               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.10.2020
            COM(2020) 678 final
            2020/0309(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud ühiskomitees mootorsõidukeid ja nende osi käsitleva 2-C lisa liidete 2-C-1 ja 2-C-2 muutmise küsimuses Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud ühiskomitees mootorsõidukeid ja nende osi käsitleva 2-C lisa liidete 2-C-1 ja 2-C-2 muutmist käsitleva ühiskomitee otsuse kavandatava vastuvõtmise küsimuses.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa Liidu ja Jaapani vaheline majanduspartnerlusleping

               Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on liberaliseerida ja hõlbustada kaubavahetust ja investeeringuid ning tihendada lepinguosaliste majandussuhteid. Leping jõustus 1. veebruaril 2019.

               2.2.Ühiskomitee

               Lepingu artikli 22.1 lõikega 1 on moodustatud ühiskomitee, mis koosneb mõlema lepinguosalise esindajatest. Artikli 22.1 lõikes 4 on sätestatud, et lepingu nõuetekohase ja tõhusa toimimise tagamiseks teeb ühiskomitee järgmist:

               a)võtab esimesel koosolekul vastu oma kodukorra ja

               b)võtab esimesel koosolekul vastu vahekohtu kodukorra ja vahekohtunike käitumisjuhendi, nagu on osutatud artiklis 21.30, samuti vahendusmenetluse korra, nagu on osutatud artikli 21.6 lõikes 2.

               Vastavalt artikli 22.2 lõikele 3 võetakse ühiskomitee otsused ja soovitused vastu konsensuse alusel.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav akt

               Ühiskomitees on kavas vastu võtta otsus muuta lepingu 2-C lisa liiteid 2-C-1 ja 2-C-2, et võtta arvesse Jaapanis ja ELis toimunud regulatiivset arengut ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni normide rakendamise valdkonnas. Muudatused seisnevad UNECE normide nr 53, 85, 145 ja 146 lisamises liitesse 2-C-1 ning normide 53 ja 85 väljajätmises liitest 2-C-2.

               Kavandatav akt on lepinguosaliste jaoks siduv vastavalt lepingu artikli 22.2 lõikele 1, milles on sätestatud, et Ühiskomitee võib teha otsuseid, kui see on käesoleva lepinguga ette nähtud. Need otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad. Lepinguosaline võtab tehtud otsuste rakendamiseks vajalikke meetmeid.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Käesoleva nõukogu otsuse ettepanekuga määratakse kindlaks lepingu kohaselt moodustatud ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht lepingu 2-C lisa liidete 2-C-1 ja 2-C-2 muutmise küsimuses.

               Esimese mootorsõidukite ja nende osade töörühma analüüsi tulemuste alusel leppisid lepinguosalised kokku, et soovitavad ühiskomiteel võtta vastu otsus eespool nimetatud liidete muutmise kohta, et võtta arvesse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) regulatiivsete arutelude edenemist pärast lepingule allakirjutamist.

               Nende ÜRO normide lisamine asjaomastesse liidetesse suurendaks lepinguosaliste vastastikuse kaubandusalase sooduskohtlemise õigusraamistikust tulenevat õiguskindlust ettevõtjate jaoks.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühiskomitee on lepinguga, nimelt Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepinguga loodud organ.

               Õigusakt, mille ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas lepingu artikliga 22,2.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks ja teine on kõrvalise tähtsusega, saab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olla üksainus materiaalõiguslik alus, mis oleneb peamisest või domineerivast eesmärgist või valdkonnast.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna ühiskomitee aktiga muudetakse lepingu 2-C lisa liiteid 2-C-1 ja 2-C-2, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0309 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud ühiskomitees mootorsõidukeid ja nende osi käsitleva 2-C lisa liidete 2-C-1 ja 2-C-2 muutmise küsimuses Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu ja Jaapani vaheline majanduspartnerlusleping (edaspidi „leping“) jõustus 1. veebruaril 2019
                  2
               .

               (2)Lepingu mootorsõidukeid ja nende osi käsitleva 2-C lisa liites 2-C-1 on esitatud mõlema lepinguosalise kohaldatavate ÜRO normide loetelu ja 2-C-2 liites selliste ÜRO normide loetelu, mida üks lepinguosaline kohaldab, kuid mille kohaldamist teine lepinguosaline ei ole veel kaalunud.

               (3)Alates lepingu allkirjastamisest ja vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis (UNECE) toimuvate regulatiivsete arutelude edenemisele on lepinguosalised hakanud kohaldama selliseid ÜRO norme, mida liited 2-C-1 ja 2-C-2 algselt ei sisaldanud. Nende ÜRO normide lisamine asjaomastesse liidetesse suurendaks lepinguosaliste vastastikuse kaubandusalase sooduskohtlemise õigusraamistikust tulenevat õiguskindlust ettevõtjate jaoks.

               (4)Lepingu artikli 23.2 lõike 3 ja artikli 23.2 lõike 4 punkti b kohaselt võib ühiskomitee vastavalt lepinguosaliste asjaomastele õigusmenetlustele teha otsuseid lepingu 2-C lisa liidete 2-C-1 ja 2-C-2 muutmiseks.

               (5)Õigusaktidega on ette nähtud, et liidu nimel tuleb kindlaks määrata ühiskomitees võetav seisukoht, sest ühiskomitee kavandatav otsus on liidu jaoks siduv.

               (6)Ühiskomitee otsusega muudetakse lepingut. Seepärast asjakohane avaldada otsus, kui see on ühiskomitees vastu võetud, Euroopa Liidu Teatajas,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ühiskomitees lepingu 2-C lisa liidete 2-C-1 ja 2-C-2 muutmiseks liidu nimel võetav seisukoht on esitatud lisas.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Artikkel 3

               Ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (2)

                        ELT L 330, 27.12.2018, lk 1–2.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.10.2020
            COM(2020) 678 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud ühiskomitees mootorsõidukeid ja nende osi käsitleva 2-C lisa liidete 2-C-1 ja 2-C-2 muutmise küsimuses Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta

               EELNÕU

               EUROOPA LIIDU JA JAAPANI VAHELISE MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 3/2020,

               [kuupäev],

               mootorsõidukeid ja nende osi käsitleva 2-C lisa liidete 2-C-1 ja 2-C-2 muutmise kohta

               ÜHISKOMITEE,

               Võttes arvesse Euroopa Liidu ja Jaapani vahelist majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 23.2 lõikeid 3 ja artikli 4 punkti b ning 2-C lisa artikli 9 lõiget 1,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Alates lepingule allakirjutamisest ja vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis (UNECE) toimuvate regulatiivsete arutelude edenemisele on Euroopa Liit ja Jaapan (edaspidi „lepinguosalised“) hakanud kohaldama selliseid ÜRO norme, mida liited 2-C-1 ja 2-C-2 algselt ei sisaldanud. Nende ÜRO normide lisamine liitesse 2-C-1 suurendaks lepinguosaliste vastastikuse kaubandusalase sooduskohtlemise õigusraamistikust tulenevat õiguskindlust ettevõtjate jaoks.

               (2)Mootorsõidukite ja nende osade töörühm esitas heakskiitva arvamuse 11. novembril 2019. Seega leidis kinnitust liite 2-C-1 muutmine, lisades sellesse UNECE normid nr 53, 85, 145 ja 146, ning liite 2-C-2 muutmine, jättes sellest välja UNECE normid nr 53 ja 85.

               (3)Lepinguosalised on juba lõpule viinud siseriikliku menetluse, mis on vajalikud otsuse vastuvõtmiseks lepingu alusel moodustatud ühiskomitees, ning kavatsevad otsust kinnitavaid diplomaatilisi noote vahetada 15 päeva jooksul pärast otsuse vastuvõtmist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Lepingu 2-C-1 liide asendatakse käesoleva otsuse 1. lisa tekstiga.

               2.Lepingu 2-C-2 liide asendatakse käesoleva otsuse 2. lisa tekstiga.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris lepingu artikli 23.8 lõikes 1 sätestatud autentsetes keeltes, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Artikkel 3

               Käesoleva otsuse kinnitamine ja jõustumine toimub vastavalt lepingu artikli 23.2 lõikele 3 diplomaatiliste nootide vahetamise teel. Käesolev otsus jõustub kõnealuste diplomaatiliste nootide vahetamisele järgneva kuu esimesel päeval.

               (Koht, kuupäev)

                        Lepingu kohaselt moodustatud ühiskomitee nimel

                        Jaapani-poolne kaasesimees

                        ELi-poolne kaasesimees

               1. lisa

               2-C-1 LIIDE

               ÜRO NORMID, MIDA KOHALDAVAD MÕLEMAD LEPINGUOSALISED

                        Normi

                        nr

                        Pealkiri

                        3

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmete tüübikinnitust

                        4

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustamise seadmete tüübikinnitust

                        6

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulede tüübikinnitust

                        7

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite (välja arvatud mootorrataste) ja nende haagiste eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate, piduritulelaternate ja ülemiste ääretulelaternate tüübikinnitust

                        10

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses elektromagnetilise ühilduvusega

                        11

                        Ühtsed sätted sõidukite tüübikinnituse kohta seoses uksesulgurite ja uksekinnituskomponentidega

                        12

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses juhi kaitsega roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

                        13

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse M-, N- ja O-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses pidurisüsteemiga

                        13-H

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse sõiduautode tüübikinnitust seoses pidurisüsteemiga

                        14

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses turvavööde kinnituspunktide, ISOFIX-kinnitussüsteemide, ISOFIX-ülakinnituspunktide ja i-Size-istekohtadega

                        16

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad

                        I. mootorsõidukites kasutatavate turvavööde, turvasüsteemide, lapse turvasüsteemide ja ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemide tüübikinnitust,

                        II. turvavööde, turvavöö kinnitamise meeldetuletuse, turvasüsteemide, lapse turvasüsteemide, ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemide ja i-Size-tüüpi lapse turvasüsteemidega varustatud sõidukite tüübikinnitust

                        17

                        Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses istmete, nende kinnituspunktide ja võimalike peatugedega

                        19

                        Mootorsõidukite eesmiste udutulelaternate tüübikinnituse ühtsed sätted

                        21

                        Sõidukite sisustuse tüübikinnituse ühtsed sätted

                        23

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternate ja manööverdustulelaternate tüübikinnituse ühtsed sätted

                        25

                        Sõiduki istmega kokku ehitatud või sellele kinnitatavate peatugede tüübikinnituse ühtsed sätted

                        26

                        Sõiduki välispinnast väljaulatuvate osadega seotud tüübikinnituse ühtsed sätted

                        27

                        Ühtsed sätted ohukolmnurkade tüübikinnituse kohta

                        28

                        Helisignaalseadmete tüübikinnituse ja mootorsõidukite helisignalisatsiooniga seotud tüübikinnituse ühtsed sätted

                        30

                        Ühtsed sätted mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvide tüübikinnituste kohta

                        34

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses tuleohutusega

                        37

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaüksustes kasutatavate hõõglampide tüübikinnitust

                        38

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste udulaternate tüübikinnituse ühtsed sätted

                        39

                        Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses kiirusmõõdiku ja läbisõidumõõdikuga ning nende paigaldamisega

                        41

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorrataste tüübikinnitust seoses müraga

                        43

                        Ühtsed sätted ohutute klaaspindade ja nende sõidukitele paigaldamise tüübikinnituse kohta

                        44

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorsõidukis kasutatava lapse turvaseadme (lapse turvasüsteemi) tüübikinnitust

                        45

                        Ühtsed sätted esilaternapuhastajate tüübikinnituse kohta ja mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses esilaternapuhastajatega

                        46

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad kaudse nähtavuse seadmete tüübikinnitust ja mootorsõidukite tüübikinnitust seoses nende seamete paigaldamisega

                        48

                        Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega

                        50

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse L-kategooria sõidukite eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate, piduritulelaternate, suunatulelaternate ja tagumise numbrimärgi valgustite tüübikinnitust

                        51

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad vähemalt neljarattaliste mootorsõidukite tüübikinnitust mürataseme alusel

                        53

                        Kategooria L3 sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega

                        54

                        Ühtsed sätted kommertsveokite ja nende haagiste õhkrehvide tüübikinnituste kohta

                        58

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad

                        I.tagumiste allasõidutõkete tüübikinnitust,

                        II.sõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud tagumise allasõidutõkke paigaldamisega,

                        III.sõidukite tüübikinnitust seoses nende tagumise allasõidutõkkega

                        60

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse kaherattaliste mootorrataste ja mopeedide tüübikinnitust seoses juhi käitatavate juhtseadistega, kaasa arvatud juhtseadiste, märgulampide ja indikaatorite tähistus

                        62

                        Juhtrauaga mootorsõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses nende kaitsmisega omavolilise kasutamise vastu

                        64

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse sõidukite tüübikinnitust seoses varustusega, mis võib hõlmata ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratast, mobiilrehvi ja/või mobiilrehvide süsteemi ja/või rehvirõhu jälgimissüsteemi

                        66

                        Ühtsed sätted suurte reisijateveo sõidukite tüübikinnituse kohta seoses nende sõidukite pealisehitise tugevusega

                        70

                        Ühtsed sätted raskete ja pikkade veokite tagumiste märgistusplaatide tüübikinnituse kohta

                        75

                        Ühtsed sätted L-kategooria sõidukite õhkrehvide tüübikinnituse kohta

                        77

                        Mootorsõidukite seisutulelaternate tüübikinnituse ühtsed sätted

                        78

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses pidurdamisega

                        79

                        Ühtsed sätted sõiduki juhtimisseadmestiku seotud tüübikinnituse kohta

                        80

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse suurte reisijateveo sõidukite istmete tüübikinnitust ja suurte reisijateveo sõidukite tüübikinnitust seoses nende istmete ja nende kinnituspunktide tugevusega

                        81

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad külghaagisega või külghaagiseta kaherattaliste mootorsõidukite tahavaatepeeglite tüübikinnitust seoses nende tahavaatepeeglite paigaldamisega juhtraua külge

                        85

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad M- ja N-kategooriasse kuuluvate mootorsõidukite liikumapanemiseks ette nähtud sisepõlemismootorite või elektriliste jõuülekandeseadmete tüübikinnitust seoses elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmisega

                        87

                        Mootorsõidukite päevatulelaternate tüübikinnituse ühtsed sätted

                        91

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternate tüübikinnituste ühtsed sätted

                        93

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad

                        I.eesmiste allasõidutõkete tüübikinnitust,

                        II.sõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkke paigaldamisega,

                        III.sõidukite tüübikinnitust seoses nende eesmise allasõidutõkkega

                        94

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses sõidukis viibijate kaitsega laupkokkupõrke korral

                        95

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses nendes viibijate kaitsega külgkokkupõrke korral

                        98

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite gaasilahendusega valgusallikatega varustatud esilaternate tüübikinnitust

                        99

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite kinnitatud gaaslahendusega laternamoodulites kasutatavate gaaslahendusvalgusallikate tüübikinnitust

                        100

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses elektrilise jõuülekande erinõuetega

                        104

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse M-, N- ja O-kategooria sõidukite valgustpeegeldava märgistuse tüübikinnitust

                        110

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad

                        I.kütusena surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosade tüübikinnitust

                        II.mootorsõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud eriosade paigaldamisega surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena

                        112

                        Ühtsed sätted mootorsõidukite selliste esilaternate tunnustamise kohta, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

                        113

                        Ühtsed sätted mootorsõidukite selliste esilaternate tunnustamise kohta, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampidega

                        116

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest

                        117

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse rehvide tüübikinnitust seoses veeremismüra taseme ja märja pinnaga haardumisega ja/või veeretakistusega

                        119

                        Mootorsõidukite pöördelaternate tüübikinnituse ühtsed sätted

                        121

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse sõidukite tüübikinnitust seoses käsijuhtimisseadiste, märgulampide ja näidikute asukohtade ning tähistusega

                        123

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorsõidukite tüübikinnitust seoses kohanduvate esitulede süsteemiga (AFS)

                        125

                        Ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses mootorsõidukijuhi eesmise vaateväljaga

                        127

                        Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses jalakäijate ohutusetasemega

                        128

                        Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternamoodulites kasutatavate valgusdioodiga valgusallikate (leedvalgusallikate) tüübikinnitust

                        129

                        Mootorsõidukites kasutatavate lapse täiustatud turvasüsteemide tüübikinnituse ühtsed sätted

                        130

                        Mootorsõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemiga

                        131

                        Mootorsõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses kõrgetasemeliste hädapidurdussüsteemidega (AEBS)

                        134

                        Mootorsõidukite ja nende osade tüübikinnituse ühtsed sätted seoses vesinikul töötavate sõidukite ohutusalase toimimisega
                           1

                        135

                        Sõidukite ja nende osade tüübikinnituse ühtsed sätted seoses postiga külgkokkupõrkega

                        136

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad kategooria L sõidukite tüübikinnitust seoses elektrilise jõuülekande erinõuetega

                        137

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõiduautode, eriti selle turvasüsteemi tüübikinnitust, pidades silmas laupkokkupõrkeid

                        138

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad vaiksete maanteesõidukite tüübikinnitust seoses nende vähendatud müraga

                        139

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõiduautode tüübikinnitust, pidades silmas piduriassistenti

                        140

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõiduautode tüübikinnitust elektroonse stabiilsuskontrolli süsteeme silmas pidades

                        141

                        Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses rehvirõhu jälgimissüsteemidega

                        142

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorsõidukite tüübikinnitust rehvide paigaldamist silmas pidades

                        145

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses ISOFIX-kinnitussüsteemide, ISOFIX-ülakinnituspunktide ja i-Size-istekohtadega

                        146

                        Mootorsõidukite ja nende osade tüübikinnituse ühtsed sätted seoses vesinikul töötavate ja kategooriatesse L1, L2, L3, L4 ja L5 kuuluvate sõidukite ohutusalase toimimisega.

               2. lisa

               2-C-2 LIIDE

               ÜRO NORMID, MIDA ÜKS LEPINGUOSALINE KOHALDAB, KUID MILLE KOHALDAMIST TEINE LEPINGUOSALINE EI OLE VEEL KAALUNUD

                        Normi nr

                        Pealkiri

                        Kuupäev, mil teine lepinguosaline normi kohaldama hakkab
                           2

                        73

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad I. sõidukite tüübikinnitust seoses külgmiste allasõidutõketega, II. külgmiste allasõidutõkete tüübikinnitust, III. sõidukeid seoses käesoleva normi II osa kohaselt tüübikinnituse saanud külgmiste allasõidutõkete paigaldamisega

                        126

                        Ühtsed sätted, mis käsitlevad selliste sõiduki originaalvarustusele lisaks paigaldatavate ruumijaotussüsteemide tüübikinnitust, millega kaitstakse reisijaid kinnitamata pagasi tõttu tekkiva ohu eest

                     (1)
                  Käesolev joonealune märkus kaotab kehtivuse siis, kui lepinguosalised on lõpule viinud vesinikkütusega ja kütuseelemendiga käitatavaid sõidukeid käsitleva üldise tehnilise normi nr 13 kohase teise etapi tegevuse ning hakanud kohaldama vastavat ÜRO normi 1958. aasta kokkuleppe alusel.
                        Jaapani kõrgsurve all oleva gaasi ohutuse tagamise seaduse (1951. aasta seadus nr 204) artikli 46 kohaselt märgistatud mahutitele, millele Euroopa Liidu tüübikinnitusasutus on juba andnud sõiduki tüübikinnituse kooskõlas ÜRO normiga nr 134, antakse Jaapani tüübikinnitus järgmistel tingimustel: i)
                        mahutite materjal vastab JISi (Jaapani tööstusstandardite) standardi G 3214 määratluse SUS F 316L kohastele materjalidele; käesoleva punkti kohaldamisel loetakse see nõue täidetuks, kui käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval vastab mahutite materjal standardile DIN1.4435; ii)
                        nikliekvivalent (massiprotsentides) on suurem kui 28,5; käesoleva lõigu kohaldamisel väljendatakse nikliekvivalenti järgmine avaldisega (massiprotsentides): 12,6[C]+0,35[Si]+1,05[Mn]+[Ni]+0,65[Cr]+0,98[Mo] ja seda tõendatakse materjali spetsifikatsiooniga, ja iii)
                        pindala vähenemise katse tulemus on üle 75 %; kui katsetulemus jääb vahemikku 72–75 %, vaadatakse taotlus läbi, võttes arvesse nikliekvivalenti, ja

                     (2)

                        Lepitakse kokku vastavalt käesoleva lisa artikli 5 punktile 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.8.2020
            COM(2020) 353 final
            2020/0162(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses Ühendkuningriigi ühinemisega 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooniga

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks rahvusvahelises teraviljanõukogus liidu nimel võetav seisukoht seoses Ühendkuningriigi ühinemisega 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooniga.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.1995. aasta teraviljakaubanduse konventsioon

               1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on edendada rahvusvahelist koostööd teraviljakaubanduse kõigis aspektides, aidata laiendada rahvusvahelist teraviljakaubandust ja tagada nende kaupade võimalikult vabad kaubavood. Samuti on konventsiooni eesmärk aidata võimalikult suures ulatuses kaasa rahvusvaheliste teraviljaturgude stabiilsuse saavutamisele kõigi liikmete huvides, suurendada maailmas toiduga kindlustatust ning tagada foorum, kus vahetatakse teraviljakaubandusega seotud teavet ja arutatakse liikmete sellealaseid mureküsimusi.

               Konventsioon jõustus 1. juulil 1995.

               Liit on konventsiooni osaline
                  1
               .

               2.2.Rahvusvaheline teraviljanõukogu

               Rahvusvaheline teraviljanõukogu (edaspidi „teraviljanõukogu“), mis konventsiooni haldab, on Londonis asuv valitsustevaheline organisatsioon, mis püüab saavutada konventsiooni artiklis 1 esitatud eesmärke. Eelkõige on teraviljanõukogu eesmärk

               (a)edendada rahvusvahelist koostööd teraviljakaubanduse kõigis aspektides;

               (b)aidata laiendada teraviljasektoris toimuvat rahvusvahelist kaubandust ning muuta see avatumaks ja õiglasemaks;

               (c)aidata saavutada rahvusvahelise teraviljaturu stabiilsust, suurendada maailmas toiduga kindlustatust ja toetada selliste riikide arengut, mille majandus sõltub teravilja kaubanduslikust müügist.

               Neid eesmärke püütakse saavutada, muutes turgu läbipaistvamaks turul ja poliitikas toimunud muutuste kohta teabe vahetamise, nende muutuste analüüsimise ja sellealase konsulteerimise teel.

               Praegu on teraviljanõukogus 29 liiget, sh paljud maailma suurimad teraviljatootjad ja -importijad. Peale liidu on liikmeteks muu hulgas Argentina, Austraalia, Kanada, Egiptus, India, Jaapan, Venemaa, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid. Viimane organisatsiooniga liitunud riik oli Serbia Vabariik, kes sai organisatsiooni liikmeks 1. aprillil 2020. Liikmete hulgas ei ole Hiina ega Brasiilia.

               Teraviljanõukogu 29 liikmel on kokku 2 000 häält.

               Liidul on 2019./2020. aastal eelarvemenetlustes (vt konventsiooni artikkel 11), st liikmete iga-aastaste osamaksete kindlaksmääramisel, 372 häält
                  2
               .

               Otsuste tegemiseks, st kui toimub hääletamine (vt konventsiooni artikkel 12), on antud 1 000 häält 11-le eksportivale liikmele (sh 245 liidule) ja 1 000 häält 18-le importivale liikmele. Tuleb toonitada, et põhimõtteliselt töötab teraviljanõukogu konsensuse alusel ja hääletatakse väga harva.

               Euroopa Liidu lepingu artikli 17 alusel esindab teraviljanõukogu koosolekutel liitu komisjon. Liikmesriigid võivad osaleda teraviljanõukogu koosolekutel, eelkõige selle istungitel.

               2.3.Rahvusvahelise teraviljanõukogu kavandatav õigusakt

               Ühendkuningriik
                  3
                esitas 9. aprillil 2020 ametliku taotluse konventsiooniga ühinemiseks. 14. aprillil 2020 teavitas teraviljanõukogu sekretariaat oma liikmeid Ühendkuningriigi taotlusest. Ühendkuningriik taotleb teraviljanõukogu liikmeks saamist alates 1. jaanuarist 2021, st pärast Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumisele järgneva üleminekuperioodi lõppu.

               Konventsiooni artikli 27 lõike 2 kohaselt on ühinemine avatud kõikide riikide valitsustele teraviljanõukogu poolt asjakohaseks peetavatel tingimustel. Vastavalt konventsiooni kodukorra (edaspidi „kodukord“) artikli 33 punktile d vaatab halduskomitee artikli 27 lõike 2 kohased ühinemistaotlused läbi ja annab nende kohta teraviljanõukogule soovituse.

               Konventsiooni artikli 11 kohaldamisel määratakse kodukorra artikli 33 punkti b kohaselt kindlaks ühinevate riikide hääled (st liikmete iga-aastane osamaks) vastavalt sellele, kui suur on ühinevate riikide kogu teraviljakaubanduse osakaal kõikide teraviljanõukogu liikmesriikide kogu teraviljakaubanduses.

               Konventsiooni artikli 12 lõike 1 kohaselt peab teraviljanõukogu määrama kindlaks liikmed, kes on konventsiooni tähenduses eksportivad liikmed ja importivad liikmed ning võtma arvesse kõnealuste liikmete teraviljakaubanduse tavasid ja seisukohti. Vastavalt sama sätte lõigetele 2 ja 3 määrab teraviljanõukogu kindlaks ka nende hääleõiguse.

               Arutelu Ühendkuningriigi taotluse üle algas teraviljanõukogu halduskomitees 11. mail 2020 ja jätkus teraviljanõukogu 51. istungil 8. juunil 2020 (videokonverentsi kaudu). Kõnealusel istungil leppis teraviljanõukogu kokku, et ametlik otsus Ühendkuningriigi taotluse kohta tuleks vastu võtta kirjaliku menetluse teel (hääletus posti teel) ning teraviljanõukogu liikmed peaksid saatma oma märkused sekretariaadile 30. oktoobriks 2020. Kui teraviljanõukogu ükski liige ei esita teraviljanõukogu sekretariaadile 30. oktoobriks 2020 ühtegi kirjalikku vastuväidet, loetakse Ühendkuningriigi liikmesus teraviljanõukogus alates 1. jaanuarist 2021 heakskiidetuks.

               Kuigi konventsioonis ei ole kehtestatud erieeskirju posti teel hääletamise korra (või kirjaliku menetluse) kohta, ei nõuta konventsiooni artikliga 14, milles käsitletakse teraviljanõukogu otsuseid, et sellised otsused võetaks vastu teraviljanõukogu istungil.

               Väljaastumisleping

               Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu
                  4
                (edaspidi „väljaastumisleping“) artikli 129 lõikele 2 jätkab liit üleminekuperioodil Ühendkuningriigi esindamist kõigi liidu sõlmitud rahvusvaheliste lepingutega loodud organite töös. Ühendkuningriik peaks üleminekuperioodil hoiduma mis tahes tegevusest või algatusest, mis tõenäoliselt kahjustaks liidu huve. Väljaastumislepingu artikli 129 lõike 4 kohaselt on Ühendkuningriigil üleminekuperioodil siiski õigus läbi rääkida, alla kirjutada ja ratifitseerida liidu pädevusse kuuluvates valdkondades tema enda poolt sõlmitavaid rahvusvahelisi lepinguid, tingimusel et need lepingud ei jõustu ega kohaldu üleminekuperioodil.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

                  Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni nõukogu otsusega 96/88/EÜ
                     5
                   kehtivusega kuni 30. juunini 1998. Kooskõlas konventsiooni artikliga 33 pikendatakse konventsiooni iga kord kuni kaheks aastaks. Viimati pikendati konventsiooni teraviljanõukogu otsusega 2019. aasta juunis ja see jääb jõusse 30. juunini 2021
                     6
                  .

                  Liit on alati olnud teraviljanõukogu aktiivne liige ja toetanud organisatsiooni laiendamist.

                  Ühendkuningriik on oluline põllumajandustoodete, sealhulgas teravilja tootja, ning teravili on teraviljanõukogu jaoks esmatähtis põllukultuur. Liidu liikmeks olemise ajal oli Ühendkuningriigil märkimisväärne osa teraviljakaubandusest teiste ELi liikmesriikidega.

                  Pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist kehtival üleminekuperioodil on liidu rahvusvahelised lepingud Ühendkuningriigile jätkuvalt siduvad ja liit jätkab Ühendkuningriigi esindamist teraviljanõukogus.

                  Vastavalt konventsiooni artikli 21 lõikele 5 tuleb liikmete iga-aastased osamaksed tasuda kohe pärast hindamist. Seega maksab liit oma iga-aastased osamaksed teraviljanõukogule juulis-augustis kogu asjaomase eelarveaasta eest, mis algab juunis ja lõpeb sellele järgneva aasta juulis. Liidu osamakse 2020/21. aasta eest makstakse liidu 2020. aasta eelarvest ning sellesse annab oma panuse ka Ühendkuningriik.

                  Sellest tulenevalt hõlmab liidu osamakse teraviljanõukogule kogu 2020/21. eelarveaasta eest ka Ühendkuningriiki.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks liidu seisukoht teraviljanõukogus seoses Ühendkuningriigi ühinemisega konventsiooniga alates 1. jaanuarist 2021.

                  Kuna konventsiooni sätete kohane ühinemismenetlus sõltub teraviljanõukogu otsusest, määratakse liidu seisukoht kindlaks ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Teraviljanõukogu kavandatav akt suurendab teraviljanõukogu liikmete arvu. Teraviljanõukogu kavandataval õigusaktil on õiguslikud tagajärjed, kuna sellega luuakse eeldused selliseks ühinemiseks ja eelkõige seepärast, et see mõjutab otsuste tasakaalu teraviljanõukogus, mille otsuste vastuvõtmiseks on vaja eksportivate ja importivate liikmete häälteenamust, ning see on konventsiooni artikli 14 kohaselt teraviljanõukogu liikmetele siduv. Mõju avaldub ka lepinguosaliste rahalisele osamaksele. Seepärast tuleb liidu seisukoht vastu võtta.

               Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, mis on nõutav tulenevalt peamisest või ülekaalukast eesmärgist või valdkonnast.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud põllumajandustoodetega kauplemisega.

               Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2020/0162 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses Ühendkuningriigi ühinemisega 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooniga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsusega 96/88/EÜ
                  7
                1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“), mis jõustus 1. juulil 1995. Konventsioon sõlmiti algselt kolmeks aastaks.

               (2)Konventsiooni artikli 33 kohaselt võib rahvusvaheline teraviljanõukogu pikendada konventsiooni järjestikuste kuni kahe aasta pikkuste ajavahemike kaupa. Alates selle sõlmimisest on konventsiooni korrapäraselt pikendatud kahe aasta kaupa. Viimati pikendati konventsiooni rahvusvahelise teraviljanõukogu 10. juuni 2019. aasta otsusega
                  8
                ja see jääb jõusse 30. juunini 2021.

               (3)Konventsiooni artikli 27 lõike 2 kohaselt on ühinemine avatud kõikide riikide valitsustele rahvusvahelise teraviljanõukogu poolt asjakohaseks peetavatel tingimustel.

               (4)Ühendkuningriik esitas 9. aprillil 2020 ametliku taotluse konventsiooniga ühinemiseks alates 1. jaanuarist 2021.

               (5)Ühendkuningriik on teravilja, eelkõige odra ja nisu suurtootja. Kui Ühendkuningriigi taotlus konventsiooniga ühineda ja sellest tulenevalt teraviljanõukogus osaleda rahuldatakse, on Ühendkuningriik konventsiooni artikli 12 kohaselt importiv liige. Kuna liit on eksportiv liige, ei mõjuta Ühendkuningriigi ühinemine liidule konventsiooni artikli 12 alusel hääletamiseks antud häälte arvu. Alates 2021/22. eelarveaastast väheneb Ühendkuningriigi ühinemise tõttu siiski konventsiooni artikli 11 alusel liidule eraldatud häälte arv, mida kasutatakse liikmete rahalise osamakse kindlaksmääramiseks.

               (6)Vaja on määrata kindlaks liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus võetav seisukoht ja kiita heaks Ühendkuningriigi ühinemine konventsiooniga, tuginedes eeldatavatele tingimustele, mida on üksikasjalikult kirjeldatud käesolevale otsusele lisatud finantsselgituses, ning tingimusel, et ühinemine ei jõustu ja konventsiooni ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes ajutiselt enne Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artiklis 126 osutatud üleminekuperioodi lõppu,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus võetav seisukoht on kiita heaks Ühendkuningriigi ühinemine 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooniga, tuginedes eeldatavatele tingimustele, mida on üksikasjalikult kirjeldatud käesolevale otsusele lisatud finantsselgituses, ning tingimusel, et ühinemine ei jõustu ja konventsiooni ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes ajutiselt enne Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artiklis 126 osutatud üleminekuperioodi lõppu,

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        Fin Stat/20/MK/pl/3413793

                        agri.ddg3.g.4(2020)3325110

                        6.22.2020

                        KUUPÄEV: 6.6.2020

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:

                        Peatükk 05 06 – PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENDAMISE POLIITIKA RAHVUSVAHELISED KÜSIMUSED

                        05 06 01 Rahvusvahelised põllumajanduskokkulepped

                        ASSIGNEERINGUD:

                        B2020:EUR 6 300 000

                        2.

                        PEALKIRI:
                        Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses Ühendkuningriigi ühinemisega 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooniga

                        3.

                        ÕIGUSLIK ALUS: käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

                        4.

                        EESMÄRGID:

                        kiita heaks Ühendkuningriigi ühinemine 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooniga.

                        5.

                        FINANTSMÕJU

                        12 KUULINE PERIOOD

                           (eurodes)

                        JOOKSEV EELARVEAASTA 2020

                        (eurodes)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA 2021

                        (eurodes)

                        5.0

                        KULUD

                        –
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TOETUSED/SEKKUMISED)

                        –
                              RIIGIASUTUSED

                        –
                              MUU

                        -3 024

                        5.1

                        TULU

                        –
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        –
                              RIIGISISESED

                        5.0.1

                        KAVANDATUD KULUD

                        5.1.1

                        KAVANDATUD TULUD

                        5.2

                        ARVUTAMISMEETOD: 4 häält vähem ELi puhul, 756 Suurbritannia naelsterlingit / hääl

                        6.0

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        JAH EI

                        6.1

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        JAH EI

                        6.2

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                            JAH EI

                        6.3

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        JAH EI

                        Otsusel on ELi eelarvele väike positiivne mõju alates 2021. aasta eelarvest. ELi panus peaks olema 3 024 eurot väiksem, kuna Ühendkuningriik maksab oma liikmemaksu ise. Summa võib varieeruda sõltuvalt hääle eest Suurbritannia naelsterlingites makstavast summast ning euro ja Suurbritannia naelsterlingi vahetuskursist.

                     (1)

                        EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47.

                     (2)

                        Teraviljanõukogu töö aluseks on eelarveaasta, mis kestab 1. juulist järgmise aasta 30. juunini.

                     (3)

                        Ühendkuningriigi riigiministri kirjaga keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumi (DEFRA), rahvusvahelise arengu ministeeriumi (DFID) ning välis- ja Rahvaste Ühenduse asjade ministeeriumi (FCO) nimel.

                     (4)

                        Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping.

                     (5)

                        EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47.

                     (6)

                        Nõukogu 17. mai 2019. aasta otsus (EL) 2019/813 (ELT L 133, 21.5.2019, lk 19).

                     (7)

                        Nõukogu 19. detsembri 1995. aasta otsus 96/88/EÜ teraviljakaubanduse ja toiduabi konventsioonide (mis moodustavad 1995. aasta rahvusvahelise teraviljalepingu) Euroopa Ühenduse poolt heakskiitmise kohta (EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47).

                     (8)

                        Nõukogu 17. mai 2019. aasta otsus (EL) 2019/813, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus võetav seisukoht seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni kehtivusaja pikendamisega (ELT L 133, 21.5.2019, lk 19).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.8.2020
            COM(2020) 355 final
            2020/0163(CNS)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Kanaari saartel kohaldatava AIEM-maksu kohta
            {SWD(2020) 154 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega, mida kohaldatakse ELi äärepoolseimate piirkondade, sealhulgas Kanaari saarte suhtes, ei ole põhimõtteliselt võimalik erinevalt maksustada kohalikke tooteid ja Hispaaniast või teistest liikmesriikidest pärinevaid tooteid. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 349 võimaldab võtta vastu erimeetmed ELi äärepoolseimate piirkondade suhtes, kuna selles tunnistatakse, et nendes piirkondades on tingimused, mille püsivus ja koosmõju piiravad nende arengut ning mõjutavad majanduslikku ja ühiskondlikku olukorda.

               Ettepanek käsitleb nõukogu otsust, millega asendatakse kehtiv nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsus nr 377/2014/EL
                  1
               . Nimetatud otsusega, mis on vastu võetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 alusel, lubatakse Hispaanial kuni 31. detsembrini 2020 vabastada teatavad Kanaari saartel valmistatud tooted maksust „Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias“ (edaspidi „AIEM-maks”) või seda kõnealuste toodete puhul vähendada.

                  AIEM-maks on kaudne riigimaks, millega maksustatakse Kanaari saartel ühes etapis kaubatarned. Otsusega nr 377/2014/EL hõlmatud erimeetmed tekitavad diferentseeritud maksustamise vormi, mis loob eelised teatavate toodete tootmiseks kohapeal. See maksusoodustus kujutab endast riigiabi, mida Hispaania ametiasutused annavad praegu üldise grupierandi määruse
                     2
                   regionaalabi käsitleva jao alusel.

                  Kõnealuse meetme eesmärk on hüvitada Kanaari saarte tootjatele püsivad piirangud, mis on seotud eraldatuse, tooraine- ja energiasõltuvuse, varude kogumise kohustuse, kohaliku turu väiksuse ja vähese ekspordiga. Nende piirangute koosmõju suurendab kohalike toodete tootmiskulusid ja seega ka omahinda, nii et erimeetmete puudumisel oleksid kohalikud tootjad vähem konkurentsivõimelised kui Mandri-Euroopa tootjad, isegi kui võtta arvesse kaupade transpordikulu Kanaari saartele. See raskendaks kohaliku tootmise püsimajäämist. Erimeetmete eesmärk on tugevdada kohalikku tööstust, hüvitades sellele lisakulud ja luues seega võrdsed võimalused.

                  24. aprillil 2019 esitas Hispaania komisjonile taotluse pikendada otsuse nr 377/2014/EL kohaldamisaega.

                  Komisjon algatas seoses otsuse nr 377/2014/EL kohaldamisaja pikendamise taotlusega välisuuringu, et hinnata praegust korda ja võimalike variantide, sealhulgas käesoleva ettepaneku aluseks oleva poliitikavariandi potentsiaalset mõju pärast 2020. aastat. Komisjon leiab selle uuringu põhjal, et taotletud pikendamine on põhjendatud, kui kehtivasse korda tehakse mõned muudatused.

                  Seepärast nähakse käesoleva ettepanekuga ette AIEMi õigusraamistiku kehtestamine ajavahemikuks 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2027 ning kehtiva korra muutmine, et see oleks paindlikum ja läbipaistvam.

                  Kavandatud muudatused võrreldes kehtiva korraga on järgmised.

               (a)Abikõlblike toodete kindlaksmääramise kriteeriumide läbivaatamine

                  Läbivaadatud korras on kavandatud uus meetod maksustamise erikorraga toetatavate toodete kindlaksmääramiseks. Praeguse lähenemisviisi asemel, mille puhul on iga konkreetne toode otsuses selgelt kindlaks määratud (koodidega alates 4-kohalistest CN-koodidest kuni 10-kohaliste TARICi koodideni), on kavandatud otsuses nimetatud ainult abikõlblikud tootekategooriad (4-kohaline CN-kood) ning riikide ametiasutused täpsustavad konkreetsed tooted (8-kohaline või kõrgema astme CN-kood) oma õigus- ja haldusraamistikes.

                  Hispaania ametiasutused on taotlenud, et seda meedet kohaldataks harmoneeritud süsteemi (HS) rubriikide
                     3
                   99 tootekategooria suhtes vastavalt kombineeritud nomenklatuuri neljale numbrile. Komisjon nõustub I lisas esitatud loeteluga, kuna need tootekategooriad vastavad abikõlblikkuse kriteeriumidele.

               Tooted valitakse järgmiste kriteeriumide alusel:

               –olemas on kohalik toodang ja selle osa kohalikust turust ei ole alla 5 %;

               –olemas on märkimisväärne kaupade import (sh Hispaania mandriosast ja teistest liikmesriikidest), mis võib ohustada kohaliku tootmise jätkumist, ja selle osa kohalikust turust on vähemalt 10 % ning

               –olemas on lisakulud, mis tõstavad kohaliku toodangu omahinda võrreldes mujal valmistatud toodetega, ohustades kohapeal valmistatud toodete konkurentsivõimet.

               Turuosa künnistest võib teha erandeid nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel, mis hõlmavad tööjõumahukat tootmist, kohaliku arengu jaoks muidu strateegilist tootmist, perioodiliselt kõikuvat tootmist, eriti ebasoodsates piirkondades toimuvat tootmist ning tervisekriiside lahendamiseks vajalike meditsiinitoodete ja isikukaitsevahendite tootmist.

               (b)Suurima lubatud erinevuse kehtestamise mehhanismide läbivaatamine

                  Läbivaadatud korra eesmärk on lihtsustada erineva maksumäära kehtestamise korraldust, asendades praegused neli toodete loetelu ühe loeteluga, kusjuures kõigi uue otsuse I lisas loetletud toodete puhul on suurimaks lubatud erinevuseks ühtne lubatud maksimummäär 15 %.

                  Hispaania ametiasutused otsustavad, milline protsendimäär on iga toote puhul asjakohane, ja esitavad selle teabe komisjonile enne uue nõukogu otsuse jõustumist. Saamata jäänud tulu suhtes tuleks siiski igal aastal kohaldada 150 miljoni euro suurust koguselist piirangut, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

                  See toodete loetelu ja lubatud maksimaalne maksumäära erinevus on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 eesmärgiga võtta vastu erimeetmed, et võtta arvesse Kanaari saarte kui ELi äärepoolseima piirkonna eripära, moonutamata samal ajal konkurentsi viisil, mis võiks kahjustada siseturgu.

               (c)Läbivaadatud järelevalvekord

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on ka vähendada sagedasest ümberhindamisest tulenevat koormust ning suurendada järelevalve- ja hindamistegevuse kasulikkust ja tõhusust. Seepärast nähakse sellega ette ühtlustatud näitajatel põhinev aruandluse standardstruktuur; need näitajad on ühised kõikidele ELi äärepoolseimatele piirkondadele, mille suhtes kohaldatakse maksustamise erikorda.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  2017. aasta teatises „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“
                     4
                   on märgitud, et äärepoolseimad piirkonnad seisavad endiselt silmitsi tõsiste probleemidega, millest paljud on püsivad. Teatises tutvustatakse komisjoni lähenemisviisi kõnealuste piirkondade toetamisel, mis näeb ette tuginemist nende ainulaadsetele ressurssidele ning majanduskasvu ja töökohtade loomist võimaldavate uute sektorite kindlakstegemist.

                  Sellega seoses on käesoleva ettepaneku eesmärk toetada Hispaania äärepoolseimat piirkonda tuginemisel tema ressurssidele, et võimaldada majanduskasvu ja töökohtade loomist kohalikus sektoris. Ettepanek täiendab kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmi (POSEI),
                     5
                   mille eesmärk on toetada primaarsektorit ja toorainete tootmist, samuti Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF)
                     6
                   ning Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF)
                     7
                   spetsiaalsete lisaeraldiste rahastamist.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ettepanek on kooskõlas 2015. aasta ühtse turu strateegiaga,
                     8
                   mille kohaselt kavatseb komisjon luua süvendatud ja õiglasema ühtse turu, millest saavad kasu kõik sidusrühmad. Üks kavandatud meetme eesmärk on vähendada äärepoolseimate piirkondade ettevõtjate lisakulusid, mis takistavad nende täielikku osalemist ühtsel turul. Piiratud tootmismahu ja AIEM-maksu piiratud kohaldamisala (üksnes Kanaari saared) tõttu ei ole ette näha negatiivset mõju ühtse turu sujuvale toimimisele.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 349. See artikkel võimaldab nõukogul vastu võtta erisätteid, millega muudetakse aluslepingute kohaldamist ELi äärepoolseimate piirkondade suhtes.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Üksnes nõukogul on volitus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 alusel vastu erimeetmeid ELi äärepoolseimate piirkondade suhtes, et muuta aluslepingute, kaasa arvatud ühise poliitika kohaldamist nendes piirkondades tulenevalt seal valitsevatest püsivatest ebasoodsatest tingimustest, mis mõjutavad nende ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda. See kehtib ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 110 erandite lubamise kohta. Nõukogu otsuse ettepanek on seega kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

               •Proportsionaalsus

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Kavandatud muudatused ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et lahendada vaatlusalused probleemid ning sel moel saavutada aluslepingu eesmärk tagada siseturu nõuetekohane ja tulemuslik toimimine.

               •Vahendi valik

                  Tehakse ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega asendatakse nõukogu otsus nr 377/2014/EL.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  AIEMi korra kohaldamisala vastab rahuldavalt asjaomaste ettevõtjate vajadustele. AIEMi erikorra eesmärk on toetada kohalikke tooteid, vähendades kohalike toodete ja väljaspool saari toodetud kaupade konkurentsilõhet, mida põhjustavad Kanaari saari mõjutavatest püsivatest piirangutest tulenevad täiendavad tootmiskulud. AIEMi korra raames hüvitatakse ainult osa hinnangulistest lisakuludest. Vähendatud maksumäär puudutab keskmiselt umbes veerandit lisakuludest, kuid rahalises mõttes moodustab koguhüvitis – mida mõõdetakse võrdluses kogu impordilt sissenõutava maksuga – ainult 14 % kõigist lisakuludest. Selles mõttes leevendab AIEM-maks eeskätt Kanaari saarte kohaliku tööstuse langust, selle asemel et täielikult toetada arengut ja majanduskasvu.

                  Välisuuringu kvantitatiivse andmeanalüüsi tulemused näitavad, et AIEM-maksu toeta oleks kohalike tootmissektorite tulemuslikkus olnud oluliselt halvem. Umbes kolmandiku AIEM-maksuga toetatud toodete väärtusest (umbes 570 miljonit eurot) tegi teoreetiliselt võimalikuks maksumäära erinevuse mehhanism, millel oli positiivne mõju tööhõivele – mis on alates 2014. aastast kasvanud AIEM-maksuga sektorites ligi 2 000 ühiku võrra – ja tegutsevate ettevõtjate arvule, mis on samal ajavahemikul suurenenud ligikaudu 300 ühiku võrra. Investeeringute koguväärtusele ja tootmise mitmekesistamisele avalduva kasu kohta tõendid puuduvad. Erikorra tulemused tõhususe seisukohast on üldiselt positiivsed: meetme „kulu“ (saamata jäänud maksutulu) ja tänu sellele saavutatava võimaliku täiendava kohaliku toodangu suhe on peaaegu 1:3.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Kehtiva korra analüüsi toetava välisuuringu raames küsitleti kokku ligikaudu 120 sidusrühma. Intervjuude programmis osalesid asjaomased komisjoni talitused ja Hispaania esindajad.

                  Konsulteerimisel pöörati tähelepanu sellele, et tagada asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas nii kohalike tootmissektorite (st erikorrast kasusaajate) kui ka nendest otseselt või kaudselt mõjutatud kaubandus- ja teenindussektorite esindajate asjakohane kaetus ja nendevaheline tasakaal.

               •Mõjuhinnang

               Käesolev algatus on ette valmistatud kaheosalisena: praeguse korra järelhindamine, millele järgnes tulevikku suunatud hindamine. Hinnang kehtiva korra jätkamise ja võimaliku muutmise potentsiaalse mõju kohta on esitatud analüüsidokumendis, sealhulgas hindamist sisaldavas lisas. See dokument põhineb välisuuringul ja liikmesriigi esitatud teabel.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Erandi rakendamise ja toimimise järelevalve on Hispaania ametiasutuste ja komisjoni ülesanne, nagu see on seni olnud.

                  Hispaania ametiasutused peavad esitama 30. septembriks 2025 aruande ajavahemiku 2019–2024 kohta. See aruanne sisaldab järgmist teavet: tootmisega seotud lisakulud, majanduslikud moonutused ja mõju turule, teave tulemuslikkuse ja tõhususe ja muude ELi poliitikavaldkondadega sidususe hindamiseks ning teave õigusakti jätkuva asjakohasuse ja ELi lisaväärtuse kohta.

                  Aruandluse eesmärk peaks ühtlasi olema koguda kõigilt asjaomastelt sidusrühmadelt teavet nende täiendavate tootmiskulude taseme ja arengu, nõuete täitmisega seotud kulude ja turumoonutuste juhtumite kohta.

                  Komisjon koostab konkreetsed suunised nõutava teabe kohta, et Hispaania ametiasutuste kogutav teave sisaldaks andmeid, mis on komisjonile vajalikud teadliku otsuse tegemiseks kava kehtivuse ja elujõulisuse kohta tulevikus. Need suunised on võimaluse piires ühised ELi äärepoolseimate piirkondade teistele sarnastele kavadele, mida reguleerivad sarnased õigusaktid.

                  See võimaldab komisjonil hinnata, kas erandi tegemise põhjused on endiselt olemas, kas Hispaania antud maksusoodustus on endiselt proportsionaalne ja kas on võimalik võtta alternatiivseid meetmeid maksuerandi süsteemile, võttes arvesse nende rahvusvahelist mõõdet.

                  Ettepaneku II lisas on esitatud järelevalvearuande struktuur ja nõutavad andmed. Kui Hispaania ametiasutused esitavad järelevalvearuande, hindab komisjon diferentseeritud maksumäärade mõju ja nende muutmise vajadust.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Seda osa ei kohaldata, sest artiklid ei vaja selgitust.

               2020/0163 (CNS)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Kanaari saartel kohaldatava AIEM-maksu kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 349,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  9
               ,

               toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 kohaselt võtab nõukogu, võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade struktuurilisi ühiskondlikke ja majanduslikke piiranguid, sealhulgas nende kaugust, isoleeritust, väikest pindala, raskeid looduslikke olusid ja majanduslikku sõltuvust mõnest tootest, erimeetmed, mis on suunatud eriti aluslepingute kohaldamise tingimuste sätestamisele nendes piirkondades, kaasa arvatud ühine poliitika.

               (2)Erimeetmed tuleks seega võtta selleks, et sätestada aluslepingu kohaldamise tingimused nendes piirkondades. Erimeetmete puhul tuleb arvesse võtta nende piirkondade eripära ja piiranguid, kahjustamata sealjuures ühenduse õiguskorra terviklikkust ja ühtsust, sealhulgas siseturgu ja ühist poliitikat.

               (3)Kanaari saarte majanduslik sõltuvus teenuste sektorist ja eriti turismist, mõõdetuna selle sektori osakaaluna piirkonna SKPst, on märkimisväärne piirang. Sellel sektoril on Kanaari saarte majanduses oluliselt suurem roll kui tööstussektoril.

               (4)Saarestikule omane eraldatus takistab isikute, kaupade ja teenuste vaba liikumist ning on Kanaari saarte jaoks olulisuselt teine piirang. Saarte asukoht suurendab nende sõltuvust lennu- ja meretranspordist. Transport neile kaugetele ja eraldatud saartele, saartelt ja saartel suurendab veelgi kohaliku tööstuse tootmiskulusid. Tootmiskulud on suuremad, sest kõnealused transpordiliigid on vähem tõhusad ja kallimad kui maantee- või raudteetransport.

               (5)Eraldatus toob kaasa suuremad tootmiskulud ka tulenevalt saarte sõltuvusest tooraine- ja energiaimpordist, varude kogumise kohustusest ning tootmisseadmete tarneid mõjutavatest raskustest.

               (6)Mastaabisäästu võimalusi piiravad turu väiksus ja vähene eksport, saarestiku geograafiline killustatus ning mitmekülgsete, kuid väikesemahuliste tootmisharude säilitamise kohustus, et vastata väikese turu nõudmistele.

               (7)Kanaari saartel on paljudel juhtudel keerulisem või kallim saada eri- ja hooldusteenuseid, koolitada juhte ja tehnikuid, sõlmida allhankelepinguid või edendada ettevõtlust väljaspool piirkondlikku turgu. Turustusmeetodite piiratuse tõttu tekivad liigsed varud.

               (8)Tööstusjäätmete kõrvaldamine ja toksiliste jäätmete töötlemine suurendavad keskkonnakulusid. Need kulud on tavapärasest suuremad seetõttu, et ringlussevõtukäitised puuduvad (v.a teatavate toodete puhul) ning jäätmed tuleb transportida töötlemiseks väljaspool Kanaari saari.

               (9)Olukorra hoolikas uurimine kinnitab vajadust rahuldada Hispaania taotlus pikendada luba seoses maksu kohaldamisega neile toodetele , mille suhtes võib lubada kohalike toodete maksuvabastust.

               (10)AIEM-maks toetab Kanaari saarte tööstusliku tootmise sektori autonoomse arengu eesmärki ja on ette nähtud saarte majanduse mitmekesistamiseks.

               (11)Nõukogu 20. juuni 2002. aasta otsusega 2002/546/EÜ, mis on vastu võetud EÜ asutamislepingu artikli 299 alusel, lubati Hispaanial algselt kuni 31. detsembrini 2011 vabastada teatavad Kanaari saartel valmistatud tooted maksust „Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias“ (edaspidi „AIEM-maks“) või seda kõnealuste toodete puhul vähendada. Otsuse lisas on esitatud nende toodete loetelu, mille suhtes võib maksuvabastust või maksuvähendust kohaldada. Olenevalt tootest ei või kohalike ja muude toodete maksumäära erinevus olla üle 5, 15 või 25 protsendipunkti.

               (12)Nõukogu 19. detsembri 2011. aasta otsusega nr 895/2011/EL muudeti nõukogu otsust 2002/546/EÜ, pikendades selle kohaldamisaega 31. detsembrini 2013.

               (13)Nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsusega nr 1413/2013/EL muudeti nõukogu otsust 2002/546/EÜ, pikendades selle kohaldamisaega 30. juunini 2014.

               (14)Nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsusega nr 377/2014/EL lubati Hispaanial kuni 31. detsembrini 2020 vabastada teatavad Kanaari saartel valmistatud tooted AIEM-maksust või seda kõnealuste toodete puhul vähendada. Otsuse lisas on esitatud nende toodete loetelu, mille suhtes võib maksuvabastust või maksuvähendust kohaldada.

               (15)Kõnealuste tööstustoodete puhul kohaldada lubatud maksimaalne maksumäära erinevus on 15 %. Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega otsustavad Hispaania ametiasutused iga toote asjakohase protsendimäära. Lubatud maksumäära erinevus ei tohiks ületada tõendatud lisakulusid. Selle maksusoodustuse kohaldamise ülempiir peaks siiski olema 150 miljonit eurot aastas, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

               (16)Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja paindlikkuse tagamiseks võivad Hispaania ametiasutused tooteid ja nende puhul lubatud erinevat maksumäära muuta, et kajastada Kanaari saartel selliste toodete valmistamisel tekkinud lisakulude tegelikku suurust. Sellega seoses peaks Hispaania ametiasutustel olema võimalik vajaduse korral kohaldada madalamaid diferentseeritud maksumäärasid ja kehtestada konkreetsete toodete suhtes miinimummaks, tingimusel et muudatus on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 eesmärkidega. Toodete loetelu muutmine peaks põhinema järgmistel abikõlblikkuse kriteeriumidel: olemas on kohalik toodang ja selle osa kohalikust turust ei ole alla 5 %; olemas on märkimisväärne kaupade import (sh Hispaania mandriosast ja teistest liikmesriikidest), mis võib ohustada kohaliku tootmise jätkumist, ja selle osa kohalikust turust on vähemalt 10 %; olemas on lisakulud, mis tõstavad kohaliku toodangu omahinda võrreldes mujal valmistatud toodetega, ohustades kohapeal valmistatud toodete konkurentsivõimet.

               (17)Turuosa künnistest võib teha erandeid nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel, mis hõlmavad tööjõumahukat tootmist, kohaliku arengu jaoks muidu strateegilist tootmist, perioodiliselt kõikuvat tootmist, eriti ebasoodsates piirkondades toimuvat tootmist ning tervisekriiside lahendamiseks vajalike meditsiinitoodete ja isikukaitsevahendite tootmist. Hispaania ametiasutustel peaks olema võimalik toodete loetelu ja nende puhul lubatud erinevat maksumäära muuta, tingimusel et muudatus on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 eesmärkidega.

               (18)Kanaari saarte sotsiaal-majandusliku arengu edendamise eesmärgid kajastuvad riigi tasandil kõnealuse maksu eesmärgis ja sellest maksust saadud tulu jaotamises. Maksust saadava tulu kandmine Kanaari saarte majandus- ja maksusüsteemi vahenditesse ning kasutamine majandus- ja sotsiaalse arengu strateegia heaks, sealhulgas kohaliku majandustegevuse edendamiseks, on õiguslik kohustus.

               (19)AIEM-maksust vabastust või selle vähendamist peaks kohaldama seitse aastat. Hispaania peaks esitama komisjonile 30. septembriks 2025 järelevalvearuande, et komisjon saaks hinnata, kas loa andmise tingimused on endiselt täidetud.

               (20)Käesolev otsus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 võimalikku kohaldamist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1. Erandina Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 28, 30 ja 110 lubatakse Hispaania ametiasutustel kuni 31. detsembrini 2027 ette näha, et I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvate toodete suhtes, mis on valmistatud Kanaari saartel, kehtib täielik vabastus maksust „Arbitrio sobre las Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias“ (AIEM-maks) või selle maksu osaline vähendamine. Kõnealused maksuvabastused moodustavad Kanaari saarte majandus- ja sotsiaalse arengu strateegia osa ja neid kasutatakse kohaliku majandustegevuse edendamiseks.

               2. Lõikes 1 osutatud täieliku maksuvabastuse või maksuvähenduse kohaldamine ei tohi I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvate toodete puhul kaasa tuua erinevusi, mis ületavad 15 %.

               Hispaania tagab, et toodete suhtes kohaldatavad maksuvabastused või maksuvähendused ei ületa protsendimäära, mis on tingimata vajalik kohaliku majandustegevuse säilitamiseks, edendamiseks ja arendamiseks. Lubatud erinev maksumäär ei tohi ületada tõendatud lisakulusid.

               3. Seda maksusoodustust kohaldatakse kuni 150 miljoni euro ulatuses aastas, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

               Artikkel 2

               Käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete valimisel võetakse arvesse järgmisi kriteeriume:

               a) olemas on kohalik toodang ja selle osa kohalikust turust ei ole alla 5 %;

               b) olemas on märkimisväärne kaupade import (sh Hispaania mandriosast ja teistest liikmesriikidest), mis võib ohustada kohaliku tootmise jätkumist, ja selle osa kohalikust turust on vähemalt 10 %;

               c) olemas on lisakulud, mis tõstavad kohaliku toodangu kulusid võrreldes mujal valmistatud toodetega, ohustades kohapeal valmistatud toodete konkurentsivõimet.

               Punktides a ja b osutatud turuosa künnistest võib teha erandeid nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel, mis hõlmavad järgmist:

               i) tööjõumahukas tootmine;

               ii) kohaliku arengu jaoks muidu strateegiline tootmine;

               iii) perioodiliselt kõikuv tootmine;

               iv) eriti ebasoodsates piirkondades toimuv tootmine;

               v) tervisekriiside lahendamiseks vajalike meditsiinitoodete ja isikukaitsevahendite tootmine.

               Artikkel 3

               Hispaania ametiasutused esitavad komisjonile 1. jaanuariks 2021 esialgse loetelu toodetest, mille suhtes kohaldatakse maksuvabastust või maksuvähendust. Need tooted peavad kuuluma käesoleva otsuse I lisas sätestatud tootekategooriatesse. Hispaania ametiasutused võivad seda toodete loetelu muuta, tingimusel et komisjonile esitatakse kogu asjakohane teave.

               Artikkel 4

               Hispaania esitab hiljemalt 30. septembriks 2025 komisjonile aruande, mis võimaldab komisjonil hinnata, kas käesoleva otsuse artiklis 1 sätestatud loa andmise tingimused on endiselt täidetud. Aruanne peab sisaldama II lisas nõutud teavet.

               Artikkel 5

               Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

               Artikkel 6

               Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsus nr 377/2014/EL AIEM-maksu kohaldamise kohta Kanaari saartel(ELT L 182, 21.6.2014, lk 4–8).

                     (2)

                        Üldine grupierandi määrus (komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks) on liidus õiguslik alus, mille kohaselt on AIEMi riigiabikava vastavalt ELi eeskirjadele lubatud.

                     (3)

                        Kombineeritud nomenklatuur (CN) on kaupade klassifitseerimise vahend, mida kasutatakse ühises tollitariifistikus ja mida reguleerib nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta. See põhineb Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO) hallataval harmoneeritud süsteemi (HS) nomenklatuuril. Selle klassifikaatori rubriigid on neljakohalised.

                     (4)

                        COM(2017) 623 final.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 228/2013.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta.

                     (8)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa
                        Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu täiustamine:
                        rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“, COM(2015) 550 final, lk 4.

                     (9)

                        ELT C , , lk .

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.8.2020
            COM(2020) 355 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Kanaari saartel kohaldatava AIEM-maksu kohta
            {SWD(2020) 154 final}

               I LISA

               Artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete loetelu vastavalt harmoneeritud süsteemi rubriikide tootekategooriatele

               Põllumajandus, loomakasvatus, metsandus ja kalandus

               0203
                      0204
                     0207
                     0407
                     0603
                     0701
                     0703
                     0706
                     0708
                     0810

               Mäetööstus

               2516
                      6801
                     6802
                     6810

               Ehitusmaterjalid

               2523
                      3816
                     3824
                     6809
                     7006
                     7007
                     7008
                     7009
                     7010

               Kemikaalid

               2804
                     2807
                      2811
                     2828
                     2853
                     3102
                     3105
                     3208
                     3209
                     3212
                     3213
                     3214
                     3304

               3401
                     3402
                     3406
                     3814
                      3917
                     3920
                     3923
                     3925
                     4012

               Metallitöötlemistööstus

               7308
                      7309
                      7604
                     7608
                     7610
                     8415
                     8424
                     8907
                     9403
                     9404
                     9406

               Toidu ja jookide tootmine

               0210
                      0305
                     0403
                     0406
                     0901
                     1101
                     1102
                     1601
                     1602
                     1702
                     1704
                     1806
                     1901/1902
                     1904
                     1905
                     2002
                     2005
                     2006
                     2007
                     2008
                     2009
                     2103
                     2105
                     2106
                     2201

               2202
                     2203
                     2204
                     2208
                     2309

               Tubakas

               2402

               Tekstiil, nahk ja jalatsid

               6109
                     6112

               Paber

               4808
                     4811
                     4818
                     4819
                     4821
                     4823

               Graafika

               4909
                     4910
                     4911

               II LISA

               Artikli 4 kohases järelevalvearuandes esitatav teave

               1. Hinnangulised lisakulud. Hispaania ametiasutused saadavad koondaruande, mis sisaldab piisavalt andmeid, et hinnata selliste lisakulude olemasolu, mis suurendavad kohaliku toodangu omahinda võrreldes mujal valmistatud toodetega. Koondaruanne sisaldab vähemalt järgmist teavet, kui selline teave on kättesaadav: sisendikulud, liigsete varude kulud, seadmekulud, täiendavad tööjõukulud ja finantskulud. Need andmed tuleb esitada vähemalt harmoneeritud süsteemi rubriikide tootekategooriate kohta vastavalt kombineeritud nomenklatuuri neljakohalisele koodile.

               See aruanne peab sisaldama lisakulusid käsitlevate üksikasjalike sihtuuringute kokkuvõtteid ja Hispaania jätkab korrapäraselt nende uuringute tegemist.

               2. Muud toetused. Hispaania ametiasutused saadavad loetelu kõikidest muudest abi- ja toetusmeetmetest, millega kaetakse ettevõtjate täiendavad tegevuskulud, mis on seotud Kanaari saarte äärepoolseima piirkonna staatusega.

               3. Mõju avaliku sektori eelarvele. Hispaania ametiasutused täidavad tabeli 1, esitades AIEMi korra raames kogutud või kogumata jäänud maksu hinnangulise kogusumma (eurodes).

               Tabel 1

                        Aasta*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Märkused**

                        Saamata jäänud maksutulu

                        Maksulaekumised – import

                        Maksulaekumised – kohalik toodang

               Märkused tabeli kohta

               (1)„Saamata jäänud maksutulu“ – kohaliku toodangu suhtes kohaldatavate maksuerinevuste (maksuvähendused ja -vabastused) tõttu kogumata jäänud maksu kogusumma (eurodes). Toote tasandil korrutatakse selle arvutamiseks kohalikul turul müüdud toodangu väärtus (st lahutades ekspordi) kohaldatava maksumäära erinevusega. Näitaja arvutamiseks liidetakse seejärel toote tasandi hinnangud kokku.

               (2)„Maksulaekumised – import“ – maksustatavate toodete impordilt sisse nõutud maksu kogusumma (eurodes).

               (3)„Maksulaekumised – kohalik toodang“ – maksustatavatelt kohalikelt toodetelt sisse nõutud maksu kogusumma (eurodes).

               (4)(*) Teave ei pruugi olla kõigi loetletud aastate kohta kättesaadav.

               (5)(**) Asjakohasel juhul esitage märkused ja selgitused.

               4. Mõju üldistele majandustulemustele. Hispaania ametiasutused täidavad tabeli 2, esitades kõik andmed, mis tõendavad vähendatud maksu mõju piirkonna sotsiaal-majanduslikule arengule. Tabelis nõutavad näitajad osutavad toetust saavate sektorite tulemuslikkusele võrreldes piirkonna majanduse üldise tulemuslikkusega. Kui mõned näitajad ei ole kättesaadavad, lisatakse piirkonna üldiste sotsiaal-majanduslike tulemuste kohta alternatiivsed aruandlusandmed.

               Tabel 2

                        Aasta*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Märkused**

                        Piirkondlik kogulisandväärtus

                        -Toetust saavates sektorites

                        Üldine piirkondlik tööhõive

                        -Toetust saavates sektorites

                        Tegutsevate ettevõtjate arv

                        -Toetust saavates sektorites

                        Mandriosa hinnataseme indeks

                        Piirkonna hinnataseme indeks

               Märkused tabeli kohta

               (6) „Toetust saavad sektorid“ – majandussektorid (NACE määratlus vms), kus toodangu suhtes kohaldatakse valdavalt (toodangu mahu järgi) maksuvähendusi või -vabastusi.

               (7)(*) Teave ei pruugi olla kõigi loetletud aastate kohta kättesaadav.

               (8)(**) Asjakohasel juhul esitage märkused ja selgitused.

               5. Korra spetsifikatsioonid. Hispaania ametiasutused täidavad tabelid 3 ja 4 iga toote kohta (vastavalt vajadusele 4-, 6- või 8-kohaline CN kood või 10-kohaline TARICi kood) ja aastate kaupa (2019–2024). Loetelu sisaldab ainult tooteid, mille suhtes kohaldatakse diferentseeritud maksumäärasid.

               Tabel 3. Toodete kindlaksmääramine ja kohaldatavad määrad

                        Toetust saavad tooted – CN-kood (4-, 6-, 8-või 10-kohaline)

                        Aasta

                         Heakskiidetud CN4 kategooria

                        Koodi spetsifikatsioonid

                        Välistoodangu maksumäär

                        Sisetoodangu maksumäär

                        Kohaldatav maksumäära erinevus

                        Märkused**

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

               Märkused tabeli kohta

               (9)„Heakskiidetud CN4 kategooria“ – käesolevas otsuses heaks kiidetud CN4 kategooria.

               (10)„Koodi spetsifikatsioon“ – kui erinevatele 10-kohalistele koodidele või CNi/TARICi määratluste muude sihtotstarbeliste spetsifikatsioonide põhjal kohaldatakse erinevat kohtlemist.

               (11)„Välistoodangu maksumäär“ – impordi suhtes kohaldatav maksumäär.

               (12)„Sisetoodangu maksumäär“ – kohaliku toodangu suhtes kohaldatav maksumäär.

               (13)„Kohaldatav maksumäära erinevus“ – välis- ja sisetoodangu maksumäära erinevus.

               (14) (**) Asjakohasel juhul esitage märkused ja selgitused.

               Tabel 4. Toetust saavate toodete turuosa

                        Toetust saavad tooted – CN-kood (4-, 6-, 8-või 10-kohaline)*

                        Aasta

                        Maht

                        Väärtus (eurodes)

                        Märkused**

                        Kohalik toodang

                        Ühik

                        Import

                        Turuosa**

                        Kohalik toodang

                        Import

                        Turuosa**

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

               Märkused tabeli kohta

               (15)(*) Esimene veerg peaks olema identne eelmise tabeliga, et andmeid oleks võimalik võrrelda.

               (16)„Maht“ – veerus „Ühik“ täpsustada mõõtühik (tonnid, hektoliitrid, tükid jne).

               (17)„Väärtus“ – impordi puhul langeb see kokku maksustatava väärtusega.

               (18)(**) „Turuosa“ – turuosa arvutamiseks lahutatakse kohalike toodete eksport.

               (19)(***) Asjakohasel juhul esitage märkused ja selgitused.

               6. Õigusnormide rikkumised. Hispaania ametiasutused esitavad loa taotlemisel teabe kõigi uurimiste kohta, mis käsitlevad haldusrikkumisi, eelkõige maksudest kõrvalehoidumist või salakaubavedu. Esitada tuleb üksikasjalik teave, sealhulgas vähemalt teave juhtumi laadi, väärtuse ja ajavahemiku kohta.

               7. Kaebused. Hispaania ametiasutused esitavad teabe, kas kohalikud, piirkondlikud või riiklikud ametiasutused on saanud toetusesaajatelt või mittesaajatelt loa taotlemise kohta kaebusi.