Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0659

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega sätestatakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/57/EÜ  /* KOM/2007/0659 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 6.11.2007KOM(2007) 659 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega sätestatakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/57/EÜ(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI19. ja 20. juunil 2003 Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks Lääne-Balkanit käsitleva Thessaloniki arengukava, millega võeti kasutusele Euroopa partnerlused kui vahend, millega realiseerida Lääne-Balkani riikide Euroopa-suunalisi tulevikuväljavaateid.Komisjoni 9. novembril 2005 esitatud ettepaneku põhjal võttis nõukogu 30. jaanuaril 2006 vastu endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga loodud, läbivaadatud Euroopa partnerluse. Partnerlustega nähakse ette lühikese ja keskmise tähtajaga prioriteedid. 17. detsembril 2005 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu andis endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile kandidaatriigi staatuse.Seepärast peab komisjon asjakohaseks esitada ettepanek ühinemispartnerluse loomiseks endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga. Käesolev uuendatud partnerlus põhineb nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrusel (EÜ) nr 533/2004 ja selles võetakse arvesse 2007. aasta eduaruandes kirjeldatud uusi arengusuundi. Selles loetletakse riigi edasiseks integreerumiseks Euroopa Liiduga tehtavate ettevalmistuste lühikese ja keskmise tähtajaga prioriteedid.Ühinemispartnerluse elluviimiseks peaksid endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi pädevad ametiasutused välja töötama tegevuskava koos ajakava ja konkreetsete meetmetega, mida endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kavatseb sel eesmärgil võtta. Komisjon jälgib prioriteetide elluviimist regulaarselt.Ühinemispartnerluse prioriteedid on ühenduse finantsabi kavandamise aluseks. Abi andmist jätkatakse asjaomaste rahastamisvahendite, eelkõige nõukogu 17. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1085/2006 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend) alusel.Kavandataval nõukogu otsusel puudub finantsmõju. Eeltoodut arvesse võttes kutsub komisjon nõukogu üles võtma vastu lisatud nõukogu otsuse ettepaneku.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega sätestatakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/57/EÜEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 533/2004 Euroopa partnerluse loomise kohta stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames[1] (muudetud redaktsioon), eriti selle artiklit 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) 19. ja 20. juunil 2003 Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks Euroopa partnerluste kasutuselevõtmise vahendina, millega realiseerida Lääne-Balkani riikide Euroopa-suunalisi tulevikuväljavaateid.(2) Määruses (EÜ) nr 533/2004 on sätestatud, et partnerluste põhimõtteid, prioriteete ja tingimusi ning mis tahes hilisemaid muudatusi käsitlevaid otsuseid teeb nõukogu. Kõnealuses määruses on ka märgitud, et partnerluste järelmeetmed tagatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi alusel loodud mehhanismide abil, eelkõige iga-aastaste eduaruannetega.(3) 17. detsembril 2005 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu andis endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile kandidaatriigi staatuse. Seepärast on tehtud ettepanek[2] muuta määrust (EÜ) nr 533/2004, et nimetada kõnealuse riigiga loodud Euroopa partnerlus ümber ühinemispartnerluseks.(4) Komisjoni novembris 2005 esitatud ettepaneku põhjal võttis nõukogu 30. jaanuaril 2006 vastu endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga loodud teise ühinemispartnerluse[3].(5) Komisjoni dokumendis „Laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastatel 2006–2007” osutati, et partnerlusi ajakohastatakse 2007. aasta lõpus.(6) Nõukogu võttis 12. juunil 2006 vastu määruse (EÜ) nr 1085/2006 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend)[4], millega uuendatakse ühinemiseks valmistuvatele riikidele finantsabi andmise raamistikku.(7) Seepärast on asjakohane võtta vastu ühinemispartnerlus, millega ajakohastatakse praegust partnerlust, et määrata 2007. aasta eduaruande järelduste põhjal, mis käsitlevad endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ettevalmistusi edasiseks integreerumiseks Euroopa Liiduga, kindlaks uued prioriteedid edasiseks tööks.(8) Et edasist integreerumist Euroopa Liiduga ette valmistada, peaksid endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi pädevad ametiasutused välja töötama tegevuskava koos ajakava ja konkreetsete meetmetega käesoleva ühinemispartnerluse prioriteetide saavutamiseks.(9) Otsus 2006/57/EÜ tuleks seepärast kehtetuks tunnistada,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused on sätestatud käesoleva otsuse lisas.Artikkel 2Ühinemispartnerluse rakendamist kontrollitakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi alusel loodud mehhanismide, eelkõige komisjoni esitatavate iga-aastaste eduaruannete abil.Artikkel 3Otsus 2006/57/EÜ tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 4Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA: ENDISE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIGIGA LOODUD 2007. AASTA ÜHINEMISPARTNERLUS1. SISSEJUHATUSEuroopa Ülemkogu kiitis heaks Euroopa partnerluste kasutuselevõtmise vahendina, millega realiseerida Lääne-Balkani riikide Euroopa-suunalisi tulevikuväljavaateid. Kavandatud ühinemispartnerlusega ajakohastatakse 2006. aasta jaanuari Euroopa partnerlust komisjoni endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki käsitleva 2007. aasta eduaruande järelduste põhjal. Selles määratakse kindlaks uued ja veel täitmata tegevusprioriteedid. Uusi prioriteete kohandatakse vastavalt riigi konkreetsetele vajadustele ja ettevalmistustasemele ning neid ajakohastatakse vajaduse korral. Ühinemispartnerluse prioriteetide saavutamiseks tuleb endisel Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil töötada välja tegevuskava koos ajakava ja konkreetsete meetmetega. Partnerlusega antakse ka riigile juhised finantsabi andmise kohta.2. PÕHIMÕTTEDStabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess jääb Lääne-Balkani riikide Euroopale lähenemise raamistikuks kuni nende tulevase ühinemiseni ELiga. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi suhtes kindlaks määratud prioriteedid on seotud suutlikkusega täita 1993. aastal Kopenhaagenis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kehtestatud kriteeriume ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessiks seatud tingimusi, eriti ülemkogu 29. aprilli 1997. aasta ning 21. ja 22. juuni 1999. aasta järeldustes, Zagrebi 24. novembri 2000. aasta tippkohtumise lõppdeklaratsioonis ja Thessaloniki arengukavas seatud tingimusi.3. PRIORITEEDIDKäesolevas ühinemispartnerluses loetletud prioriteedid on valitud põhimõttel, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik suudaks need lähiaastatel reaalselt saavutada või märgatavalt nende suunas liikuda. Eristatakse lühikese tähtajaga prioriteete, mille täitmist oodatakse ühe kuni kahe aasta jooksul, ning keskmise tähtajaga prioriteete, mille täitmist oodatakse kolme kuni nelja aasta jooksul. Prioriteedid käsitlevad nii õigusakte kui ka nende rakendamist.Prioriteete seades tuleb silmas pidada, et endisel Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil on ka muid ülesandeid, mida ta peab täitma ja mis võivad saada mõne järgmise partnerluse prioriteetideks, võttes arvesse ka endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi edaspidi tehtavaid edusamme.Peamised lühikese tähtajaga prioriteedid on kindlaks määratud ja rühmitatud loetelu alguses. Peamised prioriteedid ei ole esitatud tähtsuse järjekorras.3.1. Lühikese tähtajaga prioriteedidPeamised prioriteedid-  Tagada kõigi stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga võetud kohustuste nõuetekohane rakendamine.-  Edendada demokraatlike institutsioonide raames konstruktiivset ja kaasavat dialoogi, eelkõige valdkondades, mis eeldavad konsensust kõigi parteide vahel.-  Tagada politseiseaduse tõhus rakendamine.-  Anda aru kohtureformide rakendamisel saavutatud jätkusuutlikust arengust ning tugevdada kohtusüsteemi sõltumatust ja üldist suutlikkust. Viia lõpule prokuratuuri reform ning nimetada ametisse kõik justiitsnõukogu liikmed.-  Anda aru korruptsioonivastast võitlust käsitlevate õigusaktide rakendamisel saavutatud jätkusuutlikkust arengust.-  Tagada, et avalike teenistujate värbamist ja karjääri ei mõjuta poliitiline surve, arendada edasi tulemuspõhist karjäärisüsteemi ning rakendada täielikult avaliku teenistuse seadust.-  Vähendada takistusi töökohtade loomisele ning osutada erilist tähelepanu noorte ja pikaajalisele töötusele.-  Edendada üldist ettevõtluskeskkonda, tugevdades selleks õigusriigi põhimõtteid ning reguleerivate ja järelevalveasutuste sõltumatust, kiirendades õigusmenetlusi ja jätkates omandiõiguste registreerimist.Poliitilised kriteeriumidDemokraatia ja õigusriik-  Jätkata Ohridi raamlepingu rakendamist, muu hulgas selleks, et edendada rahvusrühmade vahelist usaldust.Parlament/valimised-  Tagada, et järgmised presidendi- ja kohalikud valimised korraldatakse vastavalt valimisseadustikule.-  Võtta kiiresti vastu otsused mis tahes eeskirjade eiramiste kohta valimistel ning määrata karistused, mis hoiavad ära edasised samalaadsed juhtumid.-  Edendada parlamendi suutlikkust, suurendades selleks eelkõige tema vahendeid.Valitsus-  Tugevdada kohaliku tasandi haldusasutuste läbipaistvust ja vastutust. Tugevdada eelkõige sisekontrolli ja auditeerimist.-  Kehtestada kogu riigis rahuldav kohalike maksude kogumise standard.-  Arendada välja kohalike omavalitsuste suutlikkus hallata riigi omandis olevat maad.-  Tagada, et kohalike omavalitsuste personali hulk ja pädevus on piisav.Avalik haldus-  Kehtestada tulemuspõhine karjäärisüsteem, et arendada riiklikul ja kohalikul tasandil välja vastutustundlik, tõhus ja professionaalne avalik haldus.-  Tagada avalike teenistujate eetikakoodeksi tõhus rakendamine.-  Tugevdada haldussuutlikkust, arendades selleks eelkõige välja strateegilise planeerimise ja poliitika kujundamise suutlikkus ja tõhustades koolitusi, ning töötada välja üldstrateegia avalike teenistujate koolitamiseks.-  Rakendada tõhusalt meetmeid, mis on vastu võetud halduse, eelkõige otsuste tegemise protsessi läbipaistvuse tagamiseks, ning edendada veelgi kodanikuühiskonna aktiivset osalemist halduses.-  Jätkata õiguskaitseasutuste reformide rakendamist.Kohtusüsteem-  Arendada kohtunikke ja prokuröre koolitavas akadeemias edasi alg- ja täiendõpet.-  Viia lõpule uue kohtustruktuuri loomine ning anda sellele piisavad vahendid, et tagada selle täielik toimimine ja tõhustada seda.-  Tagada kohtuotsuste nõuetekohane ja täielik täitmine.Korruptsioonivastane poliitika-  Tagada järelmeetmete võtmine riikliku korruptsioonivastase komisjoni ja riigikontrolli soovituste põhjal.-  Rakendada täielikult korruptsioonivastase riikide ühenduse (GRECO) soovitusi.-  Tugevdada haldussuutlikkust, mida on vaja parteide rahastamist ja valimiskampaaniaid käsitlevate eeskirjade rakendamiseks. Rikkumiste korral määrata tõhusad karistused.-  Võtta teatavate avalike teenistujate diskretsiooniõiguse läbivaatamise põhjal järelmeetmeid.-  Tagada üldsuse juurdepääsu teabele käsitleva seaduse täielik rakendamine.Inimõigused ja vähemuste kaitse-  Täielikult täita Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa komitee soovitusi ning rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni.-  Rakendada täielikult eeskirju, mida kohaldatakse eetika, sisekontrolli, ametialaste ja inimõiguste standardite suhtes õiguskaitseasutustes, kohtus ja vanglate administratsioonis, sealhulgas korrapäraste koolituste kaudu.-  Tagada piisavad vahendid, et viia vanglatingimused vastavusse kõrgemate standarditega.-  Kehtestada tõhusad mehhanismid, et tuvastada riiklike ja mitteriiklike asutuste poolne isikute ja rühmade mis tahes vormis diskrimineerimine, teha selles küsimuses järelevalvet ja karistada diskrimineerimise eest.-  Ajakohastada ja rakendada rahvusvähemuste tasakaalustatud esindatust käsitlevat strateegiat, tagades selleks eelkõige piisavad vahendid ja kehtestades ettenähtud esindatuse saavutamata jätmise puhul tõhusad karistused.-  Edendada rahvusvähemuste liikmete juurdepääsu haridusele, õigusemõistmisele ja sotsiaalhoolekandele.Piirkondlikud küsimused ja rahvusvahelised kohustused-  Jätkata täielikku koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ning selleks, et saada nimetatud kohtust tagasi toimikuid, täita kõik vajalikud eeltingimused, mis tagaksid nõuetekohase menetluse.-  Jätkata stabiilsuspaktilt piirkondliku tasandi koostööraamistikule ülemineku protsessi ning Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu tõhusa rakendamise edendamist.-  Tagada heanaaberlikud suhted, suurendades selleks eelkõige jõupingutusi, et leida nimeprobleemile Kreekaga peetavate läbirääkimiste tulemusel kooskõlas ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonidega 817/93 ja 845/93 vastastikku vastuvõetav lahendus.-  Edendada koostööd naaberriikidega ning tagada selle tõhus elluviimine, eelkõige valdkondades, nagu piiriülene koostöö, organiseeritud kuritegevuse, ebaseadusliku kaubanduse ja salakaubaveo vastane võitlus, õigusalane koostöö, piirihaldus, isikute tagasivõtmine ning keskkond.Majanduslikud kriteeriumid-  Jätkata maaomandi ja kinnisvara registreerimist ning tugevdada katastrit, et suurendada ettevõtjate õiguskindlust ja parandada turumajandusmehhanismide toimimist.-  Tõhustada avalikke teenuseid, eraldades selleks eelkõige täiendavaid vahendeid, et korraldada koolitusi ja ajakohastada praegust infrastruktuuri.Võime võtta liikmesusest tulenevaid kohustusi1. peatükk: kaupade vaba liikumine-  Võtta vastu horisontaalse raamistiku õigusaktid ja rakendada neid, et viia lõpule vajaliku infrastruktuuri väljatöötamine, ning tagada vastavushindamismenetlustes erinevate tegevustega (reguleerimine, standardimine, akrediteerimine, metroloogia, vastavushindamine ja turujärelevalve) seotud ülesannete lahusus.-  Koostada laiaulatuslik strateegia, mis sisaldab asjaomaste horisontaalsete organisatsioonide (standardimine, akrediteerimine, metroloogia ja turujärelevalve) eesmärke seoses acquis ’ rakendamisega ning millega nähakse ette tähtajad ja selged ülesanded seadusandlike meetmete kehtestamiseks ja tõhusaks rakendamiseks ning haldussuutlikkuse tugevdamiseks erinevates sektorites.-  Koostada EÜ asutamislepingu artiklitele 28–30 vastav tegevuskava, millega nähakse ette riiklike õigusaktide ja haldustavade riigisisese läbivaatamise, vastastikuse tunnustamise klauslite ning edasiste vajalike muudatustega seotud eesmärgid.-  Kiirendada Euroopa standardite kasutuselevõtmist ning teha jõupingutusi, et saada Euroopa standardiorganisatsioonide täisliikmeks.3. peatükk: asutamisõigus ja teenuste osutamise vabadus-  Kaotada ELi füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes kehtivad tõkked, mis piiravad asutamisõigust ja piiriüleste teenuste osutamist.-  Teha õigusaktides vahet püsivas tegevuskohas teenuste osutamisel ja ajutisel teenuste osutamisel.4. peatükk: kapitali vaba liikumine-  Tugevdada veelgi rahapesuvastase võitluse raamistikku, suurendades selleks eelkõige aruandvate asutuste teadlikkust ja saavutades asjaomastes asutustes usaldusväärse õigusaktide jõustamise.-  Teha edusamme kapitali liikumise suhtes kehtivate piirangute kõrvaldamisel.5. peatükk: riigihanked-  Tugevdada kaebuste komisjoni, et näha ette tõhus parandusmeetmete süsteem.6. peatükk: äriühinguõigus-  Töötada audiitorite ja auditeerimisettevõtjate jaoks välja tõhus ja sõltumatu kvaliteedi tagamise ja riikliku järelevalve süsteem. Tugevdada vastavat haldussuutlikkust.7. peatükk: intellektuaalomandiõigus-  Valmistada ette riiklik strateegia ja tegevuskava käesolevas peatükis hõlmatud valdkondi käsitleva acquis ’ rakendamiseks ja jõustamiseks vajaliku suutlikkuse saavutamiseks, osutades erilist tähelepanu vajadusele pakkuda õiguskaitseasutustele, kohtunikele, prokuröridele ja tolliametnikele erikoolitust.-  Töötada välja teadlikkuse suurendamise kampaaniad ning parandada õiguskaitseasutuste vahelist ja kõigi asjaomaste sidusrühmade vahelist koostööd.8. peatükk: konkurentsipoliitika-  Anda aru konkurentsi valdkonda käsitlevate õigusaktide jõustamisel saavutatud usaldusväärsest arengust ning keskenduda konkurentsiõiguse kõige olulisematele rikkumistele.-  Kehtestada tõhus riigiabi eelkontroll.-  Tugevdada konkurentsi kaitsmise komisjoni haldussuutlikkust ning tagada talle küllaldased rahalised vahendid ja piisav personal.9. peatükk: finantsteenused-  Tugevdada rahandussektorit, eelkõige kindlustussektorit ja väärtpaberiturge käsitlevaid õigusakte ja järelevalveraamistikku, sealhulgas nende jõustamist.-  Tagada, et kindlustussektori sõltumatu järelevalveasutus hakkab tööle ning tal on nõuetekohane personal.10. peatükk: infoühiskond ja meedia-  Lõpetada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rikkumine, võttes elektroonilise side sektori liberaliseerimise kohustuse täitmiseks kõik vajalikud meetmed, sealhulgas võtta vastu kõik vajalikud teisesed õigusaktid ja tugevdada veelgi reguleerivaid asutusi.-  Jõustada olulise turujõuga ettevõtjate konkurentsi soodustavad meetmed.-  Tugevdada elektroonilise side ja meedia valdkonda reguleerivate asutuste sõltumatust ja haldussuutlikkust.-  Tagada avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni ja ringhäälingunõukogu stabiilne ja jätkusuutlik rahastamine.11. peatükk: põllumajandus ja maaelu areng-  Kiirendada põllumajandusliku maa kinnistusraamatusse registreerimist.-  Tagada veatute ja usaldusväärsete põllumajanduslike andmete kogumine ja töötlemine.-  Jätkata ettevalmistusi, et luua kooskõlas ELi nõuete ja rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega tõhusad ja finantsiliselt usaldusväärsed makseasutused põllumajandusfondide juhtimiseks ja kontrollimiseks.12. peatükk: toiduohutus, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika-  Jätkata õigusaktide vastavusseviimist veterinaar- ja fütosanitaaralase acquis ’ga, keskendudes acquis ’ga kooskõlas olevatele raamõigusaktidele.-  Jätkata veterinaarteenistuse suutlikkuse tugevdamist riiklikul ja kohalikul tasandil, et luua ELi nõuetega kokkusobiv kontrollisüsteem, eelkõige impordi kontrollimiseks.-  Tagada veiste identifitseerimise ja nende liikumise registreerimise süsteemi toimimine ning võtta kasutusele sigade, lammaste ja kitsede identifitseerimise süsteem.-  Jätkata loomahaiguste ja loomade tervisekontrolli süsteemide vastavusseviimist ELi õigusaktide ja institutsiooniliste nõuetega ning teatamiskohustuslike loomataudide situatsioonplaanidega.-  Hinnata põllumajanduslike toidutööstuste vastavust ELi nõuetele ning koostada selle alusel hiljem nimetatud tööstuste ajakohastamiskava.14. peatükk: transpordipoliitika-  Jätkata Kagu-Euroopa transpordi piirkondliku tuumikvõrgu väljaarendamist käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi rakendamist ning tugevdada koostööd Kagu-Euroopa transpordi vaatluskeskusega.-  Jätkata õigusaktide vastavusseviimist maanteetranspordi acquis ’ga, eelkõige valdkondades, nagu ohtlike kaupade vedu, turulepääs, sotsiaalsed tingimused, digitaalse sõidumeeriku rakendamine ja liiklusohutuse parandamine.-  Luua raudteesektoris reguleeriv asutus, kes on sõltumatu infrastruktuuri haldajast ja raudtee-ettevõtjatest, ning ohutusamet, kes vastutab ohutustunnistuste andmise eest. Viia ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevad õigusaktid vastavusse ELi eeskirjadega. Tagada finantsiline stabiilsus, kompenseerides sellise reisijateveoteenuse osutamist, mis hõlmab avaliku teenindamise kohustust, ja vähendades võlga.-  Täita Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingu esimese üleminekuetapi raames võetud kohustused, sealhulgas rakendada asjakohaseid lennundust käsitlevaid õigusakte.-  Tugevdada tsiviillennundusameti haldussuutlikkust.15. peatükk: energeetika-  Jätkata elektri ja gaasi siseturgu, energiatõhusust ja taastuvaid energiaallikaid käsitlevate õigusaktide vastavusseviimist acquis ’ga, et avada energiaturg järk-järgult konkurentsile.-  Jätkata energia regulatiivkomisjoni sõltumatuse tugevdamist.-  Täita energiaühenduse lepingust tulenevad kohustused, mis on seotud acquis ’ täieliku rakendamisega gaasi ja elektri siseturu ning piiriülese elektrikaubanduse valdkonnas.-  Tugevdada haldussuutlikkust kõigis energiasektorites, sealhulgas energiaagentuuris energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate valdkonnas.-  Rajada radioaktiivsetele materjalidele asjakohane hoidla.-  Tagada kiirgusohutusdirektoraadi nõuetekohane ja sõltumatu töö.16. peatükk: maksustamine-  Tugevdada haldussuutlikkust maksualaste õigusaktide rakendamisel ja maksudest hoidumise vastu võitlemisel.-  Võtta struktuurimeetmeid, et kiiresti reformida kontrollimise põhimõtteid ja parandada kontrollimise suutlikkust.-  Töötada välja auditeerimise strateegia ja asjakohased IT-süsteemid.-  Järgida äriühingute maksustamise juhendi põhimõtteid ja tagada, et uued maksumeetmed vastavad neile põhimõtetele.18. peatükk: statistika-  Tugevdada riigi statistikaameti suutlikkust, et tagada järgmise rahvaloenduse õigeaegne korraldamine ning võimaldada jätkuvalt arendada rahvamajanduse arvepidamist ja selle aluseks olevat statistikat, osutades erilist tähelepanu puudustele põllumajandus- ja ettevõtlusstatistika kogumisel ja töötlemisel kooskõlas ELi standardite ja metoodikaga ning suurendades statistika esitamist Eurostatile.-  Viia lõpule statistilise ettevõtlusregistri ja põllumajandusettevõtete registri loomine, sealhulgas töötada välja korraldus, millega tagatakse ajakohastatud teave registrites.19. peatükk: tööhõive ja sotsiaalpoliitika-  Jätkata acquis ’ ülevõtmist ning tugevdada asjaomaseid haldus- ja jõustamisstruktuure, sealhulgas tööinspektsiooni.-  Tagada haldussuutlikkus sotsiaalse kaasamise ja sotsiaalse kaitse poliitika rakendamiseks.-  Tagada toimiv ja esinduslik sotsiaalne dialoog.-  Teha täiendavaid edusamme puudega inimeste olukorra parandamiseks.20. peatükk: ettevõtlus- ja tööstuspoliitika-  Koostada tööstusstrateegia, mis soodustab majanduskasvu ja innovatsiooni, ning rakendada seda.-  Hakata süstemaatiliselt hindama uute õigusaktide mõju ettevõtetele.-  Tugevdada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate talituse ja ameti vahendeid ning tagada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate strateegia, tegevuskava ja Euroopa väikeettevõtete harta rakendamine.-  Jätkata õiguskeskkonna lihtsustamist, tunnistada kiirendatud korras kehtetuks tarbetud õigusaktid, vähendada äritegevust takistavaid bürokraatlikke tõkkeid ja hakata hindama õiguslikku mõju.22. peatükk: regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine-  Tugevdada eelkõige ministeeriumides institutsiooniliste struktuuride loomist ja haldussuutlikkust sellistes valdkondades nagu programmitöö, projektide ettevalmistamine, järelevalve, hindamine ning finantsjuhtimine ja -kontroll, et rakendada ELi ühinemiseelseid programme ühenduse ühtekuuluvuspoliitika rakendamise ettevalmistamiseks.-  Viia lõpule riikliku regionaalarengu strateegia koostamine.23. peatükk: kohtusüsteem ja põhiõigused-  Rakendada isikuandmete kaitse riiklikku seadust. Kirjutada alla Euroopa Nõukogu isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni lisaprotokollile seoses järelevalveasutuste ja piiriülese andmevooga ning ratifitseerida see.-  Muud prioriteedid on nimetatud poliitiliste kriteeriumide peatükis.24. peatükk: õigus, vabadus ja turvalisus-  Jätkata integreeritud piirihalduse tegevuskava rakendamist, töötada välja piirihalduse peamised andmebaasid ja tagada nende ühendatus, ajakohastada dokumentide analüüsi ja piiride valvamise seadmeid, võtta kasutusele kõrge kvaliteediga reisi- ja isikut tõendavad dokumendid ning pakkuda personalile täiendavat koolitust.-  Tagada piisav rahastamine ja koolitus politseireformi rakendamiseks, tugevdada politseiasutuste vahelist ning politsei ja teiste õiguskaitseasutuste vahelist kooskõlastamist ja koostööd ning tugevdada kriminaalpolitsei ja prokuröride vahelist koostööd.-  Töötada politseis välja laiaulatuslik inimressursse ja väljaõpet käsitlev strateegia ja rakendada seda ning ajakohastada politseis kasutusel olevaid seadmeid.-  Tugevdada veelgi organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust, kasutades selleks paremini uurimise erimeetmeid ning andes õigeaegselt rahvusvahelisi vahistamismäärusi (sealhulgas arvutikuritegevuse valdkonnas, osutades erilist tähelepanu lapspornole) ja tehes nende üle järelevalvet, ning luua asutustevaheline integreeritud jälitussüsteem, et võidelda organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas inimkaubanduse, relvade ja narkootikumidega kauplemise vastu.-  Suurendada jõupingutusi inimkaubanduse vastu võitlemist käsitleva riikliku tegevuskava rakendamiseks ning tugevdada arvutikuritegevuse uurimise suutlikkust.-  Rakendada EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi tagasivõtmislepingut ning pidada endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki läbivate rändajate päritoluriikidega läbirääkimisi tagasivõtmislepingute üle.-  Hoogustada selliste õigusaktide kehtestamise protsessi, millega tagatakse (rahvusvahelist) kaitset vajavate isikute õigused.-  Tagada varjupaiga- ja välismaalaste seaduse vastavus asjakohase acquis ’ga.25. peatükk: teadus- ja uurimistegevus-  Tugevdada uurimisalast ja tehnoloogia arendamise suutlikkust, et tagada edukas osalus ühenduse raamprogrammides.-  Alustada sidusa teaduspoliitika väljatöötamist ja võtta meetmeid integreerumiseks Euroopa teadusruumi.26. peatükk: haridus ja kultuur-  Viia lõpule elukestva õppe programmi ja programmi „Aktiivsed noored” rakendamiseks vajalik õigus- ja haldusraamistik ning tugevdada rakendusasutusi.27. peatükk: keskkond-  Jätkata õigusaktide vastavusseviimist acquis ’ga, eelkõige õhu kvaliteedi, jäätmekäitluse ning vee kvaliteedi valdkonnas, ning parandada märkimisväärselt õigusaktide rakendamist ja keskkonnaseiret.-  Tugevdada keskkonnainspektsiooni ja teisi täitevasutusi, anda aru õigusaktide jõustamisel saavutatud usaldusväärsest arengust ning tagada, et trahve ja muid karistusi kohaldatakse tõhusalt ning neil on hoiatav mõju.-  Tugevdada haldussuutlikkust riiklikul ja kohalikul tasandil ning parandada keskkonnaga seotud küsimuste eest vastutavate haldusasutuste vahelist kooskõlastamist.-  Valmistada ette strateegilised tegevuskavad, sealhulgas finantsstrateegiad, ning töötada välja riiklik jäätmekäitlusstrateegia ja vastav tegevuskava.-  Töötada prognoositavate vastavusseviimise kulude põhjal välja keskkonnainvesteeringuid käsitlev strateegia.-  Integreerida keskkonnakaitsenõuded muude valdkondade põhimõtetesse, arendades selleks eelkõige keskkonnamõju hindamist.-  Suurendada investeeringuid keskkonnainfrastruktuuri, osutades erilist tähelepanu reoveekogumisele ja -käitlusele, joogiveega varustamisele, õhu saastatuse vastu võitlemisele ja jäätmekäitlusele.29. peatükk: tolliliit-  Tugevdada haldussuutlikkust tollialaste õigusaktide rakendamisel ja piiriüleste kuritegude vastu võitlemisel.-  Jätkata õigusaktide ja menetluste vastavusseviimist acquis ’ga, eelkõige transiidi ja tariifikvootide jagamise valdkonnas.-  Viia tehnoloogia/tööstuse arendamise piirkondade seadus vastavusse acquis ’ga.31. peatükk: välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika-  Rakendada õigusakte ühise seisukoha jõustamiseks rahvusvaheliste piiravate meetmete valdkonnas.32. peatükk: finantskontroll-  Vaadata läbi avaliku sektori sisefinantskontrolli strateegiat käsitlev dokument ning esitada avaliku sektori sisefinantskontrolli ja -auditit käsitlevad seadused, et muuta selline kontroll ja praegused õigusaktid laiaulatuslikuks ja sidusaks, ning ajakohastada nimetatud kontrolliga seotud keskmise tähtajaga prioriteetide rakendamise tegevuskava.-  Viia lõpule siseauditiüksuste loomine riigiasutustes, luua samalaadsed üksused vajaduse korral kohaliku omavalitsuse tasandil ning tagada neile piisav personal, koolitus ja seadmed.-  Töötada välja tõhusad juhtimis-, järelevalve-, kontrolli- ja auditisüsteemid, mida on vaja programmide detsentraliseeritud rakendamiseks ELi ühinemiseelsete mehhanismide raames.-  Suurendada riigikontrolli tegevuse ja eelarve sõltumatust ning tagada tema aruannete järeldustele tuginevate järelmeetmete võtmine.3.2. Keskmise tähtajaga prioriteedidPoliitilised kriteeriumidDemokraatia ja õigusriikValitsus-  Viia lõpule detsentraliseerimisprotsess.Avalik haldus-  Tugevdada veelgi haldussuutlikkust, et rakendada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut.Korruptsioonivastane poliitika-  Viia lõpule korruptsioonivastast võitlust käsitleva strateegia rakendamine.-  Jõustada huvide konflikti vältimisega seotud määrused kooskõlas rahvusvaheliste standarditega.Inimõigused ja vähemuste kaitse-  Edendada veelgi inimõiguste austamist õiguskaitseasutustes, kinnipidamisasutustes ja vanglates.-  Jätkata rahvusvähemuste tasakaalustatud esindatuse strateegia rakendamist.Piirkondlikud küsimused ja rahvusvahelised kohustused-  Edendada piirkondlikku dialoogi, stabiilsust, heanaaberlikkust ja koostööd.Majanduslikud kriteeriumid-  Tõhustada jõupingutusi elektrituru jätkusuutlikkuse tagamiseks, et täita riigi võetud liberaliseerimise kohustust, kõrvaldades selleks praegused moonutused, mis on tekkinud kulupõhisest hinnast madalama hinna tõttu, ning tugevdades reguleerivaid asutusi ja füüsilist infrastruktuuri.-  Tõhustada riiklikke kulutusi, parandades selleks avaliku sektori keskmise tähtajaga kavade väljatöötamise suutlikkust ning parandades eelarve täitmist. Jätkata hariduse kvaliteedi parandamist, rahastades haridusvaldkonna hiljutiste reformide täielikuks rakendamiseks vajaliku infrastruktuuri ja personaliga seotud järelmeetmeid.-  Jätkata tööturu olukorra parandamist ning vähendada töötust, võttes selleks eelkõige täiendavaid, noorte ja pikaajalisele töötusele suunatud meetmeid ning ajakohastades sotsiaalkindlustus- ja haridussüsteemi.-  Jätkata jõupingutusi, et integreerida mitteametlik sektor ametlikku majandusse.-  Ajakohastada riigi infrastruktuuri, eelkõige energeetika ja transpordi valdkonnas, et tugevdada majanduse konkurentsivõimet tervikuna.Võime võtta liikmesusest tulenevaid kohustusi1. peatükk: kaupade vaba liikumine-  Arendada kooskõlas acquis ’ga välja turu järelevalvestruktuur.3. peatükk: asutamisõigus ja teenuste osutamise vabadus-  Viia kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise vallas õigusaktid, sealhulgas koolitust käsitlevad sätted, vastavusse ELi acquis ’ga ning arendada välja nõutavad haldusstruktuurid.-  Viia õigusaktid vastavusse postiteenuseid käsitlev acquis ’ga, sealhulgas luua sõltumatu riiklik reguleeriv asutus.5. peatükk: riigihanked-  Saavutada täielikult toimivad riigihankestruktuurid, mis tagavad, et riigihankemenetlused viiakse ellu täielikus kooskõlas EÜ standarditega. Arendada välja e-riigihanked.7. peatükk: intellektuaalomandiõigus-  Arendada välja suutlikkus, mida on vaja acquis ’ rakendamiseks ja jõustamiseks igas käesolevas peatükis nimetatud valdkonnas, ning anda rahuldavalt aru saavutatud edust piraatluse ja võltsimise uurimises, nende eest süüdistuste esitamises ning nende kohtus menetlemises.8. peatükk: konkurentsipoliitika-  Jätkata õigusaktide vastavusseviimist ELi konkurentsi- ja riigiabialase acquis ’ga.-  Parandada õigusaktide jõustamist konkurentsi ja riigiabi kontrolli valdkonnas.-  Suurendada valitsusasutuste, ettevõtjate ja avalikkuse teadlikkust.9. peatükk: finantsteenused-  Anda usaldusväärselt aru saavutatud edust liikluskindlustuseta liiklemise vastases võitluses.-  Jätkata finantsteenuste valdkonna õigusaktide vastavusseviimist ELi õigusaktidega.11. peatükk: põllumajandus ja maaelu areng-  Suurendada põllumajandushalduse suutlikkust, viia lõpule ühise põllumajanduspoliitika juhtimismehhanismide, eelkõige ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi jõustamise ja praktilise kohaldamise ettevalmistused ning tagada toimiv maatükkide identifitseerimise süsteem.12. peatükk: toiduohutus, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika-  Jätkata transmissiivseid spongioosseid entsefalopaatiaid ja loomseid kõrvalsaaduseid käsitlevate õigusaktide vastavusseviimist acquis ’ga, rakendada ja kontrollida selliste õigusaktide täitmist ning luua vajalik kogumis- ja töötlemissüsteem.-  Luua nõuetekohase personaliga taimekaitseasutus. Jätkata fütosanitaarvaldkonna õigusaktide vastavusseviimist acquis ’ga.-  Võtta vastu tegevuskava põllumajanduslike toidutööstuste ajakohastamiseks ning alustada selle rakendamist.-  Tugevdada laborite suutlikkust toiduohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarvaldkonnas.14. peatükk: transpordipoliitika-  Viia lõpule maanteetranspordi valdkonna õigusaktide täielik vastavusseviimine acquis ’ga (sealhulgas rakendada digitaalset sõidumeerikut), jätkata õigusaktide vastavusseviimist raudteealase acquis ´ga (esimene ja teine raudteepakett ning koostalitlusvõime), saavutada õigusaktide täielik vastavus lennundusalase acquis ´ga ning tagada vastavate õigusaktide jõuline täitmine.-  Täita Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingu teise üleminekuetapi raames võetud kohustused.17. peatükk: majandus- ja rahanduspoliitika-  Viia õiguslik raamistik acquis ’ga vastavusse, et tagada keskpanga täielik sõltumatus.18. peatükk: statistika-  Jätkata kõikide statistikavaldkondade arendamist, saavutada olulistes valdkondades täielik ühtlustamine seoses andmesageduse, ulatuse, liigituse, õigeaegsuse ja kvaliteediga ning kehtestada ühtne haldus- ja kogumissüsteem.-  Luua hästi koordineeritud riiklik statistikasüsteem.19. peatükk: tööhõive ja sotsiaalpoliitika-  Töötada välja sotsiaalse dialoogi alaline mehhanism.-  Töötada välja pikaaegne sotsiaalse kaasamise poliitika ning edendada ebasoodsas olukorras olevate rühmade juurdepääsu tööturule.-  Edendada sotsiaalkaitsepoliitikat.-  Töötada välja mehhanismid puudega inimeste olukorra jälgimiseks.20. peatükk: ettevõtlus- ja tööstuspoliitika-  Jätkata väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate tugimehhanismide väljaarendamist ning parandada selliste ettevõtjate juurdepääsu finantsteenustele. Koostada tööstusstrateegia, mis soodustab majanduskasvu ja innovatsiooni, ning rakendada seda.-  Kaaluda ettevõtlusalase hariduse süvalaiendamist käsitleva strateegia väljatöötamist edukate katseprojektide alusel, mille elluviimist toetavad rahastajad.22. peatükk: regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine-  Tugevdada riiklikul tasandil haldussuutlikkust ning arendada see välja piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Tagada selge vastutusalade jaotus ning tugevdada määratud rakendusasutuste/-struktuuride, sealhulgas kohalike asutuste omavahelist kooskõlastamist.24. peatükk: õigus, vabadus ja turvalisus-  Tagada varjupaiga- ja sisserände valdkonna õigusaktide vastavusseviimine acquis ’ga.25. peatükk: teadus- ja uurimistegevus-  Kohaldada ühtset teaduspoliitikat.26. peatükk: haridus ja kultuur-  Jätkata jõupingutusi, et parandada hariduse, sealhulgas alghariduse kvaliteeti, luua ajakohane kutsehariduse ja täiendõppe süsteem, siduda kõrgharidusvaldkond tööturu- ja majandusvajadustega ning edendada kõrgharidussüsteemis piirkondlikku koostööd.27. peatükk: keskkond-  Jätkata keskkonnakaitsenõuete integreerimist muude valdkondade põhimõtetesse, eelkõige keskkonnamõju hindamise arendamise kaudu.-  Suurendada veelgi investeeringuid keskkonnainfrastruktuuri, osutades erilist tähelepanu reoveekogumisele ja -käitlusele, joogiveega varustamisele, õhu saastatuse vastu võitlemisele ja jäätmekäitlusele.28. peatükk: tarbijakaitse ja tervishoid-  Viia lõpule tarbijakaitse valdkonna õigusaktide vastavusseviimine ELi acquis ’ga ning tugevdada tõhusaks turujärelevalveks vajalikku haldussuutlikkust.-  Jätkata õigusaktide vastavusseviimist ELi rahvatervisepoliitika alase acquis ’ga, eelkõige valdkondades, mis on seotud tubaka, vere, kudede ja rakkude ning nakkushaigustega. Tugevdada rahvatervise valdkonnas institutsionaalset, haldus- ja finantssuutlikkust.-  Töötada vaimse tervise valdkonnas välja kohalikud teenused kui alternatiiv institutsionaliseeritusele ning tagada piisavate finantsvahendite eraldamine vaimsele tervishoiule.31. peatükk: välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika-  Viia Ameerika Ühendriikidega sõlmitud leping, milles käsitletakse isiku Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule üleandmise tingimusi, vastavusse ELi põhimõtetega, mille võttis vastu 2002. aasta septembris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu.32. peatükk: finantskontroll-  Jätkata ELi avaliku sektori sisefinantskontrolli mudeli (juhtide detsentraliseeritud vastutus ja sõltumatu siseaudit) väljatöötamist ja rakendada seda sidusate õigusaktide ja piisava institutsionaalse suutlikkuse kaudu rahandusministeeriumi juhtimisel.-  Jätkata riigikontrolli tegevusvõime ning tema tegevuse ja eelarve sõltumatuse tugevdamist.-  Rakendada menetlusi ja haldussuutlikkust, et tagada EÜ finantshuvide tõhus kaitse.4. PROGRAMMITÖÖStabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi alusel antakse ühenduse abi Lääne-Balkani riikidele olemasolevate rahastamisvahendite raames, eelkõige vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1085/2006 ning enne 2007. aastat vastuvõetud programmide puhul vastavalt nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 2666/2000[5]. Rahastamislepingud on õiguslikuks aluseks konkreetsete programmide rakendamisele. Seepärast ei ole käesoleval otsusel finantsmõju. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võib taotleda rahastamist mitut riiki hõlmavatest ja horisontaalprogrammidest.5. TINGIMUSLIKKUSLääne-Balkani riikidele antava abi tingimuseks on Kopenhaageni kriteeriumide, stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu nõuete ning käesoleva ühinemispartnerluse konkreetsete prioriteetide täitmisel tehtavad edusammud. Nende tingimuste mittetäitmise korral võib nõukogu võtta asjakohaseid meetmeid nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 21 alusel ning enne 2007. aastat vastuvõetud programmide puhul määruse (EÜ) nr 2666/2000 artikli 5 alusel. Abi suhtes kohaldatakse ka nõukogu 29. aprilli 1997. aasta järeldustes kindlaks määratud tingimusi, milles käsitletakse eelkõige abisaaja kohustust korraldada demokraatlikke, majanduslikke ja institutsionaalseid reforme. Iga-aastased programmid sisaldavad ka eritingimusi. Rahastamisotsustele järgneb endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitav rahastamisleping.6. JÄRELEVALVEÜhinemispartnerluse rakendamist kontrollitakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi alusel kehtestatud mehhanismide, eelkõige komisjoni esitatavate iga-aastaste aruannete kaudu.[1] ELT L 86, 24.3.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 269/2006 (ELT L 47, 17.2.2006, lk 7).[2] Otsus XX/EÜ, [kuupäev] (ettepanek esitatud 6. novembril 2007).[3] Nõukogu otsus 2006/57/EÜ, 30. jaanuar 2006, millega sätestatakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/518/EÜ (ELT L 35, 7.2.2006, lk 32).[4] ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.[5] EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2112/2005 (ELT L 344, 27.12.2005, lk 23).


				|

		52015PC0098

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta /* COM/2015/098 final - 2015/0051 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
Euroopa Liidu toimimise
lepingus on sätestatud, et liikmesriigid käsitlevad oma majanduspoliitikat ja
edendavad tööhõivet ühise huvi küsimusena ning kooskõlastavad oma tegevust
nõukogus. Lepingu kahes artiklis nähakse ette, et nõukogu peab vastu võtma
majanduspoliitika üldsuunised (artikkel 121) ja tööhõivesuunised (artikkel
148), täpsustades, et viimased neist peavad olema esimestega kooskõlas.
Nimetatud õiguslikku alust silmas pidades on tööhõive- ja majanduspoliitika
suunised esitatud kahe eraldiseisva, ent oma põhiolemuselt üksteisega tihedalt
seotud õigusaktina:
·
nõukogu soovitus liikmesriikide ja liidu
majanduspoliitika üldsuuniste kohta − koondsuuniste I osa;
·
nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika
suuniste kohta − koondsuuniste II osa.
Need suunised võeti esimest
korda koos (integreeritud meetmepakett) vastu 2010. aastal, et toetada
strateegiat „Euroopa 2020”. Ka otsustati 2010. aastal, et koondsuunised peaksid
suures osas samaks jääma kuni 2014. aastani. Majanduspoliitika üldsuunised
jäävad kehtima pikemaks perioodiks, kuid tööhõivesuunised tuleb koostada igal
aastal.
Lisaks liikmesriikide poliitika
kooskõlastamise ulatuse ja suuna määramisele on suunised ka vastavate
valdkondade riigipõhiste soovituste koostamise aluseks.
Praeguste koondsuuniste eesmärk
on toetada strateegiat „Euroopa 2020” lähtuvalt uuest majanduspoliitika
suunast, mis põhineb komisjoni 2015. aasta majanduskasvu analüüsi kohaselt
investeeringutel, struktuurireformil ja eelarvepoliitikal. Samal ajal on
koondsuuniste eesmärk toetada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat kasvu ning
majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta eesmärke.
Koondsuunised on järgmised
Suunis 1:         investeeringute suurendamine
Suunis 2:         majanduskasvu soodustamine
struktuurireformide rakendamise abil
Suunis 3:         majanduskasvu ja töökohtade
loomist takistavate tegurite kõrvaldamine ELi tasandil
Suunis 4:         jätkusuutlik ja
majanduskasvu soodustav riigi rahandus
Suunis 5:         tööjõunõudluse suurendamine
Suunis 6:         tööjõupakkumise ja töötajate
oskuste parandamine
Suunis 7:         tööturu toimimise
parandamine
Suunis 8:         õigluse tagamine, vaesuse
vastu võitlemine ja võrdsete võimaluste edendamine
2015/0051 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS
liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste
kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 148 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[1],
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[2],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[3],
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)       Liikmesriigid ja liit peaksid
välja töötama kooskõlastatud tööhõivestrateegia ja eelkõige edendama
kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelist tööjõudu ning majanduslikele
muudatustele reageerivaid tööturge, pidades silmas Euroopa Liidu lepingu
artiklis 3 määratletud täieliku tööhõive ja sotsiaalse progressi eesmärkide
saavutamist. Võttes arvesse riikide tööturu osapoolte kohustustega seotud
siseriiklikke tavasid, käsitlevad liikmesriigid tööhõive edendamist üldist huvi
pakkuva probleemina ja kooskõlastavad nõukogus oma sellealased meetmed.
(2)       Liit peab võitlema sotsiaalse
tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu, tagama võrdsed võimalused põhiõiguste
kasutamisel ning edendama sotsiaalset õiglust ja kaitset. Oma poliitika ja
meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse piisava sotsiaalse
kaitse tagamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitlusega seotud nõudeid.
(3)       Tööhõivepoliitika suunised on
majanduspoliitika üldsuunistega kooskõlas.
(4)       Liikmesriigid peaksid
käsitlema oma majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust ning kooskõlastama
selle nõukogus. Nõukogu võtab liikmesriikide ja liidu poliitika suunamiseks
vastu tööhõivesuunised ja majanduspoliitika üldsuunised.
(5)       Kooskõlas aluslepingu
sätetega on liit välja töötanud ja rakendanud poliitika koordineerimise
vahendid eelarvepoliitika jaoks ja makromajandusliku struktuuripoliitika jaoks.
Euroopa poolaasta koondab need mitmesugused vahendid majanduse ja eelarve
mitmepoolse jälgimise üldiseks raamistikuks. Euroopa poolaasta optimeerimine ja
tugevdamine vastavalt komisjoni 2015. aasta majanduskasvu analüüsile aitab
veelgi tõhustada selle toimimist.
(6)       Finants- ja majanduskriis
osutas liidu ja liikmesriikide majanduse olulistele nõrkustele ja tõi need
esile. Kriis tõi selgelt esile ka liikmesriikide majanduse ja tööturgude tiheda
omavahelise sõltuvuse. Praegu on peamiseks ülesandeks soodustada liidus
tugevat, jätkusuutlikku ja kaasavat kasvu ning töökohtade loomist. Selleks
tuleb nii liidus kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud ja
ambitsioonikaid poliitilisi meetmeid kooskõlas aluslepingu sätetega ja liidu
majandusjuhtimisega. Need pakkumist ja nõudlust ühendavad meetmed peaksid
hõlmama investeeringute elavdamist, uut kohustust viia ellu struktuurireforme
ja vastutustundliku eelarvepoliitika jälgimist.
(7)       Liikmesriigid ja liit peaksid
käsitlema ka kriisi mõju ühiskonnale ja seadma eesmärgiks ehitada üles sidus
ühiskond, mis võimaldab inimestel muutusteks ette valmistuda ja nendega toime
tulla, et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Kõigile
tuleks tagada juurdepääs tööturule ja võimalused sellel osaleda; tuleks
vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, tagades eelkõige toimiva tööturu ja
sotsiaalhoolekande süsteemi ning kõrvaldades tööturul osalemise takistused.
Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid
kõigi elanike ja piirkondadeni.
(8)       Suunistega kooskõlas olevate
meetmete võtmine on oluline strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks.
Suunised moodustavad Euroopa ja liikmesriikide tasandil integreeritud
poliitika, mida liikmesriigid ja liit peaksid rakendama, et avalduks
koordineeritud struktuurireformide positiivne vastastikune mõju, üldine
majanduspoliitika oleks sobiv ja et Euroopa poliitika annaks ühtlasema panuse
strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisse.
(9)       Kuna need suunised on
adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi
liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedalt
koostööd parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega.
(10)     Majanduspoliitika üldsuunistes
antakse liikmesriikidele juhised reformide elluviimiseks, võttes arvesse
vastastikust sõltuvust. Need on stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas.
Suunised on aluseks võimalikele riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib
liikmesriikidele esitada.
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Võetakse vastu liikmesriikide
tööhõivepoliitika suunised, mis on esitatud lisas. Nimetatud suunised on osa
koondsuunistest.
Artikkel 2
Lisas esitatud suuniseid võetakse arvesse
liikmesriikide tööhõivepoliitikas ja reformikavades, millest antakse aru
vastavalt aluslepingu artikli 148 lõikele 3.
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT C […], […], lk […].
[2]               ELT C […], […], lk […].
[3]               ELT C […], […], lk […].


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.10.2016
            COM(2016) 672 final
            2016/0328(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe sõlmimise kohta, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni, Norra ja Türgi vahelist päritolu kumulatsiooni Euroopa Liidu üldise soodustussüsteemi raames

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Käesolev ettepanek esitatakse üldiste tariifsete soodustuste kava 2010. aasta päritolureeglite reformi (mis algatati 18. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1063/2010, millega muudeti määrust (EMÜ) nr 2454/93) raames.

               Reformiga kaasati Türgi tingimuslikult päritolu kumulatsiooni süsteemi, mis oli seni kehtinud liidu, Šveitsi ja Norra vahel.

               Reformiga võeti kasutusele ka registreeritud eksportijate poolt päritolu sertifitseerimise uus süsteem, mille kohaldamine on edasi lükatud kuni 1. jaanuarini 2017.

               Eespool nimetatud asjaoludele tuginedes on vaja läbi vaadata olemasolev õigusakt, mida kohaldatakse liidu ja Šveitsi vahelise päritolu kumulatsiooni süsteemi suhtes. See on käesoleva ettepaneku eesmärk.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanek on kooskõlas ühise kaubanduspoliitikaga, eelkõige tolli, kaupade vaba liikumise ja päritolureeglite vallas.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ei kohaldata

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 6;
                  nõukogu 5.detsembri 2000. aasta otsus nr 2001/101/EÜ.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ettepanek on seotud ühise kaubanduspoliitikaga, mis kuulub liidu ainupädevusse.

               •Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna selle mõju on rangelt piiratud sellega, mis on vajalik Šveitsi ja Norra päritoluga toodete kehtiva kumulatsiooni laiendamiseks Türgile.

               •Vahendi valik

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 kohaselt võtab nõukogu vastu otsuse, millega antakse volitused kokkuleppe sõlmimiseks läbirääkija ettepaneku põhjal. Käesolev ettepanek käsitleb sellist otsust.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Konsulteerimine huvitatud pooltega on võimaldanud jõuda kokkuleppele, mille kõik elemendid on täielikult heaks kiidetud.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata

               •Mõjuhinnang

                  Lisatud tegevuskava ega parema õigusloome suuniste mõju ei hinnatud, kuna ettepanek puudutab päritolu kumulatsiooni süsteemi liidu, Šveitsi, Norra ja potentsiaalselt Türgi vahel, mis oli juba olemas ja mida kohandatakse nüüd selleks, et need vastaksid tehnilistele nõuetele, mis kaasnevad REX-süsteemi rakendamisega alates 1. jaanuarist 2017.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata

               •Põhiõigused

                  Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ei kohaldata

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Pooled hindavad meedet regulaarselt, kohtudes ning korraldades REX-süsteemi rakendamise küsimuses koolitusi ja koosolekuid.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Euroopa Ühenduse nimel heaks kiidetud eelmine ühenduse ja üldise soodustussüsteemi raames EFTA riikide (Norra ja Šveits) vahel kirjavahetuse teel sõlmitud tariifisoodustusi andev kokkulepe, mis sätestab, et kaupu, mille komponendid on Norra või Šveitsi päritoluga, käsitletakse ühenduse tolliterritooriumile jõudes kui kaupu, mille komponendid on ühenduse päritolu (nõukogu 5. detsembri 2000. aasta otsus), tuleb asendada uue kokkuleppega, et arvesse võtta üldiste tariifsete soodustuste kava päritolureeglite reformi, mis algatati 18. novembri 2010. aasta määrusega nr 1063/2010. Pärast nõukogu poolt 8. märtsil 2012. aastal komisjonile antud heakskiitu on Šveitsiga peetud kõnealuse uue kokkuleppe üle läbirääkimisi ja need ka lõpule viidud.

               2016/0328 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe sõlmimise kohta, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni, Norra ja Türgi vahelist päritolu kumulatsiooni Euroopa Liidu üldise soodustussüsteemi raames

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v²,

               võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446
                  1
                artikli 41 punktile b käsitatakse soodustatud riigist pärit toodetena Norras, Šveitsis ja Türgis saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult seal saadud, tingimusel et need materjalid on läbinud piisava töö või töötluse kõnealuse delegeeritud määruse artikli 45 tähenduses (kumulatsiooni süsteem).

               (2)Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikliga 54 kohaldatakse kumulatsioonisüsteemi tingimusel, et Šveits kohtleb vastastikkuse alusel samaväärselt tooteid, mis on pärit soodustatud riikidest ja sisaldavad liidust pärit materjale.

               (3)Šveitsi osas kehtestati kõnealune kumulatsioonisüsteem algselt liidu ja Šveitsi vahelise kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppena. Kõnealune kirjade vahetus toimus 14. detsembril 2000 pärast seda, kui nõukogu oli otsusega 2001/101/EÜ
                  2
                andnud oma heakskiidu.

               (4)Selleks et tagada päritolu mõiste selline kohaldamine, mis vastaks liidu üldiste tariifsete soodustuste süsteemi päritolureeglites sätestatule, on Šveits muutnud oma üldiste tariifsete soodustuste kava päritolureegleid. Seepärast on vaja liidu ja Šveitsi vahelise kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepet muuta.

               (5)Kirjavahetuse teel sõlmitud muudetud kokkuleppe raames tuleks jätkuvalt kohaldada liidu, Norra ja Šveitsi päritolusertifikaatide vormi A asendussertifikaatide vastastikuse tunnustamise süsteemi ning seda tuleks tingimuslikult kohaldada Türgi suhtes, et soodustada kaubavahetust liidu, Norra, Šveitsi ja Türgi vahel.

               (6)Lisaks nähakse liidu üldiste tariifsete soodustuste süsteemi päritolureeglitega ette registreeritud eksportijate päritolutõendite kehtestamise uue süsteemi rakendamine alates 1. jaanuarist 2017. Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepet tuleb muuta ka sellest seisukohast.

               (7)Selleks et ennetada kõnealuse uue süsteemi ja sellega seotud eeskirjade rakendumist, volitas nõukogu 8. märtsil 2012 komisjoni pidama läbirääkimisi kirjavahetuse vormis kokkuleppe sõlmimiseks Šveitsiga, mille raames käsitletakse päritolusertifikaatide vormi A asendussertifikaatide vastastikust tunnustamist või asenduspäritolukinnitusi ning nähakse ette, et kaupu, mille komponendid on Norra, Šveitsi või Türgi päritoluga, käsitletakse liidu tolliterritooriumile jõudes kui kaupu, mille komponendid on liidu päritolu.

               (8)Šveitsiga pidas läbirääkimisi komisjon ning nende tulemusel jõuti kirjavahetuse vormis kokkuleppele.

               (9)Kokkulepe tuleks liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni, Norra ja Türgi vahelist päritolu kumulatsiooni Euroopa Liidu üldise soodustussüsteemi raames (edaspidi „kokkulepe“).

               Kirjavahetuse vormis kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud kokkuleppe artiklis 18 ettenähtud teate Euroopa Liidu nimel esitama, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2017.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

                     (2)
                  Nõukogu 5. detsembri 2000. aasta otsus 2001/101/EÜ, mis käsitleb heakskiidu andmist ühenduse ja üldise soodustussüsteemi raames EFTA riikide (Norra ja Šveits) vahel kirjavahetuse teel sõlmitud tariifisoodustusi andvale kokkuleppele, mis sätestab, et kaupu, mille komponendid on Norra või Šveitsi päritoluga, käsitletakse ühenduse tolliterritooriumile jõudes kui kaupu, mille komponendid on ühenduse päritolu (vastastikune kokkulepe) (EÜT L 38, 8.2.2001, lk 24).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.10.2016
            COM(2016) 672 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe sõlmimise kohta, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni, Norra ja Türgi vahelist päritolu kumulatsiooni Euroopa Liidu üldise soodustussüsteemi raames

               Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni, Norra ja Türgi vahelist päritolu kumulatsiooni Euroopa Liidu üldise soodustussüsteemi raames

               A. Liidu kiri

                     …, …

                     [koht ja kuupäev]

               Lugupeetud kirjasaaja

               1. Euroopa Liit (edaspidi „liit“) ja Šveitsi Konföderatsioon (edaspidi „Šveits“) on käesoleva kokkuleppe pooled ja tunnistavad, et üldise soodustussüsteemi (edaspidi „GSP“) puhul kohaldavad pooled samasuguseid päritolureegleid, mille üldpõhimõtted on järgmised:

               (a)päritolustaatusega toodete kontseptsiooni määratlemine ühiste kriteeriumide põhjal;

               (b)sätted piirkondliku päritolu kumulatsiooni kohta;

               (c)sätted kumulatsiooni kohaldamiseks materjalide suhtes, mis GSP-päritolueeskirjade kohaselt pärinevad EList, Šveitsist, Norrast või Türgist;

               (d)sätted päritolustaatuseta materjalide üldise lubamise kohta;

               (e)sätted soodustatud riigist pärit kaupade mittemuutmise kohta;

               (f)sätted asenduspäritolutõendite väljaandmise ja koostamise kohta;

               (g)nõue halduskoostööks soodustatud riikide pädevate asutustega küsimustes, mis puudutavad päritolutõendeid.

               2. EL ja Šveits tunnustavad, et materjale, mis nende vastavate GSP-eeskirjade kohaselt pärinevad EList, Šveitsist, Norrast või Türgist, käsitatakse kummagi poole GSP-kava kohasest soodustatud riigist pärit materjalidena, tingimusel et need materjalid läbivad kõnealuses soodustatud riigis töö või töötluse, mis on mahukam toimingutest, mida peetakse päritolustaatuse andmiseks ebapiisavaks. Käesolevat lõiku kohaldatakse materjalide suhtes, mis on pärit Norrast ja Türgist, tingimusel et täidetud on tingimused, mis on sätestatud vastavalt lõigetes 15 ja 16.

               Liidu liikmesriikide ja Šveitsi tolliasutused teevad asjakohast halduskoostööd, eelkõige eelmises lõigus osutatud materjalidele vastava päritolutõendi järelkontrolli teostamisel. Kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud lepingu protokolli nr 3 sätteid halduskoostöö kohta.

               Käesoleva lõike sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mis kuuluvad kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (mis on vastu võetud 15. detsembril 1950 Brüsselis sõlmitud Tollikoostöö Nõukogu asutamiskonventsiooniga asutatud organisatsiooni poolt, edaspidi „harmoneeritud süsteem“) gruppidesse 1–24.

               3. EL ja Šveits kohustuvad kaesolevaga tunnustama asenduspäritolutõendeid vormi A asendussertifikaatide näol (edaspidi „asendussertifikaadid“), mille on väljastanud teise poole tolliasutused, ja asenduspäritolukinnitusi, mille on väljastanud teise lepinguosalise kauba edasisaatjad, kes on sel eesmärgil registreeritud.

               Kumbki lepinguosaline võib oma õigusaktide alusel hinnata asenduspäritolutõenditega hõlmatud õigust sooduskohtlemisele.

               4. Lepinguosaline tagab, et enne asenduspäritolutõendite väljaandmist ja koostamist täidetakse järgmised nõuded:

               (a)asenduspäritolutõendeid võib väljastada või koostada ainult juhul, kui esialgne päritolutõend väljastati või koostati vastavalt ELi või Šveitsi õigusaktidele;

               (b)ainult siis, kui tooted ei ole lubatud poole territooriumil vabasse ringlusse, võib päritolutõendi või asenduspäritolutõendi asendada ühe või mitme asenduspäritolutõendiga, et saata osa tooteid või kõik tooted, mis on hõlmatud esialgse päritolutõendiga, kõnealuselt poolelt teisele poolele;

               (c)tooted on jäänud edasisaatva poole tollijärelevalve alla ning neid ei ole muudetud, ühelgi viisil töödeldud ega viidud läbi muid toiminguid peale nende, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks („mittemuutmise põhimõte“);

               (a)kui tooted on päritolustaatuse saanud poole antud päritolueeskirjade erandi alusel, ei väljastata ega koostata asenduspäritolutõendit, kui tooted saadetakse edasi teisele poolele;

               (b)kui teise poole territooriumile edasisaadetavad tooted on saanud päritolustaatuse piirkondliku kumulatsiooni raames, võivad asenduspäritolutõendeid väljastada tolliasutused või koostada edasisaatjad;

               (c)kui edasisaatev pool ei käsitle teise poole territooriumile edasisaadetavaid tooteid sooduskoheldavatena, võivad asenduspäritolutõendeid väljastada tolliasutused või koostada edasisaatjad;

               5. Lõigu 4 punkti c kohaldamisel kehtib järgmine:

               Kui näib olevat põhjust kahelda mittemuutmise põhimõtte järgimises, võivad lõppsihtkoha poole tolliasutused nõuda deklarandilt tõendeid selle põhimõtte järgimise kohta, mille võib esitada mistahes viisil.

               Edasisaatja taotlusel kinnitavad edasisaatva poole tolliasutused, et tooted olid vastava poole territooriumil viibimise ajal tollijärelevalve all ning et tolliasutused ei andnud toodete vastava poole territooriumil viibimise ajal luba nende muutmiseks, ühelgi viisil töötlemiseks ega muude toimingute läbiviimiseks peale nende, mida oli vaja nende seisundi säilitamiseks.

               Kui asendustõend on asendussertifikaat, ei taotle lõppsihtkoha poole tolliasutused mittemuutmise tõendit aja kohta, mil tooted olid teise poole territooriumil.

               6. Lepinguosaline tagab, et:

               a)
                     kui asenduspäritolutõend vastab liidu või Šveitsi GSP-kava soodustatud riigi väljastatud või koostatud esialgsele päritolutõendile, teevad liidu liikmesriikide ja Šveitsi tolliasutused kõnealuste päritolutõendite järelkontrolli teostamisel asjakohast halduskoostööd. Lõppsihtriigi poole taotlusel algatavad ja korraldavad edasisaatva poole tolliasutused vastavate esialgsete päritolutõendite järelkontrolli menetluse;

               b)
                     kui asenduspäritolutõend vastab vaid lõppsihtriigi poole GSP-kava soodustatud riigi väljastatud või koostatud esialgsele päritolutõendile, teostab esialgse päritolutõendi järelkontrolli kõnealune pool koostöös soodustatud riigiga. Selleks et lõppsihtkoha poole tolliasutused saaksid teostada asenduspäritolutõendi järelkontrolli, esitavad edasisaatva poole tolliasutused neile kontrollitavatele asenduspäritolutõenditele vastavad esialgsed päritolutõendid või vajaduse korral nende koopiad.

               7. Lepinguosaline tagab, et:

               (a)iga asendussertifikaadi ülemisse parempoolsesse lahtrisse märgitakse selle välja andnud edasisaatva vahendajariigi nimi;

               (b)lahtrisse 4 tehakse üks järgmistest märkustest: „replacement certificate“ või „certificat de remplacement“, samuti lisatakse sinna algse päritolusertifikaadi vormi A väljaandmise kuupäev ja seerianumber;

               (c)edasisaatja nimi märgitakse lahtrisse 1;

               (d)lõpliku kaubasaaja nime võib märkida lahtrisse 2;

               (e)esialgse sertifikaadi kõik andmed edasisaadetavate toodete kohta tuleb üle kanda lahtritesse 3–9;

               (f)viited edasisaatja kaubaarvele võib esitada lahtris 10;

               (g)asendussertifikaadi väljastanud tolliasutus teeb oma kinnitusmärke lahtrisse 11. Asutuse vastutus piirdub asendussertifikaadi väljastamisega. Lahtri 12 üksikasjad päritoluriigi ja lõppsihtriigi kohta võetakse algse päritolusertifikaadi vormist A. Edasisaatja allkirjastab päritolusertifikaadi lahtri 12. Lahtrile 12 heauskselt allakirjutanud edasisaatja ei vastuta algse päritolusertifikaadi vormi A tehtud sissekannete õigsuse eest;

               (h)tolliasutus, kellelt asendussertifikaadi väljastamist taotleti, peaks märkima algse päritolusertifikaadi vormile A edasisaadetavate toodete massi, arvu ja laadi ning iga vastava asendussertifikaadi või -sertifikaatide seerianumbri(d). Ta hoiab nii asendussertifikaadi väljastamise taotluse kui ka algse päritolusertifikaadi vormi A alles vähemalt kolm aastat;

               (i)Asenduspäritolusertifikaadid koostatakse inglise või prantsuse keeles.

               8. Pool tagab, et:

               (a)edasisaatja märgib igale asenduspäritolukinnitusele järgmise:

               (1)kõik esialgsest päritolutõendist võetud üksikasjad edasisaadetud toodete kohta;

               (2)kuupäev, mil esialgne päritolutõend koostati;

               (3)üksikasjad esialgse päritolutõendi kohta, sh vajaduse korral teave päritolukinnitusega hõlmatud kaupade suhtes kohaldatava kumulatsiooni kohta;

               (4)tema nimi, aadress ja registreeritud eksportija number;

               (5)ELis või Šveitsis asuva kaubasaaja nimi ja aadress;

               (6)päritolukinnituse koostamise või päritolusertifikaadi väljastamise kuupäev ja koht;

               (b)igale asenduspäritolukinnitusele tehakse märge „Replacement statement“ või „Attestation de remplacement“;

               (c)asenduspäritolukinnitusi koostavad eksportijate endi poolt päritolu sertifitseerimise elektroonilises süsteemis (registreeritud eksportijate (REX) süsteemis) registreeritud edasisaatjad, sõltumata esialgses saadetises sisalduvate päritolustaatusega toodete väärtusest;

               (d)päritolutõendi asendamisel märgib kauba edasisaatja esialgsele päritolutõendile järgmise:

               (1)asenduspäritolukinnitus(t)e koostamise kuupäev ja asenduspäritolukinnitus(t)ega hõlmatud kaupade kogus;

               (2)kauba edasisaatja nimi ja aadress;

               (3)ELis või Šveitsis asuva(te) kaubasaaja(te) nimi ja aadress;

               (e)esialgsele päritolukinnitusele tehakse märge „Replaced“ või „Remplacé“;

               (f)asenduspäritolukinnitus kehtib kaksteist kuud alates koostamise kuupäevast.

               (g)Asenduspäritolukinnitused koostatakse inglise või prantsuse keeles.

               9. Esialgseid päritolutõendeid ja asenduspäritolutõendite koopiaid säilitab edasisaatja vähemalt kolm aastat alates selle kalendriaasta lõpust, mil asenduspäritolutõendid väljastati või koostati.

               10. Pooled lepivad kokku REX-süsteemi kulude jagamises vastavalt poolte pädevate asutuste vahel kehtestatavale koostöökorrale.

               11. Mis tahes pooltevahelised erimeelsused seoses käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega lahendatakse üksnes pooltevaheliste kahepoolsete läbirääkimiste teel. Norra ja/või Türgiga konsulteeritakse juhul, kui erimeelsused võivad mõjutada nende huve.

               12. Vastastikusel kokkuleppel võivad pooled käesolevat kokkulepet igal ajal kirjalikult muuta. Pooled alustavad ühe poole taotlusel konsultatsioone käesoleva kokkuleppe võimalike muudatuste kohta. Norra ja/või Türgiga konsulteeritakse juhul, kui muudatused võivad mõjutada nende huve. Sellised muudatused jõustuvad omavahel kokku lepitud kuupäeval pärast seda, kui pooled on teineteisele teatanud oma vastavate siseriiklike nõuete täitmisest.

               13. Tõsiste kahtluste korral käesoleva kokkuleppe nõuetekohase toimimise osas võib emb-kumb pool selle kohaldamise peatada, tingimusel et teist poolt teavitatakse kirjalikult kolm kuud ette.

               14. Emb-kumb pool võib käesoleva kokkuleppe lõpetada, tingimusel et teist poolt teavitatakse kirjalikult kolm kuud ette.

               15. Lõike 2 esimest lõiku kohaldatakse Norrast pärit materjalidele ainult juhul, kui pooled on sõlminud samalaadse kokkuleppe Norraga ja teineteist selle tingimuse täitmisest teavitanud.

               16. Lõike 2 esimest lõiku kohaldatakse Türgist pärit materjalidele
                  1
                ainult juhul, kui pooled on sõlminud samalaadse kokkuleppe Türgiga ja teineteist selle tingimuse täitmisest teavitanud.

               17. Alates Šveitsi ja Türgi vahelise kokkuleppe jõustumisest vastavalt käesoleva kokkuleppe lõike 2 esimesele lõigule ja kui Türgi vastab samaga, võib kumbki pool ette näha, et poolte territooriumil võib välja anda või koostada selliste toodete asenduspäritolutõendeid, mis sisaldavad Türgist pärit materjale, mida on GSP-süsteemi soodustatud riikides töödeldud kahepoolse kumulatsiooni raames.

               18. Käesolev kokkulepe jõustub omavahel kokku lepitud kuupäeval pärast seda, kui EL ja Šveits on teineteisele teatanud nõutavate siseriiklike vastuvõtmismenetluste lõpuleviimisest. Nimetatud kuupäevast alates asendatakse selle kokkuleppega 14. detsembril 2000. aastal allkirjastatud kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe
                  2
               .

               Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus on eespool nimetatuga nõus.

               Kui eespool sätestatu on teie valitsusele vastuvõetav, on mul au teha ettepanek, et käesolev kiri ja teie kinnitus sellele moodustaksid Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kokkuleppe.

               Lugupidamisega

               Euroopa Liidu nimel

               B. Šveitsi kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Mul on au kinnitada, et olen kätte saanud Teie kirja, mis kõlab järgmiselt:

               1. Euroopa Liit (edaspidi „EL“) ja Šveitsi Konföderatsioon (edaspidi „Šveits“) on käesoleva kokkuleppe pooled ja tunnistavad, et üldise soodustussüsteemi (edaspidi „GSP“) puhul kohaldavad pooled samasuguseid päritolureegleid, mille üldpõhimõtted on järgmised:

               (a)päritolustaatusega toodete kontseptsiooni määratlemine ühiste kriteeriumide põhjal;

               (b)sätted piirkondliku päritolu kumulatsiooni kohta;

               (c)sätted kumulatsiooni kohaldamiseks materjalide suhtes, mis GSP-päritolueeskirjade kohaselt pärinevad EList, Šveitsist, Norrast või Türgist;

               (d)sätted päritolustaatuseta materjalide üldise lubamise kohta;

               (e)sätted soodustatud riigist pärit kaupade mittemuutmise kohta;

               (f)sätted asenduspäritolutõendite väljaandmise ja koostamise kohta;

               (g)nõue halduskoostööks soodustatud riikide pädevate asutustega küsimustes, mis puudutavad päritolutõendeid.

               2. EL ja Šveits tunnustavad, et materjale, mis nende vastavate GSP-eeskirjade kohaselt pärinevad EList, Šveitsist, Norrast või Türgist, käsitatakse kummagi poole GSP-kava kohasest soodustatud riigist pärit materjalidena, tingimusel et need materjalid läbivad kõnealuses soodustatud riigis töö või töötluse, mis on mahukam toimingutest, mida peetakse päritolustaatuse andmiseks ebapiisavaks. Käesolevat lõiku kohaldatakse materjalide suhtes, mis on pärit Norrast ja Türgist, tingimusel et täidetud on tingimused, mis on sätestatud vastavalt lõigetes 15 ja 16.

               liidu liikmesriikide ja Šveitsi tolliasutused teevad asjakohast halduskoostööd, eelkõige eelmises lõigus osutatud materjalidele vastava päritolutõendi järelkontrolli teostamisel. Kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud lepingu protokolli nr 3 sätteid halduskoostöö kohta.

               Käesoleva lõike sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mis kuuluvad kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (mis on vastu võetud 15. detsembril 1950 Brüsselis sõlmitud Tollikoostöö Nõukogu asutamiskonventsiooniga asutatud organisatsiooni poolt, edaspidi „harmoneeritud süsteem“) gruppidesse 1–24.

               3. EL ja Šveits kohustuvad kaesolevaga tunnustama asenduspäritolutõendeid vormi A asendussertifikaatide näol (edaspidi „asendussertifikaadid“), mille on väljastanud teise poole tolliasutused, ja asenduspäritolukinnitusi, mille on väljastanud teise lepinguosalise kauba edasisaatjad, kes on sel eesmärgil registreeritud.

               Kumbki lepinguosaline võib oma õigusaktide alusel hinnata asenduspäritolutõenditega hõlmatud õigust sooduskohtlemisele.

               4. Lepinguosaline tagab, et enne asenduspäritolutõendite väljaandmist ja koostamist täidetakse järgmised nõuded:

               (a)asenduspäritolutõendeid võib väljastada või koostada ainult juhul, kui esialgne päritolutõend väljastati või koostati vastavalt ELi või Šveitsi õigusaktidele;

               (b)ainult siis, kui tooted ei ole lubatud poole territooriumil vabasse ringlusse, võib päritolutõendi või asenduspäritolutõendi asendada ühe või mitme asenduspäritolutõendiga, et saata osa tooteid või kõik tooted, mis on hõlmatud esialgse päritolutõendiga, kõnealuselt poolelt teisele poolele;

               (c)tooted on jäänud edasisaatva poole tollijärelevalve alla ning neid ei ole muudetud, ühelgi viisil töödeldud ega viidud läbi muid toiminguid peale nende, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks („mittemuutmise põhimõte“);

               (a)kui tooted on päritolustaatuse saanud poole antud päritolueeskirjade erandi alusel, ei väljastata ega koostata asenduspäritolutõendit, kui tooted saadetakse edasi teisele poolele;

               (b)kui teise poole territooriumile edasisaadetavad tooted on saanud päritolustaatuse piirkondliku kumulatsiooni raames, võivad asenduspäritolutõendeid väljastada tolliasutused või koostada edasisaatjad;

               (c)kui edasisaatev pool ei käsitle teise poole territooriumile edasisaadetavaid tooteid sooduskoheldavatena, võivad asenduspäritolutõendeid väljastada tolliasutused või koostada edasisaatjad;

               5. Lõigu 4 punkti c kohaldamisel kehtib järgmine:

               Kui näib olevat põhjust kahelda mittemuutmise põhimõtte järgimises, võivad lõppsihtkoha poole tolliasutused nõuda deklarandilt tõendeid selle põhimõtte järgimise kohta, mille võib esitada mistahes viisil.

               Edasisaatja taotlusel kinnitavad edasisaatva poole tolliasutused, et tooted olid vastava poole territooriumil viibimise ajal tollijärelevalve all ning et tolliasutused ei andnud toodete vastava poole territooriumil viibimise ajal luba nende muutmiseks, ühelgi viisil töötlemiseks ega muude toimingute läbiviimiseks peale nende, mida oli vaja nende seisundi säilitamiseks.

               Kui asendustõend on asendussertifikaat, ei taotle lõppsihtkoha poole tolliasutused mittemuutmise tõendit aja kohta, mil tooted olid teise poole territooriumil.

               6. Lepinguosaline tagab, et:

               a)
                     kui asenduspäritolutõend vastab liidu või Šveitsi GSP-kava soodustatud riigi väljastatud või koostatud esialgsele päritolutõendile, teevad liidu liikmesriikide ja Šveitsi tolliasutused kõnealuste päritolutõendite järelkontrolli teostamisel asjakohast halduskoostööd. Lõppsihtriigi poole taotlusel algatavad ja korraldavad edasisaatva poole tolliasutused vastavate esialgsete päritolutõendite järelkontrolli menetluse;

               b)
                     kui asenduspäritolutõend vastab vaid lõppsihtriigi poole GSP-kava soodustatud riigi väljastatud või koostatud esialgsele päritolutõendile, teostab esialgse päritolutõendi järelkontrolli kõnealune pool koostöös soodustatud riigiga. Selleks et lõppsihtkoha poole tolliasutused saaksid teostada asenduspäritolutõendi järelkontrolli, esitavad edasisaatva poole tolliasutused neile kontrollitavatele asenduspäritolutõenditele vastavad esialgsed päritolutõendid või vajaduse korral nende koopiad.

               7. Lepinguosaline tagab, et:

               (a)iga asendussertifikaadi ülemisse parempoolsesse lahtrisse märgitakse selle välja andnud edasisaatva vahendajariigi nimi;

               (b)lahtrisse 4 tehakse üks järgmistest märkustest: „replacement certificate“ või „certificat de remplacement“, samuti lisatakse sinna algse päritolusertifikaadi vormi A väljaandmise kuupäev ja seerianumber;

               (c)edasisaatja nimi märgitakse lahtrisse 1;

               (d)lõpliku kaubasaaja nime võib märkida lahtrisse 2;

               (e)esialgse sertifikaadi kõik andmed edasisaadetavate toodete kohta tuleb üle kanda lahtritesse 3–9;

               (f)viited edasisaatja kaubaarvele võib esitada lahtris 10;

               (g)asendussertifikaadi väljaandnud tolliasutus teeb oma kinnitusmärke lahtrisse 11. Asutuse vastutus piirdub asendussertifikaadi väljaandmisega. Lahtri 12 üksikasjad päritoluriigi ja lõppsihtriigi kohta võetakse algse päritolusertifikaadi vormist A. Edasisaatja allkirjastab päritolusertifikaadi lahtri 12. Lahtrile 12 heauskselt allakirjutanud edasisaatja ei vastuta algse päritolusertifikaadi vormi A tehtud sissekannete õigsuse eest;

               (h)tolliasutus, kellelt asendussertifikaadi väljastamist taotleti, peaks märkima algse päritolusertifikaadi vormile A edasisaadetavate toodete massi, arvu ja laadi ning iga vastava asendussertifikaadi või -sertifikaatide seerianumbri(d). Ta hoiab nii asendussertifikaadi väljastamise taotluse kui ka algse päritolusertifikaadi vormi A alles vähemalt kolm aastat;

               (i)Asenduspäritolusertifikaadid koostatakse inglise või prantsuse keeles.

               8. Pool tagab, et:

               (a)edasisaatja märgib igale asenduspäritolukinnitusele järgmise:

               (1)kõik esialgsest päritolutõendist võetud üksikasjad edasisaadetud toodete kohta;

               (2)kuupäev, mil esialgne päritolutõend koostati;

               (3)üksikasjad esialgse päritolutõendi kohta, sh vajaduse korral teave päritolukinnitusega hõlmatud kaupade suhtes kohaldatava kumulatsiooni kohta;

               (4)tema nimi, aadress ja registreeritud eksportija number;

               (5)ELis või Šveitsis asuva kaubasaaja nimi ja aadress;

               (6)päritolukinnituse koostamise või päritolusertifikaadi väljastamise kuupäev ja koht;

               (b)igale asenduspäritolukinnitusele tehakse märge „Replacement statement“ või „Attestation de remplacement“;

               (c)asenduspäritolukinnitusi koostavad eksportijate endi poolt päritolu sertifitseerimise elektroonilises süsteemis (registreeritud eksportijate (REX) süsteemis) registreeritud edasisaatjad, sõltumata esialgses saadetises sisalduvate päritolustaatusega toodete väärtusest;

               (d)päritolutõendi asendamisel märgib kauba edasisaatja esialgsele päritolutõendile järgmise:

               (a)asenduspäritolukinnitus(t)e koostamise kuupäev ja asenduspäritolukinnitus(t)ega hõlmatud kaupade kogus;

               (1)kauba edasisaatja nimi ja aadress;

               (2)ELis või Šveitsis asuva(te) kaubasaaja(te) nimi ja aadress;

               (e)esialgsele päritolukinnitusele tehakse märge „Replaced“ või „Remplacé“;

               (f)asenduspäritolukinnitus kehtib kaksteist kuud alates koostamise kuupäevast.

               (g)Asenduspäritolukinnitused koostatakse inglise või prantsuse keeles.

               9. Esialgseid päritolutõendeid ja asenduspäritolutõendite koopiaid säilitab edasisaatja vähemalt kolm aastat alates selle kalendriaasta lõpust, mil asenduspäritolutõendid väljastati või koostati.

               10. Pooled lepivad kokku REX-süsteemi kulude jagamises vastavalt poolte pädevate asutuste vahel kehtestatavale koostöökorrale.

               11. Mistahes pooltevahelised erimeelsused seoses käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega lahendatakse üksnes pooltevaheliste kahepoolsete läbirääkimiste teel. Norra ja/või Türgiga konsulteeritakse juhul, kui erimeelsused võivad mõjutada nende huve.

               12. Vastastikusel kokkuleppel võivad pooled käesolevat kokkulepet igal ajal kirjalikult muuta. Pooled alustavad ühe poole taotlusel konsultatsioone käesoleva kokkuleppe võimalike muudatuste kohta. Norra ja/või Türgiga konsulteeritakse juhul, kui muudatused võivad mõjutada nende huve. Sellised muudatused jõustuvad omavahel kokku lepitud kuupäeval pärast seda, kui pooled on teineteisele teatanud oma vastavate siseriiklike nõuete täitmisest.

               13. Tõsiste kahtluste korral käesoleva kokkuleppe nõuetekohase toimimise osas võib emb-kumb pool selle kohaldamise peatada, tingimusel et teist poolt teavitatakse kirjalikult kolm kuud ette.

               14. Emb-kumb pool võib käesoleva kokkuleppe lõpetada, tingimusel et teist poolt teavitatakse kirjalikult kolm kuud ette.

               15. Lõike 2 esimest lõiku kohaldatakse Norrast pärit materjalidele ainult juhul, kui pooled on sõlminud samalaadse kokkuleppe Norraga ja teineteist selle tingimuse täitmisest teavitanud.

               16. Lõike 2 esimest lõiku kohaldatakse Türgist pärit materjalidele
                  3
                ainult juhul, kui pooled on sõlminud samalaadse kokkuleppe Türgiga ja teineteist selle tingimuse täitmisest teavitanud.

               17. Alates Šveitsi ja Türgi vahelise kokkuleppe jõustumisest vastavalt käesoleva kokkuleppe lõike 2 esimesele lõigule ja kui Türgi vastab samaga, võib kumbki pool ette näha, et poolte territooriumil võib välja anda või koostada selliste toodete asenduspäritolutõendeid, mis sisaldavad Türgist pärit materjale, mida on GSP-süsteemi soodustatud riikides töödeldud kahepoolse kumulatsiooni raames.

               18. Käesolev kokkulepe jõustub omavahel kokku lepitud kuupäeval pärast seda, kui EL ja Šveits on teineteisele teatanud nõutavate siseriiklike vastuvõtmismenetluste lõpuleviimisest. Nimetatud kuupäevast alates asendatakse selle kokkuleppega 14. detsembril 2000. aastal allkirjastatud kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe
                  4
               .

               Mul on au kinnitada, et minu valitsus nõustub eespool nimetatuga.

                     (1)
                  EL täitis selle tingimuse, avaldades määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega rakendatakse ühenduse tolliseadustiku sätteid) artikli 85 kohase komisjoni teatise, millega laiendati Türgile kõnealuse artikliga kehtestatud kahepoolse kumulatsiooni süsteemi, ELT C 134, 15.4.2016, lk 1.

                     (2)
                  EÜT L 38, 8.2.2001, lk 24.

                     (3)
                  EL täitis selle tingimuse, avaldades määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega rakendatakse ühenduse tolliseadustiku sätteid) artikli 85 kohase komisjoni teatise, millega laiendati Türgile kõnealuse artikliga kehtestatud kahepoolse kumulatsiooni süsteemi, ELT C 134, 15.4.2016, lk 1.

                     (4)
                  EÜT L 38, 8.2.2001, lk 24.