               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.12.2020
            COM(2020) 802 final
            2020/0354(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel lepingu (sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) osalistete koosolekutel

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks võetavate sadamariigi meetmete lepingu osaliste koosolekutel võetav seisukoht.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Leping sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

               Leping sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (edaspidi „leping“) on esimene siduv rahvusvaheline leping, milles on konkreetselt käsitletud ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki (edaspidi „ETR-kalapüük“).

               Selle põhieesmärk on ETR-kalapüügi vältimine, ärahoidmine ja lõpetamine, takistades ETR-kalapüügiga tegelevatel laevadel kasutada sadamaid ja saata oma saaki turgudele. Nii vähendatakse lepinguga selliste laevade stiimulit püüki jätkata, blokeerides ühtlasi ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsu riiklikele ja rahvusvahelistele turgudele. Lepingu tulemusliku rakendamisega aidatakse kokkuvõttes kaasa mere bioloogiliste ressursside ja mereökosüsteemide pikaajalisele kaitsmisele ja säästvale kasutamisele. Lepingu sätteid kohaldatakse kalalaevade suhtes, kes soovivad kasutada sadamat riigis, mis ei ole nende lipuriik.

               Lepingu üle peeti läbirääkimisi ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonis (FAO), mille liige Euroopa Liit on. FAO konverents võttis lepingu vastu 22. novembril 2009. aastal toimunud 36. istungjärgul resolutsiooniga nr 12/2009 FAO põhikirja XIV artikli lõike 1 alusel. Leping jõustus 5. juunil 2016 ja praegu
                  1
                on sellel 67 osalist.

               Euroopa Liit ühines lepinguga esimeste hulgas
                  2
               , 2011. aastal.

               2.2.Lepinguosaliste koosolek

               Lepinguosaliste koosolek on lepingu alusel otsuseid tegev organ, mis tuleb kokku iga kahe aasta järel või sagedamini, kui ta nii otsustab
                  3
               .

               Lepingu artikli 24 lõikega 2 on ka sätestatud, et neli aastat pärast lepingu jõustumist kutsub FAO kokku lepinguosaliste koosoleku, et läbi vaadata ja hinnata käesoleva lepingu tõhusust oma eesmärgi saavutamisel
                  4
               . Siis otsustavad lepinguosalised selliste koosolekute edasise vajaduse üle.

               Kui osalised peavad seda vajalikuks või osalise kirjalikul taotlusel võib osaliste erakorralisi koosolekuid pidada ka muul ajal
                  5
               .

               2.3.Lepinguosaliste koosoleku otsused

               Lepinguosaliste koosolekul on õigus vastu võtta meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning need meetmed on lepinguosalistele siduvad.

               Põhimõtteliselt võtavad osalised sisulisi otsuseid vastu konsensuslikult, kuid kui eesistuja teeb kindlaks, et kõik konsensuse saavutamise võimalused on ammendunud, võetakse otsus vastu antud häälte lihthäälteenamusega
                  6
               .

               Osaliste koosolekute kodukorra muudatused võib vastu võtta konsensuslikult ning kui konsensust ei saavutata, võetakse otsus vastu antud häälte kahekolmandikulise enamusega, tingimusel et selline enamus moodustab üle poole kõikidest osalistest
                  7
               . Liidul on osalemis- ja hääleõigus.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Tehakse ettepanek, et liidu nimel lepinguosaliste koosolekutel võetav seisukoht määratakse kindlaks kahetasandilise lähenemisviisi alusel. Nõukogu otsuses sätestatakse mitmeks aastaks liidu seisukohaga seotud põhimõtted ja tegevussuunad ning seejärel kohandatakse seda seisukohta igaks koosolekuks komisjoni mitteametlike dokumentidega, mida arutatakse nõukogu vastavas töörühmas.

               Selline lähenemisviis on praegu kasutusel ka piirkondlikes kalandusorganisatsioonides ning liidu nimel nende organisatsioonide koosolekutel võetavate seisukohtade puhul.

               Käesoleva otsusega integreeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  8
                sätestatud ühise kalanduspoliitika põhimõtted ja tegevussuunad ning selles juhindutakse määrusega (EÜ) nr 1005/2008 ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks kehtestatud ühenduse süsteemist. Selles võetakse arvesse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks),
                  9
                Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/2403 (milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist),
                  10
                Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määruse (EL) 2019/1241 (mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil)
                  11
                ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad)
                  12
                sätteid.

               Käesolevas otsuses võetakse arvesse ka ELi rahvusvahelisi kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsioonist (UNCLOS), Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 4. augusti 1995. aasta piirialade kalavarude ja pika rändega liikide varude kaitset ja majandamist käsitlevast kokkuleppest (ÜRO kalavarude kokkulepe), Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 24. novembri 1993. aasta kokkuleppest, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (FAO kokkulepe), samuti muudest asjakohastest mitme- ja kahepoolsetest kokkulepetest.

               Käesolev otsus kajastab eesmärke, mis on sätestatud komisjoni teatises ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  13
                ja sellega seotud nõukogu järeldustes, nõukogu järeldustes ookeanide ja merede kohta,
                  14
                nõukogu järeldustes
                  15
                liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatise „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  16
                kohta, sealhulgas seoses kolmandate riikidega tehtava koostööga sadamariigi meetmeid käsitleva lepingu rakendamiseks. Samuti võetakse selles arvesse ELi merendusjulgeoleku strateegia
                  17
                ja selle läbivaadatud rakendusliku tegevuskava
                  18
                ETR-kalapüügi aspekte.

               Samuti on see inspireeritud komisjoni avaldusest teatises rohelise kokkuleppe kohta,
                  19
                et komisjon võtab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi suhtes nulltolerantsi. Seda eesmärki kinnitati seejärel komisjoni kahes teatises: „ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2030“
                  20
                ja „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“
                  21
               .

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega „[…] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  22
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Lepinguosaliste koosolek on lepinguga (leping sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) ettenähtud organ.

               Aktid, mille lepinguosaliste koosolek peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Lepinguosaliste koosoleku kavandatavad aktid on rahvusvahelise õiguse alusel siduvad ja võivad otsustavalt mõjutada järgmiste ELi õigusaktide sisu:

               ·nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks
                  23
               ;

               ·nõukogu määrus (EÜ) 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks
                  24
               ;

               ·Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist
                  25
               ;

               ·Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil
                  26
               ;

               ·komisjoni rakendusmäärus (EL) 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad
                  27
               .

               Kavandatavad aktid ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatavate aktide peamine eesmärk ja sisu on seotud kalandusega. Käesolevas seisukohas kajastatavate põhimõtete kehtestamise õiguslik alus on määrus (EL) nr 1380/2013.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2020/0354 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel lepingu (sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) osalistete koosolekutel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit kiitis nõukogu otsusega (EL) 2011/443
                  28
                heaks lepingu sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (edaspidi „leping“), mille üle peeti läbirääkimisi ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) egiidi all ning mille liige liit on. Leping jõustus 5. juunil 2016.

               (2)Lepinguosaliste koosolek on lepingu alusel otsuseid tegev organ, kellel on õigus võtta vastu lepinguosaliste jaoks siduvaid meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Koosolek tuleb kokku iga kahe aasta järel või sagedamini, kui ta nii otsustab.

               (3)Lepingu artikli 24 lõikes 2 on ka sätestatud, et neli aastat pärast lepingu jõustumist kutsub FAO kokku lepinguosaliste koosoleku, et läbi vaadata ja hinnata lepingu tõhusust oma eesmärgi saavutamisel. Siis otsustavad lepinguosalised selliste koosolekute edasise vajaduse üle. Kui osalised peavad seda vajalikuks või osalise kirjalikul taotlusel võib osaliste erakorralisi koosolekuid pidada ka muul ajal.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht lepingu artikli 24 lõikes 2 sätestatud osaliste esimeseks läbivaatamiskoosolekuks
                  29
                ning järgmiseks kolmeks iga kahe aasta järel toimuvaks lepinguosaliste koosolekuks ja praeguse seisukoha vastuvõtmise järel sellega seotud istungitevahelisteks kohtumisteks, kuna lepingujärgsed meetmed on liidule siduvad ja võivad otsustavalt mõjutada järgmiste liidu õigusaktide sisu: nõukogu määrused (EÜ) nr 1005/2008
                  30
                ja (EÜ) nr 1224/2009,
                  31
                Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2403
                  32
                ning komisjoni rakendusmäärus (EL) 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad)
                  33
               .

               (5)Pidades silmas vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uusi arenguid, mis põhinevad enne osaliste koosolekuid või nende käigus esitatud asjakohasel teabel, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega kehtestada kord, mille kohaselt kujundatakse igal aastal liidu seisukoht lepingu artikli 24 lõikes 2 sätestatud esimeseks läbivaatamiskoosolekuks ning järgmiseks kolmeks iga kahe aasta järel toimuvaks lepinguosaliste koosolekuks ja kõigiks sellega seotud istungitevahelisteks kohtumisteks.

               (6)Lepingu põhieesmärk on ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüük) vältimine, ärahoidmine ja lõpetamine, takistades ETR-kalapüügiga tegelevatel laevadel kasutada sadamaid ja saata oma saaki turgudele. Nii vähendatakse lepinguga selliste laevade stiimulit püüki jätkata, blokeerides ühtlasi ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsu riiklikele ja rahvusvahelistele turgudele.

               (7)ETR-kalapüük on üks tõsisemaid ohte vee-elusressursside säästvale kasutamisele, seades ohtu liidu ühise kalanduspoliitika ja rahvusvaheliste jõupingutuste põhialused ookeanide parema majandamise edendamisel.

               (8)Lepinguosaliste koosolek vastutab selliste meetmete vastuvõtmise eest, mille eesmärk on tagada lepingu rakendamine, tagades sellega mere elusressursside ja mereökosüsteemide pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine. Liidul peaks neil koosolekutel olema aktiivne, tõhus ja konstruktiivne roll, et tagada lepingu täitmine ja edendada rahvusvahelist koostööd ETR-kalapüügi valdkonnas,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel lepingu (sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) osaliste koosolekutel võetav seisukoht on esitatud I lisas.

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht kujundatakse lepingu artikli 24 lõikes 2 sätestatud esimeseks läbivaatamiskoosolekuks ning järgmiseks kolmeks iga kahe aasta järel toimuvaks lepinguosaliste koosolekuks ja kõigiks sellega seotud istungitevahelisteks kohtumisteks.

               Artikkel 2

               Artikli 1 teises lõigus nimetatud lepinguosaliste koosolekutel võetavat liidu seisukohta täpsustatakse igal aastal vastavalt II lisale.

               Artikkel 3

               Nõukogu annab I lisas esitatud liidu seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt artikli 1 teises lõigus osutatud kolmandaks iga kahe aasta järel toimuvaks lepinguosaliste koosolekuks.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                        Nõukogu nimel

                        eesistuja

                     (1)

                        Oktoober 2020;
                  http://www.fao.org/port-state-measures/background/parties-psma/en/

                     (2)

                        Nõukogu 20. juuni 2011. aasta otsus (EL) 2011/443, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks leping sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 191, 22.7.2011, lk 1).

                     (3)

                        Lepinguosaliste koosolekute kodukorra punkt 5.1.

                     (4)

                        See ELi poolt võõrustatav koosolek oleks pidanud toimuma 2020. aastal, kuid COVID-19 tõttu lükati see edasi 2021. aastasse.

                     (5)

                        Lepinguosaliste koosolekute kodukorra punkt 5.2.

                     (6)

                        Lepinguosaliste koosolekute kodukorra punktid 7.2 ja 7.3.
                        Organisatsiooni üldeeskirjade punkti XVII artikli lõike 3 punkt a.

                     (7)

                        Lepinguosaliste koosolekute kodukorra punkt 13.

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (9)

                        ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

                     (10)

                        ELT L 347, 28.12.2017, lk 81.

                     (11)

                        ELT L 198, 25.7.2019, lk 105.

                     (12)

                        ELT L 112, 30.4.2011, lk 1.

                     (13)

                        KOM(2011) 424, 13. juuli 2011.

                     (14)

                        14249/19, 19. november 2019.

                     (15)

                        7348/1/17 REV 1, 24. märts 2017.

                     (16)

                        JOIN(2016) 49 (final), 10. november 2016.

                     (17)

                        Euroopa Liidu Nõukogu dokument 11205/14, 24. juuni 2014.

                     (18)

                        Euroopa Liidu Nõukogu dokument 10494/18, 26. juuni 2018.

                     (19)

                        COM(2019) 640 (final), 11. detsember 2019.

                     (20)

                        COM(2020) 380 (final), 20. mai 2020.

                     (21)

                        COM(2020) 381 (final), 20. mai 2020.

                     (22)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (23)

                        ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

                     (24)

                        ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

                     (25)

                        ELT L 347, 28.12.2017, lk 81.

                     (26)

                        ELT L 198, 25.7.2019, lk 105.

                     (27)

                        ELT L 112, 30.4.2011, lk 1.

                     (28)

                        Nõukogu 20. juuni 2011. aasta otsus (EL) 2011/443, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks leping sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 191, 22.7.2011, lk 1).

                     (29)

                        Praegu kavandatud 31. maist kuni 4. juunini 2021.

                     (30)

                        ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

                     (31)

                        ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

                     (32)

                        ELT L 347, 28.12.2017, lk 81.

                     (33)

                        ELT L 112, 30.4.2011, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.12.2020
            COM(2020) 802 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel lepingu (sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) osalistete koosolekutel

               I LISA

               Euroopa Liidu nimel lepingu (sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) osaliste koosolekutel võetav seisukoht

                1. PÕHIMÕTTED

               Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks võetavate sadamariigi meetmete lepingu raames peab liit muu hulgas silmas järgmisi põhimõtteid:

               (a)tagab, et lepingu kohaselt vastu võetud meetmed on kooskõlas lepingu enda ja rahvusvahelise õigusega, eelkõige liidu rahvusvaheliste kohustustega ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS),
                  1
                1995. aasta piirialade kalavarude ja pika rändega liikide varude kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppe (UNFSA))
                  2
                ning 1993. aasta kokkuleppe raames, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju
                  3
               ;

               (b)tegutseb vastavalt oma eesmärkidele ja põhimõtetele ühise kalanduspoliitika raames, mis on sätestatud määruses (EL) 1380/2013, ning vastavalt määrusega (EÜ) nr 1005/2008 ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks kehtestatud liidu süsteemiga seotud sätetele;

               (c)tegutseb vastavalt nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustele, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta,
                  4
                ning seab eesmärgiks, et välismõõtme puhul järgitaks samu põhimõtteid ja edendataks samu kalavarude majandamise ja kontrolli standardeid, mida kohaldatakse liidu vetes; edendab võrdseid võimalusi, muu hulgas selleks, et toetada läbipaistvat kauplemist kalandustoodetega, mille suhtes kohaldatakse rangelt järgitavaid ja kontrollitavaid standardeid, ning edendab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüük) vastu võitlemisel sadamariikide ja lipuriikide rolli rõhutavaid algatusi;

               (d)tegutseb vastavalt nõukogu järeldustele ookeanide ja merede kohta
                  5
                ning nõukogu järeldustele
                  6
                liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatise „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  7
                kohta ning edendab meetmeid sadamariigi meetmete lepingu toetamiseks ja selle rakendamise tõhustamiseks, aidates kaasa ookeanide säästvale majandamisele kõigis selle mõõtmetes;

               (e)järgib ETR-kalapüügi puhul nulltolerantsi põhimõtet, võttes eelkõige arvesse, et COVID-19 tagajärjel tekkinud poliitilised ja sotsiaal-majanduslikud tingimused võivad olla loonud soodsa keskkonna ebaausatele osalejatele ETR-kalapüügi alustamiseks või selle kaubanduse hõlbustamiseks, mistõttu on veelgi vajalikum võtta käesoleva lepingu alusel drastilisi meetmeid.

               2. SUUNISED

               Liit püüab välja töötada ja toetada järgmiste meetmete ja suuniste vastuvõtmist, mille eesmärk on tagada ülemaailmne osalemine lepingus ja selle tõhus rakendamine:

               (a)tagab kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige välissuhete, keskkonna, kaubanduse, tööhõive, arendustegevuse ning teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning taotleb kooskõla ja koostoimet liidu tegevuspõhimõtetega kahepoolsetes kalandussuhetes kolmandate riikidega;

               (b)edendab seisukohti, mis on kooskõlas piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja piirkondlike kalandusasutuste parimate tavadega, ning nende organisatsioonide tegevuse kooskõlastamist lepinguga;

               (c)toetab üleilmsete suutlikkuse arendamise programmide vastuvõtmist, et aidata arenguriike lepingu rakendamise ettevalmistamisel või rakendamisel, tagades samal ajal vajaduse korral vastastikuse täiendavuse liidu poolt kolmandatele riikidele ETR-kalapüügi vastases võitluses antava abiga;

               (d)edendab meetmeid, millega tugevdatakse koostööd lepingu ning muude ülemaailmsete ja piirkondlike organisatsioonide vahel nende volituste piires, kui see on asjakohane, samuti lepinguosaliste hulka mittekuuluvate riikidega, kui see on soovitav ja asjakohane;

               (e)toetab meetmeid, millega edendatakse lepingu ratifitseerimist lepinguosaliste hulka mittekuuluvate riikide poolt, sealhulgas ülemaailmse teadlikkuse ja suutlikkuse suurendamise kaudu, tagamaks, et riigid mõistaksid nii lepingu kasulikkust kui ka selle rakendamise nõudeid, kui nad peaksid saama lepinguosaliseks;

               (f)toetab meetmeid, millega arendatakse ja edendatakse vahendite (tehnoloogiad, teabevahetussüsteemid, registrid jne) kasutamist, et toetada ja hõlbustada lepingu rakendamist, ning tagab, et need oleksid kooskõlas vahenditega, mis on liidus sarnastel eesmärkidel välja töötatud;

               (g)toetab meetmeid, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust, dialoogi ja koostööd asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas (kuid mitte ainult) kalurite, kalandussektori, kodanikuühiskonna organisatsioonide, teadlaste ja akadeemiliste ringkondadega lepingu rakendamisega seotud küsimustes, ning vajaduse korral meetmeid, mille eesmärk on parandada nende kaasamist ja osalemist lepingu rakendamisega seotud töös kooskõlas muudes mitmepoolsetes lepingutes vastu võetud ühise tavaga.

               II LISA

               Euroopa Liidu nimel lepingu (sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) osaliste koosolekutel võetava seisukoha iga-aastane täpsustus

               Enne iga lepinguosaliste koosolekut, kui kõnealust organit kutsutakse üles vastu võtma liidule õiguslikke tagajärgi tekitavaid otsuseid, võetakse vajalikud meetmed, et liidu nimel vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele ja suunistele väljendatavas seisukohas võetaks arvesse viimaseid teaduslikke ja muid asjakohaseid andmeid, mis on edastatud komisjonile.

               Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab Euroopa Komisjon nõukogule piisavalt varakult enne lepinguosaliste iga koosolekut kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad.

               Kui lepinguosaliste koosoleku käigus (sh kohapeal) ei ole võimalik saavutada kokkulepet, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.

                     (1)

                        EÜT L 179, 23.6.1998, lk 3

                     (2)

                        EÜT L 189, 3.7.1998, lk 16.

                     (3)

                        EÜT L 177, 16.7.1996, lk 26.

                     (4)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (5)

                        14249/19, 19. november 2019.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 24. märts 2017.

                     (7)

                        JOIN(2016) 49 final, 10. november 2016.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.12.2020
            COM(2020) 801 final
            2020/0355(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist seoses täitevorgani otsusega Euroopa Liidu liikmesuse muutusi kajastavate kohanduste tegemise metoodika kohta, pidades silmas piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni täitevorgani 41. istungjärku, ja kõnealusel istungjärgul Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev nõukogu otsuse ettepanek on seotud Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamisega täitevorgani otsuse kohta, milles käsitletakse hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise 2012. aastal muudetud protokolli (edaspidi „Göteborgi protokoll“) II lisa tabelite 2–6 kohandamise metoodikat vastavalt piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioonile (edaspidi „õhukonventsioon“), et võtta arvesse muutusi Euroopa Liidu liikmesuses. Ettepanek täitevorgani otsuse kohta esitatakse seoses õhukonventsiooni täitevorgani 41. istungjärguga.

               Käesolev nõukogu otsuse ettepanek hõlmab ka läbirääkimispositsiooni, mille Euroopa Liit on võtnud täitevorgani otsuse suhtes seoses teiste osaliste märkustega ELi esitatud ettepaneku kohta.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Õhukonventsioon ja Göteborgi protokoll (mida muudeti 2012. aastal)

               Õhukonventsioon, mis võeti vastu 1979. aastal, on kõige põhjalikum õhukvaliteeti ja õhusaastet käsitlev piirkondlik keskkonnalepe.

               Õhukonventsioonile tuginedes lepiti 1999. aasta novembris kokku esialgses Göteborgi protokollis. Göteborgi protokolli muudeti 2012. aastal. Muudetud versioon jõustus 7. oktoobril 2019. Muudetud protokolli põhjal võeti vastavalt direktiivile (EL) 2016/2284 (mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist ja millega tunnistati kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ siseriiklike ülemmäärade kohta) vastu heite vähendamise kohustused aastateks 2020–2029.

               Euroopa Liit on õhukonventsiooni
                  1
                ja Göteborgi protokolli (mida muudeti 2012. aastal)
                  2
                osaline. Õhukonventsiooniga on liitunud kõik liikmesriigid; esialgse Göteborgi protokolli
                  3
                osalised on 21 liikmesriiki ja Göteborgi protokolli 2012. aasta muudatuse on seni heaks kiitnud 17 liikmesriiki
                  4
               .

               2.2.Õhukonventsiooni täitevorgan

               Täitevorgan on õhukonventsiooni juhtorgan, mis koosneb konventsiooniosaliste esindajatest. Täitevorgan vaatab vastavalt õhukonventsiooni artiklile 10 läbi õhukonventsiooni ja selle protokollide rakendamise ja arendamise.

               Täitevorgan püüab oma otsused teha konsensuse alusel
                  5
               .

               2.3.Täitevorgani kavandatav akt

               Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peaksid esitama ettepaneku täitevorgani otsuse kohta, millega kehtestatakse Göteborgi protokolli (muudetud 2012. aastal) II lisa tabelite 2–6 kohandamise metoodika, et võtta arvesse muutusi Euroopa Liidu liikmesuses (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on tagada, et muudetud protokolli kohaste vastavuskontrollide tegemisel Euroopa Liidus kasutatakse õigeid arve. II lisa tabelites 2–6 on loetletud liikmesriikide 2005. aasta riiklikud heitetasemed (lähtetase) ja riiklikud heite vähendamise kohustused alates 2020. aastast iga saasteaine (vääveldioksiid, lämmastikoksiidid, ammoniaak, lenduvad orgaanilised ühendid ja tahked peenosakesed) kohta. Kõik tabelid sisaldavad ka rida, mis näitab ELi kogunäitajaid (ELi liikmesriikide heite lähtetasemete summa kilotonnides 2005. aastal ning ELi liikmesriikide vähendamiskohustuste summa, mida väljendatakse kogumuutusena protsentides võrreldes ELi liikmesriikide lähtetasemete summaga). Praegu on ELi näitajaks nendes tabelites EL 27 (2013) kogusumma, mis kajastab Euroopa Liidu liikmesust protokolli muutmise ajal 2012. aastal. Seetõttu on II lisas vaja teha parandusi.

               Kehtivates eeskirjades ei ole veel esitatud selle tehnilise kohandamise erijuhtumi metoodikat, milles täitevorgan oma 36. istungjärgul kokku leppis. Sarnane täitevorgani otsus, mis käsitles võimalust kohandada Euroopa Liidu heite ülemmäärasid esialgses Göteborgi protokollis, võeti vastu 2017. aastal
                  6
                pärast seda, kui Euroopa Liit oli vastuseks täitevorgani poolt 36. istungjärgul esitatud nõudmisele esitanud asjakohase ettepaneku. Kuna muudetud Göteborgi protokoll ei olnud selleks ajaks veel jõustunud, siis täitevorgani 2017. aasta otsus seda ei hõlmanud.

               Täitevorgani otsus muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites 2–6 esitatud Euroopa Liidu näitajate kohandamise metoodika kohta tuleks eelistatavalt vastu võtta täitevorgani täiendaval istungjärgul, mis on esialgu kavandatud 2021. aasta maiks, ja hiljemalt täitevorgani 2021. aasta detsembris toimuval istungjärgul, et tabelite kohandamist saaks taotleda enne 2020. aasta andmete esimese vastavuskontrolli algust (eeldatavasti 2022. aasta 2. kvartalis).

               Kavandatavat akti kohaldatakse alates täitevorgani otsuse vastuvõtmisest. Kui kavandatav akt vastu võetakse, võimaldab see Euroopa Liidul esitada vajalikud tehnilised ajakohastused, et kajastada muutusi Euroopa Liidu liikmesuses. Komisjon viib Euroopa Liidu nimel lõpule ülesande esitada õhukonventsiooni sekretariaadile liikmesuse muutumisega seotud kohandused.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Euroopa Liit peaks esitama ettepaneku otsuse kohta, mille võtab vastu õhukonventsiooni täitevorgan (vt esildise kavand, mis on esitatud I lisas).

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on võtta vastu metoodika, mis võimaldab tehniliselt kohandada Euroopa Liidu heite lähtetasemeid ja heite vähendamise kohustusi, mis on esitatud muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites 2–6, et kõnealustes tabelites sisalduvad Euroopa Liidu näitajad kajastaksid pärast Euroopa Liidu liikmesuse muutumist õigesti
                  liikmesriikide heite lähtetasemete ja heite vähendamise kohustuste summat. Võimalus kohandada neid tabeleid konkreetselt Euroopa Liidu liikmesuse muutuste arvessevõtmiseks on vajalik selleks, et nõuetekohaselt läbi viia vastavuskontroll muudetud Göteborgi protokollist tulenevate kohustuste täitmise kohta Euroopa Liidu poolt.

               Kui teised konventsiooniosalised esitavad ettepanekuid teha täitevorgani kavandatavas otsuses redaktsioonilisi muudatusi, mis võivad aidata saavutada Euroopa Liidu ettepaneku omadega samu eesmärke, võib Euroopa Liit neid ettepanekuid põhimõtteliselt toetada.

               Ettepanekuid kohandada liikmesriikide riiklikke heite ülemmäärasid või heite vähendamise kohustusi (poliitiline mõju) ei toetata, vaid neid käsitletakse eraldi arutelus, eelkõige seoses muudetud Göteborgi protokolli käimasoleva läbivaatamisega.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomast organit reguleeriva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  7
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Täitevorgan on lepinguga, täpsemalt õhukonventsiooniga loodud organ.

               Akt, mille täitevorgan peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kooskõlas muudetud Göteborgi protokolli artikli 13 lõikega 5 on kavandatav akt rahvusvahelise õiguse alusel siduv.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta õhukonventsiooni ega Göteborgi protokolli institutsioonilist raamistikku.

               Seepärast on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on üksnes kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Ei kohaldata.

               2020/0355 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist seoses täitevorgani otsusega Euroopa Liidu liikmesuse muutusi kajastavate kohanduste tegemise metoodika kohta, pidades silmas piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni täitevorgani 41. istungjärku, ja kõnealusel istungjärgul Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni (edaspidi „õhukonventsioon“) alusel 2012. aastal vastu võetud muudetud protokolli hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise kohta (edaspidi „muudetud Göteborgi protokoll“) kiitis Euroopa Liit heaks nõukogu otsusega (EL) 2017/1757 ning muudetud protokoll jõustus 7. oktoobril 2019.

               (2)Vastavalt õhukonventsiooni artiklile 10 peab täitevorgan läbi vaatama õhukonventsiooni ja selle protokollide rakendamise ja arendamise ning võib vastu võtta otsuseid, et selgitada kõnealuste protokollide rakendamist.

               (3)Õhukonventsiooni täitevorgani 36. istungjärgul kutsusid konventsiooniosalised Euroopa Liitu ja selle liikmesriike üles esitama metoodika esialgse Göteborgi protokolli (vastu võetud 1999. aastal) II lisa tabelis 1 esitatud Euroopa Liidu heite ülemmäärade kohandamiseks, et võtta arvesse muutusi Euroopa Liidu liikmesuses.

               (4)Pärast seda esitasid Euroopa Liit ja selle liikmesriigid otsuse ettepaneku, mis võeti vastu õhukonventsiooni täitevorgani 37. istungjärgul
                  8
               .

               (5)Metoodika, mille abil kohandatakse muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites 2–6 esitatud Euroopa Liidu näitajaid, et võtta arvesse muutusi Euroopa Liidu liikmesuses, on vajalik selleks, et need muutused oleksid nõuetekohaselt kajastatud, pidades silmas vajadust läbi viia vastavuskontroll muudetud Göteborgi protokollist tulenevate kohustuste täitmise kohta Euroopa Liidu poolt. See ei hõlma riiklike heite ülemmäärade või heite vähendamise kohustuste kohandamist samades tabelites.

               (6)Kui täitevorgan on kohandamismetoodika vastu võtnud, peaks komisjon esitama Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretärile selle metoodika rakendamiseks vajalikud kohandused, et võtta arvesse muutusi Euroopa Liidu liikmesuses pärast muudetud Göteborgi protokolli vastuvõtmist, ning esitama kõik kohandused, mis tuleb teha juhul, kui Euroopa Liidu liikmesus peaks edaspidi muutuma.

               (7)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel täitevorganis võetav seisukoht, kuna täitevorgani otsus on Euroopa Liidule siduv,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.
                     Õhukonventsiooni täitevorgani 41. istungjärgul taotleb Euroopa Liit järgmist eesmärki: määrata kindlaks metoodika, mis võimaldab kohandada Euroopa Liidu heite lähtetasemeid ja heite vähendamise kohustusi, mis on esitatud muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites 2–6, et kõnealustes tabelites esitatud Euroopa Liidu näitajad kajastaksid pärast Euroopa Liidu liikmesuse muutumist õigesti liikmesriikide heite lähtetasemete ja heite vähendamise kohustuste summat.

               2.
                     Pidades silmas õhukonventsiooni täitevorgani 41. istungjärku ja selleks, et saavutada lõikes 1 kindlaksmääratud eesmärk, esitab Euroopa Liit nõutava kohandamismetoodika kohta ettepaneku, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               3.
                     Komisjon edastab selle ettepaneku Euroopa Liidu nimel konventsiooni sekretariaadile.

               Artikkel 2

               Euroopa Liit võib toetada teiste konventsiooniosaliste esitatud muudatusettepanekuid, tingimusel et need aitavad saavutada Euroopa Liidu eesmärke, mis on loetletud artiklis 1.

               Artikkel 3

               Olenevalt olukorra arengust õhukonventsiooni täitevorgani 41. istungjärgul võivad Euroopa Liidu esindajad liikmesriikidega kohapeal koordinatsioonikohtumistel konsulteerides kokku leppida artiklites 1 ja 2 osutatud seisukoha täpsustamises ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 4

               Kui õhukonventsiooni täitevorgan on kõnealuste kohanduste tegemise metoodika vastu võtnud, esitab komisjon Euroopa Liidu nimel vajalikud kohandused selle metoodika rakendamiseks.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        81/462/EMÜ: nõukogu 11. juuni 1981. aasta otsus piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 171, 27.6.1981, lk 11–24).

                     (2)

                        2003/507/EÜ: nõukogu 13. juuni 2003. aasta otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ühinemist 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni protokolliga hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise kohta (ELT L 179, 17.7.2003, lk 0001–0002). Nõukogu 17. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1757, mis käsitleb 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1999. aasta protokolli (hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise kohta) muutmise Euroopa Liidu nimel heakskiitmist (ELT L 248, 27.9.2017, lk 3–75).

                     (3)

                        Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik ja Ungari (ratifitseerimised seisuga 1. oktoober 2020).

                     (4)

                        Bulgaaria, Eesti, Hispaania Horvaatia, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Portugal, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Soome, Taani ja Tšehhi Vabariik (ratifitseerimised seisuga 1. oktoober 2020).

                     (5)

                        Rules of procedure for sessions of the Executive Body for the Convention on Long-range Transboundary Air Pollution as adopted by decision 2010/19 and amended by decision 2013/1 (piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni täitevorgani istungjärkude töökord, mis on vastu võetud otsusega 2010/19 ja mida on muudetud otsusega 2013/1), reegel 29.

                     (6)

                        Täitevorgani otsus 2017/3,
                  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf

                     (7)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (8)

                        Õhukonventsiooni täitevorgani otsus 2017/3,
                  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.12.2020
            COM(2020) 801 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist seoses täitevorgani otsusega Euroopa Liidu liikmesuse muutusi kajastavate kohanduste tegemise metoodika kohta, pidades silmas piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni täitevorgani 41. istungjärku, ja kõnealusel istungjärgul Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta

               Euroopa Liidu ettepanek piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni täitevorgani otsuse kohta: metoodika hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise protokolli (edaspidi „Göteborgi protokoll“, muudetud 2012. aastal) II lisa tabelite 2–6 kohandamiseks, et võtta arvesse muutusi Euroopa Liidu liikmesuses.

               Eelnõu: otsus Göteborgi protokolli (muudetud 2012. aastal) II lisa kohandamise kohta, et võtta arvesse muutusi Euroopa Liidu liikmesuses

               Täitevorgan,

               tuletades meelde oma otsuseid 2013/14 ja 2016/4, milles käsitletakse hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise protokolli (Göteborgi protokoll) täitmist Euroopa Liidu poolt;

               märkides, et muudetud Göteborgi protokolli artikli 13 lõikes 2 on sätestatud menetlus, mille kohaselt osaline võib teha ettepaneku kohandada Göteborgi protokolli II lisas loetletud heite vähendamise kohustusi, kuid täitevorgani otsustes 2012/3 ja 2012/12 (kohandamise kohta) sätestatud metoodikat ei saa kohaldada juhul, kui asjaomaseid heite vähendamise kohustusi kohandatakse selleks, et kajastada muutusi Euroopa Liidu liikmesuses;

               tuletades meelde oma otsust 2017/3, milles käsitletakse hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise protokollis tehtavaid kohandusi, et võtta arvesse muutusi Euroopa Liidu liikmesuses, ja mis võeti vastu Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ettepaneku alusel vastuseks konventsiooniosaliste poolt täitevorgani 36. istungjärgul esitatud nõudmisele (ECE/EB.AIR/137);

               tervitades hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise protokolli (Göteborgi protokoll, muudetud 2012. aastal) jõustumist 7. oktoobril 2019;

               1.otsustab vastavalt muudetud Göteborgi protokolli artikli 13 lõikele 2 kehtestada muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites 2–6 Euroopa Liidu jaoks loetletud heite lähtetasemete ja heite vähendamise kohustuste kohandamiseks Euroopa Liidu liikmesuse muutumise korral järgmise metoodika:

               -Euroopa Liidu puhul on iga saasteaine heite lähtetase, mida muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites 2–6 väljendatakse 2005. aasta heitetasemetena kilotonnides, asjaomase saasteaine heite lähtetasemete summa Euroopa Liidu liikmesriikide lõikes, võttes arvesse kõiki Euroopa Liiduga ühinenud või sellest välja astunud riike.

               -Euroopa Liidu heite vähendamise kohustused, mis on esitatud muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites 2–6 saasteainete kaupa, kujutavad endast Euroopa Liidu liikmesriikide heite vähendamise kohustuste summat, mis arvutatakse järgmiselt: a) iga Euroopa Liidu liikmesriigi 2020. aasta heite vähendamise kohustusi, mis on esitatud muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites 2–6, võrreldakse iga Euroopa Liidu liikmesriigi 2005. aasta heite tasemetega, mis on esitatud samades tabelites, ning b) punkti a kohaselt saadud tulemuste summat väljendatakse protsendina Euroopa Liidu liikmesriikide 2005. aasta heite tasemete summast.

               -Selle metoodika puhul on 2005. aasta heite tasemeteks muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites 2–6 loetletud heitetasemed, välja arvatud juhul, kui konkreetse allakirjutanu või osalise jaoks ei ole II lisas sätestatud 2005. aasta heite tasemeid; sel juhul kasutatakse viimast 2005. aasta heitearuannet. Heite vähendamise kohustused aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks on loetletud muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites 2–6, välja arvatud juhul, kui II lisas ei ole sätestatud konkreetse allakirjutanu või osalise heite vähendamise kohustusi aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks; sel juhul esitab Euroopa Liit asjaomase teabe kirjalikult Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretärile;

               2.otsustab, et Euroopa Liit võib eespool nimetatud metoodikat kasutades tehtud kohandused esitada kirjalikult Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretärile, kes teavitab kohandustest kõiki osalisi.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.12.2020
            COM(2020) 814 final
            2020/0357(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mida väljendatakse Euroopa Liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni 64. istungjärgul seoses ainete lisamisega 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni

               SELETUSKIRI

               1.KAVANDATAV REGULEERIMISESE

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mida väljendatakse liidu nimel ÜRO narkootiliste ainete komisjoni 64. istungjärgul seoses ainete lisamisega ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ning ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni. Narkootiliste ainete komisjoni 64. istungjärk toimub kava kohaselt 12.–16. aprillil 2021.2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1. ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtne konventsioon, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioon

               Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (edaspidi „ÜRO“) 1972. aasta protokolliga muudetud 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni (edaspidi „narkootiliste ainete konventsioon“)
                  1
                eesmärk on võidelda kooskõlastatud rahvusvahelise tegevuse kaudu narkootikumide kuritarvitamise vastu. Selles on esitatud kaks sekkumise ja kontrolli vormi, mis avaldavad koosmõju. Esiteks püütakse sellega piirata narkootikumide valdamist, kasutamist, levitamist, importi, eksporti, valmistamist ja tootmist ning nendega kauplemist üksnes meditsiiniliste ja teaduslike eesmärkidega. Teiseks võideldakse selle abil rahvusvahelise koostöö kaudu ebaseadusliku uimastikaubanduse vastu, et heidutada uimastikauplejaid ja hoida ära uimastitega kauplemist.

               ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooniga (edaspidi „psühhotroopsete ainete konventsioon“)
                  2
                loodi rahvusvaheline psühhotroopsete ainete kontrollisüsteem. Sellega reageeriti kuritarvitatavate narkootikumide valiku mitmekesistumisele ja laienemisele ning kehtestati mitme sünteetilise narkootikumi suhtes kontrollimeetmed, lähtudes ühelt poolt nende kuritarvitamise potentsiaalist ja teiselt poolt nende raviväärtusest.

               Kõik ELi liikmesriigid on konventsioonide osalised, samas kui liit seda ei ole.

               2.2.Narkootiliste ainete komisjon

               Narkootiliste ainete komisjon on ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu komisjon, mille ülesanded ja volitused on sätestatud muu hulgas kahes konventsioonis. Komisjoni kuulub 53 ÜRO liikmesriiki, kelle valib ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu. Märtsis 2021 on narkootiliste ainete komisjoni hääleõiguslikud liikmed 12 liikmesriiki
                  3
               . Liidul on narkootiliste ainete komisjonis vaatleja staatus.

               2.3.Narkootiliste ainete komisjoni kavandatav õigusakt

               Narkootiliste ainete komisjon ajakohastab korrapäraselt ainete nimekirja, mis on lisatud konventsioonidele, võttes aluseks soovitused, mille on esitanud Maailma Terviseorganisatsioon (edaspidi „WHO“), keda nõustab narkosõltuvuse eksperdikomisjon.

               WHO andis ÜRO peasekretärile soovituse lisada konventsioonidele lisatud nimekirjadesse 11 aine hulgast kaheksa ainet, mida WHO narkosõltuvuse eksperdikomisjon oli kriitiliselt hinnanud.

               Oma 64. istungjärgul, mis toimub 12.–16. aprillil 2021 Viinis, peab narkootiliste ainete komisjon vastu võtma otsused nende ainete lisamise kohta konventsioonidele lisatud nimekirjadesse.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Konventsioonidele lisatud nimekirjade muutmine mõjutab kõigi liikmesriikide puhul otseselt liidu õiguse kohaldamisala uimastikontrolli valdkonnas. Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsuse 2004/757/JSK (millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta
                  4
               , edaspidi „raamotsus“) artikli 1 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuses raamotsuses tähendab mõiste „uimastid“ kõiki aineid, mis on hõlmatud kas narkootiliste ainete konventsiooniga või psühhotroopsete ainete konventsiooniga, ning raamotsuse lisas loetletud aineid. Raamotsust kohaldatakse seega ainete suhtes, mis on loetletud narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjades. Seega mõjutab kõnealustele konventsioonidele lisatud nimekirjade iga muudatus otseselt liidu ühiseid eeskirju ja muudab nende kohaldamisala Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses. Seejuures ei ole oluline, kas kõnealune aine on liidus kontrolli all
                  5
               .

               Ühe aine suhtes neist 11 ainest, mida narkosõltuvuse eksperdikomisjon kriitiliselt hindas, kohaldatakse liidus kontrollimeetmeid. Isotonitaseen lisati nõukogu raamotsuses 2004/757/JSK esitatud uimasti määratlusse
                  6
               . Üks aine, MDMB-4een-PINACA, on Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse intensiivse järelevalve all; selle kohta koostatakse riskihindamisaruanne. Ülejäänud üheksa ainet on Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse järelevalve all.

               Komisjoni ettepanekus liidu seisukoha kohta soovitatakse toetada WHO soovitusi, sest need on kooskõlas teaduslike teadmiste praeguse seisuga. Uute psühhoaktiivsete ainete puhul toetab nende ainete lisamist konventsioonide nimekirjadesse ka teave, mis on kättesaadav Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse peetavast Euroopa uute uimastite andmebaasist.

               Nõukogu peab kehtestama liidu ühise seisukoha narkootiliste ainete komisjoni istungiks, kui komisjonil on vaja teha otsus ainete nimekirjadesse kandmise kohta. Kuna liidu vaatlejastaatus tingib piirangud, peaksid sellist seisukohta väljendama narkootiliste ainete komisjonis ühiselt liidu huvides tegutsevad liikmesriigid, kes on märtsis 2021 kõnealuse komisjoni liikmed. Liit ei ole nende konventsioonide osaline, kuid tal on selles valdkonnas ainupädevus.

               Selleks teeb komisjon ettepaneku liidu seisukoha kohta, mida väljendavad liikmesriigid, kes on 2021. aasta märtsi seisuga narkootiliste ainete komisjoni liikmed, Euroopa Liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni 64. istungjärgul seoses ainete lisamisega narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjadesse. Tegemist on viienda korraga, kui komisjon esitab sellise ettepaneku ELi seisukoha kohta
                  7
               . Nõukogu võttis liidu seisukohad
                  8
                vastu ja see võimaldas ELil avaldada narkootiliste ainete komisjoni eelmistel istungitel üksmeelselt arvamust ainete rahvusvahelistesse nimekirjadesse kandmise kohta, sest nimetatud komisjonis osalevad liikmeriigid hääletasid vastavalt vastuvõetud liidu seisukohale nende ainete nimekirjadesse lisamise poolt.

               4.ÕIGUSLIK ALUS

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               Euroopa Liidu (EL) toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud: „Nõukogu võtab [...] vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  9
               . Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  10
               .

               Narkootiliste ainete komisjon on kõnealuse artikli tähenduses „lepingus sätestatud organ“, kuna tegemist on ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu moodustatud organiga, millele on narkootiliste ainete konventsiooni ja psühhotroopsete ainete konventsiooniga antud eriülesanded.

               Narkootiliste ainete komisjoni otsused, mis käsitlevad ainete lisamist nimekirjadesse, on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 tähenduses „õigusliku toimega aktid“. Narkootiliste ainete konventsiooni ja psühhotroopsete ainete konventsiooni kohaselt on narkootiliste ainete komisjoni otsused automaatselt siduvad, välja arvatud juhul, kui konventsiooniosaline on ettenähtud tähtaja jooksul esitanud otsuse ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogule läbivaatamiseks
                  11
               . Kõnealuses küsimuses tehtavad ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu otsused on lõplikud. Ainete nimekirjadesse kandmist käsitlevatel narkootiliste ainete komisjoni otsustel on õiguslikud tagajärjed ELi õiguskorrale ka liidu õiguse alusel, kuna nad võivad otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide sisu, nimelt nõukogu raamotsust 2004/757/JSK. Konventsioonidele lisatud nimekirjade muutmine mõjutab otseselt kõnealuse ELi õigusakti kohaldamisala.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab.

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ebaseadusliku uimastikaubandusega.

               Seetõttu on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõige 1, milles ebaseaduslikku uimastikaubandust nimetatakse ühena eriti ohtlikest piiriülese mõõtmega kuriteoliikidest ning millega antakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule volitused kehtestada miinimumeeskirjad kuriteokoosseisude ja karistuste määratlemiseks ebaseadusliku uimastikaubanduse valdkonnas.

               4.3.Muutuv geomeetria

               Taani suhtes on nõukogu raamotsus 2004/757/JSK siduv kuni 21. novembrini 2018. Raamotsuse artiklis 1 on sätestatud, et „uimastid“ on ained, mis on hõlmatud kas narkootiliste ainete konventsiooniga või psühhotroopsete ainete konventsiooniga.

               Kuna narkootiliste ainete komisjoni otsused, mis käsitlevad ainete nimekirjadesse kandmist, mõjutavad ebaseadusliku uimastikaubanduse valdkonna ühiseeskirju, mis on Taanile siduvad, osaleb Taani nõukogu otsuse vastuvõtmisel, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht ainete nimekirjadesse kandmist käsitlevate otsuste vastuvõtmisel.

               4.4.Kokkuvõte

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 83 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.MÕJU EELARVELE

               Mõju eelarvele puudub.

               2020/0357 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mida väljendatakse Euroopa Liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni 64. istungjärgul seoses ainete lisamisega 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 83 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               1.Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) 1961. aasta narkootiliste ainete ühtne konventsioon, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga
                  12
                (edaspidi „narkootiliste ainete konventsioon“), jõustus 8. augustil 1975.

               2.Narkootiliste ainete konventsiooni artikli 3 kohaselt võib narkootiliste ainete komisjon otsustada lisada kõnealusele konventsioonile lisatud nimekirjadesse uusi aineid. Nimetatud komisjon võib nimekirju muuta üksnes vastavalt Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) soovitustele, kuid ta võib ka otsustada WHO soovitatud muudatusi mitte teha.

               3.ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioon (edaspidi „psühhotroopsete ainete konventsioon“)
                  13
                jõustus 16. augustil 1976.

               4.Psühhotroopsete ainete konventsiooni artikli 2 kohaselt võib narkootiliste ainete komisjon WHO soovitustele tuginedes otsustada lisada kõnealusele konventsioonile lisatud nimekirjadesse uusi aineid või neid sealt kustutada. Nimetatud komisjonil on laialdane kaalutlusõigus arvestada majanduslikke, sotsiaalseid, õiguslikke, halduslikke ja muid tegureid, kuid ta ei või käituda meelevaldselt.

               5.Mõlemale konventsioonile lisatud nimekirjade muutmine mõjutab otseselt liidu õiguse kohaldamisala uimastikontrolli valdkonnas. Konventsioonidele lisatud nimekirjades loetletud ainete suhtes kohaldatakse nõukogu raamotsust 2004/757/JSK
                  14
               . Seega mõjutab konventsioonidele lisatud nimekirjade iga muudatus otseselt liidu ühiseid eeskirju ja muudab nende kohaldamisala Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses.

               6.Narkootiliste ainete komisjonil on kavas võtta oma 64. istungjärgul, mis peaks kava kohaselt toimuma Viinis 12.–16. aprillini 2021, vastu otsused 8 uue aine lisamise kohta ÜRO konventsioonidele lisatud nimekirjadesse.

               7.EL ei ole narkootiliste ainete konventsiooni ja psühhotroopsete ainete konventsiooni osaline. Narkootiliste ainete komisjonis, kus 2021. aasta märtsis on hääleõigus 12 liikmesriigil, on liidul hääleõiguseta vaatleja staatus
                  15
               . Seepärast on vaja, et nõukogu volitaks liikmesriike väljendama liidu seisukohta seoses ainete lisamisega narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjadesse, kuna otsused uute ainete lisamise kohta konventsioonidele lisatud nimekirjadesse kuuluvad liidu ainupädevusse.

               8.WHO soovitas lisada narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja ühe uue aine ning psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja neli uut ainet ja IV nimekirja kolm uut ainet.

               9.Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus jälgib kõiki Maailma Terviseorganisatsiooni narkosõltuvuse eksperdikomisjoni (edaspidi „eksperdikomisjon“) poolt läbi vaadatud ja WHO poolt loetellu kandmiseks soovitatud aineid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1920/2006
                  16
                tingimuste kohaselt kui uusi psühhoaktiivseid aineid.

               10.Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on isotonitaseen (keemiline nimetus: N,N-dietüül-2-[[4-(1-metüületoksü)fenüül]metüül]-5-nitro-1H-bensimidasool-1-etaanamiin) sünteetiline valuvaigistava toimega opioid ning on väga sarnane etonitaseeni ja klonitaseeniga, mis on mõlemad ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni kohaselt rahvusvahelise kontrolli all. Isotonitaseenil raviotstarvet ei ole ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et isotonitaseeni kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda isotonitaseeni narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               11.Isotonitaseen lisati raamotsuses 2004/757/JSK esitatud uimasti määratlusse komisjoni delegeeritud direktiivi
                  17
                kaudu.

               12.Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda isotonitaseen narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.

               13.Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on MDMB-4een-PINACA (keemiline nimetus: metüül 3,3-dimetüül-2-(1-(pent-4-een-1-üül)-1H-indasool-3-karboksamiid)butanaat) sünteetiline kannabinoid. Ainel MDMB-4een-PINACA raviotstarvet ei ole ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et ainet MDMB-4een-PINACA kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda MDMB-4een-PINACA psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               14.Ainet MDMB-4een-PINACA on leitud 20 liikmesriigis ja see on kontrollialune 14 liikmesriigis. Seda on seostatud üheksa surmajuhtumiga ja 11 mittesurmava mürgistusega. MDMB-4een-PINACA suhtes viiakse praegu läbi üksikasjalikku uurimist, mille tulemusel koostab Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus riskihindamisaruande.

               15.Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda MDMB-4een-PINACA psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               16.Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on CUMYL-PeGACLONE (keemiline nimetus: 2-(1-metüül-1-fenüül-etüül)-5-pentüül-pürido[4,3-b]indool-1-oon) sünteetiline kannabinoid. Näib, et ainel CUMYL-PeGACLONE ei ole raviotstarvet ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et ainet CUMYL-PeGACLONE kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda CUMYL-PeGACLONE psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               17.Ainet CUMYL-PeGACLONE on leitud 11 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt viies liikmesriigis. Seda on seostatud vähemalt kolme surmajuhtumiga ja avastatud kolmes bioloogilises proovis, mida seostatakse tõsiste kõrvalnähtudega.

               18.Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda CUMYL-PeGACLONE psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               19.Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on flubromasolaam (keemiline nimetus: 8-bromo-6-(2-fluorofenüül)-1-metüül-4H-[1,2,4]triasolo[4,3-a][1,4]bensodiasepiin) bensodiasepiini tüüpi aine. Flubromasolaami anksiolüütilisi omadusi ja vähenenud rahustavaid, hüpnootilisi ja ataksilisi kõrvalnähtusid on uuritud, kuid näib, et sellel ei ole raviotstarvet ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et flubromasolaami kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda flubromasolaam psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja.

               20.Flubromasolaami on leitud 15 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt seitsmes liikmesriigis. Seda on seostatud kahe surmajuhtumi ja seitsme mittesurmava mürgistuse juhtumiga. Seda on avastatud ka 44 bioloogilises proovis, mida seostatakse surmajuhtumitega.

               21.Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda flubromasolaam psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja.

               22.Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on klonasolaam (teise nimetusega klonitrasolaam; keemiline nimetus: 6-(2-klorofenüül)-1-metüül-8-nitro-4H-[1,2,4]triasolo[4,3-a][1,4]bensodiasepiin) bensodiasepiini tüüpi aine. Näib, et klonasolaamil ei ole raviotstarbelist müügiluba ja talle ei ole antud ka ravimi müügiluba. On piisavalt tõendeid selle kohta, et klonasolaami kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda klonasolaam psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja.

               23.Klonasolaami on leitud 15 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt neljas liikmesriigis. Seda on seostatud kahe surmajuhtumi ja viie mittesurmava mürgistuse juhtumiga.

               24.Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda klonasolaam psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja.

               25.Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on diklasepaam (teise nimetusega Ro 5-3448; keemiline nimetus: 7-kloro-5-(2-klorofenüül)-1-metüül-1,3-dihüdro-2H-1,4-bensodiasepiin-2-oon) bensodiasepiini tüüpi aine. Näib, et diklasepaamil ei ole raviotstarbelist müügiluba ja talle ei ole antud ka ravimi müügiluba. On piisavalt tõendeid selle kohta, et diklasepaami kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda diklasepaam psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja.

               26.Diklasepaami on leitud 16 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt kaheksas liikmesriigis. Seda on seostatud kahe surmajuhtumiga. Seda on avastatud ka kaheksas bioloogilises proovis, mida seostatakse surmajuhtumitega.

               27.Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda diklasepaam psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja.

               28.Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on 3-MeO-PCP (keemiline nimetus: 1-[1-(3-metoksüfenüül)tsükloheksüül]piperidiin) dissotsiatiivset tüüpi aine. Näib, et ainel 3-MeO-PCP ei ole raviotstarbelist müügiluba ja talle ei ole antud ka ravimi müügiluba. On piisavalt tõendeid selle kohta, et ainet 3-MeO-PCP kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda 3-MeO-PCP psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               29.Ainet 3-MeO-PCP on leitud 18 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt kaheksas liikmesriigis. Seda on seostatud vähemalt seitsme surmajuhtumi ja viie mittesurmava mürgistuse juhtumiga. Seda on avastatud ka 18 bioloogilises proovis, mida seostatakse tõsiste kõrvalnähtudega.

               30.Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda 3-MeO-PCP psühhotroopsete ainete konventsiooni I nimekirja.

               31.Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on difenidiin (keemiline nimetus: 1-(1,2-difenüületüül)piperidiin) dissotsiatiivset tüüpi aine. Näib, et difenidiinil ei ole raviotstarbelist müügiluba ja talle ei ole antud ka ravimi müügiluba. On piisavalt tõendeid selle kohta, et difenidiini kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda difenidiin psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               32.Difenidiini on leitud 17 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt kaheksas liikmesriigis. Seda on seostatud vähemalt kahe mittesurmava mürgistusega ja avastatud viies bioloogilises proovis, mida seostatakse tõsiste kõrvalnähtudega.

               33.Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda difenidiin psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.

               34.On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel narkootiliste ainete komisjonis, kuna erinevad otsused, mis tehakse kaheksa kõnealuse aine nimekirjadesse kandmise kohta, võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt raamotsust 2004/757/JSK.

               35.Liidu seisukohta väljendavad ühiselt tegutsedes liikmesriigid, kes on narkootiliste ainete komisjoni liikmed.

               36.Raamotsus 2004/757/JSK on Taanile siduv kuni 21. novembrini 2018 ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

               37.Raamotsus 2004/757/JSK on Iirimaale siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni 64. istungjärgul, mis toimub 12.–16. aprillil 2021 ja kus kõnealusel organil palutakse võtta vastu otsused ainete kandmise kohta nimekirjadesse, mis on lisatud ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsele konventsioonile, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonile, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud seisukohta väljendavad ühiselt tegutsedes liikmesriigid, kes on narkootiliste ainete komisjoni liikmed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

               Brüssel,

                        Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ÜRO lepingud, kd 978, nr 14152.

                     (2)

                        ÜRO lepingud, kd 1019, nr 14956.

                     (3)

                        Austria, Belgia, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Prantsusmaa, Saksamaa, Ungari, Itaalia, Madalmaad, Poola, Hispaania ja Rootsi.

                     (4)

                        ELT L 335, 11.11.2004, lk 8, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2017. aasta direktiiviga (EL) 2017/2103, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2004/757/JSK uute psühhoaktiivsete ainete lisamiseks uimasti määratlusse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/387/JSK (ELT L 305, 21.11.2017, lk 12).

                     (5)

                        Vt raamotsuse lisa.

                     (6)

                        Komisjoni 2. septembri 2020. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2020/1687, millega muudetakse nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK lisa uue psühhoaktiivse aine N,N-dietüül-2-[[4-(1-metüületoksü)fenüül]metüül]-5-nitro-1H-bensimidasool-1-etaanamiini (isotonitaseen) lisamiseks uimasti määratlusse, ELT L 379, 13.11.2020, lk 55.

                     (7)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final; COM(2019) 631 final.

                     (8)

                        Vastu võetud nõukogu poolt vastavalt 7. märtsil 2017, 27. veebruaril 2018, 5. märtsil 2019 ja 11. veebruaril 2020.

                     (9)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (10)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (11)

                        Narkootiliste ainete konventsiooni artikli 3 lõige 7; psühhotroopsete ainete konventsiooni artikli 2 lõige 7.

                     (12)

                        ÜRO lepingud, kd 978, nr 14152.

                     (13)

                        ÜRO lepingud, kd 1019, nr 14956.

                     (14)

                        Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsus 2004/757/JSK, millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta (ELT L 335, 11.11.2004, lk 8).

                     (15)

                        Austria, Belgia, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Prantsusmaa, Saksamaa, Ungari, Itaalia, Madalmaad, Poola, Hispaania ja Rootsi.

                     (16)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1920/2006 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 1).

                     (17)

                        Komisjoni 2. septembri 2020. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2020/1687, millega muudetakse nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK lisa uue psühhoaktiivse aine N,N-dietüül-2-[[4-(1-metüületoksü)fenüül]metüül]-5-nitro-1H-bensimidasool-1-etaanamiini (isotonitaseen) lisamiseks uimasti määratlusse, C(2020) 5897 final, ELT L 379, 13.11.2020, lk 55.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.12.2020
            COM(2020) 814 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mida väljendatakse Euroopa Liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni 64. istungjärgul seoses ainete lisamisega 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni

               LISA

               Seisukoht, mida väljendavad narkootiliste ainete komisjoni liikmeks olevad liikmesriigid ühiselt liidu huvides tegutsedes narkootiliste ainete komisjoni 64. istungjärgul, mis toimub esialgse kava kohaselt 12.–16. aprillil 2021 teatavate ainete kontrolli ulatuse muutmise küsimuses:

               (1)isotonitaseen tuleb lisada narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja;

               (2)MDMB-4een-PINACA tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja;

               (3)CUMYL-PeGACLONE tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja;

               (4)flubromasolaam tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja;

               (5)klonasolaam tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja;

               (6)diklasepaam tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja;

               (7)3-MeO-PCP tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja;

               (8)difenidiin tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.