               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.5.2018
            COM(2018) 351 final
            2018/0182(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            transpordiühenduse asutamise lepinguga loodud piirkondlikus juhtimiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU SISU

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks transpordiühenduse asutamise lepinguga loodud piirkondlikus juhtimiskomitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses piirkondliku juhtimiskomitee kodukorda käsitleva otsuse kavandatud vastuvõtmisega.

               2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1.Transpordiühenduse asutamise leping

               Pärast allkirjastamist kohaldatakse transpordiühenduse asutamise lepingut ajutiselt vastavalt selle artikli 41 lõikele 3. Liidu puhul on ajutine kohaldamine ette nähtud nõukogu otsusega transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta
                  1
               .

               Euroopa Liit on transpordiühenduse asutamise lepingu osaline.

               2.2.Piirkondlik juhtimiskomitee.

                  Piirkondlik juhtimiskomitee, mis moodustatakse transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 24 alusel, vastutab transpordiühenduse asutamise lepingu haldamise eest ja tagab lepingu nõuetekohase rakendamise. Selleks annab piirkondlik juhtimiskomitee soovitusi ja võtab vastu otsuseid transpordiühenduse asutamise lepingus sätestatud juhtudel. Piirkondlik juhtimiskomitee teeb eelkõige järgmist:

               (a)valmistab ette ministrite nõukogu töö;

               (b)otsustab tehniliste komiteede moodustamise üle;

               (c)annab soovitusi ja võtab vastu otsuseid vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingule;

               (d)võtab uute ELi õigusaktide vastuvõtmise korral asjakohaseid meetmeid, eelkõige transpordiühenduse asutamise lepingu I lisa läbivaatamise teel;

               (e)määrab pärast ministrite nõukoguga konsulteerimist ametisse alalise sekretariaadi direktori;

               (f)võib ametisse nimetada ühe või mitu alalise sekretariaadi asedirektorit;

               (g)kehtestab alalise sekretariaadi suhtes kohaldatavad eeskirjad;

               (h)võib teha otsuse eelarvesse tehtavate maksete läbivaatamise kohta;

               (i)võtab vastu transpordiühenduse asutamise lepingu aastaeelarve;

               (j)võtab vastu otsuse, milles täpsustatakse eelarve täitmise ning raamatupidamisarvestuse esitamise, auditeerimise ja kontrollimise menetlust;

               (k)teeb otsuseid lepinguosaliste vahel tekkinud vaidluste kohta;

               (l)võtab vastu üldpõhimõtted seoses juurdepääsuga transpordiühenduse asutamise lepingu alusel või selle raames moodustatud organite valduses olevatele dokumentidele;

               (m)võtab vastu aastaaruandeid, et anda ministrite nõukogule ülevaade põhivõrgu rakendamisest;

               (n)määrab teatavate liidu õigusaktide puhul kindlaks tähtajad ja viisid, mida Kagu-Euroopa lepinguosalised kõnealuste õigusaktide ülevõtmisel peavad järgima.

                  Piirkondlikku juhtimiskomiteesse kuulub iga lepinguosalise üks esindaja ja üks asendusliige. Vaatlejana võivad osaleda kõik ELi liikmesriigid. Piirkondlik juhtimiskomitee teeb otsuseid ühehäälselt.

               2.3.Piirkondliku juhtimiskomitee kavandatud õigusakt

                  Õigusakti eelnõus käsitletakse piirkondliku juhtimiskomitee kodukorra vastuvõtmist vastavalt transpordiühenduse asutamislepingu artikli 24 lõikele 5. Kodukorra eelnõu hõlmab selliseid teemasid nagu piirkondliku juhtimiskomitee kohtumistel osalemine, piirkondliku juhtimiskomitee eesistumine, piirkondliku juhtimiskomitee kohtumiste ettevalmistamine ja selliste kohtumiste puhul kohaldatavad menetlusnõuded, piirkondlikus juhtimiskomitees võetavate võimalike meetmete puhul kohaldatav menetlus, teabe avalikustamine ja mitmed lõppsätted. Vastavalt kavandatud tingimustele jõustub kodukord selle vastuvõtmise päeval. Piirkondliku juhtimiskomitee kodukorda käsitleva otsuse vastuvõtmine on transpordiühenduse asutamise lepingu õigeaegse rakendamise seisukohast oluline.

                  Kavandatud otsus muutub lepinguosalistele õiguslikult siduvaks vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 24 lõikele 5.

               3.LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT

               Selleks et tagada transpordiühenduse asutamise lepinguga ettenähtud ülesannete nõuetekohane täitmine ja elluviimine, on oluline, et piirkondlik juhtimiskomitee võtab vastu kodukorra vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 24 lõikele 5. Kuna liit on transpordiühenduse asutamise lepingu osaline, on vaja liidu seisukohta.

               Seoses sellega tuleb meeles pidada, et transpordiühenduse asutamise leping on üks teguritest, mis võib aidata tugevdada piirkondlikku koostööd Lääne-Balkani riikidega, nagu on selgitatud komisjoni esitatud nõukogu otsuse ettepanekus transpordiühenduse asutamise lepingu allakirjutamise kohta [COM(2017)324 (final), punkt „Üldine taust“].

               4.ÕIGUSLIK ALUS

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1 Põhimõtted

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

                  Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                     2
                  .

               4.1.2 Kohaldamine käesoleval juhul

               Piirkondlik juhtimiskomitee on transpordiühenduse asutamise lepinguga loodud organ.

               Otsus, mille piirkondlik juhtimiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Piirkondlik juhtimiskomitee on volitatud vastu võtma oma kodukorra vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 24 lõikele 5. Tulenevalt selle iseloomust ja arvestades piirkondliku juhtimiskomitee tegevust reguleerivat rahvusvahelist õigust, sisaldab kõnealune kodukord elemente, mis on piirkondliku juhtimiskomitee liikmetele ja seega liidu esindajale õiguslikult siduvad. Seega on kodukorral õiguslik toime.

               Kavandatud õigusaktiga ei täiendata ega muudeta transpordiühenduse asutamise lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, s.t peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatav õigusakt on transpordiühenduse asutamise lepingu nõuetekohaseks toimimiseks vajalik. Transpordiühenduse asutamise lepingu eesmärgid ning osad hõlmavad maantee-, raudtee- ja siseveetransporti, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 91 hõlmatud transpordiliigid, ning meretransporti, mis on hõlmatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikega 2. Tulenevalt selle horisontaalsest laadist hõlmab kavandatav õigusakt kõiki neid elemente. Kõik need elemendid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega.

                  Seepärast moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91 ja artikli 100 lõige 2.

                  4.3.
                        Kokkuvõte

                  Esildatud otsuse õigusliku aluse peaks seega moodustama Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 91 ja artikli 100 lõige 2 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2018/0182 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               transpordiühenduse asutamise lepinguga loodud piirkondlikus juhtimiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 ja artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               1.Transpordiühenduse asutamise lepingu allkirjastas liit vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2017/1937
                  3
               .

               2.Transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 41 lõike 3 kohaselt kohaldatakse transpordiühenduse asutamise lepingut ajutiselt alates 9. oktoobrist 2017 Euroopa Liidu, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ning Kosovo
                  4
               * vahel ning alates 29. novembrist 2017 eespool nimetatud lepinguosaliste ja Serbia vahel.

               3.Piirkondlik juhtimiskomitee võtab vastavalt transpordiühenduste asutamise lepingu artikli 24 lõikele 5 vastu oma kodukorra.

               4.On asjakohane kehtestada liidu nimel piirkondlikus juhtimiskomitees võetav seisukoht, kuna piirkondliku juhtimiskomitee kodukorda käsitlev otsus on liidu jaoks siduv,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Piirkondlikus juhtimiskomitees liidu nimel võetav seisukoht põhineb piirkondliku juhtimiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Otsuste eelnõude väiksemates muudatustes võivad liidu esindajad piirkondlikuks juhtimiskomitees kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 278, 27.10.2017, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Liidu Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        Nõukogu 11. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1937 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 278, 27.10.2017, lk 1).

                     (4)
                  *
                        See nimetus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.5.2018
            COM(2018) 351 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            transpordiühenduse asutamise lepinguga loodud piirkondlikus juhtimiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta

               [Käesolev dokument lisatakse nõukogu otsusele]
                  TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIKU JUHTIMISKOMITEE OTSUS nr 2018/1

               D/2018/1/SC-TC … 2018: Piirkondliku juhtimiskomitee kodukord

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIK JUHTIMISKOMITEE,

               võttes arvesse transpordiühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 24 lõiget 5,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Käesolevale otsusele lisatud piirkondliku juhtimiskomitee kodukord võetakse vastu.

               [koht], [...] 2018.

               Piirkondliku juhtimiskomitee nimel

               ……………………………

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIKU JUHTIMISKOMITEE KODUKORD

               I.
                     ÜLDIST

               1.
                     Käesoleva kodukorraga määratakse kindlaks piirkondliku juhtimiskomitee kui Euroopa Liidu ning Kagu-Euroopa osalisriikide (Albaania Vabariik, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Kosovo,
                  1
                Montenegro ja Serbia Vabariik) vahel sõlmitud transpordiühenduse asutamise lepingu (edaspidi „leping“) kohase organi tööks vajalikud sisemenetlused.

               2.
                     Käesoleva kodukorra ja asutamislepingu vahelise vastuolu korral kohaldatakse asutamislepingu sätteid.

               II.
                     LIIKMED, VAATLEJAD JA MUUD OSALEJAD

               1.
                     Juhtimiskomitee liikmed peaksid üldiselt olema transpordiküsimustega tegelevate asjakohaste ministeeriumide kõrgemad ametnikud.

               2.
                     Ametisse nimetamise dokument peab sisaldama tõendeid selle kohta, et liikmel on volitused väljendada asjaomase lepinguosalise seisukohta lepinguosalise jaoks siduval viisil.

               3.
                     Ilma et see mõjutaks asutamislepingu artikli 24 lõike 2 teise lause kohast vaatlejate positsiooni, võivad III jao lõikes 2 osutatud eesistuja ja ase-eesistuja vajaduse korral nõustuda, et teiste riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide või muude organite, sealhulgas kodanikuühiskonna esindajad kutsutakse ajutiselt osalema piirkondliku juhtimiskomitee konkreetsetel kohtumistel või nende ühel või mitmel osal.

               4.
                     Kui eesistuja ja ase-eesistuja nõustuvad, et kutsutakse teiste riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide või muude organite esindajad, teavitab eesistuja sellest lepinguosalisi ja transpordiühenduse alalist sekretariaati (edaspidi „sekretariaat“) vähemalt kolm nädalat enne kohtumist. Lepinguosalised ja sekretariaat võivad esitada oma seisukohti eesistujale viie tööpäeva jooksul alates kõnealuse teabe saamisest.

               III.
                     EESISTUJA

               1.
                     Iga Kagu-Euroopa osalisriik täidab ühe kalendriaasta jooksul piirkondliku juhtimiskomitee eesistuja ülesandeid ning rotatsioon toimub tähestiku järjekorras vastavalt asutamislepingu artikli 2 lõike 1 punktile b. Esimene eesistuja ülesandeid täitev Kagu-Euroopa osalisriik on Albaania Vabariik.

               2.
                     Eesistuja juhatab piirkondliku juhtimiskomitee kohtumisi. Teda abistab üks Euroopa Liidu esindaja, kes täidab ase-eesistuja ülesandeid.

               3.
                     Kui eesistuja ei saa teatava kohtumisega seoses oma ülesandeid täita, juhib seda kohtumist ase-eesistujana tegutsev Euroopa Liidu esindaja.

               IV.
                     KOHTUMISTE ETTEVALMISTAMINE

               1.
                     Juhtimiskomitee kohtumised toimuvad sekretariaadi asukohas. Siiski võib eesistuja pärast ase-eesistuja ja sekretariaadiga konsulteerimist ning lähtuvalt asjakohastest finants-, haldus- ja organisatsioonilistest aspektidest otsustada juhtimiskomitee kohtumine läbi viia mõnes muus kohas. Kõnealune otsus tehakse vähemalt kaks kuud enne asjaomast kohtumist, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

               2.
                     Sekretariaadi panus mujal kui sekretariaadi asukohas toimuvate kohtumiste korraldamise kuludesse sõltub selle eelarvet käsitlevatest sise-eeskirjadest.

               3.
                     Kohtumiste kuupäevad lepivad kokku eesistuja, ase-eesistuja ja sekretariaat. Kuupäevad lepitakse kokku üldiselt vähemalt kaks kuud enne asjaomast kohtumist.

               4.
                     Kohtumiste päevakorra kavandis lepivad kokku eesistuja ja ase-eesistuja. Päevakorra kavand ja sellega seotud dokumendid esitatakse liikmetele ja vaatlejatele vähemalt kuus nädalat enne asjaomast kohtumist. Liikmed võivad esitada märkusi ja teha ettepaneku lisada uusi päevakorrapunkte. Samuti esitatakse II jao lõike 3 kohaselt osalema kutsutud teistele riikidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele või muudele organitele neid huvitavad materjalid.

               5.
                     Sekretariaat vastutab kohtumiste ettevalmistamise eest. Sekretariaat teavitab eesistujat ja ase-eesistujat korrapäraselt ja taotluse korral ettevalmistusprotsessist ja võtab arvesse nende sellekohaseid taotlusi ja juhtnööre.

               V.
                     JUHTIMISKOMITEE KOHTUMISED – MENETLUSEESKIRJAD

               1.
                     Juhtimiskomitee kohtumised ei ole avalikud, v.a juhul, kui juhtimiskomitee otsustab teisiti.

               2.
                     Mis tahes juhtimiskomitee liiget, vaatlejat või muud kohtumisel osalejat võivad saata neid abistavad ametnikud. Sekretariaadile teatatakse eelnevalt selliste ametnike nimed ja ametiülesanded. Üldiselt ei ole ühegi liikme puhul selliseid ametnikke üle kolme ja mis tahes muu kohtumisel osaleja puhul üle kahe. Siiski võib eesistuja anda täiendavaid soovitusi delegatsiooni kuuluvate esindajate suurima arvu kohta.

               3.
                     Juhtimiskomitee saavutab vajaliku kvoorumi üksnes siis, kui on esindatud neli Kagu-Euroopa lepinguosalist ja Euroopa Liit.

               4.
                     See, et liige erapooletuks jääb, ei takista juhtimiskomiteel tegutsemast, kui käesoleva jao lõike 3 kohane kvoorum on kokku saadud.

               5.
                     Kohtumise päevakord kiidetakse heaks kohtumise alguses. Kiireloomulistel juhtudel võidakse kohtumise ajal lisada uusi päevakorrapunkte, kui eesistuja ja ase-eesistuja on sellega nõus.

               6.
                     Vaatlejad võivad osaleda aruteludes ja teha avaldusi, kui nad on selleks loa saanud või kui eesistuja seda palub. 7.
                     II jao lõike 3 kohaselt osalema kutsutud teiste riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide või muude organite esindajad võivad osaleda aruteludes, kui nad on selleks loa saanud või kui eesistuja seda palub, kuid nad ei osale juhtimiskomitee meetmete võtmises.

               8.
                     Iga kohtumise järeldused koostatakse sekretariaadi abiga.

               9.
                     Järeldustesse kantakse kõik kohtumisel vastu võetud meetmed ning seisukohad, mille liikmed on võtnud, ja avaldused, mille vaatlejad on teinud seoses juhtimiskomiteele vastuvõtmiseks esitatud kavandatud meetmetega.

               10.
                     Järeldused allkirjastab eesistuja ning need esitatakse liikmetele ja vaatlejatele. Kui järelduste kavandit ei ole asjaomase kohtumise lõpuks võimalik ette valmistada, tagab eesistuja, et see valmistatakse ette ja esitatakse seitsme kalendripäeva jooksul pärast kohtumist. Kõik liikmed võivad taotleda muudatuste tegemist seitsme kalendripäeva jooksul alates järelduste kavandi saamisest. Eesistuja tagab, et lõplik versioon esitatakse seitsme päeva jooksul alates märkuste esitamise tähtpäeva lõpust.

               11.
                     Kohtumise järeldused ei või ühelgi viisil piirata õigusaktide ega asutamislepingu kohaldamisala ega mõju. Siduvate õigusaktidega vastuolus olevaid avaldusi ja järeldusi ei tehta. Kohtumise järeldused ei ole osa õigusaktidest ja neil puudub normatiivne mõju.

               VI.
                     JUHTIMISKOMITEE VÕETAVATE MEETMETE VORM JA JÄRGITAV MENETLUS

               Üldist

               1.
                     Juhtimiskomitee võtab olukorrast olenevalt vastu järgmisi soovitusi ja otsuseid (edaspidi koos „meetmed“).

               Juhtimiskomitee toimimist tagavate eeskirjade vastuvõtmist käsitatakse otsuste vastuvõtmisena.

               2.
                     Kui meede vastu võetakse või seda muudetakse, allkirjastab eesistuja selle kohe ja seejärel edastab sekretariaat selle kõigile lepinguosalistele.

               3.
                     Üldised poliitikajuhised ja meetmed jõustuvad nende vastuvõtmise kuupäeval, kui ei ole ette nähtud teisiti.

               4.
                     Kui käesolevas kodukorras ei ole sätestatud teisti, järgitakse meetmete vastuvõtmise või muutmise korral sama menetlust.

               5.
                     Meetme vastuvõtmist või muutmist käsitleva taotluse esitab liige või sekretariaat kirjalikult vähemalt 30 kalendripäeva enne juhtimiskomitee kohtumist, kus seda arutatakse.

               6.
                     Taotlus esitatakse eesistujale ning koopia kõigile liikmetele ja sekretariaadile. Taotlusele on lisatud asjakohased selgitavad märkused.

               7.
                     Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võidakse meetmed vastu võtta või neid muuta ilma, et järgitaks käesoleva jao lõigetega 4–6 ette nähtud vorme ja menetlust.

               Meetmete vastuvõtmine kirja teel

               8.
                     Juhtimiskomitee võib kohtumiste vahepeal meetmeid vastu võtta või neid muuta kirja teel. Kui liige või sekretariaat taotleb meetmete vastuvõtmist kirja teel või kui seda taotleb eesistuja omal algatusel, otsustab eesistuja ase-eesistujaga konsulteerides ja tema nõusolekul, kas asjaomast küsimust saaks kirja teel menetleda.

               9.
                     Kui eesistuja otsustab küsimust kirja teel menetleda, annab ta sekretariaadile juhised edastada see taotlus liikmetele koos sellise teabega, mida eesistuja ase-eesistujaga konsulteerides ja tema nõusolekul peab vajalikuks. Eesistuja märgib ase-eesistujaga konsulteerides ja tema nõusolekul ka seda, kas ja mis tingimustel liikmed võivad teha taotlusse muudatusi.

               10.
                     Eesistuja määrab ase-eesistujaga konsulteerides ja tema nõusolekul kindlaks kuupäeva ja kellaaja, mil vastused peavad olema saabunud, ja mis ei ole mingil juhul varasem kui kümme kalendripäeva alates käesoleva jao lõikes 9 osutatud teabe esitamise kuupäevast. Erandolukorras, taotluse korral või omal algatusel võib eesistuja ase-eesistujaga konsulteerides ja tema nõusolekul pikendada vastuste saamise tähtaega. Mis tahes liige, kes ei vasta kirjalikult (sh e-posti teel) tähtaja jooksul, jääb erapooletuks.

               11.
                     Juhtimiskomitee teeb otsuseid ühehäälselt. Otsust käsitatakse ühehäälselt vastuvõetuna, kui vähemalt neli Kagu-Euroopa lepinguosalist ja Euroopa Liit on hääletanud asjaomase meetme poolt ja ükski lepinguosaline ei ole hääletanud selle vastu.

               VII.
                     TEABE AVALIKUSTAMINE

               1.
                     Kui ei otsustata teisiti, tehakse kohtumisega seotud dokumendid (päevakord, järeldused jne) avalikuks sekretariaadi veebisaidil.

               2.
                     Piirkondliku juhtimiskomitee valduses olevatele dokumentidele juurdepääsu õigus sätestatakse kooskõlas asutamislepingu artikli 38 lõigetega 2 ja 3.

               VIII.
                     LÕPPSÄTTED

               1.
                     Vaatlejad ja II jao lõike 3 kohaselt osalema kutsutud teiste riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide või muude organite esindajad järgivad kõiki konfidentsiaalsusnõudeid, mida kohaldatakse juhtimiskomitee suhtes. Kõnealuseid nõudeid võetakse arvesse asjaomase kohtumise järeldustes.

               2.
                     II jao lõike 3 kohaselt osalema kutsutud teiste riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide või muude organite esindajad peavad enne asjaomases arutelus osalemist allkirjastama konfidentsiaalsusavalduse. See konfidentsiaalsusavaldus sisaldab kohustust järgida konfidentsiaalsuseeskirju, millele on osutatud kõnealuse jao lõikes 1. Isikud, kes sellist avaldust ei allkirjasta, jäetakse asjaomastest aruteludest kõrvale.

               3.
                     Kõik juhtimiskomitee aktid allkirjastab eesistuja.

               4.
                     Kõik käesoleva kodukorra muudatused võetakse vastu juhtimiskomitee otsusega.

               5.
                     Kui kodukorra kohaldamine konkreetses olukorras põhjustab tõlgendamisraskusi, annab eesistuja ase-eesistujaga konsulteerides ja tema nõusolekul nõu olukorra lahendamiseks.

               6.
                     Üks aasta pärast käesoleva kodukorra jõustumist võib sekretariaat kodukorra kohaldamisel saadud kogemuste põhjal teha ettepaneku kodukorra muutmiseks, kui ta peab seda kasulikuks või vajalikuks. Kui juhtimiskomitee liige soovib teha ettepaneku sellise muudatuse kohta, konsulteerib ta kõigepealt sekretariaadiga.

               Käesolev kodukord jõustub selle juhtimiskomitees vastuvõtmise kuupäeval.

                     (1)

                        See nimetus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.7.2018
            COM(2018) 528 final
            2018/0278(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega lubatakse Austrial ja Rumeenial anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Hondurase ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Praeguseks 98 riigi (sealhulgas kõik ELi liikmesriigid) poolt ratifitseeritud rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni (edaspidi „1980. aasta konventsioon“) eesmärk on taastada endine olukord, mille käigus ebaseaduslikult ära viidud või kinni hoitud lapsed tagastatakse kiiresti konventsiooniosaliste kindlaks määratud keskasutustevahelise koostöösüsteemi kaudu.

                  Kuna lapseröövi ennetamine on oluline osa lapse õiguste edendamist käsitlevast ELi poliitikast, tegeleb Euroopa Liit rahvusvahelisel tasandil aktiivselt 1980. aasta konventsiooni kohaldamise tõhustamisega ning kutsub kolmandaid riike üles sellega ühinema.

                  Honduras andis 1980. aasta konventsiooni ühinemiskirja hoiule 20. detsembril 1993. Konventsioon jõustus Hondurases 1. märtsil 1994.

                  1980. aasta konventsioon on juba jõus Hondurase ja 25 ELi liikmesriigi vahel. Üksnes Austria, Taani ja Rumeenia ei ole veel andnud nõusolekut Hondurase ühinemiseks konventsiooniga.

                  1980. aasta konventsiooni artikli 38 lõikes 4 sätestatakse, et konventsioon kehtib üksnes ühineva riigi ja nende lepinguosaliste riikide vahel, kes on tema ühinemise deklaratsiooniga heaks kiitnud.

                  ELi ainupädevust kolmandate riikide 1980. aasta konventsiooniga ühinemise heakskiitmise küsimustes kinnitas Euroopa Liidu Kohus, kellega komisjoni algatusel konsulteeriti.

                  14. oktoobril 2014 kinnitas Euroopa Liidu Kohus oma arvamuses 1/13, et nõusoleku andmine kolmanda riigi ühinemiseks 1980. aasta Haagi rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva konventsiooniga kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse.

                  Kohus nõudis selles küsimuses üksmeelt ELi tasandil, et hoida ära vahelduvat geomeetriat liikmesriikide vahel.

                  Kuna rahvusvahelise lapseröövi küsimus kuulub Euroopa Liidu ainuvälispädevusse, tuleb otsus Hondurase ühinemisele nõusoleku andmise kohta ELi tasandil vastu võtta nõukogu otsuse kujul. Austria ja Rumeenia peaksid seega tegema Euroopa Liidu huvides avalduse nõustumise kohta Hondurase ühinemisega.

                  Austria ja Rumeenia nõusolek muudaks 1980. aasta konventsiooni kohaldatavaks Hondurase ja kõigi ELi liikmesriikide vahel, välja arvatud Taani.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  1980. aasta Haagi konventsioon on nõukogu määruse nr 2201/2003 (tuntud kui „Brüsseli IIa määrus“) rahvusvaheline analoog vanema sooritatud lapseröövide valdkonnas. Viimane on abieluasjade ja vanemliku vastutuse küsimustes tehtava ELi õigusalase koostöö nurgakivi.

                  Määruse üks peamisi eesmärke on hoida ära lapserööve liikmesriikide vahel, kehtestades menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine liikmesriiki, kus on nende alaline elukoht. Selleks sisaldab Brüsseli IIa määruse artikkel 11 1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatud menetlust, mida on täiendatud mõningate selle aspektide selgitustega, eelkõige seoses lapse ärakuulamise, otsuse tegemise tähtajaga pärast tagastamistaotluse esitamist ja lapse tagasitoomisest keeldumise põhjendustega. Määrusega on kehtestatud ka sätted, mis reguleerivad tagasitoomisel tekkivaid vastuolusid ja erinevates liikmesriikides väljastatud tagasitoomisest keeldumise otsuseid.

                  Euroopa Liit toetab rahvusvahelisel tasandil kolmandate riikide ühinemist 1980. aasta konventsiooniga, et liikmesriigid saaks rahvusvaheliste lapseröövidega tegeledes toetuda ühtsele õigusraamistikule.

                  Ajavahemikul juunist 2015 kuni detsembrini 2017 on juba vastu võetud 14 nõukogu otsust, et kiita heaks 20 kolmanda riigi (Maroko, Singapur, Vene Föderatsioon, Albaania, Andorra, Seišellid, Armeenia, Korea Vabariik, Kasahstan, Peruu, Gruusia, Lõuna-Aafrika, Tšiili, Island, Bahama, Panama, Uruguay, Colombia, El Salvador ja San Marino) ühinemine 1980. aasta Haagi rahvusvahelise lapseröövi konventsiooniga
                     1
                  .

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Käesolev ettepanek on seotud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärgiga kaitsta lapse õigusi. 1980. aasta Haagi konventsiooni eesmärk on kaitsta last vanema sooritatud lapseröövi kahjuliku mõju eest ja tagada lapsele kontakti säilimine mõlema vanemaga, näiteks tagades suhtlusõiguse tulemusliku kohaldamise.

                  Samuti tuleb rõhutada, et ettepanek on kooskõlas eesmärgiga edendada piiriüleste perekonnasiseste vaidluste lahendamiseks vahendusmenetluse kasutamist. Direktiivi vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades
                     2
                   kohaldatakse ka perekonnaõiguse suhtes ühises Euroopa õigusruumis. Ka 1980. aasta Haagi konventsioon kutsub üles perekonnasiseste vaidluste rahumeelsele lahendamisele. Üks heade tavade juhend, mille Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel avaldas, on pühendatud vahendamise kasutamisele konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvaheliste perekonnasiseste lapsi puudutavate vaidluste lahendamisele. Euroopa Komisjoni algatusel on see juhend tõlgitud peale inglise ja prantsuse keele kõigisse ELi keeltesse ja ka araabia keelde, et toetada dialoogi riikidega, mis ei ole veel konventsiooni ratifitseerinud, ja aidata leida konkreetseid viise lahendada nende riikidega probleeme, mida tekitavad rahvusvahelised lapseröövid
                     3
                  .

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Arvestades asjaolu, et otsus käsitleb rahvusvahelist lepingut, on õiguslikuks aluseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 218 koostoimes artikli 81 lõikega 3. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

                  Määrus (EÜ) nr 2201/2003 on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes siduv ning nad osalevad seepärast käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

                  Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               •Proportsionaalsus

                  Käesolev ettepanek on koostatud kooskõlas nõukogu juba vastu võetud samateemaliste otsustega ning see ei lähe kaugemale kui on vajalik ELi ühtse tegutsemise saavutamiseks rahvusvaheliste lapseröövide valdkonnas, tagades et Austria ja Rumeenia annavad teatava aja jooksul nõusoleku Hondurase ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Austria ja Rumeenia, kellega komisjon konsulteeris nende valmisoleku asjus nõustuda Hondurase ühinemisega 1980. aasta konventsiooniga, andsid positiivse vastuse.

                  18. aprilli 2018. aasta ekspertide kohtumise arutelud näitasid, et praeguses etapis ei ole liikmesriikidel vastuväiteid Austria ja Rumeenia nõusolekule Hondurase ühinemiseks 1980. aasta konventsiooniga.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Võttes arvesse, et konventsioon juba jõus Hondurase ja 25 liikmesriigi vahel, olid komisjon ja liikmesriikide eksperdid seisukohal, et sellisel juhul puudub eriline vajadus hinnata olukorda kolmandas riigis.

               •Mõjuhinnang

                  Sarnaselt ajavahemikul 2015–2017 juba vastu võetud nõukogu 14 otsusega teatavate kolmandate riikide 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemise heakskiitmise kohta ei ole käesoleva õigusakti iseloomu tõttu mõjuhinnangut vaja. Hondurase olukorra eraldi hindamist peeti üleliigseks, võttes arvesse nii asjaolu, et konventsioon on juba jõus 25 ELi liikmesriigiga, kui ka Austria ja Rumeenia valmisolekut nõustuda Hondurase ühinemisega.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Kavandatud otsusel puudub mõju eelarvele.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Kuna ettepanek käsitleb ainult Austria ja Rumeenia volitamist kiita heaks Hondurase ühinemine 1980. aasta konventsiooniga, piirdub selle rakendamise seire kontrolliga, kas Austria ja Rumeenia järgivad kirjaliku nõusoleku sõnastust ja selle hoiuleandmise tähtaega, ning kas nad teavitavad komisjoni hoiuleandmisest, nagu on sätestatud nõukogu otsuses.

               2018/0278 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega lubatakse Austrial ja Rumeenial anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Hondurase ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 81 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga b,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  4

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liit on seadnud üheks eesmärgiks edendada lapse õiguste kaitset, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Selle poliitika oluliseks osaks on meetmed laste kaitsmiseks ebaseadusliku äraviimise või kinnihoidmise eest.

               (2)Nõukogu on võtnud vastu määruse (EÜ) nr 2201/2003
                  5
                („Brüsseli IIa määrus“), mille eesmärk on kaitsta lapsi ebaseaduslikust äraviimisest või kinnipidamisest tuleneva kahjuliku mõju eest ning kehtestada menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine nende alalisse elukohta, ning tagada suhtlusõiguse ja eestkosteõiguse kaitse.

               (3)Brüsseli IIa määrus täiendab ja tugevdab rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni („1980. aasta Haagi konventsioon“), millega kehtestatakse rahvusvahelisel tasandil osalisriikide ja keskasutuste vaheline kohustuste ja koostöö süsteem eesmärgiga tagastada kiiresti ebaseaduslikult äraviidud või kinnihoitud lapsed.

               (4)Kõik liidu liikmesriigid on 1980. aasta Haagi konventsiooni osalised.

               (5)Liit kutsub kolmandaid riike üles 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinema ning toetab 1980. aasta Haagi konventsiooni korrektset rakendamist, osaledes koos liikmesriikidega muu hulgas Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsil regulaarselt korraldatavates erikomisjonides.

               (6)Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kohaldatav ühine õigusraamistik on tõenäoliselt parim lahendus tundlikele rahvusvahelist lapseröövi käsitlevatele juhtumitele.

               (7)1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatakse, et seda kohaldatakse ühineva riigi ja selliste osalisriikide vahel, kes on ühinemisele oma kirjaliku nõusoleku andnud.

               (8)1980. aasta Haagi konventsiooniga ei saa ühineda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid, nagu liit. Seetõttu ei saa liit konventsiooniga ühineda ega ühineva riigi ühinemist käsitlevat kirjalikku nõusolekut hoiule anda.

               (9)Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu arvamusele 1/13 kuuluvad 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks antud kirjalikud nõusolekud liidu ainupädevusse välisasjades.

               (10)Honduras andis oma 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemise kirja hoiule 20. detsembril 1993. Konventsioon jõustus Hondurases 1. märtsil 1994.

               (11)Kõik asjaomased liikmesriigid, välja arvatud Austria, Rumeenia ja Taani, on Hondurase ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõusoleku andnud. Honduras on andnud nõusoleku 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks Bulgaariale, Küprosele, Eestile, Lätile, Leedule, Maltale ja Sloveeniale. Hondurase olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et Austria ja Rumeenia võivad anda liidu huvides nõusoleku Hondurase ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni sätetele.

               (12)Seetõttu tuleks anda Austriale ja Rumeeniale luba anda liidu huvides hoiule oma kirjalik nõusolek Hondurase ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud tingimustega. Teised liidu liikmesriigid on Hondurase ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõustoleku andnud ja ei peaks seepärast uut kirjalikku nõusolekut hoiule andma, kuna olemasolev kirjalik nõusolek on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kehtiv.

               (13)Brüsseli IIa määrus on Ühendkuningriigile ja Iirimaale siduv ning seepärast osalevad nad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

               (14)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.
                     Austriale ja Rumeeniale antakse luba anda liidu huvides nõusolek Hondurase ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga („1980. aasta Haagi konventsioon“).

               2.
                     Austria ja Rumeenia annavad liidu huvides hiljemalt … [12 kuud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva] hoiule kirjaliku nõusoleku Hondurase ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, mis on sõnastatud järgmiselt:

               „[LIIKMESRIIGI täielik nimi] nõustub vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/... Hondurase ühinemisega rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga“.

               3.
                     Austria ja Rumeenia teavitavad nõukogu ja komisjoni oma Hondurase ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga antud kirjaliku nõusoleku hoiuleandmisest ning edastavad komisjonile kirjaliku nõusoleku teksti kahe kuu jooksul pärast selle hoiule andmist.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud Austriale ja Rumeeniale.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Vastu on juba võetud 14 nõukogu otsust, millega lubatakse liikmesriikidel anda nõusolek järgmiste riikide ühinemiseks 1980. aasta konventsiooniga: Andorra (nõukogu 15. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/1023); Seišellid (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2354); Venemaa (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2355); Albaania (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2356); Singapur (nõukogu 15. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/1024); Maroko (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2357); Armeenia (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2358); Korea Vabariik (nõukogu 8. detsembri 2016. aasta otsus (EL) 2016/2313), Kasahstan (nõukogu 8. detsembri 2016. aasta otsus (EL) 2016/2311), Peruu (nõukogu 8. detsembri 2016. aasta otsus (EL) 2016/2312); Gruusia ja Lõuna-Aafrika (nõukogu 18. detsembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2462); Tšiili, Island ja Bahama (nõukogu 18. detsembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2424); Panama, Uruguay, Kolumbia ja El Salvador (nõukogu 18. detsembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2464); San Marino (nõukogu 18. detsembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2463).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT L 136, 24.5.2008, lk. 3).

                     (3)

                  https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (4)

                        ELT C , , lk .

                     (5)

                        Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT L 338, 23.12.2003, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,10.10.2018
            COM(2018) 672 final
            2018/0346(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepinguga loodud, kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsiatsioonikomitees

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsiatsioonikomitee seoses sellise otsuse vastuvõtmisega, millega määratakse kindlaks vahekohtuniku ülesandeid täitvate isikute nimekiri.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Assotsieerimisleping

               Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on luua tingimused tõhustatud majandus- ja kaubandussuheteks, et integreerida Ukraina järk-järgult ELi siseturuga, luues sealhulgas põhjaliku ja ulatusliku vabakaubanduspiirkonna, nagu on sätestatud lepingu IV jaotises (kaubandus ja kaubandusküsimused), ja toetada Ukraina jõupingutusi viia lõpule üleminek toimivale turumajandusele, muu hulgas Ukraina ja liidu õigusaktide järkjärgulise omavahelise lähendamise kaudu. Leping jõustus 1. septembril 2017.

               2.2.Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsiatsioonikomitee

               Assotsiatsioonikomitee kohtumine spetsiaalses kaubanduskoosseisus kõigi lepingu IV jaotisega (kaubandus ja kaubandusküsimused) seotud küsimuste käsitlemiseks on sätestatud lepingu artikli 465 lõikes 4. Vastavalt lepingu artikli 465 lõikele 3 on assotsiatsioonikomiteel õigus võtta vastu otsuseid lepingus ettenähtud juhtudel ja valdkondades, milles assotsiatsiooninõukogu on talle õigused delegeerinud. Kõnealused otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad ning nad võtavad nende rakendamiseks vajalikke meetmeid. Assotsiatsioonikomitee võtab otsused vastu lepinguosaliste kokkuleppel.

               2.3.Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsiatsioonikomitee kavandatud õigusakt

               Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsiatsioonikomitee võtab vastu otsuse, millega määratakse kindlaks vaidluste lahendamise menetluses vahekohtunikuna tegutseda soovivate ja suutvate isikute nimekiri. Kavandatava õigusakti eesmärk on ette näha mehhanism lepingu kaubandusosa kohaldamise või tõlgendamisega seotud kaubandusalaste vaidluste lahendamiseks lepinguosaliste vahel. Lepingu 14. peatükis sätestatud vahekohtumenetlusega on ette nähtud, et kaebuse esitanud lepinguosaline võib kahepoolse vaidluse lahendamiseks taotleda vahekohtu moodustamist.

               Lepingu artikli 323 kohaselt peavad lepinguosalised koostama nimekirja võimalikest vahekohtunikest, kes on sobilikud ja saavad osaleda vahekohtu töös. Nimekiri koosneb 15 kvalifitseeritud isikust, kes võivad tegutseda vahekohtunikuna. Sellest tulenevalt on Ukraina valitsusega arutatud esialgset nimekirja vahekohtunikest, kes soovivad ja suudavad töötada vahekohtus; nimekirjas on viis liidu vahekohtunikukandidaati, viis Ukraina vahekohtunikukandidaati ja viis kolmanda riigi kodanikku, kes võivad täita vahekohtu esimehe kohuseid.

               Liidu ja Ukraina pakutud kandidaatidel ja valitud esimeestel on erialased teadmised või kogemused õigusteaduse ja rahvusvahelise kaubanduse alal, nagu on nõutud lepingu artikli 323 lõikega 2. Kui lepinguosalised nimetavad nimekirjas esitatud 14 isikut vahekohtunikeks, vastavad nad eeldatavasti ka lepingu artikli 323 lõike 3 kohasele sõltumatusnõudele ja järgivad lepingu XXV lisas esitatud tegevusjuhendit.

               Ukraina esitas nimekirja üksnes neli kandidaati, kuna viies suri pärast valikumenetluse lõppu. Viienda kandidaadi esitamiseks peab Ukraina alustama uut valikumenetlust, mida ei ole võimalik lühikese ajaga lõpule viia. Et vältida edasisi viivitusi võimalike vahekohtunike nimekirja kindlaksmääramisel, mis on äärmiselt oluline lepingukohase vaidluste lahendamise süsteemi toimimiseks, on parim lahendus võtta võimalikult kiiresti vastu 14 isikust koosnev nimekiri ja saada Ukrainalt kinnitus selle kohta, et viies isik esitatakse võimalikult kiiresti.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel võetava seisukoha eesmärk on koostada nimekiri isikutest, kes soovivad ja suudavad tegutseda vaidluste lahendamise menetlustes vahekohtunikuna, nagu on sätestatud lepingus.

               Käesolev otsus on õiguslik vahend, millega määratakse kindlaks liidu seisukoht, mis võetakse vastu tema nimel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsiatsioonikomitees.

               Käesoleva otsusega rakendatakse liidu ühist kaubanduspoliitikat idapartnerlusriigi suhtes eespool nimetatud assotsieerimislepingu sätete alusel. Vahekohtunike nimekirja kindlaksmääramine on lepingust tulenev õiguslik kohustus, et luua vaidluste tõhusa käsitlemise institutsioonilised struktuurid, mis võimaldavad liidul ja Ukrainal lepingu kaubandusosa kohaldamist ja tõlgendamist käsitlevaid kahepoolseid vaidlusi tõhusalt lahendada. Otsus on kooskõlas liidu seisukohaga vaidluste lahendamise põhimõtete suhtes, mida arutatakse ja rakendatakse vabakaubanduslepingute raames teiste kaubanduspartneritega.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. See hõlmab ka selliseid akte, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Assotsiatsioonikomitee on assotsieerimislepinguga loodud organ. Assotsiatsioonikomitees vastu võetav otsus on õigusliku toimega akt. Vastavalt lepingu artikli 465 lõikele 3 muutub kavandatud õigusakt rahvusvahelise õiguse raames lepinguosaliste jaoks siduvaks. Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               Materiaalõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud õigusakti põhieesmärk ja sisu on seotud liidu ühise kaubanduspoliitika rakendamise tagamisega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatud akti avaldamine

               Assotsiatsioonikomitee otsus on kavas avaldada pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2018/0346 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepinguga loodud, kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsiatsioonikomitees

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) artikli 323 lõikele 1 peab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsiatsioonikomitee (edaspidi „kaubanduskomitee“) hiljemalt kuue kuu jooksul pärast lepingu jõustumist määrama kindlaks vahekohtunikuna tegutseda soovivate ja suutvate isikute nimekirja.

               (2)Vastavalt lepingu artikli 323 lõikele 1 on liit ja Ukraina esitanud oma kandidaadid, kes soovivad ja suudavad tegutseda vahekohtunikuna, ning on kokku leppinud viies kolmandate riikide kodanikus, kes võivad täita vahekohtu esimehe kohuseid.

               (3)Ukraina nimetas ainult neli isikut. Ukraina peaks esitama oma viienda kandidaadi võimalikult kiiresti.

               (4)Lepingu nõuetekohase toimimise tagamiseks on asjakohane määrata ilma edasise viivituseta kindlaks nendest 14 isikust koosnev nimekiri, kes soovivad ja suudavad tegutseda vaidluste lahendamisel vahekohtunikuna.

               (5)Assotsiatsioonikomitee otsus tuleks pärast selle vastuvõtmist avaldada,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu kaubanduskomitees seoses vahekohtus töötada soovivate ja suutvate isikute nimekirja vastuvõtmisega kooskõlas lepingu artikli 323 lõikega 1, põhineb kõnealuse komitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Assotsiatsioonikomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, punktid 61–64.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,10.10.2018
            COM(2018) 672 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Nõukogu ettepanek
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepinguga loodud, kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsiatsioonikomitees

               EELNÕU

               ELi ja Ukraina kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsiatsioonikomitee otsus nr .../2018,

               [kuupäev],

               ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu artikli 323 lõikes 1 osutatud vahekohtunike nimekirja kindlaksmääramise kohta

               KAUBANDUSKOOSSEISUS KOKKUTULNUD ASSOTSIATSIOONIKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut,
                  1
                millele kirjutati alla 27. juunil 2014 Brüsselis (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 323 Lõiget 1 ja artikli 465 lõiget 3,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt lepingu artikli 323 lõikele 1 peab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsiatsioonikomitee määrama hiljemalt kuue kuu jooksul pärast lepingu jõustumist kindlaks vahekohtunikuna tegutseda soovivate ja suutvate isikute nimekirja.

               (2)Liit on esitanud viis vahekohtuniku kandidaati. Ukraina on esitanud neli isikut, kes soovivad ja suudavad tegutseda vahekohtunikuna. Ukraina ja liit on kokku leppinud viies kolmandate riikide kodanikus, kes võivad täita vahekohtu esimehe kohuseid.

               (3)Selleks et vältida edasisi viivitusi vahekohtunikuna tegutseda soovivate ja suutvate isikute nimekirja kindlaksmääramisel ning sellega tagada lepingu, eelkõige selle IV jaotise 14. peatüki nõuetekohane toimimine, kiidab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsiatsioonikomitee nimekirja esitatud ettepanekute alusel heaks.

               (4)Ukraina esitab viienda kandidaadi kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsiatsioonikomiteele võimalikult kiiresti,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.
                     Nimekiri nendest isikutest, kes ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu artikli 323 lõike 1 mõistes soovivad ja suudavad tegutseda vahekohtunikuna, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

               2.
                     Ukraina esitab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsiatsioonikomiteele võimalikult kiiresti viienda kandidaadi, kes soovib ja suudab tegutseda vahekohtunikuna.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               [koht], [kuupäev]

                        Kaubanduskoosseisus kokkutulnud

                        assotsiatsioonikomitee nimel

                        eesistuja

               LISA

               LEPINGU ARTIKLI 323 LÕIKE 1 KOHANE
                  VAHEKOHTUNIKE NIMEKIRI

               Euroopa Liidu esitatud vahekohtunikud

               1.Claus–Dieter EHLERMANN

               2.Giorgio SACERDOTI

               3.Jacques BOURGEOIS

               4.Pieter Jan KUIJPER

               5.Ramon TORRENT

               Ukraina esitatud vahekohtunikud

               1.Serhiy HRYSHKO

               2.Taras KACHKA

               3.Victor MURAVYOV

               4.Yuriy RUDYUK

               Lepinguosaliste valitud esimehed

               1.William DAVEY (USA)

               2.Helge SELAND (Norra)

               3.Maryse ROBERT (Kanada)

               4.Christian HÄBERLI (Šveits)

               5.Merit JANOW (USA)

                     (1)

                        ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.10.2018
            COM(2018) 683 final
            2018/0353(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“) muutmise küsimuses võetava seisukoha kohta
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Mõlema EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“), et inkorporeerida EMP lepingusse rahaülekandeid käsitlev määrus
                  1
                ja neljas rahapesuvastane direktiiv,
                  2
                sealhulgas seda täiendav komisjoni delegeeritud määrus
                  3
               .

               EMP ühiskomitee otsuste eelnõudes tehtud kohandusi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Eelnõuna lisatud EMP ühiskomitee otsustega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele toimub selle inkorporeerimise teel EMP lepingusse vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 alusel.

               EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  4
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               Euroopa välisteenistus ja komisjoni talitused esitavad nõukogule EMP ühiskomitee otsuste eelnõu, et nõukogu võtaks need vastu kui liidu seisukoha. Euroopa välisteenistus loodab, et ta saab need EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgneval põhjusel.

               Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

               ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

               •Proportsionaalsus

               Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev ettepanek nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               •Vahendi valik

               Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Ei kohaldata

               4.MÕJU EELARVELE

               Eespool nimetatud õigusaktide EMP lepingusse inkorporeerimine ei tohiks eelarvet mõjutada.

               5.MUU TEAVE

               Ei kohaldata

               2018/0353 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“) muutmise küsimuses võetava seisukoha kohta

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  5
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  6
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu IX lisa, mis sisaldab finantsteenuseid käsitlevaid sätteid.

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/847
                  7
               .

               (4)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/849
                  8
               .

               (5)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/1675
                  9
               .

               (6)Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta.

               (7)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud otsuste eelnõudel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“) muutmise ettepaneku suhtes võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuste eelnõudel.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ.

                     (3)

                        Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi.

                     (4)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (5)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (6)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1–18).

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

                     (9)

                        Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi (ELT L 254, 20.9.2016, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.10.2018
            COM(2018) 683 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“) muutmise küsimuses võetava seisukoha kohta(Rahaülekandeid käsitlev määrus)

               1. LISA

                  EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

                  nr ...,

                  [kuupäev],

                  millega muudetakse EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“)

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006
                  1
               .

               (2)Määrusega (EL) 2015/847 on tunnistatud kehtetuks määrus (EÜ) 1781/2006, mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

               (3)Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu IX lisa muudetakse järgmiselt.

               1.Punkti 23ba (komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ) tekst asendatakse järgmisega:

               „32015 R 0847: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1).

               Käesolevas lepingus loetakse määruse sätteid järgmises kohanduses:

               Erandina artiklitest 4 ja 6 kogutakse Šveitsiga sõlmitud rahaliidu raames Šveitsi frankides Liechtensteinis ning Liechtensteinist ja Liechtensteini tehtavate rahaülekannete puhul artiklites 4 ja 6 nõutud teavet ja tehakse see makse saaja makseteenuse pakkuja taotluse korral kättesaadavaks kolme tööpäeva jooksul, kuid erinevalt artiklites 4 ja 6 ette nähtust ei ole seda teavet vaja kohe koos rahaülekandega edastada. Seda erandit kohaldatakse 31. detsembril 2022 lõppeva üleminekuaja jooksul.“

               Artikkel 2

               Määruse (EL) 2015/847 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub [...], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud, * või EMP ühiskomitee [...] otsuse nr ...
                  2
                [millega inkorporeeritakse EMP lepingusse neljas rahapesuvastane direktiiv (celex 32015L0849)] jõustumise päeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

                  3Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja

                     EMP ühiskomitee sekretärid

                     (1)

                        ELT L …* [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.10.2018
            COM(2018) 683 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“) muutmise küsimuses võetava seisukoha kohta

               2. LISA
               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
                  nr ...,
               [kuupäev],
               millega muudetakse EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“)

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ
                  1
               .

               (2)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1675,
                  2
                millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi.

               (3)Direktiiviga (EL) 2015/849 tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ
                  3
                ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ,
                  4
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

               (4)Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu IX lisa muudetakse järgmiselt.

               1.Punkti 23b (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ) tekst asendatakse järgmisega:

               „32015 L 0849: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

               Käesolevas lepingus loetakse direktiivi sätteid järgmises kohanduses:

               a)
                     Artikli 3 lõike 4 punkt d asendatakse järgmisega:

               „liidu finantshuve kahjustav kelmus, vähemalt raske kelmus, vastavalt allpool määratletule:

               i)kulude puhul tahtlik tegevus või tegevusetus, mis on seotud:

               –valede, ebaõigete või mittetäielike aruannete või dokumentide kasutamise või esitamisega, mille tagajärjel vääralt eraldatakse või hoitakse vahendeid, mis sisalduvad Euroopa Liidu üldeelarves või Euroopa Liidu poolt või nimel hallatavates eelarvetes;

               – konkreetset kohustust rikkudes teabe varjamisega, millel on sama tagajärg;

               –kõnealuste rahaliste vahendite väära kasutamisega eesmärkidel, milleks need ei olnud algselt eraldatud;

               ii)nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsuses
                  5
                Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta määratletud tulude puhul tahtlik tegevus või tegevusetus, mis on seotud:

               –valede, ebaõigete või mittetäielike aruannete või dokumentide kasutamise või esitamisega, mille tagajärjel õigusvastaselt vähendatakse vahendeid, mis sisalduvad Euroopa Liidu üldeelarves või Euroopa Liidu poolt või nimel hallatavates eelarvetes;

               –konkreetset kohustust rikkudes teabe varjamisega, millel on sama tagajärg;

               –õiguspäraselt saadud kasu väärkasutamisega, millel on sama tagajärg.

               Raske kelmusena käsitatakse kelmust, mille miinimumsuuruseks määratakse summa, mis ei ole suurem kui 50 000 eurot.““

               2.Punkti 23ba (komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ) tekst asendatakse järgmisega:

               „32016 R 1675: komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi (ELT L 254, 20.9.2016, lk 1).“

               3.Punkti 31bc (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012) lisatakse järgmine taane:

               „-32015 L 0849: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).“

               Artikkel 2

               Direktiivi (EL) 2015/849 ja delegeeritud määruse (EL) 2016/1675 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub […], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud*.

                  6Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja

                     EMP ühiskomitee sekretärid

               EFTA riikide deklaratsioon

               otsuse nr […] kohta, millega inkorporeeritakse EMP lepingusse direktiiv (EL) 2015/849

               [vastuvõtmiseks koos otsusega ja avaldamiseks ELTs]

               Direktiiv (EL) 2015/849 sisaldab sätteid, milles viidatakse ELi toimimise lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud õigusaktidele. Oluline on märkida, et selliseid sätteid sisaldavate õigusaktide inkorporeerimine EMP lepingusse ei tähenda, et ELi toimimise lepingu V jaotise kohaselt vastu võetud ELi õigusaktid kuuluksid EMP lepingu kohaldamisalasse.

               Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon

               otsuse nr […] kohta, millega inkorporeeritakse EMP lepingusse direktiiv (EL) 2015/849

               [vastuvõtmiseks koos otsusega ja avaldamiseks ELTs]

               Lepinguosalised on kokku leppinud, et rahapesu eelkuritegude loetelusse lisatakse Euroopa Liidu finantshuve kahjustav raske kelmus. Praktilistel kaalutlustel on neljas rahapesuvastane direktiiv (direktiiv (EL) 2015/849) ilma vastastikuse kokkuleppeta inkorporeeritud EMP lepingusse EMP EFTA riikide finantshuvide kaitseks. Sellest hoolimata kohaldatakse EMP lepingus, eelkõige põhjenduses 4 ja artiklis 1 sätestatud vastastikkuse ja ühtsuse põhimõtet endiselt täielikult ka seoses vastastikuse kaitsega sellise kuritegeliku tegevuse eest, mis kahjustab [käesoleva otsuse] tähenduses lepinguosaliste finantshuve.

                     (1)

                        ELT L 141, 5.6.2015, lk 73.

                     (2)

                        ELT L 254, 20.9.2016, lk 1.

                     (3)

                        ELT L 309, 25.11.2005, lk 15.

                     (4)

                        ELT L 214, 4.8.2006, lk 29.

                     (5)

                        EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.

                     (6)
                  * [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.10.2018
            COM(2018) 688 final
            2018/0361(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2020. aasta ülemmäära, 2019. aasta osamaksu ja 2019. aasta osamaksu esimese osa suurust ning hinnangulist ja mittesiduvat prognoosi 2021. ja 2022. aasta osamaksu suuruse kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Ettepanekus käsitletakse järgmist:

                  –
                        2020. aasta osamaksude ülemmäär;

                  –
                        2019. aasta osamaks;

                  –
                        2019. aasta osamaksu esimese osa suurus;

                  –
                        mittesiduv prognoos aastate 2021 ja 2022 eeldatava aastase osamaksu kohta.

                  11. Euroopa Arengufondi (EAF) ja teiste seni avatud EAFi vahendite (s.t 8., 9. ja 10. EAFi) haldamisel kehtivad järgmised õigusnormid:

                  - praegu kehtiv koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (edaspidi „AKV-ELi partnerlusleping“), viimati muudetud kujul
                     1
                  ,

                  - sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa
                     2
                   (edaspidi „11. EAFi finantsmäärus“),

                  - nõukogu määrus (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust
                     3
                   (edaspidi „11. EAFi finantsmäärus“).

                  Eespool nimetatud dokumendid sisaldavad liikmesriikide mitmeaastaseid kohustusi EAFi sularahahalduse finantsiliseks toetamiseks. 11. EAFi finantsmääruse kohaselt tasuvad liikmesriigid korrapäraseid osamaksusid EAFi sularahahaldusele vastavalt eelnevalt kindlaks määratud finantskohustustele. Korrapärased osamaksud tasutakse vastavalt nõukogu tehnilistele otsustele, mis kajastavad eelnevalt kindlaks määratud finantskohustuste rakendamist.

                  Seepärast ei kohaldata käesoleva ega muude korrapäraste osamaksunõuete suhtes kõiki seletuskirja punkte.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate sätetega

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Vastavalt sisekokkuleppe
                     4
                   artiklile 7 kiidetakse liikmesriikide poolt 11. EAFi tasutavad osamaksud heaks kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võetud nõukogu otsuse alusel.

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 21 lõike 7 kohaselt täpsustatakse eraldi, milliseid summasid haldab komisjon ja milliseid Euroopa Investeerimispank (EIP).

                  EIP on edastanud komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt 11. Euroopa Arengufondi finantsmääruse artiklile 52.

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Käesolevas ettepanekus esitatud osamaksunõuded hõlmavad seetõttu EIP puhul 10. EAFi summasid ning Euroopa Komisjoni puhul 11. EAFi summasid.

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt peab nõukogu tegema käesoleva ettepaneku kohta otsuse 15. novembriks.

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 23 lõikes 1 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei maksa osamaksusummat tähtaegselt, peab ta tasuma maksmata jäänud summalt intressi vastavalt samas artiklis sätestatud intressi maksmise korrale.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               •Proportsionaalsus

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               •Vahendi valik

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               2018/0361 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2020. aasta ülemmäära, 2019. aasta osamaksu ja 2019. aasta osamaksu esimese osa suurust ning hinnangulist ja mittesiduvat prognoosi 2021. ja 2022. aasta osamaksu suuruse kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV–ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa
                  5
                (edaspidi „sisekokkulepe“), eriti selle artikli 7 lõiget 2,

               võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust
                  6
               , eriti selle artikli 21 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt nõukogu määruse (EL) 2015/323 artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetlusele esitab komisjon 15. oktoobriks 2018 ettepaneku, millega nähakse ette a) liikmesriikide aastase osamaksu ülemmäär 2020. aastal, b) 2019. aasta osamaksu suurus, c) 2019. aasta osamaksu esimese osa suurus ning d) hinnanguline mittesiduv prognoos aastase osamaksu suuruse kohta aastateks 2021-2022.

               (2)Euroopa Investeerimispank edastas komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt nõukogu määruse (EL) 2015/323 artiklile 52.

               (3)Nõukogu määruse (EL) 2015/323 artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate EAFide raames ette nähtud summad. Seetõttu tuleks esitada nõue tasuda 10. EAFi osamaks EIP-le ja 11. EAFi osamaks komisjonile.

               (4)Nõukogu otsusega (EL) 2017/2171
                  7
                on kehtestatud, et liikmesriikide EAFi makstava aastase osamaksu ülemmäär 2019. aastal on komisjoni puhul 4 600 000 000 eurot ja EIP puhul 300 000 000 eurot,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liikmesriikide EAFi osamaks 2020. aastal on 4 900 000 000 eurot. See jagatakse nii, et komisjoni osa on 4 600 000 000 eurot ja EIP osa on 300 000 000 eurot.

               Artikkel 2

               Liikmesriikide EAFi osamaks 2019. aastal on 4 700 000 000 eurot. See jagatakse nii, et komisjoni osa on 4 400 000 000 eurot ja EIP osa on 300 000 000 eurot.

               Artikkel 3

               Euroopa Arengufondi osamaksude summad, mille liikmesriigid maksavad Euroopa Komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale 2019. aasta osamaksu esimese osana, on esitatud käesoleva otsuse lisa tabelis.

               Artikkel 4

               Hinnanguline mittesiduv prognoos 2021. aasta osamaksu suuruse kohta on komisjoni puhul 4 000 000 000 eurot ja EIP puhul 300 000 000 eurot ning 2022. aasta osamaksu kohta komisjoni puhul 3 500 000 000 eurot ja EIP puhul 400 000 000 eurot.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

                     (2)

                        ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (3)

                        ELT L 58, 3.3.2015, lk 17–38.

                     (4)

                        Sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV–ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa.

                     (5)

                        ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (6)

                        ELT L 58, 3.3.2015, lk 17.

                     (7)

                        Nõukogu 20. novembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2171, mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2019. aasta ülemmäära, 2018. aasta osamaksu ja 2018. aasta osamaksu esimese osa suurust ning hinnangulist ja mittesiduvat prognoosi 2020. ja 2021. aasta osamaksu suuruse kohta (ELT L 306, 19.11.2016, lk 21).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.10.2018
            COM(2018) 688 final
            LISA
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2020. aasta ülemmäära, 2019. aasta osamaksu ja 2019. aasta osamaksu esimese osa suurust ning hinnangulist ja mittesiduvat prognoosi 2021. ja 2022. aasta osamaksu suuruse kohta

               LISA

                        LIIKMESRIIK

                        Osatähtsus 10. EAFis (%)

                        Osatähtsus 11. EAFis (%)

                        2019. aasta osamaksu 1. osa (eurodes)

                        Kokku

                        Komisjon

                        EIP

                        11. EAF

                        10. EAF

                        BELGIA

                        3,53

                        3,24927

                        64 985 400,00

                        3 530 000,00

                        68 515 400,00

                        BULGAARIA

                        0,14

                        0,21853

                        4 370 600,00

                        140 000,00

                        4 510 600,00

                        TŠEHHI VABARIIK

                        0,51

                        0,79745

                        15 949 000,00

                        510 000,00

                        16 459 000,00

                        TAANI

                        2,00

                        1,98045

                        39 609 000,00

                        2 000 000,00

                        41 609 000,00

                        SAKSAMAA

                        20,50

                        20,57980

                        411 596 000,00

                        20 500 000,00

                        432 096 000,00

                        EESTI

                        0,05

                        0,08635

                        1 727 000,00

                        50 000,00

                        1 777 000,00

                        IIRIMAA

                        0,91

                        0,94006

                        18 801 200,00

                        910 000,00

                        19 711 200,00

                        KREEKA

                        1,47

                        1,50735

                        30 147 000,00

                        1 470 000,00

                        31 617 000,00

                        HISPAANIA

                        7,85

                        7,93248

                        158 649 600,00

                        7 850 000,00

                        166 499 600,00

                        PRANTSUSMAA

                        19,55

                        17,81269

                        356 253 800,00

                        19 550 000,00

                        375 803 800,00

                        HORVAATIA

                        0,00

                        0,22518

                        4 503 600,00

                        0,00

                        4 503 600,00

                        ITAALIA

                        12,86

                        12,53009

                        250 601 800,00

                        12 860 000,00

                        263 461 800,00

                        KÜPROS

                        0,09

                        0,11162

                        2 232 400,00

                        90 000,00

                        2 322 400,00

                        LÄTI

                        0,07

                        0,11612

                        2 322 400,00

                        70 000,00

                        2 392 400,00

                        LEEDU

                        0,12

                        0,18077

                        3 615 400,00

                        120 000,00

                        3 735 400,00

                        LUKSEMBURG

                        0,27

                        0,25509

                        5 101 800,00

                        270 000,00

                        5 371 800,00

                        UNGARI

                        0,55

                        0,61456

                        12 291 200,00

                        550 000,00

                        12 841 200,00

                        MALTA

                        0,03

                        0,03801

                        760 200,00

                        30 000,00

                        790 200,00

                        MADALMAAD

                        4,85

                        4,77678

                        95 535 600,00

                        4 850 000,00

                        100 385 600,00

                        AUSTRIA

                        2,41

                        2,39757

                        47 951 400,00

                        2 410 000,00

                        50 361 400,00

                        POOLA

                        1,30

                        2,00734

                        40 146 800,00

                        1 300 000,00

                        41 446 800,00

                        PORTUGAL

                        1,15

                        1,19679

                        23 935 800,00

                        1 150 000,00

                        25 085 800,00

                        RUMEENIA

                        0,37

                        0,71815

                        14 363 000,00

                        370 000,00

                        14 733 000,00

                        SLOVEENIA

                        0,18

                        0,22452

                        4 490 400,00

                        180 000,00

                        4 670 400,00

                        SLOVAKKIA

                        0,21

                        0,37616

                        7 523 200,00

                        210 000,00

                        7 733 200,00

                        SOOME

                        1,47

                        1,50909

                        30 181 800,00

                        1 470 000,00

                        31 651 800,00

                        ROOTSI

                        2,74

                        2,93911

                        58 782 200,00

                        2 740 000,00

                        61 522 200,00

                        ÜHENDKUNINGRIIK

                        14,82

                        14,67862

                        293 572 400,00

                        14 820 000,00

                        308 392 400,00

                        EL-28 KOKKU

                        100,00

                        100,00

                        2 000 000 000,00

                        100 000 000,00

                        2 100 000 000,00