				|

		52011PC0315

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS mis käsitleb Euroopa standardimist ja millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜ /* KOM/2011/0315 lõplik */

			   	SELETUSKIRI
1. Ettepaneku taust
·      Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Euroopa standardimistegevus põhineb tööstuse,
avaliku sektori asutuste ja muude huvitatud poolte vabatahtlikul koostööl
avatusele, läbipaistvusele ja konsensusele rajatud süsteemi raames. Euroopa
tööstuse jaoks võtavad standardid kokku konkreetse valdkonna parimad tavad,
sest neis sisalduvad osalejate kollektiivsed teadmised.
Tulevikus hakkab Euroopa standardimistegevus
mängima olulist rolli paljudes väga erinevates valdkondades tunduvalt ulatuslikumalt
kui praegu. Näiteks on see olulisel kohal Euroopa konkurentsivõime,
tarbijakaitse, puuetega ja eakate inimeste juurdepääsu parandamise ja
kliimamuutustega toimetuleku puhul. Et kõigi valdkondade arenevatele
vajadustele kiiresti reageerida, on vaja põhjalikku, kaasavat, tõhusat ja
tehniliselt ajakohast Euroopa standardimissüsteemi. Selline süsteem toetub
senise süsteemi tugevatele külgedele, kuid peab olema ka piisavalt paindlik ja
reageerimisvõimeline, et tulla toime tulevikus esilekerkivate ülesannetega.
Oma dokumendis „Euroopa 2020. aastal. Aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010) 2020) rõhutas
komisjon, et Euroopas tuleb täiustada standardite väljatöötamist ja kasutamist,
et Euroopa ja rahvusvaheliste standardite potentsiaal ergutaks Euroopa tööstuse
pikaajalist konkurentsivõimet ning oluliste poliitiliste eesmärkide saavutamist
sellistes valdkondades nagu e-valitsus, e-tervis ja e-juurdepääsetavus.
21. oktoobril 2010 võttis Euroopa Parlament
vastu raporti Euroopa standardimise tuleviku kohta (A7-0276/2010), milles
märgiti, et Euroopa standardimise läbivaatamise korral tuleks säilitada selle
paljud edukad elemendid, kaotada puudused ja leida sobiv tasakaal Euroopa,
siseriikliku ning rahvusvahelise mõõtme vahel. Lisaks tunnistati raportis, et
koostalitlusvõimel on otsustav tähtsus innovatsiooni ja konkurentsivõime jaoks,
eelkõige IKT sektoris.
13. aprilli 2011. aasta teatises „Ühtse turu
akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks” nimetas
komisjon 12 põhimeedet, mille ELi institutsioonid peaksid enne 2012. aasta
lõppu vastu võtma, ning üks neist meetmetest on Euroopa standardimissüsteemi
laiendamine teenustele.
·      Üldine taust
Standardid ja standardimine on ELi jaoks
äärmiselt tõhusad poliitika elluviimise vahendid. Kuigi standarditest ja
standardimisest on Euroopa majanduse jaoks muudki kasu, kasutatakse neid
poliitiliste vahenditena, et tagada muu hulgas toodete ühisturu toimimine,
võrkude ja süsteemide koostalitlusvõime eelkõige IKT vallas, tarbija- ja
keskkonnakaitse kõrge tase ning innovatsiooni ja sotsiaalse kaasatuse kasv.
Digitaalühiskonnas on standardid võrkude ja
süsteemide koostalitlusvõime tagamiseks möödapääsmatud, seda eriti IKT
valdkonnas. Digitaalvaldkonnale toetuvas ühiskonnas kasutatakse IKT lahendusi
lisaks kõigile majandussektoritele ka inimeste igapäevaelus. IKT lahendused,
rakendused ja teenused peavad suutma üksteisega „suhelda”, lühidalt – nad
peaksid olema koostalitlusvõimelised. Koostalitlusvõime eeldab standardeid.
Euroopa standardid mängivad tööstustoodete
siseturu toimimises väga olulist rolli. Need asendavad eri riikide sageli
omavahel vastuolus olevaid standardeid, mis võivad põhjustada tehnilisi
takistusi riikide turgude toimimisele.
Käesoleva määruse seisukohast on olemas kaht
liiki standardeid: Euroopa standardid, mis on välja töötatud komisjoni
taotlusel ehk nn mandaadi põhjal, millega palutakse Euroopa
standardiorganisatsioonidel koostada standard, ning muud Euroopa standardid,
mis on välja töötatud teiste (nt ettevõtjate, riikide
standardiorganisatsioonide, sidusrühmade jt) algatusel.
Käesoleva ettepanekuga püütakse lahendada kolm
põhiprobleemi:
1. Kiirelt muutuvas maailmas ja ühiskonnas,
eelkõige sektorites, mille tooteid iseloomustab lühike eluiga, peavad
standardid tehnoloogia kiire arenguga sammu pidama. Mõned sidusrühmad väidavad,
et komisjoni taotlusel Euroopa standardite väljatöötamise protsess on liialt
aeglane. Standardite koostamise protsessi aegluse peamine negatiivne tagajärg
on see, et eri riikide omavahel vastuolus olevad standardid kehtivad edasi ning
see võib luua tehnilisi takistusi tarneahelas või kaubandustõkkeid, kui riigis
kehtivat standardit kasutatakse protektsionistlikel eesmärkidel. Teiseks ei saa
ettevõtjad harmoneeritud standardite puudumise tõttu kasutada asjaomast
standardit nõuetele vastavuse kinnitamiseks ning peavad tõendama vastavust
olulistele nõuetele kehtivates ELi õigusnormides sätestatud
vastavushindamismooduli kohaselt. Mõlemal juhul peavad ettevõtjad kandma kulud,
mis tekivad siseturu killustumise või vastavushindamismenetluste tõttu. Eri
riikide omavahel vastuolus olevad standardid ja harmoneeritud standardite
puudumine toovad kaasa kõrgemad tehingukulud ja ühiku suurema maksumuse, sest
tuleb toota erinevaid partiisid. Sellise olukorra lahendamiseks loob tööstus
mitteametlikud standardimiskanalid, et töötada kiiresti välja tehnilised
spetsifikatsioonid ja tagada rahvusvahelise ulatusega koostalitlusvõime.
2. VKEdele põhjustavad standardid ja
standardimine mitmeid probleeme. Mitme sidusrühma sõnul on üks olulisemaid
probleeme see, et VKEd on standardimistegevuses eelkõige Euroopa tasandil
reeglina alaesindatud. Pealegi puudutavad standardid sageli kodanike
turvalisust ja heaolu, võrkude tõhusust, keskkonda ja muid üldisi
poliitikavaldkondi. Kuigi standarditel on ühiskonnas oluline roll, ei võeta
asjaomaste ühiskondlike sidusrühmade arvamust ELi standardimisprotsessis
piisavalt arvesse. VKEde ja ühiskondlike sidusrühmade ebapiisavat esindatust
standardimistegevuses on püütud leevendada VKEsid ja ühiskondlikke sidusrühmi
esindavate organisatsioonide rahalise toetamisega. Sellise toetuse saamise
kriteeriumid, nende kasutamise tingimused ja saadaoleva rahalise toetuse liigid
varieeruvad märkimisväärselt. Mõned organisatsioonid saavad toetust konkreetse
meetme jaoks, kuid teised saavad ka üldisemat tegevustoetust. VKEde ja
ühiskondlike sidusrühmade ebapiisava osalemise kõige negatiivsem tagajärg on
nende suutmatus seda protsessi mõjutada.
3. IKT vallas ei ole paljusid koostalitlusvõime
tagamise standardeid töötanud välja mitte Euroopa standardiorganisatsioonid,
vaid muud standardeid väljatöötavad organisatsioonid (edaspidi „üleilmsed
foorumid ja konsortsiumid”). Konkreetseks näiteks võib tuua interneti- ja
WWW-standardid. Valdavalt kõrgtaseme spetsialistide puudumise tõttu ei tegutse
tavapärased standardiorganisatsioonid IKT valdkonnas ja sestap tehakse suur osa
ülemaailmsest IKT standardimisest väljaspool ametlikku Euroopa või
rahvusvahelist standardimissüsteemi. Praegu saab direktiivi 2004/18/EÜ kohaselt
toimuvates riigihangetes üleilmsete foorumite ja konsortsiumide standarditele
viidata ainult erandjuhtudel. Sellised standardid ei kuulu iseenesest ühtegi
sellisesse standardikategooriasse, millele riigiasutused võivad oma hangete
puhul viidata, ning seetõttu hoiduvad riigiasutused ettevaatlikkuse tõttu neile
viitamisest. Selle tagajärjel ei pruugi nende hangitavad IKT-vahendid olla
koostalitlusvõimelised teiste asutuste ostetud IKT-vahenditega. Sageli ei lase
see kitsaskoht riigiasutustel määratleda oma IKT-strateegiat ega -arhitektuuri,
kaasa arvatud organisatsioonidevahelist piiriülest koostalitlusvõimet.
·      Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Käesoleva ettepanekuga asendatakse osa
direktiivist 98/34/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1673/2006/EÜ ja
87/95/EMÜ.
·      Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega
Käesoleva algatusega rakendatakse programmi
„Euroopa 2020. aastal” juhtalgatusi „Innovatiivne liit” (KOM(2010) 546),
„Tööstuspoliitika” (KOM(2010) 614), "Euroopa digitaalne tegevuskava”
(KOM(2010) 245) ja „Ressursitõhus Euroopa” (KOM(2011) 21). Samuti rakendatakse
sellega ühtse turu akti (KOM(2011) 206) ja puuetega inimeste strateegiat
2010–2020 (2010(KOM) 636). Tegemist on komisjoni 2011. aasta töökava strateegilise
algatuse osaga.
2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju
hindamine
·      Konsulteerimine huvitatud isikutega
Konsultatsioonimeetodid, peamised
sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus
2009. ja 2010. aastal peeti kaks üldist
avalikku konsultatsiooni ning 2010. aastal korraldati ka spetsiifilisem
konsulteerimine riikide asutuste, Euroopa standardiorganisatsioonide, riikide
standardiorganisatsioonide, sidusrühmade organisatsioonide ning foorumite ja
konsortsiumidega. 2009. aastal võeti vastu valge raamat „IKT standardimise
ajakohastamine ELis – edasised sammud”.
Käesolev määrus toetub sõltumatu ekspertrühma
tööle; Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamise ekspertide rühm (EXPRESS)
koosnes 30 eksperdist, kes esindasid Euroopa, eri riikide ja rahvusvahelisi
standardiorganisatsioone, tööstust, VKEsid, valitsusväliseid organisatsioone,
ametiühinguid, teadusasutusi, foorume ja konsortsiume ning ELi liikmesriikide
riigiasutusi. EXPRESS esitas 2010. aasta veebruaris Euroopa Komisjonile oma
aruande „Standardimine konkurentsivõimelise ja innovaatilise Euroopa heaks –
visioon aastaks 2020”.
Vastuste kokkuvõte ja nende
arvessevõtmine
Lõpuks väljavalitud poliitikavalikute aluseks
on konsultatsioonide käigus esitatud vastused, valge raamat „IKT standardimise
ajakohastamine ELis – edasised sammud”, EXPRESSi aruanne „Standardimine
konkurentsivõimelise ja innovaatilise Euroopa heaks: visioon aastaks 2020” ja
Euroopa Parlamendi raport.
Ajavahemikus 23.3.2010–21.05.2010 toimus
internetis avalik arutelu. Komisjon sai 483 vastust. Tulemustega saab tutvuda
aadressil
http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/public-consultation/index_et.htm.
·      Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja
kasutada.
·      Mõju hindamine
Mõju hindamine ja selle kommenteeritud
kokkuvõte kirjeldavad erinevaid variante.
Tulemuslikkuse, tõhususe ja kooskõla
kriteeriumitele vastavad ainult poliitikavalikute 1.A (tähtaegade seadmine
Euroopa standardite koostamisele) ja 1.C (harmoneeritud standardite ja muude
komisjoni taotletud Euroopa standardite puhul rakendatav kord muudetakse
selgemaks ja lihtsamaks) kombinatsioon ning poliitikavalikud 2.C (VKEsid ja
ühiskondlikke sidusrühmi esindavate organisatsioonide positsiooni tugevdamine
Euroopa standardiorganisatsioonides, pakkudes neile tegevustoetust) ja 3.B
(riigihangetes foorumite ja konsortsiumide standarditele viitamine). Seepärast
on käesoleva ettepaneku aluseks võetud need neli varianti.
Komisjon korraldas tööprogrammis nimetatud
mõju hindamise, mille aruande leiab veebilehelt
http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/index_et.htm.
3. Ettepaneku õiguslik külg
·      Kavandatud meetmete kokkuvõte
1. Koostöö riikide standardiorganisatsioonide
vahel muutub läbipaistvamaks.
2. Kui konkreetses valdkonnas ei ole Euroopa
standardeid, kui need ei ole turgudel levinud või kui need standardid on
iganenud, muutub teiste organisatsioonide koostatud standardite kasutamine
info- ja kommunikatsioonitehnoloogia riigihangetes võimalikuks tingimusel, et
need standardid vastavad rahvusvahelist standardimisprotsessi käsitlevate WTO
põhimõtete põhjal kehtestatud kriteeriumitele.
3. Parandatakse planeerimist: komisjon koostab
aastase töökava, milles määratletakse Euroopa standardimisprioriteedid ja
vajalikud mandaadid.
4. VKEd ja ühiskondlikud sidusrühmad peaksid
Euroopa standardimises olema paremini esindatud ning ühtlasi tagatakse rahaline
toetus VKEsid ja ühiskondlikke sidusrühmi esindavatele organisatsioonidele.
5. Komisjoni ja Euroopa
standardiorganisatsioonide halduskoormust vähendatakse, näiteks lihtsustades
otsustavalt ühekordseid makseid, mida tuleb selgelt lahus hoida tegelike
rakenduskulude kontrollimisest. Käesoleva ettepanekuga liigutakse tulemuspõhise
süsteemi suunas, mis rajaneb kokkulepitud näitajatel ja eesmärkidel (väljundid
ja tulemused). Standardite koostamise protsessi kiirus ja tõhusus võiksid olla
üks selline eesmärk.
6. Kuigi transpordi, logistika, postiteenuste
ning elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul kasutatakse Euroopa
standardeid juba laialdaselt, ei ole vabatahtlike Euroopa standardite roll
teenuste ühisturu väljakujundamisel olnud sugugi nii kaalukas. Seepärast hõlmab
käesoleva ettepaneku reguleerimisala ka teenusestandardeid, et anda komisjonile
võimalus väljastada mandaate, millega taotletakse Euroopa teenusestandardite
väljatöötamist, ja rahastada osa sellise väljatöötamise kuludest.
·      Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikkel 114.
·      Subsidiaarsuse põhimõte
Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse
ettepaneku selles osas, mis ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse.
Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke
täielikult saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el.
Euroopa standardid toetavad ühtse turu loomist
käsitlevaid Euroopa õigusakte ja aitavad suurendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet.
Tootestandardite harmoneerimine Euroopa tasandil aitab üle saada tehnilistest
kaubandustõketest, mida eri riikide omavahel vastuolus olevad standardid võivad
põhjustada. Seega tuleb Euroopa tasandil standardimisega seotud probleemid ka
lahendada Euroopa tasandil.
ELi meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid
paremini järgmis(t)el põhjus(t)el.
Liikmesriigid ei suuda vähendada erinevate
riiklike tootestandardite tekitatud ELi-siseseid kaubandustõkkeid ega seega
saavutada siseturu toimimise eesmärki piisavas ulatuses. Seepärast leiti, et
kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ning kõnealuse probleemi ulatust ja mõju
arvestades on asjakohane püüda seda eesmärki saavutada ELi tasandil.
Euroopa standardid mängivad tööstustoodete
siseturu toimimises väga olulist rolli. Need asendavad eri riikide sageli
omavahel vastuolus olevaid standardeid, mis võivad oma vastuolulisusega
põhjustada tehnilisi takistusi riigi turule sisenemisel. Harmoneeritud
standardid tagavad, et tooted vastavad ELi õigusnormides sätestatud olulistele
nõuetele. Vastavus Euroopa harmoneeritud standardile tagab tooteohutuse
nõuetekohase taseme. Harmoneeritud standardite järgimine on siiski endiselt
vabatahtlik ning tootja võib kasutada ka muid tehnilisi lahendusi, mis
näitavad, et tema toode vastab olulistele nõuetele.
Mõju hindamise käigus heideti subsidiaarsusega
seotud põhjustel kõrvale mitu mitteseadusandlikku võimalust; üksikasjalikumad
selgitused on esitatud mõjuhinnangus.
Seepärast on ettepanek kooskõlas
subsidiaarsuse põhimõttega.
·      Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Ettepanekus käsitletakse ainult standardimist
Euroopa tasandil ja riikide standardiorganisatsioonide vahelist koostööd, et
selle toel vältida eri riikide omavahel vastuolus olevate standardite
olemasolu.
Käesolev ettepanek ei põhjusta ettevõtjatele,
riikide valitsustele, piirkondlikele ja kohalikele ametivõimudele ega
kodanikele mingit täiendavat halduskoormust.
·      Vahendi valik
Kavandatav vahend: määrus.
Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el
põhjus(t)el:
Väljapakutud valikud ega lihtsustamine ei
eelda liikmesriikide õigusnormide muutmist. Kõnealune vahend puudutab ainult
Euroopa standardiorganisatsioone, koostööd riikide standardiorganisatsioonide
vahel, VKEsid ja ühiskondlikke sidusrühmi esindavate organisatsioonide
kaasamist Euroopa standardimisse ning komisjoni. Seetõttu ei oleks direktiiv
sellisel juhul asjakohane vahend.
Õiguslik vahend peaks seega olema üldiselt
kohaldatav, seda eelkõige foorumite ja konsortsiumide standardite riigihangetes
kasutamise puhul – see osa peaks olema vahetult kohaldatav kõigis
liikmesriikides. Lisaks sisaldab õiguslik vahend hulka kohustusi, mis peaksid
olema Euroopa standardiorganisatsioonide, riikide standardiorganisatsioonide,
VKEsid ja ühiskondlikke sidusrühmi Euroopa standardimises esindavate
organisatsioonide ja komisjoni suhtes vahetult kohaldatavad. Seepärast on
määrus kõige asjakohasem õiguslik vahend. Teised võimalused ei oleks kavandatud
eesmärkide saavutamiseks piisavad.
4. Mõju eelarvele
Mõju eelarvele on esitatud finantsselgituses.
5. Lisateave
·      Lihtsustamine
Ettepanekuga nähakse ette õigusaktide
lihtsustamine.
Standardimist laiendatakse teenustele.
Finantsjuhtimist lihtsustatakse. Täpsem teave on esitatud allpool.
Ettepanek on ELi acquis communautaire'i
ajakohastamist ja lihtsustamist käsitleva komisjoni programmi ning komisjoni
töö- ja õigusloomeprogrammi osa (viitenumber 2010/ENTR/0021).
·      Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine
Ettepaneku vastuvõtmisega kaasneb seniste
õigusaktide kehtetuks tunnistamine.
·      Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel
Ettepanek sisaldab ülevaatamisklauslit.
·      Euroopa Majanduspiirkond
Kavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa
Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada ka Euroopa
Majanduspiirkonnas.
·      Ettepaneku üksikasjalik selgitus
Käesoleva ettepaneku eesmärk on vaadata läbi
ja koondada järgmised dokumendid:
1. Nõukogu otsus 87/95/EMÜ standardimise kohta
infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas; kehtetuks tunnistatakse
peaaegu kõik selle (vananenud) sätted ning kehtestatakse uus süsteem, mis
võimaldab riigihangetes kasutada IKT standardeid, mille on välja töötanud muud
asutused kui Euroopa standardiorganisatsioonid.
2. Direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette
tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste
eeskirjadest teatamise kord (kõik artiklid, mis käsitlevad tehniliste
eeskirjade eelnõudest teatamist, jäävad käesoleva ettepaneku reguleerimisalast
välja ja neid ei muudeta): Euroopa standardimiskoostöö laiendatakse teenustele,
riikide standardiorganisatsioonide koostöö muutub läbipaistvamaks, paraneb
VKEde ja ühiskondlike sidusrühmade esindatus Euroopa standardimises ning
tagatakse rahaline toetus VKEsid ja ühiskondlikke sidusrühmi esindavatele
organisatsioonidele.
3. Otsus nr 1673/2006/EÜ Euroopa standardimise
rahastamise kohta. Selle otsuse peamisi põhimõtteid ei muudeta, kuid lisatakse
mõned uued aspektid, mis on kooskõlas kavandatava uue finantsmäärusega. Komisjoni
ja Euroopa standardiorganisatsioonide halduskoormust vähendatakse, näiteks
lihtsustades otsustavalt ühekordseid makseid, mida tuleb selgelt lahus hoida
tegelike rakenduskulude kontrollimisest. Käesoleva ettepanekuga liigutakse
tulemuspõhise süsteemi suunas, mis rajaneb kokkulepitud näitajatel ja
eesmärkidel (väljundid ja tulemused). Standardite koostamise protsessi kiirus
ja tõhusus on üks selline eesmärk.
2011/0150 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
mis käsitleb Euroopa standardimist ja millega
muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi
ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ,
2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜ
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[1],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Standardimise esmane eesmärk on määratleda
vabatahtlikud tehnilised kirjeldused või kvaliteedinõuded, millele võiksid
vastata praegused või tulevased tooted, tootmisprotsessid või teenused.
Standardimine võib hõlmata mitmesuguseid valdkondi, näiteks konkreetse toote
eri kvaliteediklasside või suuruste standardimine või tehniliste kirjelduste
standardimine toote- või teenuseturgudel, kus on olulised kokkusobivus ja
koostalitlusvõime teiste toodete või süsteemidega.
(2)
Euroopa standardimine aitab parandada ettevõtete
konkurentsivõimet, hõlbustades eelkõige kaupade ja teenuste vaba liikumist,
võrkude koostalitlusvõimet, kommunikatsiooni, tehnika arengut ja innovatsiooni.
Standardid avaldavad majandusele tavaliselt märkimisväärselt soodsat mõju,
soodustades näiteks siseturu majanduslikku põimumist, uute ja parandatud
toodete/turgude väljaarendamist ning parandades tarnetingimusi. Standardite
kasutamine suurendab seega tavaliselt konkurentsi ning vähendab toodangu ja
müügiga seotud kulusid, tuues kasu majandusele tervikuna. Standarditega saab
hoida ja parandada kvaliteeditaset, anda teavet ning tagada koostalitlusvõime
ja kokkusobivuse, suurendades seeläbi väärtust tarbijate jaoks.
(3)
Euroopa standardeid peaksid ka edaspidi vastu võtma
Euroopa standardiorganisatsioonid: Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa
Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) ja Euroopa
Telekommunikatsioonistandardite Instituut (ETSI).
(4)
Euroopa standardid mängivad siseturul väga olulist
rolli, kuna eeldatakse, et turustatavad tooted vastavad ELi ühtlustamise
õigusaktidega nende suhtes kehtestatud olulistele nõuetele.
(5)
Euroopa standardimist reguleerib konkreetne
õigusraamistik, mis koosneb kolmest õigusaktist: Euroopa Parlamendi ja nõukogu
22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest
standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest
teatamise kord,[2]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1673/2006/EÜ
Euroopa standardimise rahastamise kohta[3] ja
nõukogu 22. detsembri 1986. aasta otsus 87/95/EMÜ standardimise kohta
infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas[4]. Praegune õigusraamistik ei ole viimastel
aastakümnetel Euroopa standardimises toimunud arenguga kaasas käinud. Seepärast
tuleks kõnealust õiguslikku raamistikku lihtsustada ja kohandada, et võtta
arvesse standardimise uusi aspekte ning selle kaudu ka Euroopa standardimise
viimaseid arengusuundi ja edasisi ülesandeid. Eelkõige puudutab see
teenusestandardite koostamist ja lisaks ametlikele standarditele ka muude
standardimistoodete arengut.
(6)
Standardite ja standardimise kui ELi poliitika
elluviimise vahendite tõhususe tagamine eeldab tulemuslikku ja tõhusat
standardimissüsteemi, mis moodustaks paindliku ja läbipaistva raamistiku kõigi
osaliste vahelise konsensuse saavutamiseks ja mis oleks ka rahaliselt
jätkusuutlik.
(7)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006.
aasta direktiiviga 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul[5] on kehtestatud üldsätted, mis lihtsustavad
teenuseosutajate asutamisvabaduse teostamist ja teenuste vaba liikumist,
säilitades samas teenuste kõrge kvaliteedi. Direktiiv kohustab liikmesriike
koostöös komisjoniga soodustama vabatahtlike Euroopa standardite
väljatöötamist, et hõlbustada eri liikmesriikides teenuseosutajate pakutavate
teenuste vastavust ning edendada teenuse kasutajatele teabe andmist ja teenuste
osutamise kvaliteeti. Direktiiv 98/34/EÜ kehtib siiski ainult toodete suhtes
ega hõlma otsesõnu teenusestandardeid. Samas ei ole teenuste ja kaupade vahele
selge piiri tõmbamine siseturul enam nii oluline. Tegelikult ei ole alati
võimalik tootestandardeid teenusestandarditest selgelt eristada. Paljud
tootestandardid sisaldavad teenusekomponenti ning teenusestandardid hõlmavad
tihti osaliselt ka tooteid. Seega tuleb õiguslikku raamistikku uute oludega
kohandada ja laiendada selle reguleerimisala ka teenusestandarditele.
(8)
Vabatahtlike teenusestandardite koostamine peaks
lähtuma turust, seadma esikohale nende ettevõtjate ja sidusrühmade vajadused,
keda standard otseselt või kaudselt mõjutab, arvestama üldsuse huvidega ja
põhinema konsensusel. Keskenduda tuleks peamiselt toodete ja protsessidega
seotud teenustele.
(9)
Euroopa standardiorganisatsioonide suhtes
kohaldatakse konkurentsiõigust, kuivõrd neid võib lugeda ettevõtjaks või
ettevõtjate ühenduseks aluslepingu artiklite 101 ja 102 tähenduses.
(10)
Euroopa Liidus võtavad riiklikke standardeid vastu
riikide standardiorganisatsioonid, mille tagajärjeks võib olla omavahel
vastuolus olevate standardite kehtimine ja tehnilised takistused siseturul.
Seetõttu on siseturu ja ELis toimuva standardimise tõhususe huvides vaja
säilitada riikide standardiorganisatsioonide, Euroopa
standardiorganisatsioonide ja komisjoni vahel senine korrapärane teabevahetus
praeguse ja edaspidise standardimistegevuse üle. Kõnealune teabevahetus peaks
toimuma kooskõlas tehniliste kaubandustõkete lepingu 3. lisaga, mis kiideti
heaks nõukogu 10. detsembri 1979. aasta otsusega nr 80/271/EMÜ aastatel
1973–1979 toimunud kaubandusläbirääkimistest tulenenud mitmepoolsete lepingute
sõlmimise kohta[6].
(11)
Riikide standardiorganisatsioonide, Euroopa
standardiorganisatsioonide ja komisjoni vaheline korrapärane teabevahetus ei
tohiks takistada standardiorganisatsioone täitmast muid kohustusi ja ülesandeid
ega järgimast tehniliste kaubandustõkete lepingu 3. lisa sätteid.
(12)
Standardid aitavad Euroopa poliitikal tulla toime
selliste oluliste ühiskondlike ülesannetega nagu kliimamuutus, ressursside
säästev kasutamine, elanikkonna vananemine ja üldine innovatsioon. Edendades
neil laienevatel turgudel toodete ja tehnoloogiate Euroopa ja rahvusvahelisi
standardeid, võib Euroopa luua oma ettevõtete jaoks konkurentsieelise ja
soodustada kaubavahetust.
(13)
Standardid on ettevõtjatele, eriti väikestele ja
keskmise suurusega ettevõtetele oluline töövahend, kuid nood ei ole
standardimissüsteemi piisavalt kaasatud ja seega on oht, et standardid ei
arvesta VKEde vajaduste ja huvidega. Seetõttu on oluline suurendada nende
esindatust ja osalemist standardimisprotsessis, eriti tehnilistes komiteedes.
(14)
Euroopa standardid on VKEde konkurentsivõime
seisukohast eluliselt olulised, kuid samas on VKEd standardimistegevuses
üldiselt alaesindatud, seda eelkõige Euroopa tasandil. Seega peaks käesolev
määrus tagama, et VKEd oleksid Euroopa standardimisprotsessis asjakohaselt
esindatud vajaliku kvalifikatsiooniga üksuse näol.
(15)
Standardid võivad avaldada laialdast mõju
ühiskonnale, eelkõige kodanike turvalisusele ja heaolule, võrkude tõhususele,
keskkonnale, juurdepääsule ja muudele üldistele poliitikavaldkondadele.
Seepärast on oluline tagada, et ühiskondlike sidusrühmade rolli ja panust
standardite väljatöötamisel tugevdatakse, toetades organisatsioone, kes
esindavad tarbijate, ühiskondlike sidusrühmade ja keskkonnahuve.
(16)
Kui võimalik, tuleks standardites arvestada
sellega, milline on toote või teenuse keskkonnamõju kogu tema olelusringi
jooksul. Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus on välja töötanud olulised ja
üldsusele kättesaadavad vahendid sellise mõju hindamiseks kogu olelustsükli
ajal.
(17)
Komisjoni ja Euroopa standardimissüsteemi vahelise
koostöö elujõulisus eeldab tulevaste standardite koostamise taotluste hoolikat
kavandamist. Sellist kavandamist saaks parandada eelkõige huvitatud poolte
panuse kaudu. Direktiiviga 98/34/EÜ on juba ette nähtud võimalus taotleda
Euroopa standardiorganisatsioonidelt Euroopa standardite väljatöötamist ja
seega on otstarbekas parandada kõnealust kavandamist ja muuta see selgemaks
aastase töökavaga, mis peaks sisaldama ülevaadet kõigist standardite koostamise
taotlustest, mille komisjon kavatseb Euroopa standardiorganisatsioonidele
esitada.
(18)
Mitmes direktiivis toodete turuleviimise tingimuste
harmoneerimise kohta on täpsustatud, et komisjon võib taotleda, et Euroopa
standardiorganisatsioonid võtaksid vastu harmoneeritud Euroopa standardid,
millele toetudes võib eeldada, et toode vastab kehtivatele olulistele nõuetele.
Mitu sellist õigusakti sisaldab siiski ka hulka sätteid neid standardeid
puudutavate vastuväidete kohta juhul, kui standardid ei hõlma või ei hõlma
täielikult kõiki kohaldatavaid nõudeid. Ettevõtjate ja Euroopa
standardiorganisatsioonid jaoks ebakindlust tekitavaid vastuolulisi sätteid
sisaldavad eelkõige järgmised õigusaktid: nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv
89/686/EMÜ isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide
ühtlustamise kohta,[7]
nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/15/EMÜ tsiviilotstarbeliseks
kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate
sätete ühtlustamise kohta,[8]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. märtsi 1994. aasta direktiiv 94/9/EÜ
plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme
käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,[9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni
1994. aasta direktiiv 94/25/EÜ väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja
haldusnormide ühtlustamise kohta,[10]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 1995. aasta direktiiv 95/16/EÜ lifte
käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,[11] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. mai 1997.
aasta direktiiv 97/23/EÜ surveseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide
ühtlustamise kohta,[12]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/22/EÜ
mõõtevahendite kohta,[13]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta direktiiv 2007/23/EÜ
pürotehniliste toodete turule laskmise kohta,[14]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/105/EÜ
lihtsate surveanumate kohta[15]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/23/EÜ
mitteautomaatkaalude kohta[16].
Seepärast peaks käesolev määrus sisaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9.
juuli 2008. aasta otsuses 768/2008/EÜ (toodete turustamise ühise raamistiku
kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ[17]) sätestatud ühtset korda ning kustutada
tuleks nende direktiivide asjaomased sätted.
(19)
Riiklikud ametiasutused peaksid kõiki asjakohaseid
standardeid võimalikult palju ära kasutama riistvara, tarkvara ja
infotehnoloogia teenuste ostmisel, valides näiteks standardid, mida saavad
rakendada kõik asjast huvitatud tarnijad; sellega suurendatakse konkurentsi ja
vähendatakse seotust ainult ühe tarnijaga. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31.
märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-,
energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate
hankemenetlused,[18]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis
2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja
teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta[19] on sätestatud, et riigihangete puhul
määratletakse tehnilised kirjeldused, tuginedes Euroopa standardid ülevõtnud
siseriiklikele standarditele, Euroopa tehnilistele kinnitustele, ühistele
tehnilistele kirjeldustele, rahvusvahelistele standarditele, muudele Euroopa
standardiorganisatsioonide kehtestatud tehnilistele kontrollsüsteemidele, või
juhul, kui need puuduvad, projekteerimise, arvestusmeetodi ning tööde
teostamise ja toodete kasutamisega seotud siseriiklikele standarditele,
siseriiklikele tehnilistele kinnitustele või siseriiklikele tehnilistele
kirjeldustele või samaväärsetele materjalidele. Info- ja
kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna standardeid koostavad sageli aga hoopis
teised standardite koostamisega tegelevad organisatsioonid ning need ei kuulu
ühtegi direktiivides 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ sätestatud standardite või
kinnituste kategooriasse. Seepärast tuleb ette näha võimalus, et riigihangete
tehnilised kirjeldused võiksid viidata info- ja kommunikatsioonitehnoloogia
valdkonna standarditele, et käia kaasas selle valdkonna kiire arenguga,
soodustada piiriüleste teenuste pakkumist, julgustada konkurentsi ja edendada
koostalitlusvõimet ja innovatsiooni.
(20)
Mõningate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia
valdkonna standardite väljatöötamisel ei lähtuta tehniliste kaubandustõkete
lepingu 3. lisas sätestatud kriteeriumitest. Seepärast tuleks käesolevas
määruses sätestada nende info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna
standardite väljavalimise kord, mida võib riigihangetes kasutada, kaasates
sellesse protsessi ulatuslike konsultatsioonide käigus mitmesuguseid
sidusrühmi, sh Euroopa standardiorganisatsioone, ettevõtteid ja riigiasutusi.
Samuti tuleks käesoleva määrusega näha tunnuste loetelu kujul ette nõuded
sellistele standarditele ja nendega seotud standardimisprotsessidele. Nimetatud
tunnused peaksid põhinema Maailma Kaubandusorganisatsioonis rahvusvaheliste
standardiorganisatsioonide jaoks väljatöötatud kriteeriumitel ning tagama
üldiste poliitiliste eesmärkide ja ühiskondlike vajaduste arvessevõtu.
(21)
Innovatsiooni ja standardlahenduste vahelise
konkurentsi toetamise huvides ei tohiks ühe konkreetse tehnilise kirjelduse
tunnustamine tähendada seda, et konkureerivat tehnilist kirjeldust ei saa
käesoleva määruse sätete kohaselt tunnustada. Tunnustamisel tuleks lähtuda
sellest, kas tingimused on täidetud ja tehniline kirjeldus on saavutanud turul
vastuvõetavuse miinimumtaseme. „Turul vastuvõetavust” ei tohiks võrdsustada
laialdase kasutuselevõtuga turul.
(22)
Valitud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia
valdkonna standardid võivad aidata rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
septembri 2009. aasta otsust nr 922/2009/EÜ Euroopa haldusasutuste
koosvõimealaste lahenduste (ISA) kohta, millega on aastateks 2010–2015
kehtestatud Euroopa haldusasutuste ja ELi institutsioonide ja organite
koosvõimealaste lahenduste programm,[20]
mille raames töötatakse välja koostalitlusvõimet soodustavad üldised ja ühised
lahendused.
(23)
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas
võib tekkida olukord, kus on otstarbekas toetada ELi tasandil kindlate
standardite kasutamist või nõuda nende täitmist, et tagada ühtsel turul
koostalitlusvõime ja suurendada kasutajate valikuvabadust. Samuti võib juhtuda,
et konkreetsed Euroopa standardid ei vasta enam tarbijate vajadustele või
takistavad tehnoloogia arengut. Seepärast on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7.
märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja
-teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta[21]
sätestatud, et komisjon võib vajadusel paluda Euroopa
standardiorganisatsioonidel koostada standardeid, panna kokku nimekiri Euroopa
Liidu Teatajas avaldatud standarditest ja/või spetsifikatsioonidest, et
soodustada nende kasutamist või muuta nende rakendamine kohustuslikuks, või
kõrvaldada standardeid ja/või spetsifikatsioone sellisest nimekirjast.
(24)
Käesolev määrus ei tohiks takistada Euroopa
standardiorganisatsioone ka edaspidi koostamast info- ja
kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna standardeid ning tihendamast koostööd
teiste standardite väljatöötamisega tegelevate organitega eelkõige info- ja
kommunikatsioonitehnoloogia vallas, et tagada standardite ja
spetsifikatsioonide kohaldamisel järjepidevus ning vältida killustatust ja
dubleerimist.
(25)
Otsusega 1673/2006/EÜ on kehtestatud eeskirjad, mis
käsitlevad Euroopa Liidu osalemist Euroopa standardimise rahastamises, et
seeläbi tagada Euroopa standardite ja muude Euroopa standardimisdokumentide
väljatöötamine ja läbivaatamine ELi eesmärke, õigusakte ja poliitikat toetaval
moel. Haldusliku ja eelarvelise lihtsustamise seisukohast on otstarbekas lisada
nimetatud otsuse sätted käesolevasse määrusesse kooskõlas kavandatava uue
finantsmäärusega.
(26)
Kuna Euroopa standardimine puudutab ELi
poliitikavaldkondi ja õigusakte väga laiaulatuslikult ja standardimistegevused
on väga erinevad, tuleks ette näha erinevad rahastamise menetlused. Peamiselt
on tegu pakkumiskutseteta toetustega, mis eraldatakse Euroopa ja riikide
standardiorganisatsioonidele vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse
(EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve
suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[22]
artikli 110 lõike 1 teisele lõigule ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta
määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa
ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu
määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad)[23] artikli 168 lõike 1 punktile d. Lisaks
peaks samu sätteid kohaldama ka organisatsioonide suhtes, keda ei loeta
käesolevas määruses Euroopa standardiorganisatsioonideks, kuid kellele on
põhiõigusaktiga antud mandaat ja kellele on usaldatud Euroopa standardimist
toetav eeltöö koostöös Euroopa standardiorganisatsioonidega.
(27)
Kuivõrd Euroopa standardiorganisatsioonid toetavad
jätkuvalt ELi tegevust, peaksid neil olema tõhusalt ja tulemuslikult toimivad
peasekretariaadid. Sellest tulenevalt peaks komisjonil olema lubatud anda
kõnealustele Euroopa üldistes huvides tegutsevatele organisatsioonidele
toetusi, rakendamata tegevustoetuste eraldamisel määruse (EÜ, Euratom) nr
1605/2002 artikli 113 lõikes 2 osutatud iga-aastase vähendamise põhimõtet.
(28)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006.
aasta otsusega nr 1639/2006/EÜ millega kehtestatakse konkurentsivõime ja
uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013),[24]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr
1926/2006/EÜ millega kehtestatakse ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogramm
aastateks 2007—2013,[25] ja
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta määrusega (EÜ)
nr 614/2007 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta[26] on juba ette nähtud võimalus pakkuda
rahalist toetust Euroopa organisatsioonidele, kes esindavad standardimises
VKEsid, tarbijaid ja keskkonnahuve, ning eritoetust organisatsioonidele, kes
esindavad standardimises ühiskondlikke huve. Otsuse nr 1639/2006/EÜ, otsuse nr
1926/2006/EÜ ja määruse (EÜ) nr 614/2007 kohane rahastamine lõpeb 31.
detsembril 2013. Euroopa standardimise arengu jaoks on äärmiselt tähtis, et
VKEsid, tarbijaid, ühiskondlikke ja keskkonnahuve esindavate Euroopa
organisatsioonide aktiivset osalust ka edaspidi toetataks ja julgustataks.
Sellised organisatsioonid tegutsevad Euroopa üldistes huvides ning moodustavad
tänu konkreetsele mandaadile, mille riikide mittetulundusorganisatsioonid on
neile andnud, Euroopa võrgustiku, mis esindab liikmesriikides tegutsevaid
mittetulundusühinguid ning toetab aluslepingute eesmärkidele vastavaid
põhimõtteid ja poliitikat. Euroopa standardimises VKEsid, tarbijaid,
ühiskondlikke ja keskkonnahuve esindavatel Euroopa organisatsioonidel on
tulenevalt oma tegutsemiskeskkonnast ja põhikirjalistest eesmärkidest ELi
tegevuses ja poliitikas alaline ja oluline roll. Seetõttu peaks komisjonil
olema võimalik anda kõnealustele organisatsioonidele ka edaspidi toetust,
rakendamata tegevustoetuste eraldamisel määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002
artikli 113 lõikes 2 osutatud iga-aastase vähendamise põhimõtet.
(29)
Standardimistegevuse rahastamine peaks katma ka
standardite või muude standardimistoodetega seotud ettevalmistus- ja lisatöö
raames tehtud kulutusi. See on vajalik peamiselt uurimistegevuse, õigusakte
ettevalmistavate dokumentide, laboritevaheliste katsete ning standardite
valideerimise ja hindamise puhul. Lisaks peab standardimise edendamine nii
Euroopa kui ka rahvusvahelises plaanis jätkuma läbi koostöö- ja tehnilise abi
programmide kolmandate riikidega. Selleks, et hõlbustada juurdepääsu turgudele
ja tõsta ELi ettevõtete konkurentsivõimet, peaks olema võimalik anda toetusi
muudele asutustele, mis valitakse välja pakkumiskutsega või vajadusel lepingute
sõlmimise teel.
(30)
ELi rahastamise eesmärgiks peaks olema standardite
või muude standardimistoodete väljatöötamine, nende kasutamise hõlbustamine
ettevõtetele nende tõlkimise kaudu ELi ametlikesse keeltesse, Euroopa
standardimissüsteemi ühtsuse suurendamine ning kõigile ELi turul tegutsevatele
isikutele õiglase ja läbipaistva juurdepääsu tagamine Euroopa standarditele.
See on eriti tähtis juhtudel, mil standardite kasutamine võimaldab järgida ELi
õigusakte.
(31)
Käesoleva määruse tõhusa kohaldamise tagamiseks
peab olema võimalik kasutada sobivat ekspertabi, eelkõige auditite ja
finantsjuhtimise osas, aga ka haldustuge kohaldamise hõlbustamiseks, ning
hinnata regulaarselt ELi toetust saanud tegevuse asjakohasust, et olla kindel
sellise tegevuse kasulikkuses ja mõjus.
(32)
Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et
vältida pettust ja eeskirjade eiramist ning nõuda tagasi alusetult makstud
summad vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr
2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,[27] nõukogu 11. novembri 1996. aasta
määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset
kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste
ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest,[28]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ)
nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[29].
(33)
Selleks, et ajakohastada Euroopa
standardiorganisatsioonide nimekirju, kohandada info- ja
kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna standardite tunnustamist tehnika arenguga
ning kohandada VKEsid ja ühiskondlikke sidusrühmi esindavaid organisatsioone
käsitlevaid kriteeriume seoses nende mittetulunduslikkuse ja
representatiivsusega, tuleks käesoleva määruse lisade muutmiseks delegeerida
komisjonile volitused võtta vastu õigusakte kooskõlas aluslepingu artikliga
290. Eriti oluline on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus
asjakohaseid konsultatsioone, kaasa arvatud ekspertide tasandil.
(34)
Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide
ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja
õigeaegse ning sobiva edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(35)
Et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse
rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid
volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[30].
(36)
Nõuandemenetlust tuleks kasutada rakendusotsuste
puhul, mis käsitlevad vastuväiteid sellistele harmoneeritud standarditele, mida
komisjon peab põhjendatuks ja mille puhul ei ole viidet harmoneeritud
standardile Euroopa Liidu Teatajas veel avaldatud, mis tähendab, et
asjaomase standardi põhjal ei saanud veel eeldada vastavust kohaldatavates ELi
ühtlustamise õigusaktides sätestatud olulistele nõuetele.
(37)
Rakendusotsuste puhul, mis käsitlevad vastuväiteid
sellistele harmoneeritud standarditele, mida komisjon peab põhjendatuks ja
mille puhul on viide harmoneeritud standardile Euroopa Liidu Teatajas
juba avaldatud, tuleks kasutada uurimismenetlust, sest selline otsus võib
mõjutada eeldust, et kohaldatavad olulised nõuded on täidetud.
(38)
Kuna liikmesriigid ei suuda piisavalt saavutada
standardimist Euroopa tasandil ning standardimise ulatuse ja mõju tõttu on seda
parem saavutada ELi tasandil, võib EL võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu
lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis
sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus
nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(39)
Seepärast tuleks direktiive 98/34/EÜ, 89/686/EMÜ,
93/15/EMÜ, 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ,
2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜ vastavalt muuta.
(40)
Otsus nr 1673/2006/EÜ ja otsus 87/95/EMÜ tuleks
seetõttu tunnistada kehtetuks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I peatükk
Üldsätted
Artikkel 1
 Sisu
Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad
Euroopa standardiorganisatsioonide, riikide standardiorganisatsioonide ja
komisjoni koostööks, ELi õigusakte ja poliitikat toetavate, tooteid ja
teenuseid käsitlevate Euroopa standardite ja Euroopa standardimisdokumentide
koostamiseks, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT”) valdkonna tehniliste
spetsifikatsioonide tunnustamiseks ja Euroopa standardimise rahastamiseks.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
1.
„standard” – tehniline spetsifikatsioon korduvaks
või pidevaks kasutuseks, mille järgimine ei ole kohustuslik ja mis on kas:
a)      „rahvusvaheline standard” – standard,
mille on vastu võtnud rahvusvaheline standardiorganisatsioon;
b)      „Euroopa standard” – standard, mille on
vastu võtnud mõni Euroopa standardiorganisatsioon;
c)      „harmoneeritud standard” – Euroopa
standard, mis on vastu võetud komisjoni taotluse põhjal ELi ühtlustamise
õigusaktide kohaldamiseks;
d)      „riiklik standard” – standard, mille on
vastu võtnud riigi standardiorganisatsioon;
e)      „IKT standard” – info- ja
kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna standard.
2.
„Euroopa standardimisdokument” – mis tahes muu
tehniline spetsifikatsioon peale Euroopa standardi, mille Euroopa
standardiorganisatsioon on vastu võtnud korduvaks või pidevaks kasutuseks ja
mille järgimine ei ole kohustuslik;
3.
„standardieelnõu” – teatavat teemat käsitlevate
tehniliste spetsifikatsioonide teksti sisaldav dokument, mis kavatsetakse
vastavalt asjakohasele standardimismenetlusele vastu võtta niisugusena, nagu
see on pärast ettevalmistamist ja märkusteks või kontrollimiseks üldsusele
saatmist;
4.
„tehniline spetsifikatsioon” – spetsifikatsioon
dokumendis, millega kehtestatakse kas:
a)      omadused, mis peavad tootel olema,
sealhulgas kvaliteet, toimimine, koostalitlusvõime, ohutus või mõõtmed, kaasa
arvatud selle toote suhtes kohaldatavad nõuded seoses nimetusega, mille all
toodet müüakse, terminite, sümbolite, katsetamise ja katsetusviiside,
pakendamise, tähistamise või märgistamisega ja vastavushindamise korraga;
b)      tootmismeetodid ja -protsessid, mida
kasutatakse aluslepingu artikli 38 lõikes 1 osutatud
põllumajandustoodete, inimtarbeks ja loomadele mõeldud toodete ning ravimite
puhul, samuti teiste toodete tootmismeetodid ja -protsessid, kui need mõjutavad
toodete omadusi;
c)      omadused, mis peavad teenusel olema,
sealhulgas kvaliteet, toimimine, koostalitlusvõime, ohutus, kaasa arvatud
teenusepakkuja suhtes kohaldatavad nõuded seoses teabega, mida tuleb teenuse
kasutajale anda vastavalt direktiivi 2006/123/EÜ artikli 22 lõigetele 1–3;
d)      meetodid ja kriteeriumid, mille toel
hinnatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määruse (EL) nr
305/2011 (millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused
ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ)[31] artikli 2 lõikes 1 määratletud
ehitustoodete toimivust võrreldes nende oluliste omadustega;
5.
„toode” – iga tööstuslikult valmistatud toode ja
põllumajandustoode, ka kalatoode;
6.
„teenus” – aluslepingu artiklis 57 nimetatud mis
tahes iseseisev majandustegevus, mida tavaliselt osutatakse tasu eest;
7.
„Euroopa standardiorganisatsioon” – I lisas
nimetatud organisatsioon;
8.
„rahvusvaheline standardiorganisatsioon” –
Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO), Rahvusvaheline
Elektrotehnikakomisjon (IEC) ja Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit (ITU).
II peatükk
Läbipaistvus ja sidusrühmade osalemine
Artikkel 3
 Standardiorganisatsioonide töökavade läbipaistvus
1.
Kõik Euroopa ja riikide standardiorganisatsioonid
koostavad vähemalt kord aastas oma töökavad. Töökava sisaldab teavet
standardite ja Euroopa standardimisdokumentide kohta, mille ettevalmistamise
või muutmisega organisatsioon kavatseb tegelema hakata või tegeleb ja mis ta on
eelmisel perioodil vastu võtnud, kui tegemist ei ole rahvusvaheliste või
Euroopa standardite identse või samaväärse ülevõtmisega.
2.
Töökavas märgitakse iga standardi ja Euroopa
standardimisdokumendi kohta:
a)      teema;
b)      etapp, millesse standardite ja Euroopa
standardimisdokumentide väljatöötamisel on jõutud;
c)      viited aluseks võetud rahvusvahelistele
standarditele.
3.
Kõik Euroopa ja riikide standardiorganisatsioonid
avaldavad oma töökavad oma veebisaidil või muul avalikul veebisaidil ning
teatavad oma töökava olemasolust standardimistegevust käsitlevas riigi või
vajadusel Euroopa trükises.
4.
Hiljemalt oma töökava avaldamise ajal teatavad
Euroopa ja riikide standardiorganisatsioonid selle olemasolust ka teistele
Euroopa ja riikide standardiorganisatsioonidele ning komisjonile.
5.
Riikide standardiorganisatsioonid ei saa olla vastu
standardimiseks Euroopa standardiorganisatsiooni töökavasse võetud teemale.
Artikkel 4
 Standardite läbipaistvus
1.
Kõik Euroopa ja riikide standardiorganisatsioonid
saadavad kõik riiklikud standardieelnõud, Euroopa standardieelnõud ja Euroopa
standardimisdokumentide eelnõud teistele Euroopa ja riikide
standardiorganisatsioonidele ja komisjonile, kui need selleks soovi avaldavad.
2.
Kõik Euroopa ja riikide standardiorganisatsioonid
vastavad kiiresti teistelt Euroopa ja riikide standardiorganisatsioonidelt ja
komisjonilt selliste eelnõude kohta saadud märkustele ja võtavad neid
asjakohaselt arvesse.
3.
Riikide standardiorganisatsioonid tagavad, et:
a)      standardieelnõude avaldamine toimub
selliselt, et teistes liikmesriikides tegutsevatel isikutel on võimalik esitada
kommentaare;
b)      muud riigi standardiorganisatsioonid
saavad kavandatud tegevuses passiivselt või aktiivselt osaleda, saates selleks
kohale vaatleja.
Artikkel 5
 Sidusrühmade osalemine Euroopa standardimises
1.
Euroopa standardiorganisatsioonid tagavad, et
väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (edaspidi „VKEd”),
tarbijaorganisatsioonid ning keskkondlikud ja ühiskondlikud sidusrühmad on
eelkõige III lisas osutatud organisatsioonide kaudu asjakohaselt esindatud
poliitika väljatöötamises ja vähemalt järgmistes Euroopa standardite ja Euroopa
standardimisdokumentide koostamise etappides:
a)      ettepanekute tegemine uute tööteemade
kohta ja nende heakskiitmine;
b)      tehniline arutelu ettepanekute üle;
c)      kommentaaride esitamine eelnõude kohta;
d)      olemasolevate Euroopa standardite ja
Euroopa standardimisdokumentide läbivaatamine;
e)      vastuvõetud Euroopa standardite ja
Euroopa standardimisdokumentide levitamine ja neist informeerimine.
2.
Euroopa standardiorganisatsioonid tagavad, et
ettevõtted, teaduskeskused ja ülikoolid ning muud juriidilised isikud on
tehnilisel tasemel piisavalt esindatud tulevikuvaldkondi puudutavas
standardimistegevuses, millel võib olla poliitika või tehnilise innovatsiooni
seisukohast oluline tähendus, kui asjaomased juriidilised isikud on osalenud
selle valdkonnaga seotud projektis, mida EL on rahastanud teadusuuringute ja
tehnoloogiaarenduse mitmeaastase raamprogrammi raames.
III peatükk
ELi õigusakte ja poliitikat toetavad Euroopa standardid ja Euroopa
standardimisdokumendid
Artikkel 6
Euroopa standardimist käsitlev komisjoni töökava
1.
Komisjon võtab vastu iga-aastase Euroopa
standardimist käsitleva töökava, milles märgitakse ära Euroopa standardid ja
Euroopa standardimisdokumendid, mille koostamist ta kavatseb Euroopa
standardiorganisatsioonidelt taotleda vastavalt artiklile 7.
2.
Lõikes 1 osutatud Euroopa standardimist käsitlevas
töökavas määratletakse nende Euroopa standardite ja muude Euroopa
standardimisdokumentide konkreetsed eesmärgid ja põhimõtted, mille kohta
komisjon kavatseb esitada taotluse Euroopa standardiorganisatsioonidele.
Kiireloomuliste asjaolude korral võib komisjon esitada taotluse ka ilma, et
oleks sellest enne märku andnud.
Artikkel 7
 Euroopa standardiorganisatsioonidele esitatavad standardimistaotlused
1.
Komisjon võib esitada ühele või mitmele Euroopa
standardiorganisatsioonidele taotluse koostada määratud tähtaja jooksul Euroopa
standard või Euroopa standardimisdokument. Need peavad lähtuma turust,
arvestama üldsuse huvidega ja toetuma konsensusele.
2.
Asjaomane Euroopa standardiorganisatsioon peab ühe
kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud taotluse kättesaamist vastama, kas ta
võtab selle vastu.
3.
Komisjon teatab asjaomasele Euroopa
standardiorganisatsioonile kolme kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud nõusoleku
kättesaamist toetuse andmisest Euroopa standardi või Euroopa
standardimisdokumendi koostamiseks.
4.
Euroopa standardiorganisatsioonid teatavad
komisjonile lõikes 1 osutatud dokumentide koostamiseks ettevõetud toimingutest.

Artikkel 8
 Vastuväited harmoneeritud standarditele
1.           Kui liikmesriik leiab, et
harmoneeritud standard ei vasta täielikult nõuetele, mida ta peab eesmärgi
kohaselt katma ja mis on esitatud asjaomastes ELi õigusaktides, teatab ta
sellest komisjonile.
2.           Kui komisjon leiab, et lõikes
1 osutatud vastuväide on põhjendatud, otsustab ta:
a)      jätta viited asjaomasele harmoneeritud
standardile Euroopa Liidu Teatajas avaldamata või avaldada need seal
piirangutega;
b)      säilitada Euroopa Liidu Teatajas
piirangutega viited asjaomasele harmoneeritud standardile või kõrvaldada need
viited sealt.
3.           Komisjon teatab lõikes 2
osutatud otsusest asjaomasele Euroopa standardiorganisatsioonile ja taotleb
vajadusel asjaomase harmoneeritud standardi läbivaatamist.
4.           Käesoleva artikli lõike 2
punktis a osutatud otsus võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 osutatud
nõuandemenetluse kohaselt.
5.           Käesoleva artikli lõike 2
punktis b osutatud otsus võetakse vastu artikli 18 lõikes 3 osutatud
uurimismenetluse kohaselt.
IV peatükk
IKT valdkonna standardid
Artikkel 9
Tehniliste spetsifikatsioonide tunnustamine IKT valdkonnas
Direktiivis 2004/18/EÜ osutatud riigiasutuse
taotlusel või omal algatusel võib komisjon otsustada, et ta tunnustab IKT
standarditena II lisas sätestatud nõuetele vastavaid tehnilisi
spetsifikatsioone, mis ei ole riiklikud, Euroopa ega rahvusvahelised
standardid.
Artikkel 10
IKT standardite kasutamine riigihangetes
Artiklis 9 osutatud IKT standardid loetakse
direktiivides 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ ja määruses (EÜ) nr 2342/2002 osutatud
ühisteks tehnilisteks spetsifikatsioonideks.
V peatükk
Euroopa standardimise rahastamine
Artikkel 11
Standardiorganisatsioonide rahastamine ELi poolt
1.           EL võib rahastada Euroopa
standardiorganisatsioonide järgmisi standardimisega seotud tegevusi:
a)      ELi poliitika ja õigusaktide toetamiseks
vajalike Euroopa standardite ja Euroopa standardimisdokumentide koostamine ja
läbivaatamine;
b)      Euroopa standardite ja Euroopa
standardimisdokumentide kvaliteedi ning ELi poliitikale ja õigusaktidele
vastavuse kontrollimine;
c)      Euroopa standardimisega seotud
ettevalmistus- ja lisatööd, sh uuringud, koostöömeetmed, seminarid, hindamine,
võrdlev analüüs, teadustöö, laboritöö, laboritevahelised katsed,
vastavushindamised ning meetmed, millega tagatakse Euroopa standardite ja
Euroopa standardimisdokumentide koostamisele ja läbivaatamisele kuluva aja
lühendamine;
d)      Euroopa standardiorganisatsioonide
peasekretariaatide töö, sealhulgas poliitika väljatöötamine,
standardimistegevuse koordineerimine, tehnilise töö teostamine ja teabe
edastamine huvitatud isikutele;
e)      vajadusel ELi poliitikat ja õigusakte
toetavate Euroopa standardite ja Euroopa standardimisdokumentide tõlkimine ELi
ametlikesse keeltesse, mis ei ole Euroopa standardiorganisatsioonide ametlikud
keeled, ning nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ka tõlkimine keeltesse, mis ei
ole ELi ametlikud keeled;
f)       Euroopa standardeid ja Euroopa
standardimisdokumente selgitavate, tõlgendavate ja lihtsustavate materjalide
koostamine, sh kasutusjuhendite ja parimate tavadega seotud dokumentide
koostamine ja teavitustegevus;
g)      tegevus, mille eesmärk on tehnilise abi
programmid, koostöö kolmandate riikidega ning Euroopa standardisüsteemi,
Euroopa standardite ja Euroopa standardimisdokumentide edendamine ja
väärtustamine huvitatud osapoolte hulgas nii ELis kui ka rahvusvahelisel
tasandil.
2.           ELi toetust võib anda:
a)      riikide standardiorganisatsioonidele
lõikes 1 osutatud standardimistoimingute jaoks, mida nad teostavad ühiselt koos
Euroopa standardiorganisatsioonidega;
b)      muudele organisatsioonidele, kellele on
usaldatud lõike 1 punktides a, c ja g osutatud toimingute elluviimine koostöös
Euroopa standardiorganisatsioonidega.
Artikkel 12
Muude Euroopa organisatsioonide rahastamine ELi poolt
EL võib rahastada III lisas osutatud
organisatsioonide järgmisi tegevusi:
a)      nende organisatsioonide toimimine ja
tegevus, mis on seotud Euroopa ja rahvusvahelise standardimisega, sh tehnilise
tööga ning teabe andmisega oma liikmetele ja teistele huvitatud isikutele;
b)      õiguslik ja tehniline ekspertteave, sh
uuringud, et hinnata seda, kas eksisteerib vajadus Euroopa standardite ja
Euroopa standardimisdokumentide järele ning kuidas selliseid dokumente
koostatakse;
c)      osalemine tehnilises töös, mis on seotud
Euroopa standardite ja Euroopa standardimisdokumentide koostamise ja
läbivaatamisega, kuivõrd see on vajalik ELi poliitika ja õigusaktide
toetamiseks;
d)      Euroopa standardite ja Euroopa
standardimisdokumentide kvaliteedi ning ELi poliitikale ja õigusaktidele
vastavuse kontrollimine;
e)      Euroopa standardite ja Euroopa
standardimisdokumentide, standardeid käsitleva teabe ja nende kasutamise
tutvustamine huvitatud isikutele ja VKEdele.
Artikkel 13
Rahastamiskord
1.
EL pakub rahastamist järgmisel kujul:
a)      toetused ilma pakkumiskutseta või riigihanke
tulemusena sõlmitud lepingud:
i)        Euroopa ja riikide
standardiorganisatsioonidele artikli 11 lõikes 1 osutatud toimingute jaoks;
ii)       põhiõigusaktis määratletud asutustele
määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 49 tähenduses, et nad saaksid teha
koos Euroopa standardiorganisatsioonidega käesoleva määruse artikli 11 lõike 1
punktis c osutatud tööd;
b)      pärast pakkumiskutset antavad toetused
või riigihanke tulemusena sõlmitud lepingud teistele, artikli 11 lõike 2
punktis b osutatud asutustele, kes teevad koostöös Euroopa
standardiorganisatsioonidega järgmist:
i)        artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud
Euroopa standardite ja Euroopa standardimisdokumentide koostamine ja
läbivaatamine;
ii)       artikli 11 lõike 1 punktis c osutatud
ettevalmistus- ja lisatööd;
iii)      artikli 11 lõike 1 punktis g osutatud
toimingud;
c)      toetused, mis antakse pärast
pakkumiskutset III lisas osutatud organisatsioonidele, et nad saaksid teha
artiklis 12 osutatud toiminguid.
2.
Lõikes 1 osutatud organisatsioonide tegevust võib
rahastada järgmiselt:
a)      toetus konkreetse toimingu jaoks;
b)      tegevustoetus Euroopa
standardiorganisatsioonidele ja III lisas osutatud organisatsioonidele
kooskõlas määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätestatud eeskirjadega.
Uuendamise korral ei vähendata tegevustoetust automaatselt.
3.
Komisjon otsustab lõigetes 1 ja 2 osutatud
rahastamiskorra, toetuste summad ning vajadusel rahastamise maksimaalsed
protsendimäärad tegevuste kaupa.
4.
Artikli 11 lõike 1 punktides a ja b osutatud
standardimistegevuse eest ühekordse väljamaksena antav toetus makstakse välja
siis, kui täidetud on järgmised tingimused (välja arvatud nõuetekohaselt
põhjendatud juhtudel):
a)      Euroopa standardid või Euroopa
standardimisdokumendid, mida komisjon on taotlenud kooskõlas artikliga 7,
võetakse vastu või vaadatakse läbi aja jooksul, mis ei ole pikem kui artiklis 7
osutatud taotluses märgitud ajavahemik;
b)      VKEd, tarbijaorganisatsioonid ning
keskkondlikud ja ühiskondlikud sidusrühmad on artikli 5 lõikes 1 osutatud
Euroopa standardimistöös asjakohaselt esindatud.
5.
Koostöö ühised eesmärgid ning Euroopa
standardiorganisatsioonidele ja III lisas osutatud organisatsioonidele antavate
toetuste eraldamise haldus- ja finantstingimused määratakse kindlaks ühelt
poolt komisjoni ja teiselt poolt nimetatud asutuste ja organisatsioonide vahel
määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002
kohaselt sõlmitavates partnerluse raamlepingutes. Komisjon teavitab Euroopa
Parlamenti ja nõukogu selliste lepingute sõlmimisest.
Artikkel 14
 Haldamine
Eelarvepädeva institutsiooni poolt
standardimistegevuseks määratud assigneeringud võivad katta ka ettevalmistuse,
järelevalve, kontrollimise, auditeerimise ja hindamisega kaasnevaid
halduskulusid, mis on otseselt vajalikud artiklite 11, 12 ja 13 rakendamiseks,
sh kulud uuringutele, koosolekutele, teavitamis- ja kirjastustegevusele,
teabevahetuseks tarvilikele infovõrkudele, samuti mis tahes muule haldus- või
tehnilisele abile, mida komisjon standardimiseks võib kasutada.
Artikkel 15
 ELi finantshuvide kaitse
1.
Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel
rahastatavate toimingute elluviimisel kaitstakse ELi finantshuve pettuse,
korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetmete
kohaldamise, tõhusa kontrollimise ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega
ning et juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, rakendatakse tõhusaid,
proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr
2988/95, määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning määrusega (EÜ) nr 1073/1999.
2.
Käesoleva määruse alusel rahastatavate ELi
toimingute puhul mõistetakse rikkumise all määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95
artikli 1 lõike 2 tähenduses ELi õiguse mis tahes sätte rikkumist või
lepingulise kohustuse mittetäitmist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu,
mis kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või nende juhitavaid
eelarveid põhjendamatu kuluartikli tõttu.
3.
Käesolevast määrusest tulenevates kokkulepetes ja
lepingutes nähakse ette komisjoni või tema volitatud esindaja järelevalve ja
finantskontroll ning Euroopa Kontrollikoja auditid (vajaduse korral kohapeal).
VI peatükk
Delegeeritud õigusaktid, komitee ja aruandlus
Artikkel 16
 Delegeeritud õigusaktid
Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas
artikliga 17 vastu lisade muutmisega seotud delegeeritud õigusakte, et:
a)      ajakohastada I lisas esitatud Euroopa
standardiorganisatsioonide nimekirja;
b)      kohandada IKT valdkonna standardite
tunnustamise II lisas esitatud kriteeriume vastavalt tehnika arengule;
c)      kohandada VKEsid ja ühiskondlikke sidusrühmi
esindavate organisatsioonide suhtes kehtivaid III lisas esitatud kriteeriume
vastavalt edasisele arengule seoses nende mittetulundusliku iseloomu ja
representatiivsusega.
Artikkel 17
Delegeeritud volituste rakendamine
1.
Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitused
antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.
Artiklis 16 osutatud volitused antakse komisjonile
kindlaksmääramata ajaks alates 1. jaanuarist 2013.
3.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artiklis 16 osutatud volituste delegeerimise mis tahes ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta
juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5.
Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud
kooskõlas artikliga 16, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu
ei ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast neile kõnealusest
õigusaktist teatamist või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne
nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse
vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või
nõukogu taotlusel kahe kuu võrra pikendada.
Artikkel 18
 Komiteemenetlus
1.
Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on
komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse
(EL) nr 182/2011 artiklit 4.
3.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse
(EL) nr 182/2011 artiklit 5.
4.
Kui komitee arvamust küsitakse kirjaliku
menetlusega, lõpetatakse see menetlus ilma tulemusele jõudmata, kui komitee
eesistuja arvamuse esitamisele seatud tähtaja jooksul sedasi otsustab või kui
komitee liikmete enamik seda taotleb.
Artikkel 19
Aruanded
1.
Euroopa standardiorganisatsioonid saadavad
komisjonile iga-aastase aruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Aruanne
sisaldab üksikasjalikku teavet, mis puudutab:
(a)
artiklite 4, 5, 6, 11 ja 13 kohaldamist;
(b)
VKEde, tarbijaorganisatsioonide ning keskkondlike
ja ühiskondlike sidusrühmade esindatust riikide standardiorganisatsioonides.
2.
III lisas osutatud organisatsioonid, kelle tegevust
on rahastatud käesoleva määruse kohaselt, saadavad komisjonile oma tegevuse
kohta iga-aastase aruande. Aruanne sisaldab eelkõige üksikasjalikku teavet
nende organisatsioonide liikmelisuse ja artiklis 12 osutatud toimingute kohta.
3.
Hiljemalt 31. juuniks 2015 ja seejärel iga viie
aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva
määruse rakendamise kohta. Selles aruandes hinnatakse ELi rahastatava
standardimistegevuse asjakohasust ELi poliitika ja õigusaktidega seotud
nõuetest lähtuvalt.
VII peatükk
Lõppsätted
Artikkel 20
Muudatused
1.
Järgmised sätted jäetakse välja:
a)      direktiivi 89/686/EMÜ artikli 6 lõige 1;
b)      direktiivi 93/15/EMÜ artikkel 5;
c)      direktiivi 94/9/EÜ artikli 6 lõige 1;
d)      direktiivi 94/25/EÜ artikli 6 lõige 1;
e)      direktiivi 95/16/EÜ artikli 6 lõige 1;
f)       direktiivi 97/23/EÜ artikkel 6;
g)      direktiivi 2004/22/EÜ artikkel 14;
h)      direktiivi 2007/23/EÜ artikli 8 lõige 4;
i)       direktiivi 2009/105/EÜ artikkel 6;
j)       Direktiivi 2009/23/EÜ
artikkel 7.
2.
Direktiivi 98/34/EÜ muudetakse järgmiselt.
a)      välja jäetakse artikli 1 lõiked 6–10 ning
artiklid 2, 3 ja 4;
b)      artikli 6 lõikest 1 jäetakse välja fraas
„koos I ja II lisas nimetatud standardiorganite ja -asutuste esindajatega”;
c)      artikli 6 lõikest 3 jäetakse välja
esimene taane;
d)      artikli 6 lõikest 4 jäetakse välja
punktid a, b ja e;
e)      artiklis 11 asendatakse teine lause
järgmisega: „Komisjon avaldab saadud teatiste iga-aastase statistika Euroopa
Liidu Teatajas.”
f)       I ja II lisa jäetakse välja.
Artikkel 21
Riikide standardiorganisatsioonid
Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma
standardiorganisatsioonidest.
Komisjon avaldab riikide
standardiorganisatsioonide nimekirja ja selle nimekirja uuendused Euroopa
Liidu Teatajas.
Artikkel 22
Üleminekusätted
ELi õigusaktides, millega nähakse ette
olulistele nõuetele vastavuse eeldus direktiivi 98/34/EÜ kohaselt vastuvõetud
harmoneeritud standardite rakendamise kaudu, käsitatakse viiteid direktiivile
98/34/EÜ viidetena käesolevale määrusele, välja arvatud viited direktiivi
98/34/EÜ artikliga 5 loodud komiteele.
Kui mõne muu ELi õigusaktiga nähakse ette
harmoneeritud standarditega seotud vastuväidete esitamise kord, ei kohaldata
selle õigusakti suhtes käesoleva määruse artiklit 8.
Artikkel 23
Kehtetuks tunnistamine
Otsus nr 1673/2006/EÜ ja otsus 87/95/EMÜ
tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud otsustele
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
Artikkel 24
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist
2013.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja

I LISA
EUROOPA STANDARDIORGANISATSIOONID
1.         CEN – Euroopa Standardikomitee
2.         CENELEC – Euroopa Elektrotehnika
Standardikomitee
3.         ETSI – Euroopa Telekommunikatsiooni
Standardiinstituut
II LISA
tehniliste
SPETSIFIKATSIOONIDE tunnustamise nõuded IKT valdkonnas
1.           Tehnilised spetsifikatsioonid
on turule vastuvõetavad ja nende rakendamine ei piira nende koostalitlusvõimet
kehtivate Euroopa või rahvusvaheliste standarditega. Turule vastuvõetavust saab
tõendada, esitades konkreetseid näiteid tehnilise spetsifikatsiooni
nõuetekohase rakendamise kohta erinevate tarnijate poolt.
2.           Tehnilise spetsifikatsiooni
koostab mittetulunduslik kutseühing, tööstus- või kaubandusliit või muu
organisatsioon, kelle pädevusse kuulub info- ja kommunikatsioonitehnoloogia
valdkonna standardite väljatöötamine, kuid kes ei ole Euroopa, riiklik ega ka
rahvusvaheline standardiorganisatsioon, kohaldades järgmistele kriteeriumidele
vastavat menetlust:
a)       avatus:
tehniline kirjeldus koostatakse avatud
otsustamisprotsessi raames, mis on juurdepääsetav kõikidele turul või turgudel
tegutsevatele huvitatud ettevõtjatele, keda standard mõjutab;
b)      konsensus:
standardimisprotsess põhineb koostööl ja
konsensusel ega soosi ühtegi sidusrühma. Konsensus eeldab üldist nõusolekut,
mida iseloomustab olulise osa asjaomaste huvirühmade jätkuva vastuseisu
puudumine olulistes küsimustes ning püüd võtta menetluse käigus arvesse kõikide
huvirühmade seisukohti ja lahendada erimeelsused. Konsensus ei tähenda
ühehäälset heakskiitu;
c)       läbipaistvus:
i)        kogu teave tehnilisi aspekte käsitlevate
arutelude ja otsuste kohta arhiveeritakse ja identifitseeritakse;
ii)       üldsust teavitatakse sobivate ja
kõigile kättesaadavate vahendite abil (uute) standardite koostamisest;
iii)      võrdsete õiguste tagamiseks on soovitav
kaasata kõik sidusrühmad;
iv)      huvitatud isikute kommentaare võetakse
arvesse ja neile vastatakse.
3.           Tehniline kirjeldus peab
vastama järgmistele nõuetele:
a)       ajakohasus: avaldatud tehnilisele
spetsifikatsioonile tagatakse pikaajaline tugi ja ajakohastamine;
b)      kättesaadavus: tehniline
spetsifikatsioon tehakse mõistlikel tingimustel avalikkusele kättesaadavaks
(sealhulgas mõistliku tasu eest või tasuta), et kõik saaksid seda rakendada ja
kasutada;
c)       tehnilise spetsifikatsiooni
rakendamiseks olulised intellektuaalomandi õigused on taotlejate jaoks
litsentseeritud mõistlikel (õiglastel) ja mittediskrimineerivatel tingimustel
((F)RAND), mis hõlmab intellektuaalomandi õiguste omaja äranägemisel ka tasuta
litsentside väljastamist nn olulise intellektuaalomandi puhul;
d)      asjakohasus:
i)        tehniline spetsifikatsioon on tõhus ja
asjakohane;
ii)       tehniline spetsifikatsioon peab vastama
turu vajadustele ja õigusaktides esitatud nõuetele;
e)       neutraalsus ja stabiilsus:
i)        tehniline spetsifikatsioon keskendub
võimaluse korral tööpõhimõtte, mitte disaini või tunnuste kirjeldamisele;
ii)       tehniline spetsifikatsioon ei põhjusta
turuhäireid ega piira rakendajate võimalusi edendada tehnilisest kirjeldusest
lähtudes konkurentsi ja innovatsiooni;
iii)      spetsifikatsioonid lähtuvad
uuenduslikest teaduse ja tehnoloogia saavutustest;
f)       kvaliteet:
i)        kvaliteet ja üksikasjade kirjeldus on
tasemel, mis võimaldab välja töötada mitmesuguste koostalitlusvõimeliste
toodete ja teenuste konkurentsivõimelisi rakendusi;
ii)       standarditud liidesed ei ole varjatud
ning neid ei kontrolli keegi peale organisatsiooni, kes tehnilise
spetsifikatsiooni vastu võttis.
III LISA
Euroopa
sidusrühmade organisatsioonid
(a)
Euroopa organisatsioonid, kes esindavad Euroopa
standardimistegevuses VKEsid:
i)        on valitsusvälised ja mittetulunduslikud;

ii)       nende põhikirjalised eesmärgid ja
tegevus hõlmavad VKEde huvide esindamist Euroopa tasandi standardimistegevuses;

iii)      vähemalt 2/3 liikmesriikide VKEsid
esindavad mittetulunduslikud organisatsioonid on neid volitanud esindama VKEde
huve Euroopa tasandil.
(b)
Euroopa organisatsioonid, kes esindavad Euroopa
standardimistegevuses tarbijaid:
i)        on valitsusvälised
mittetulundusorganisatsioonid, mis ei sõltu tööstuse, kaubanduse, ettevõtluse
või muudest vastandlikest huvidest;
ii)       nende põhikirjalised eesmärgid ja
tegevus hõlmavad tarbijate huvide esindamist Euroopa tasandi
standardimistegevuses;
iii)      vähemalt 2/3 liikmesriikide
mittetulunduslikud tarbijaorganisatsioonid on neid volitanud esindama tarbijate
huve Euroopa tasandistandardimistegevuses.
(c)
Euroopa organisatsioonid, kes kaitsevad Euroopa
standardimistegevuses keskkonnahuve:
i)        on valitsusvälised
mittetulundusorganisatsioonid, mis ei sõltu tööstuse, kaubanduse, ettevõtluse
või muudest vastandlikest huvidest;
ii)       nende põhikirjalised eesmärgid ja tegevus
hõlmavad keskkonnahuvide kaitsmist Euroopa tasandi standardimistegevuses;
iii)      vähemalt 2/3 liikmesriikide
mittetulunduslikud keskkonnaorganisatsioonid on neid volitanud kaitsma
keskkonnahuve Euroopa tasandi standardimistegevuses.
(d)
Euroopa organisatsioonid, kes kaitsevad Euroopa
standardimistegevuses ühiskondlikke huve:
i)        on valitsusvälised
mittetulundusorganisatsioonid, mis ei sõltu tööstuse, kaubanduse, ettevõtluse
või muudest vastandlikest huvidest;
ii)       nende põhikirjalised eesmärgid ja
tegevus hõlmavad ühiskondlike huvide kaitsmist Euroopa tasandi
standardimistegevuses;
iii)      vähemalt 2/3 liikmesriikide
mittetulunduslikud sotsiaalorganisatsioonid on neid volitanud kaitsma
ühiskondlikke huve Euroopa tasandi standardimistegevuses.
FINANTSSELGITUS
1.           Ettepaneku/algatuse raamistik
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid
              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud eelarve täitmise
viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku nimetus

Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
kohta, mis käsitleb Euroopa standardimist ja millega muudetakse nõukogu
direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ,
2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜ.

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[32])
struktuurile

Jaotis 02 – Ettevõtlus – Peatükk 02 03: Kaupade
siseturg ja valdkonnapoliitika põhimõtted

1.3.
Ettepaneku liik

Ettepanek käsitleb olemasoleva meetme
pikendamist.
Tuleb märkida, et käesolevas finantsselgituses
sätestatud summad ei piira komisjoni ettepanekut 2013. aastale järgneva
mitmeaastase finantsraamistiku kohta. Komisjon
teeb ettepaneku selle meetme eelarveassigneeringute kohta iga-aastase
eelarvemenetluse raames. Seega hõlmab käesolev
finantsselgitus vaid ühte aastat (2013).

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku kaudu täidetakse

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive
tagamiseks

1.4.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärk nr 1:
uuendada järjepidevalt olemasolevaid
siseturualaseid õigusakte ning teha vajadusel ettepanekuid uute seadusandlike
või mitteseadusandlike meetmete võtmiseks.

1.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Ettepanekuga sätestatakse Euroopa standardimise
üldraamistik. Ettepanek hõlmab mitut meedet, mis ei mõjuta eelarvet (nt Euroopa
ja riiklike standardiorganisatsioonide ning komisjoni koostöö), aga ka õiguslikku
alust, et rahastada osaliselt Euroopa standardiorganite (CEN, CENELEC ja ETSI)
standardimisalast tegevust, ning õiguslikku alust VKEde, tarbijate,
ühiskondlikke ja keskkonnahuve esindavate Euroopa organisatsioonide rahaliseks
toetamiseks.
Euroopa standardimissüsteemi osaline rahastamine
Euroopa standardiorganite kaudu on siseturu jaoks eluliselt vajalik ning seda
tuleb jätkata. Siiski tuleks süsteemi tõhustada. Ühelt poolt on võetud
meetmeid, et kiirendada Euroopa standardite kehtestamist, mille koostamist
komisjon on taotlenud. Kavas on kasutada finantsvahendeid, et ergutada Euroopa
standardiorganeid otsima vaidlusaluste teemade puhul aktiivsemalt konsensust ja
vaatama läbi teatavad sisemenetlused. Teiselt poolt taotleb käesolev ettepanek
üleminekut oluliselt lihtsamale, kiiremale ja stabiilsemale korrale, et
tõhustada ELi antava finantstoetuse kasutamist. Märkimisväärselt lihtsam ja
vähem bürokraatlik kord vähendaks komisjoni ja toetuse saajate halduskoormust.
Halduskoormus ei võimalda talitustel kasutada oma vahendeid poliitiliste
eesmärkide saavutamiseks ja meetmete õigeaegseks elluviimiseks, samal ajal kui
Euroopa standardiorganitele toob see kaasa ülemäärase bürokraatia. Käesoleva
ettepanekuga muudetakse Euroopa standardiorganite rahastamist. Ettepanek
sisaldab võimalust viia rahastamine järkjärgult üle tulemuspõhisele süsteemile,
mis rajaneb kokkulepitud näitajatel ja eesmärkidel (väljundid ja tulemused)
ning lihtsustab kindlasummaliste maksete korda, mis tuleb hoida selgelt lahus
tegelike rakenduskulude kontrollimisest.
Jätkata tuleks VKEde, tarbijate, ühiskondlikke ja
keskkonnahuve esindavate Euroopa organisatsioonide rahalist toetamist. Senini
rahastati neid mitmesuguste programmide kaudu, millest enamik lõpeb
31. detsembril 2013. Seega oleks asjakohane seda süsteemi täiustada ja
koondada toetused ühe õigusliku aluse alla. Kõnealuste toetuste abikõlblikkuse
kriteeriumid ja kasutamistingimused ning rahalise toetuse liik viiakse
vastavusse ja kohandatakse asjaomase sidusrühma erivajadustele, mis võimaldab
näiteks anda ühes majandus- või ühiskondliku huvi valdkonnas tegevustoetust
vaid ühele Euroopa organisatsioonile.
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
24. oktoobri 2006. aasta otsusele 1673/2006/EÜ (Euroopa standardimise
rahastamise kohta) ei kohaldata Euroopa standardiorganite suhtes tegevtoetuste
(mis finantsmääruse artikli 113 kohaselt ei ole kindlasummalised toetused)
järk-järgulise vähendamise põhimõtet. Seda erandit tuleks kohaldada ka
edaspidi.
Tegevustoetuse eesmärk on tagada organisatsioonile
ajutine toetus, et võimaldada tal saavutada pikemas perspektiivis rahaline
sõltumatus. Kirjeldatud vähendamise põhimõte oleks vastuolus ELi poliitikaga,
mille kohaselt VKEde ja ühiskondlike sidusrühmade positsiooni tuleb tugevdada,
et tagada nende kaasatus Euroopa standardimissüsteemi. Eeldades, et tulevikus
koostatakse üha rohkem Euroopa standardeid, suureneb Euroopa
standardimissüsteemis VKEsid ja ühiskondlikke sidusrühmi esindavate
organisatsioonide töökoormus. Kõnealustel organisatsioonidel on tulenevalt oma
tegutsemiskeskkonnast ja põhikirjalistest eesmärkidest ELi tegevuses ja
poliitikas alaline ja oluline roll. Euroopa standardimise arengu jaoks on
äärmiselt tähtis, et ka edaspidi toetataks ja julgustataks VKEsid, tarbijaid,
ühiskondlikke ja keskkonnahuve esindavate Euroopa organisatsioonide aktiivset
osalust. Sellised organisatsioonid tegutsevad Euroopa üldistes huvides ning
neist on kujunenud – tänu konkreetsele mandaadile, mille riikide
mittetulundusorganisatsioonid on neile andnud, või ainuõigusele esindada VKEde
ja ühiskondlike sidusrühmade huve – Euroopa võrgustik, mis esindab
liikmesriikides tegutsevaid mittetulundusühinguid ning toetab aluslepingute
eesmärkidele vastavaid põhimõtteid ja poliitikat. Euroopa standardimises
VKEsid, tarbijaid, ühiskondlikke ja keskkonnahuve esindavatel Euroopa
organisatsioonidel on tulenevalt oma tegutsemiskeskkonnast ja põhikirjalistest
eesmärkidest ELi tegevuses ja poliitikas alaline ja oluline roll. Lisaks kulub
standardite koostamiseks 1 kuni 3 aastat, mis eeldab pikaajalist osalust
tehnilises protsessis. Pidev ja aktiivne osalemine tehnilise komitee või
töörühma tegevuses on ajamahukas ja hõlmab pikka perioodi. Seepärast on vaja
laiendada erandit toetuse vähendamise põhimõttest ka teatavatele VKEsid, tarbijaid,
ühiskondlikke ja keskkonnahuve esindavatele Euroopa organisatsioonidele.

1.4.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

1)      Komisjoni taotlustest lähtuvalt Euroopa
standardiorganisatsioonide poolt vastuvõetud standardite arv;
2)      ajavahemik, mis kulub Euroopa standardiorganisatsioonidel
Euroopa standardi koostamistaotluse vastuvõtmisest kuni standardi tegeliku
kehtestamiseni;
3)      VKEsid, tarbijaid, ühiskondlikke ja
keskkonnahuve esindavate Euroopa organisatsioonide tegeliku osaluse määr
Euroopa standardimisprotsessis;
4)      tegelikud muutused standardimise
struktuuris ja haldamises ning nende mõju vastuvõetud standardite arvule,
standardite koostamise kiirusele ning VKEsid, tarbijaid, ühiskondlikke ja
keskkonnahuve esindavate Euroopa organisatsioonide osalemisele Euroopa standardimisprotsessis.

1.5.
Ettepaneku põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Ettepanekus esitatud nõuded võib kokku võtta
järgmiselt:
1)      Euroopa standardimistegevus on Euroopa
poliitika ja õigusloome tähtis ja tõhus vahend. See on märkimisväärselt
toetanud ning toetab ka edaspidi ühtse kaupade ja teenuste turu toimimist ning
aitab vältida kaubandustõkete teket ELis. Seepärast peaksid Euroopa
standardiorganisatsioonid jätkama oma tegevust Euroopa standardite koostamisel
ning EL peaks nende tegevust kaasrahastama. Lisaks peaks õiguslik alus hõlmama
mitte ainult toodete, vaid ka teenuste standardeid.
2)      ELi standardimistegevus toetab olulisel
määral Euroopa majandust. Standardite kasutamine on ettevõtete jaoks võimas
strateegiline vahend konkurentsivõime suurendamiseks. Seepärast on tähtis, et
standardite koostamine peaks sammu üha kiireneva tootearendusega ning Euroopa
standardeid tuleks koostada kiiremini.
3)      Standardid mõjutavad Euroopa ühiskonnas
üha rohkemaid sidusrühmi, sh mitmesuguseid ärivaldkondi ja paljusid kodanikke
isiklikul tasandil. Standard valmib selle loojate konsensuse tulemusena.
Selleks et nii ettevõtted kui ka tarbijad standardit tunnustaksid, peab selle
väljatöötamises osalema piisaval hulgal asjaosalisi. Ettepanek peaks tagama, et
Euroopa standardimissüsteem oleks võimalikult kaasav, et kõik süsteemis
osalevad partnerid väärtustaksid avatust, läbipaistvust ja teaduslikku
kaalukust ning et standardimise struktuuri ja haldamist pidevalt täiustataks.
4)      Et tagada IKT lahenduste igakülgne
kasutamine Euroopas ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalaste teenuste ja
rakenduste koostoime, peavad vastavad standardid olema kättesaadavad.
Valdkondades, mida Euroopa standardiorganisatsioonide tegevus ei hõlma, kus
Euroopa standardiorganisatsioonide standardid ei ole saavutanud turul
tunnustatust või on aegunud, peaksid etendama senisest suuremat rolli
asjakohaste foorumite ja konsortsiumide koostatud asjakohased IKT standardid.
Seega peaks neid standardeid ametlikult tunnustama, et ametiasutused saaksid
neist riigihangete väljakuulutamisel lähtuda.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Euroopa standarditel on väga oluline roll
tööstustoodete siseturu toimimises. Need asendavad eri riikide sageli omavahel
vastuolus olevaid standardeid, mis võivad põhjustada tehnilisi takistusi
riikide turgude toimimisele. Euroopa standardid võib omakorda jagada kahte
kategooriasse:
a) Euroopa standardid, mis on välja töötatud
komisjoni taotlusel ehk nn mandaadi põhjal, millega palutakse Euroopa standardiorganisatsioonidel
koostada normatiivsed tehnilised spetsifikatsioonid, mis vastaksid mandaadis
osutatud nõuetele. Sellised standardid võib omakorda jagada kaheks:
– harmoneeritud Euroopa standardid, millega
tagatakse, et tooted vastavad ELi õigusnormides sätestatud olulistele nõuetele.
Vastavus harmoneeritud Euroopa standardile tagab tooteohutuse nõuetekohase
taseme. Harmoneeritud standardite järgimine on siiski endiselt vabatahtlik ning
tootja võib kasutada ka muid tehnilisi lahendusi näitamaks, et tema toode
vastab olulistele nõuetele. Harmoneeritud standardite osakaal Euroopa
standardite seas on viimasel kahel aastakümnel tõusnud 3,55 protsendilt 20
protsendile (2009);
– muud Euroopa poliitikat toetavad Euroopa
standardid;
b) muud Euroopa standardid võetakse vastu
väljaspool ELi õigusloomeprotsessi kas ettevõtjate, riikide
standardiorganisatsioonide või muude sidusrühmade algatusel või komisjoni
taotlusel.
Euroopa standardid ja eriti harmoneeritud
standardid on kaupade siseturu toimimise alustala. Standardite koostamine on
töö- ja ajamahukas ning sellega tegelevad riikide eksperdid. Seepärast on
otsuses nr 1673/2006/EÜ sätestatud õiguslik alus Euroopa
standardiorganisatsioonide peasekretariaatide rahaliseks toetamiseks, et
parandada harmoneeritud standardite kvaliteeti ning tutvustada Euroopa
standardeid rahvusvahelisel tasandil. Euroopa Komisjon ja EFTA sõlmivad iga
Euroopa standardiorganisatsiooniga partnerluse raamlepingu, millest lähtudes
saab komisjonile esitada rahastamisettepanekuid. Partnerluse raamlepingus on
sätestatud standardimistegevuse rahastamise haldus- ja finantseeskirjad ning
rahalise toetuse eraldamise üldine taust ja tingimused. Käesolev ettepanek
asendab otsuse nr 1673/2006/EÜ.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Käesolevas ettepanekus võetakse arvesse
hinnanguid, mis tehti seoses otsusega nr 1673/2006/EÜ ning millele on
viidatud mõju hinnangus.

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas muude
asjakohaste vahenditega, sh kõigi mõjuhinnangu IV lisas loetletud
õigusaktidega.

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

Piiramatu kestusega
ettepanek

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[33]

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Koostöö ühised eesmärgid ning Euroopa
standardiasutustele ja ettepanekus osutatud muudele organisatsioonidele
antavate toetuste eraldamise haldus- ja finantstingimused määratakse kindlaks
ühelt poolt komisjoni ja teiselt poolt nimetatud asutuste ja organisatsioonide
vahel finantsmääruse ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 kohaselt
sõlmitavates partnerluse raamlepingutes. Raam- ja toetuslepingutes
täpsustatakse järelevalve ja aruandluse eeskirjad.
Lisaks on Euroopa standardiasutused ja muud
ettepanekus osutatud organisatsioonid käesoleva ettepaneku kohaselt kohustatud
esitama komisjonile aastaaruande oma kohustuste täitmise kohta.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.
Tuvastatud ohud

Euroopa standardiasutustel on tugev finantsbaas.
Muudele ettepanekus osutatud organisatsioonidele suunatud pakkumiskutsed
sisaldavad igasuguse finantsriski vältimiseks rahalisi valikukriteeriume. Seega
ei tuvastatud mingit finantsriski.

2.2.2.
Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Ettenähtud kontrollimeetodid on sätestatud
finantsmääruses ja määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002. Meetodid
määratletakse üksikasjalikumalt Euroopa standardiasutuste ja muude ettepanekus
osutatud organisatsioonide ning komisjoni vahel sõlmitavates partnerluse
raamlepingutes ja toetuslepingutes. Käesoleva ettepanekuga on otseselt ette
nähtud, et määrusest tulenevates kokkulepetes ja lepingutes nähakse ette
järelevalve ja finantskontrolli tegemine komisjoni või viimase volitatud
esindaja poolt ning auditite läbiviimine Euroopa Kontrollikoja poolt (vajaduse
korral kohapeal).

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Käesoleva ettepaneku kohaselt tagab komisjon, et
ELi finantshuve kaitstakse pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse
vastu ennetavate meetmete kohaldamise, tõhusa kontrollimise ja ebaõigesti
väljamakstud summade sissenõudmisega ning et juhul, kui tuvastatakse eeskirjade
eiramine, rakendatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi
kooskõlas määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EÜ)
nr 1073/1999.

3.
ETTEPANEKU HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

·      Olemasolevad eelarveread
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Liigendatud/liigendamata[34] || EFTA riigid[35] || Kandidaatriigid[36] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || Artikkel 02 03 04 — Standardimine ja õigusaktide ühtlustamine || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse: artikkel 02 03 04 tuleks
jagada kaheks eraldiseisvaks artikliks:
–
artikkel 02 03 04 01 asendab endist artiklit 02 03
04 ning sisaldab seal ettenähtud vahendeid, mis hõlmavad rahalist toetust
Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee
(CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituudi (ETSI)
standardimisalasele tegevusele;
–
artikkel 02 03 04 02 hõlmaks järgmisi vahendeid,
mis olid varem seotud ja mida maksti artiklite 02.02.01, 17.02.02.00 ja
07.03.07 all standardimisega seotud tegevuse toetamiseks: uuele eelarvereale 02
03 04 02 kantakse üle 2,1 miljonit eurot eelarverealt 02.02.01, 1,4 miljonit
eurot eelarverealt 17.02.02.00 ja 0,2 miljonit eurot eelarverealt 07.03.07;
–
artiklite 02 02 01,
17 02 02 00 ja 07 03 07 rahastamist vähendatakse
eespool nimetatud standardimistegevuseks ettenähtud summade võrra. Hiljem
vähendatakse nende artiklite rahastamist standardimistegevuseks ettenähtud summade
võrra.
–
Eraldised muudele organisatsioonidele, mis
esindavad standardimistegevuses ühiskondlikke sidusrühmi, nähakse ette muude
eelarveartiklitega (nt 04 03 03 02).
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || Artikkel 02 03 04 01 — Toetus CENi, CENELECi ja ETSI standardimisalasele tegevusele || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI
 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || Artikkel 02 03 04 02 — Toetus organisatsioonidele, kes esindavad standardimistegevuses VKEsid ja ühiskonna sidusrühmi || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele[37]
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Number || 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
   ||   ||   || Aasta N[38] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aastad N+4 kuni N+6 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Artikkel 02 03 04 01 — Toetus CENi, CENELECi ja ETSI standardimisalasele tegevusele || Kulukohustused || (1) || 23,5 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Maksed || (2) || 9 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Artikkel 02 03 04 02 — Toetus organisatsioonidele, kes esindavad standardimistegevuses VKEsid ja ühiskonna sidusrühmi || Kulukohustused || (1a) || 3,7 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Maksed || (2a) || 3,7 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad  haldusassigneeringud[39] ||   ||   ||   || -- || -- || -- || -- || --
 Artikkel 02 01 04 02 ||   || (3) || 0,2 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 NB! Järgmiste eelarveridade eraldisi vähendatakse (kõnealused summad ei kajastu kogusummas): ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Artikkel 02 02 01 (rubriik 1a) || Kulukohustused ||   || -2,1 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Maksed ||   || -2,1 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Artikkel 17 02 02 00 (rubriik 3b) || Kulukohustused ||   || -1,4 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Maksed ||   || -1,4 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Artikkel 07 03 07 (rubriik 2) || Kulukohustused ||   || -0,2 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Maksed ||   || -0,2 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1.a assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 27,4 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Maksed || =2+2a +3 || 12,9 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aastad N+4 kuni N+6 || KOKKU
 PEADIREKTORAADID: ENTR, SANCO, MARKT, MOVE, ENV ja INFSO ||
  Personalikulud || 3,5 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
  Muud halduskulud || 0,3 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 KOKKU || Assigneeringud || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 3,8 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- ||
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017–2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1– 5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 3,8 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Maksed || 3,8 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

Ettepanek hõlmab tegevusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aastad N+4 kuni N+6 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[40] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1: uuendada järjepidevalt olemasolevaid siseturu alaseid õigusakte ning teha vajadusel ettepanekuid uute seadusandlike või mitteseadusandlike meetmete võtmiseks. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Euroopa standardiorganisatsioonide peasekretariaadid   || a) || 3,35 || 3 || 10 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Standardite tõlkimine || (B) || 0,55 || 2 || 1,1 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Standardimistegevus (sh IKT) || (C) || 0,4 || 25 || 11 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Euroopa standardite edendamine || (D) || 0,1 || 1 || 0,1 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Auditid, hindamised ja eriprojektid || (E) || 0,8 || 1 || 0,8 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Uuringud ja tehniline abi || (D) (E) || 1,2 || 0 || 0 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Eurokoodide edendamine ja arendamine || (D) (E) || 0,5 || 1 || 0,5 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Toetus VKEsid esindavatele organisatsioonidele || (A) - (E) || 2,0 || 1 || 2,0 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Toetus ühiskonna sidusrühmi esindavatele organisatsioonidele || (A) - (E) || 0,75 || 2 || 1,5 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 KULUD KOKKU || 36 || 27 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

Ettepanek hõlmab haldusassigneeringute kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aastad N+4 kuni N+6 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 3,5 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Muud halduskulud || 0,3 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || 3,8 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 väljajäävad kulud[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Muud halduskulud || 0,2 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 väljajäävad kulud kokku || 0,2 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --
 KOKKU || 4 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --

3.2.3.2.
Hinnanguline personalivajadus

Ettepanek hõlmab personali kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
hinnanguline
väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aastad N+4 kuni N+6
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 2,9 || -- || -- || -- || -- || -- || --
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || 0 || -- || -- || -- || -- || -- || --
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 0 || -- || -- || -- || -- || -- || --
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || 0 || -- || -- || -- || -- || -- || --
   Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[42] ||
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 0,6 || -- || -- || -- || -- || -- || --
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || 0 || -- || -- || -- || -- || -- || --
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || 0 || -- || -- || -- || -- || -- || --
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || 0 || -- || -- || -- || -- || -- || --
 Muud eelarveread (täpsustage) || 0 || -- || -- || -- || -- || -- || --
 KOKKU || 7 || -- || -- || -- || -- || -- || --
XX osutab asjaomasele
poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate
peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel
peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet
haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus,
arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Määruse rakendamine (st standardimistegevuse (sh IKT) haldamine ja rahastamine ning VKEsid ja ühiskonna sidusrühmi esindavatele organisatsioonidele antavate toetuste haldamine)
 Koosseisuvälised töötajad || Riikide eksperdid osalevad standardimistegevusega (sh IKTga) seotud järelmeetmetes. Lepingulised töötajad täidavad enamasti rakendusülesandeid.

3.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

Ettepanek on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga. Vastavalt punktile 3.1 võidakse mõned eraldised ümber
paigutada muudelt eelarvejaotistest jaotisesse 2 (ettevõtted).

3.2.5.
Kolmandate isikute rahaline osalus

Ettepanek hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aastad N+4 kuni N+6 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus || EFTA || EFTA || EFTA || EFTA || EFTA || EFTA || EFTA || EFTA
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 0.7 || -- || -- || -- || -- || -- || -- || --

3.3.
Hinnanguline mõju tuludele

Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.
[1]               ELT C […], […], lk […].
[2]               EÜT L 24, 21.7.1998,
lk 37.
[3]               EÜT L 315, 15.11.2006,
lk 9.
[4]               EÜT L 36, 7.2.1987,
lk 31.
[5]               ELT L 376, 27.12.2006.
[6]               EÜT L 71, 17.3.1980,
lk 1.
[7]               EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18.
[8]               EÜT L 121,
15.5.1993, lk 20.
[9]               EÜT L 100, 19.4.1994,
lk 1.
[10]             EÜT L 164, 30.6.1994, lk 15.
[11]             EÜT L 213, 7.9.1995,
lk 1.
[12]             EÜT L 181, 9.7.1997,
lk 1.
[13]             ELT L 135, 30.4.2004,
lk 1.
[14]             ELT L 154, 14.6.2007,
lk 1.
[15]             ELT L 264, 8.10.2009,
lk 12.
[16]             ELT L 122, 16.5.2009,
lk 6.
[17]             ELT L 218, 13.8.2008,
lk 82.
[18]             ELT L 134, 30.4.2004,
lk 1.
[19]             ELT L 134, 30.4.2004,
lk 114.
[20]             ELT L 260, 3.10.2009,
lk 20.
[21]             EÜT L 108, 24.4.2002,
lk 33.
[22]             EÜT L 248, 16.9.2002,
lk 1.
[23]             EÜT L 357, 31.12.2002,
lk 1.
[24]             EÜT L 310, 9.11.2006,
lk 15.
[25]             EÜT L 404, 30.12.2006,
lk 39.
[26]             EÜT L 149, 9.6.2007,
lk 1.
[27]             EÜT L 312, 23.12.1995,
lk 1.
[28]             EÜT L 292, 15.11.1996,
lk 2.
[29]             EÜT L 136, 31.5.1999,
lk 1.
[30]             ELT L 55, 28.2.2011,
lk 13.
[31]             ELT L 88, 4.4.2011, lk 5.
[32]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[33]             Eelarve
täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[34]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[35]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[36]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[37]             Punktis 3.2 tabelites esitatud summade puhul tuleb võtta
arvesse inflatsiooni ning summasid vajaduse korral vastavalt kohandada.
[38]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku rakendamist, seega
2013. aasta.
[39]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[40]             Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt rahastatud
üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede km arv, jne). (A)= haldustoetus, (B)=
tõlketeenused, (C)= tegelik standardimistöö, (D)= edendus- ja teavitustegevus
(s.h konverentsid) ning (E)= muud intellektuaalteenused.
[41]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[42]             Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid
delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid.