               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.6.2017
            COM(2017) 336 final
            2017/0139(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping
                     1
                   (edaspidi „leping“) jõustus 7. augustil 2007. Kõnealuse lepingu artikli XII lõikes 2 on sätestatud: „Käesolev leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning seda võib vastastikusel kokkuleppel pikendada pärast iga järgmise ajavahemiku eelviimasel aastal toimuvat hindamist.” Lepingut pikendati viimati 2012. aastal ja see on jõus 7. augustini 2017, kui lepinguosalised seda järgmiseks viieks aastaks ei pikenda.

                  Pärast lepingu viimast pikendamist (otsus 2012/646/EL
                     2
                  ) on Brasiilia teinud oma teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonipoliitikas märkimisväärseid edusamme, mis on aidanud teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonisüsteemi institutsiooniliselt tugevdada. Muu hulgas on parandatud töötajate arvu ja kvalifikatsioone ning teadus- ja arendustaristut. Brasiilia on põllumajandust ning troopilisi ja nakkushaigusi käsitlevate teadusuuringute tegemisel esirinnas. Seal tegutsetakse maailmatasemel info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, nanotehnoloogia ja energeetika valdkonnas ning seal asub mitu Ladina-Ameerika tippülikooli. Tegemist on Euroopa Liidule huvi pakkuvate teadusuuringuvaldkondadega. Brasiilia ja ELi vahel on teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonisuhted tugevnenud tänu ELi ja liikmesriikide tasandil toimunud tihedale koostööle.

                  Komisjoni tehtud hindamise tulemused näitavad selgelt, et kõnealune leping on oluline raamistik ELi ja Brasiilia koostöö hõlbustamiseks ühistes esmatähtsates vastastikust kasu toovates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades. Brasiilia potentsiaal teadus- ja innovatsioonipartnerina suureneb ning seega tuleks seda riiki käsitada ELi strateegilise partnerina Ladina-Ameerikas. Peamised koostöövahendid on ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammid. Mitteassotsieerunud kolmandate riikide hulgas on Brasiilia seni olnud aktiivsuselt kuues seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) osaline ja viies programmi „Horisont 2020“ osaline. ELi ja Brasiilia teadusringkondade koostöö tulemusel on muu hulgas välja töötatud uus Chagasi tõve vastane ravim (mis on juba registreeritud Toidu- ja Ravimiametis kliiniliste katsete alustamiseks) ning uus biomassi eeltöötlemise meetod täiustatud bioetanooli tootmiseks (mis võimaldab rajada Euroopa esimese kaubanduslikul eesmärgil kasutatava täiustatud bioetanooli tehase).

                  Seepärast on ELi huvides pikendada Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut järgmiseks viieks aastaks.

                  Mõlemad lepinguosalised kinnitasid lepingu pikendamise soovi 14. novembril 2016 ja 5. jaanuaril 2017 toimunud kirjavahetuse teel.

                  Pikendatud lepingu sisu on sama kui praegusel lepingul, nagu on arutatud ja kokku lepitud teise lepinguosalise Brasiiliaga.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Algatus on igati kooskõlas ELi rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö strateegiaga
                     3
                  . Selles ELi strateegias on selgelt rõhutatud teadus- ja tehnoloogialepingute tähtsust ELi-väliste riikidega tehtava koostöö mitmeaastaste kavade kindlaksmääramise ja rakendamise vahenditena. Kõnealuse lepingu abil rakendatakse ühtlasi ELi rahvusvahelist teadus- ja innovatsioonikoostöö strateegiat, milles kutsutakse üles looma ELis rahvusvahelisemat ja avatumat teadusuuringute ja innovatsioonikeskkonda.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohaselt on teaduskoostöö ELi välispoliitika tähtis aspekt ning oluline tegur tugevamate sotsiaal-majanduslike sidemete loomisel eelkõige Ladina-Ameerika riikidega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               ELi õigus võtta teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas rahvusvahelisi meetmeid põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 186. Ettepaneku menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunkt v.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Algatus ei ole õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi osa.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Vaja on vaid inim- ja haldusressursse vastavalt finantsselgituses esitatule.

               Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes palub komisjon, et nõukogu:

               -
                     kiidaks liidu nimel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul heaks Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise, et lepingut kohaldataks pärast viieaastase ajavahemiku lõppemist järgmised viis aastat (st alates 8. augustist 2017 kuni 7. augustini 2022);

               -
                     volitaks nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on volitatud teatama Brasiilia Liitvabariigi valitsusele, et liit on lõpetanud käesoleva pikendatud lepingu jõustumiseks vajalikud sisemenetlused.

               2017/0139 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu kiitis otsusega 2005/781/EÜ
                  4
                heaks teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahel (edaspidi „leping“).

               (2)Kõnealuse lepingu artikli XII kohaselt jõustub leping kuupäeval, mil mõlemad lepinguosalised on teatanud teineteisele kirjalikult lepingu jõustumiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest. Leping kehtib esialgu viis aastat ning seda võib lepinguosaliste kokkuleppel pikendada pärast iga järgmise ajavahemiku eelviimasel aastal toimunud hindamist.

               (3)Nõukogu kiitis otsusega 2012/646/EL
                  5
                heaks kõnealuse lepingu pikendamise järgmiseks viieks aastaks.

               (4)Lepinguosalised kinnitasid 14. novembril 2016 ja 5. jaanuaril 2017 toimunud kirjavahetuse teel oma huvi pikendada lepingut järgmiseks viieks aastaks.

               (5)Tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane.

               (6)Lepingu pikendamine tuleks liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine järgmiseks viieks aastaks.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja määrab isiku(d), kes on volitatud liidu nimel ja kooskõlas lepingu artikli XII lõikega 2 teatama Brasiilia Liitvabariigi valitsusele, et liit on viinud lõpule käesoleva pikendatud lepingu jõustumiseks vajalikud sisemenetlused, ning esitama Brasiiliale järgmise teate:

               „Tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane ning teostab alates nimetatud kuupäevast kõiki Euroopa Ühenduse õigusi ja võtab üle kõik Euroopa Ühenduse kohustused. Seepärast käsitatakse lepingu tekstis esinevaid viiteid Euroopa Ühendusele vajaduse korral viidetena Euroopa Liidule.“

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  6

                  Poliitilise strateegia töötavad välja ning tegevust koordineerivad eelkõige järgmised peadirektoraadid: RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT ja MOVE.

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  7

               ☑ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Käesolev algatus võimaldab lepinguosalistel täiustada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Erieesmärk

                  Käesolev otsus peaks võimaldama lepinguosalistel tihendada koostööd ja arendada strateegilisemat partnerlust, suurendades käimasoleva koostöö ulatust, käsitledes ühiseid esmatähtsaid ühiskonnaprobleeme ning soodustades vastastikust juurdepääsu programmidele ja rahastamisele. Samuti võimaldab otsus vajaduse korral suurendada piirkondlikku koostööd.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Käesolev otsus võimaldab Brasiilial ja Euroopa Liidul saada kasu oma vastavate teadusprogrammide ja käimasoleva koostöö raames tehtavate teadusuuringute tulemusel saavutatavatest teaduslikest ja tehnoloogilistest edusammudest. Otsus võimaldab eriteadmiste vahetamist ning oskusteabe edasiandmist mõlema lepinguosalise teadusringkondade, tööstussektori ja kodanike huvides.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Komisjon teeb korrapärast järelevalvet kõigi lepingu alusel võetavate meetmete, sh koostöö üle. Hindamine hõlmab muu hulgas järgmist:

                  a) koostöönäitajad – analüüsitakse ELi rahastatavates programmides osalevate Brasiilia üksustega ning Brasiilia programmides osalevate ELi üksustega (kui need andmed on kättesaadavad) seotud arve ja osalemise laadi (nt ettepanekute arv, allakirjutatud toetuslepingute arv, peamised koostöösidemed, peamised teemad, väljundid);

                  b) tulemusnäitajad – ELi raamprogrammides osalevate Brasiilia üksuste edukuse määr võrreldes muude ELi-väliste riikide ning teadusuuringute raamprogrammi liikmesriikide / programmiga ühinenud riikide edukusega; analüüsitakse osalemise kvaliteeti (nt programmis osalevate parimate ülikoolide arv, koostööprojektidest tulenevate patentide ja teadusartiklite arv);

                  c) kogutakse andmeid koostöö kohta ja vastavatest teadusuuringute rahastamise programmidest kaugemale ulatuvate sidemete kohta ning hinnatakse koostöö (nt mitmepoolsetes algatustes ja töörühmades osalemise) mõju.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Otsus võimaldab lepinguosalistel vastastikuse kasu huvides jätkuvalt täiustada ja tihendada koostööd teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus

                  Brasiilia ning ELi ja selle liikmesriikide vaheline teadus- ja innovatsioonikoostöö on viimastel aastatel pidevalt tihenenud. ELi osalus võimaldab ulatuslikumat tegevust kõigi liikmesriikide huvides. Käesoleva lepingu pikendamine tagab ELile hõlpsama juurdepääsu Brasiilias loodud teadusandmetele ning võimaldab osaleda laialdasemas koostöös, mis omakorda aitab veelgi rohkem teadmisi ja tehnoloogialahendusi vahetada. Samuti võimaldab see Euroopa ettevõtjatele hõlpsama juurdepääsu Brasiilia turule.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Senisest teadus- ja tehnoloogiakoostööst saadud kogemuste põhjal leitakse, et on vastastikku kasulik jätkata teaduskoostööd Brasiiliaga kui liidu strateegilise teadus- ja innovatsioonipartneriga.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Brasiiliaga sõlmitud lepingu pikendamine on igati kooskõlas rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö üldise poliitikaraamistikuga (COM(2012) 497).

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ☑ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 8.8.2017–7.8.2022

               –☑
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
                  8

               ☑ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻ komisjoni talituste, sealhulgas tema töötajate kaudu liidu delegatsioonides;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF);

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  […]

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Brasiilia osalemist raamprogrammis kontrollitakse korrapäraselt lepingu artikli VI alusel loodud ühise juhtkomitee kohtumistel.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Tuvastatud ohud

                  Süstemaatilise teabevahetuse ja kontrolli tagamiseks toimuvad korrapäraselt koosolekud ja kahepoolsed kontaktid. Ohte ei ole kontrollisüsteemis tuvastatud.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed

                  Kui raamprogrammi rakendamine nõuab väliste lepingupartnerite kasutamist või hõlmab rahalisi toetusi kolmandatele isikutele, teeb komisjon vajaduse korral finantsauditeid, eelkõige siis, kui komisjonil on põhjust kahelda tehtud või tegevusaruannetes kirjeldatud töö tõepärasuses.

                  Liidu finantsauditeid teevad liidu töötajad või raamatupidamiseksperdid, kes on heaks kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt. Liit on selliste ekspertide valimisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib liitu teavitada. Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse liidu finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi.

                  Nimetatud eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõigisse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 1073/99.

                  Eelkõige peavad lepingud sisaldama järgmisi punkte:

                  – lepingu erisätted, millega kaitstakse ELi finantshuve tehtud tööde kontrollimisega;

                  – halduskontrollide tegemine pettustevastase võitluse osana määruste (Euratom, EÜ) nr 2185/96, (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 kohaselt;

                  – lepingute rakendamisega seotud kõigi tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul halduskaristuste kohaldamine raammääruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 kohaselt, sh musta nimekirja koostamine;

                  – asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul peavad olema täidetavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 299 kohaselt.

                  Lisaks rakendavad teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi vastutavad töötajad tavapärase meetmena koostöö teaduslike ja eelarveliste aspektide kontrolli programmi. Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi siseauditi üksus teeb siseauditi ning Euroopa Kontrollikoda teeb kohapealseid inspekteerimisi.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        [Nimetus…...…]

                        Liigendatud/liigendamata
                           9

                        EFTA riigid
                           10

                        Kandidaatriigid
                           11

                        Kolmandad riigid

                        Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        1a

                        08.01.05

                        Liigendamata

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr [Nimetus…...…]

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               [Selle punkti täitmisel tuleks kasutada

                  haldusalaste eelarveandmete tabelit

                (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles CISNETi võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.]

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Nr

                        [Nimetus……………...……………………………………………………………….]

                        Peadirektoraat: <RTD>

                        Aasta
                        2017
                           12

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverea nr

                        Kulukohustused

                        (1)

                        Maksed

                        (2)

                        Eelarverea nr

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        Maksed

                        (2a)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           13

                        Eelarverea nr

                        08.01.05

                        (3)

                        Peadirektoraadi assigneeringud
                        KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3

                        0,024

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,037

                        0,305

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        0,024

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,037

                        0,305

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        0,024

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,037

                        0,305

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI <….>
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        0,024

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,037

                        0,305

                        Maksed

                        =5+ 6

                        0,024

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,037

                        0,305

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–4
                        assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        Maksed

                        =5+ 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2017
                           14

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta

                        2022

                        KOKKU

                        Peadirektoraat: <…….>

                        • Inimressursid

                        • Muud halduskulud

                        0,003

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,005

                        0,04

                        <….> peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,003

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,005

                        0,04

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        0,003

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,005

                        0,04

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2017
                           15

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta

                        2021

                        Aasta

                        2022

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,027

                        0,069

                        0,069

                        0,069

                        0,069

                        0,042

                        0,345

                        Maksed

                        0,027

                        0,069

                        0,069

                        0,069

                        0,069

                        0,042

                        0,345

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –☑
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           16

                        Keskmine kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           17

                        – Väljund

                        – Väljund

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Kokkuvõte

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2017
                           18

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5

                        Inimressursid

                        Muud halduskulud

                        0,003

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,005

                        0,04

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5 vahesumma

                        0,003

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,005

                        0,04

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                           19

                        Inimressursid

                        0,024

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,037

                        0,305

                        Muud
                        halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude
                        vahesumma

                        KOKKU

                        0,027

                        0,069

                        0,069

                        0,069

                        0,069

                        0,042

                        0,345

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral lisaassigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        2017

                        Aasta
                        2018

                        Aasta

                        2019

                        Aasta

                        2020

                        Aasta 2021

                        Aasta 2022

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonid)

                        08 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        0,2

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,3

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           20

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           21

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muu eelarverida (täpsustage)

                        KOKKU

                        0,2

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,3

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt; vajaduse korral võidakse haldava peadirektoraadi personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Lepingu artikli VI kohaste ühiskomitee kohtumiste ettevalmistamine ja haldamine ning lepingu toimimise ja rakendamisega seotud järelmeetmete võtmine.

                        Arvutused on tehtud proportsionaalselt lepingu kestusega.

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –☑
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –☑ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –☑
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           22

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ….

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutamise meetod.

                     (1)
                  ELT L 295, 11.11.2005, lk 38.

                     (2)
                  Nõukogu 10. oktoobri 2012. aasta otsus 2012/646/EL Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (ELT L 287, 18.10.2012, lk 4).

                     (3)

                     ELis tehtava rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö parandamine ja keskendamine: strateegiline lähenemisviis

                   (COM(2012) 497).

                     (4)
                  Nõukogu 6. juuni 2005. aasta otsus 2005/781/EÜ Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (ELT L 295, 11.11.2005, lk 37).

                     (5)
                  Nõukogu 10. oktoobri 2012. aasta otsus 2012/646/EL Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (ELT L 287, 18.10.2012, lk 4).

                     (6)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (7)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (8)
                  Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud Euroopa Komisjoni eelarve peadirektoraadi veebisaidil:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (9)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (10)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (11)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (12)
                  2017 aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (13)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamise toetamisega seotud kulud (endised B.A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (14)
                  2017 aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (15)
                  2017 aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (16)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (17)
                  Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.

                     (18)
                  2017 aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (19)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamise toetamisega seotud kulud (endised B.A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (20)
                  Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (21)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read).

                     (22)
                  Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.9.2015
            COM(2015) 433 final
            2015/0196(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Tonga Kuningriigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Nõukogu määruses (EÜ) nr 539/2001
                  1
                on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. Määrust (EÜ) nr 539/2001 kohaldavad kõik liikmesriigid peale Iirimaa ja Ühendkuningriigi.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 509/2014
                  2
                muudeti määrust (EÜ) nr 539/2001, kandes 19 riiki üle II lisasse, kus on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud. Kõnealused 19 riiki on: Araabia Ühendemiraadid, Belau, Colombia, Dominica, Grenada, Ida-Timor, Kiribati, Marshalli Saared, Mikroneesia, Nauru, Peruu, Saalomoni Saared, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Samoa, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu ning Vanuatu. II lisas on lisatud igale nimetatud riigile osutavale viitele joonealune märkus, milles täpsustatakse, et „vabastust viisanõudest kohaldatakse Euroopa Liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast”.

               Määrus (EL) nr 509/2014 võeti vastu 20. mail 2014 ja see jõustus 9. juunil 2014. Juulis 2014 esitas komisjon nõukogule soovituse anda talle volitused alustada läbirääkimisi viisavabaduslepingu sõlmimiseks järgmise 17 riigiga: Araabia Ühendemiraadid, Belau, Dominica, Grenada, Ida-Timor, Kiribati, Marshalli Saared, Mikroneesia, Nauru, Saalomoni Saared, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Samoa, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu ning Vanuatu
                  3
               . 9. oktoobril 2014 esitas nõukogu komisjonile läbirääkimisjuhised.

               Esimesed viisavabaduslepingud sõlmiti 6. mail 2015 (Araabia Ühendemiraatidega), 26. mail 2015 (Ida-Timoriga) ja 28. mail 2015 (Dominica, Grenada, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiinide, Samoa, Trinidadi ja Tobago ning Vanuatuga) ning alates lepingute allakirjutamise kuupäevast kuni nende jõustumiseni kohaldatakse neid ajutiselt.

               Läbirääkimisi viisavabaduslepingu sõlmimiseks Tongaga alustati 19. novembril 2014 Brüsselis. Kõnealusel kohtumisel vaadati läbi kogu lepingu eelnõu tekst ja jõuti kokkuleppele kõikides eelnõu aspektides. Pärast mitut järgnenud mitteametlikku mõttevahetust parafeerisid pealäbirääkijad lepingu kirjavahetuse teel 29. mail 2015 (Tonga) ja 10. juunil 2015 (EL). Liikmesriikidele teatati sellest nõukogu viisatöörühma 15. juuni 2015. aasta koosolekul.

               2.ÕIGUSLIK ALUS

               Liidu poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.

               Lisatud ettepanek on õigusakt lepingu sõlmimiseks. Nõukogu teeb oma otsuse pärast lepingu alla kirjutamist kvalifitseeritud häälteenamusega liidu nimel nõukogu eesistuja määratud isiku vahendusel ning pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a.

               3.LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUS

               Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ja viisavabaduslepingu eelnõu on Euroopa Liidule vastuvõetav.

               Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:

               Eesmärk

               Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Tonga kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Kõikide ELi kodanike võrdse kohtlemise tagamiseks on lepingusse lisatud säte, mille kohaselt Tonga võib lepingu peatada või lõpetada ainult kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes ning liit võib omakorda lepingu peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.

               Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud otsuse preambulis.

               Kohaldamisala

               Viisanõudest on vabastatud kõik isikud (tava-, diplomaatilise, teenistus- või ametipassi ning eripassi kasutajad), kes reisivad kõikidel muudel eesmärkidel peale tasustatava töö tegemise. Viimasesse reisijate kategooriasse kuuluvate teise lepinguosalise kodanike suhtes on igal liikmesriigil ning samuti Tongal õigus kehtestada kooskõlas kohaldatavate liidu või riiklike õigusaktidega viisanõue. Ühtlase rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse tasustatava töö tegemise eesmärgil reisivate isikute kategooriat.

               Viibimise kestus

               Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Tonga kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse kõnealust 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Lepingus võetakse arvesse nende liikmesriikide olukorda, kes veel ei kohalda Schengeni acquis’d täies ulatuses. Kuni kõnealused liikmesriigid ei ole sisepiirideta Schengeni ala osa, nähakse Tonga kodanikele viisavabaduslepinguga ette õigus viibida lisaks kogu Schengeni ala kohta arvestatud ajavahemikule kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga kõnealuse liikmesriigi (Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia) territooriumil.

               Territoriaalne kohaldatavus

               Leping sisaldab territoriaalse kohaldatavusega seotud sätteid: Prantsusmaa ja Madalmaade puhul annab viisanõudest loobumine Tonga kodanikele õiguse viibida kõnealuste liikmesriikide Euroopas paikneval territooriumil.

               Deklaratsioonid

               Lisaks eespool nimetatud ühisdeklaratsioonidele on lepingule lisatud veel kaks ühisdeklaratsiooni:

               –ühisdeklaratsioon, mis käsitleb Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini seost Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega;

               –ühisdeklaratsioon viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise kohta.

               4.KOKKUVÕTE

               Eespool esitatut silmas pidades teeb komisjon nõukogule ettepaneku kiita pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist heaks Euroopa Liidu ja Tonga vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping.

               2015/0196 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Tonga Kuningriigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Tonga Kuningriigiga (edaspidi „Tonga”) sõlmitava lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu (edaspidi „leping”) üle.

               (2)Leping allkirjastati kooskõlas nõukogu [...] otsusega …/…/EL Euroopa Liidu nimel … 2015 ja seda on nimetatud kuupäevale järgnevast kuupäevast alates ajutiselt kohaldatud, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.

               (3)Leping tuleks heaks kiita.

               (4)Lepinguga luuakse lepingu haldamise ühiskomitee, kes võtab vastu oma töökorra. Sellisel juhul on asjakohane näha liidu seisukoha esitamiseks ette lihtsustatud kord.

               (5)Kooskõlas protokolliga Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis'd käsitleva protokolliga, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ei kohaldata käesolevat lepingut ei Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Tonga vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping kiidetakse liidu nimel heaks.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja esitab lepingu artikli 8 lõikes 1
                  4
                sätestatud teate.

               Artikkel 3

               Lepingu artikliga 6 moodustatud ekspertide ühiskomitees esindab liitu komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.

               Artikkel 4

               Komisjon esitab ekspertide ühiskomitees liidu seisukoha lepingu artikli 6 lõike 4 kohase töökorra vastuvõtmise kohta pärast nõupidamist nõukogu määratud erikomiteega.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 539/2001, 15. märts 2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 509/2014, 15. mai 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 149, 20.5.2014, lk 67).

                     (3)
                  COM(2014) 467, 17.7.2014.

                     (4)
                  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.9.2015
            COM(2015) 433 final
            LISA
            (dokumendi juurde)
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu ja Tonga Kuningriigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               LISA

               (dokumendi juurde)

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               Euroopa Liidu ja Tonga Kuningriigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               Euroopa Liidu ja Tonga Kuningriigi

               vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev LEPING

               EUROOPA LIIT, edaspidi „liit” või „EL”, ja

               TONGA KUNINGRIIK, edaspidi „Tonga”,

               edaspidi koos „lepinguosalised”,

               PIDADES SILMAS lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja soovides hõlbustada oma kodanike reisimist, tagades neile viisavaba riiki sisenemise ja lühiajalise riigis viibimise õiguse,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 509/2014 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud),
                  1
                millega kantakse muu hulgas 19 kolmandat riiki, sealhulgas Tonga, nende kolmandate riikide nimekirja, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel liikmesriikides viisanõudest vabastatud,

               PIDADES SILMAS määruse (EL) nr 509/2014 artiklit 1, milles on sätestatud, et kõnealuse 19 riigi suhtes kohaldatakse viisanõudest vabastamist alates liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast,

               SOOVIDES kindlustada võrdse kohtlemise kõigile ELi kodanikele,

               VÕTTES ARVESSE, et käesolev leping ei hõlma isikuid, kes soovivad lühiajalise viibimise jooksul teha tasustatavat tööd, ning seetõttu kohaldatakse kõnealuste isikute suhtes ka edaspidi asjakohaseid liidu õigusnorme ja liikmesriikide õigusakte ning asjakohaseid Tonga õigusakte, mis käsitlevad viisanõude kehtestamist või viisanõudest vabastamist ja tööturule juurdepääsu,

               VÕTTES ARVESSE protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis'd käsitlevat protokolli, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ARTIKKEL 1

               Eesmärk

               Käesoleva lepinguga nähakse liidu ja Tonga kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               ARTIKKEL 2

               Mõisted

               Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „liikmesriik” – liidu liikmesriik, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa;

               b)
                     „liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;

               c)
                     „Tonga kodanik” – isik, kellel on Tonga kodakondsus;

               d)
                     „Schengeni ala” – sisepiirideta ala, mis hõlmab selliste punktis a määratletud liikmesriikide territooriumi, kes kohaldavad täielikult Schengeni acquis’d.

               ARTIKKEL 3

               Kohaldamisala

               1.
                     Liidu kodanikud, kellel on liikmesriigi väljastatud kehtiv tava-, diplomaatiline, teenistus-, ameti- või eripass, võivad siseneda viisavabalt Tonga territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 1 kindlaks määratud ajavahemikul.

               Tonga kodanikud, kellel on Tonga väljastatud kehtiv tava-, diplomaatiline, teenistus-, ameti- või eripass, võivad siseneda viisavabalt liikmesriikide territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 2 kindlaks määratud ajavahemikul.

               2.
                     Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldada nende isikute suhtes, kes reisivad tasustatava töö tegemise eesmärgil.

               Kõnealuse isikute kategooria puhul võib iga liikmesriik vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001
                  2
                artikli 4 lõikele 3 kehtestada Tonga kodanike suhtes viisanõude või nad viisanõudest vabastada.

               Kõnealuse isikute kategooria puhul võib Tonga iga liikmesriigi kodanike suhtes kehtestada viisanõude või viisanõudest loobuda kooskõlas siseriikliku õigusega.

               3.
                     Käesoleva lepinguga ette nähtud viisanõudest loobumise kohaldamine ei piira lepinguosaliste selliste õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad riiki sisenemise ja seal lühiajalise viibimise tingimusi. Liikmesriikidel ja Tongal on õigus keelata isikutel nende territooriumile siseneda ja seal lühiajaliselt viibida, kui üks või mitu kõnealust tingimust on täitmata.

               4.
                     Viisanõudest loobumist kohaldatakse sõltumata sellest, missuguse transpordivahendiga reisijad lepinguosaliste piiri ületavad.

               5.
                     Käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes kohaldatakse liidu õigust ning liikmesriikide ja Tonga siseriiklikku õigust.

               ARTIKKEL 4

               Viibimise kestus

               1.
                     Liidu kodanikud võivad viibida Tonga territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               2.
                     Tonga kodanikud võivad viibida Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvutamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd.

               Tonga kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvutamisel arvesse Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.

               3.
                     Käesoleva lepinguga ei piirata Tonga ja liikmesriikide võimalust lubada kooskõlas siseriikliku ja liidu õigusega viibida oma territooriumil kauem kui 90 päeva.

               ARTIKKEL 5

               Territoriaalne kohaldatavus

               1.
                     Käesolevat lepingut kohaldatakse Prantsuse Vabariigi puhul ainult Prantsuse Vabariigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

               2.
                     Käesolevat lepingut kohaldatakse Madalmaade Kuningriigi puhul ainult Madalmaade Kuningriigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

               ARTIKKEL 6

               Lepingu haldamise ühiskomitee

               1.
                     Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee”), mis koosneb liidu esindajatest ja Tonga esindajatest. Liitu esindab Euroopa Komisjon.

               2.
                     Komitee ülesanded on muu hulgas järgmised:

               a)
                     teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;

               b)
                     esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;

               c)
                     lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi.

               3.
                     Komitee tuleb vajaduse korral kokku ühe lepinguosalise taotlusel.

               4.
                     Komitee kehtestab oma töökorra.

               ARTIKKEL 7

               Seos käesoleva lepingu ning liikmesriikide ja Tonga vaheliste olemasolevate kahepoolsete viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute vahel

               Käesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ja Tonga vahel sõlmitud selliste kahepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesoleva lepingu kohaldamisalasse jäävaid küsimusi.

               ARTIKKEL 8

               Lõppsätted

               1.
                     Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma sisemenetlustele ning leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast viimase sellise teate saamise kuupäeva, millega lepinguosalised teineteisele teatavad, et kõnealused menetlused on lõpule viidud.

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevale järgnevast kuupäevast.

               2.
                     Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui see lõpetatakse lõike 5 kohaselt.

               3.
                     Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

               4.
                     Lepinguosalised võivad lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada eelkõige avaliku korra, riigi julgeoleku või rahvatervise kaitse huvides, samuti ebaseadusliku sisserände tõttu või juhul, kui üks lepinguosaline kehtestab uuesti viisanõude. Lepingu täitmise peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle kavandatud jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.

               5.
                     Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90. päeval pärast teatamise kuupäeva.

               6.
                     Tonga võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi liikmesriikide suhtes korraga.

               7.
                     Liit võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.

               Koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaatia, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA

               Lepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

               Seepärast on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Tonga ametiasutused sõlmiksid viivitamatult lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed lepingud käesoleva lepingu tingimustega sarnastel tingimustel.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLI 3 LÕIKES 2 KÄSITLETAVAT TASUSTATAVA TÖÖ EESMÄRGIL REISIVATE ISIKUTE KATEGOORIAT

               Lepinguosalised lepivad ühtse tõlgenduse tagamiseks kokku, et käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab tasustatavat tööd tegevate isikute kategooria selliseid isikuid, kes sisenevad teise lepinguosalise territooriumile tasustatava töö tegemise või tulutoova tegevusega tegelemise eesmärgil töövõtja või teenuse osutajana.

               Kõnealune kategooria ei hõlma:

               –
                     äritegevusega tegelevaid isikuid, s.t isikuid, kes reisivad ärikohtumise eesmärgil (ega tööta teise lepinguosalise territooriumil);

               –
                     sportlasi või kunstnikke, kes tegutsevad riigis ajutiselt;

               –
                     ajakirjanikke, kelle on saatnud nende elukohariigi meedia, ning

               –
                     äriühingusiseseid praktikante.

               Käesoleva deklaratsiooni rakendamise üle teostab lepingu artiklis 6 sätestatud vastutuse raames järelevalvet ühiskomitee, kes võib teha muudatusettepanekuid, kui ta peab seda lepinguosaliste kogemuste põhjal vajalikuks.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 4 SÄTESTATUD 90-PÄEVAST VIIBIMISE KESTUST MIS TAHES 180-PÄEVASE AJAVAHEMIKU JOOKSUL

               Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Väljend „mis tahes” osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibimise päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

               ÜHISDEKLARATSIOON KODANIKE VIISANÕUDEST LOOBUMISE LEPINGUST TEAVITAMISE KOHTA

               Teadvustades läbipaistvuse olulisust Euroopa Liidu ja Tonga kodanike jaoks, kohustuvad lepinguosalised tagama viisanõudest loobumise lepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks territooriumile sisenemise tingimuste laialdase levitamise.

               _________________

                     (1)
                  ELT L 149, 20.5.2014, lk 67

                     (2)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 539/2001, 15. märts 2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).