               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.12.2017
            COM(2017) 719 final
            2017/0317(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepinguga loodud ühiskomitees võetava seisukoha kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               ELi-Mehhiko vabakaubanduspiirkond moodustati ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu (edaspidi „üldleping“) raames loodud ühisnõukogu otsuste alusel. Nendeks otsusteks on ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsus nr 2/2000 ja 27. veebruari 2001. aasta otsus nr 2/2001.

               Sellest tulenevalt kasutatakse kõnealuseid otsuseid uute riikide ELiga ühinedes kaubandussätetesse vajalike kohanduste tegemiseks. Neid kohandusi ei ole üldlepingu kolmandas lisaprotokollis arvesse võetud.

               Üldlepingu artiklitega 5, 6, 7, 10 ja 47 volitatakse ühisnõukogu võtma vastu otsuseid käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks ning eelkõige määrama kindlaks kaubavahetuse, teenuskaubanduse ja riigihangetega seotud asjakohase korra ja ajakava.

               Kehtivast kolmandast lisaprotokollist tulenevalt tuleb muuta kahte eespool nimetatud ühisnõukogu otsust, et teha vajalikud kohandused üldlepingu kaubandussätetesse. See mõjutab eelkõige järgmist:

               –ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 (mida on muudetud ühisnõukogu 29. juuli 2004. aasta otsusega nr 3/2004 ja 25. juuli 2008. aasta otsusega nr 2/2008) kaubavahetust, päritolu tõendamist ja riigihankeid käsitlevaid sätteid, ning

               –ühisnõukogu 27. veebruari 2001. aasta otsust nr 2/2001 (mida on muudetud ühisnõukogu 18. mai 2005. aasta otsusega nr 4/2004 ja 15. detsembri 2008. aasta otsusega nr 3/2008), et ajakohastada asutuste loetelu, kes vastutavad finantsteenuste eest, ja Horvaatia kõnealuse otsuse artikli 17 lõike 3 alusel säilitatavaid meetmeid, mis ei ole kooskõlas otsuse nr 2/2001 artiklitega 12–16.

               Komisjon soovitab nõukogul võtta vastu lisatud nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel ühisnõukogus võetava seisukoha kohta võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi teiste välispoliitika valdkondadega ning toetab neid.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu jaoks on õiguslik alus, mille alusel määratakse kindlaks üldlepinguga moodustatud komiteedes võetav seisukoht, Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artikkel 91, artikli 100 lõige 2, artikkel 207 ja artikkel 211 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               •Vahendi valik

               Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9, mille alusel võib nõukogu otsuseid vastu võtta. Ükski teine õiguslik vahend ei suudaks käesoleva ettepaneku eesmärke täita.

               2017/0317 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepinguga loodud ühiskomitees võetava seisukoha kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91, artikli 100 lõiget 2 ning artikleid 207 ja 211 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse majanduspartnerlust, poliitilist koordineerimist ja koostööd käsitleva lepingu (edaspidi „üldleping“) artikleid 5, 6, 7, 10 ja 47,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)14. septembril 2012. aastal
                  1
                volitas nõukogu komisjoni pidama Euroopa Liidu, või Euroopa Liidu ja liikmesriikide nimel läbirääkimisi Mehhikoga üldlepingu kolmanda lisaprotokolli üle, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga.

               (2)Kõnealused läbirääkimised viidi edukalt lõpule.

               (3)Kolmas lisaprotokoll allkirjastati [...] [...] ning see jõustus [...] alates [...].

               (4)Kuna Horvaatia on üldlepingu osaline, tuleb muuta mitmeid järgmisi sätteid:

               –EÜ-Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 (mida on muudetud ühisnõukogu 29. juuli 2004. aasta otsusega nr 3/2004 ja 25. juuli 2008. aasta otsusega nr 2/2008) sätted, mis käsitlevad kaubavahetust, päritolu tõendamist ja riigihankeid, ning

               –ühisnõukogu 27. veebruari 2001. aasta otsust nr 2/2001 (mida on muudetud ühisnõukogu 18. mai 2005. aasta otsusega nr 4/2004 ja 15. detsembri 2008. aasta otsusega nr 3/2008), et ajakohastada asutuste loetelu, kes vastutavad finantsteenuste eest, ja Horvaatia kõnealuse otsuse artikli 17 lõike 3 alusel säilitatavaid meetmeid, mis ei ole kooskõlas otsuse nr 2/2001 artiklitega 12–16.

               (5)Üldlepingu artiklitega 5, 6, 7, 10 ja 47 volitatakse lepinguga moodustatud ühisnõukogu tegema käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks otsuseid ning eelkõige määrama kindlaks kaubavahetuse, teenuskaubanduse ja riigihangetega seotud asjakohase korra ja ajakava.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.
                     Nõukogu kiidab käesolevaga heaks üldlepinguga moodustatud ühisnõukogus Euroopa Liidu poolt võetavad seisukohad muudatuste kohta, mis on vajalikud Horvaatia ühinemise arvesse võtmiseks, kõnealused seisukohad on lisatud käesolevale otsusele (I ja II lisa).

               2.
                     Väiksemaid muudatusi otsuste eelnõudes võivad liidu esindajad üldlepinguga moodustatud ühisnõukogus teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Ühiskomitee otsused avaldatakse pärast nende vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12 LIMITED).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.12.2017
            COM(2017) 719 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepinguga loodud ühiskomitees võetava seisukoha kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

               I LISA

               ELi–MEHHIKO ÜHISNÕUKOGU OTSUS NR 1/2017,

               XX XXXX 2017,

               millega muudetakse ühisnõukogu otsust nr 2/2000, mida on muudetud otsustega nr 3/2004 ja nr 2/2008

               ÜHISNÕUKOGU,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelist majanduspartnerlust, poliitilist koordineerimist ja koostööd käsitlevat lepingut (edaspidi „üldleping“), millele kirjutati alla Brüsselis 8. detsembril 1997, eriti selle artikleid 5 ja 10 koostoimes artikliga 47,

               ning arvestades järgmist:

               1) Pärast Horvaatia Vabariigi (edaspidi „Horvaatia“) ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 allkirjastati XX XXX 2015 Mehhikos kolmas lepingu lisaprotokoll, mida kohaldatakse alates [X] [Y] 2016.

               2) Seepärast on vaja kohandada alates Horvaatia lepinguga ühinemise kuupäevast EÜ-Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 (mida on muudetud ühisnõukogu 29. juuli 2004. aasta otsusega nr 3/2004 ja 25. juuli 2008. aasta otsusega nr 2/2008) teatavaid sätteid, mis käsitlevad kaubavahetust, päritolu tõendamist ja riigihankeid,

               3) Üldlepingu artiklitega 5, 6, 7, 10 ja 47 volitatakse kõnealuse lepingu alusel moodustatud ühisnõukogu võtma käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks vastu otsuseid ning eelkõige määrama kindlaks kaubavahetuse, teenuskaubanduse ja riigihangetega seotud asjakohase korra ja ajakava,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               1. Ühisnõukogu otsuse nr 2/2000 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

               2. Käesolev artikkel ei mõjuta ühisnõukogu otsuse nr 2/2000 artiklis 10 sätestatud läbivaatamisklausli sisu.

               Artikkel 2

               Ühisnõukogu otsuse nr 2/2000 III lisa artikli 17 lõiget 4 ja artikli 18 lõiget 2 ning IV liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale.

               Artikkel 3

               1. Horvaatia käesoleva otsuse III lisas loetletud üksused lisatakse ühisnõukogu otsuse nr 2/2000 VI lisa B osa asjaomastesse jagudesse.

               2. Horvaatia käesoleva otsuse IV lisas loetletud väljaanded lisatakse ühisnõukogu otsuse nr 2/2000 XIII lisa B osasse.

               Artikkel 4

               1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               2. Käesolevat otsust kohaldatakse alates päevast, mil Horvaatia lepinguga ühines.

               Mexico City, XX XXX 2017.

               Ühisnõukogu nimel

               eesistuja

               [X]

               I LISA

               Ühenduse tollitariifide kaotamise ajakava

                        CN-kood

                        Kauba kirjeldus

                        Aastane tariifikvoodi maht

                        Tariifikvoodi tollimaksumäär

                        „0803 00 19

                        Värsked banaanid (v.a jahubanaanid)

                        2 010 tonni (*)

                        70 eurot/tonn

                        (*) Kõnealune aastane tariifikvoot avatakse iga kalendriaasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. Esimest korda kohaldatakse tariifikvooti alates kolmandast päevast pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.”

               II LISA

               Haldusalaste märkuste ja ühisnõukogu otsuse nr 2/2000 III lisas sisalduva arvedeklaratsiooni uued keeleversioonid

               1. Otsuse nr 2/2000 III lisa artikli 17 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

               (…)

               „4. „Tagantjärele väljaantud liikumissertifikaatidele EUR.1 tuleb teha üks järgmistest märgetest:

               BG „ИЗДАДЕН ВПОСЛЕДСТВИЕ“

               ES „EXPEDIDO A POSTERIORI“

               CS „VYSTAVENO DODATEČNE“

               DA „UDSTEDT EFTERFØLGENDE“

               DE „NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT“

               ET „TAGANTJÄRELE VÄLJA ANTUD“

               EL „ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ“

               EN „ISSUED RETROSPECTIVELY“

               FR „DÉLIVRÉ A POSTERIORI”

               HR „NAKNADNO IZDANO“

               IT „RILASCIATO A POSTERIORI“

               LV „IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI“

               LT „RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS“

               HU „KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL“

               MT „MAHRUG RETROSPETTIVAMENT“

               NL „AFGEGEVEN A POSTERIORI“

               PL „WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE“

               PT „EMITIDO A POSTERIORI“

               RO „EMIS A POSTERIORI“

               SK „VYDANÉ DODATOČNE“

               SL „IZDANO NAKNADNO“

               FI „ANNETTU JÄLKIKÄTEEN“

               SV „UTFÄRDAT I EFTERHAND”

               2. Otsuse nr 2/2000 III lisa artikli 18 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

               „2. Vastavalt lõikele 1 välja antud duplikaadil peab olema esitatud üks järgmistest märgetest:

               BG „ДУБЛИКАТ“

               ES „DUPLICADO“

               CS „DUPLIKÁT“

               DA „DUPLIKAT“

               DE „DUPLIKAT“

               ET „DUPLIKAAT“

               EL „ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ“

               EN „DUPLICATE“

               FR „DUPLICATA“

               HR „DUPLIKAT“

               IT „DUPLICATO“

               LV „DUBLIKĀTS“

               LT „DUBLIKATAS“

               HU „MÁSODLAT“

               MT „DUPLIKAT“

               NL „DUPLICAAT“

               PL „DUPLIKAT“

               PT „SEGUNDA VIA“

               RO „DUPLICAT“

               SK „DUPLIKÁT“

               SL „DVOJNIK“

               FI „KAKSOISKAPPALE“

               SV „DUPLIKAT”

               3. Otsuse nr 2/2000 III lisa IV liitesse tehakse järgmised täiendused:

               „Horvaadikeelne tekst

               Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (
                  1
               )) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (
                  2
               ) preferencijalnog podrijetla.“

               III LISA

               KESKSED VALITSUSÜKSUSED

               1. Otsuse nr 2/2000 VI lisa B osa 1. jaotisse lisatakse järgmised kesksed valitsusüksused:

               „AC – Horvaatia Vabariik

                        1

                        Horvaatia Parlament

                        Hrvatski Sabor

                        2

                        Horvaatia Vabariigi President

                        Predsjednik Republike Hrvatske

                        3

                        Horvaatia Vabariigi Presidendi Kantselei

                        Ured predsjednika Republike Hrvatske

                        4

                        Horvaatia Vabariigi Presidendi Kantselei pärast ametiaja lõppemist

                        Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti

                        5

                        Horvaatia Vabariigi Valitsus

                        Vlada Republike Hrvatske

                        6

                        Horvaatia Vabariigi Valitsuse bürood

                        uredi Vlade Republike Hrvatske

                        7

                        majandusministeerium

                        Ministarstvo gospodarstva

                        8

                        regionaalarengu ja ELi vahendite ministeerium

                        Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije

                        9

                        rahandusministeerium

                        Ministarstvo financija

                        10

                        kaitseministeerium

                        Ministarstvo obrane

                        11

                        välis- ja Euroopa asjade ministeerium

                        Ministarstvo vanjskih i europskih poslova

                        12

                        siseministeerium

                        Ministarstvo unutarnjih poslova

                        13

                        justiitsministeerium

                        Ministarstvo pravosuđa

                        14

                        avaliku halduse ministeerium

                        Ministarstvo uprave

                        15

                        ettevõtlus- ja käsitööndusministeerium

                        Ministarstvo poduzetništva i obrta

                        16

                        töö- ja pensionisüsteemi ministeerium

                        Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava

                        17

                        mere-, transpordi- ja taristuministeerium

                        Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture

                        18

                        põllumajandusministeerium

                        Ministarstvo poljoprivrede

                        19

                        turismiministeerium

                        Ministarstvo turizma

                        20

                        keskkonna- ja looduskaitseministeerium

                        Ministarstvo zaštite okoliša i prirode

                        21

                        ehitus- ja füüsilise planeerimise ministeerium

                        Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja

                        22

                        veteraniministeerium

                        Ministarstvo branitelja

                        23

                        sotsiaalpoliitika ja noorsooküsimuste ministeerium

                        Ministarstvo socijalne politike i mladih

                        24

                        tervishoiuministeerium

                        Ministarstvo zdravlja

                        25

                        teadus-, haridus- ja spordiministeerium

                        Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta

                        26

                        kultuuriministeerium

                        Ministarstvo kulture

                        27

                        riigi haldusorganisatsioonid

                        državne upravne organizacije

                        28

                        riigi haldusasutused maakondades

                        uredi državne uprave u županijama

                        29

                        Horvaatia Vabariigi Konstitutsioonikohus

                        Ustavni sud Republike Hrvatske

                        30

                        Horvaatia Vabariigi Ülemkohus

                        Vrhovni sud Republike Hrvatske

                        31

                        kohtud

                        sudovi

                        32

                        Riiklik Kohtunike Nõukogu

                        Državno sudbeno vijeće

                        33

                        prokuratuurid

                        državna odvjetništva

                        34

                        Riiklik Prokuröride Nõukogu

                        Državno odvjetničko vijeće

                        35

                        ombudsmani bürood

                        pravobraniteljstva

                        36

                        riigihangete riiklik järelevalvekomisjon

                        Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave

                        37

                        Horvaatia Pank

                        Hrvatska narodna banka

                        38

                        riigiametid ja -bürood

                        državne agencije i uredi

                        39

                        riigikontroll“

                        Državni ured za reviziju

               2. Otsuse nr 2/2000 VI lisa B osa 2. jaotise alalisale lisatakse järgmised direktiivi 2004/17/EÜ I, II, VII, VIII ja IX lisas osutatud asutused ja asutuste kategooriad:

               a) I lisa

               „JOOGIVEE TOOTMINE, TRANSPORTIMINE JA JAOTAMINE”:

               „HORVAATIA VABARIIK

               Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kes vastavalt erimäärusele tegelevad püsivõrkude ehitamise (pakkumine) ja avalike teenuste osutamiseks kasutatavate püsivõrkude haldamisega joogivee tootmise, ülekandmise ja jaotamise ning selle püsivõrku tarnimise valdkonnas, näiteks üksused, kelle kohalikud omavalitsused on vastavalt veeseadusele asutanud avaliku teenuse osutamiseks veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonnas (ametlik väljaanne nr 153/09, 63/11, 130/11, 53/13 ja 14/14). ”

               b) II lisa

               „ELEKTRIENERGIA TOOTMINE, TRANSPORT JA JAOTUS”:

               „HORVAATIA VABARIIK

               Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kes vastavalt erimäärusele tegelevad püsivõrkude ehitamise (pakkumise) ja avalike teenuste osutamiseks kasutatavate püsivõrkude haldamisega elektrienergia tootmise, ülekandmise ja jaotamise ning selle püsivõrku tarnimise valdkonnas, näiteks üksused, kes tegutsevad energeetika valdkonnas vastavalt energiaseadusele (ametlik väljaanne nr 120/12 ja 14/14). ”

               c) VII lisa

               „LINNARONGI-, TRAMMI-, TROLLIBUSSI- VÕI BUSSITEENINDUSE VALDKONNA TELLIJAD”:

               „HORVAATIA VABARIIK

               Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kes vastavalt erimäärusele tegelevad võrkude pakkumise ja haldamisega avaliku linnarongi-, automaatsüsteemide, trammi-, bussi-, trollibussi- ja köissõiduki- (köistee-) teenuse osutamiseks, näiteks üksused, kes sellega tegelevad vastavalt kommunaalteenuste seadusele (ametlik väljaanne nr 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11, 90/11, 144/12, 94/13, 153/13 ja 147/14).“

               d) VIII LISA

               „LENNUJAAMATEENUSTE VALDKONNA TELLIJAD”:

               „HORVAATIA VABARIIK

               Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on geograafilise piirkonna kasutamine eesmärgiga anda lennutranspordiga tegelevatele ettevõtjatele juurdepääs lennuväljadele ja muudele terminaliseadmetele; näiteks üksused, kes tegutsevad osutatud valdkonnas kooskõlas lennujaamade seadusega (ametlik väljaanne nr 19/98 ja 14/11).“

               e) IX lisa

               „MERESADAMA-, SISEVEESADAMA- VÕI MUUDE TERMINALITEENUSTE VALDKONNA TELLIJAD”:

               „HORVAATIA VABARIIK

               Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on geograafilise piirkonna kasutamine eesmärgiga anda mere- või jõetranspordi ettevõtjatele juurdepääs meresadamatele, jõesadamatele ja muudele transporditerminalidele; näiteks üksused, kes tegutsevad osutatud valdkonnas kooskõlas merenduse ja meresadamate seadusega (ametlik väljaanne nr 158/03, 100/04, 141/06 ja 38/09). “

               IV LISA

               VÄLJAANDED

               „Horvaatia Vabariik

               Teated:

               - Euroopa Liidu Teataja

               - Narodne Novine

               - Horvaatia Vabariigi elektroonilised riigihanketeated (

                  https://eojn.nn.hr/Oglasnik/clanak/electronic-public-procurement-of-the-republic-of-croatia/0/81/

               )“

               II LISA

               ELi–MEHHIKO ÜHISNÕUKOGU OTSUS NR 2/2017,

               XX XXXX 2017,

               millega muudetakse ühisnõukogu otsust nr 2/2001, mida on muudetud ühisnõukogu otsustega nr 4/2004 ja nr 3/2008

               ÜHISNÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelist majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevat lepingut (edaspidi „üldleping”), mis on alla kirjutatud Brüsselis 8. detsembril 1997, eriti selle artiklit 6 koostoimes artikliga 47,

               ning arvestades järgmist:

               1) Pärast Horvaatia Vabariigi (edaspidi „Horvaatia“) ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 allkirjastati XX XXX 2017 Mehhikos kolmas lepingu lisaprotokoll, mida kohaldatakse alates [X] [Y] 2017.

               2) Seepärast on vaja kohandada alates Horvaatia lepinguga ühinemise kuupäevast ühisnõukogu 27. veebruari 2001. aasta otsuse nr 2/2001 (muudetud ühisnõukogu 18. mai 2005. aasta otsusega nr 4/2004 ja 15. detsembri 2008. aasta otsusega nr 3/2008) I ja II lisa, et lisada asutused, kes vastutavad finantsteenuste eest Horvaatias, ja Horvaatia säilitatavaid meetmeid, mis ei ole kooskõlas otsuse nr 2/2001 artiklitega 12–16, kuni rakendatakse kõnealuse otsuse artikli 17 lõiget 3.

               3) See kohandus näeb ühtlasi ette võimaluse ajakohastada finantsteenuste eest vastutavate ametiasutuste nimekirja, mis on kehtestatud ühisnõukogu 27. veebruari 2001. aasta otsuse nr 2/2001 (muudetud ühisnõukogu 18. mai 2005. aasta otsusega nr 4/2004 ja 15. detsembri 2008. aasta otsusega nr 3/2008) II lisas,

               4) Üldlepingu artiklitega 5, 6, 7, 10 ja 47 volitatakse kõnealuse lepingu alusel moodustatud ühisnõukogu tegema käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks otsuseid ning eelkõige määrama kindlaks kaubavahetuse, teenuskaubanduse ja riigihangetega seotud asjakohase korra ja ajakava,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ühisnõukogu 27. veebruari 2001. aasta otsuse nr 2/2001 (muudetud ühisnõukogu 18. mai 2005. aasta otsusega nr 4/2004 ja 15. detsembri 2008. aasta otsusega nr 3/2008) I lisa A osa asendatakse käesoleva otsuse I lisa tekstiga.

               Artikkel 2

               Ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 (muudetud ühisnõukogu 18. mai 2005. aasta otsusega nr 4/2004 ja 15. detsembri 2008. aasta otsusega nr 3/2008) II lisa A ja B osa asendatakse käesoleva otsuse II lisa tekstiga.

               Artikkel 3

               1.Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               2.Käesolevat otsust kohaldatakse alates päevast, mil Horvaatia lepinguga ühines.

               Mexico City, XX XXX 2017.

               Ühisnõukogu nimel

               eesistuja

               „I LISA

               A OSA

               ÜHENDUS JA SELLE LIIKMESRIIGID

               1. III peatüki kohaldamisel ühenduse ja selle liikmesriikide suhtes järgitakse turulepääsu ja võrdse kohtlemise piiranguid, mis on kavandatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide poolt teenuskaubanduse üldlepingu nimekirjade lõigetes „kõik sektorid“, ja järgnevalt loetletud allsektoritega seotud piiranguid.

               2. Liikmesriikide tähistamiseks kasutatakse järgmisi lühendeid:

               AT
                     Austria

               BE
                     Belgia

               BG
                     Bulgaaria

               CY
                     Küpros

               CZ
                     Tšehhi Vabariik

               DE
                     Saksamaa

               DK
                     Taani

               ES
                     Hispaania

               EE
                     Eesti

               FI
                     Soome

               FR
                     Prantsusmaa

               EL
                     Kreeka

               HR
                     Horvaatia

               HU
                     Ungari

               IE
                     Iirimaa

               IT
                     Itaalia

               LV
                     Läti

               LT
                     Leedu

               LU
                     Luksemburg

               MT
                     Malta

               NL
                     Madalmaad

               PL
                     Poola

               PT
                     Portugal

               RO
                     Rumeenia

               SK
                     Slovaki Vabariik

               SI
                     Sloveenia

               SE
                     Rootsi

               UK
                     Ühendkuningriik

               3. Seoses 1. ja 2. viisiga kohaldatakse turulepääsu kohustusi üksnes järgmise suhtes:

               - tehingud, mis on kirjas „Finantsteenustega seotud kohustuste käsitusleppe” turulepääsu käsitleva jao lõigetes B.3 ja B.4 kõigi liikmesriikide kohta;

               - järgmised tehingud iga asjaomase liikmesriigi puhul, viidates artikli 11 määratlustele:

               BG: A.1.a (elukindlustus) ja A.1.b (kahjukindlustus/muu kui mere-, lennundus- ja muu transpordikindlustus) ülejäänud osa 1. ja 2. viisi puhul;

               CY: A.1.(a) (elukindlustus) ja A.1.(b) (kahjukindlustus/muu kui mere-, lennundus- ja muu transpordikindlustus) ülejäänud osa 2. viisi puhul, B.6.(e) (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega) 1. viisi puhul;

               EE: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 1. ja 2. viisi puhul, B.1 kuni B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatised ja kohustused, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul;

               LV: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 2. viisi puhul, B.7. (osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides) 1. viisi puhul;

               LT: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 2. viisi puhul, B.1. kuni B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatised ja kohustused, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul;

               MT: A.1.(a) (elukindlustus) ja A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa 2. viisi puhul, B.1. ja B.2. (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid) 1. viisi puhul;

               RO: B.1 (hoiuste vastuvõtmine) B.2 (kõik laenuliigid), B.4 (kõik makse- ja rahaedastusteenused), B.5 (tagatised ja kohustused) ja B.8 (rahamaaklerlus) 1. viisi puhul.

               SI: B.1–B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatised ja kohustused, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul.

               4. Erinevalt välisriikide tütarettevõtjatest ei kehti Mehhiko finantsasutuse poolt vahetult liikmesriigis asutatud filiaalide suhtes, v.a teatavad piiratud erandid, ühenduse tasandil ühtlustatud usaldatavuseeskirjad, mis võimaldavad sellistel tütarettevõtjatel kasutada uute ettevõtete loomiseks ja kogu ühenduses piiriüleste teenuste pakkumiseks ulatuslikumaid vahendeid. Seepärast saavad sellised filiaalid tegevusloa tööks liikmesriigi territooriumil samade tingimuste alusel, mis kehtivad kõnealuse liikmesriigi riiklike finantsasutuste suhtes, ning neilt võib nõuda vastavust mitmetele konkreetsetele usaldatavusnõuetele, näiteks panganduse ja väärtpaberite puhul iseseisva kapitalisatsiooni nõudele ja muudele maksevõimet käsitlevatele nõuetele ning raamatupidamisaruandluse ja aruannete avaldamise nõuetele, või kindlustuse puhul vastavust konkreetsetele tagatis- ja sissemaksenõuetele, iseseisvat kapitalisatsiooni, seda et kindlustustehniliste eraldiste kattevarad paikneksid asjaomases liikmesriigis, ja vähemalt ühe kolmandiku suurust solventsusmarginaali. Liikmesriigid võivad käesolevas nimekirjas loetletud piiranguid kohaldada ainult siis, kui tegemist on Mehhiko kaubandustegevuse vahetu asutamisega või Mehhiko osutatavate piiriüleste teenustega; sellest tulenevalt ei või liikmesriik kõnealuseid piiranguid, sealhulgas asutamispiiranguid, kohaldada ühenduse teistes liikmesriikides asuvate Mehhiko tütarettevõtjate suhtes, kui kõnealuseid piiranguid ei või kohaldada teiste liikmesriikide äriühingute või kodanike suhtes vastavalt ühenduse õigusele.

               5. BG: Uute finantsteenuste ja toodete turule lubamine võib sõltuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 nimetatud eesmärkide saavutamisele suunatud reguleeriva raamistiku olemasolust ja järgimisest.

               6. BG: Kindlustus- ja pangandustegevus ning väärtpaberikaubandus ja sellega seotud tegevustega tegelevad eraldi äriühingud, kellel on selliste teenuste osutamiseks luba.

               7. BG: Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Bulgaaria Vabariigis asutatud finantseerimisasutustel olema aktsiaseltsi õiguslik vorm.

               8. CY: Järgmisi üldtingimusi ja -norme kohaldatakse isegi juhul, kui nimekirjas ei ole märgitud piiranguid või tingimusi:

               i)
                     riigi julgeolekut ja avalikku korda puudutavate eesmärkide kaalumine;

               ii)
                     käesolev nimekiri ei ole mingil moel seotud valitsuse ülesannete täitmisel osutatud teenustega. Samuti ei mõjuta see meetmeid seoses kaubavahetusega, mis võib puudutada mõnda nimekirjas loetletud teenust või muid teenuseid. Peale selle kohaldatakse jätkuvalt turulepääsu või võrdse kohtlemise piiranguid seoses teenustega, mis võivad olla nimekirjaga seotud või mida võidakse kasutada nimekirjas loetletud teenuse osutamiseks.

               9. CY: Käesolevas nimekirjas mainitud õigusnorme ei tuleks käsitada ammendava viitena kõigile finantssektorit reguleerivatele õigusnormidele. Näiteks ei ole lubatud edasi anda isikuandmeid, pangasaladusi või ärisaladusi sisaldavat teavet. Kõnealuse teabe edasiandmise suhtes kohaldatakse riiklikke õigusakte, mis reguleerivad pangaklientide teabe konfidentsiaalsust. Lisaks sellele märgitakse, et tehniliste standardite, tervishoiu- ja keskkonnakaitsealaste kaalutluste, litsentseerimise, usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kaalutluste, erialase kvalifikatsiooni ja pädevuse nõuetega seotud mittediskrimineerivaid kvalitatiivseid meetmeid ei ole loetletud turulepääsu ja võrdse kohtlemise tingimuste või piirangutena.

               10. CY: Reguleerimata finantsteenused ja tooted ning uute finantsteenuste turule lubamine võivad sõltuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 nimetatud eesmärkide saavutamisele suunatud reguleeriva raamistiku olemasolust või loomisest.

               11. CY: Küprosel kehtiva valuutatehingute kontrolli tõttu:

               - ei ole residentidel välismaal viibimise ajal lubatud osta pangateenuseid, mis võivad hõlmata rahaliste vahendite ülekandmist välismaale;

               - laenude andmiseks mitteresidentidele/välismaalastele või mitteresidentide poolt juhitavatele äriühingutele on vaja keskpanga luba;

               - mitteresidentidel on ka väärtpaberite omandamiseks vaja keskpanga luba;

               - välisvaluutatehinguid võib sooritada üksnes pankade kaudu, millele keskpank on andnud volitatud vahendaja staatuse.

               12. CZ: Uute finantsteenuste ja -instrumentide turule lubamine võidakse võib sõltuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 nimetatud eesmärkide saavutamisele suunatud reguleeriva raamistiku olemasolust ja järgimisest.

               13. CZ: Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Tšehhi Vabariigis asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm.

               14. CZ: Kohustuslikku liikluskindlustust kolmanda isiku vastutuse suhtes võib müüa üksnes ainuõiguslik tarnija. Monopoolsete õiguste likvideerimisel seoses liikluskindlustusega kolmanda isiku vastutuse suhtes, tingimusel et see teenus on kedagi diskrimineerimata avatud Tšehhi riigis asutatud teenuste osutajatele. Kohustusliku tervisekindlustuse teenust osutavad üksnes litsentseeritud Tšehhi riigi kodanikele kuuluvad teenuste osutajad.

               15. EE: Kohustuslikud sotsiaalkindlustusteenused pole seotud.

               16. HR: Kindlustus- ja pangandusteenustega peaksid tegelema üksnes õiguslikult eraldiseisvad finantsteenuste osutajad. Lisaks on pankadel, erinevalt kindlustusandjatest, lubatud osaleda otse väärtpaberitega kauplemisega seotud tegevustes.

               17. HU: Uute finantsteenuste ja toodete turule lubamine võib sõltuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 nimetatud eesmärkide saavutamisele suunatud reguleeriva raamistiku olemasolust ja järgimisest.

               18. HU: Isikuandmeid, pangasaladusi, väärtpaberisaladusi ja/või ärisaladusi sisaldavat teavet ei ole lubatud edasi anda.

               19. HU: Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Ungaris asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm.

               20. HU: Kindlustus-, pangandus-, väärtpaberi- ja ühisinvesteerimisteenuseid peaksid osutama õiguslikult eraldiseisvad ja sõltumatu kapitaliga finantsteenuste osutajad.

               21. MT: 3. viisi kohustuste puhul vastavalt valuutakontrolli käsitlevatele õigusaktidele võivad mitteresidendid, kes soovivad osutada mis tahes teenuseid kohaliku äriühingu registreerimise teel, seda teha olles eelnevalt saanud Malta Keskpanga loa. Minimaalne aktsiakapital äriühingutes, mille osanike hulgas on mitteresidentidest juriidilisi või füüsilisi isikuid, peab olema 10 000 Malta liiri, millest 50 % peab olema tasutud. Mitteresidendist omakapitali protsentuaalne osa tuleb tasuda välismaalt pärinevatest summadest. Mitteresidentidest osalejatega äriühingud peavad tegema taotluse rahandusministrile, et omandada kinnisvara vastavalt seadusele.

               22. MT: 4. viisi kohustuste puhul kohaldatakse jätkuvalt Malta õigusaktide ja määruste nõudeid, mis käsitlevad riiki sisenemist, seal viibimist, kinnisvara omandamist, töötamist ning sotsiaalkindlustusmeetmeid, sealhulgas määrusi, mis käsitlevad viibimise aega, miinimumpalka ja kollektiivseid palgakokkuleppeid. Sissesõidu-, töö- ja elamislube väljastab Malta valitsus omal äranägemisel.

               23. MT: 1. ja 2. viisi kohustuste puhul lubavad valuutakontrolli käsitlevad õigusaktid residendil investeerimisportfelli jaoks aastas välismaale kanda kuni 5 000 Malta liiri. Summade jaoks üle 5 000 Malta liiri on vaja valuutakontrolli luba.

               24. MT: Residendid võivad võtta laenu välismaalt, ilma et oleks tarvis hankida valuutakontrolli luba, kui laenuperiood on alla kolme aasta. Kõnealused laenud tuleb registreerida keskpangas.

               25. PL: Poolas on väljatöötamisel finantssektori usaldatavusnormatiivid. Need võivad nõuda olemasolevate eeskirjade muutmist ning uute õigusaktide ettevalmistamist.

               26. RO: Kindlustus- ja edasikindlustusandjate asutamiseks ja tegevuseks on nõutav kindlustuse ja edasikindlustuse järelevalveasutuse luba. Pangandusettevõtete asutamiseks ja tegevuseks on nõutav Rumeenia Keskpanga luba. Väärtpaberituruga seotud ettevõtete (olenevalt asjaoludest kas füüsilised või juriidilised isikud) asutamise ja tegevuse suhtes kohaldatakse nõuet omada Rumeenia Väärtpaberikomisjoni luba. Pärast kaubandustegevuse asutamist peavad finantsasutused tegema tehinguid elanikega ainult Rumeenia omavääringus.

               27. SK: Uute finantsteenuste ja -instrumentide turule lubamine võidakse võib sõltuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 nimetatud eesmärkide saavutamisele suunatud reguleeriva raamistiku olemasolust ja järgimisest.

               28. SK: Järgmisi kindlustusteenuseid osutavad ainuõiguslikud tarnijad: kohustuslik liikluskindlustus kolmanda isiku vastutuse suhtes, kohustuslik õhutranspordikindlustus, tööandja vastutuskindlustus vigastuse või kutsehaiguse suhtes tuleb korraldada Slovakkia kindlustusandja kaudu. Tervise põhikindlustusteenust osutavad vaid Slovaki kindlustusandjad, millel on Slovaki Vabariigi Tervishoiuministeeriumi väljastatud seadustekogu seadusele 273/1994 vastav tervisekindlustuseteenuse osutamise litsents. Pensionifondide kindlustuskavade ja haiguskindlustusega võib tegelda üksnes sotsiaalkindlustusettevõte.

               29. SI: Uute finantsteenuste ja toodete turule lubamine võib sõltuda EL-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2001 artiklis 19 nimetatud eesmärkide saavutamisele suunatud reguleeriva raamistiku olemasolust ja järgimisest.

               30. SI: Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Sloveenia Vabariigis asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm.

               31. SI: Kindlustus- ja pangandustegevusega peaksid tegelema juriidiliselt eraldiseisvad finantsteenuste tarnijad.

               32. SI: Investeerimisteenuseid võib osutada ainult pankade ja investeerimisäriühingute kaudu.

                        A. Kindlustusteenused ja kindlustusega seotud teenused

                        1) Teenuste piiriülene osutamine

                        AT: Müügitoetustegevus ja vahendus väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaali nimel (välja arvatud edasikindlustus ja retrotsessioon) on keelatud.

                        AT: Kohustuslikku õhusõidukindlustust võib anda üksnes ühenduses asutatud tütarettevõtja või Austrias asutatud filiaal.

                        AT: Kõrgem kindlustuspreemia maks tuleneb kindlustuslepingutest (välja arvatud edasikindlustus- ja retrotsessioonilepingud), mille on sõlminud väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaal. Kõrgemast maksust võib teha erandeid.

                        BG: Allsektor A.1. (otsekindlustus). Piiranguteta, välja arvatud teenused, mida osutavad välisriikide teenuseosutajad välisriikide kodanikele Bulgaaria Vabariigi territooriumil. Välisriigi kindlustusandjad ei või sõlmida otse kaupade transpordikindlustuse, sõidukikindlustuse ega vastutuskindlustuse lepinguid, mis on seotud Bulgaaria Vabariigis olevate riskidega. Välisriigi kindlustusandja võib sõlmida kindlustuslepinguid üksnes filiaali kaudu. Piiranguteta hoiusekindlustuse ning samalaadsete tagatissüsteemide, samuti kohustusliku kindlustuse süsteemide korral. Piiranguteta võrdse kohtlemise puhul.

                        BG: Allsektor A.2. (edasikindlustus ja retrotsessioon). Piiranguteta retrotsessiooniteenuste puhul.

                        BG: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

                        CY: Kõik välismaised edasikindlustusandjad, mille on heaks kiitnud kindlustusinspektsioon (usaldatavuskriteeriumite alusel) tohivad osutada edasikindlustus- või retrotsessiooniteenuseid kindlustusettevõtjatele, mis on asutatud ja tegevusloa saanud Küprosel.

                        CY: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

                        CZ: Puuduvad, välja arvatud:

                        välisriikide finantsteenuste tarnijad võivad asutada aktsiaseltsina vormistatud kindlustusandjaid asukohaga Tšehhi Vabariigis või tegutseda Tšehhi Vabariigis registreeritud filiaalide kaudu kindlustusteenuse pakkujana vastavalt kindlustusandjate seaduses sätestatud tingimustele.

                        Kindlustusteenuse osutajalt nõutakse ärilist kohalolekut ja tegevusluba:

                        et osutada nimetatud teenuseid, sealhulgas edasikindlustust, ja

                        et sõlmida vahendajaga vahenduslepinguid, mille eesmärk on sõlmida kindlustuslepinguid kindlusteenuse pakkuja ja kolmanda isiku vahel.

                        Vahendajal peab olema luba, juhul kui tema vahendustegevus toimub seoses filiaaliga, mille registrijärgne asukoht on Tšehhi Vabariik.

                        DK: Kohustusliku õhuveokindlustuse lepinguid võivad sõlmida ainult ühenduses asutatud firmad.

                        DK: Ükski isik ega äriühing (sh kindlustusandjad) peale Taani seaduste kohaselt või Taani pädevatelt asutustelt tegevusloa saanud kindlustusandjate ei või Taanis ärilistel eesmärkidel kaasa aidata Taanis elavate isikute, Taani laevade või Taanis asuva vara otsekindlustuslepingute sõlmimisele.

                        DE: kohustusliku õhusõidukikindlustuse poliise võib väljastada üksnes ühenduses asutatud tütarettevõtja või Saksamaal asutatud filiaal.

                        DE: Kui välisriigi kindlustusandja on asutanud Saksamaal filiaali, võib see sõlmida Saksamaal rahvusvahelise transpordiga seotud kindlustuslepinguid üksnes Saksamaal asutatud filiaali kaudu.

                        FI: käsitusleppe punkti 3 alapunktis a nimetatud kindlustusteenuseid võivad osutada üksnes kindlustusandjad peakontoriga Euroopa Majanduspiirkonnas või filiaaliga Soomes.

                        FI: Kindlustusmaakleri teenuste osutamise tingimuseks on alaline tegevuskoht Euroopa Majanduspiirkonnas.

                        FR: Maismaaveoriskide kindlustusteenust võivad osutada ainult ühenduses asutatud kindlustusandjad.

                        HR: Allsektor A.1 a) (otsekindlustus, a) elukindlustus): Piiranguteta, v.a elukindlustuse pakkumine Horvaatias alaliselt elavatele välismaalastele;

                        HR: Allsektor A.1 b) (otsekindlustus, b) elukindlustus): Piiranguteta, v.a kahjukindlustuse pakkumine Horvaatias alaliselt elavatele välismaalastele, v.a liikluskindlustus; Puudub mere-, lennundus- ja transpordikindlustus.

                        HU: Allsektor A.1. (otsekindlustus): Teenuste osutamisega võivad tegeleda üksnes välisvaluuta kohta sätestatud õigusnormides määratletud rahvusvahelise äritegevusega tegelevad ettevõtjad. Kindlustada saab üksnes välismaal toimuvaid sündmusi.

                        IT: Piiranguteta aktuaaride puhul.

                        IT: Itaalia elanike CIF-ekspordiga seotud riske võivad kindlustada üksnes ühenduses asutatud kindlustusandjad.

                        IT: Kaupade veokindlustuse, sõidukikindlustuse ja Itaalias kehtiva riskivastutuskindlustuse lepinguid võivad sõlmida ainult ühenduses asutatud kindlustusandjad. Nimetatud lisatingimus ei kehti rahvusvaheliste vedude puhul, mis hõlmavad importi Itaaliasse.

                        LV: Piiranguteta käsitusleppe punkti B.3.a kohta.

                        MT: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

                        PL: Piiranguteta, välja arvatud edasikindlustuse, retrotsessiooni ja kaupade kindlustamise korral rahvusvahelises kaubanduses.

                        RO: Piiritlemata käsitusleppe punktide B.3.a ja c kohta. Allsektor A.2 (edasikindlustus ja retrotsessioon): Edasikindlustus rahvusvahelisel turul on lubatud vaid juhul, kui riski ei saa edasi kindlustada siseturul.

                        PT: Õhu- ja meretranspordi kindlustust, mis hõlmab kaupu, õhusõidukeid, laevu ja vastutust, võivad anda ainult Euroopa Ühenduses asutatud äriühingud; ainult EÜs registrisse kantud isikud või äriühingud võivad tegutseda sellise kindlustustegevuse vahendajatena Portugalis.

                        SK: Kaubanduslik kohalolek on nõutav, et osutada:

                        elukindlustusteenust isikutele, kes on Slovaki Vabariigi alalised elanikud;

                        vara kindlustamist Slovaki Vabariigi territooriumil;

                        Slovaki Vabariigi territooriumil tegutsevate füüsiliste ja juriidiliste isikute tekitatud kahjude vastutuskindlustusteenust;

                        õhu- ja merekindlustusteenuseid, mis katavad kaupu, õhusõidukeid, laevu ja vastutust.

                        SI: Mere-, lennundus- ja transpordikindlustus: Vastastikuste kindlustusandjatena võivad tegutseda vaid Sloveenia Vabariigis asutatud äriühingud.

                        SI: Allsektorid A.2, A.3 ja A.4. (edasikindlustus ja retrotsessioon, kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

                        SE: Otsekindlustusteenuste osutamine on lubatud üksnes Rootsis tegevusluba omava kindlustusteenuse osutaja kaudu, tingimusel et välisriigi teenuseosutaja ja Rootsi kindlustusandja kuuluvad samasse kontserni või et nad on sõlminud omavahel koostöölepingu.

                        2) Tarbimine välismaal

                        AT: Müügitoetustegevus ja vahendus väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaali nimel (välja arvatud edasikindlustus ja retrotsessioon) on keelatud.

                        AT: Kohustuslikku õhusõidukindlustust võib anda üksnes ühenduses asutatud tütarettevõtja või Austrias asutatud filiaal.

                        AT: Kõrgem kindlustuspreemia maks tuleneb kindlustuslepingutest (välja arvatud edasikindlustus- ja retrotsessioonilepingud), mille on sõlminud väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaal. Kõrgemast maksust võib teha erandeid.

                        BG: Allsektor A.1. (otsekindlustus) Bulgaaria füüsilised ja juriidilised isikud ning välisriikide kodanikud, kes tegutsevad Bulgaaria Vabariigi territooriumil, võivad sõlmida kindlustuslepinguid (olenevalt nende tegevusest Bulgaarias) ainult nende tarnijatega, kellel on luba tegeleda kindlustustegevusega Bulgaarias. Kindlustushüvitis, mis tuleneb kõnealustest lepingutest, makstakse välja Bulgaarias. Piiranguteta hoiusekindlustuse ning samalaadsete tagatissüsteemide, samuti kohustusliku kindlustuse süsteemide korral.

                        BG: Allsektorid A.2, A.3 ja A.4. (edasikindlustus ja retrotsessioon, kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

                        CY: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

                        CZ: Puuduvad, välja arvatud:

                        välismaal ei või osta allpool määratud kindlustusteenuseid.

                        isikute elukindlustus, kes on Tšehhi Vabariigi alalised elanikud,

                        Tšehhi Vabariigi territooriumil asuva vara kindlustus,

                        Tšehhi Vabariigi territooriumil tegutsevate füüsiliste ja juriidiliste isikute tekitatud kahjude vastutuskindlustusteenus.

                        DK: Kohustusliku õhuveokindlustuse lepinguid võivad sõlmida ainult ühenduses asutatud firmad.

                        DK: Ükski isik ega äriühing (sh kindlustusandjad) peale Taani seaduste kohaselt või Taani pädevatelt asutustelt tegevusloa saanud kindlustusandjate ei või Taanis ärilistel eesmärkidel kaasa aidata Taanis elavate isikute, Taani laevade või Taanis asuva vara otsekindlustuslepingute sõlmimisele.

                        DE: Kohustusliku õhuveokindlustuse lepinguid võib sõlmida ainult ühenduses asutatud tütarettevõtja või Saksamaal asutatud filiaal.

                        DE: Kui välisriigi kindlustusandja on asutanud Saksamaal filiaali, võib see sõlmida Saksamaal rahvusvahelise transpordiga seotud kindlustuslepinguid üksnes Saksamaal asutatud filiaali kaudu.

                        FR: Maismaaveoriskide kindlustusteenust võivad osutada ainult ühenduses asutatud kindlustusandjad.

                        HR: Allsektor A.1 a) (otsekindlustus, a) elukindlustus): Piiranguteta, v.a Horvaatias alaliselt elavate välismaalaste võimalus saada elukindlustust.

                        HR: Allsektor A.1 b) (otsekindlustus, b) elukindlustus):

                        Piiranguteta, v.a:

                           i) Horvaatias alaliselt elavate välismaalaste võimalus saada muud kahjukindlustust kui liikluskindlustus;
                           ii)
                           - isiku- või varakindlustus, mida Horvaatia Vabariigis ei pakuta;
                           - äriühingud, kes ostavad kindlustusteenust välismaalt seoses investeeringutega välismaistesse tööstusettevõtetesse, sealhulgas nende tööstusettevõtete sisseseade kindlustus
                           - välislaenude tagasisaamise kindlustus (tagatise kindlustus)
                           - nende täielikus omandis ettevõtete ja ühisettevõtete isiku- ja varakindlustus, kelle majandustegevus toimub välisriigis, kui see on kooskõlas asjaomase riigi õigusaktidega või kui seda nõuavad nende registreerimistingimused;
                           - ehitatavad või remonditavad laevad, kui nii on sätestatud välismaise kliendiga (ostjaga) sõlmitud lepingus;

                        HU: Allsektor A.1. (otsekindlustus): Teenuste osutamisega võivad tegeleda üksnes välisvaluuta kohta sätestatud õigusnormides määratletud rahvusvahelise äritegevusega tegelevad ettevõtjad. Kindlustada saab üksnes välismaal toimuvaid sündmusi.

                        IT: Itaalia elanike CIF-ekspordiga seotud riske võivad kindlustada üksnes ühenduses asutatud kindlustusandjad.

                        IT: Kaupade veokindlustuse, sõidukikindlustuse ja Itaalias kehtiva riskivastutuskindlustuse lepinguid võivad sõlmida ainult ühenduses asutatud kindlustusandjad. Nimetatud lisatingimus ei kehti rahvusvaheliste vedude puhul, mis hõlmavad importi Itaaliasse.

                        MT: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

                        PL: Piiranguteta, välja arvatud edasikindlustuse, retrotsessiooni ja kaupade kindlustamise korral rahvusvahelises kaubanduses.

                        PT: Õhu- ja meretranspordi kindlustust, mis hõlmab kaupu, õhusõidukeid, laevu ja vastutust, võivad anda ainult Euroopa Ühenduses asutatud äriühingud; ainult EÜs registrisse kantud isikud või äriühingud võivad tegutseda sellise kindlustustegevuse vahendajatena Portugalis.

                        RO: Piiritlemata käsitusleppe punktide B.3.a ja c kohta. Allsektori A.2 (edasikindlustus ja retrotsessioon) puhul: Edasikindlustuse loovutamine rahvusvahelisel turul on lubatud ainult juhul, kui edasikindlustatud riski ei saa kindlustada riigi siseturul.

                        SK: 1. viisiga hõlmatud kindlustusteenuseid peale õhu- ja meretranspordikindlustuse, mis hõlmab kaupu, õhusõidukeid, laevakeresid ja vastutust, ei või osta välismaal.

                        SI: Mere-, lennundus- ja transpordikindlustus: Vastastikuse kindlustuse institutsioonide õigus tegutseda kindlustusalal on vaid neil juriidilistel isikutel, kes on asutatud Sloveenia Vabariigis.

                        SI: Sloveenia Vabariigis on edasikindlustusandjatel kindlustuspreemiate sissenõudmisel eelisõigus. Juhul kui kõnealused äriühingud ei suuda kõiki riske tasandada, saab neid edasi kindlustada ja nendega retrotsessioonitehinguid teha välismaal. (Puuduvad pärast kindlustusandjaid käsitleva uue seaduse vastuvõtmist.)

                        3) Kaubanduslik kohalolek

                        AT: Litsentsi andmisest välisriikide kindlustusandjate filiaalidele tuleb keelduda, kui kindlustusandja õiguslik vorm tema päritoluriigis ei vasta või ei ole võrreldav aktsiaseltsiga või ühiskindlustusandjaga.

                        BE: Igasugune Belgia väärtpaberite avalik ostupakkumine väljaspool ühe Euroopa Ühenduse liikmesriigi jurisdiktsiooni asuva isiku, äriühingu või asutuse poolt esitatakse loa saamiseks rahandusministrile.

                        BG: Allsektor A.1. (otsekindlustus):

                        Piiranguteta hoiusekindlustuse ning samalaadsete tagatissüsteemide, samuti kohustusliku kindlustuse süsteemide korral.

                        Kindlustusteenuse osutaja ei saa olla asutatud nii elukindlustuse kui ka kahjukindlustuse teenuste osutamiseks. Välismaalased saavad osutada kindlustusteenuseid ainult Bulgaaria kindlustusandjates osalemise kaudu ilma aktsiakapitali osaluse piiranguteta ning otseselt filiaali kaudu, kelle registrijärgne kontor asub Bulgaaria Vabariigis. Välisriigi kindlustusandja filiaali asutamise suhtes kohaldatakse nõuet omada finantsjärelevalve komisjoni luba. Teatavate kindlustusliikide osutamiseks filiaali või esinduse asutamiseks Bulgaarias peab välisriigi kindlustajal olema olnud vähemalt viis aastat luba tegelda samasuguste kindlustusliikidega oma päritoluriigis. Välisriigi kindlustusandjad peavad vastama järgmistele nõuetele: kindlad tagatis- ja hoiusenõuded, eraldi kapitalisatsioon ja kindlustustehnilisi eraldisi moodustavate varade paiknemine Bulgaaria Vabariigis.

                        Välisriigi kindlustusandjad ei või sõlmida otse kaupade transpordikindlustuse, sõidukikindlustuse ega vastutuskindlustuse lepinguid, mis on seotud Bulgaaria Vabariigis olevate riskidega. Välisriigi kindlustusandja võib sõlmida kindlustuslepinguid üksnes filiaali kaudu.

                        Tänu kindlustuslepingutele kogutud kindlustusvahendid ning oma kapital peab olema investeeritud Bulgaaria Vabariigis ning neid võib üle kanda välismaale ainult finantsjärelevalve komisjoni loaga.

                        Välisriigi teenuseosutajad ei tohi sõlmida kindlustuslepinguid riigi füüsiliste ja juriidiliste isikutega maaklerite kaudu.

                        BG: Allsektor A.2. (edasikindlustus ja retrotsessioon):

                        Edasikindlustusteenuse osutaja ei saa olla asutatud nii elukindlustuse kui ka kahjukindlustuse teenuste osutamiseks.

                        Välismaalased saavad osutada kindlustusteenuseid ainult Bulgaaria kindlustusandjates osalemise kaudu ilma piiranguteta aktsiakapitali osalusele. Välisriigi edasikindlustusandjad võivad osutada edasikindlustusteenust otse filiaali kaudu, kelle registrijärgne kontor asub Bulgaaria Vabariigis. Välisriigi kindlustusandja filiaali asutamise suhtes kohaldatakse nõuet omada finantsjärelevalve komisjoni luba.

                        Tänu edasikindlustuslepingutele kogutud edasikindlustusvahendid ning oma kapital peab olema investeeritud Bulgaaria Vabariigis ning neid võib üle kanda välismaale ainult finantsjärelevalve komisjoni loaga.

                        Välisriigi teenuseosutajad ei tohi sõlmida edasikindlustuslepinguid riigi füüsiliste ja juriidiliste isikutega maaklerite kaudu.

                        Piiranguteta retrotsessiooniteenuste puhul.

                        BG: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused):

                        Ainult kaubandusettevõtted, kes on vastavalt kaubandusõigusele registreeritud Bulgaaria Vabariigis ja kellel on finantsjärelevalve komisjoni luba tegeleda vahendustegevusega.

                        Kindlustuse abiteenused peavad olema kindlustusega seotud.

                        Piiranguteta aktuaari teenuste puhul.

                        CY: Allsektor A.1. (otsekindlustus):

                        Ükski kindlustusandja ei saa tegutseda Küprose Vabariigis, kui kindlustusinspektsioon ei ole talle vastavalt kindlustusandjate seadustele andnud kindlustusettevõtja tegevusluba.

                        Välisriikide kindlustusandjad saavad Küprose Vabariigis tegutseda filiaali või esinduse asutamise teel. Välisriigi kindlustajal peab enne filiaali või esinduse loomiseks loa saamist olema luba tegutseda oma riigis.

                        Mitteresidentide osalemise kindlustusettevõtjates, kes on loodud Küprose Vabariigis, peab eelnevalt heaks kiitma keskpank. Välisosaluse ulatus määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi vastavalt majanduslikele vajadustele.

                        CY: Allsektor A.2. (edasikindlustus ja retrotsessioon):

                        Ükski äriühing ei tohi tegutseda Küprose Vabariigis edasikindlustusandjana ilma kindlustusinspektsiooni loata.

                        Mitteresidentidel on edasikindlustusandjatesse investeerimiseks vaja keskpanga eelnevat luba. Välisosaluse määr kohalikes edasikindlustusandjates määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi. Praegu puudub kohalik edasikindlustusandja.

                        CY: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

                        CZ: Puuduvad, välja arvatud:

                        välisriikide finantsteenuste tarnijad võivad asutada aktsiaseltsina vormistatud kindlustusandjaid asukohaga Tšehhi Vabariigis või tegutseda Tšehhi Vabariigis registreeritud filiaalide kaudu kindlustusteenuse pakkujana vastavalt kindlustusandjate seaduses sätestatud tingimustele.

                        Kindlustusteenuse osutajalt nõutakse ärilist kohalolekut ja tegevusluba:

                        et osutada nimetatud teenuseid, sealhulgas edasikindlustust, ning

                        et sõlmida vahendajaga vahenduslepinguid, mille eesmärk on sõlmida kindlustuslepinguid kindlusteenuse pakkuja ja kolmanda isiku vahel.

                        Vahendajal peab olema luba, juhul kui tema vahendustegevus toimub seoses filiaaliga, mille registrijärgne asukoht on Tšehhi Vabariik.

                        ES: Et välismaine kindlustusandja saaks asutada filiaali või esinduse Hispaanias teatavat liiki kindlustusteenuste osutamiseks, peab tal olema olnud oma päritoluriigis samade kindlustusliikidega tegelemise luba vähemalt viis aastat.

                        ES, EL: Asutamisõigus ei kata kindlustusandjate esinduskontorite loomist ega muud alalist kohalolekut, välja arvatud juhul, kui niisugused kontorid asutatakse agentuuride, filiaalide või peakontoritena.

                        EE: Allsektor A.1. (otsekindlustus) Puuduvad, v.a asjaolu, et kindlustusalal tegutseva väliskapitali osalusega aktsiaseltsi juhatusse võivad kuuluda vastava välisriigi kodanikud vastavalt väliskapitali osaluse määrale, aga nad ei tohi moodustada rohkem kui poolt juhatust; Tütarettevõtja või iseseisva äriühingu juhatuse esimees peab alaliselt elama Eestis.

                        FI: Kindlustusandja tegevdirektor, vähemalt üks audiitor, vähemalt pooled projekti elluviijatest ning juhatuse ja nõukogu liikmetest peavad elama Euroopa Majanduspiirkonnas, kui sotsiaal- ja tervishoiuministeerium ei ole andnud neile vastavat vabastust.

                        FI: Välisriigi kindlustusandjad ei saa Soomes filiaali litsentsi, et osutada kohutusliku sotsiaalkindlustuse teenuseid (kohustuslik pensionikindlustus, kohustuslik õnnetusjuhtumikindlustus).

                        FI: Välisriigi kindlustusandja üldise esindaja alaline elukoht on Soomes, kui kindlustusandja peakontor ei asu Euroopa Majanduspiirkonnas.

                        FR: Filiaalide asutamisel on nõutav eriluba filiaali esindaja jaoks.

                        HU: GATSiga ühinemise järgselt nähakse ette otseste filiaalide asutamise sidumist sellega ja selles sätestatud tingimustega.

                        HU: Finantsasutuse juhatuses peaks olema vähemalt kaks liiget, kes on Ungari kodanikud ja riigi elanikud asjaomaste välisvaluutat käsitlevate määruste tähenduses ning kes on vähemalt ühe aasta elanud alaliselt Ungaris.

                        IE: Asutamisõigus ei kata esinduste loomist.

                        IT: Juurdepääs kindlustusmatemaatiku teenusele toimub ainult füüsiliste isikute kaudu. Füüsiliste isikute kutseliidud (mitte äriühingud) lubatud

                        IT: Filiaalide asutamise luba antakse järelevalveasutuste hinnangu alusel.

                        LV: Allsektorid A.1 ja A.2 (otsekindlustus, edasikindlustus ja retrotsessioon): Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab välisriikide kindlustusandjatel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm.

                        LV: Allsektor A.3. (kindlustuse vahendamine): Vahendajaks võib olla ainult füüsiline isik (olenemata kodakondsusest) ja viimane võib osutada teenuseid kindlustusandja nimel, olles saanud volitused Läti kindlustusalase järelevalve teostajalt.

                        LT: Kindlustusandjatel ei ole lubatud pakkuda korraga nii elu- kui ka kahjukindlustust. Nende kahe liigi a ja b jaoks nõutakse eraldi registreerimist.

                        MT: Võidakse kasutada majandusvajaduste testi.

                        PL: Allsektorid A.1–A.3 (otsekindlustus, edasikindlustus ja retrotsessioon ning kindlustuse vahendamine):

                        asutamine üksnes aktsiaseltsi või filiaali kujul pärast litsentsi saamist. Välismaale saab investeerida kuni 5 % kindlustusfondidest. Kindlustuse vahendamisega tegeleval isikul peab olema litsents. Kindlustuse vahendamiseks on nõutav kohalik asutamine.

                        PL: Allsektor A.4. (kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

                        PT: Välisriigi äriühingud võivad Portugalis kindlustusvahendusega tegelda üksnes äriühingu kaudu, mis on loodud ühenduse liikmesriigi õiguse kohaselt.

                        PT: Filiaali loomiseks Portugalis peavad välisriikide äriühingud tõendama, et neil on vähemalt viie aasta pikkune tegutsemispraktika.

                        RO: Välisosalusega äriühingute ja vahendusfirmade asutamine on lubatud üksnes Rumeenia juriidiliste või füüsiliste isikute osalusel. Välisriigi kindlustusandjate ja välisriigi kindlustusandjate liitude esindajad võivad sõlmida üksnes järgmisi kindlustuslepingute liike: 1. kindlustus- ja edasikindlustuslepinguid juriidiliste ja füüsiliste isikutega või nende kaupade kindlustamiseks; 2. edasikindlustuslepinguid Rumeenia kindlustusandjate, kindlustus- ja edasikindlustusandjate ning edasikindlustusandjatega. Vahendusettevõtjatel ei ole õigus sõlmida välisriikide kindlustusandjate nimel kindlustuslepinguid Rumeenia juriidiliste ja füüsiliste isikutega või nende kaupade kohta.

                        SK: Aktsiaseltsi juhatuse liikmete enamik peab elama Slovaki Vabariigis.

                        Kindlustusteenuste osutamiseks on nõutav litsents. Välisriikide kodanikud võivad asutada kindlustusandja asukohaga Slovaki Vabariigis aktsiaseltsi kujul või võivad tegelda kindlustusega oma tütarettevõtjate kaudu, mille registrijärgne asukoht on Slovaki Vabariigis, kindlustegevuse seadusega kehtestatud tingimustel. Kindlustustegevus tähendab kindlustusega tegelemist, sealhulgas kindlustusmaaklerlust ja edasikindlustustegevust.

                        Vahendusteenuseid, mille eesmärgiks on kindlustuslepingu sõlmimine kolmanda isiku ja kindlustusandja vahel, võivad osutada füüsilised või juriidilised isikud alalise asukohaga Slovaki Vabariigis kindlustusandja huvides, millel on kindlustusjärelevalveameti litsents.

                        Kolmanda isiku ja kindlustusandja vahelise kindlustuslepingu sõlmimisele suunatud vahenduslepingu võib sõlmida kas kodumaine või välisriigi äriühing ainult pärast kindlustuse järelevalve teostaja väljastatud litsentsi saamist.

                        Litsentseeritud kindlustusettevõtjate kindlate kindlustusfondide rahalisi vahendeid, mis on saadud Slovaki Vabariigis alalist elukohta või registrijärgset asukohta omavate kindlustusvõtjate kindlustamisest või edasikindlustamisest, tuleb hoiustada Slovaki Vabariigi residentpangas ja neid ei tohi üle kanda välismaale.

                        SI: Allsektor A.1. (otsekindlustus):

                        Asutada saab rahandusministeeriumi loal. Välismaalased saavad asutada kindlustusettevõtja ainult kui ühisettevõte, millesse kuulub ka riiklik juriidiline isik, kusjuures väliskapitali osalus tohib olla kuni 99 %.

                        Maksimaalse välisosaluse piirang tühistatakse kindlustusandjate uue seaduse vastuvõtmisel.

                        Välismaalane võib omandada või suurendada aktsiaosalust riiklikus kindlustusandjas rahandusministeeriumi eelneva loaga.

                        Rahandusministeerium võtab litsentsi või loa väljastamisel aktsiate omandamiseks riiklikus kindlustusandjas arvesse järgmisi kriteeriume:

                        aktsiate omandiõiguste jaotus ning erinevatest riikidest pärit aktsionäride olemasolu;

                        uute kindlustustoodete tarnimine ja seonduva oskusteabe edasiandmine, kui välisinvestor on kindlustusandja.

                        Piiranguteta seoses välisosalusega erastamisjärgus olevas kindlustusandjas.

                        Vastastikuse kindlustamise institutsioonidesse võivad kuuluda ainult Sloveenia Vabariigis asutatud ettevõtjad ja siseriiklikud füüsilised isikud.

                        SI: Allsektor A.2. (edasikindlustus ja retrotsessioon): Välisosalus edasikindlustusandjates on piiratud kapitali kontrollpakini. (Puudub, välja arvatud filiaalide puhul pärast uue kindlustusandjate seaduse vastuvõtmist.)

                        SI: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused):

                        konsultatsioonide ja kahjukäsitlusteenuste osutamiseks on nõutav asutamine juriidilise isikuna kindlustusbüroo nõusolekul.

                        Aktuaari- ja riskihindamisteenuseid tohib pakkuda ainult ametliku asutuse kaudu.

                        Tegevus piirdub otsekindlustuse ja edasikindlustusega.

                        Füüsilisest isikust ettevõtjate puhul on nõutav alaline elukoht Sloveenia Vabariigis.

                        SE: Kindlustusmaaklerfirmad, mis ei ole registreeritud Rootsis, võivad omada kaubanduslikku kohalolekut ainult filiaali kaudu.

                        SE: Kahjukindlustusandjad, mis ei ole Rootsis registreeritud, kuid tegutsevad Rootsis, maksustatakse mitte puhastulu, vaid otse kindlustustehingutelt saadava preemiatulu järgi.

                        SE: Kindlustusandja asutaja peab olema Euroopa Majanduspiirkonnas elav füüsiline isik või Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud juriidiline isik.

                        4) Füüsiliste isikute kohalolek

                        CY: Piiranguteta.

                        PL:

                        Allsektorid A.1–A.3 (otsekindlustus, edasikindlustus ja retrotsessioon ning kindlustuse vahendamine): Piiranguteta, v.a horisontaaljaotises märgitu ning arvestades järgmist piirangut: kindlustuse vahendajate puhul elukohanõue.

                        Allsektor A.4. (kindlustuse abiteenused): Piiranguteta:

                        AT, BE, BG, CZ, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HR, HU, IT, IE, LU, LT, LV, MT, NL, PT, RO, SE, SI, SK, UK: Piiranguteta, välja arvatud vastavates horisontaallõigetes märgitud juhtudel ja arvestades järgmisi eripiiranguid:

                        AT: Filiaali juhatus peab koosnema kahest füüsilisest isikust, kelle alaline elukoht on Austrias.

                        BG: Piiranguteta hoiusekindlustuse ning samalaadsete tagatissüsteemide, samuti kohustusliku kindlustuse süsteemide korral. Piiranguteta retrotsessiooniteenuste puhul. Piiranguteta alasektorite A.3 ja A.4 puhul. (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused)

                        DK: Kindlustusandja filiaali peamaakler peab olema elanud Taanis vähemalt kaks viimast aastat, kui ta ei ole mõne ühenduse liikmesriigi kodanik. Kaubandus- ja tööstusminister võib lubada erandeid.

                        DK: Äriühingu juhtide ja juhatuse liikmete suhtes kehtib riigis elamise nõue. Kaubandus- ja tööstusminister võib lubada erandeid nimetatud nõudest. Vabastus antakse mittediskrimineerivatel alustel.

                        ES, IT: Elukohanõue aktuaaridele.

                        EL: Kreekas asutatud äriühingu juhatuse liikmete enamus peab koosnema ühenduse ühe liikmesriigi kodanikest.

                        SI: Kindlustusstatistika ja riskide hindamise puhul on nõutav alaline elukoht lisaks pädevuseksamile, Sloveenia Vabariigi kindlustusstatistikute liitu kuulumisele ja sloveeni keele valdamine.

                        B. Pangandus ja muud finantsteenused

                        (välja arvatud kindlustus)

                        1) Teenuste piiriülene osutamine

                        BE: Investeerimisega seotud nõustamistegevuseks on nõutav äriühingu asutamine Belgias.

                        BG:

                        Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamisteenused): Nende teenuste piiriüleseks osutamiseks on nõutav riikliku telekommunikatsioonivõrgu või muu volitatud operaatori võrgu kasutamine. Piiranguteta vahendus- ja teiste abifinantsteenuste puhul.

                        CY: Piiranguteta.

                        CZ: Keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberitega, vabalt kaubeldavate väärtpaberitega ja muude vabalt vahetatavate finantsinstrumentide ja finantsvaradega, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused, nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: Piiranguteta.

                        CZ: Puuduvad, välja arvatud:

                        Ainult Tšehhi Vabariigis asutatud vastavat litsentsi omavad pangad ja välispankade filiaalid võivad:

                        osutada hoiustamisteenuseid;

                        kaubelda välisvaluutavaraga;

                        teha sularahata piiriüleseid makseid.

                        Tšehhi Riigipanga või Tšehhi Rahandusministeeriumi väljastatud välisvaluuta vahetusluba on nõutav ainult Tšehhi mittepanganduslikelt residentidelt, et

                        a)
                              avada ja rahastada välismaal Tšehhi residendi arvet;

                        b)
                              sooritada kapitalimakseid välismaal (v.a välismaised otseinvesteeringud),

                        c)
                              anda finantskrediite ja tagatisi;

                        d)
                              sooritada tehingud tuletisinstrumentidega;

                        e)
                              osta välismaiseid väärtpabereid, v.a välisvaluuta seaduses kirjeldatud juhtumid;

                        f)
                              emiteerida välismaa väärtpabereid avalikuks ja mitteavalikuks kauplemiseks Tšehhi Vabariigis või tuua neid kodumaisele turule.

                        EE: Allsektor B.1. (hoiuste vastuvõtmine): Nõutav Eesti Panga luba ja registreerimine aktsiaseltsina, tütarettevõtjana või filiaalina Eesti õiguse kohaselt.

                        EE, LT : Nõutakse eraldi fondivalitseja loomist, et täita avatud investeerimisfondide ja investeerimisäriühingute haldamise kohustusi; investeerimisfondide vara tohivad hoiustada ainult äriühingud, mille registreeritud asukoht on ühenduses.

                        HR: Piiranguteta allsektorite B.1., B.6., B.7., B.9 ja B.10 puhul

                        HU: Piiranguteta.

                        IE: Investeerimisteenuste osutamise või investeerimisalase nõustamise puhul on nõutav kas 1) Iirimaa tegevusluba, mille puhul on tavaliselt nõutav, et ettevõte oleks juriidilise isikuna registreeritud või äriühing või füüsilisest isikust ettevõtja, mille peakontor / registrijärgne asukoht on igal juhul Iirimaal (mõnel juhul tegevusluba ei nõuta, näiteks kui kolmandast riigist pärit teenuste osutaja ei oma Iirimaal kaubanduslikku kohalolekut ja seda teenust ei osutata eraisikutele), või 2) mõne teise liikmesriigi tegevusluba kooskõlas EÜ investeerimisteenuste direktiiviga

                        IT: Piiranguteta „promotori di servizi finanziari“ (finantsteenuste osutaja) puhul.

                        LT: Pensionifondi juhtimine: Nõutav on kaubanduslik kohalolek.

                        MT:

                        Allsektorid B.1 ja B.2 (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid): Puuduvad.

                        Allsektor B.11 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Piiranguteta, välja arvatud finantsteabe edastamine rahvusvaheliste teenuste osutajate poolt.

                        Allsektor B.12 (finantsalased nõustamis- ja abiteenused): Piiranguteta.

                        PL:

                        Allsektor B.11 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Nende teenuste piiriüleseks osutamiseks on nõutav riikliku telekommunikatsioonivõrgu või muu volitatud operaatori võrgu kasutamine.

                        Allsektor B.12 (finantsalased nõustamis- ja abiteenused): Piiranguteta.

                        RO: Allsektor B.4 (kõik makse- ja rahaedastusteenused): Lubatud üksnes residentpanga kaudu.

                        SK: Kauplemine tuletisväärtpaberitega, vabalt kaubeldavate väärtpaberitega ja muude vabalt vahetatavate finantsinstrumentide ja finantsvaradega, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused: Piiranguteta.

                        SK:

                        i)
                              Hoiustamisteenused piirduvad kodumaiste pankade ja välisriigi pankade filiaalidega Slovaki Vabariigis.

                        ii)
                              välisvaluutavaraga võivad kaubelda ainult tegevusloaga kodumaised pangad, välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid ja välisvaluutavahetuslitsentsi omavad isikud. Bratislava Börsil võivad kaubelda üksnes börsi liikmed. Residendid võivad kaubelda RM-System Slovakia kaudu ilma piiranguteta, mitteresidendid aga ainult väärpaberimaaklerite kaudu.

                        iii)
                              Sularahata piiriüleseid makseid võivad teha ainult tegevusloaga kodumaised pangad ja välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid;

                        iv)
                              Slovakkia riigipanga väljastatud välisvaluutalitsents on nõutav selleks, et:

                           a)
                              avada Slovaki mittepangandusresidendi arvet välismaal, välja arvatud füüsilistele isikutele, kes viibivad välismaal;

                           b)
                              sooritada kapitalimakseid välismaal;

                           c)
                              saada välisvaluutavahetusteenust osutavalt mitteresidendilt finantskrediiti; siit on välja arvatud krediidid välismaalt, mida saavad residendid ja mille tagasimaksetähtaeg on üle 3 aasta, ning füüsiliste isikute vahelised mitteärilise tegevusega seotud laenud;

                        v)
                              üle 150000 SKK väärtuses Slovaki sularaha ja välisvaluuta sularaha ning väärismetallidest müntide ekspordi ja impordi suhtes kehtib deklareerimise nõue;

                        vi)
                              finantsvara hoiustamiseks välismaal on residendilt nõutav välisvaluutaga tegelevate ametivõimude luba või litsents;

                        vii)
                              Ainult Slovaki Vabariigis asutatud välisvaluutaga tegelevad üksused võivad anda ja võtta tagatisi ning vastutust Slovakkia riigipanga seatud piiride ja sätete kohaselt.

                        SI:

                        Osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: Piiranguteta.

                        Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamis- ja muud finantsabiteenused, välja arvatud riigi võlakirjade emiteerimise ja pensionifondide haldamisega seotud teenused): Puuduvad.

                        Kõik teised allsektorid:

                        Piiranguteta, välja arvatud siseriiklike juriidiliste isikute ja füüsilisest isikust ettevõtjate poolt krediidi võtmine (kõik laenuliigid) ning tagatiste ja kohustuste aktsepteerimine välisriigi krediidiasutustelt. (Märkus: tarbijakrediit muutub vabaks uue välisvaluuta seaduse vastuvõtmisel.)

                        Kõik eespool nimetatud krediiditehingud tuleb registreerida Sloveenia Pangas. (Märkus: see nõue kaob uue pangandusseaduse vastuvõtmisel.)

                        Välisriikide isikud tohivad välismaiseid väärtpabereid pakkuda ainult riiklike pankade ja börsimaakleriäriühingu kaudu. Sloveenia Börsi liikmed peavad olema asutatud Sloveenia Vabariigis.

                        2) Tarbimine välismaal

                        BG:

                        Allsektorid B.1–B.10 (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatised ja kohustused, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused): Piiranguteta.

                        Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamisteenused): Nõue kasutada riiklikku telekommunikatsioonivõrku või muu volitatud operaatori võrku, kui vastavaid teenuseid tarbitakse välismaal. Piiranguteta vahendus- ja teiste abifinantsteenuste puhul.

                        CY: Piiranguteta, välja arvatud allsektor B.6.e (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega): Puuduvad.

                        CZ: Keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, varahaldus, tuletisväärtpaberite arveldus- ja kliiringteenused ning nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: Piiranguteta.

                        CZ: Puuduvad, välja arvatud:

                        Üksnes Tšehhi riigis asutatud pangad ja vastava litsentsiga välisriigi pankade filiaalid võivad:

                        osutada hoiustamisteenuseid;

                        kaubelda välisvaluutavaraga;

                        teha sularahata piiriüleseid makseid.

                        Tšehhi Riigipanga või Tšehhi Rahandusministeeriumi väljastatud välisvaluuta vahetusluba on nõutav ainult Tšehhi mittepanganduslikelt residentidelt, et:

                        a)
                              avada ja rahastada välismaal Tšehhi residendi arvet;

                        b)
                              sooritada kapitalimakseid välismaal (v.a välismaised otseinvesteeringud);

                        c)
                              anda finantskrediite ja tagatisi;

                        d)
                              sooritada tehingud tuletisinstrumentidega;

                        e)
                              osta välismaiseid väärtpabereid, v.a välisvaluuta seaduses kirjeldatud juhtumid;

                        f)
                              emiteerida välismaa väärtpabereid avalikuks ja mitteavalikuks kauplemiseks Tšehhi Vabariigis või tuua neid kodumaisele turule.

                        DE: Saksa markades vääringustatud väärtpaberite emissioone võib korraldada Saksamaal asutatud krediidiasutus, tütarettevõtja või filiaal.

                        FI: Riigiasutuste maksed (kulud) tehakse Soome postižiirosüsteemi kaudu, mis toimib Postipankki Oy vahendusel. Rahandusministeerium võib erilistel põhjustel lubada käesolevast nõudest erandeid.

                        EL: Kreekas emiteeritud väärtpaberite intresside ja põhisummade maksete haldamisega seotud hooldus- ja hoiustamisteenuste osutamiseks on nõutav asutamine.

                        HU: Piiranguteta.

                        MT:

                        Allsektorid B.1 ja B.2 (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid): Puuduvad.

                        Allsektor B.11 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Piiranguteta, välja arvatud finantsteabe edastamine rahvusvaheliste teenuste osutajate poolt.

                        Allsektorid B.3–B.10 ja B.12: Piiranguteta.

                        PL:

                        Allsektor B.11 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Nõue kasutada riiklikku telekommunikatsioonivõrku või muu volitatud operaatori võrku, kui vastavaid teenuseid tarbitakse välismaal.

                        Allsektorid B.1–B.10 ja B.12: Piiranguteta.

                        RO: Rumeenia füüsilised ja juriidilised isikud võivad välismaal pangaarveid avada ja välisvaluutat kasutada üksnes Rumeenia keskpanga loal. Piiranguteta allsektorite B.3 (kapitalirent), B.7 (osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides), B.9 (varahaldus) ja B.10 (finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) puhul.

                        SK: Kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, varahaldus ning vahendamine: Piiranguteta.

                        SK:

                        i)
                              Hoiustamisteenused piirduvad kodumaiste pankade ja välisriigi pankade filiaalidega Slovaki Vabariigis.

                        ii)
                              välisvaluutavaraga võivad kaubelda ainult tegevusloaga kodumaised pangad, välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid ja välisvaluutavahetuslitsentsi omavad isikud. Bratislava Börsil võivad kaubelda üksnes börsi liikmed. Residendid võivad kaubelda RM-System Slovakia kaudu ilma piiranguteta, mitteresidendid aga ainult väärpaberimaaklerite kaudu.

                        iii)
                              Sularahata piiriüleseid makseid võivad teha ainult tegevusloaga kodumaised pangad ja välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid;

                        iv)
                              Slovakkia riigipanga väljastatud välisvaluutalitsents on nõutav selleks, et

                           a)
                              avada Slovaki mittepangandusresidendi arvet välismaal, välja arvatud füüsilistele isikutele, kes viibivad välismaal;

                           b)
                              sooritada kapitalimakseid välismaal;

                           c)
                              saada välisvaluutavahetusteenust osutavalt mitteresidendilt finantskrediiti; siit on välja arvatud krediidid välismaalt, mida saavad residendid ja mille tagasimaksetähtaeg on üle 3 aasta, ning füüsiliste isikute vahelised mitteärilise tegevusega seotud laenud;

                        v)
                              üle 150000 SKK väärtuses Slovaki sularaha ja välisvaluuta sularaha ning väärismetallidest müntide ekspordi ja impordi suhtes kehtib deklareerimise nõue;

                        vi)
                              finantsvara hoiustamiseks välismaal on residendilt nõutav välisvaluutaga tegelevate ametivõimude luba või litsents;

                        viii)
                              Ainult Slovaki Vabariigis asutatud välisvaluutaga tegelevad üksused võivad anda ja võtta tagatisi ning vastutust Slovakkia riigipanga seatud piiride ja sätete kohaselt.

                        SI:

                        Osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: Piiranguteta.

                        Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamis- ja muud finantsabiteenused, välja arvatud riigi võlakirjade emiteerimise ja pensionifondide haldamisega seotud teenused): Puuduvad.

                        Kõik teised allsektorid:

                        Piiranguteta, välja arvatud siseriiklike juriidiliste isikute ja füüsilisest isikust ettevõtjate poolt krediidi võtmine (kõik laenuliigid) ning tagatiste ja kohustuste aktsepteerimine välisriigi krediidiasutustelt. (Märkus: tarbijakrediit muutub vabaks uue välisvaluuta seaduse vastuvõtmisel.)

                        Kõik eespool nimetatud krediiditehingud tuleb registreerida Sloveenia Pangas. (Märkus: see nõue kaob uue pangandusseaduse vastuvõtmisel.)

                        Investeerimisühingute varade paigutajateks võivad olla Sloveenia Vabariigis asutatud juriidilised isikud.

                        UK: Naelsterlingi emissioone, sealhulgas eraõiguslikke emissioone, võib läbi viia ainult Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud äriühing.

                        3) Kaubanduslik kohalolek

                        Kõik liikmesriigid:

                        Avatud investeerimisfondide ja investeerimisühingute juhtimiseks on nõutav eraldi fondivalitseja asutamine (avatud investeerimisfonde käsitleva direktiivi 85/611/EMÜ artiklid 6 ja 13).

                        Investeerimisfondide varade paigutajatena võivad tegutseda ainult sellised äriühingud, mille registrijärgne asukoht on ühenduses (avatud investeerimisfonde käsitleva direktiivi 85/611/EMÜ artikli 8 lõige 1 ja artikli 15 lõige 1).

                        AT: Ainult Austria börsi liikmed võivad sooritada tehinguid börsil kaubeldavate väärtpaberitega.

                        AT: Välisvaluuta ja välissularahaga kauplemiseks on vaja Austria riigipanga luba.

                        AT: Hüpoteekvõlakirju ja omavalitsuste võlakirju võivad emiteerida ainult sellele spetsialiseerunud ja vastavat tegevusluba omavad pangad.

                        AT: Pensionifondide juhtimisega seotud teenuseid võib osutada ainult sellele spetsialiseerunud äriühing, mis on asutatud Austrias aktsiaseltsina.

                        BE: Igasugune Belgia väärtpaberite avalik ostupakkumine väljaspool ühe Euroopa Ühenduse liikmesriigi jurisdiktsiooni asuva isiku, äriühingu või asutuse poolt esitatakse loa saamiseks rahandusministrile.

                        BG:

                        Allsektorid B.1–B.5 (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatised ja kohustused)

                        Bulgaaria Vabariigis asutatavatel välispankadel peab olema nõuetekohane luba vastavalt nende riigi õigusele ja neil ei tohi olla keelatud tegeleda pangandusega nende päritoluriigis ja riikides, kus nad tegutsevad. Piiranguteta hoiukassade puhul.

                        Juhul kui omandatakse otseselt või kaudselt aktsiaid või osasid ulatuses, mis moodustab 5 % või rohkem asutatud panga hääleõigusest, kohaldatakse nõuet omada Bulgaaria Riigipanga luba. Loa saamisel kohaldatakse usaldatavuskriteeriumeid ja need on kooskõlas teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) XVI ja XVII artiklites sätestatud kohustustega.

                        Juhul kui pank omandab otseselt või kaudselt suurema kui 10 % osaluse sellise äriühingu kapitalist, mis ei ole pank, kohaldatakse nõuet omada Bulgaaria Riigipanga luba.

                        Teenuse ainuosutaja staatust võib anda tagatise ja rahaedastusteenustena, mida osutatakse eelarvest rahastatavatele avalik-õiguslikele asutustele.

                        Panga huvides ja nimel tegutsevate juhtorgani liikmete suhtes kehtib alalise elukoha nõue.

                        Piiranguteta riigikassa tagatiste puhul.

                        Allsektorid B.6, B.7 ja B.9. (väärtpaberitega kauplemine, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, varahaldus):

                        Kehtib investeeringute vahendajate, investeerimisettevõtjate ja börside puhul, kes on asutatud aktsiaseltsidena ja kellel on finantsjärelevalve komisjoni litsents. Asjaomase litsentsi andmine on seotud haldus- ja tehniliste tingimustega ning tingimustega, mis on seotud investorite kaitsega.

                        Börs (aktsiaselts): Miinimumkapitali tingimused (100 000 Bulgaaria leevi); vähemalt 2/3 kapitalist jaguneb finantsasutuste vahel (kindlustusandjad, finantskeskused, investeerimisvahendajad); aktsionäri maksimaalne otsene või kaudne osalus börsi aktsiakapitalis on 5 %.

                        Investeerimisvahendajad:
                              Puuduvad investeerimisvahendajate tegevuse korral Bulgaaria Vabariigi territooriumil, kui finantsjärelevalve komisjon ei ole teisiti lubanud.

                        Börsi liikmesuse kohustus börsil väärtpaberitega kauplemiseks. Investeeringute vahendaja liikmesus ainult ühel börsil Bulgaarias.

                        Investeerimisfirmad: Investeerimisfirma ei või tegutseda panga, kindlustusandja või investeerimisvahendajana.

                        Piiranguteta vabalt kaubeldavate instrumentidega ja finantsvaradega (välja arvatud võõrandatavad väärtpaberid) kauplemise puhul enese või kliendi nimel. Piiranguteta osalemise puhul riigi võlakirjade emiteerimises. Piiranguteta pensionifondide haldamise puhul.

                        Allsektorid B.8 ja B.10 (rahamaaklerlus, finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused): Piiranguteta.

                        Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamisteenused): Riikliku telekommunikatsioonivõrgu või muu volitatud operaatori võrgu kasutamise nõue. Piiranguteta vahendus- ja teiste abifinantsteenuste puhul.

                        CY: Küprose Vabariigis teenuseid pakkuvad pangad peavad olema juriidilised isikud – see on kohustuslik nõue, mida rakendatakse mittediskrimineerival viisil. Juriidiliste isikute hulka kuuluvad Küproses registreeritud välisriigi pankade/finantseerimisasutuste filiaalid.

                        CY: Isiku ja tema osanike otsene või kaudne osalus või hääletamisõigused pangas ei või ületada 10 protsenti, v.a siis, kui Keskpank on andnud eelneva kirjaliku loa.

                        CY: Lisaks eespool märgitule on kolmes kohalikus börsil noteeritud pangas välismaalaste jaoks nii otsene kui kaudne aktsiate omamine või kapitaliosa omandamine piiratud 0,5 % üksikisiku või organisatsiooni kohta ja 6 % kollektiivselt.

                        CY:

                        Allsektorid B.1 kuni B.5 ja allsektor B.6.(b) (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja arveldustehingud, tagatised ja kohustused ning valuutatehingud):

                        Uute pankade suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:

                        a)
                              Pangandustegevuseks on vaja keskpanga litsentsi. Keskpank võib litsentsi väljastamisel nõuda vastavust majandusvajaduste testile;

                        b)
                              Välisriigi pankade filiaalid peavad olema Küprosel registreeritud vastavalt äriühinguõigusele ja litsentseeritud vastavalt pangandusõigusele.

                        Allsektor B.6.e (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega):

                        Küproses võivad väärtpaberite maaklerlusega tegeleda üksnes Küprose börsi liikmed (maaklerid). Maakleriäriühingud tohivad tööle võtta ainult inimesi, kellel on maaklerina töötamiseks ametlik tegevusluba. Pangad ja kindlustusandjad ei või kõnealuse äriga tegelda.

                        Maaklerfirmat saab Küprose Börsi liikmeks registreerida üksnes juhul, kui ta on asutatud ja registreeritud kooskõlas Küprose äriühinguõigusega.

                        Allsektor B.6.a, c, d ja f ning B.7–B.12: Piiranguteta.

                        CZ: Keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, tuletisväärtpaberite arveldus- ja kliiringteenused ning nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: Piiranguteta.

                        CZ: Puuduvad, välja arvatud:

                        Pangandusteenuseid võivad osutada ainult Tšehhi Vabariigis asutatud pangad või välispankade filiaalid, millele on tegevusloa väljastanud Tšehhi keskpank rahandusministeeriumi nõusolekul.

                        Litsentsi andmisel on aluseks kriteeriumid, mida kohaldatakse kooskõlas teenuskaubanduse üldlepinguga. Hüpoteeklaenuteenuseid võivad osutada üksnes Tšehhi riigis asutatud pangad.

                        Olemasolevate pankade aktsiate ostmiseks on tarvis Tšehhi riigipanga luba. Olemasolevate pankade aktsiate ostmise peab eelnevalt heaks kiitma Tšehhi Riigipank.

                        Väärtpaberitega võib avalikult kaubelda ainult nõuetekohase loa ja väärtpaberite heakskiidetud emissiooniprospekti olemasolul.

                        Luba ei anta, kui avalik kauplemine väärtpaberitega on vastuolus investorite huvidega, ei ole kooskõlas valitsuse rahanduspoliitikaga või kui see ei vasta finantsturu nõuetele.
                           3

                        Börsi väärtpaberidiileritel ja aktsiamaakleritel, vabavahetusturu korraldajatel, investeerimisfirmadel ja investeerimisfondidel peab olema tegevusluba, mille andmine sõltub loataotleja kvalifikatsioonist, isiklikust usaldusväärsusest ning juhtimis- ja ainelistest eeldustest.

                        Iga liiki maksete arveldus- ja kliiringteenuseid kontrollib ja vaatab läbi Tšehhi riigipank, et tagada nende ladus ja mõistlik teostamine.

                        DK: Finantsasutused võivad tegeleda väärpaberikaubandusega Kopenhaageni börsil ainult Taanis asutatud tütarfirmade kaudu.

                        FI: Vähemalt pooled asutajad, juhatuse liikmed, nõukogu liikmed ja saadikud, tegevdirektor, prokuuraomanikud ja isik, kellel on krediidiasutuse allkirjaõigus, peavad olema Euroopa Majanduspiirkonna elanikud, kui rahandusministeerium ei ole neile erandeid teinud. Vähemalt üks audiitor peab olema Euroopa Majanduspiirkonna elanik.

                        FI: Tuletisinstrumentide börsi maakler (üksikisik) peab olema Euroopa Majanduspiirkonna elanik. Sellest nõudest võib teha erandi rahandusministeeriumi seatud tingimustel.

                        FI: Riigiasutuste maksed (kulud) tehakse Soome postižiirosüsteemi kaudu, mis toimib Postipankki Oy vahendusel. Rahandusministeerium võib erilistel põhjustel lubada käesolevast nõudest erandeid.

                        FR: Lisaks Prantsuse krediidiasutustele võivad Prantsuse frankides vääringustatud emissioone läbi viia ainult väljaspool Prantsusmaad asutatud pankade (Prantsuse seaduse kohased) Prantsuse tütarettevõtjad, kes on tegevusloa saanud väljaspool Prantsusmaad asutatud panga Prantsuse tütarettevõtjakandidaadi piisavate Pariisis paiknevate vahendite ja kohustuste põhjal. Neid tingimusi kohaldatakse juhtivate pankade suhtes, kelle kanda on arvestus tehingute üle. Väljaspool Prantsusmaad asutatud pank võib ilma piirangute ja asutamisnõueteta olla koos või solidaarselt eurodes ja frankides vääringustatud väärtpaberite emissiooni korraldaja.

                        EL: Finantsasutused võivad väärtpaberitega kaubelda Ateena börsil üksnes Kreekas asutatud börsiettevõtjate vahendusel.

                        EL: Filiaalide asutamiseks ja tööks tuleb importida miinimumsumma ulatuses välisvaluutat, mis konverteeritakse drahmideks ja mida hoitakse Kreekas kuni välisriigi pank Kreekas tegutseb:

                        Kuni nelja (4) filiaali puhul võrdub see miinimumsumma praegu poolega Kreekas asutatava krediidiasutuse aktsiakapitali alammäärast;

                        Lisafiliaalide tööks peab see kapitali miinimumsumma võrduma Kreekas asutatava krediidiasutuse aktsiakapitali alammääraga.

                        HR: Puuduvad, v.a arveldus- ja kliiringuteenused, kui Keskdepositoorium (CDA) on Horvaatias ainus teenusepakkuja. Mitteresidendid saavad CDA teenuseid kasutada võrdsetel alustel.

                        HU: GATSiga ühinemise järgselt nähakse ette otseste filiaalide asutamise sidumist sellega ja selles sätestatud tingimustega.

                        HU: Üksikaktsionäri osas, kes ei ole krediidiasutus, kindlustusettevõte või investeerimisettevõte, ei tohi otsene või kaudne aktsiaomand või hääletamisõigus krediidiasutuses ületada 15 %.

                        HU: Finantsasutuse juhatuses peaks olema vähemalt kaks liiget, kes on Ungari kodanikud ja riigi elanikud asjaomaste välisvaluutat käsitlevate määruste tähenduses ning kes on vähemalt ühe aasta elanud alaliselt Ungaris.

                        HU: Pikaajaline riigiosalus pangas Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Rt. püsib miinimumtasemel 25 % + 1 hääl.

                        IE: Kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, mis on üles ehitatud usaldusfondidena ja muutuvkapitaliga äriühingutena (mis ei ole vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (UCITS)), peavad usaldusisik/hoiulevõtja ja haldusäriühing olema asutatud Iirimaal või mõnes muus ühenduse liikmesriigis. Investeerimisusaldusühingute puhul peab vähemalt üks täisosanik olema asutatud Iirimaal.

                        IE: Selleks et saada Iirimaal börsi liikmeks, peab üksusel olema kas 1) Iirimaa tegevusluba, mis eeldab, et asutatud ühingu või seltsi peakontor / registrijärgne asukoht oleks Iirimaal, või 2) muu Euroopa Liidu liikmesriigi tegevusluba kooskõlas ELi investeerimist ja teenuseid käsitleva direktiiviga

                        IE: Investeerimisteenuste osutamine või investeerimisalane nõustamine eeldab kas 1) Iirimaa tegevusluba, mille puhul on tavaliselt nõutav, et ettevõte oleks juriidilise isikuna registreeritud või äriühing või füüsilisest isikust ettevõtja, mille peakontor / registrijärgne asukoht on igal juhul Iirimaal (järelevalveasutus võib lubada ka kolmandate riikide ettevõtete filiaale), või 2) luba mõnes teises liikmesriigis kooskõlas EÜ investeerimisteenuste direktiiviga.

                        IT: Õigusakti 216/74 artikli 18 alusel väärtpaberite avalikke pakkumisi, välja arvatud aktsiad, osakud või võlakirjad (sealhulgas konverteeritavad võlakirjad), võivad teha ainult Itaalia piiratud vastutusega äriühingud, vastavat luba omavad välisriikide äriühingud, avalikud asutused või kohalikele ametiasutustele kuuluvad äriühingud, millesse paigutatud kapital on vähemalt 2 miljardit Itaalia liiri.

                        IT: Keskseid hoiustamis-, hooldus- ja haldusteenuseid võib riiklike võlakirjade puhul pakkuda ainult Itaalia keskpank ning aktsiate, osakute, osalusväärtpaberite ja muude reguleeritud turul kaubeldavate võlakirjade puhul Monte Titoli SpA.

                        IT: Kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, välja arvatud ühtlustatud eurofondid direktiivi 85/611/EMÜ alusel, peab usaldusisik/hoiulevõtja olema asutatud Itaalias või Itaalia filiaali kaudu mõnes muus Euroopa Ühenduse liikmesriigis. Ainult pangad, kindlustusandjad ja väärtpaberite investeerimisäriühingud, millel on peakontor Euroopa Ühenduses, võivad tegutseda pensionifondide ressursihaldajana. Haldusäriühingud (fikseeritud summaga fondid ja kinnisvarafondid) peavad samuti olema asutatud Itaalias.

                        IT: Lävemüügi teostamiseks peavad vahendajad kasutama tegevusloaga finantsmüügimehi, kelle elukoht on mõne Euroopa ühenduste liikmesriigi territooriumil.

                        IT: Väärtpaberite kliiring ja arveldamine võivad toimuda ainult ametliku kliiringusüsteemi kaudu. Itaalia Panga poolt kokkuleppel Consobiga tunnustatud äriühingule võib usaldada kliiringutegevuse kuni väärtpaberite lõpliku arveldamiseni.

                        IT: Välisriigi vahendajate esinduskontorid ei või tegeleda tegevusega, mille eesmärk on osutada investeerimisteenuseid.

                        LV:

                        Allsektor B.7 (osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides): Läti keskpank on valitsuse finantsesindaja lühiajaliste riigikassa võlakirjade turul.

                        Allsektor B.9 (varahaldus): Pensionifondi haldamine on riigi monopol.

                        LT:

                        Allsektorid B.1–B.12: Vähemalt üks juhataja peab olema Leedu kodanik.

                        Allsektor B.3 (kapitalirent): Kapitalirendiga tegelemise õigus võib olla antud spetsiaalsetele finantsasutustele (näiteks pangad ja kindlustusandjad). Puuduvad alates 1. jaanuarist 2001, välja arvatud horisontaaljaotises „Pangandus- ja muud finantsteenused” märgitu osas.

                        Allsektor B.9 (varahaldus): Asutada on lubatud ainult avalikke aktsiaseltse (AB) ja kinniseid aktsiaseltse (UAB), mis tuleb luua kinnisel viisil (st asutajaliikmed omandavad kõik algselt emiteeritavad aktsiad). Vara haldamiseks tuleb asutada spetsialiseeritud fondivalitseja. Vara hoiulevõtjana võivad tegutseda üksnes äriühingud, mille registrijärgne asukoht on Leedus.

                        MT:

                        Allsektorid B.1 ja B.2 (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid): Välisomanduses olevad krediidi- ja muud finantsasutused tohivad tegutseda filiaalina või kohaliku tütarettevõttena. Loa andmisel võib nõuda vastavust majandusvajaduste testile.

                        Allsektorid B.3–B.12: Piiranguteta.

                        PL:

                        Allsektor B.1, B.2, B.4 ja B.5 (v.a. riigikassa tagatised ja kohustused): Panga võib asutada ainult aktsiaseltsi või tegevusloaga filiaalina. Usaldatavusel põhinev lubade süsteem seoses igasuguste pankade asutamisega. Mõne – vähemalt ühe – panga juhtivtöötaja kodakondsuse nõue.

                        Allsektorid B.6 e), B.7 (välja arvatud riigi võlakirjade emissioonidel osalemine), B.9 (ainult portfellihaldusteenused) ja B.12 (nõustamis- ja teised finantstugiteenused ainult nende tegevuste puhul, mille suhtes Poola on võtnud kohustused): Pärast tegevusloa saamist tohib asutada ainult aktsiaseltsi või välisriigi juriidilise üksuse kohaliku filiaali, mis pakub väärtpaberiteenuseid.

                        Allsektor B.11: Nõue kasutada riiklikku telekommunikatsioonivõrku või muu volitatud operaatori võrku, selleks et nimetatud teenuseid pakkuda piiriüleselt ja/või tarbida neid välismaal.

                        Kõik teised allsektorid: Piiranguteta.

                        PT: Mitte-EÜ pankade asutamise suhtes kehtib tegevusloa saamise nõue, mida rahandusminister väljastab iga üksikjuhtu eraldi kaaludes. Ettevõte peab aitama kaasa riikliku pangandussüsteemi tõhustamisele või andma olulisi tulemusi Portugali majanduse internatsionaliseerimisele.

                        PT: Riskikapitaliteenuseid ei või osutada riskikapitaliettevõtete filiaalid, mille peakontor ei asu EÜ riigis. Lissaboni Börsil võivad maakleri-/vahendusteenuseid osutada Portugalis asutatud maakler- ja vahendusfirmad või mõnes teises EÜ riigis tunnustatud investeerimisühingud, millel on oma päritoluriigis luba kõnealuste teenuste osutamiseks. Porto tuletisinstrumentide börsil ja OTC turul ei või maakler- ja vahendusteenuseid osutada EÜ-välised maakler-/vahendusfirmad.

                        Pensionifondi haldamisteenust võivad osutada üksnes Portugalis asutatud äriühingud ja Portugalis asutatud kindlustusandjad, kellel on luba tegelda elukindlustusega.

                        RO: Väärtpaberifirma peab olema Rumeenia juriidiline isik, mis on asutatud aktsiaseltsina vastavalt Rumeenia õigusaktidele ning mille ainsaks tegevuseks on väärtpaberite vahendamine. Väärtpaberite avalikuks pakkumiseks on vaja enne emissiooniprospekti avaldamist Rumeenia Väärtpaberikomisjoni luba. Varahaldusega tegelevad äriühingud peavad olema asutatud aktsiaseltsidena vastavalt Rumeenia õigusaktidele; avatud investeerimisfondid
                              peavad olema asutatud Rumeenia tsiviilõiguse alusel. Piiranguteta kapitalirendi puhul. Piiranguteta vabalt kaubeldavate instrumentidega ja finantsvaradega (välja arvatud võõrandatavad väärtpaberid) kauplemise puhul enese või kliendi nimel.

                        SK: Kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus ning vahendamine: Piiranguteta.

                        SK: Pangandusteenuseid võivad osutada ainult kodumaised pangad ja välispankade filiaalid, millele on andnud tegevusloa Slovakkia riigipank kooskõlas rahandusministeeriumiga. Loa andmisel kaalutakse selliseid kriteeriume, mis on eelkõige seotud kavandatud pangandustegevuse sihtkapitaliga (rahandusliku tugevusega), juhtkonna professionaalse kvalifikatsiooni, ühtsuse ja pädevusega. Pangad on Slovaki Vabariigis asutatud juriidilised üksused, mis on kas aktsiaseltsid või avalik-õiguslikud (riigi omandis olevad) finantsasutused.

                        Olemasolevate kommertspankade aktsiakapitali kuuluvate aktsiate ostmiseks kindlaksmääratud limiidi piires on vaja Slovakkia riigipanga eelnevat luba. Investeerimisteenuseid võivad Slovaki Vabariigis osutada pangad, investeerimisfirmad, investeerimisfondid ja väärtpaberidiilerid, millel on seadusjärgse omakapitaliga aktsiaseltsi juriidiline vorm. Vastavalt siseriiklikele õigusnormidele peab välisriigi investeerimisühing või investeerimisfond taotlema rahandusministeeriumilt luba oma väärtpaberite või investeerimissertifikaatide müümiseks Slovaki Vabariigi territooriumil. Võlakirjade riigisiseseks või välismaal emiteerimiseks on nõutav rahandusministeeriumi luba.

                        Väärtpabereid võib emiteerida ja nendega kaubelda üksnes pärast rahandusministeeriumilt avaliku kauplemisloa saamist vastavalt väärtpaberiseadusele. Väärtpaberidiileri, aktsiamaakleri ja vabavahetusturu korraldaja äritegevuseks on nõutav rahandusministeeriumi tegevusluba. Igat liiki maksete arveldus- ja kliiringteenuseid reguleerib Slovakkia riigipank.

                        Väärtpaberite füüsilise omanduse vahetamisega seotud arveldus- ja kliiringteenused registreeritakse väärtpaberikeskuses (väärtpaberite arvelduskojas). Väärtpaberikeskus võib sooritada üksnes väärtpaberiomanike kapitalikontode ülekandeid. Sularahaosa kliiring ja arveldamine käib Panganduse Kliiringu ja Arveldamise Maja kaudu (kus Slovakkia riigipank on suurimaid osanikke), kui tegemist on Bratislava börsi aktsiaseltsiga, või Jumbo arve kaudu, kui tegemist on RM-System Slovakkiaga.

                        SI:

                        Osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: Piiranguteta.

                        Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamis- ja muud finantsabiteenused, välja arvatud riigi võlakirjade emiteerimise ja pensionifondide haldamisega seotud teenused): Puuduvad.

                        Kõik teised allsektorid:

                        Igat liiki pankade asutamiseks on vaja Sloveenia Panga luba.

                        Välismaalased võivad saada pankade osanikeks või omandada pankade täiendavaid aktsiaid üksnes Sloveenia Panga loal. (Märkus: see nõue kaob uue pangandusseaduse vastuvõtmisel.)

                        Sloveenia Panga tegevusloaga võib pankadel, välispankade tütarettevõtjatel ja filiaalidel lubada pakkuda kõiki või osa pangandusteenustest, olenevalt nende kapitalist.

                        Kaaludes litsentsi väljastamist pangale, mis kuulub täielikult või suuremalt osalt välisinvestoritele, või panga täiendavate aktsiate omandamise heakskiitmist, juhindub Sloveenia Pank järgmistest suunistest
                           4
                        :

                        erinevatest riikidest pärinevate investorite olemasolu; ning

                        pangandusjärelevalve eest vastutava välisriigi asutuse arvamus.

                        (Märkus: uue pangandusseaduse vastuvõtmisel kaotab see säte kehtivuse)

                        Piiranguteta välisosaluse puhul erastatavates pankades.

                        Välisriigi pankade filiaalid peavad olema asutatud Sloveenia Vabariigis ja olema juriidilised isikud.

                        (Märkus: see nõue kaob uue pangandusseaduse vastuvõtmisel.) Piiranguteta seoses igat liiki hüpoteegipankade, hoiu- ja laenuühistutega.

                        Piiranguteta seoses erapensionifondide asutamisega (vabatahtlikud pensionifondid).

                        Fondivalitsejad on äriühingud, mis on loodud ainult investeerimisfondide haldamiseks.

                        Välisriikide isikud võivad fondivalitsejates omandada otseselt või kaudselt kuni 20 % aktsiatest või hääleõigustest; sellest suurema osaluse omandamiseks on nõutav väärtpaberituruameti luba.

                        Volitatud (erastamis-) investeerimisfirma on investeerimisfirma, mis on loodud ainult omandiõiguse sertifikaatide (erastamisväärtpaberite) kogumiseks ja selliste aktsiate ostmiseks, mis on emiteeritud vastavalt omandiõiguse ülemineku määrustele. Volitatud fondivalitseja asutatakse ainult volitatud investeerimisfirmade haldamiseks.

                        Välisriikide isikud võivad volitatud (erastamis-) investeerimisettevõtjates omandada otseselt või kaudselt kuni 10 % aktsiatest või hääleõigustest; sellest suurema osa omandamiseks on nõutav väärtpaberituruameti luba ja majandussuhete ja majandusarengu ministeeriumi nõusolek.

                        Investeerimisfondide investeeringud välisriigi emitentide väärtpaberitesse on piiratud 10 % investeerimisfondide investeeringutest. Kõnealused väärtpaberid viiakse väärtpaberibörsidele, mis on väärtpaberituru ameti poolt varem kindlaks määratud.

                        Välismaalased võivad saada börsimaaklerfirmade osanikeks või partneriteks kuni 24 % ulatuses maaklerfirma kapitalist, olles selleks eelnevalt saanud väärtpaberituru ameti loa. (Märkus: uue pangandusseaduse vastuvõtmisel kaotab see säte kehtivuse.)

                        Välisriigi emitendi väärtpabereid, mis ei ole Sloveenia Vabariigi territooriumil varem pakkumisel olnud, võib pakkuda üksnes maaklerfirma või pank, kellel on luba nimetatud tehingute sooritamiseks. Enne pakkumise tegemist peab börsimaakleriäriühing või pank saama väärtpaberituru ameti nõusoleku.

                        Taotlusele saada luba välisriigis emiteeritud väärtpaberite pakkumiseks Sloveenia Vabariigis tuleb lisada esialgne tutvustus ning dokumentatsioon tõendamaks, et välisriigis emiteeritud väärtpaberite tagaja on pank või börsimaaklerifirma, v.a välisriigis emiteeritud aktsiate puhul.

                        SE: Väljaspool Rootsit asutatud äriühingud võivad saada kaubandusliku kohaloleku ainult filiaali kaudu, pankade puhul ka esinduskontori kaudu.

                        SE: Pangandusettevõtte asutajaks võib olla Euroopa Majanduspiirkonnas elav füüsiline isik või välispank. Hoiupanga asutajaks võib olla Euroopa Majanduspiirkonnas elav füüsiline isik.

                        UK: Vahemaaklerid, kes on üheks riigi võlakirjadega tegelevaks finantseerimisasutuste kategooriaks, peavad olema asutatud Euroopa Majanduspiirkonnas ja olema eraldi kapitaliseeritud.

                        4) Füüsiliste isikute kohalolek

                        CY:

                        Allsektor B.6.e (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega): Isikud, olenemata sellest, kas nad tegutsevad eraldiseisvate maakleritena või töötavad maakleritena maakleräriühingute alluvuses, peavad vastama tegevusloa saamiseks vajalikele kriteeriumitele.

                        Allsektorid B.1–B.12, välja arvatud B.6.e: Piiranguteta.

                        CZ:

                        Keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, tuletisväärtpaberite arveldus- ja kliiringteenused ning nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: Piiranguteta.

                        Kõik teised allsektorid: Piiranguteta, v.a horisontaaljaotises märgitu

                        MT:

                        Allsektorid B.1, B.2 ja B.11 (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid ning finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Piiranguteta, v.a horisontaaljaotises märgitu

                        Allsektorid B.3–B.10 ja B.12: Piiranguteta.

                        PL:

                        Allsektorid B.1, B.2, B.4 ja B.5 (välja arvatud riigikassa tagatised ja kohustused): Piiranguteta, v.a horisontaaljaotises märgitu ning arvestades järgmist piirangut: Mõne – vähemalt ühe – panga juhtivtöötaja kodakondsuse nõue.

                        Allsektorid B.6 e), B.7 (v.a osalus Riigikassa väärtpaberitega seonduvas), B.9 (ainult portfellihalduse teenused), B.11 ja B.12 (nõustamis- ja teised abifinantsteenused ainult seoses tegevustega, mida tehakse Poolas): Piiranguteta, v.a horisontaalsete kohustuste osas osutatud juhtudel

                        Kõik teised allsektorid: Piiranguteta.

                        SK:

                        Kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus ning vahendamine: Piiranguteta.

                        Kõik teised allsektorid: Piiranguteta, v.a horisontaaljaotises märgitu

                        SI:

                        Osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: Piiranguteta.

                        Kõik teised allsektorid: Piiranguteta, v.a horisontaaljaotises märgitu

                        AT, BE, BG, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HR, HU, IT, IE, LU, LT, LV, NL, PT, RO, SE, UK:

                        Piiranguteta, välja arvatud vastavates horisontaallõigetes märgitud juhtudel ja arvestades järgmisi eripiiranguid:

                        BG: Piiranguteta riigikassa tagatiste puhul. Piiranguteta vabalt kaubeldavate instrumentidega ja finantsvaradega (välja arvatud võõrandatavad väärtpaberid) kauplemise puhul enese või kliendi nimel. Piiranguteta osalemise puhul riigi võlakirjade emiteerimises. Piiranguteta rahamaaklerluse puhul. Piiranguteta pensionifondide haldamise puhul. Piiranguteta finantsvarade arveldus- ja kliiringteenuste puhul. Piiranguteta vahendus- ja teiste abifinantsteenuste puhul.

                        HR: Juhatus peab juhtima krediidiasutuse tegevust Horvaatia Vabariigi territooriumilt. Vähemalt üks juhatuse liige peab oskama vabalt horvaadi keelt. E-raha asutuse tehinguid teostataks Horvaatia Vabariigi territooriumilt. Volitatud valuutavahetusasutusi juhib juriidilise isiku staatusega resident või ettevõtja, kes kasutab vahetustehinguteks autoriõigusega kaitstud arvutiprogramme, ning kellel on pangaga kokkulepe ning volitused vahetustehingute teostamiseks.

                        FR: Sociétés d’investissement à capital fixe: Kodakondsuse nõue juhatuse esimehe, peadirektorite ja vähemalt kahe kolmandiku juhtivtöötaja puhul, ning kui väärtpaberitega tegeleval äriühingul on nõukogu, siis ka selle liikmete ja peadirektori puhul, ning vähemalt kahe kolmandiku nõukogu liikmete puhul.

                        EL: Krediidiasutused peavad määrama vähemalt kaks isikut, kes vastutavad asutuse tehingute eest. Nende isikute puhul kehtib elukohanõue.

                        IT: Alalise elukoha nõue Euroopa Ühenduse liikmesriigis „promotori di servizi finanziari” (finantsteenuste osutaja) puhul.

                        LV: Filiaali ja tütarettevõtja juhataja on Läti maksumaksja (resident).

                        RO: Piiranguteta kapitalirendi puhul. Piiranguteta vabalt kaubeldavate instrumentidega ja finantsvaradega (välja arvatud võõrandatavad väärtpaberid) kauplemise puhul enese või kliendi nimel.

               „II LISA

               FINANTSTEENUSTE EEST VASTUTAVAD AMETIASUTUSED

               A OSA

               Ühendusele ja selle liikmesriikidele

                        Euroopa Komisjon

                        Kaubanduse peadirektoraat

                        Siseturu peadirektoraat

                        B-1049 Bruxelles

                        Austria

                        Rahandusministeerium

                        Majanduspoliitika ja finantsturgude direktoraat

                        Himmelpfortgasse 4-8

                        Postfach 2

                        A-1015 Wien

                        Belgia

                        Majandusministeerium

                        Rahandusministeerium

                        Rue de Bréderode 7

                        B-1000 Bruxelles Tel:

                        Rue de la Loi 12

                        B-1000 Bruxelles

                        Bulgaaria

                        Majandus- ja energiaministeerium

                        Rahandusministeerium

                        Bulgaaria Riigipank

                        Finantsjärelevalve komisjon

                        Slavyanska str. 8

                        Sofia 1052

                        G.S.Rakovski str.102

                        Sofia 1000

                        Al.Batenberg sq.1

                        Sofia 1000

                        33, Shar Planina Street

                        Sofia 1303

                        Horvaatia

                        Rahandusministeerium

                        Katanciceva 5
                        10000 Zagreb

                        Küpros

                        Rahandusministeerium

                        CY-1439 Nicosia

                        Tšehhi Vabariik

                        Rahandusministeerium

                        Letenská 15

                        CZ-118 10 Prague

                        Taani

                        Majandusministeerium

                        Ved Stranden 8

                        DK-1061 Copenhagen K

                        Eesti

                        Rahandusministeerium

                        Suur-Ameerika 1

                        EE-15006 Tallinn

                        Soome

                        Rahandusministeerium

                        PO Box 28

                        FIN-00023 Helsinki

                        Prantsusmaa

                        Majandus-, rahandus- ja tööstusministeerium

                        Ministère de l’Economie, des Finances et de l’Industrie

                        139, rue de Bercy

                        F-75572 Paris

                        Saksamaa

                        Rahandusministeerium

                        Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht

                        Graurheindorfer Str. 108

                        D-53117 Bonn

                        Kreeka

                        Kreeka Pank

                        Panepistimiou tn 21

                        GR-10563 Ateena

                        Ungari

                        Rahandusministeerium

                        Pénzügyminisztérium

                        Postafiók 481

                        HU-1369 Budapest

                        Iirimaa

                        Iirimaa finantsteenuste regulatiivasutus

                        P.O.Box 9138

                        College Green

                        IRL-Dublin 2

                        Itaalia

                        Riigivaraministeerium

                        Ministero del Tesoro

                        Via XX Settembre 97

                        I-00187 Roma

                        Läti

                        Finants- ja kapitaliturgude komisjon

                        Kungu Street 1

                        LV-1050 Riga

                        Leedu

                        Rahandusministeerium

                        Vaizganto 8a/2,

                        LT-01512 Vilnius Tel:

                        Luksemburg

                        Rahandusministeerium

                        Ministère des Finances

                        3, rue de la Congrégation

                        L-2931 Luxembourg

                        Malta

                        Finantsteenuste amet

                        Notabile Road

                        MT-Attard

                        Madalmaad

                        Rahandusministeerium

                        Finantsturgude poliitika direktoraat

                        Postbus 20201

                        NL-2500 EE Den Haag

                        Poola

                        Rahandusministeerium

                        12 Świętokrzyska Street

                        PL-00-916 Warsaw

                        Portugal

                        Rahandusministeerium

                        Direcção Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

                        Av. Infante D. Henrique, 1C-1º

                        P-1100-278 Lisboa

                        Rumeenia

                        Rumeenia Riigipank

                        Rumeenia Väärtpaberikomisjon

                        Kindlustusjärelevalve komisjon

                        Erapensionisüsteemi järelevalvekomisjon

                        25 Lipscani Str, sector 3 Bucharest, code 030031

                        (2 Foisorului Street, Bucharest, sector 3

                        18th, Amiral Constantin Balescu Street, Sector 1, Bucharest

                        Code 011954

                        74 Splaiul Unirii, sector 4, Bucharest, code 030128

                        Slovakkia

                        Rahandusministeerium

                        Stefanovicova 5

                        SK-817 82 Bratislava

                        Sloveenia

                        Majandusministeerium

                        Kotnikova 5

                        1000 Ljubljana

                        Hispaania

                        Riigikassa

                        Directora General del Tesoro y Politica Financiera

                        Paseo del Prado 6-6a Planta

                        28071 Madrid

                        Rootsi

                        Finantsjärelevalve ametiasutus

                        Rootsi Keskpank

                        Rootsi tarbijakaitseamet

                        Box 6750

                        S-113 85 Stockholm

                        Malmskillnadsgatan 7

                        S-103 37 Stockholm Rootsi tarbija ametiasutus

                        Rosenlundsgatan 9

                        S-118 87 Stockholm

                        Ühendkuningriik

                        Tema Majesteedi Riigikassa

                        1 Horse Guards Road

                        UK-London SW1 A 2HQ

               B OSA

               Mehhikole, Secretaria de Hacienda y Credito Publico

                        Mehhiko

                        Unidad de Banca, Valores y Ahorro

                        Insurgentes Sur 1971, Colonia Guadalupe Inn, Deleg. Álvaro Obregón, C.P, 01020México, D.F.

                        Unidad de Seguros, Pensiones y

                        Seguridad Social

                        Insurgentes Sur 1971, Colonia Guadalupe Inn, Deleg. Álvaro Obregón, C.P, 01020México, D.F.

               ARVESTADES, et lepingu esimeses lisaprotokollis võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga;

               ARVESTADES, et lepingu tšehhi-, eesti-, ungari-, läti-, leedu-, malta-, poola-, slovaki- ja sloveenikeelne tekst kinnitati samadel tingimustel kui originaalkeeltes koostatud lepingu tekst;

               ARVESTADES, et lepingu teises lisaprotokollis võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga,

               ARVESTADES, et lepingu bulgaaria- ja rumeeniakeelne tekst kinnitati samadel tingimustel kui originaalkeeltes koostatud lepingu tekst;

               ARVESTADES, et käesoleva protokolli artikli 5 lõige 3 võimaldaks Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel kohaldada protokolli ajutiselt enne, kui nad on viinud lõpule oma sisemenetlused, mis on vajalikud selle jõustumiseks,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ARTIKKEL 1

               Horvaatia Vabariik inkorporeeritakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisse majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevasse lepingusse selle lepingu osalisena.

               ARTIKKEL 2

               1.
                     Liit edastab pärast käesoleva protokolli allkirjastamist liikmesriikidele ja Mehhikole lepingu horvaadikeelse versiooni.

               2.
                     Protokolli horvaadikeelne versioon on autentne samadel tingimustel kui bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi-, ja ungarikeelne tekst, tingimusel et protokoll jõustub.

               ARTIKKEL 3

               Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

               ARTIKKEL 4

               Käesolev protokoll koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

               ARTIKKEL 5

               1.
                     Lepinguosalised kirjutavad käesolevale protokollile alla ja kinnitavad selle oma vastavate sisemenetluste kohaselt.

               2.
                     Käesolev protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on üksteisele teatanud vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

               3.
                     Olenemata lõikest 2 lepivad lepinguosalised kokku, et kuni liit ja selle liikmesriigid ei ole viinud lõpule protokolli jõustumiseks vajalikke sisemenetlusi, kohaldavad nad käesoleva protokolli sätteid alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, mil Euroopa Liit ja selle liikmesriigid teatavad oma sel eesmärgil vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest ning Mehhiko teatab oma sisemenetluste lõpuleviimisest, mis on vajalikud käesoleva protokolli jõustumiseks.

               4.
                     Teadaanded saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva protokolli hoiulevõtja.

               SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

               [Koht], … aasta... kuu... päeval

               EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NIMEL

               MEHHIKO ÜHENDRIIKIDE NIMEL

                     (1)

                        Kui arvedeklaratsiooni koostab käesoleva lisa artiklis 21 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

                     (2)

                        Märkida kaupade päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast käesoleva lisa artikli 37 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM”.“

                     (3)

                        CZ: Parlament arutab praegu õigusakte, mis hõlmavad finantsturunõuete kriteeriumi kaotamist.

                     (4)

                        Lisaks kapitali määrale võtab Sloveenia Pank piiramatu või piiratud panganduslitsentsi väljastamisel arvesse ka järgmisi suuniseid (nii omamaiste kui välismaiste taotlejate puhul):

                  -
                        riiklikud majanduseelistused teatavate pangandustegevuste puhul;

                  -
                        Sloveenia Vabariigi piirkondlik kaetus pankadega;

                  -
                        panga tegelik tegevussuutlikkus olemasolevas litsentsis sätestatuga võrreldes.

                  (Märkus: see nõue kaob uue pangandusseaduse vastuvõtmisel.)