				|

		52013PC0159

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2013. kalendriaastaks /* COM/2013/0159 final - 2013/0087 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud
liidu rahastamist käsitlev aluspõhimõte, mille kohaselt peab liidu aastaeelarve
vastama mitmeaastasele finantsraamistikule. Selle tagamiseks, et ühise
põllumajanduspoliitika (ÜPP) rahastamiseks ettenähtud summad ei ületaks
rubriigi 2 turuga seotud kulude ja otsetoetuste aastasi ülemmäärasid, nagu on
sätestatud nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõike 2 kohaselt
vastuvõetavas määruses, on nõukogu määrusega (EÜ) nr 73/2009 (millega
kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes
kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad
põllumajandustootjate jaoks)[1]
ette nähtud finantsdistsipliini mehhanism. Nimetatud mehhanismi kohaselt tuleks
kindlaks määrata otsetoetuste taseme kohandamine, kui Euroopa Põllumajanduse
Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD)
vahelisi finantsülekandeid arvesse võttes nähtub otsetoetuste rahastamist ja
turuga seotud kulusid käsitlevatest prognoosidest, et finantsraamistikus
sätestatud rubriigi 2 aastane ülemmäär ületatakse.
2014. aasta eelarveprojekti koostamisel ilmnes
otsetoetuste ja turuga seotud kulude puhul esialgsetest eelarveprognoosidest,
et rubriigi 2 ülemmäär, mis hõlmab 2014. aastat, tõenäoliselt ületatakse pärast
EAGFi ja EAFRD vahelisi finantsülekandeid. Seetõttu tuleks ülemmäära
järgimiseks vähendada otsetoetuste taset.
Selle põhjal esitab komisjon 2013.
kalendriaastat käsitleva otsetoetuste kohandamise määra kehtestamise
ettepaneku, mille Euroopa Parlament ja nõukogu peavad kooskõlas määruse (EÜ) nr
73/2009 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 671/2012)[2] artikli 11 lõikega 1 vastu
võtma 30. juuniks 2013. Kui kõnealust kohandamise määra ei ole kehtestatud 30.
juuniks 2013, sätestab komisjon määra nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise
põllumajanduspoliitika rahastamise kohta)[3]
artikli 18 lõike 4 kohaselt.
Lisaks käesolevas määruses sätestatud
kohandamise määra kehtestamisele antakse määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 18
lõikega 5 komisjonile ühtlasi võimalus teha tema valduses oleva uue teabe
põhjal ettepanek nimetatud määra kohandamiseks. 2014. aasta eelarveprojekti
kirjalikku muutmisettepanekut ette valmistades vaatab komisjon 2013. aasta
oktoobris läbi oma otsetoetuste rahastamist ja turuga seotud kulusid käsitlevad
prognoosid ning teeb vajaduse korral ettepaneku kohandamise määra muutmiseks.
Nõukogu võib kohandamise määra muuta kuni 1. detsembrini 2013.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Käesoleva ettepanekuga rakendatakse nõukogu
määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 11 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005
artiklis 18 sätestatud eeskirju. Eelnev konsulteerimine sidusrühmadega ja
mõjuhinnangu koostamine ei olnud vajalik.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Käesoleva ettepanekuga kehtestatakse 2013.
kalendriaastat hõlmav finantsdistsipliini kohandamise protsendimäär.
Kuna liikmesriikidel on võimalus teha makseid
põllumajandustootjatele ka pärast otsetoetuste suhtes kohaldatava regulatiivse
makseperioodi lõppu ja kuna finantsdistsipliini kohandamise määr võib
kalendriaastati varieeruda, ei tohiks finantsdistsipliin mõjutada
põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste summasid erinevalt vastavalt
sellele, millal liikmesriigid põllumajandustootjatele toetust maksavad.
Seepärast tuleks põllumajandustootjate võrdse kohtlemise tagamiseks kohaldada
kohandamise määra ainult 2013. kalendriaastal esitatud abitaotluste alusel
põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste summade suhtes, sõltumata
sellest, millal toetus tegelikult põllumajandustootjale makstakse.
Otsetoetuste ebavõrdne jaotamine väikeste ja
suurte toetusesaajate vahel on ÜPP jaoks jätkuvalt probleem. Käesoleva
määrusega tehakse ettepanek kohaldada üle 5 000 euro suuruste summade
suhtes finantsdistsipliini kohandamise määra, et aidata kaasa maksete
tasakaalustatumale jaotamisele. See on kooskõlas ÜPP reformi raames
finantsdistsipliini kohta kavandatuga, mis on esitatud määrust (EL) (millega
kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel
põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad)[4] käsitleva komisjoni ettepaneku
artiklis 8.
Bulgaarias, Rumeenias ja Horvaatias (eeldusel,
et ta liitub ELiga, ja alates liitumispäevast) makstakse otsetoetusi 2013.
kalendriaastal järk-järgult. Seega ei kohaldata finantsdistsipliini kõnealustes
liikmesriikides.
4.           MÕJU EELARVELE
Finantsdistsipliini kohandamise määra
arvutamine on osa 2014. eelarveprojekti ettevalmistusest, et vastata rubriigi 2
otsetoetuste rahastamise ja turuga seotud kulude 2014. eelarveaasta ülemmäärale
(pärast EAGFi ja EAFRD vahelisi finantsülekandeid), mis on sätestatud 7.–8.
veebruaril 2013 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes mitmeaastase
finantsraamistiku kohta[5].
Järelduste kohaselt on kriisiabireserv lisatud rubriiki 2 ja see luuakse,
vähendades iga aasta alguses otsetoetusi finantsdistsipliini mehhanismi abil.
Otsetoetuste ja turuga seotud kulude
eelarveassigneeringute esialgsed prognoosid osutavad, et selliste otsetoetuste
kogusummat, mida võib maksta põllumajandustootjatele 2013. kalendriaasta eest,
on vaja finantsdistsipliini kaudu vähendada 1 471,4 miljoni euro võrra.
Eesmärk on tagada, et ei ületata 2014. kalendriaasta ülemmäära, mis on
sätestatud 7.–8. veebruaril 2013 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes
mitmeaastase finantsraamistiku kohta, ja millest on maha arvatud EAFRD-le
eraldatavad summad vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 10 punktile b ja
artiklile 136 ning määrust (EL) (millega kehtestatakse ühise
põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele
makstavate otsetoetuste eeskirjad) käsitleva komisjoni ettepaneku artiklile 52.
Finantsdistsipliini vähendamine hõlmab ka kriisiabireservide loomiseks
vajalikku 424,5 miljonit eurot.
Ülempiiri ületamise vältimiseks vajalik
finantsdistsipliini kohandamise määra protsent on 4,981759 %. Selle arvutamisel
on võetud arvesse, et seda kohaldatakse üksnes summade suhtes, mis ületavad
5 000 eurot, ning mitte kõikides liikmesriikides.
Kõnealuse kohandamise määra kohaldamine toob
kaasa otsetoetuste summade vähenemise seoses selliste eelarveridadega, mis
hõlmavad põllumajandustootjate poolt 2013. kalendriaasta (2014. eelarveaasta)
kohta esitatud abitaotlustega seotud kulusid. Finantsdistsipliini kohaldamisest
tulenev vähendamine on kokku 1 471,4 miljonit eurot.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Praeguses etapis põhineb käesolevas määruses
esitatud finantsdistsipliini kohandamise määr ettevaatusabinõuna 7.–8.
veebruaril 2013 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustel mitmeaastase
finantsraamistiku kohta. Finantsdistsipliini kohandamise määra lõplik
arvutamine sõltub siiski nõukogu määruses (millega määratakse kindlaks
mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) kehtestatavast rubriigi 2
ülemmäärast ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud
institutsioonidevahelisest kokkuleppest (eelarvealase koostöö ning
usaldusväärse finantsjuhtimise kohta).
2013/0087 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
milles käsitletakse määruses (EÜ) nr 73/2009
sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2013. kalendriaastaks
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
[võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[6]],
[võttes arvesse regioonide komitee arvamust[7]],
tegutsedes seadusandliku tavamenetluse
kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu 19. jaanuari 2009.
aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise
põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate
otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate
jaoks)[8]
artikli 11 lõikega 1 on ette nähtud, et 2014. eelarveaastal peavad ühise
põllumajanduspoliitika otsetoetused ja turuga seotud kulude rahastamine vastama
aastastele ülemmääradele, mis on sätestatud nõukogu poolt Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 312 lõike 2 kohaselt vastu võetud määruses. Ühtlasi
on määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 11 lõikes 1 sätestatud, et otsetoetuste
kohandamine (finantsdistsipliin) tuleb kindlaks määrata, kui otsetoetuste
rahastamist ja turuga seotud kulusid käsitlevatest prognoosidest, mida on
suurendatud kõnealuse määruse artiklite 10c ja 136 kohaldamisest tulenevate
summade võrra, kuid enne kõnealuse määruse artikli 10a kohaldamist ja võttes
arvesse 300 000 000 euro suurust varu, nähtub, et aastane ülemmäär ületatakse.
Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt määravad Euroopa Parlament
ja nõukogu komisjoni ettepanekul, mis esitatakse hiljemalt selle kalendriaasta
31. märtsiks, mille suhtes kohandust kohaldatakse, nimetatud kohanduse kindlaks
hiljemalt sama kalendriaasta 30. juuniks.
(2)       2014. aasta eelarveprojekti
ettevalmistamisel kindlaksmääratud otsetoetuste ja turuga seotud kulude
prognoosidest nähtub, et Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) 2014.
eelarveaasta ülemmäär tõenäoliselt ületatakse, võttes arvesse vajadust luua
7.–8. veebruaril 2013 toimunud Euroopa Ülemkogu mitmeaastast finantsraamistikku
käsitlevates järeldustes osutatud kriisiabireserv. Seepärast tuleks kindlaks
määrata määruse (EÜ) nr 73/2009 I lisas loetletud otsetoetuste kohandamise
määr.
(3)       Reeglina makstakse ühe
kalendriaasta (N) jaoks otsetoetuste saamise taotluse esitanud
põllumajandustootjatele toetust eelarveaasta (N+1) piiresse jääva
kindlaksmääratud makseperioodi jooksul. Liikmesriikidel on siiski võimalus
maksta põllumajandustootjatele toetust ilma ajaliste piiranguteta ka pärast
kõnealuse makseperioodi lõppu. Nimetatud maksed võidakse teha hilisemal
eelarveaastal. Kui asjaomasele kalendriaastale kohaldatakse
finantsdistsipliini, ei tohiks kohandamise määra kohaldada maksete suhtes, mille
jaoks esitati abitaotlused kalendriaastatel, mis ei ühti finantsdistsipliini
kohaldamise aastatega. Seepärast on põllumajandustootjate võrdse kohtlemise
tagamiseks asjakohane sätestada, et kohandamise määra tuleks kohaldada maksete
suhtes, mille kohta on abitaotlused esitatud finantsdistsipliini kohaldamise
kalendriaastal, olenemata sellest, millal makse põllumajandustootjatele tehti.
(4)       Finantsdistsipliini mehhanism
ja ümbersuunamine võeti kasutusele 2003. aasta ÜPP reformi raames. Mõlema
vahendiga vähendati lineaarselt põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste
summat. Arvestades mõju, mida avaldab otsetoetuste ebavõrdne jaotamine väikeste
ja suurte toetusesaajate vahel, on maksete tasakaalustatumaks jaotamiseks
kohaldatud ümbersuunamist üle 5 000 euro suuruste summade suhtes. 2013.
kalendriaastal nähakse määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 10a osutatud
otsetoetuste kohandamisega ette sama erand kui ümbersuunamisega.
Finantsdistsipliini tuleks kohaldada sarnasel viisil, et aidata kaasa maksete
tasakaalustatumale jaotamisele; seepärast on asjakohane ette näha kohandamise
määra kohaldamine üksnes üle 5 000 euro suuruste summade puhul.
(5)       Määruse (EÜ) nr 73/2009
artikli 11 lõikega 3 nähakse ette, et seoses kõnealuse määruse artiklis 121
sätestatud juurdekasvukava kohaldamisega kõigile kõnealuse määruse artikli 2
punkti g kohastes uutes liikmesriikides makstavatele otsetoetustele ei tuleks
finantsdistsipliini kohaldada uutele liikmesriikidele kuni selle kalendriaasta
alguseni, mil uute liikmesriikide suhtes kohaldatav otsetoetuste tase on
vähemalt võrdne teistes liikmesriikides kehtivaga. Kuna 2013. kalendriaastal
kohaldatakse Bulgaarias ja Rumeenias otsetoetuste suhtes jätkuvalt
juurdekasvukava, ei tohiks käesoleva määrusega kindlaksmääratavat kohandamise
määra kohaldada kõnealuste riikide põllumajandustootjatele tehtavate maksete
suhtes.
(6)       Määrust (EÜ) nr 73/2009 on
kohandatud Horvaatia ühinemisaktiga. Kõnealusest kohandusest tulenevad
muudatused jõustuvad üksnes Horvaatia ühinemislepingu jõustumise korral lepingu
jõustumise kuupäeval. Kuna Horvaatia suhtes kohaldatakse 2013. kalendriaastal
määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 121 sätestatud juurdekasvukava, ei tuleks
käesolevat määrust kohaldada Horvaatia põllumajandustootjate suhtes, tingimusel
et Horvaatia ühineb ELiga ja alates ühinemiskuupäevast,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1.           Määruse (EÜ) nr 73/2009
artikli 2 punkti d kohaste põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste üle
5 000 euro suuruseid summasid, mille kohta on esitatud 2013.
kalendriaastat hõlmav abitaotlus, vähendatakse 4,981759 % võrra.
2.           Lõikes 1 sätestatud
vähendamist ei kohaldata Bulgaarias, Rumeenias ega Horvaatias.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikli 1 lõiget 2 kohaldatakse Horvaatia
suhtes Horvaatia ühinemislepingu jõustumise korral kõnealuse lepingu jõustumise
päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
 FINANTSSELGITUS || FS/13/283098
 6.15.2013.1
   || KUUPÄEV: 11.3.2013
 1. || EELARVERUBRIIK: Vt eelarveprognoos peale kohandamist (endine ümbersuunamine) ja finantsdistsipliin eelarvepunkti kohta: 05 03 01 01 (Ühtne otsemaksete kava) 05 03 01 02 (Ühtse pindalatoetuse kava ) 05 03 01 03 (Suhkru eritoetus) 05 03 01 04 (Puu- ja köögivilja eritoetus) 05 03 01 05 (Artikli 68 kohane eritoetus – toodanguga sidumata toetus) 05 03 01 06 (Eraldi makstav marjasektori toetus) 05 03 02 06 (Ammlehmatoetus) 05 03 02 07 (Täiendav riiklik ammlehmatoetus) 05 03 02 13 (Lamba- ja kitsetoetus) 05 03 02 14 (Lisatoetused lammaste ja kitsede puhul) 05 03 02 28 (Toetused siidiussikasvatajatele) 05 03 02 39 (Lisasumma suhkrupeedi ja -roo tootjatele) 05 03 02 40 (Puuvilla pindalatoetus) 05 03 02 44 (Artikli 68 kohane eritoetus – toodanguga seotud toetus) 05 03 02 50 (POSEI – ühenduse abiprogrammid) 05 03 02 52 (POSEI – Egeuse mere saared) Rida kriisiabireservi jaoks   || ASSIGNEERINGUD:     30 107 miljonit eurot 7 302 miljonit eurot 274 miljonit eurot 12 miljonit eurot 473 miljonit eurot 11 miljonit eurot 882 miljonit eurot 47 miljonit eurot 21 miljonit eurot 7 miljonit eurot 0,5 miljonit eurot 20 miljonit eurot 230 miljonit eurot 987 miljonit eurot 406 miljonit eurot 19 miljonit eurot 424,5 miljonit eurot
 2. || PEALKIRI:   Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2013. kalendriaastaks
 3. || ÕIGUSLIK ALUS:   Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2
 4. || EESMÄRGID: Käesolevas määruses kehtestatakse finantsdistsipliini kohandamise määr, mida kohaldatakse põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste üle 5 000 euro suuruste summade suhtes, mille kohta on esitatud 2013. kalendriaastat hõlmav abitaotlus.
 5. || FINANTSMÕJU || 12-KUULINE PERIOOD (miljonit eurot) || JOOKSEV EELARVE- AASTA 2013 (miljonit eurot) || JÄRGMINE EELARVE- AASTA 2014 (miljonit eurot)
 5.0 || KULUD -               ELi EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED/SEKKUMISED) -               RIIGIASUTUSED -               MUUD || -1 471,4 + 424,5 || Ei kohaldata || -1 471,4 + 424,5
 5.1 || TULUD -               ELi OMAVAHENDID (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD) -               SISERIIKLIKUD ||   ||   ||
   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1 || KAVANDATUD KULUD ||   ||   ||   ||
 5.1.1 || KAVANDATUD TULUD ||   ||   ||   ||
 5.2 || ARVUTUSMEETOD: Vt märkused
 6.0 || KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST? || Ei kohaldata
 6.1 || KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? || Ei kohaldata
 6.2 || KAS ON VAJA LISAEELARVET? || EI
 6.3 || KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID? || EI
 MÄRKUSED:   Finantsdistsipliini kohandamise määra arvutamine põhineb 7.–8. veebruaril 2013 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustel mitmeaastase finantsraamistiku kohta. Finantsdistsipliini kohandamise määra lõplik mõju eelarvele sõltub siiski nõukogu määruses (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) kehtestatud rubriigi 2 ülemmäärast ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelisest kokkuleppest eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta.   2014. aasta eelarveprojekti otsetoetuste ja turuga seotud kulude eelarveassigneeringute esialgsetest prognoosidest nähtus, et selliste otsetoetuste kogusummat, mida võib maksta põllumajandustootjatele 2013. kalendriaasta eest, on vaja finantsdistsipliini kaudu vähendada 1 471,4 miljoni euro võrra, et vastata EAGFi 2014. eelarveaasta netoülemmäärale ja luua kriisiabireserv (424,5 miljonit eurot). Finantsdistsipliini vajalik kohandamise määr on 4,981759 %.   Kohandamise määra arvutamisel on võetud arvesse põllumajandustootjatele makstavate, alla 5 000 euro suuruste otsetoetuste hinnangulist osakaalu igas otsetoetuskavas, mille suhtes kohaldatakse finantsdistsipliini, ning igas liikmesriigis, välja arvatud Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia. Kuna Bulgaarias, Rumeenias ja Horvaatias (eeldusel, et ta ühineb ELiga, ja alates ühinemiskuupäevast) makstakse otsetoetusi 2013. kalendriaastal järk-järgult, ei kohaldata nende suhtes finantsdistsipliini.   Finantsdistsipliinist tulenev hinnanguline vähendamine eelarvepunkti kohta on järgmine:   05 03 01 01 (Ühtne otsemaksete kava) || 1 172,3 miljonit eurot
 05 03 01 02 (Ühtse pindalatoetuse kava ) || 160,5 miljonit eurot
 05 03 01 03 (Suhkru eritoetus) || 9,5 miljonit eurot
 05 03 01 04 (Puu- ja köögivilja eritoetus) || 0,35 miljonit eurot
 05 03 01 05 (Artikli 68 kohane eritoetus – toodanguga sidumata toetus) || 19,9 miljonit eurot
 05 03 01 06 (Eraldi makstav marjasektori toetus) || 0,2 miljonit eurot
 05 03 02 06 (Ammlehmatoetus) || 38,7 miljonit eurot
 05 03 02 07 (Täiendav riiklik ammlehmatoetus) || 2,4 miljonit eurot
 05 03 02 13 (Lamba- ja kitsetoetus) || 0,3 miljonit eurot
 05 03 02 14 (Lisatoetused lammaste ja kitsede puhul) || 0,2 miljonit eurot
 05 03 02 28 (Toetused siidiussikasvatajatele) || 0,0 miljonit eurot
 05 03 02 39 (Lisasumma suhkrupeedi ja -roo tootjatele) || 1,1 miljonit eurot
 05 03 02 40 (Puuvilla pindalatoetus) || 11,6 miljonit eurot
 05 03 02 44 (Artikli 68 kohane eritoetus – toodanguga seotud toetus) || 39,5 miljonit eurot
 05 03 02 50 (POSEI – ühenduse abiprogrammid) || 14,5 miljonit eurot
 05 03 02 52 (POSEI – Egeuse mere saared) || 0,3 miljonit eurot
   ||
EAGFi 2014. eelarveaasta
  netoülemmäär on arvutatud rubriigi 2 turuga seotud kulude ja otsetoetuste
  ülemmäära alusel kooskõlas 7.–8. veebruaril 2013 toimunud Euroopa Ülemkogu
  järeldustega ning olles maha arvanud EAGFi ja EAFRD vaheliste
  finantsülekannete summad vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 10
  punktile b ja artiklile 136 ning määrust (EL) (millega kehtestatakse ühise
  põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele
  makstavate otsetoetuste eeskirjad) käsitleva komisjoni ettepaneku artiklile
  52.
Kavandataval määrusel on mõju
  eelarvele, kuna otsetoetuste eelarveassigneeringute esialgseid prognoose
  (enne finantsdistsipliini kaalumist) on vähendatud eespool esitatud summade
  võrra pärast käesolevas määruse eelnõus osutatud kohandamise määra
  kohaldamist. Selle tulemusena vastavad 2014. aasta eelarveprojekti peatüki
  05 03 (Otsetoetused) jaoks taotletud assigneeringud, nagu on osutatud
  käesoleva finantsselgituse punktis 1 selliste eelarvepunktide osas, mille
  suhtes kohaldatakse finantsdistsipliini, EAGFi 2014. eelarveaasta
  netoülemmäärale ja võimaldavad luua kriisiabireservi.
[1]               ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.
[2]               ELT L 204, 31.7.2012, lk 11.
[3]               ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.
[4]               KOM(2011) 625/2, 19.10.2011.
[5]               EUCO 37/13, 8 veebruar 2013.
[6]               ELT C […], […], lk […].
[7]               ELT C […], […], lk […].
[8]               ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.


				|

		52013PC0417

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse teatavaid kalandust ja loomatervist käsitlevaid määruseid, kuna on muutunud Mayotte'i staatus liidu suhtes /* COM/2013/0417 final - 2013/0191 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Euroopa Nõukogu muutis otsusega 2012/419/EL,[1] mis jõustub alates 1.
jaanuarist 2014, Mayotte’i staatust Euroopa Liidu suhtes. Seetõttu ei ole
Mayotte alates nimetatud kuupäevast enam ülemereterritoorium, vaid temast saab äärepoolseim
piirkond ELi toimimise lepingu artikli 349 ja artikli 355 lõike 1 tähenduses.
Liidu õigusakte hakatakse Mayotte'i suhtes kohaldama alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolevas ettepanekus võetakse arvesse
Prantsusmaa ametiasutuste esitatud taotlusi, mis käsitlevad liidu acquis
muutmist erimeetmete abil, mida kohaldatakse Mayotte'i suhtes eri valdkondades,
nagu kalandus ja loomatervis.
Mayotte'i olukorra uurimine on näidanud, et on
vaja kaitsta selle vete tundlikku bioloogilist seisundit ja liita seda
ümbritsevad veed nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 850/98
(kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete
kaudu) kohaldamisalasse. Prantsusmaal on vaja teatavas osas lisaaega liidu
õigusnormide täitmiseks seoses Mayotte'iga. Seda on vaja eelkõige
kalandusvaldkonna registreerimis- ja kontrollikohustuste täitmiseks niivõrd,
kui see puudutab teatavaid saare ümber hajutatult asuvaid laevu, mis ei ole
seotud konkreetse lossimiskohaga.
Loomatervise valdkonnas tundub olevat
õigustatud anda lisaaega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta
määruse (EÜ) nr 1069/2009 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks
ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad
ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002) täitmiseks, kuna
Mayotte'i tööstus ei ole praegu suuteline loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks.

Lihtsuse ja kiiruse huvides leitakse, et on
otstarbekas mitte teha iga asjaomase õigusakti kohta üksikettepanekut, vaid
koondada mitmesse õigusakti tehtavad muudatused ühte ettepanekusse, kui see on
õiguslikult võimalik. Käesolevas dokumendis esitatud muudatusettepanekud on
kõik seotud määrustega ja kuuluvad seadusandliku tavamenetluse alla (Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikli 289 lõige 1 ja artikkel 294).
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Komisjon ei
kasutanud mõju hindamist. Mitmesuguste küsimuste ja eelkõige Prantsusmaa
esitatud taotluste uurimiseks võttis komisjon siiski ühendust riiklike ja
piirkondlike asutuste esindajatega, et paremini hinnata erimeetmete aluseid.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kooskõlas Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikega 2 on Euroopa Parlamendil ja nõukogul
õigus kehtestada ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud
sätted.
Selle õigusliku
aluse põhjal tehakse ettepanek eespool kirjeldatud ja kavandatud põhjendustes
üksikasjalikult esitatud Mayotte'ile eriomast olukorda arvesse võttes muuta
nelja kalandusvaldkonda käsitlevat nõukogu määrust:
- nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ)
nr 850/98, et hõlmata Mayotte'i ümbritsevad veed ning keelata tuuni ja selle
lähiliikide püük seinnootadega saare lähtejoontest alates 24 miili laiuses
alas, et kaitsta Mayotte'i saare lähistel suurte siirdekalade parvesid;
- nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust
(EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta;
- nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust
(EÜ) nr 2371/2002, et kehtestada erimeetmed seoses laevastikuregistri ja
juurdepääsukorraga;
- nõukogu 30. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ)
nr 639/2004, et sätestada arengukava, mille Prantsusmaa esitas India Ookeani
Tuunikomisjonile, Mayotte'i sadamates registreeritud laevastiku püügivõimsuse
võrdlusaluseks, ja lubada Prantsusmaal suurendada laevastikku kuni kõnealuses
kavas seatud eesmärkideni;
- nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust
(EÜ) nr 1224/2009, et näha ette üleminekumeetmed ja ajutised erandid
teatavatest eeskirjadest, mis käsitlevad kalapüügilaevade kontrollimist, et
täita järk-järgult kõik liidu seatud kontrollikohustused ja -eesmärgid, mis on
sätestatud selles määruses;
Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkti b kohaselt on Euroopa Parlamendil
ja nõukogul õigus võtta vastu veterinaaria- ja fütosanitaaralal meetmeid, mille
otsene eesmärk on rahvatervise kaitse.
Selle õigusliku
aluse põhjal tehakse ettepanek muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri
2009. aasta määrust (EÜ) nr 1069/2009, et näha Prantsusmaa jaoks seoses
Mayotte'iga ette viieaastane üleminekuperiood, et Prantsusmaal oleks aega luua
infrastruktuur, mida on vaja loomsete kõrvalsaaduste tuvastamiseks,
käitlemiseks, vedamiseks, käsitlemiseks ja kõrvaldamiseks.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.
2013/0191 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse teatavaid kalandust ja
loomatervist käsitlevaid määruseid, kuna on muutunud Mayotte'i staatus liidu
suhtes
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 ja artikli 168 lõike 4 punkti b,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[2],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[3],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Nõukogu muutis
otsusega 2012/419/EL,[4]
mis jõustub alates 1. jaanuarist 2014, Mayotte’i staatust Euroopa Liidu suhtes.
Seetõttu ei ole Mayotte alates nimetatud kuupäevast enam ülemereterritoorium,
vaid temast saab äärepoolseim piirkond ELi toimimise lepingu artikli 349 ja
artikli 355 lõike 1 tähenduses. Liidu õigusakte hakatakse Mayotte'i suhtes
kohaldama alates 1. jaanuarist 2014. On asjakohane kehtestada mitmes valdkonnas
teatavad erimeetmed, mida õigustab Mayotte'ile eriomane olukord.
(2)       Kalandus- ja
loomatervisevaldkonnas tuleks muuta järgmiseid määruseid.
(3)       Nõukogu 30. märtsi 1998.
aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide
kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu,[5]
tuleks muuta, et hõlmata Mayotte'i ümbritsevad veed kõnealuse määruse
kohaldamisalasse ning keelata tuuni ja selle lähiliikide püük seinnootadega
saare lähtejoontest alates 24 miili laiuses alas, et kaitsta Mayotte'i saare
lähistel suurte siirdekalade parvesid.
(4)       Seoses nõukogu 17. detsembri
1999. aasta määrusega (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise
korralduse kohta[6]
ja kuna Mayotte'i turustuskord on väga killustatud ja puudulik, oleks
kalandustoodete märgistamist käsitlevate eeskirjade kohaldamisest jaemüüjatele
tulenev koormus ebaproportsionaalne võrreldes tarbijale edastatava teabega.
Seega on asjakohane näha ette ajutine erand eeskirjadest, mis käsitlevad
selliste kalandustoodete märgistamist, mida müüakse jaekaubanduses Mayotte'i
lõpptarbijale.
(5)       Nõukogu 20. detsembri 2002.
aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude
kaitse ja säästva kasutamise kohta[7]
tuleks muuta, et kehtestada erimeetmed seoses laevastikuregistri ja
juurdepääsukorraga.
(6)       Esiteks koosneb oluline osa
Prantsusmaa lipu all sõitvast laevastikust, mis tegutseb Prantsusmaa Mayotte'i
departemangust, alla 9meetristest laevadest, mis asuvad hajutatult saare ümber,
millel ei ole konkreetset lossimiskohta ja mis tuleb veel tuvastada, mõõta ja
varustada minimaalsel tasemel ohutusseadmetega, et need saaks sisestada liidu
kalalaevastiku registrisse; seetõttu ei ole Prantsusmaal võimalik viia
registreerimist lõpule enne 31. detsembrit 2016. Prantsusmaa peaks siiski looma
ajutise laevastikuregistri, et selle laevastiku osa laevad oleksid minimaalsel
tasemel identifitseeritud, et vältida ebaametlike kalalaevade tegutsemist.
(7)       Teiseks on vaja Mayotte'i
ümbritsevate vete tundliku bioloogilise olukorra kaitsmiseks ja saare majanduse
säilitamiseks selle struktuurilist, sotsiaalset ja majanduslikku olukorda
arvesse võttes sätestada, et kõnealustes vetes on teatav kalapüük lubatud
ainult saare sadamates registreeritud laevadel.
(8)       Seoses nõukogu 30. märtsi
2004. aasta määrusega (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades
registreeritud kalalaevastike haldamise kohta[8]
tuleb märkida, et Mayotte'i eripära on see, et selle laevastikule ei ole
määruse (EÜ) nr 2371/2002 (milles osutatakse 1997.–2002. aasta mitmeaastasele
arendusprogrammile) alusel määratud ühtegi sihttaset. Kalavarude kaitse
seisukohast on asjakohane külmutada laevastiku püügivõimsus praegusel tasemel,
eelkõige suure püügivõimega suurte laevade osas. Seoses väikeste laevadega ja
võttes arvesse, et Prantsusmaa esitas India Ookeani Tuunikomisjonile
arengukava, milles on märgitud Mayotte'is asuva laevastiku eeldatav areng ja
millele ükski kõnealuse komisjoni osaline, sealhulgas Euroopa Liit, ei ole vastuväited
esitanud, on asjakohane kasutada kõnealuse kava eesmärke Mayotte'i sadamates
registreeritud laevastiku püügivõimsuse sihttasemetena ja lubada Prantsusmaal
suurendada laevastikku kuni kõnealuses kavas esitatud eesmärkideni.
(9)       Seoses Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1069/2009, milles
sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete
kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse
kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002,[9]
tuleks märkida, et Mayotte'i tööstus ei ole praegu suuteline loomsete
kõrvalsaaduste töötlemiseks. Seega on asjakohane näha Prantsusmaa jaoks ette
viieaastane ajavahemik, et luua infrastruktuur, mida on vaja Mayotte'is
loomsete kõrvalsaaduste tuvastamiseks, käitlemiseks, vedamiseks, käsitlemiseks
ja kõrvaldamiseks täielikus kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009.
(10)     Seoses nõukogu 20. novembri
2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse
kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks,
muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr
768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr
509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr
1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr
1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006,[10]
tundub, et Prantsusmaal ei ole võimalik täita kõiki liidu seatud
kontrollikohustusi Mayotte'i laevastiku osas „Mayotte. Pelaagilised ja
põhjalähedased liigid. Pikkus < 9m” selleks kuupäevaks, mil Mayotte'ist saab
äärepoolseim piirkond. Selle laevastiku osa laevadel, mis asuvad hajutatult
ümber saare, ei ole konkreetset lossimiskohta ja need tuleb veel
identifitseerida. Lisaks tuleb koolitada kalureid ja kontrolöre ning luua
vajalik haldus- ja füüsiline infrastruktuur. Seega on vaja laevastiku selle osa
laevadele ette näha ajutised erandid teatavates eeskirjadest, mis on seotud
kalalaevade kontrollimise ja omadustega, merel toimuva tegevusega, nende varustuse
ja püügiga kõikides etappides alates laevast kuni turuni. Selleks et saavutada
vähemalt kõige olulisemad määruse (EÜ) nr 1224/2009 eesmärgid, peaks
Prantsusmaa kehtestama riikliku kontrollisüsteemi, mille abil oleks tal
võimalik teostada kontrolli ja seiret selle laevastiku osa tegevuse üle ja et
järgida liidus kehtivaid rahvusvahelisi aruandluskohustusi.
(11)     Seepärast tuleks määruseid
(EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 104/2000, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 639/2004, (EÜ) nr
1069/2009 ja (EÜ) nr 1224/2009 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 850/98 muudatused
Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse
järgmiselt.
(1)
Artikli 2 lõike 1 punkt h asendatakse järgmisega:
„h)     Piirkond 8:
Kõik Prantsuse Réunion'i ja Mayotte'i departemangu
rannalähedased veed, mis kuuluvad Prantsusmaa jurisdiktsiooni või suveräänsete
õiguste alla.”
(2)
Pärast artiklit 34 lisatakse järgmine artikkel 34a:
„Artikkel 34a
Mayotte'i saart ümbritsevas 24 miili
laiuses tsoonis toimuva püügi piirangud
Laevadel on keelatud tuuni ja selle
lähiliikide püük seinnootadega piirkonnas, mis ulatub territoriaalvete
lähtejoontest mõõdetult 24 miili kaugusele Mayotte'i saare rannikust.”
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 104/2000 muudatus
Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 4 lõike 3
järele lisatakse järgmine lõige 3a:
„3a.      Lõikeid 1, 2 ja 3 ei kohaldata kuni
16. detsembrini 2016 toodete suhtes, mida müüakse jaekaubanduses Mayotte'i
lõpptarbijale.”
Artikkel 3
Määruse (EÜ) nr 2371/2002 muudatused
Määrust (EÜ) nr 2371/2002 muudetakse
järgmiselt.
(1)
Artiklisse 15 lisatakse lõiked 5 ja 6:
„5.     Erandina lõikest 1 on Prantsusmaa kuni
31. detsembrini 2016 vabastatud kohustusest lisada oma lipu all sõitvate
ühenduse kalalaevade registrisse need laevad, mille kogupikkus on alla 9 meetri
ja mis tegutsevad Mayotte'ist.
6.      Kuni 31. detsembrini 2016 peab
Prantsusmaa ajutist registrit kalalaevadest, mille kogupikkus on alla 9 meetri
ja mis tegutsevad Mayotte'ist. Sellesse registrisse tuleb kanda teave iga laeva
kohta, vähemalt selle nimi, kogupikkus ja tunnuskood.”
(2)
Pärast artiklit 18 lisatakse järgmine artikkel 18a:
„Artikkel 18a
Mayotte
Erandina artiklist 17, võib Prantsusmaa
keelata kalapüügi vetes kuni 100 meremiili Mayotte lähtejoontest sellistel
laevadel, mis ei ole registreeritud Mayotte sadamates ei liidu laevastikuregistrisse
ega artikli 15 lõikes 6 osutatud ajutisse registrisse; kõnealune piirang ei
kehti liidu laevade suhtes, mis 1. jaanuarile 2014 eelneva kahe aasta jooksul
on püüdnud kõnealustes vetes vähemalt 40 päeva, kui nad ei ületa seal tavapäraselt
rakendatavat püügikoormust.”
Artikkel 4
Määruse (EÜ) nr 639/2004 muudatus
Määrusesse (EÜ) nr 639/2004 lisatakse artikli
1 järele järgmine artikkel 1a:
„Artikkel 1a
Mayotte'i laevastik
1.           Erandina artikli 1 lõike 1
punktist a on kas liidu laevastikuregistrisse või määruse (EÜ) nr 2371/2002
artikli 15 lõikes 6 osutatud ajutisse registrisse kantud Mayotte sadamates
registreeritud kalalaevade sihttasemed selle laevastiku püügivõimsus seisuga
31. detsember 2013.
Selliste kalalaevade sihttasemeks, mille kogupikkus
on 8–12 meetrit ja mis kasutavad õngejada, ning selliste kalalaevade sihttase,
mille kogupikkus on alla 9 meetri, on siiski püügivõimsus, mis on märgitud
Prantsusmaa poolt India Ookeani Tuunikomiteele 7. jaanuaril 2011 esitatud
arengukavas.
2.           Erandina määruse (EÜ) nr
2371/2002 artiklist 13 on Prantsusmaal lubatud kehtestada uus püügivõimsus
laevastiku selle osa kohta, mis on määratud kalalaevade jaoks, mille kogupikkus
on 8–12 meetrit ja mis kasutavad õngejada, ja kalalaevade jaoks, mille
kogupikkus on alla 9 meetri, ilma samaväärse püügivõimsuse kõrvaldamiseta.”
Artikkel 5
Määruse (EÜ) nr 1069/2009 muudatus
Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikkel 56
asendatakse järgmisega:
„Artikkel 56
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 4. märtsist
2011.
Artiklit 4 kohaldatakse siiski
Mayotte suhtes alates 1. jaanuarist 2019. Mayotte'is enne 1. jaanuari 2019
saadud loomsed kõrvalsaadused ja nendest saadud tooted kõrvaldatakse kooskõlas
artikli 19 lõike 1 punktiga b.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.”
Artikkel 6
Määruse (EÜ) nr 1224/2009 muudatus
Määrusesse (EÜ) nr 1224/2009 lisatakse artikli
2 järele järgmine artikkel 2a:
„Artikkel 2a
Ühenduse kontrollisüsteemi kohaldamine
Prantsuse Mayotte'i departemangu laevastiku teatavate osade suhtes
1.           Prantsusmaa suhtes ei
kohaldata kuni 31. detsembrini 2016 artikli 5 lõiget 3 ja artikleid 6, 8, 41,
56, 58−62, 66, 68 ja 109 kalalaevade puhul, mille kogupikkus on alla 9
meetri ja mis tegutsevad Mayotte'ist, ning nende tegevuse ja püügi suhtes.
2.           1. jaanuariks 2014 kehtestab
Prantsusmaa riikliku kontrollikava, mida kohaldatakse kalalaevade suhtes, mille
kogupikkus on alla 9 meetri ja mis tegutsevad Mayotte'ist. Nimetatud
kontrollikava peab vastama järgmistele tingimustele:
(a)
üks Mayotte'is asuv ametiasutus koordineerib
kõikide kohalike ametiasutuste kontrollitoiminguid;
(b)
kontroll, inspektsioonid ja õigusaktide täitmise
tagamine peab olema mittediskrimineeriv;
(c)
kavaga tagatakse kontroll selliste liikide püügi
üle, mida hõlmab India Ookeani Tuunikomitee majandamiskava, ja liikide üle, mis
on kaitse all;
(d)
kava tagab kontrolli juurdepääsu üle Mayotte'i
ümbritsevatele vetele, eelkõige valdkondades, kus kehtivad laevastiku teatava
osa suhtes juurdepääsupiirangud;
(e)
kava näeb prioriteedina ette eesmärgi kaardistada
kalapüük saare ümber, et valmistuda ette sihtotstarbelise kontrolli tegemiseks.

(3)
Prantsusmaa esitab 30. septembriks 2014 komisjonile
tegevuskava, milles kehtestatakse meetmed, mida võetakse, et tagada määruse
(EÜ) nr 1224/2009 täielik rakendamine alates 1. jaanuarist 2017 seoses
kalalaevadega, mille kogupikkus on alla 9 meetri ja mis tegutsevad Prantsuse
Mayotte'i departemangust. Prantsusmaa ja komisjon peavad strateegilise kava üle
dialoogi. Prantsusmaa peab võtma kõik vajalikud meetmed kõnealuse tegevuskava
rakendamiseks.”
Artikkel 7
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               ELT L 204, 31.7.2012, lk 131.
[2]               ELT C., lk..
[3]               ELT C., lk..
[4]               ELT L 204, 31.7.2012, lk 131.
[5]               EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.
[6]               EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.
[7]               EÜT L 320, 5.12.2001, lk 7.
[8]               ELT L 102, 7.4.2004, lk 9.
[9]               ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.
[10]             ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.