title: Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu allakirjutamise kohta # Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0180(01)

Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu allakirjutamise kohta  /* KOM/2006/0180 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 27.4.2006KOM(2006) 180 lõplik2006/0061 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu allakirjutamise kohtaEttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTEttepaneku taustaks on ühelt poolt Euroopa Liidu kõrghariduse tegevuskava, mille kohaselt Euroopa Liidu kõrgharidus peab jõudma otstarbekuse ja kvaliteedi poolest maailmas juhtivale kohale, ja teiselt poolt Euroopa Liidu ja USA suhted, mis eeldavad laiemat haridusalast koostööd.Haridusest on saanud Lissaboni strateegia oluline osa, mille kohaselt peab Euroopa Liidu haridus saavutama maailmas juhtpositsiooni aastaks 2010. Sellisele eesmärgile saab jõuda üksnes siis, kui Euroopa haridust kohandatakse kooskõlas maailmas toimuvate arengutega, eelkõige tehes koostööd ja võrreldes lähenemisviise ning standardeid selliste maailma kõige arenenumate riikidega nagu Ameerika Ühendriigid (edaspidi „USA“).Suhted USAga on Euroopa Liidu jaoks strateegilise tähtsusega ja neid laiendatakse pidevalt. Euroopa Liidu ja USA tippkohtumisel Dromolandis 2004. aastal jõudsid riigipead ja valitsusjuhid kokkuleppele otsida koostöövõimalusi ja häid tavasid majanduskasvu, töökohtade loomise ja uuenduste edendamiseks. 18. mail 2005 võttis komisjon vastu teatise Euroopa Liidu ja USA vahelise tugevama partnerluse kohta,[1] milles Lissaboni strateegiaga kooskõlas määratleti hariduse ja koolituse alast koostööd kui olulist vahendit teadmiste ja uuenduste arengu stimuleerimiseks ning kutsuti üles uuendama ja tugevdama kehtivat kõrg-ja kutsehariduse lepingut. 20. juunil 2005 Washingtonis toimunud Euroopa Liidu ja USA tippkohtumisel leppisid riigi-ja valitsusjuhid kokku atlandiülese majandusintegratsiooni ja-kasvu edendamise algatuses, milles määratletakse haridusalast koostööd kui üht vahendit suurendada sünergiat mõlemal pool Atlandit, sest meist on saanud üha enam teadmistepõhised majandused, ning lubasid uuendada ja tugevdada USA ja Euroopa Liidu kõrg-ja kutsehariduse lepingut, mis hõlmab Fulbrighti ja Euroopa Liidu kava haridusalaseks koostööks ja atlandiüleseks vahetuseks meie kodanike vahel.Kehtiv leping sõlmiti aastal 2000 ja sellega uuendati Euroopa Ühenduse ja USA programmi järgmiseks viieks aastaks kuni 2005. aastani. Välishindamine viidi läbi oktoobrist 2004 kuni märtsini 2005. Sõltumatu hinnangu põhjal jõuti järeldusele, et nimetatud programm on tõhus vahend atlandiülese pikaajalise kõrg-ja kutseharidusalase partnerluse ja koostöö loomiseks ning see on aidanud kaasa vastastikuse mõistmise ja inimressursside arendamise kvaliteedi parandamisele. 27. juunil 2005 võttis komisjon vastu teatise hindamise tulemuste kohta[2].Vastavalt nõukogu 24. oktoobri 2005. aasta otsuse (millega volitati komisjoni alustama USAga läbirääkimisi uue lepingu üle)[3] lisas esitatud läbirääkimissuunistele on komisjon pidanud USAga läbirääkimisi uue lepingu üle.Nõukogul palutakse kiita heaks otsused selle lepingu allkirjastamiseks ja sõlmimiseks, millega uuendatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist koostööprogrammi kõrg-ja kutsehariduse valdkonnas ajavahemikuks 2006–2013.2. ETTEPANEKU EESMÄRGID2.1. ÜldeesmärkEuroopa Liidu ja USA programmi üldised eesmärgid:1.  edendada vastastikust arusaamist Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide rahvaste vahel, sealhulgas laiendada teadmisi nende keeltest, kultuurist ja institutsioonidest2.  parandada inimressursi arengu kvaliteeti nii Euroopa Ühenduses kui Ameerika Ühendriikides, sealhulgas globaalse teadmistepõhise majanduse väljakutsetele vastamiseks vajalike oskuste omandamist.Euroopa Liidu ja USA programmi eesmärk on seetõttu parandada mõlemapoolselt kõrg-ja kutsehariduse kvaliteeti.2.2. Konkreetsed eesmärgidEuroopa Liidu ja USA programmi konkreetsed eesmärgid:3.  edendada Euroopa Ühenduse ja USA koostööd kõrg-ja kutsehariduse valdkonnas4.  aidata kaasa kõrg-ja kutsekoolide arendamisele5.  aidata kaasa individuaalsete osalejate isiklikule arengule nende endi huvides ja programmi üldise eesmärgi saavutamise nimel6.  aidata kaasa atlandiülestele vahetustele ELi ja USA kodanike vahel.2.3. Rakenduslikud eesmärgidEuroopa Liidu ja USA programmi rakenduslikud eesmärgid:7.  toetada kõrg-ja kutsekoolide vahelist koostööd, et edendada ühiseid õppeprogramme ja liikuvust8.  parandada atlandiülest üliõpilaste liikuvust, edendades läbipaistvust, kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide ja õppe-ja koolitusperioodide vastastikust tunnustamist ning, kui see on asjakohane, ainepunktide ülekandmist9.  toetada kõrg-ja kutsehariduse vallas tegutsevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike organisatsioonide vahelist koostööd, et hoogustada noorsoopoliitika põhimõtete arutelusid ja kogemuste vahetamist, ning10.  toetada spetsialistide atlandiülest liikuvust, et parandada vastastikust mõistmist Euroopa Liidu ja USA suhete seisukohast olulistes küsimustes.3. KOOSKÕLA EUROOPA LIIDU MUUDE PÕHIMÕTETEGAEuroopa Liidu ja USA kõrg-ja kutsehariduse programm peaks olema täielikus kooskõlas Euroopa Liidu kõnealuste valdkondade muude vahenditega ja neid täiendama, võimaldades Euroopa Liidu ja USA vahelise koostöö kaudu püüelda kvaliteetse hariduse eesmärkide saavutamise poole. Lisaks sellele looks programm atlandiülese inimestevahelise koostöö, mida pole teistes Euroopa Liidu hariduse ja kutseõppe programmides.Samuti täiendab programm Euroopa Liidu tipptasemel keskuste võrgu tegevust USA ülikoolides, pakkudes vahetusteks lisavõimalusi ja soodustades mõlemal pool Atlandi ookeani asuvate asutuste ja organisatsioonide vahelist struktuurset koostööd.Sellega aitab programm kaasa komisjoni avaliku diplomaatia alastele pingutustele USAs, sh avaliku diplomaatia alasele tegevusele komisjoni delegatsioonides Washingtonis ja New Yorgis, kooskõlas suuremate pingutustega avaliku diplomaatia vallas, pidades eelkõige silmas ELi peamisi strateegilisi partnereid.4. KONSULTEERIMINE HUVIRÜHMADEGA-  Kutsehariduse koostöömeetodite uuring aastal 200Komisjoni korraldatud uuring kinnitas Euroopa Liidu ja USA kutsehariduse alase koostöö tähtsust. Kutseõppeasutused ei pruugi olla atlandiüleseks koostööks hästi ette valmistatud, kuigi selline koostöö võib olla mõlemale poolele väga rikastav ja annab atlandiüleseks liikuvuseks uusi võimalusi üliõpilastele, praktikantidele ja personalile, kellel muidu neid võimalusi poleks. Uuringus märgiti, et kutsehariduse olemasolu paralleelselt kõrgharidusega nõuab eelarve märkimisväärset suurendamist.-  Vahepealne välishindamineVälishindamine toimus 2005. aasta alguses. Hindamine kinnitas programmi asjakohasust ja tõhusust ning et programm on kasulik osalevatele asutustele, teaduskondadele ja üliõpilastele. Programmi peetakse siiski liiga väikeseks, et mõjutada Euroopa Liidu ja USA kodanike vastastikust mõistmist. Kuigi projektid on jätkusuutlikud, ei jätkata kõiki tegevusi samal viisil. Hindajad soovitavad eelkõige juurutada süsteemi, mis pakub edukatele projektidele täiendavat liikuvustoetust. 27. juunil 2005 võttis komisjon vastu teatise hindamise tulemuste kohta[4].– Seminar Washingtonis 2004. aastal Euroopa Liidu ja USA koostöö tuleviku kohta27. novembril 2004 organiseeriti Washingtonis koos USA haridusministeeriumiga (FISPE) USA ja Euroopa Liidu juhtivate ekspertide ja valitsuse esindajate ümarlauaarutelu. Eksperdid jõudsid järeldusele, et Euroopa Liidu ja USA programm on väga kasulik osalevatele asutustele, teaduskondadele ja üliõpilastele ning strateegilise tähtsusega Euroopa Liidu ning USA inimeste vaheliste suhete jaoks. Nad rõhutasid, et programm võimaldas atlandiülese mitmepoolse partnerluse väljaarendamist, millel on positiivne mõju teaduskondadele ja osalevatele vahetusõpilastele. Iseäranis üliõpilased saavad sellest kasu, sest see suurendab oluliselt nende teadmisi erinevatest kultuuridest, parandab kohanemisvõimet ja õpitulemusi ja suurendab nende võimalusi leida oma võimetele vastav ametikoht rahvusvahelisel turul. Samuti rõhutati, et tuleks teha rohkem programmi laiema ja pikaajalisema mõju tagamiseks. See eeldaks laiemapõhjalist programmi ja meetmeid üksikprojektide jätkusuutlikkuse parandamiseks. Kõige lõpuks soovitati programm ühendada meetmete ja poliitilise dialoogiga süsteemsete küsimuste üle.5. UURITUD VÕIMALUSED5.1. Lähenemisviisid ja vahendid: Poliitiline dialoog ja poliitika kooskõlastamineEuroopa Liidu ja USA vaheline dialoog selles poliitikavaldkonnas saab kindlasti kaasa aidata hariduse ja koolituse strateegiate paremale mõistmisele, juurutada heade tavade vahetust ja viia meetmeteni, mis mõjutavad kodanikke otseselt.Dialoog üksi ei tekita siiski alt-üles suunatud inimestevahelist uuenduslikku koostööd, noorte kõrgetasemelise liikuvuse hõlbustamist ega noorte ja noorsoo-organisatsioonide paremat ligipääsu atlandiülese vahetuse võimalustele. Sellise tegevuse käivitamiseks ja toetamiseks on tarvis konkreetsete meetmete programmi.5.2. Kulutuste programmi võimalikud alternatiivsed vormid5.2.1. Liitumine olemasolevate või kavandatud programmidegaOlemasolevad haridus-ja koolitusprogrammid, nagu Socrates või Leonardo da Vinci, on kavandatud ja suunatud ainult liikmesriikidele. Otsustamisprotsess, meetmete liigitus ja rakendusmehhanismid ei sobi hästi Euroopa Liidu ja USA kõrgharidus-ja koolitusalase kahepoolse koostöö jaoks. Sama kehtib ka elukestva õppe programmi kohta.Programmiga Erasmus Mundus püütakse parandada kõrghariduse kvaliteeti Euroopa Liidus ja propageerida seda ülemaailmselt kolmandate riikide üliõpilastele ja teadlastele suunatud stipendiumikava kaudu. Erasmus Mundus on kõrgharidusele suunatud programm, mille eesmärk on eelkõige pakkuda magistriõpet üliõpilastele väljastpoolt Euroopa Liidu. Sellisel kujul ei ole programm kavandatud kahepoolsete vahetuste, atlandiülese õppekava arendamise ega asutustevahelise koostöö tarbeks. See ei käsitle kutseõpet ja keskendub kõrghariduse omandanutele, samal ajal kui kavandatud USA koostööprogrammi keskmes on eelkõige põhiastmes õppivatele üliõpilastele suunatud tegevus.Ka teised välisprogrammid ei sobi Euroopa Liidu ja USA kahepoolse koostöö eesmärkide saavutamiseks.5.2.2. Lepingu uuendamine ja programmi jätkamine praegusel kujulKavandatud leping ja sellega loodav programm ei erine radikaalselt praegusest koostööstruktuurist ning see on kooskõlas nii komisjoni 18. mai 2005. aasta teatisega, milles kutsuti üles tugevdama praegust koostööd,[5] kui ka Euroopa Liidu ja USA 2005. aasta juunis toimunud tippkohtumisel võetud ühise kohustusega uuendada ja tugevdada lepingut, et ergutada haridusalast koostööd ja atlandiülest vahetust Euroopa Liidu ja USA kodanike vahel.Programm peaks võtma arvesse saadud kogemusi ja sõltumatu vahehindamise järeldusi, tehes vahet kõrg-ja kutsehariduse vahel, edendades ühiseid õppekavasid, tuginedes tippteadmistele ja toetades üliõpilaste, praktikantide ja personali vahetusi.Hindamisel leiti, et olemasoleva programmi väike eelarve on piiranud programmi potentsiaalset mõju kõrgharidusele ja takistanud olulise koostöö arengut kutsekoolituse valdkonnas. Kavandatava lepinguga loodav programm toob kaasa eelarve suurenemise (2 mln eurolt umbes 6,5 mln euroni aastas), et võtta arvesse Euroopa Liidu ja USA kõrg-ja kutseharidussüsteemi ning koostöö potentsiaali.5.3. Kavandatud võimaluste positiivsete ja negatiivsete mõjude hindamineEesmärkide saavutamisel on programmil lühiajaline ja pikaajaline positiivne mõju nii noortele kui ka kõrg-ja kutseharidusega tegelevatele asutustele ja organisatsioonidele. Atlandiülene liikuvus annab osavõtjatele väärtusliku kogemuse, mis aitab neil paremini integreeruda tänapäeva ühiskonda ja teadmistepõhisesse majandusse.Asutustevaheline koostöö aitab parandada õppekavasid ja õpetamismeetodeid, kui õpitakse üksteise häid tavasid ja arendatakse koos välja uusi lähenemisviise.Pikema aja jooksul aitab koostöö hoida Euroopa Liidu ja USA vahelistes suhetes olemasolevat head inimestevahelist mõistmist.Programmil ei ole vastuolulisi mõjusid sotsiaalsel, majanduslikul ja keskkonna tasandil.5.4. Käesoleva võimaluse valiku põhjusedValitseb laialdane üksmeel, et kõrgharidus peab jääma programmi keskseks osaks. Samal ajal annab programm ka võimaluse atlandiüleses koostöös osalemiseks sellistele kutseõppeasutustele, mis muidu sellises koostöös osaleda ei saaks.Elukestva hariduse raames ning inimestevahelise mõõtme tugevdamiseks Euroopa Liidu ja USA vahelistes suhetes on programm avatud ka peamiselt väljastpoolt akadeemilist ringkonda ja avalikku haldust noortele spetsialistidele, kes tahavad jätkata õpinguid või saada väljaõpet Euroopa Liidu ja USA suhetes olulise tähtsusega valdkondades, mis määratakse kindlaks USA ametiasutustega konsulteerimise käigus.Programmi mõju saaks suurendada poliitikale suunatud projektidega valdkondades, kus Euroopa Liidul ja USAl on ühised huvid. Nende süsteemse mõjuga projektide mõju võib ulatuda kaugemale asutustest/organisatsioonidest/inimestest, kes on otseselt nende rakendamisse kaasatud. Nende projektide eesmärk oleks suurendada teadlikkust ja heade tavade vahetust sellistes aspektides nagu haridus-ja koolitussüsteemi kvaliteet ja ühilduvus, elukestva õppimise võimaldamine kõigile ning haridus-ja koolitussüsteemi avamine kogu maailmale.6. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG6.1. Õiguslik alusEttepanek põhineb asutamislepingu artiklitel 149, 150 ja 300.6.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsusProgramm täiendab liikmesriikide ja USA vahelise kahepoolse koostöö kavasid, tehes ettepaneku mitmepoolse koostööraamistiku säilitamiseks. Liikmesriikide pädevust respekteeritakse täielikult, jättes algatusõiguse teatud asutustele ja organisatsioonidele. Kavandatud programmi uuendamisega ei nähta ette korraldusi, mis oleksid vastuolus kõnealuses valdkonnas liikmesriikidele antud ainupädevusega. Proportsionaalsus on tagatud.7. SEKKUMISE KIRJELDUSProgramm järgib eesmärke järgmiste meetmete kaudu:7.1. Programmilised meetmed kõrg-ja kutsehariduse valdkonnas:7.1.1. Liitude projektidSelle meetme sihtrühmadeks on kõrg-ja kutseharidusega tegelevad asutused ja organisatsioonid, nende personal, üliõpilased ja praktikandid. Meede vastab kahele konkreetsele eesmärgile: aidata kaasa kõrg-ja kutseharidusega tegelevate asutuste ja organisatsioonide arendamisele ning suurendada personali, üliõpilaste ja praktikantide liikuvust.Seda liiki projektid tuginevad suuresti ühisprojektidele, mida praegu rahastatakse, ning toetavad ELi ja USA kõrghariduse mitmepoolsete liitude loodud ja juhitavaid topelt-või ühiseid teaduskraade, sh stipendiume üliõpilastele, teaduskondadele ja personalile.Liitude projektid keskenduvad esmatähtsatele valdkondadele, mis on Euroopa Liidu ja USA vahelises koostöös keskse tähtsusega ja mis määratakse kindlaks USA ametiasutustega konsulteerimise käigus.7.1.2. Tippteadmiste liikuvuse projektid (järelmeede)Selle meetme põhjal võib programmiga toetada peamiselt üliõpilaste liikumist kõrg-ja kutsekoolide liitude projektidesse, millel on tõendatud tipptase, sh nendesse, mida on rahastatud eelnevate ELi ja USA vaheliste lepingutega. Kõnealune meede parandab programmi profiili ja rõhutab tippteadmiste tähtsust. See motiveeriks rahastatud projekte rohkem kaasa aitama hea kvaliteediga liikuvusprojektide jätkusuutlikkusele.7.2. Poliitikale suunatud meetmedKõnealuse meetme sihtrühmaks on kõrg-ja kutseharidusega tegelevad organisatsioonid. Meede järgib Euroopa Liidu ja USA vahelise koostöö tõhustamise konkreetseid eesmärke kõrg-ja kutsehariduse arendamise suhtes, keskendudes esmatähtsatele teemadele. Pikemas perspektiivis mõjutaks see meede poliitika ja süsteemi arendamist.Tegevused selles kategoorias hõlmavad uuringuid, konverentse, seminare, töörühmi ja võrdlusanalüüse.7.3. Schuman-Fulbrighti üksikisiku liikuvuse toetusedKõnealuse meetme sihtrühmaks on spetsialistid (sh koolitusspetsialistid), peamiselt väljaspool akadeemilist ringkonda ja avalikku haldust (otsustajad, sotsiaalpartnerite esindajad, ajakirjanikud jne), kes tahavad jätkata õpinguid või saada koolitust Euroopa Liidu ja USA suhetes olulise tähtsusega valdkondades, mis määratakse kindlaks USA ametiasutustega konsulteerimise käigus.7.4. VilistlasühendusSelle meetme all võib programmiga toetada vilistlasühendusi, mille liikmed on osalenud EÜ ja USA vahelise kõrg-ja kutsehariduse koostööprogrammi rahastatud üliõpilasvahetustes.8. MÕJU EELARVELEKavandatud programmi maksimaalne maksumus oleks 46 miljonit eurot kaheksa aastase ajavahemiku jooksul (2006–2013), tingimusel et USA teeb vastavad vahendid kättesaadavaks.8.1. Eelarve suurendamise põhjusedNagu on märgitud alapunktis 5.2, on 2000.–2005.aasta programmi väike eelarve piiranud programmi potentsiaalset mõju kõrgharidusele ja takistanud olulise koostöö arengut kutsehariduse valdkonnas.8.2. Kulude prognoos – võrdlussummad arvutuste tegemiseks8.2.1. Meetmed kõrg-ja kutsehariduse valdkonnasKui projektid ei hõlma liikuvust, on keskmine toetus 120 000 eurot.Liitude ühisprojektid: 664 000 eurot nelja-aastastele projektidele, s.o 544 000 eurot üliõpilaste stipendiumidele (arvestatud 1000 eurot kuus ning 2000 eurot reisi-ja kolimiskuludeks üliõpilase kohta keskmiselt 15-kuulise õppeperioodi kohta ja kokku 32 üliõpilase kohta), 60 000 eurot ühekordsete maksetena liitude partneritele (7500 eurot institutsiooni kohta aastas: 7500x2x4) ja 60 000 eurot teaduskondade ja personali liikuvuse toetusteks (1000 eurot teaduri kohta nädalas pluss 1000 eurot reisikuludeks).Liitude tippteadmiste liikuvuse projektid: rahastatakse samal põhimõttel nagu liitude ühisprojekte.8.2.2. Muud meetmedPoliitikale suunatud meetmed: 100 000 eurot.Schuman-Fulbrighti üksikisiku liikuvuse toetused: 20 000 eurot (3000 eurot kuus + 2000 eurot reisikulude katteks toetusesaaja kohta keskmiselt kuuekuulise stipendiumi korral).Toetus vilistlasühendusetele on ligikaudu 15 000 eurot aastas.8.3. Kavandatud tulemusedProgrammiga toetatakse ligikaudu 274 projekti kaheksa-aastase ajavahemiku jooksul (vaata üksikasju finantsselgituse punktis 8). Programmi kestuse jooksul osaleb liikuvusega seotud tegevustes 6000 inimest Euroopa Liidust ja USAst.EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu allakirjutamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 149 ja 150 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[6]ning arvestades järgmist:11.  24. oktoobri 2005. aasta otsusega volitas nõukogu komisjoni pidama Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise üle.12.  Ühenduse nimel pidas komisjon Ameerika Ühendriikidega lepingu üle läbirääkimisi vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni pidama Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise üle) lisas esitatud direktiividele.13.  Ühendus ja Ameerika Ühendriigid loodavad saada koostööst vastastikust kasu, mis ühenduse seisukohalt peaks täiendama liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide vahelisi kahepoolseid programme ning pakkuma Euroopa lisandväärtust.14.  Leping, mille üle komisjon pidas läbirääkimisi, tuleb alla kirjutada, pidades silmas selle võimalikku sõlmimist hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkel1. Nõukogu eesistujat volitatakse määrama isik või isikud, kellel on õigus ühenduse nimel alla kirjutada Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelisele kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingule, tingimusel et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval.2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja […]2006/0061 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 149 ja 150 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[7]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,ning arvestades järgmist:15.  24. oktoobri 2005. aasta otsusega volitas nõukogu komisjoni pidama Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise üle.16.  Ühenduse nimel pidas komisjon Ameerika Ühendriikidega lepingu üle läbirääkimisi vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni pidama Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise üle) lisas esitatud direktiividele.17.  Ühendus ja Ameerika Ühendriigid loodavad saada koostööst vastastikust kasu, mis ühenduse seisukohalt peaks täiendama liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide vahelisi kahepoolseid programme ning pakkuma Euroopa lisandväärtust.18.  Leping kirjutati kooskõlas nõukogu […] otsusega …/…/EÜ ühenduse nimel alla […] tingimusel, et seda oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.19.  Kõnealune leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel1. Ühendus kiidab heaks Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi pikendamise kohta.2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Euroopa Ühenduse delegatsioon lepingu artiklis 6 osutatud ühiskomitees koosneb komisjoni esindajast ning teda abistab esindaja igast liikmesriigist.Artikkel 3Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isiku, kellel on õigus esitada lepingu artikli 12 lõikes 1 ettenähtud teade.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISAEUROOPA ÜHENDUSE JA AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE VAHELISE KÕRG-JA KUTSEHARIDUSALASE KOOSTÖÖPROGRAMMI UUENDAMISE LEPINGEUROOPA ÜHENDUSühelt poolt jaAMEERIKA ÜHENDRIIGIDteiselt poolt (edaspidi „lepinguosalised“),MÄRKIDES, et 1990. aasta novembris Euroopa Ühenduse (EÜ) ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide (USA) valitsuse vastuvõetud atlandiüleses deklaratsioonis viidatakse otseselt vastastikuse koostöö tugevdamisele mitmesugustes valdkondades, mis otseselt mõjutavad nende kodanike praegust ja tulevast heaolu, nagu näiteks haridus-ja kultuurialaste vahetuskavade ja ühisprojektide, sealhulgas akadeemiliste vahetuste ja noorte vahetuskavade vallasMÄRKIDES, et EL-USA tippkohtumisel Madridis 1995. aasta detsembris vastuvõetud uue atlandiülese tegevuskava IV meetmes – sildade ehitamine üle Atlandi ookeani – viidatakse EÜ ja USA vahelisele kõrg-ja kutseharidusalase koostöökava lepingule kui võimalusele käivitada lai valik uuenduslikke koostöömeetmeid, millest saavad otsest kasu üliõpilased ja õpetajad, ning uue tehnoloogia kasutuselevõtmisele klassiruumides, ühendades Ameerika Ühendriikides asuvad haridusasutused Euroopa Liidus paiknevatega ning ergutades õpetama üksteise keeli, ajalugu ja kultuuri;MÄRKIDES, et 1997. aasta atlandiülesel konverentsil "Sild üle Atlandi ookeani: inimestevahelised sidemed" toodi esile Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelised koostöövõimalused vabahariduse vallasMÄRKIDES, et EL-USA tippkohtumisel juunis 2005 leppisid riigi-ja valitsusjuhid kokku atlandiülese majandusintegratsiooni ja-kasvu edendamise algatuses, mis määratleb haridusalast koostööd kui üht vahendit suurendada sünergiat mõlemal pool Atlandit, sest meie majandustest on saanud üha enam teadmistepõhised majandused, ning lubasid uuendada ja tugevdada USA ja Euroopa Liidu kõrg-ja kutsehariduse lepingut, mis hõlmab Fulbrighti ja Euroopa Liidu kava haridusalaseks koostööks ja atlandiüleseks vahetuseks meie kodanike vahelARVESTADES, et kõrg-ja kutseharidusvaldkonna koostööprogrammi käivitava 1995. aasta Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu ning kõrg-ja kutseharidusvaldkonna koostööprogrammi uuendava 2000. aasta Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu vastuvõtmine ja rakendamine jõustavad atlandiülese deklaratsiooni kohustused ning näitavad väga edukat ja tasuvat koostöödTUNNUSTADES, et haridusel on keskne panus ülemaailmses teadmistepõhises majanduses osaleda suutvate inimressursside arendamisel,TÕDEDES, et haridus-ja kutseharidusalane koostöö peaks täiendama muid Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelisi asjakohaseid koostööalgatusi,TUNNUSTADES, et on tähtis tagada vastastikune täiendavus selliste kõrg-ja kutsehariduse alal tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide nagu OECD, UNESCO ja Euroopa Nõukogu algatustes,TÕDEDES, et lepinguosalistel on ühine huvi nendevahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostöö vastu,LOOTES saada vastastikust kasu kõrg-ja kutseharidusalasest koostööst,TÕDEDES, et on vaja laiendada juurdepääsu käesoleva lepingu raames toetatavatele meetmetele, eeskätt kutsehariduse vallas, ningSOOVIDES panna ametliku aluse jätkuvale kõrg-ja kutseharidusalasele koostööle,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:ArtikkelEesmärkKäesoleva lepinguga uuendatakse kõrg-ja kutseharidusalast 2000. aasta koostööprogrammi (edaspidi „programm“), mis algselt seati sisse kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi sisseseadmist käsitleva Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise 1995. aasta lepinguga.Artikkel 2MõistedKäesolevas lepingus on kasutatud järgmisi mõisteid:1. kõrgkool – asutus, kus on kohaldatavate õigusnormide ja tavade kohaselt võimalik omandada kõrgharidus, sõltumata selle asutuse nimest;2. kutsekool – avalik-õiguslik, avaliku sektori osalusega või eraõiguslik organisatsioon, kes olenemata oma nimest kavandab ja pakub kohaldatavate õigusnormide ja tavade kohaselt kutseharidust, kutsealast jätkukoolitust, kutsealast täiendõpet või ümberõpet; ning3. üliõpilane – isik, kes osaleb õppes, mida pakub käesolevas artiklis määratletud kõrg-või kutsekool.Artikkel 3Eesmärgid1. Programmi üldeesmärkideks on:20.  edendada vastastikust arusaamist Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide rahvaste vahel, sealhulgas laiendada teadmisi nende keeltest, kultuurist ja institutsioonidest;21.  parandada inimressursi arengu kvaliteeti nii Euroopa Ühenduses kui Ameerika Ühendriikides, sealhulgas globaalse teadmistepõhise majanduse väljakutsetele vastamiseks vajalike oskuste omandamist.2. Programmi konkreetseteks eesmärkideks on:22.  edendada Euroopa Ühenduse ja USA koostööd kõrg-ja kutsehariduse valdkonnas23.  aidata kaasa kõrg-ja kutsekoolide arendamisele24.  aidata kaasa individuaalsete osalejate isiklikule arengule nende endi huvides ja programmi üldise eesmärgi saavutamise nimel;25.  aidata kaasa atlandiülestele vahetustele ELi ja USA kodanike vahel.3. Programmi rakenduslikeks eesmärkideks on:26.  toetada kõrg-ja kutsekoolide vahelist koostööd, et edendada ühiseid õppeprogramme ja liikuvust27.  parandada atlandiülest üliõpilaste liikuvust, edendades läbipaistvust, kvalifikatsiooni tõestavate dokumentide ja õppe-ja koolitusperioodide vastastikust tunnustamist ning, kui see on asjakohane, ainepunktide ülekandmist28.  toetada kõrg-ja kutsehariduse valdkonnas tegutsevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike organisatsioonide vahelist koostööd, et hoogustada noorsoopoliitika põhimõtete arutelusid ja kogemuste vahetamist, ning29.  toetada spetsialistide atlandiülest liikuvust, et parandada vastastikust mõistmist Euroopa Liidu ja USA suhete seisukohast olulistes küsimustes.Artikkel 4PõhimõttedKäesoleva lepingu kohases koostöös lähtutakse järgmistest põhimõtetest:1. Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide pädevust ning kõrg-ja kutsekoolide iseseisvust austatakse täielikult2. Käesoleva lepingu raames teostatavatest meetmetest saadakse vastastikust kasu3. Euroopa Ühenduse eri liikmesriigid ja Ameerika Ühendriigid osalevad selles laiaulatuslikult;4. Tunnustatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide kogu kultuurilist, ühiskondlikku ja majanduslikku mitmekesisust.Artikkel 5Programmi meetmedProgrammi rakendatakse käesoleva lepingu lahutamatuks osaks olevas lisas kirjeldatud meetmete abil.Artikkel 6Ühiskomitee1. Käesolevaga luuakse ühiskomitee. Sellesse kuulub võrdne arv kummagi lepinguosalise esindajaid.2. Ühiskomitee ülesanneteks on:30.  käesoleva lepingu alusel kavandatud koostöö läbivaatamine;31.  kaks korda aastas lepinguosalistele aruande esitamine käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö ulatuse, seisu ja tõhususe kohta.3. Ühiskomitee tuleb kokku iga kahe aasta tagant või vastavalt lepinguosaliste kokkuleppele, kusjuures selliseid koosolekuid peetakse vaheldumisi Euroopa Ühenduses ja Ameerika Ühendriikides.4. Ühiskomitee võtab otsused vastu konsensuse alusel. Igal koosolekul koostatakse protokoll, mis sisaldab otsuseid ja põhilisi arutatud küsimusi. Kummagi lepinguosalise esindajate hulgast koosolekut ühiselt juhatama valitud isikud kinnitavad protokolli ja see esitatakse koos kaks korda aastas esitatava aruandega kummagi lepinguosalise asjaomastele ministri tasandil ametnikele.Artikkel 7Järelevalve ja hindamineProgrammi jälgitakse ja hinnatakse koostöö vormis vastavalt vajadusele. See võimaldab vajaduse korral tegevust ümber suunata vastavalt programmi rakendamise käigus ilmnevatele vajadustele või võimalustele.Artikkel 8Rahastamine1. Käesoleva lepingu kohane tegevus sõltub rahaliste vahendite kättesaadavusest ning Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide rakendatavatest õigusnormidest, põhimõtetest ja kavadest. Võimaluste piires rahastavad lepinguosalised kogu tegevust võrdsetes osades. Lepinguosalised püüavad kava raames ette näha tegevusi, mis on oma kasulikkuse ja ulatuse poolest võrreldavad.2. Ühiskomitee enda või ühiskomitee huvides kantud kulud katab see lepinguosaline, kelle ees liikmed vastutavad. Ühiskomitee koosolekutega otseselt seotud kulud, välja arvatud reisi-ja elamiskulud, katab võõrustav lepinguosaline.Artikkel 9Töötajate sisenemineKumbki lepinguosaline teeb kõik endast sõltuva, et hõlbustada teise käesoleva lepingu kohases koostöös osaleva lepinguosalise töötajate ja üliõpilaste ning selles koostöös kasutatavate materjalide ja varustuse sisenemist oma territooriumile ja sealt väljumist.Artikkel 10Muud lepingudKäesolev leping ei asenda ega mõjuta kuidagi muid lepinguid ega tegevusi, mida Euroopa Ühenduse mõne liikmesriigi ja Ameerika Ühendriikide vahel rakendatakse käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades.Artikkel 11Käesoleva lepingu kohaldamispiirkondKäesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, kõnealuses asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Ameerika Ühendriikide territooriumi suhtes.Artikkel 12Jõustumine ja lõpetamine1. Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et käesoleva lepingu jõustumise eelduseks olevad õiguslikud nõuded on täidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Käesolev leping asendab kõrg-ja kutseharidusalast koostööprogrammi uuendava Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise 2000. aasta lepingu täies ulatuses.2. Käesolev leping kehtib kaheksa aastat ja seda võib pikendada või muuta vastastikusel kirjalikul kokkuleppel.Muudatused või pikendused jõustuvad selle kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nende muutmis-või pikendamiskokkuleppe jõustumise eelduseks olevad nõuded on täidetud.3. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest kaksteist kuud kirjalikult ette. Käesoleva lepingu aegumine või lõpetamine ei mõjuta selle alusel juba sõlmitud kokkulepete kehtivust ega kestust.Artikkel 13Käesolev leping on koostatud [koht] [päev]. [kuu] 2006 kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles; kõik need versioonid on võrdselt autentsed. Erinevuste korral kohaldatakse ingliskeelset teksti.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud käesolevale lepingule alla kirjutanud.Euroopa Ühenduse nimel Ameerika Ühendriikide nimelLISAMEETMED1. MEEDE – Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide liitude ühisprojektid1. Lepinguosalised toetavad kõrgharidus-, kutseharidus-ja koolitusasutusi, kes loovad EÜ ja USA vahelisi liite kõrg-ja kutsehariduse valdkonnas ühisprojektide läbiviimiseks.2. Kõik ühised liidud luuakse mitmepoolse partnerlusena EÜ ja USA kõrg-ja kutseharidusasutuste vahel.3. Liitude ühisprojektid peavad tavaliselt hõlmama atlandiülest üliõpilasvahetust ühiste õppeprogrammide raames, püüdes hoida liikumise mõlemal suunal võrdsena, ning nägema ette piisava keelelise ja kultuurilise ettevalmistuse.4. Lepinguosaliste asjaomased ametiasutused lepivad kokku EÜ ja USA vaheliste liitude abikõlblikes valdkondades, lähtudes EÜ ja USA vahelise koostöö jaoks kõige olulisematest valdkondadest.2. MEEDE – Tippteadmiste liikuvuse projektid (järelmeede)Lepinguosalised võivad rahaliselt toetada üliõpilaste liikumist selliste kõrg-ja kutseharidusasutuste liitude vahel, kes on kinnitatud andmete kohaselt rakendanud lepinguosaliste rahastatud ühisprojekte tipptasemel.3. MEEDE –Poliitikale suunatud meetmedKõrg-ja kutsehariduse arendamisega seoses võivad lepinguosalised Euroopa Ühenduse ja USA vahelise koostöö tõhustamise eesmärgil rahaliselt toetada mitmepoolseid projekte, milles osalevad kõrg-ja kutsehariduse valdkonnas tegutsevad organisatsioonid. Poliitikale suunatud meetmed hõlmavad uuringuid, konverentse, töörühmi ja võrdlusanalüüse ning on horisontaalsel tasandil suunatud kõrg-ja kutsehariduse küsimustele, sealhulgas kvalifikatsiooni tunnustamine.4. MEEDE – Schuman-Fulbrighti toetusedLepinguosalised kavatsevad maksta stipendiume kõrgelt kvalifitseeritud spetsialistidele (sealhulgas spetsialistid, kes on täiendõppel mõnes ülikoolis või kutsekoolis), kes soovivad tegeleda õpingute või koolitusega EÜ ja USA vaheliste suhete jaoks olulistes valdkondades, mille määravad lepinguosalised ühiselt. Schuman–Fulbrighti toetuste süsteemi tõhustamiseks ja toetusesaajate abistamiseks võivad lepinguosalised rahaliselt toetada organisatsiooni, kelle nad ühiselt määravad.5. MEEDE –VilistlasühendusLepinguosalised võivad rahaliselt toetada vilistlasühendusi, mille liikmed on osalenud EÜ ja USA vahelise kõrg-ja kutsehariduse koostööprogrammi raames rahastatud üliõpilasvahetustes. Vilistlasühendusi võivad juhtida lepinguosaliste poolt ühiselt nimetatud organisatsioonid.PROGRAMMI HALDAMINENimetatud meetmeid haldavad kummagi lepingupoole pädevad ametnikud. Nende ülesannete hulka võib kuuluda:1. ettepanekute esitamise eeskirjade ja korra kehtestamine, sealhulgas ühtsete suuniste koostamine taotlejatele2. ajakava koostamine projektikonkursi väljakuulutamiseks, taotluste esitamiseks ja valiku tegemiseks3. teabe levitamine programmi ja selle rakendamise kohta4. akadeemiliste nõustajate ja ekspertide nimetamine5. soovituste esitamine lepinguosaliste asjaomastele ametiasutustele selle kohta, milliseid projekte rahastada6. finantsjuhtimine ning7. ühtse lähenemisviisi kujundamine programmi järelevalve ja hindamise osas.Tavaliselt toetab Euroopa Ühendus Euroopa Ühendusest pärit projektipartnereid ning USA USAst pärit projektipartnereid. Lepinguosalised võivad toetused määrata kindlasummalise abina, kasutada ühikukulude astmestikku ja/või maksta need stipendiumidena.TEHNILINE ABIRahalisi vahendeid võib kasutada programmi rakendamiseks vajalike teenuste ostmiseks. Eelkõige võivad lepinguosalised kasutada eksperte, korraldada seminare, kollokviume või muid kohtumisi, mis tõenäoliselt hõlbustaksid programmi rakendamist; ning teha hindamise, teavitamise, teabe avalikustamise ja levitamisega seotud toiminguid.FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek NÕUKOGU OTSUSE kohta, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA“) vahelise lepingu allkirjastamist ja sõlmimist kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamiseks.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKPoliitikavaldkond: HARIDUS JA KULTUUREesmärk: Parandada vastastikku hariduse kvaliteeti kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu.Meede: HARIDUS3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid:15.02.03 Hariduse ja kutseõppe alane koostöö kolmandate riikidega15.01.04. 17 Hariduse ja kutseõppe alane koostöö kolmandate riikidega – haldusjuhtimiskulud15.01.04.32 Haridus-, audiovisuaal-ja kultuurivaldkonna täitevasutus – toetused 4. eelarverubriigi programmidele3.2. Meetme kestus ja finantsmõju: 2006–2013Meetme kestus määratakse lõplikult läbirääkimiste käigus ning selle suhtes kohaldatakse vahepealse ülevaatamise klauslit.3.3. Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |15.02.03 | mittekohustuslik | liigendatud | puudub | puudub | puudub | nr 4 |15.01.04.17 | mittekohustuslik | liigendatud | puudub | puudub | puudub | nr 4 |15.01.04.32 | mittekohustuslik | liigendatud | puudub | puudub | puudub | nr 4 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | Kogusumma |Tegevuskulu |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a) | 2,224 | 3,780 | 4,957 | 5,924 | 6,004 | 20,551 | 43,441 |Maksete assigneeringud | b) | 0,994 | 3,158 | 4,486 | 5,537 | 5,972 | 23,294 | 43,441 |Võrdlussummasse jäävad halduskulud[2] |Tehniline ja haldusabi | 8.2.4 | c) | 0,000 | 0,352 | 0,352 | 0,352 | 0,352 | 1,056 | 2,464 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 2,224 | 4,132 | 5,309 | 6,276 | 6,356 | 21,607 | 45,905 |Maksete assigneeringud | b+c | 0,994 | 3,510 | 4,838 | 5,889 | 6,324 | 24,350 | 45,905 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[3] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud | 8.2.5 | d | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 1,134 | 3,024 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud | 8.2.6 | e | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 |Kaasrahastamise üksikasjad: ei kohaldataLepingu alusel uuendatava programmi raames toetab Euroopa Liit ELi institutsioonide ja üliõpilaste kaasamist. Liikmesriikide ega muude asutuste kaasrahastamist ei eeldata.4.1.2. Kooskõla rahastamisprogrammidega( Ettepanek on kooskõlas olemasoleva rahastamisprogrammiga.( Ettepanekuga seoses tuleb finantsperspektiivi asjaomane rubriik uuesti planeerida.( Ettepanekuga seoses võib tekkida vajadus kohaldada institutsioonidevahelise kokkuleppe[8] sätteid (st paindlikkusinstrumenti või finantsperspektiivi läbivaatamist).Ettepanek on kooskõlas olemasoleva rahastamisprogrammiga. Eelkõige vastavad 2006. aasta eelarvele kuluprognoos ja finantsmõju. Samas on ajavahemikuks 2007–2013 välja töötatud kuluprognoos ja finantsmõju esialgsed ning kajastavad komisjoni suundumust uute finantsperspektiividega seoses. Kuluprognoosid ei mõjuta 4. eelarverubriigi all pärast nõukogu ja parlamendi kokkulepet ajavahemiku 2007–2013 finantsraamistiku osas avanevate rahaliste vahendite suurust ning on võimalik, et prognoose tuleb vastavalt kohandada.4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele4.1.4. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised töötajad ja koosseisuvälised töötajad), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 aasta kaupa ja hiljem |Personali hulk kokku | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi-või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusKahepoolse koostöölepingu eesmärk kõrg-ja kutsehariduse ning noorsooküsimuste valdkonnas on parandada vastastikust mõistmist ELi ja USA elanike vahel, valmistada inimesi paremini ette teadmisteühiskonnaga kohanemiseks ning tõsta vastastikku kõrghariduse, koolituse ning ELi ja USA noorte vabahariduse taset.Kahepoolne koostööleping kajastab lepinguosaliste poliitilist tahet kõrgeimal tasandil.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoimeSuhted USAga on Euroopa Liidu jaoks strateegilise tähtsusega ja neid laiendatakse pidevalt. Euroopa Liidu ja USA tippkohtumisel Dromolandis 2004. aastal jõudsid riigipead ja valitsusjuhid kokkuleppele otsida koostöövõimalusi ja häid tavasid majanduskasvu, töökohtade loomise ja uuenduste edendamiseks. 18. mail 2005 võttis komisjon vastu teatise Euroopa Liidu ja USA vahelise tugevama partnerluse kohta, mis Lissaboni strateegiaga kooskõlas määratles hariduse ja koolituse alase koostöö kui olulise vahendi teadmiste ja uuenduste arengu stimuleerimiseks ning kutsus üles uuendama ja tugevdama kehtivat kõrg-ja kutsehariduse lepingut.Euroopa Liidu ja USA vahelise programmiga kaasneks lisandväärtus mitmel tasandil: selle abil tekivad õppeasutuste vahel atlandiülesed kontaktid, moodustuvad nii üksikisikute, akadeemilise ja halduspersonali kui üliõpilaste atlandiülesed võrgustikud ning arendatakse edasi teatavaid teemasid ja õppeaineid. ELi ja USA vahelise kõrg-ja kutsehariduse koostööprogrammi uuendamisega säiliks ja areneks edasi ka mitmepoolne lähenemisviis, millega kaasatakse kõigi meetmete rakendamisse eri liikmesriikide asutusi ja inimesi. Selline mitmepoolne lähenemine on siiani programmi eesmärgi järgimisel, st vastastikuse mõistmise parandamisel ning hariduse ja kutseõppe kvaliteedi tõstmisel ELis ja USAs, tõhusaks osutunud. Samuti on sellega kahepoolsete programmide puhul kaasnenud teatav mastaabisääst ja kvaliteedi tõus.ELi ja USA vahelise kõrg-ja kutsehariduse koostööprogrammi eesmärgid oleksid täielikult kooskõlas sama valdkonna muude ELi rahastamisvahendite eesmärkidega. Lepinguga loodaks teisi programme täiendav raamistik, mis võimaldaks liikuda kõrgetasemelise hariduse eesmärgi suunas ELi ja USA vahelise koostöö abil. Lisaks sellele tekiks programmiga atlandiülene inimestevaheline koostöö, mida pole teistes Euroopa Liidu haridus-ja koolitusprogrammides.Eelkõige täiendab kahepoolne koostööprogramm Erasmus Mundus programmi, keskendudes põhiastmes õppivate üliõpilaste vahetusele ning hõlmates atlandiülese vahetuse kutseharidusasutuste vahel.Samuti täiendab programm Euroopa Liidu keskuste tegevust, pakkudes vahetusteks lisavõimalusi ja soodustades mõlemal pool Atlandi ookeani asuvate asutuste ja organisatsioonide vahelist struktuurset koostööd.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEesmärk: | Näitajate mittetäielik loetelu |Üldised eesmärgid |parandada Euroopa Liidu ja USA rahvaste vastastikust mõistmist, valmistada kodanikke paremini ette teadmisteühiskonnaga kohanemiseks tõsta vastastikku hariduse kvaliteeti | kvantitatiivsed andmed programmis osalejate ja huvirühmade suhtumise kohta, mis on saadud vahe-ja järelhindamiste käigus läbiviidud uurimustest |Konkreetsed eesmärgid |edendada Euroopa Liidu ja USA koostööd kõrg-ja kutseharidusega seotud küsimustes aidata kaasa kõrg-ja kutsekoolide arendamisele aidata kaasa individuaalsete osalejate isiklikule arengule nende endi huvides ja programmi üldise eesmärgi saavutamise nimel | kvantitatiivsed andmed ametnike ja haldustöötajate suhtumise kohta, mis on saadud intervjuudest kvantitatiivsed andmed programmiga hõlmatud organisatsioonide ja asutuste eest vastutavate isikute suhtumise kohta, mis on saadud uurimustest kvantitatiivsed andmed osalejate suhtumise kohta, mis on saadud uurimustest |Tulemusi võib määratleda eeliste või halvemustena vahetusse sihtrühma kuuluvate isikute jaoks nende osalemise lõppedes avalikus sekkumises. Seega peab tulemused määratlema sekkumise rakenduslikest eesmärkidest lähtuvalt.Rakenduslikud eesmärgid | Osalejate tulemused |toetada kõrg-ja kutsekoolide vahelist koostööd, et edendada ühiseid õppeprogramme ning üliõpilaste ja õppejõudude vahetust | Institutsioonid: täiustatud õppekavad ja-metoodikad, vastava ainepunktisüsteemi suurem läbipaistvus ja selgus, suurem valmisolek atlandiüleseks koostööks, Üliõpilased: rikastav atlandiülene kogemus, parem haridus ja kultuurierinevuste mõistmine, |toetada kõrg-ja kutsehariduse alal tegutsevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike organisatsioonide vahelist koostööd, et hoogustada arutelusid ja kogemuste vahetamist poliitikaküsimustes | Organisatsioonid, asutused: poliitikaküsimuste parem mõistmine, |toetada spetsialistide atlandiülest vahetust, et parandada vastastikust mõistmist Euroopa Liidu ja USA suhete seisukohast olulistes küsimustes | Üksikisikud: ELi ja USA vaheliste suhete põhiküsimuste parem mõistmine. |5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige meetme rakendamiseks valitud meetod(id).[9]X Tsentraliseeritud juhtimineX otse, haldajaks on komisjonX kaudselt, volitadesX täitevasutustٱ finantsmääruse artiklis 185 sätestatud ühenduste asutusiٱ riigi avaliku sektori asutusi või avaliku teenuse pakkumise ülesandega asutusiٱ Detsentraliseeritud juhtimine või juhtimine koostöösٱ liikmesriikidegaٱ kolmandate riikidegaٱ Ühishaldus rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)Kavandatud programmi aluseks on Euroopa Liidu ja USA ühisrahastamise põhimõte. Konkursikutseid haldab Euroopa Komisjon eelnevalt USA asutustega kooskõlastatud ühiste suuniste alusel.Programmi juhtimiseks võib Euroopa Komisjon kasutada täitevasutust. See on põhjendatud, kui ELi ja USA vahelise programmi kavandatud finantsraamistik jääb samaks. Täitevasutuse kasutamine on õigustatud ka ELi ja USA vahelise programmi rahaliste vahendite vähenemise korral, kui samalaadne leping sõlmitakse Kanadaga, mis suurendab mastaabisäästu ning põhjendab mõnede meetmete rakendamist täitevasutuse kaudu.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvesüsteemELi ja USA ühiste projektide järelevalve toimub nii dokumentaalselt (stipendiaatide korrapärase aruandluse põhjal) kui kohapeal, kus sellega tegelevad komisjon ja USA nimetatud asjakohased struktuurid.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEelhindamine põhineb programmi jooksva etapi rakendamisel saadud kogemustel, tagasisidel programmis osalejatelt, kutsehariduse valdkonna uuringul programmi raames, konsulteerimisel ekspertidega ning programmi jooksva etapi vahehindamisel.Seletuskiri hõlmab eelhindamise ja mõju hindamise põhiaspekte.Eelhindamise peamised järeldused kõrg-ja kutseharidusega seoses on järgmised:-  programm on kasulik osalevatele asutustele, teaduskondadele ja üliõpilastele; eriti tõhus on programm üliõpilaste ja töötajate kultuuridevaheliste erisuste mõistmise parandamisel-  samuti aitas programm kaasa õppekavade väljatöötamisele ning eriti ülikoolide ja kutseõppeasutuste atlandiüleste võrgustike tugevdamisele-  programmi peetakse siiski liiga väikeseks, et mõjutada Euroopa Liidu ja USA kodanike vastastikust mõistmist-  vahetusprojektide jätkusuutlikkus seati kahtluse alla järelmeetmete rahastamise puudumise tõttu-  kutsehariduse käsitlemine koos kõrgharidusega nõuab eelarve märkimisväärset suurendamist-  kutseharidus vajas erilähenemist, et kohandada teatavaid rakenduskriteeriume selle valdkonna spetsiifikale-  vahehindamine soovitab mõningaid rakenduslikke muudatusi: a) suurendada liitude projektide kestust, b) pöörata tähelepanu parimate tavade väljaselgitamisele ja vahetamisele, c) võtta edukate projektide puhul kasutusele täiendavate vahetustoetuste süsteem.6.2.2. Vahe-ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)Kavandatava programmi ettevalmistamisel võetakse arvesse eelhindamise järeldusi ning seatakse eesmärgiks:-  programmi läbiproovitud ja end tõestanud komponentide säilitamine ja edasiarendamine,-  eraldi lähenemisviisi väljaarendamine kutseharidusele,-  tuginemine tipptasemelisteks osutunud projektidele,-  liikuvuse tugevdamine,-  programmi rahalise toetuse suurendamine.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusPõhimõtteliselt toimub vahehindamine pärast esimest kolme rakendusaastat ning lõplik järelhindamine sekkumise lõpus.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDRahastamisotsustes ning komisjoni ja toetusesaajate vahelistes lepingutes tagatakse komisjonile ja kontrollikojale Euroopa Ühenduse toetuse saajate kohapealse kontrollimise võimalus ning volitused nõuda selliste lepingute ja juriidiliste kohustuste raames tehtud kõigi kulutuste tõendamist viie aasta jooksul pärast lepinguperioodi lõppemist.Toetusesaajad on kohustatud esitama tegevus-ja finantsaruanded, mida analüüsitakse sisu ja kulude kõlblikkuse seisukohalt, pidades silmas Euroopa Ühenduse rahastamise eesmärke, lepingulisi kohustusi ning majanduslikke ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.Rahastamislepingutele lisatakse haldus-ja finantsteave, mis selgitab kulude kõlblikkust selliste lepingute raames. Kui asjakohane, piirdub rahastatavate projektide kontrollimise ja auditeerimise (ning valiku tegemiseks vajaliku hindamise) hõlbustamiseks teatavate kuluelementide katmine Euroopa Ühenduse vahenditest artiklitega, mis on toetusesaaja raamatupidamiskorralduses reaalsed, tuvastatavad ja tõendatavad.8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Rakenduseesmärkide nimetused | Väljundi liik | Keskmine kulu | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | KOKKU |2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011–2013 aasta kaupa |Ametnikud või ajutised töötajad[10] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |B*, C*/AST | ¾ 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatud personal[11] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatud muu personal[12] | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |KOKKU | 2,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusA*/AD Strateegiline arendustöö, programmi haldamine, suhted partnerriikidegaB*/AST FinantsabiC*/AST Üldine ja finantsaspektidega seotud sekretariaaditugi8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)(Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkige iga allika puhul ametikohtade arv).2,5 Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud.( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud.1 Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud )miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametnikud ja ajutised töötajad (XX 01 01) | 0,270 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 2,916 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne)(täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,270 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 2,916 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad(2,5 töötajat 2006. aastal x 108 000 eurot) + (3,5 töötajat aastatel 2007–2013 x 7 aastat x 108 000 eurot = 2 916 000 eurotArvestus põhineb eeldusel, et haridus-, audiovisuaal-ja kultuurivaldkonna täitevasutus osaleb programmi rakendamisel. Vastasel juhul vajatakse komisjoni kaht lisatöötajat.Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personalei kohaldata8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,030 | 0,080 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[14] Lepingu alusel moodustatud ühine EL-USA komitee | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage viitega eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludLähetused: 2 x 3000 (USAsse) + 6 x 700 (liikmesriikidesse) = 10 200 eurotÜhiskomitee iga-aastane kohtumine liikmesriikidega. 25 x 700 x 4 = 70 000 eurot[1] KOM(2005) 196.[2] KOM(2005) 274.[3] Nõukogu (põllumajandus ja kalandus) 2685. istungil esmaspäeval, 24. oktoobril, ja teisipäeval, 25. oktoobril 2005. aastal vastu võetud dokumendis 13437/05 A-punktide nimekirja punkt 6.[4] KOM(2005) 274.[5] KOM(2005) 196.[6] ELT C […], […], lk […].[7] ELT C […], […], lk […].[8] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 19 ja 24.[9] Kui märgitud on mitu meetodit, esitage täiendavad üksikasjad käesolevas punktis jao „Asjakohased märkused“ all.[10] Kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[11] Kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[12] Kulud sisalduvad võrdlussummas.[13] Haridus-, audi[14]*HIXYZxyz{³ É Õ Ö Ù é ê [pic][15]©  ª  =>?@„…ÂÃ¾¿PQ…†lKþÿ347KLQ[\?Žovisuaal-ja kultuurivaldkonna täitevasutuse kasutamise võimalust uuritakse asutuse hindamise raames. Hindamine toimub 2006. aastal, pidades silmas uute haridusprogrammide rakendamist aastatel 2007–2013.[16] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


title: Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Austraalia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta # Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Austraalia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0264(01)

Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Austraalia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta  /* KOM/2005/0264 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 21.06.2005KOM(2005) 264 lõplik2005/0112 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Austraalia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohtaEttepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Austraalia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIRahvusvahelist lennuliiklust liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on tavapäraselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute, nende lisade ja muude seonduvate kahe- või mitmepoolsete lepingutega.Lähtuvalt Euroopa Ühenduste Kohtu otsustest kohtuasjades C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 ja C-476/98 on ühendusel mitmetes välislennunduse küsimustes ainupädevus. Kohus selgitas ka, et ühenduse lennuettevõtjatel on õigus kasutada asutamisõigust, sealhulgas diskrimineerimiseta turulepääsu õigust ühenduses.Liikmesriikide kahepoolsete lennunduslepingute tavapärased määramissätted on vastuolus ühenduse õigusaktidega. Need võimaldavad kolmandal riigil tagasi lükata, tühistada või peatada liikmesriigi lennuettevõtja tegevus- või muud load, kelle liikmesriik on määranud, kuid kelle puhul oluline osalus või tegelik kontroll ei kuulu kõnealusele liikmesriigile või selle kodanikele. On leitud, et sellega diskrimineeritakse ühenduse lennuettevõtjaid, kes on asutatud liikmesriigi territooriumil, kuid kuuluvad teiste liikmesriikide kodanikele ning on nende kontrolli all. See on vastuolus asutamislepingu artikliga 43, millega tagatakse asutamisvabadust kasutanud liikmesriikide kodanikele asukohaliikmesriigis selle liikmesriigi kodanikega samaväärne kohtlemine.Pärast Euroopa Kohtu otsuseid volitas nõukogu 2003. aasta juunis komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga.[1]Vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi, et asendada kehtivate kahepoolsete lepingute teatavad sätted ühenduse lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele on komisjon pidanud Austraaliaga läbirääkimisi lepingu sõlmimise üle, millega asendatakse liikmesriikide ja Austraalia vaheliste kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted. Lepingu artikliga 2 asendatakse tavapärased määramissätted ühenduse määramissättega, mis võimaldab kõikidel ühenduse lennuettevõtjatel kasutada asutamisõigust. Lepingu artiklitega 4 ja 5 lahendatakse ühenduse pädevusega seotud vastuolud. Artikliga 4 (hinnakujundus) lahendatakse vastuolud kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute ning piletihindu ja lastitariife käsitleva nõukogu määruse nr 2409/92 vahel, millega keelatakse kolmandate riikide lennuettevõtjatel lennuteenuste hindu määrav tegutsemine seoses ühenduse piires toimuvate vedudega.Nõukogul palutakse heaks kiita otsused Euroopa Ühenduse ja Austraalia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise ning sõlmimise kohta ning nimetada isikud, kes on volitatud lepingule ühenduse nimel alla kirjutama.  Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Austraalia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes asutamislepingu artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu volitas 5. juunil 2003. aastal komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi, et asendada kehtivate kahepoolsete lepingute teatavad sätted ühenduse lepinguga.(2) Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi, et asendada olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavad sätted ühenduse lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Austraalia valitsusega läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.(3) Komisjoni läbiräägitud leping tuleb alla kirjutada ja seda tuleb ajutiselt kohaldada tingimusel, et see oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkel1. Nõukogu eesistujat volitatakse määrama isik või isikud, kellel on õigus ühenduse nimel alla kirjutada Euroopa Ühenduse ja Austraalia valitsuse vahelisele teatavaid lennundusküsimusi käsitlevale lepingule, tingimusel et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval.2. Kuni jõustumiseni kohaldatakse lepingut ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Nõukogu eesistujat volitatakse esitama kõnealuse lepingu artikli 8 lõikes 2 ettenähtud teade.3. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0112 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Austraalia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes asutamislepingu artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja artikli 300 lõikega 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu volitas 5. juunil 2003. aastal komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga.(2) Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Austraalia valitsusega läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise üle.(3) Leping kirjutati kooskõlas nõukogu otsusega …/…/EÜ[5] ühenduse nimel alla tingimusel, et seda oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.(4) Leping tuleb heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 11. Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Austraalia valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping.2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isiku, kellel on õigus esitada lepingu artikli 7 lõikes 1 ettenähtud teade.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAEuroopa Ühenduse ja Austraalia valitsuse vahelineteatavaid lennundusküsimusi käsitlevLEPINGEUROOPA ÜHENDUSjaAUSTRAALIA VALITSUS(edaspidi „lepinguosalised”),MÄRKIDES, et Euroopa Kohus on leidnud, et mitmete Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Austraalia valitsuse vahel sõlmitud kahepoolsete lepingute teatavad sätted on Euroopa Ühenduse õigusega vastuolus,MÄRKIDES, et mitme Euroopa Ühenduse liikmesriigi ja Austraalia valitsuse vahel on sõlmitud kahepoolsed lennunduslepinguid, mis sisaldavad sarnaseid sätteid ja liikmesriikidel on kohustus võtta asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada kõnealuste lepingute ja Euroopa Ühenduse lepingu vahelised vastuolud,MÄRKIDES, et Euroopa Ühendusel on ainupädevus mitmetes küsimustes, mis võivad sisalduda Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lennunduslepingutes,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel on liikmesriikides asutatud ühenduse lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele,VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja teatavate kolmandate riikide vahelisi lepinguid, millega nähakse nende kolmandate riikide kodanikele ette võimalus omandada osalus lennuettevõtjates, kellele on antud tegevusluba Euroopa Ühenduse õiguse alusel,TUNNUSTADES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Austraalia valitsuse vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute sätted, mis on vastuolus Euroopa Ühenduse õigusega, tuleb viia sellega täielikku vastavusse, et luua Euroopa Ühenduse ja Austraalia valitsuse vahelisele lennuliiklusele kindel õiguslik alus ning tagada lennuliikluse järjepidevus,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õigusega vastuolus olevaid Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Austraalia vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute sätteid ei pea muutma ega asendama,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse eesmärk seoses käesoleva lepinguga ei ole suurendada Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise lennuliikluse kogumahtu, mõjutada Euroopa Ühenduse lennuettevõtjate ja Austraalia lennuettevõtjate vahelist tasakaalu ega olla määravaks pooleks kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute liiklusõigusalaste sätete tõlgendamisel,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:ARTIKKEL 1Üldsätted1. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab mõiste „liikmesriigid“ Euroopa Ühenduse liikmesriike, mõiste „lepinguosaline“ käesoleva lepingu osalist, mõiste „“osaline“ asjakohaste kahepoolsete lennunduslepingute osalist, mõiste „lennuettevõtja“ hõlmab ka reisijaid vedavaid lennuettevõtted, mõiste „Euroopa Ühenduse territoorium“ tähendab liikmesriikide territooriumi, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut.2. Viiteid 1. lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi kodanikele tõlgendatakse viidetena Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanikele.3. Viiteid 1. lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele tõlgendatakse viidetena selle liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.ARTIKKEL 2Määramine, tegevusloa andmine ja tühistamine1. Käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 sätted on ülimuslikud 2. lisa punktides a ja b loetletud artiklite vastavate sätete suhtes seoses lennuettevõtja määramisega asjaomase liikmesriigi poolt, sellele antud tegevus- ja muude lubadega Austraalia poolt ning seoses lennuettevõtjatele tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.2. Käesoleva artikli lõikega 3 asendatakse 2. lisa punktis a loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtja määramisega Austraalia poolt ning sellele liikmesriigi poolt antud tegevus- ja muude lubadega ning lõikega 4 asendatakse 2. lisa punktis b loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtjatele tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.3. Kui lennuettevõtja(d) on määratud ja selle (nende) taotlused on saabunud tegevus- ja tehnilisi lubade väljastamiseks ettenähtud vormis ja viisil, annab iga osaline vastavalt lõigetele 4 ja 5 minimaalse protseduurilise viivitusega sobivad tegevus- ja muud load, eeldusel et:a. lennuettevõtja on määranud liikmesriik:i. lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega;ii. lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi väljaandnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud;iii. lennuettevõtja peamine tegevuskoht on liikmesriigi territooriumil, millelt ta on saanud kehtiva lennuettevõtja sertifikaadi;iv. lennuettevõtja on otseselt või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või 3. lisas loetletud teiste riikide ja/või nende teiste riikide kodanike omandis ja nendepoolse tõhusa kontrolli all;b. lennuettevõtja on määranud Austraalia:i. lennuettevõtja on Austraalia tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all; jaii. lennuettevõtja põhitegevus- ja asutamiskoht on Austraalia.4. Kumbki osaline võib teise osalise määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, need tühistada, peatada või neid piirata, kui:a. lennuettevõtja on määranud liikmesriik:i. lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil Euroopa Ühenduse asutamislepingu alusel või kui sellel ei ole kehtivat lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega; võiii. lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi väljaandnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud; võiiii. lennuettevõtja põhitegevuskoht ei ole liikmesriigi territooriumil, millelt ta on saanud lennuettevõtja sertifikaadi; võiiv. lennuettevõtja ei ole otseselt või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või teiste 3. lisas loetletud riikide ja/või teiste riikide kodanike omandis ning tõhusa kontrolli all; võiv. lennuettevõtjal on juba Austraalia ja mõne liikmesriigi vahelise kahepoolse lepingu kohaselt tegevusluba ning kui Austraalia suudab tõendada, et käesoleva lepingu alusel liiklusõiguste kasutamine liinil, mis hõlmab punkti ka selles liikmesriigis, tähendaks selle teise lepinguga kehtestatud kolmanda, neljanda või viienda vabaduse liiklusõiguspiirangutest kõrvalehoidmist; võivi. lennuettevõtjal on liikmesriigi väljaantud lennuettevõtja sertifikaat ning Austraalia valitsuse ja selle liikmesriigi vahel ei ole sõlmitud kahepoolset lennunduslepingut ning Austraalia suudab tõendada, et kavandatud tegevuseks vajalikud liiklusõigused ei ole kõnealusele Austraalia valitsuse määratud lennuettevõtjale vastastikku kättesaadavad; võib) lennuettevõtja on määranud Austraalia:i. lennuettevõtja ei ole Austraalia tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all; võiii. lennuettevõtja põhitegevuskoht ei ole Austraalia.5. Lõikest 4 tulenevat õigust kasutades ja ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 4 punkti a alapunktidest v ja vi tulenevate õiguste kohaldamist, ei diskrimineeri Austraalia liikmesriikide lennuettevõtjaid kodakondsuse põhjal.ARTIKKEL 3Reguleeriva kontrolliga seotud õigused1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis c loetletud artikleid.2. Kui liikmesriik (esimene liikmesriik) on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise ning lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes samuti Austraalia õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud liikmesriigi ja Austraalia vahelise lepingu ohutusalastest sätetest..ARTIKKEL 4Ühendusesiseste vedude tariifid1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis d loetletud artikleid.2. Tariifide suhtes, mida võtavad Austraalia määratud lennuettevõtjad ühendusesiseste vedude puhul 1. lisas loetletud lepingu alusel, mis sisaldab 2. lisa punktis d loetletud sätet, kohaldatakse Euroopa Ühenduse õigust.ARTIKKEL 5Lepingu lisadKäesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.ARTIKKEL 6Läbivaatamine või muutmineLepinguosalised võivad igal ajal vastastikusel kokkuleppel käesoleva lepingu läbi vaadata või seda muuta.ARTIKKEL 7Jõustumine1. Käesolev leping jõustub, kui lepinguosalised üksteisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.2. Olenemata lõikest 1 nõustuvad osalised seda lepingut ajutiselt rakendama alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, millal osapooled üksteist selleks otstarbeks vajalike menetluste lõpetamisest teavitasid.3. Liikmesriikide ja Austraalia vahelised lepingud ja muud kokkulepped, mis ei ole käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks jõustunud ning mida ei kohaldata ajutiselt, on loetletud 1. lisa punktis b. Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide kõnealuste lepingute ja kokkulepete suhtes alates nende jõustumisest või ajutisest kohaldamisest.ARTIKKEL 8Lõpetamine1. Kui 1. lisas loetletud leping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka kõik käesoleva lepingu need sätteid, mis on seotud 1. lisas loetletud asjaomase lepinguga.2. Kui kõik 1. lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud lepingule alla kirjutanud.Koostatud [….] kahes eksemplaris [… … …] eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovakkia, sloveenia, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles. Vastuolude korral kohaldatakse ingliskeelset teksti.EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: AUSTRAALIA VALITSUSE NIMEL:1. lisaKäesoleva lepingu artiklis 1 viidatud lepingute nimekiria) Austraalia Liidu ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised lennunduslepingud, mis on käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks sõlmitud, millele on alla kirjutatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt-  Austria Föderaalvalitsuse ja Austraalia Liidu valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Viinis 22. märtsil 1967, koos muudatustega, edaspidi „Austraalia–Austria leping“,mida on muudetud Viinis 25. märtsil 1999 allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;-  Taani Kuningriigi valitsuse ja Austraalia valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Canberras 16. oktoobril 1998, edaspidi „Austraalia–Taani lepingu eelnõu“,mida on täiendatud Skandinaavia riikide vahelise Skandinaavia Lennuettevõtete Süsteemi (SAS) käsitleva koostöölepinguga, alla kirjutatud Canberras 16. oktoobril 1998ja 16. oktoobri 1998. aasta kooskõlastatud protokolliga;-  Soome Vabariigi valitsuse ja Austraalia Liidu valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud 15. juunil 1999, edaspidi „Austraalia–Soome lepingu eelnõu“,mida on täiendatud Helsingis 15. juunis 1999 allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;-  Austraalia Liidu valitsuse ja Prantsusmaa Vabariigi valitsuse vaheline õhutranspordileping, sõlmitud Canberras 13. aprillil 1965, edaspidi „Austraalia–Prantsusmaa leping“,mida on muudetud Pariisis 22. detsembril 1970 ja 7. jaanuaril 1971 kuupäevastatud kirjavahetusega;-  Saksa Liitvabariigi ja Austraalia Liidu valitsuse vaheline õhutranspordileping, sõlmitud Bonnis 22. mail 1957, koos muudatustega, edaspidi „Austraalia–Saksamaa leping“;-  Kreeka Kuningriigi valitsuse ja Austraalia Liidu valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Ateenas 10. juunil 1971, koos muudatustega, edaspidi „Austraalia–Kreeka leping“;-  Kreeka Vabariigi valitsuse ja Austraalia Liidu valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Ateenas 11. novembril 1997 ja lisatud Ateenas 11. novembril 1997 allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumile, edaspidi „muudetud Austraalia–Kreeka lepingu eelnõu“;-  Iirimaa ja Austraalia vaheline õhutranspordileping, sõlmitud 26. novembril 1957 ja 30. detsembril 1957 kuupäevastatud nootide vahetamisega, edaspidi „Austraalia–Iirimaa leping“;-  Austraalia Liidu valitsuse ja Itaalia Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Roomas 10. novembril 1960, koos muudatustega, edaspidi „Austraalia–Itaalia leping“;-  Austraalia valitsuse ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse vaheline lennundusleping, mis on lisatud 3. septembril 1997 Luksemburgis sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumile, edaspidi „Austraalia–Luksemburgi lepingu eelnõu“;-  Malta valitsuse ja Austraalia valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Canberras 11. septembril 1996, edaspidi „Austraalia–Malta leping“,mida on muudetud 1. detsembri 2003. aasta kirjavahetusega;-  Madalmaade Kuningriigi valitsuse ja Austraalia Liidu valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Canberras 25. septembril 1951, edaspidi „Austraalia–Madalmaade leping“;-  Poola Vabariigi valitsuse ja Austraalia valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Varssavis 28. aprillil 2004, edaspidi „Austraalia–Poola leping“;-  Rootsi Kuningriigi ja Austraalia valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Canberras 16. oktoobril 1998, edaspidi „Austraalia–Rootsi lepingu eelnõu“,mida on täiendatud Skandinaavia riikide vahelise Skandinaavia Lennuettevõtete Süsteemi (SAS) käsitleva koostööleping, parafeeritud Canberras 16. oktoobril 1998ja 16. oktoobri 1998. aasta kooskõlastatud protokolliga;-  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ning Austraalia Liidu valitsuse vaheline leping nende vaheliste ja piiriüleste lennuteenuste kohta, sõlmitud Londonis 7. veebruaril 1958, edaspidi „Austraalia–Ühendkuningriigi leping“;-  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Austraalia valitsuse vaheline muudetud lennundusleping, mis on ette nähtud 14. novembril 1996 Londonis allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumiga, edaspidi „Austraalia–Ühendkuningriigi muudetud lepingu eelnõu“,mida on muudetud Canberras 11. veebruaril 1999 allkirjastatud kooskõlastatud protokolligaja Londonis 28. oktoobril 1999 allkirjastatud kooskõlastatud protokolliga.b) Lennunduslepingud ja muud kokkulepped, mille on parafeerinud ja allkirjastanud Austraalia Liidu valitsus ja Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning mis käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks ei ole veel jõustunud ja mida ei kohaldata ajutiselt[1. lisa b osa on teadlikult tühjaks jäetud.]2. lisa1. Lisas loetletud lepingute artiklite nimekiri, mille viidatakse käesoleva lepingu artiklites 2–5a) liikmesriigipoolne määramine:-  Austraalia–Austria lepingu artikkel 4;-  Austraalia–Taani lepingu eelnõu artikkel 3;-  Austraalia–Saksamaa lepingu artikkel 3;-  Austraalia–Kreeka lepingu artikkel 4;-  Austraalia–Kreeka lepingu eelnõu artikkel 4;-  Austraalia–Luksemburgi lepingu eelnõu artikkel 3;-  Austraalia–Iirimaa lepingu artikkel 4;-  Austraalia–Itaalia lepingu artikkel 4;-  Austraalia–Malta lepingu artikkel 4;-  Austraalia–Madalmaade lepingu artikkel 3;-  Austraalia–Poola lepingu artikkel 2;-  Austraalia–Rootsi lepingu eelnõu artikkel 3;-  Austraalia–Ühendkuningriigi muudetud lepingu eelnõu artikkel 3.b) Tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:-  Austraalia–Austria lepingu artikkel 7;-  Austraalia–Taani lepingu eelnõu artikkel 4;-  Austraalia–Soome lepingu eelnõu artikkel 5;-  Austraalia–Prantsusmaa lepingu artikkel 8;-  Austraalia–Saksamaa lepingu artikkel 4;-  Austraalia–Kreeka lepingu artikkel 5;-  Austraalia–Kreeka lepingu eelnõu artikkel 5;-  Austraalia–Iirimaa lepingu artikkel 7;-  Austraalia–Itaalia lepingu artikkel 5;-  Austraalia–Luksemburgi lepingu eelnõu artikkel 4;-  Austraalia–Malta lepingu artikkel 5;-  Austraalia–Madalmaade lepingu eelnõu artikkel 6;-  Austraalia–Poola lepingu artikkel 2;-  Austraalia–Rootsi lepingu eelnõu artikkel 4;-  Austraalia–Ühendkuningriigi muudetud lepingu eelnõu artikkel 3.c) Reguleeriv kontroll:-  Austraalia–Austria lepingu artikkel 10;-  Austraalia–Taani lepingu eelnõu artikkel 17;-  Austraalia–Soome lepingu eelnõu artikkel 8;-  Austraalia valitsuse ja Saksamaa Liitvabariigi valitsuse lennundusasutuste vastastikuse mõistmise memorandumi C lisa, alla kirjutatud Canberras 12. juunil 1998, mida kohaldatakse ajutiselt Austraalia–Saksamaa lepingu raames;-  Austraalia–Kreeka lepingu eelnõu artikkel 8;-  Austraalia–Luksemburgi lepingu eelnõu artikkel 7;-  Austraalia–Malta lepingu artikkel 8;-  Austraalia valitsuse ja Madalmaade Kuningriigi valitsuse lennundusasutuste vastastikuse mõistmise memorandumi C lisa, alla kirjutatud Haagis 4. septembril 1997, mida kohaldatakse ajutiselt Austraalia-Madalmaade lepingu raames;-  Austraalia–Poola lepingu artikkel 5;-  Austraalia–Rootsi lepingu eelnõu artikkel 17;-  Austraalia–Ühendkuningriigi muudetud lepingu eelnõu artikkel 11.d) Euroopa Ühenduse sisese veo tariifid:-  Austraalia–Austria lepingu artikkel 11;-  Austraalia–Taani lepingu eelnõu artikkel 13;-  Austraalia–Prantsusmaa lepingu artikkel 10;-  Austraalia–Saksamaa lepingu artikkel 9;-  Austraalia–Kreeka lepingu artikkel 9;-  Austraalia–Kreeka lepingu eelnõu artikkel 14;-  Austraalia–Iirimaa lepingu artikkel 9;-  Austraalia–Itaalia lepingu artikkel 9;-  Austraalia–Luksemburgi lepingu eelnõu artikkel 11;-  Austraalia–Malta lepingu artikkel 14;-  Austraalia–Madalmaade lepingu lisa IV jagu;-  Austraalia–Poola lepingu artikkel 10;-  Austraalia–Rootsi lepingu eelnõu artikkel 13;-  Austraalia–Ühendkuningriigi muudetud lepingu eelnõu artikkel 7.3. lisaKäesoleva lepingu artiklis 2 viidatud muud riigida) Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);b) Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);c) Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);d) Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordilepingu alusel)[1] Nõukogu 5. juuni 2003. aasta otsus 11323/03 (piiratud kasutusega dokument)[2] ELT C […] […], lk […][3] ELT C […] […], lk […][4] ELT C […] […], lk […][5] ELT C […] […], lk […]