muutmise ning ühenduse tehnilise standardi kohta

               ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingut,
                  1
                (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 3 lõiget 7 ja artikli 13 lõiget 2,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühiskomitee 5. detsembri 2019. aasta otsusega nr 2/2019
                  2
                muudeti lepingu I ja II lisa, millega täideti lepingus sätestatud sidumise tingimused.

               (2)Pärast ühiskomitee otsuse nr 2/2019 vastuvõtmist ja vastavalt lepingu artikli 21 lõikele 3 vahetasid lepinguosalised oma ratifitseerimiskirju, kuna nad loevad kõiki lepingus sätestatud sidumise tingimusi täidetuks.

               (3)Kooskõlas lepingu artikli 21 lõikega 4 jõustus leping 1. jaanuaril 2020.

               (4)Lepingu I lisa tuleks muuta kooskõlas lepingu artikli 13 lõikega 2, et registritevahelise ühenduse loomisel tehtud edusammude arvessevõtmisega tagada nende õhusõidukikäitajate haldamise sujuv üleminek, kelle haldamine omistatakse esimest korda Šveitsile.

               (5)Selleks et võtta arvesse hiljutisi suundumusi ja tagada suurem paindlikkus lepinguga nõutava registritevahelise ühenduse loomiseks, tuleks lepingu II lisa muuta vastavalt lepingu artikli 13 lõikele 2, et näha ühenduse loomiseks ette suurem, kuid samaväärne tehniliste lahenduste valik.

               (6)Lepingu artikli 3 lõike 7 kohaselt peaksid Šveitsi registri haldaja ja liidu registri põhihaldaja (lepingus „keskregistrihaldaja“) koostama ühenduse tehnilise standardi, mille aluseks on lepingu II lisas sätestatud põhimõtted. Ühenduse tehnilises standardis tuleks kirjeldada üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse loomiseks Šveitsi täiendava tehingulogi ja Euroopa Liidu tehingulogi vahel. Ühenduse tehniline standard peaks jõustuma ühiskomitee otsuse alusel.

               (7)Kooskõlas lepingu artikli 13 lõikega 1 peaks ühiskomitee leppima kokku tehnilistes suunistes, sealhulgas töökindla ja turvalise ühenduse loomises Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel, et tagada lepingu nõuetekohane rakendamine. Tehnilised suunised võib välja töötada lepingu artikli 12 lõike 5 kohaselt moodustatud töörühm. Töörühma peaksid kuuluma vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu registri põhihaldaja ning töörühm peaks abistama ühiskomiteed lepingu artikli 13 kohaste ülesannete täitmisel.

               (8)Arvestades suuniste tehnilist laadi ja vajadust kohandada neid toimuva arenguga, tuleks Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja välja töötatud tehnilised suunised esitada ühiskomiteele teadmiseks või vajaduse korral heakskiitmiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Lepingu I lisa B osa punkti 17 teine lõik asendatakse järgmisega:

               „Õhusõidukikäitajaid, kelle haldamine omistatakse Šveitsile esimest korda pärast käesoleva lepingu jõustumist, hakkab Šveits haldama pärast omistamisaasta 30. aprilli ja niipea kui ajutine ühendus toimib.“

               Artikkel 2

               Lepingu II lisa neljas lõik asendatakse järgmisega:

               „Ühenduse tehnilises standardis nähakse ette, et side Šveitsi tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel toimub veebiteenuste sõnumite turvalise vahetusena, mille aluseks on järgmised või samaväärsed tehnilised lahendused
                  3
               :

               ·veebiteenused, mis kasutavad lihtsat objektipöörduse protokolli (Simple Object Access Protocol, SOAP);

               ·riistvarapõhine VPN (virtuaalne privaatvõrk);

               ·laiendatav märgistuskeel XML;

               ·digitaalallkiri ning

               ·võrguaja protokollid.“

               Artikkel 3

               Võetakse vastu ühenduse tehniline standard, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 4

               Käesolevaga moodustatakse töörühm vastavalt lepingu artikli 12 lõikele 5. Töörühm abistab ühiskomiteed, et tagada lepingu nõuetekohane rakendamine, sealhulgas ühenduse tehnilise standardi rakendamiseks vajalike tehniliste suuniste väljatöötamine.

               Töörühma kuuluvad vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu registri põhihaldaja.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Koostatud inglise keeles Brüsselis, XX 2020.

               Ühiskomitee nimel

                        Euroopa Liidu määratud sekretär

                        eesistuja

                        Šveitsi määratud sekretär

               LISA

               ÜHENDUSE TEHNILINE STANDARD

               vastavalt Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu artikli 3 lõikele 7

               Standard ajutise lahenduse jaoks

               1.Mõisted

               Tabel 1-1 Akronüümid ja mõisted

                        Akronüüm/termin

                        Mõiste

                        Lubatud heitkoguse ühik (LHÜ)

                        Kindlaksmääratud aja jooksul atmosfääri ühe tonni süsinikdioksiidi ekvivalentkoguse paiskamise õigus, mis kehtib üksnes ELi HKSi või Šveitsi HKSi nõuete täitmisel.

                        Šveits

                        Šveitsi Konföderatsioon

                        CH-LHÜ

                        Šveitsi üldine LHÜ (teise kohustusperioodi Šveitsi LHÜde puhul kasutatakse lühendit „CH-LHÜ2“)

                        CH-LLHÜ

                        Šveitsi lennunduse LHÜ

                        ÜTM

                        Lepinguosaliste poolt ühiselt välja töötatud ühised töömenetlused ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks.

                        HKR

                        Heitkogustega kauplemise register

                        HKS

                        Heitkogustega kauplemise süsteem

                        EL

                        Euroopa Liit

                        EL-LHÜ

                        ELi üldine LHÜ

                        EL-LLHÜ

                        ELi lennunduse LHÜ

                        ELKR

                        Euroopa Liidu konsolideeritud register

                        ELTL

                        Euroopa Liidu tehingulogi

                        Register

                        HKSi raames välja antud lubatud heitkoguse ühikute (LHÜd) arvestussüsteem, mille abil jälgitakse seda, kellele kuuluvad elektroonilistel kontodel hoitavad LHÜd.

                        ŠTTL

                        Šveitsi täiendav tehingulogi

                        Tehing

                        Registris aset leidev protsess, mille käigus kantakse LHÜ üle ühelt kontolt teisele.

                        Tehingulogi süsteem

                        Tehingulogi sisaldab andmeid iga ühelt registrilt teisele saadetud kavandatava tehingu kohta.

               Tabel 1-2 Tehnilised akronüümid ja mõisted

                        Akronüüm

                        Mõiste

                        Asümmeetriline krüptograafia

                        Kasutab andmete krüptimiseks ja dekrüptimiseks avalikke ja privaatvõtmeid.

                        Sertifitseerimisasutus

                        Elektroonilisi sertifikaate väljastav üksus.

                        Krüptovõti

                        Teave, millega määratakse krüptoalgoritmi funktsionaalne väljund.

                        Dekrüptimine

                        Krüptimise pöördprotsess.

                        Digiallkiri

                        Matemaatiline meetod, mida kasutatakse sõnumi, tarkvara või digitaaldokumendi autentsuse ja tervikluse valideerimiseks.

                        Krüptimine

                        Teabe või andmete muundamine koodiks, eelkõige volitamata juurdepääsu vältimiseks.

                        Faili valmendus

                        Faili lugemise protsess.

                        Tulemüür

                        Võrguturbeseade või -tarkvara, mis jälgib ja kontrollib sissetulevat ja väljaminevat võrguliiklust eelnevalt kindlaksmääratud reeglite alusel.

                        Südamelöökide seire

                        Riist- või tarkvara poolt genereeritud ja jälgitav perioodiline signaal, mis annab märku tavapärasest tööst või sünkroniseerib arvutisüsteemi muud osad.

                        IPsec

                        IP SECurity, IP turve. Võrguprotokollistik, mis autendib ja krüptib andmepakette, et tagada turvaline krüptitud side kahe arvuti vahel IP-võrgu kaudu.

                        Läbistustestimine

                        Arvutisüsteemi, võrgu või veebirakenduse testimine, et leida turvanõrkused, mida ründaja võiks ära kasutada.

                        Kooskõlastav võrdlemine

                        Protsess, millega tagatakse kahe eri andmestiku kooskõla.

                        VPN

                        Virtuaalne privaatvõrk

                        XML

                        Laiendatav märgistuskeel. See võimaldab projekteerijatel luua oma kohandatud sildid, millega saab määratleda, edastada, valideerida ja tõlgendada andmeid rakenduste ja organisatsioonide vahel.

               2.Sissejuhatus

               Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 23. novembril 2017 sõlmitud kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga (edaspidi „leping“) nähakse ette selliste lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „LHÜd“) vastastikune tunnustamine, mida saab kasutada kohustuste täitmiseks Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemis (edaspidi „ELi HKS“) või Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteemis (edaspidi „Šveitsi HKS“). ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks tuleb luua otseside liidu registri Euroopa Liidu tehingulogi ja Šveitsi registri täiendava tehingulogi vahel, mis võimaldab kummaski HKSis välja antud LHÜde ülekandmist ühest registrist teise (lepingu artikli 3 lõige 2). ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks võetakse 2020. aasta maiks või niipea, kui see on võimalik, kasutusele ajutine lahendus. Lepinguosalised teevad koostööd, et asendada ajutine registritevahelise ühenduse lahendus alalisega niipea kui võimalik (lepingu II lisa).

               Lepingu artikli 3 lõike 7 kohaselt peavad Šveitsi registri haldaja ja liidu registri põhihaldaja (lepingus „keskregistrihaldaja“) koostama ühenduse tehnilise standardi, mille aluseks on lepingu II lisas sätestatud põhimõtted ning milles kirjeldatakse üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse loomiseks Šveitsi täiendava tehingulogi ja Euroopa Liidu tehingulogi vahel. Haldajate koostatud ühenduse tehniline standard jõustub ühiskomitee otsuse alusel.

               Käesolevas dokumendis esitatud ühenduse tehniline standard on ühiskomiteel kavas vastu võtta otsusega nr 2/2020. Kooskõlas käesoleva otsusega palub ühiskomitee Šveitsi registri haldajal ja liidu põhihaldajal töötada välja edasised tehnilised suunised registritevahelise ühenduse töölerakendamiseks ning tagada nende pidev kohandamine tehnika arenguga ning ühenduse ohutuse ja turvalisuse ning selle tõhusa ja tulemusliku toimimisega seotud uute nõuetega.

               2.1.Kohaldamisala

               Käesolev dokument kujutab endast lepinguosaliste ühist arusaama ELi HKSi registri ja Šveitsi HKSi registri vahelise ühenduse tehniliste aluste loomisest. Selles esitatakse tehnilise kirjelduse üldised lähtealused arhitektuuri, teenuste ja turvalisusega seotud nõuete osas, kuid ühenduse töölerakendamiseks on vaja täiendavaid üksikasjalikke suuniseid.

               Ühenduse nõuetekohaseks toimimiseks on vaja protsesse ja menetlusi, et ühenduse töölerakendamisega edasi liikuda. Lepingu artikli 3 lõike 6 kohaselt käsitletakse neid küsimusi üksikasjalikult ühistes töömenetlustes (lepingus „ühine tegevuskord“), mille ühiskomitee eraldi otsusega vastu võtab.

               2.2.Adressaadid

               Käesolev dokument on adresseeritud Šveitsi registri haldajale ja liidu registri põhihaldajale.

               3.Üldsätted

               3.1.Sideühenduse arhitektuur

               Selles punktis kirjeldatakse ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse toimimise ning sellega seotud eri komponentide üldist arhitektuuri.

               Kuna turvalisusel on arhitektuuri määratlemisel oluline osa, on võetud kõik meetmed töökindla arhitektuuri tagamiseks. Kuigi ettenähtud alaline registriühendus põhineb veebiteenustel, kasutatakse ajutise lahenduse puhul selle asemel failivahetusmehhanismi.

               Tehniline lahendus kasutab

               ·turvalist sõnumivahetuse edastusprotokolli;

               ·XML-sõnumeid;

               ·XMLi-põhist digiallkirja ja krüptimist;

               ·VPN-seadet või samaväärset turvalist andmetranspordivõrku.

               3.1.1.Sõnumivahetus

               Liidu registri ja Šveitsi registri vaheline andmeside põhineb turvaliste kanalite kaudu toimival sõnumivahetusmehhanismil. Kumbki otspunkt toetub oma saadud sõnumite hoidlale.

               Mõlemad lepinguosalised peavad saadud sõnumite logi koos töötlemise üksikasjadega.

               Vigadest või ootamatust seisust tuleb teatada hoiatusega, ning tugirühmade vahel peaks toimuma inimsuhtlus.

                  Vigade ja ootamatute sündmuste käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud intsidendihaldusprotsessi.

               3.1.2.XML-sõnum – üldkirjeldus

               XML-sõnum sisaldab ühte järgmistest:

               ·üks või mitu tehingutaotlust ja/või üks või mitu tehinguvastust;

               ·üks kooskõlastava võrdlemisega seotud toiming/vastus;

               ·üks testsõnum.

               Igal sõnumil on päis, mis sisaldab järgmist teavet:

               ·lähte-HKS;

               ·järjekorranumber.

               3.1.3.Valmendusaknad

               Ajutine lahendus põhineb eeldefineeritud valmendusakendel, millele järgneb hulk nimega sündmusi. Ühenduse kaudu saadud tehingutaotlused valmendatakse ainult eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemike järel ning see hõlmab väljaminevate ja sissetulevate tehingute tehnilist valideerimist. Lisaks võivad kooskõlastavad võrdlemised toimuda iga päev ja neid saab käivitada käsitsi.

                  Nende sündmuste sageduse ja/või ajastuse muudatuste käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud teenindussoovi täitmise protsessi.

               3.1.4.Tehinguga seotud sõnumivood

               Väljaminevad tehingud

               Siin kajastatakse sõnumivoogu ülekande tegeva HKSi vaatepunktist. Ülaltoodud järgnevusskeemil on kujutatud kõik konkreetsed väljamineva tehinguga seotud vood.

               Põhivoog „tavaline tehing“ (ülaltoodud joonisel kujutatud etappidega):

               (a)ülekande tegevas HKSis saadetakse tehingutaotlus registrist tehingulogile, kui kõik viivitused on möödas (24-tunnine viivitus, kui kohaldatakse);

               (b)tehingulogi valideerib tehingutaotluse;

               (c)tehingutaotlus saadetakse siht-HKSile;

               (d)lähte-HKSi registrile saadetakse vastuvõtusõnum;

               (e)siht-HKS valideerib tehingutaotluse;

               (f)siht-HKS saadab vastuvõtusõnumi lähte-HKSi tehingulogile;

               (g)tehingulogi saadab vastuvõtusõnumi registrile.

               Alternatiivne voog „tagasilükkamine tehingulogi poolt“ (ülaltoodud joonisel kujutatud etappidega, mis algavad samuti punktist a):

               (a)lähtesüsteemis saadetakse tehingutaotlus registrist tehingulogile, kui kõik viivitused on möödas (24-tunnine viivitus, kui kohaldatakse);

               sellele järgneb:

               (b)tehingulogi ei valideeri taotlust;

               (c)lähteregistrile saadetakse tagasilükkamissõnum.

               Alternatiivne voog „tagasilükkamine HKSi poolt“ (ülaltoodud joonisel kujutatud etappidega, mis algavad punktist a):

               (a)lähte-HKSis saadetakse tehingutaotlus registrist tehingulogile, kui kõik viivitused on möödas (24-tunnine viivitus, kui kohaldatakse);

               (b)tehingulogi valideerib tehingu;

               (c)tehingutaotlus saadetakse siht-HKSile;

               (d)lähte-HKSi registrile saadetakse vastuvõtusõnum;

               sellele järgneb:

               (e)ülekande saava HKSi tehingulogi ei valideeri tehingut;

               (f)ülekande saav HKS saadab tagasilükkamissõnumi ülekannet tegeva HKSi tehingulogile;

               (g)tehingulogi saadab tagasilükkamissõnumi registrile.

               Sissetulevad tehingud

                  Siin kajastatakse sõnumivoogu ülekande saava HKSi vaatepunktist. Konkreetne voog on esitatud järgmisel järgnevusskeemil.

               Skeemil on kujutatud järgmist:

               1.kui ülekande saava HKSi tehingulogi valideerib taotluse, saadab ta ülekande tegevale HKSile vastuvõtusõnumi ja ülekande saava HKSi registrile sõnumi „tehing lõpuleviidud“;

               2.kui sissetulev taotlus lükatakse ülekande saava tehingulogi poolt tagasi, ei saadeta tehingutaotlust ülekande saava HKSi registrile.

               Protokoll

               Tehinguga seotud sõnumitsükkel hõlmab ainult kahte sõnumit:

               ·ülekande tegeva HKSi tehinguettepanek → ülekande saav HKS;

               ·ülekande saava HKSi tehinguvastus → ülekande tegev HKS: kas vastuvõetud või tagasilükatud (sealhulgas tagasilükkamise põhjus).

               –Vastuvõetud: tehing viiakse lõpule.

               –Tagasilükatud: tehing lõpetatakse.

               Tehingu seis

               ·Kui tehingutaotlus on saadetud, määratakse ülekande tegeva HKSi tehingu seisuks „esitatud“.

               ·Ülekande saava HKSi tehingu seisuks määratakse „esitatud“, kui taotlus on kätte saadud ja seda menetletakse.

               ·Ülekande saava HKSi tehingu seisuks määratakse „lõpule viidud“/„lõpetatud“, kui ettepanek on töödeldud.  Seejärel saadab ülekande saav HKS vastava vastuvõtu-/tagasilükkamissõnumi.

               ·Ülekande tegeva HKSi tehingu seisuks määratakse „lõpule viidud“/„lõpetatud“, kui vastuvõtu-/tagasilükkamissõnum on kätte saadud ja töödeldud.

               ·Kui vastust ei saada, jääb ülekande tegevas HKSis tehingu seisuks „esitatud“.

               ·Ülekande saavas HKSis määratakse kõigi tehingute, mis jäävad „esitatuks“ kauemaks kui 30 minutiks, seisuks „lõpetatud“.

                        Tehingutega seotud intsidentide käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud intsidendihaldusprotsessi.

               3.2.Andmeedastuse turvalisus

               Edastusel olevate andmete suhtes kohaldatakse nelja turvataset:

               (1)võrkupääsu reguleerimine: tulemüüri ja võrkude ühenduse kiht;

               (2)transporditasandil krüptimine: VPN või samaväärne turvaline andmetranspordivõrk;

               (3)seansitasandil krüptimine: turvaline sõnumivahetuse edastusprotokoll;

               (4)rakendustasandil krüptimine: XML-sisu krüptimine ja allkirjastamine.

               3.2.1.Tulemüür ja võrguühendus

               Registritevaheline ühendus luuakse sellise võrgu kaudu, mis on kaitstud riistvaralise tulemüüriga. Tulemüür peab olema konfigureeritud selliste reeglitega, et VPN-serveriga saavad ühendust ainult „registreeritud“ kliendid.

               3.2.2.Virtuaalne privaatvõrk (VPN)

               Kogu lepinguosaliste vahelist andmesidet kaitstakse turvalise andmetransporditehnoloogia abil. Virtuaalse privaatvõrgu puhul peaks taristu põhinema riistvaral või virtuaalsetel seadmetel. VPN-tehnoloogia võimaldab „tunneldada“ läbi sellise võrgu nagu internet ühest punktist teise, kaitstes samal ajal kogu andmesidet. Enne VPN-tunneli loomist väljastatakse võimalikule klientotspunktile elektrooniline sertifikaat, mis võimaldab kliendil ühenduse kooskõlastuse käigus oma isikut tõendada. Kumbki lepinguosaline vastutab sertifikaadi paigaldamise eest oma VPNi otspunkti. Elektroonilise sertifikaadi abil pääseb iga VPN-server ligi keskasutusele, et kooskõlastada autentimismandaat. Tunneli loomise käigus kooskõlastatakse krüptimine, millega tagatakse kogu tunneli kaudu toimuva andmeside kaitse.

               Kliendi VPNi otspunktid konfigureeritakse selliselt, et VPN-tunnel oleks püsiv. See võimaldab usaldusväärset kahesuunalist reaalajas sidet lepinguosaliste vahel igal ajal.

               Mis tahes muu samaväärne lahendus peab vastama eespool nimetatud põhimõtetele.

               3.2.3.IPseci rakendamine

               VPN-lahenduse kasutamise korral tagab kinnis-VPNi taristu loomiseks protokolli IPsec kasutamine asukohtadevahelise autentimise, andmete tervikluse ja krüptimise. IPsec-VPNi konfiguratsioonid tagavad nõuetekohase autentimise VPN-ühenduse kahe otspunkti vahel. Lepinguosalised idendivad ja autendivad kaugkliendi IPsec-ühenduse kaudu, kasutades elektroonilisi sertifikaate, mille on välja andnud teise otspunkti poolt tunnustatud sertifitseerimisasutus.

               Samuti tagab IPsec VPN-tunneli kaudu toimuva kogu andmeside tervikluse. Andmepaketid räsitakse ja allkirjastatakse, kasutades VPNi loodud autentimisteavet. Samuti tagatakse andmete konfidentsiaalsus, võimaldades IPsec-krüptimist.

               3.2.4.Turvaline sõnumivahetuse edastusprotokoll

               Turvaliseks andmevahetuseks lepinguosaliste vahel kasutatakse ajutise lahenduse puhul mitut krüptimiskihti. Mõlemad süsteemid ja nende erinevad keskkonnad on võrgu tasandil ühendatud VPN-tunnelite või samaväärsete turvaliste andmetranspordivõrkude abil. Rakendustasandil kasutatakse failide edastamiseks turvalist sõnumivahetuse edastusprotokolli seansi tasandil.

               3.2.5.XML-sisu krüptimine ja allkirjastamine

               XML-failides toimub allkirjastamine ja krüptimine kahel tasandil. Iga tehingutaotlus, tehinguvastus ja kooskõlastava võrdlemise sõnum allkirjastatakse digitaalselt eraldi.

               Teise sammuna krüptitakse elemendi „sõnum“ kõik alamelemendid eraldi.

               Kolmanda sammuna ning kogu sõnumi tervikluse ja salgamatuse tagamiseks allkirjastatakse digitaalselt ka juurelemendi sõnum. Selle tulemusena on XML-vormingus andmed hästi kaitstud. Tehnilisel rakendamisel järgitakse Veebikonsortsiumi standardeid.

               Sõnumi dekrüptimiseks ja kontrollimiseks järgitakse protsessi vastupidises järjekorras.

               3.2.6.Krüptovõtmed

               Krüptimiseks ja allkirjastamiseks kasutatakse avaliku võtme krüptograafiat.

               Konkreetselt IPseci puhul kasutatakse sellist elektroonilist sertifikaati, mille on väljastanud mõlema lepinguosalise poolt usaldusväärseks peetav sertifitseerimisasutus. Kõnealune asutus kontrollib isikusamasust ja väljastab sertifikaate, mida kasutatakse organisatsiooni identimiseks ja lepinguosaliste vahel turvaliste andmesidekanalite loomiseks.

                        Krüptovõtmeid kasutatakse sidekanalite ja andmefailide allkirjastamiseks ja krüptimiseks. Lepinguosalised vahetavad avalikke sertifikaate elektrooniliselt turvaliste kanalite kaudu ja kontrollivad neid ribaväliselt. See on ühistes töömenetlustes kirjeldatud infoturbe halduse lahutamatu osa.

               3.3.Registritevahelise ühendusega hõlmatud funktsioonide loetelu

               Ühendus määrab kindlaks edastussüsteemi mitme funktsiooni jaoks, millega rakendatakse lepingust tulenevaid äriprotsesse. Ühendus hõlmab ka spetsifikatsiooni kooskõlastava võrdlemise protsessi ja testsõnumite jaoks, mis võimaldavad südamelöögi seiret.

               3.3.1.Äritehingud

               Äritegevuse seisukohast on ühendusega ette nähtud nelja (4) liiki tehingutaotlused.

               ·Väline ülekanne

               ·Pärast heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise jõustumist on ELi ja Šveitsi LHÜd lepinguosaliste vahel asendatavad ja seega täielikult ülekantavad.

               ·Registritevahelise ühenduse kaudu tehtav ülekanne hõlmab ülekande tegevat kontot ühes HKSis ja ülekande saavat kontot teises HKSis.

               ·Üle saab kanda järgmist nelja (4) liiki LHÜsid mistahes koguses:

               ·Šveitsi üldised LHÜd (CH-LHÜd);

               ·Šveitsi lennunduse LHÜd (CH-LLHÜd);

               ·ELi üldised LHdÜ (EL-LHÜd);

               ·ELi lennunduse LHdÜ (EL-LLHÜd).

               ·Rahvusvaheline eraldamine

               Ühe HKSi hallatav õhusõidukikäitaja, kellel on kohustused teises HKSis ning õigus saada kõnealusest teisest HKSist tasuta LHÜsid, saab lennunduse tasuta LHÜd teisest HKSist rahvusvahelise LHÜde eraldamise tehinguga.

               ·Rahvusvahelise eraldamise tagasipööramine

               See tehing tehakse juhul, kui LHÜde tasuta eraldamine õhusõidukikäitaja arvelduskontole teise HKSi poolt tuleb täies mahus tagasi pöörata.

               ·Ülemääraselt eraldatud LHÜde tagasikandmine

               Tagasipööramisega sarnane tehing, kuid tehakse juhul, kui LHÜde eraldamist ei ole vaja täielikult tagasi pöörata, vaid ainult ülemäärased LHÜd need eraldanud HKSile tagasi kanda.

               3.3.2.Kooskõlastava võrdlemise protokoll

               Kooskõlastav võrdlemine toimub alles pärast seda, kui sõnumite valmendus-, valideerimis- ja töötlemisaknad on suletud.

               Kooskõlastav võrdlemine on registritevahelise ühenduse turva- ja kooskõlastusmeetmete lahutamatu osa. Mõlemad lepinguosalised lepivad enne mis tahes ajakava koostamist kokku kooskõlastava võrdlemise täpses ajastuses. Võimalik on igapäevane plaaniline võrdlemine, kui lepinguosalised selles kokku lepivad. Siiski tehakse plaaniline võrdlemine vähemalt pärast valmendust.

               Kumbki lepinguosaline võib aga kooskõlastava võrdlemise ka igal ajal käsitsi algatada.

                        Plaanilise kooskõlastava võrdlemise ajastuse ja sageduse muudatuste käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud teenindussoovi täitmise protsessi.

               3.3.3.Testsõnum

               Otspunktidevahelise andmeside testimiseks on ette nähtud testsõnum. Sõnum sisaldab andmeid, mis näitavad, et tegemist on testiga, ning sellele vastatakse kohe, kui teine otspunkt on selle kätte saanud.

               3.4.Veebiteenuste standardid

               Ajutise lahenduse puhul veebiteenuseid ei kasutata. Väärib siiski märkimist, et XML-sõnumite kuju ja vorming jäävad suures osas samaks. Kui tulevikus võetakse kasutusele alaline registriühendus, peaksid veebiteenused võimaldama XML-sõnumite vahetamist reaalajas.

               3.5.Veebiteenuste erimääratlus

               See punkt ei ole ajutise lahenduse puhul asjakohane. Nagu eelmises punktis märgitud, kasutatakse veebiteenuseid üksnes tulevase alalise registriühenduse puhul.

               3.6.Andmete salvestamise nõuded

               Selleks et toetada mõlema lepinguosalise vajadust säilitada täpne ja kooskõlaline teave ning et tagada vahendid kooskõlastava võrdlemise käigus ebakõlade kõrvaldamiseks, peavad mõlemad lepinguosalised nelja (4) liiki logisid:

               ·tehingulogid;

               ·kooskõlastava võrdlemise logid;

               ·sõnumite arhiiv;

               ·siseauditi logid.

               Kõiki kõnealustes logides sisalduvaid andmeid säilitatakse veaotsingu eesmärgil vähemalt kolm (3) kuud ning nende edasine säilitamine sõltub kummagi lepinguosalise kohaldatavast auditeerimisalasest õigusest.  Üle kolme (3) kuu vanad logifailid võib arhiveerida turvalises asukohas sõltumatus IT-süsteemis, kuid neid peab olema võimalik mõistliku aja jooksul välja otsida või neile juurde pääseda.

               Tehingulogid

               Nii ELi tehingulogi kui ka Šveitsi tehingulogi allsüsteemid sisaldavad tehingulogi rakendusi.

               Täpsemalt öeldes peavad tehingulogid arvestust iga teisele HKSile saadetud tehinguettepaneku kohta.  Iga kirje sisaldab tehingu sisu kõiki välju ja tehingu tulemust (vastuvõtva HKSi vastus). Samuti peetakse tehingulogides arvestust sissetulevate tehingute ja lähte-HKSile saadetud vastuste kohta.

               Kooskõlastava võrdlemise logid

               Kooskõlastava võrdlemise logi sisaldab iga lepinguosaliste vahel vahetatud kooskõlastava võrdlemise sõnumit, sealhulgas kooskõlastava võrdlemise tunnuskoodi, ajatemplit ja kooskõlastava võrdlemise tulemust: kooskõlastava võrdlemise seis „kooskõlas“ või „lahknevused“. Ajutises lahenduses on kooskõlastava võrdlemise sõnumid vahetatavate sõnumite lahutamatu osa.

               Mõlemad lepinguosalised salvestavad iga taotluse ja sellele saadud vastuse kooskõlastava võrdlemise logis. Kuigi kõnealuses logis sisalduvat teavet ei jagata otse kooskõlastava võrdlemise osana, võib ebakõlade kõrvaldamiseks olla vajalik juurdepääs sellele teabele.

               Sõnumite arhiiv

               Mõlemad lepinguosalised peavad arhiveerima koopia vahetatud andmetest (XML-failid) – nii saadetud kui ka saadud – ning selle, kas need või XML-sõnumid olid õiges vormingus või mitte.

               Arhiiv on eelkõige mõeldud auditeerimiseks, et saaks tõendada, mida teisele lepinguosalisele saadeti ja teiselt lepinguosaliselt saadi. Selleks tuleb koos failidega arhiveerida ka nendega seotud sertifikaadid.

               Samuti annavad need failid lisateavet veaotsingul.

               Siseauditi logid

               Nende logide sisu ja kasutuse määrab kindlaks kumbki lepinguosaline iseseisvalt.

               3.7.Käitusnõuded

               Andmevahetus kahe süsteemi vahel ei ole ajutise lahenduse puhul täielikult autonoomne, see tähendab, et ühenduse töölerakendamiseks on vaja operaatoreid ja menetlusi.

               4.Käideldavusega seotud sätted

               4.1.Andmeside käideldavuse projekteerimine

               Ajutise lahenduse arhitektuur koosneb põhimõtteliselt info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) taristust ja tarkvarast, mis võimaldab Šveitsi HKSi ja ELi HKSi vahelist andmesidet. Selle andmevoo käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse kõrge taseme tagamine on seega oluline aspekt, mida tuleb ajutise lahenduse ja alalise registriühenduse projektis arvesse võtta. Kuna tegemist on projektiga, milles IKT-taristul, tellimustarkvaral ja protsessidel on keskne roll, tuleb paindliku süsteemi projekteerimiseks arvesse võtta kõiki kolme elementi.

               IKT-taristu paindlikkus

               Käesoleva dokumendi üldsätete peatükis kirjeldatakse üksikasjalikult arhitektuuri komponente. IKT-taristu osas rajatakse ajutise ühendusega paindlik VPN-võrk (või samaväärne võrk). Sellega luuakse turvalised sidetunnelid, mille kaudu saab toimuda turvaline sõnumivahetus. Muud taristuelemendid on konfigureeritud kõrgkäideldavaks ja/või need sõltuvad varumehhanismidest.

               Tellimustarkvara paindlikkus

               Tellimustarkvaramoodulid suurendavad paindlikkust, proovides teatava aja jooksul luua uuesti sidet teise otspunktiga, kui see ei ole mingil põhjusel kättesaadav.

               Teenuse paindlikkus

               Ajutise lahenduse puhul toimub lepinguosaliste vaheline andmevahetus eelmääratud ajapiludes kogu aasta vältel. Plaanitud andmevahetuse mõne nõutava etapi puhul on vajalik süsteemioperaatorite ja/või registrihaldajate käsitsi sekkumine. Seda arvesse võttes ning selleks, et suurendada käideldavust ja andmevahetuse edukust:

               ·näevad töömenetlused iga etapi teostamiseks ette arvestatava ajavahemiku;

               ·kasutavad ajutise lahenduse tarkvaramoodulid asünkroonset andmesidet;

               ·tehakse automaatse kooskõlastava võrdlemise käigus kindlaks, kas andmefailide valmendusel esines kummaski otspunktis probleeme;

               ·käsitatakse seireprotsesse (IKT-taristu ja tellimustarkvaramoodulid) intsidendihaldusmenetluste osana ning need käivitavad intsidendihaldusmenetlused (nagu on määratletud ühistes töömenetlustes). Need menetlused, mille eesmärk on vähendada aega, mis kulub tavapärase töö taastamiseks pärast intsidente, on olulised kõrge käideldavusmäära tagamiseks.

               4.2.Initsialiseerimise ja side taasaktiveerimise testimisplaan

               Kõik ajutise lahenduse arhitektuuri eri elemendid läbivad hulga individuaal- ja kollektiivteste, et kinnitada platvormi valmisolekut IKT-taristu ja infosüsteemi tasandil. Need toimivustestid on kohustuslik eeltingimus iga kord, kui platvorm viib ajutise lahenduse peatatud olekust tööolekusse.

               Ühenduse tööoleku aktiveerimine eeldab eelnevalt kindlaks määratud testimisplaani edukat täitmist. Sellega kinnitatakse, et kumbki register on teinud kõigepealt sisetestid, millele järgneb otspunktühenduvuse valideerimine, enne kui alustatakse tegelike tehingute taotluste esitamist lepinguosaliste vahel.

               Testimisplaanis tuleks käsitleda üldist testimisstrateegiat ja testimistaristu üksikasju. Eelkõige peaks see sisaldama iga testiploki iga elemendi kohta järgmist teavet:

               ·testikriteeriumid ja testimisvahendid;

               ·testi tegemiseks määratud rollid;

               ·eeldatavad tulemused (positiivsed ja negatiivsed);

               ·testi ajakava;

               ·testi tulemuste registreerimise nõuded;

               ·veaotsingu dokumentatsioon;

               ·eskaleerimistingimused.

               Protsessina võib tööoleku aktiveerimise testid jagada järgmiseks neljaks (4) mõtteliseks plokiks või etapiks.

               4.2.1.IKT-taristu sisetestid

               Neid teste peavad tegema ja/või kontrollima mõlemad lepinguosalised eraldi kummaski otspunktis.

               Kummagi otspunkti IKT-taristu iga elementi testitakse eraldi. See hõlmab kõiki taristu komponente. Neid teste võib sooritada automaatselt või käsitsi, kuid nendega tuleb kontrollida, et iga taristuelement on töökorras.

               4.2.2.Sidetestid

               Neid teste alustavad mõlemad lepinguosalised eraldi, kuid need lõpetatakse omavahelises koostöös.

               Kui üksikud elemendid toimivad, tuleb testida registritevahelisi sidekanaleid. Selleks kontrollib kumbki lepinguosaline, et internetiühendus toimib, VPN-tunnelid (või samaväärne turvaline transpordivõrk) on loodud ning on olemas asukohtadevaheline IP-ühenduvus. Seejärel tuleks teisele otspunktile kinnitada kohalike ja kaugtaristuelementide juurdepääsetavust ning IP-ühenduvust.

               4.2.3.Kogu süsteemi testid (läbivtestimine)

               Need testid tuleb sooritada mõlemas otspunktis ja tulemusi jagatakse teise lepinguosalisega.

               Kui sidekanaleid ja mõlema registri iga üksikut komponenti on testitud, valmistavad mõlemad otspunktid ette hulga simuleeritud tehinguid ja kooskõlastava võrdlemise, mis esindavad kõiki ühenduse kaudu rakendatavaid funktsioone.

               4.2.4.Turvatestid

               Neid teste peavad tegema ja/või käivitama mõlemad lepinguosalised mõlemas otspunktis vastavalt punktides „Turvatestimise suunised“ ja „Riskihindamisega seotud sätted“ kirjeldatule.

               Alles pärast seda, kui kõik neli etappi/plokki on lõppenud prognoositavate tulemustega, võib ajutist ühendust pidada töökorras olevaks.

               Testimisvahendid

               Kumbki lepinguosaline kasutab spetsiaalseid testimisvahendeid (spetsiaalne IKT-taristu tark- ja riistvara) ning töötab välja testimisfunktsioonid oma vastavas süsteemis, et toetada platvormi käsitsi ja pidevat valideerimist. Registrite haldajad võivad igal ajal käsitsi läbi viia individuaalseid või koostööpõhiseid testiprotseduure. Ka tööoleku aktiveerimine toimub käsitsi.

               Samuti on ette nähtud, et platvorm teeb korrapäraste ajavahemike järel automaatseid kontrolle. Nende kontrollide eesmärk on suurendada platvormi käideldavust võimalike taristu- või tarkvaraprobleemide varajase avastamise teel. Kõnealune platvormi seirekava koosneb kahest osast.

               ·IKT-taristu seire: mõlemas otspunktis jälgivad taristut IKT-taristu teenuse osutajad. Automaatsed testid hõlmavad taristu eri elemente ja sidekanalite käideldavust.

               ·Rakenduse seire: ajutise ühenduse tarkvaramoodulid teostavad süsteemi andmeside seiret rakenduse tasandil (kas käsitsi ja/või korrapäraste ajavahemike järel), et testida ühenduse käideldavust otspunktides, simuleerides ühenduse kaudu teatavaid tehinguid.

               4.3.Heakskiitmis-/testimiskeskkond

               Liidu registri ja Šveitsi registri arhitektuur koosneb järgmisest kolmest keskkonnast.

               ·Tootmiskeskkond (PROD): selles keskkonnas hoitakse tegelikke andmeid ja teostatakse tegelikke tehinguid.

               ·Heakskiitmiskeskkond (ACC): see keskkond sisaldab mittetegelikke või anonüümseks muudetud representatiivseid andmeid. See on keskkond, kus mõlema lepinguosalise süsteemioperaatorid valideerivad uusi väljalaskeid.

               ·Testimiskeskkond (TEST): see keskkond sisaldab mittetegelikke või anonüümseks muudetud representatiivseid andmeid. Seda keskkonda saavad kasutada üksnes registrite haldajad ja see on mõeldud mõlema lepinguosalise tehtavate integratsioonitestide jaoks.

               Kui VPN (või samaväärne võrk) välja arvata, on need kolm keskkonda üksteisest täiesti sõltumatud, mis tähendab, et riistvara, tarkvara, andmebaasid, virtuaalkeskkonnad, IP-aadressid ja pordid võetakse kasutusele ning need toimivad üksteisest sõltumatult.

               VPN luuakse kahes erinevas keskkonnas: üks tootmiskeskkonna ja teine, sõltumatu heakskiitmis- ja testimiskeskkonna jaoks.

               5.Konfidentsiaalsuse ja terviklusega seotud sätted

               Turvamehhanismide ja -menetlustega nähakse liidu registri ja Šveitsi registri vahelises ühenduses toimuvate toimingute jaoks ette kahe isiku roll (nelja silma põhimõte). Kahe isiku rolli kohaldatakse alati, kui see on vajalik, kuid see ei pruugi olla nõutav kõigi toimingute puhul, mida registrite haldajad teevad.

               Turvanõudeid käsitletakse turbekavas, mis hõlmab ka protsesse turvaintsidentide käsitlemiseks pärast turvanõuete võimalikku rikkumist. Nende protsesside seda osa, mis on seotud käitusega, kirjeldatakse ühistes töömenetlustes.

               5.1.Turvatestimise taristu

               Kumbki lepinguosaline kohustub looma turvatestimise taristu (kasutades ühist tark- ja riistvara, mida kasutatakse nõrkade kohtade tuvastamiseks arendus- ja käitusetapis),

               ·mis on tootmiskeskkonnast eraldatud;

               ·kus turvalisust analüüsib süsteemi arendusest ja käitusest sõltumatu rühm.

               Kumbki lepinguosaline kohustub tegema nii staatilisi kui ka dünaamilisi analüüse.

               Dünaamilise analüüsi puhul (nagu läbistustestimine) kohustuvad mõlemad lepinguosalised piirduma hindamisel üldiselt heakskiitmis-/testimiskeskkonnaga (mis on määratletud punktis „Heakskiitmis-/testimiskeskkond“). Sellest reeglist tehtavad erandid peavad heaks kiitma mõlemad lepinguosalised.

               Registriühenduse (mis on määratletud punktis „Sideühenduse arhitektuur“) iga tarkvaramooduli turvalisust testitakse enne selle juurutamist tootmiskeskkonnas.

               Testimistaristu peab olema tootmistaristust eraldatud nii võrgu kui ka taristu tasandil ning võimaldama teostada turvateste, mis on vajalikud turvanõuetele vastavuse kontrollimiseks.

               5.2.Ühenduse peatamise ja taasaktiveerimisega seotud sätted

               Kui tekib kahtlus, et Šveitsi registri, Šveitsi täiendava tehingulogi, liidu registri või ELi tehingulogi turvalisus on ohus, teavitavad lepinguosalised viivitamata teineteist ning peatavad Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahelise ühenduse.

                        Teabe jagamise ning ühenduse peatamise otsuse ja selle taasaktiveerimise otsuse tegemisega seotud menetlused on ühistes töömenetlustes kirjeldatud teenindussoovi täitmise protsessi osa.

               Ühenduse peatamine

               Registriühenduse peatamine vastavalt lepingu II lisale võib toimuda

               ·halduslikel põhjustel (hooldus, ...) ja seega plaanitult;

               ·turvalisusega seotud põhjustel (või IT-taristu rikke tõttu) ja seega plaaniväliselt.

               Hädaolukorras teavitab lepinguosaline teist lepinguosalist ja peatab ühepoolselt registriühenduse.

               Kui registriühendus otsustatakse peatada, tagab kumbki lepinguosaline, et ühendus katkestatakse võrgu tasandil (blokeerides kõik sissetulevad ja väljaminevad ühendused või osa neist).

                        Otsus registriühendus peatada, olenemata sellest, kas see on plaanitud või plaaniväline, tehakse vastavalt ühistes töömenetlustes kirjeldatud muudatusehalduse või turvaintsidendi halduse menetlusele.

               Andmeside taasaktiveerimine

               Taasaktiveerimise otsus tehakse vastavalt ühistes töömenetlustes kirjeldatule ja igal juhul mitte enne punktides „Initsialiseerimise ja side taasaktiveerimise testimisplaan“ kirjeldatud turvatestimise edukat lõpuleviimist.

               5.3.Turvarikkumist käsitlevad sätted

               Turvarikkumist käsitatakse turvaintsidendina, mis mõjutab mis tahes tundliku teabe konfidentsiaalsust ja terviklust ja/või seda käitleva süsteemi käideldavust.

               Tundlik teave on kindlaks määratud tundliku teabe loetelus ja seda võidakse käidelda süsteemis või mis tahes sellega seotud osas.

               Turvarikkumisega otseselt seotud teavet loetakse tundlikuks, sellele määratakse tundlikkustase „Kriitiline HKS“ ja seda käideldakse vastavalt käitlemisjuhistele, kui ei ole sätestatud teisiti.

                        Iga turvarikkumist käsitletakse vastavalt ühiste töömenetluste punktile „Turvaintsidentide haldus“.

               5.4.Turvatestimise suunised

               5.4.1.Tarkvara

               Turvatestimine, sealhulgas vajaduse korral läbistustestimine, tehakse vähemalt tarkvara kõigi uute suuremate väljalasete puhul kooskõlas ühenduse tehnilises standardis sätestatud turvanõuetega, et hinnata ühenduse turvalisust ja sellega seotud riske.

               Kui viimase 12 kuu jooksul ei ole toodetud ühtegi suuremat väljalaset, tehakse turvatestimine kasutusel oleva süsteemiga, võttes arvesse küberohtude arengut viimase 12 kuu jooksul.

               Registriühenduse turvatestimine toimub heakskiitmiskeskkonnas ja vajaduse korral tootmiskeskkonnas. Seda tehakse kooskõlastatult ja mõlema lepinguosalise kokkuleppel.

               Veebirakenduse testimisel järgitakse rahvusvahelisi avatud standardeid, näiteks neid, mis on välja töötatud avatud veebirakenduste turbe projekti (Open Web Application Security Project – OWASP) raames.

               5.4.2.Taristu

               Tootmissüsteemi toetavas taristus tuleb korrapäraselt teha nõrkuseotsing (vähemalt kord kuus) ja leitud nõrkused kõrvaldada eelmises punktis määratletud põhimõtte alusel, kasutades ajakohast nõrkuste andmebaasi.

               5.5.Riskihindamisega seotud sätted

               Kui tuleb teha läbistustestimine, peab see olema osa turvatestimisest.

               Kumbki lepinguosaline võib turvatestimise tegemiseks sõlmida lepingu sellele spetsialiseerunud äriühinguga, tingimusel et

               ·sellel äriühingul on sellise turvatestimise tegemiseks vajalikud oskused ja kogemused;

               ·see äriühing ei anna aru otse arendajale ja/või tema töövõtjale ning ei ole seotud registritevahelise ühenduse tarkvara arendamisega ega ole arendaja alltöövõtja;

               ·see äriühing on allkirjastanud konfidentsiaalsuslepingu, et hoida tulemused konfidentsiaalsena ja käidelda neid vastavalt tundlikkustasemele „Kriitiline HKS“ kooskõlas käitlemisjuhistega.

                     (1)

                        ELT L 322, 7.12.2017, lk 3.

                     (2)

                        ELT [XXXX].

                     (3)

                        Praegu kasutatakse selliseid tehnilisi lahendusi sidepidamiseks liidu registri ja rahvusvahelise tehingulogi vahel ning ka Šveitsi registri ja rahvusvahelise tehingulogi vahel.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.7.2020
            COM(2020) 273 final
            2020/0131(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu alusel moodustatud kaubanduskomitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses lepingu muutmisega, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu alusel asutatud kaubanduskomitees liidu nimel võetav seisukoht seoses lepingu muutmisega, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist lepinguga.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõukogu volitas 12. juunil 2002 komisjoni alustama läbirääkimisi AKV riikidega sõlmitavate majanduspartnerluslepingute üle.

               30. juulil 2009 kirjutas liit alla ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelisele majanduspartnerluse vahelepingule (edaspidi „leping“), millega loodi majanduspartnerluslepingu
                  1
                raamistik. Lepingu eesmärk on:

               (a)võimaldada Vaikse ookeani piirkonna riikidel saada kasu paremast turulepääsust, mida EL pakub;

               (b)edendada Vaikse ookeani piirkonna riikide kestlikku arengut ning nende järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse;

               (c)luua lepinguosaliste vahel ühistel huvidel põhinev ühine vabakaubanduspiirkond, liberaliseerides kaubandust järk-järgult kooskõlas WTO eeskirjade ja asümmeetria põhimõttega ning võttes arvesse Vaikse ookeani piirkonna riikide erivajadusi ja piiratud suutlikkust kohustuste võtmise ja nende täitmise ajakava küsimustes;

               (d)kehtestada vaidluste lahendamise kord ning

               (e)kehtestada asjakohane institutsiooniline korraldus.

               Paapua Uus-Guinea kohaldab lepingut ajutiselt alates 20. detsembrist 2009 ja Fidži Vabariik alates 28. juulist 2014.

               Lepingu artiklis 80 on sätestatud, et muud Vaikse ookeani saared võivad lepinguga ühineda, kui nad esitavad 1994. aasta GATTi artikli XXIV kohase turulepääsu pakkumise. Samoa Iseseisvusriik ühines lepinguga 21. detsembril 2018
                  2
                ning kohaldab seda ajutiselt alates 31. detsembrist 2018. Lepinguosalised menetlevad Saalomoni Saarte ja Tonga Kuningriigi ühinemist lepinguga vastavalt nende riikide sooviavaldusele.

               Pärast Samoa Iseseisvusriigi ühinemist lepinguga on vaja teha lepingusse tehnilisi muudatusi ning lisada tema turulepääsu pakkumine lepingu II lisasse.

               2.2.Majanduspartnerluslepingu kaubanduskomitee

               Majanduspartnerluslepingu artikliga 68 asutatakse kaubanduskomitee, mis koosneb lepinguosaliste (EL ja Vaikse ookeani piirkonna riigid) esindajatest.

               Kaubanduskomitee tegeleb kõigi lepingu rakendamiseks vajalike küsimustega. Oma ülesandeid täites võib kaubanduskomitee:

               (f)moodustada lepingu rakendamiseks vajalikke erikomiteesid või -organeid ning ja teha nende üle järelevalvet;

               (g)tulla lepinguosaliste kokkuleppel kokku mis tahes ajal;

               (h)arutada kõiki lepinguga seotud küsimusi ja võtta oma ülesannete täitmiseks sobivaid meetmeid ning

               (i)võtta lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid või anda soovitusi.

               2.3.Majanduspartnerluslepingu kaubanduskomitee kavandatav otsus

               Majanduspartnerluslepingu kaubanduskomitee esitas 3.–4. oktoobril 2019 toimunud seitsmendal koosolekul muu hulgas lepinguosalistele soovituse lepingut muuta, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist. Lepingu II lisasse tuleb kanda Samoa turulepääsu pakkumine.

               Lepingu artiklis 13 on sätestatud, et kaubanduskomitee võib kokkuleppel muuta lepingu II lisa viisil, mida ta peab asjakohaseks.

               Sellest tulenevalt kavatseb majanduspartnerluslepingu kaubanduskomitee oma [kuupäeval] toimuval kaheksandal koosolekul võtta vastu otsuse teha lepingusse tehnilisi muudatusi, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist lepinguga.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Kavandatava nõukogu otsusega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht seoses ettepanekuga muuta lepingut, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi hiljutist ühinemist.

               Kõnealune seisukoht käsitleks lepingu muudatusi ja põhineks kaubanduskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud nõukogu otsuse eelnõule.

               Kavandatav soovitus puudutab kaubanduspoliitikat, mille puhul liidul on ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 alusel ainupädevus.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kaubanduskomitee on majanduspartnerluslepingu alusel loodud organ.

               Kaubanduskomitees vastuvõetaval muudatusel on õiguslikud tagajärjed. Kui kavandatav muudatus vastu võetakse, on see vastavalt lepingu artiklile 13 rahvusvahelise õiguse alusel lepinguosaliste jaoks siduv.

               Kavandatava muudatusega ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava soovituse eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava soovitusega taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava soovituse eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava soovituse avaldamine

               Kuna kaubanduskomitee otsusega muudetakse majanduspartnerluslepingut, on asjakohane avaldada see pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0131 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu alusel moodustatud kaubanduskomitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses lepingu muutmisega, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise 30. juulil 2009 alla kirjutatud majanduspartnerluse vahelepinguga
                  3
                (edaspidi „leping“) loodi majanduspartnerluslepingu raamistik. Paapua Uus-Guinea kohaldab lepingut ajutiselt alates 20. detsembrist 2009 ja Fidži Vabariik alates 28. juulist 2014.

               (2)Lepingu artiklis 80 on sätestatud, et muud Vaikse ookeani saared võivad lepinguga ühineda, kui nad esitavad 1994. aasta GATTi artikli XXIV kohase turulepääsu pakkumise. Samoa Iseseisvusriik ühines lepinguga 21. detsembril 2018
                  4
                ning kohaldab seda ajutiselt alates 31. detsembrist 2018.

               (3)Lepingu artiklis 68 on sätestatud, et kaubanduskomitee tegeleb kõigi lepingu rakendamiseks vajalike küsimustega.

               (4)Majanduspartnerluslepingu kaubanduskomitee võttis oma 3.–4. oktoobril 2019 toimunud seitsmendal koosolekul muu hulgas vastu lepinguosalistele mõeldud soovituse lepingut muuta, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist. Lepingu II lisasse tuleb kanda Samoa turulepääsu pakkumine.

               (5)Lepingu artiklis 13 on sätestatud, et kaubanduskomitee võib kokkuleppel muuta lepingu II lisa viisil, mida ta peab asjakohaseks.

               (6)[Kuupäev] 2020 toimub kaubanduskomitee kaheksas koosolek, kus kaubanduskomitee saab vastavalt lepingu artiklile 13 võtta vastu lepingu tehnilise muudatuse, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist.

               (7)Liit peaks kindlaks määrama oma seisukoha kaubanduskomitee kaheksandal koosolekul vastu võetava kavandatud otsuse suhtes.

               (8)Liidu seisukoht kaubanduskomitee kaheksandal koosolekul peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel kaubanduskomitee kaheksandal koosolekul võetav seisukoht seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu muutmisega, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist, põhineb käesolevale otsusele lisatud kaubanduskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Kaubanduskomitee otsus avaldatakse pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu allakirjutamise ja esialgse kohaldamise kohta (ELT L 272, 16.10.2009, lk 1).

                     (2)

                        ELT L 333, 28.12.2018, lk 1.

                     (3)

                        Nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsus 2009/729/EÜ ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu allakirjutamise ja esialgse kohaldamise kohta (ELT L 272, 16.10.2009, lk 1).

                     (4)

                        ELT L 333, 28.12.2018, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.7.2020
            COM(2020) 273 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu alusel moodustatud kaubanduskomitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses lepingu muutmisega, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist

               LISA

               EELNÕU

               ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA TEISELT POOLT VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE VAHELISE MAJANDUSPARTNERLUSE VAHELEPINGUGA MOODUSTATUD KAUBANDUSKOMITEE OTSUS nr XX/2020,

               [kuupäev],

               millega muudetakse lepingut, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist

               KAUBANDUSKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut
                  1
                (edaspidi „leping“), millele kirjutati alla Londonis 30. juulil 2009 ja millega luuakse majanduspartnerluse lepingu raamistik, eriti selle artikleid 13 ja 68,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Samoa Iseseisvusriik esitas 5. veebruaril 2018 lepinguosalistele ühinemistaotluse koos 1994. aasta GATTi artikli XXIV kohase turulepääsu pakkumisega. Samoa ühines lepinguga 21. detsembril 2018 ning kohaldab lepingut ajutiselt alates 31. detsembrist 2018.

               (2)Lepingu artiklis 68 on sätestatud, et kaubanduskomitee tegeleb kõigi lepingu rakendamiseks vajalike küsimustega.

               (3)Majanduspartnerluslepingu kaubanduskomitee võttis oma 3.–4. oktoobril 2019 toimunud seitsmendal koosolekul muu hulgas vastu lepinguosalistele mõeldud soovituse lepingut muuta, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist. Lepingu II lisasse tuleb kanda Samoa turulepääsu pakkumine.

               (4)Lepingu artiklis 13 on sätestatud, et kaubanduskomitee võib kokkuleppel muuta lepingu II lisa viisil, mida ta peab asjakohaseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Lepingu II lisasse kantakse Samoa Iseseisvusriigi turulepääsu pakkumise kokkulepitud tekst, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas.

               [Koht ja kuupäev]

                           Kaubanduskomitee nimel

                        Liidu nimel

                        Vaikse ookeani piirkonna riikide nimel

               LISA

               KAUPADE SAMOA ISESEISVUSRIIKI IMPORTIMISEL KOHALDATAVAD TOLLIMAKSUD (ELT L 333, 28.12.2018, lk 1)

                  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=OJ:L:2018:333:TOC

                     (1)

                        Nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsus 2009/729/EÜ ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu allakirjutamise ja esialgse kohaldamise kohta (ELT L 272, 16.10.2009, lk 1).