				|

		52014PC0083

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitee 66. istungjärgul MARPOLi konventsiooni VI lisa muudatusettepanekute vastuvõtmise kohta, mis käsitlevad NOx-heite III taseme normide kohaldamise edasilükkamist. /* COM/2014/083 final - 2014/0042 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           SISSEJUHATUS
Käesolevas Euroopa Komisjoni ettepanekus
käsitletakse Euroopa Liidu seisukoha esitamist IMO merekeskkonna kaitse komitee
66. istungil seoses MARPOLi VI lisa muudatustega. Kõnealuste
muudatustega MARPOLi konventsiooni VI lisa artikli 13 lõike 5
punktis 1 lükatakse viie aasta võrra edasi NOx-heite III taseme
normide kasutuselevõtt. Muudatused on esitatud merekeskkonna kaitse komitee
aruande (MEPC 65/22) 12. lisas. Aruande punktis 4.64 on märgitud, et need
muudatused võetakse vastu MEPC 66. istungjärgul.
2.           RAHVUSVAHELISE
MEREORGANISATSIOONI MUUDATUSTE VASTUVÕTMINE
2.1.        MARPOLi konventsiooni
VI lisa muudatuste vastuvõtmine NOx-heite III taseme normide
jõustamise edasilükkamise kohta
Kõnealused muudatused kiideti heaks
13.–17. mail 2013 toimunud merekeskkonna kaitse komitee
65. istungjärgul ja need esitatakse vastuvõtmiseks kõnealuse komitee
66. istungjärgul, mis toimub 31. märtsist kuni 4. aprillini
2014.
2.2.        Tunnustamine ja jõustamine,
Kui merekeskkonna kaitse komitee on muudatused
kinnitanud ja vastu võtnud, esitatakse need konventsiooniosalistele, et nad
saaksid kinnitada oma nõusolekut kõnealustest muudatustest tulenevate
kohustustega.
3.           ASJAKOHASED ELi ÕIGUSAKTID
JA ELi PÄDEVUS
ELi poliitika
Keskkonnakaitse, mida käsitletakse MARPOLi
muudatustes, on ELi lepingu kohaselt jagatud pädevuse valdkond ja seda
reguleeritakse väga suurel määral liidu õigusaktidega. EL on kasutanud
laialdaselt oma pädevust õhu ja vee kvaliteeti käsitlevas poliitikavaldkonnas
nii õigusaktide kui ka kokkulepitud poliitikaeesmärkide kaudu.
Keskkonnapoliitika valdkonnas on Euroopa Liit võtnud selgesõnaliselt kohustuse
parandada õhu ja vee kvaliteeti, sealhulgas rahvusvahelisel tasandil.
Õhusaastet käsitlevas strateegias[1] sätestatu kohaselt on
õhu kvaliteeti käsitleva ELi poliitikaraamistiku sihiks teha olulisi edusamme,
et saavutada ELi pikaajalisi eesmärke: säilitada, kaitsta ja parandada
keskkonda ning kaitsta inimeste tervist (ELi toimimise lepingu artikli 191
lõige 1), st „saavutada õhu kvaliteet, mis ei põhjusta olulist negatiivset
mõju ja riske inimeste tervisele ega keskkonnale”. Seda eesmärki, mis sätestati
esimest korda kümme aastat tagasi kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis,[2] toetatakse ka ELi
hiljuti kokkulepitud seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis, millest
juhindutakse ELi poliitika suunamisel kuni aastani 2020[3]. Viimati osutati
sellele eesmärgile Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud programmis „Puhas õhk
Euroopale”[4].
NOx-heite kontrolli piirkondades rangemate
NOx-heite normide kohaldamise edasilükkamine pärsiks nende eesmärkide
saavutamist.
ELi õigusaktid
Olemasolevad õigusaktid hõlmavad paljusid
saasteaineid, sh NOx, ja mitmesuguseid saasteallikaid, sealhulgas kõiki
transpordiliike.
Heitkoguste siseriiklikke ülemmäärasid käsitlevas
direktiivis (2001/81/EÜ)[5]
ja välisõhu kvaliteedi direktiivis (2008/50/EÜ)[6]
on sätestatud õhus sisalduva NOx piirväärtused. Heitkoguste siseriiklikke
ülemmäärasid käsitleva direktiivi kohaselt nõutakse, et merelaevandusega seotud
heitkogused tuleb kindlaks määrata ja neist tuleb teatada. Heitkoguste
siseriiklike ülemmäärade järgimisel võetakse arvesse riigi merelaevastiku
heitkoguseid ja kolmandate riikide laevade heitkoguseid asjaomase riigi
siseveeteedel. Rahvusvahelise meretranspordi heiteid ülemmäära arvutamisel
arvesse ei võeta, kuigi need mõjutavad oluliselt õhu kvaliteeti ELis. Sellise
erandi tegemine on seotud IMO rolliga heitkoguste reguleerimisel. Seetõttu on
heitkoguste siseriiklikke ülemmäärasid käsitleva direktiivi artiklis 11
sõnaselgelt osutatud vajadusele tegeleda heitkogustega rahvusvahelisel tasandil
ning sätestatud, et „Edendamaks artiklis 1 ettenähtud eesmärgi
saavutamist ning ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 300
kohaldamist, teevad komisjon ja liikmesriigid vajaduse korral kolmandate
riikide ning asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu on Ühinenud
Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon (UN/ECE), Rahvusvaheline
Mereorganisatsioon (IMO) ja Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon
(ICAO), kahe- ja mitmepoolset koostööd, kaasa arvatud teabevahetus tehnilise ja
teadusliku uurimis- ja arendustöö valdkonnas selleks, et luua paremad
võimalused heitkoguste vähendamiseks”.
Puhta õhu kvaliteedi paketis,[7] mille komisjon võttis
vastu 18. detsembril 2013, kinnitatakse, et laevanduse heitkogused
mõjutavad õhukvaliteeti maismaal ning täiendavad meetmed kõnealuses sektoris on
kulutõhusad. Laevade NOx-heitel on otsene mõju siseveekogude ja
mereakvatooriumi eutrofeerumisele, elupaikadele maismaal ning tervist mõjutavate
(teiseste) tahkete osakeste tekkele. Selle saasteallika tähelepanuta jätmine
vähendaks Lääne- ja Põhjamere ääres asuvate riikide võimalusi vee
raamdirektiivis (2000/60/EÜ),[8]
merestrateegia direktiivis (2008/56/EÜ),[9]
elupaikade direktiivis (92/43/EMÜ)[10]
ja linnudirektiivis (79/409/EMÜ)[11]
sätestatud eesmärkide täitmisel, et piirata kahjulikku, sealhulgas
eutrofeerumisest tulenevat mõju vee- ja maismaaökosüsteemidele. Samuti
vähendaks see nende riikide võimalusi saavutada välisõhu kvaliteedi direktiivis
2008/50/EÜ sätestatud PM10 ja PM2,5 piirtasemeid, mis
kehtestati eesmärgiga kaitsta inimeste tervist.
Käesoleva juhtumiga seotud NOx-heite III taseme
norme ei ole konkreetsetes liidu õigusaktides veel käsitletud, kuid nende
kehtestamine IMO raames, vastavalt MARPOLi VI lisa muutmisele 2008.
aastal, on vajalik ja kooskõlas ELi üldiste kokkulepitud poliitiliste
eesmärkidega. Normide kohaldamise edasi lükkamine õõnestab liikmesriikide
võimalusi toetuda heitkoguste siseriiklikke ülemmäärasid käsitlevale direktiivile,
et vähendada õhusaastet ja selle mõju.
Nõukogu otsus
Istungjärgul esitatava ELi seisukoha puhul on
asjakohane õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218
lõige 9, sest juhtum hõlmab õigusliku toimega akte. Merekeskkonna kaitse
komitee 66. istungjärgu otsusel NOx-heite III tasandi normide
jõustumiskuupäeva kohta on õiguslikult siduv mõju, sest sellega määratakse
kindlaks kuupäev, millest alates kohaldatakse NOx-heite kontrollimise alal
Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni MARPOLi konventsiooni VI lisa kõigi
osapoolte laevade suhtes NOx-heite III tasandi norme.
              Kokkuvõte
Võttes arvesse ELi poliitikat asjaomases
valdkonnas ja eespool osutatud õigusakte, leiab komisjon, et eespool nimetatud
ja eeldatavasti merekeskkonna kaitse komitee 66. istungil vastu võetavate
muudatustega hõlmatud küsimused puudutavad ELi ning eeldavad ühist seisukohta,
mida peaksid ELi huvides väljendama kõik merekeskkonna kaitse komitees
esindatud ELi liikmesriigid.
4.           KOKKUVÕTE
Komisjon teeb ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus
merekeskkonna kaitse komitee 66. istungjärgul Euroopa Liidu nimel seoses
eespool punktis 2.1 nimetatud muudatustega võetava seisukoha kohta.
2014/0042 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS
seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu
nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitee
66. istungjärgul MARPOLi konventsiooni VI lisa muudatusettepanekute
vastuvõtmise kohta, mis käsitlevad NOx-heite III taseme normide
kohaldamise edasilükkamist.
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 ja artikli 218
lõiget 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)        MARPOLi konventsiooni
VI lisa muutmisel 2008. aastal sätestati, et alates
2016. aastast hakatakse pärast nimetatud kuupäeva ehitatud laevade suhtes,
mis läbivad lämmastikoksiidide heite kontrolli piirkondi, kohaldama NOx-heite
III taseme norme.
(2)       2013. aasta mais
toimunud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitee
65. istungjärgul kiideti heaks MARPOLi konventsiooni VI lisa
artikli 13 lõike 5 punkti 1 muudatused [muudatuste eelnõu].
Eeldatavasti peaks merekeskkonna kaitse komitee kõnealused muudatused vastu
võtma 31. märtsist kuni 4. aprillini 2014 toimuval
66. istungjärgul.
(3)       Vastavalt MARPOLi
konventsiooni artikli 16 lõikele 2 muutuvad MARPOLi konventsiooni
VI lisa artikli 13 lõike 5 punkti 1 muudatused, milles
käsitletakse NOx-heite III taseme normide jõustamise edasilükkamist viie
aasta võrra, MARPOLi konventsiooni VI lisa osalistele siduvaks kuus kuud
pärast muudatuste vastuvõtmise kuupäeva.
(4)       Keskkonnakaitse küsimusi, mis
on kavandatud meetmete sisu, reguleeritakse väga suurel määral liidu
õigusaktidega. EL on kasutanud õhu ja vee kvaliteediga seotud küsimustes
laialdaselt oma pädevust nii õigusaktide kui ka kokkulepitud
poliitikaeesmärkide kaudu. Kehtivad õigusaktid hõlmavad paljusid saasteaineid,
sh lämmastikoksiide (NOx), ja mitmesuguseid saasteallikaid, sealhulgas kõiki
transpordiliike. Direktiivis 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse
veepoliitika alane tegevusraamistik,[12]
direktiivis 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse
merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik,[13]
direktiivis 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja
taimestiku kaitse kohta[14]
ning direktiivis 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta[15] on sätestatud eesmärk
vähendada peamiselt lämmastikoksiididest tulenevat kahjulikku mõju (sh
eutrofeerumise kahjulikku mõju) vee ja maismaa ökosüsteemidele. Direktiivis
2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta[16] on sätestatud tahkete
osakeste ja osooni piirtasemed ja sihtväärtused; lämmastikoksiidid on nende
saastuse varajane näitaja.
(5)       Heitkoguste siseriiklikke
ülemmäärasid käsitleva direktiivi 2001/81/EÜ[17]
kohaselt nõutakse, et merelaevandusega seotud heitkogused tuleb kindlaks
määrata ja nendest tuleb teatada, ning tunnistatakse samas, et rahvusvahelise
meretranspordiga seotud heide (välja arvatud siseveeteedel) kuulub
Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni pädevusse.
(6)       Direktiivi 2001/81/EÜ
artikli 11 kohaselt ja koostoimes artikliga 1 peavad komisjon ja
liikmesriigid tegema koostööd rahvusvahelisel tasandil, et vähendada teatavate
õhusaasteainete, sealhulgas lämmastikoksiidide, heitkoguseid.
(7)       Võttes arvesse üldiselt kokku
lepitud ELi poliitilisi eesmärke ja õigusakte, puudutab NOx heite
III taseme normide kehtestamise edasilükkamine, mis kiidetakse heaks
merekeskkonna kaitse komitee 66. istungil vastu võetavate muudatustega
Euroopa Liidu huvisid ning see eeldab, et EL võtab ühise seisukoha, mida
peaksid ELi huvides väljendama kõik merekeskkonna kaitse komitees esindatud ELi
liikmesriigid.
(8)       Liit ei ole IMO liige ega
asjaomaste konventsioonide ja koodeksite osaline. Seepärast peab nõukogu andma
liikmesriikidele õiguse väljendada liidu huvides allpool nimetatud seisukohta.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1.           Liidu seisukoht IMO
merekeskkonna kaitse komitee 66. istungil on, et liit ei ole nõus IMO
dokumendi MEPC 65/22 12. lisas esitatud muudatuste vastuvõtmisega, mida on
kavas teha MARPOLi konventsiooni VI lisa artikli 13 lõike 5
punktis 1.
2.           Lõikes 1 sätestatud
liidu seisukohta väljendavad IMOsse kuuluvad liikmesriigid, tegutsedes ühiselt
liidu huvides.
3.           Kõnealuse seisukoha väikestes
muudatustes võidakse kokku leppida ilma kõnesoleva seisukoha muutmiseta.
Artikkel 2
Käesolev otsus
on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               KOM(2005) 446 (lõplik).
[2]               EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.
[3]               Euroopa Liidu üldine keskkonnaalane tegevusprogramm „Hea
elu maakera võimaluste piires”, COM (2012)710 (final).
[4]               COM(2013)918 (final).
[5]               EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22.
[6]               ELT L 152, 11.6.2008, lk 1.
[7]           Kõik asjaomased dokumendid on kättesaadavad
aadressil: http://ec.europa.eu/environment/air/clean_air_policy.htm.
[8]               EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.
[9]               ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.
[10]             EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.
[11]             EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.
[12]             EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.
[13]             ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.
[14]             EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.
[15]             EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.
[16]          ELT L 152, 11.6.2008, lk 1.
[17]          EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0704

Ettepanek Nõukogu otsus millega lubatakse Leedul kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 21  /* KOM/2005/0704 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 10.1.2006KOM(2005) 704 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse Leedul kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 21(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) artikli 27 lõike 1 alusel võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda mis tahes liikmesriigile loa võtta erimeetmeid sellest direktiivist kõrvale kaldumiseks, et lihtsustada maksustamismenetlust või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Komisjoni peasekretariaadis 28. juunil 2005 registreeritud kirjaga on Leedu Vabariik taotlenud luba võtta meetmeid, mis kalduvad kõrvale direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 21. Vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõikele 2 teatas komisjon 22. augusti 2005. aasta kirjas teistele liikmesriikidele Leedu taotlusest. Komisjon teatas 23. augusti 2005. aasta kirjas Leedule, et tal on olemas kogu taotluse hindamiseks vajalik teave. |120 | Üldine taust Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikes 1, nagu see on sõnastatud kõnealuse direktiivi artiklis 28g, sätestatakse, et tavaliselt vastutab siseriikliku süsteemi alusel käibemaksu tasumise eest kaupu tarniv või teenuseid osutav maksukohustuslane. Leedu valitsus soovib kohaldada tagasipööratud maksustamise korda, mille puhul alljärgnevatel juhtudel vastutab käibemaksu tasumise eest maksukohustuslane, kellele kaupu ja teenuseid tarnitakse: - kaupu ja teenuseid tarniva isiku suhtes kestab pankrotimenetlus või ümberstruktureerimine õigusliku järelevalve all; - maksukohustuslane tarnib metsamaterjali; - maksukohustuslane tarnib malmi ja terase jäätmeid, jääke ja teisi ümbertöödeldavaid materjale, mis sisaldavad musti ja värvilisi metalle; - alltöövõtja teostab ehitustööd peatöövõtjale või teisele alltöövõtjale või ettevõttele, kes teeb ise ehitustöid. Tarnijal, kelle suhtes on algatatud pankrotimenetlus või ümberstruktureerimine õigusliku järelevalve all, puudub sageli võimalus või soov tarnelt saadava käibemaksu tasumisest pädevatele ametiasutustele. Samas võib ostja, kes on tavaliselt seaduskuulekas ettevõte, tekkinud käibemaksu ikkagi maha arvata. Maksude vältimise ja nendest kõrvalehoidmise oht on Leedu puidutööstuses suur. Sektoris tegutseb märkimisväärne hulk ettevõtteid – sageli väikesed edasimüüjad ja vahendajad, kes sageli kaovad, tasumata makse, mis nad on oma kliendilt sisse nõudnud. Leedu valitsus peab seetõttu oluliseks kohandada erandit maksukohustuslastevaheliste metsamaterjali tarnete kõikides etappides. Sarnane olukord on kujunenud ka jäätmesektoris, kus kogumise, sorteerimise ja esmatöötlusega tegelevate ettevõtete ülesleidmine muutub sageli võimatuks. Sellelaadseid probleeme on täheldatud ka ehitussektoris, eelkõige ehitustööde teostamisel alltöövõtjate poolt, kes sageli jätavad maksud maksmata. Praegune taotlus rahuldatakse põhimõtteliselt 2009. aasta 31. detsembrini. Samas tuleb arvesse võtta, et komisjon on esitanud 2005. aasta 16. märtsil ettepaneku direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ teatavate meetmete suhtes, et lihtsustada käibemaksuga maksustamise menetlust ning aidata kaasa maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu võitlemisele, ning tunnistatakse kehtetuks teatavad otsused, millega lubatakse erandeid (artiklis 27 sätestatud erandite rakendamise tõhustamiseks). Ettepanek sätestab muu hulgas tagasipööratud maksustamismehhanismi kasutamise teatud juhtudel. Selles osas, mida hõlmab kõnealune tõhustamiskava, kaotab erand kehtivuse eelnimetatud direktiivi jõustumisel. |130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Sarnaseid erandeid direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 suhtes on lubatud ka teistele liikmesriikidele. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Ei ole asjakohane. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Otsuse ettepaneku eesmärk on lihtsustada maksustamise menetlust ning aidata võidelda võimaliku käibemaksust kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega ning sellel on seetõttu positiivne majanduslik mõju. Mõju on igal juhul piiratud, tingituna erandi kitsast kohaldamisalast. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Leedul lubatakse kohaldada tagasipööratud maksustamismehhanismi meedet, mis kaldub kõrvale nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 21, pankrotimenetluste ja õigusliku järelevalve all läbi viidava ümberstruktureerimise korral, metsamaterjalide tarnimisel, teatud jäätmetarnete ja teatud ehitustööde teostamise puhul. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) artikli 27 lõige 1. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el: |331 | Käesolev otsus käsitleb liikmesriigile tema enda taotlusel antud luba ja sellega ei määrata mingeid kohustusi. |332 | Erandi piiratud kohaldamisala arvestades on erimeede taotletava eesmärgiga vastavuses. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusaktid: muu. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Vastavalt nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artiklile 27 on võimalik üksnes nõukogu otsus. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |TÄIENDAV TEAVE |Läbivaatamine/muutmine/ajalise piirangu seadmine |533 | Ettepanek sisaldab ajalist piirangut. |1.  EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse Leedul kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 21 (ainult leedukeelne tekst on autentne)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuendat direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas[1] ja eriti selle artiklit 27,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades järgmist:2.  Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 1 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda liikmesriigile loa võtta erimeetmed kõnealusest direktiivist erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada maksustamismenetlust või ära hoida teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.3.  Komisjoni peasekretariaadis 28. juunil 2005 registreeritud kirjaga on Leedu taotlenud luba võtta direktiivi 77/388/EMÜ artiklisse 21 erandit tegevaid meetmeid.4.  Vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõikele 2 teatas komisjon 22. augusti 2005. aasta kirjas teistele liikmesriikidele Leedu taotlusest. Komisjon teatas 23. augusti 2005. aasta kirjas Leedule, et tal on olemas kogu taotluse hindamiseks vajalik teave.5.  Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikes 1, nagu see on sõnastatud kõnealuse direktiivi artiklis 28g, sätestatakse, et siseriikliku süsteemi alusel vastutab käibemaksu tasumise eest kaupu tarniv või teenuseid osutav maksukohustuslane.6.  Leedu poolt taotletud erandi eesmärk on muuta teatud tingimustel kaupadelt ja teenustelt käibemaksu tasumise eest vastutavaks saaja (pankrotimenetluste ja õigusliku järelevalve all läbi viidava ümberstruktureerimise korral, tehingutes metsamaterjaliga, mustade ja värviliste metallide jäätmete tarnimisel ja ehitustööde puhul).7.  Kaupu ja teenuseid tarniv isik, kelle suhtes on algatatud pankrotimenetlus või ümberstruktureerimine õigusliku järelevalve all, pole sageli rahaliste raskuste tõttu võimeline kaupadelt või teenustelt sissenõutavat käibemaksu tasuma. Saaja võib aga käibemaksu maha arvata, ehkki tarnija pole seda maksnud.8.  Leedu puiduturul on turu ja sellel osalevate ettevõtete iseärasuste tõttu probleeme. Turul domineerivad väikesed kohalikud ettevõtted (sageli edasimüüjad ja vahendajad), kelle kontrollimine on osutunud maksuametile raskeks. Kõige levinumaks maksudest kõrvalehoidumise viisiks on ettevõtte kadumine maksu maksmata, kuid olles jätnud kliendile maksu mahaarvamiseks kehtiva arve.9.  Sarnaseid ostjalt sisse nõutud käibemaksu tasumatajätmise probleeme esineb Leedu jäätmekäitluse sektoris seoses mustade ja värviliste metallidega.10.  Samasugused probleemid ilmnevad ka Leedu ehitussektoris, eelkõige seoses allhankijatega, kes lisavad käibemaksu oma esitatavatele arvetele, kuid kaovad hiljem.11.  Taotletav erand võimaldab määrata eelnimetatud juhtudel, mis avaldavad negatiivset mõju riigieelarvele, käibemaksu eest vastutavaks saaja – see aitaks kirjeldatud probleeme vältida, muutmata samas maksukoormust. Nii lihtsustub maksuasutuste töö maksude sissenõudmisel ja hoitakse ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.12.  Meede on taotletavate eesmärkidega proportsioonis, kuna seda ei plaanita kohaldada üldiselt, vaid üksnes teatavate tehingute ja sektorite suhtes, mis tekitavad märgatavaid raskusi maksude sissenõudmisel või maksudest kõrvalehoidumise või maksustamise vältimise kujul.13.  Sarnaseid erandeid on tehtud teistele liikmesriikidele ja need on mõjunud tõhusalt.14.  Luba peaks kehtima 31. detsembrini 2009, et selle aja jooksul saadud kogemustele tuginedes oleks võimalik hinnata, kas erand on veel põhjendatud. 16. märtsil 2005 esitas komisjon ettepaneku direktiivi kohta, millega tõhustatakse mõningate direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 kohaselt antud erandite rakendamist[2]. Seetõttu on oluline kuni eelnimetatud direktiivi jõustumiseni piirata rakendamise tähtaega nende otsuse osade suhtes, mida ettepanek puudutab.15.  Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust tulenevatele Euroopa ühenduste omavahenditele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Erandina nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõike 1 punktist a, nagu see on sõnastatud artiklis 28g, antakse Leedule luba määrata käibemaksu tasumise eest vastutavaks maksukohustuslane, kellele tarnitakse artiklis 2 nimetatud kaupu ja teenuseid.Artikkel 2Kaupade ja teenuste saaja võidakse määrata käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks järgmistel juhtudel:16.  kaupu ja teenuseid tarniva isiku suhtes kestab pankrotimenetlus või ümberstruktureerimine õigusliku järelevalve all;17.  metsamaterjali tarnimisel;18.  malmi ja terase jäätmete, jääkide ja teiste ümbertöödeldavate materjalide (mis sisaldavad musti ja värvilisi metalle) tarnimisel;19.  alltöövõtja poolt ehitustööde teostamisel ehitustööde peatöövõtjale või teisele alltöövõtjale või ettevõttele, kes teeb ise ehitustöid.Artikkel 3Artikli 1 alusel antud luba kehtib 31. detsembrini 2009. Artikli 2 punktid 1, 3 ja 4 kaotavad kehtivuse päeval, kui enne 31. detsembrit 2009 jõustub direktiiv, millega tõhustatakse mõningate direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 27 tulenevate erandite rakendamist ja milles esitatakse eriskeem vastavas sektoris käibemaksu kohaldamiseks.Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud Leedu Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).[2] ELT C 125, 24.5.2005, lk 12. KOM(2005)89.


title: Ettepanek: Nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---      EUROOPA KOMISJON
                                   Brüssel 15.6.2010
                                   SEK(2010) 740 lõplik
                        Ettepanek:
                    NÕUKOGU OTSUS
   ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel
ET                                                       ET
 ---pagebreak---                                                 SELETUSKIRI
   1.        STABIILSUSE JA KASVU PAKTI KOHALDAMINE PRAEGUSES KRIISIOLUKORRAS
   Paljudes ELi liikmesriikides ületab praegu valitsemissektori eelarve puudujääk ELi toimimise
   lepingus (edaspidi „alusleping”) sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla
   sageli väga järsku suurenemist tuleb vaadelda 2008/2009. aasta finantskriisi ja
   majandussurutise enneolematu ulatuse kontekstis. Oma osa on siin mitmel teguril. Esiteks
   väheneb majandussurutise tagajärjel maksutulu ja suurenevad sotsiaaltoetustega seotud kulud
   (nt töötushüvitised). Teiseks, tunnistades, et eelarvepoliitikal on praeguses erakordses
   majandusolukorras oluline osa, kutsus komisjon 2008. aasta novembris esitatud Euroopa
   majanduse elavdamise kavas (mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris) üles võtma
   stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Kavaga nähti ette, et stimuleerivad meetmed peavad olema
   õigeaegsed, sihipärased ja ajutised ning vastama eri liikmesriikide rahanduse
   jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele, kusjuures kõnealuste meetmete kohaldamine tuleks
   majandusolukorra paranedes lõpetada. Lisaks on mitu riiki võtnud finantssektori
   stabiliseerimise meetmeid, millest mõned on mõjutanud võlapositsiooni või võivad tulevikus
   puudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatavad riikliku toetusega seotud kulud võib tulevikus
   tagasi saada.
   Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse,
   kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtuse 3 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu
   pakti 2005. aasta muudatuste eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
   kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja
   eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, mis aitab
   valitsustel kujundada poliitika, millega saaks kiiresti taastada kindla eelarvepositsiooni, võttes
   arvesse majandusolukorda, ning sellega tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.
   2.        ÜLEMÄÄRASE            EELARVEPUUDUJÄÄGI          MENETLUSE        RAAMES     VAREM     VÕETUD
             MEETMED
   Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus.
   Kõnealust menetlust on täpsustatud stabiilsuse ja kasvu pakti osaks olevas nõukogu määruses
   (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja
   selgitamise kohta1.
   Vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 2 peab komisjon jälgima eelarvedistsipliini järgimist
   kahe järgmise kriteeriumi alusel: a) kas valitsemissektori kavandatud või tegeliku
   eelarvepuudujäägi suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse 3 % (välja arvatud juhul, kui see suhe
   on oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele või kui
   kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedal)
   ning b) kas valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse 60 % (välja arvatud
   juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega).
   1
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti
           rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille
           majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav
           aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm.
ET                                                       2                                                      ET
 ---pagebreak---    Artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul, kui liikmesriik ei vasta ühele või mõlemale
   kriteeriumile, peab komisjon koostama aruande. Aruandes tuleb võtta arvesse ka seda, kas
   valitsemissektori eelarve puudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid
   asjaomaseid tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja
   eelarvepositsioon.
   Võttes aluseks Küprose ametiasutuste 2010. aasta märtsis esitatud andmed2 ning komisjoni
   talituste 2010. aasta kevadprognoosi, võttis komisjon asutamislepingu artikli 104 lõike 3
   alusel 12. mail 2010 vastu Küprost käsitleva aruande3.
   Seejärel sõnastas majandus- ja rahanduskomitee 27. mail 2010 kooskõlas aluslepingu artikli
   126 lõikega 4 oma arvamuse komisjoni aruande kohta.
   3.         ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI OLEMASOLU
   Küprose ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt ulatus
   valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 6,1 %ni SKPst ja ületab seega
   kontrollväärtuse 3 % SKPst. Artikli 126 lõike 3 kohases aruandes märgiti, et puudujääk ei ole
   kontrollväärtuse (3 % SKPst) lähedal ning seda võib käsitada aluslepingu ja stabiilsuse ja
   kasvu pakti tähenduses erandlikuna. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud
   tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni
   talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Küprose reaalne SKP veelgi vähenema,
   kuid vähemal määral, st 2010. aastal ligikaudu ½ % võrreldes 2009. aasta 1¾ %ga.
   Kontrollväärtuse kavandatud ületamist ei saa siiski pidada ajutiseks. Komisjoni talituste 2010.
   aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võla suhe eeldusel, et poliitikat ei muudeta, jõudma
   2011. aastal 7¾ %ni SKPst. Aluslepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.
   Vastavalt Küprose ametiasutuste 2010. aasta aprillis esitatud andmetele on valitsemissektori
   koguvõlg alla kontrollväärtuse (60 % SKPst), jäädes 2009. aastal 56,2 % tasemele SKPst.
   Küpros on teatanud, et 2010. aastal peaks võlg olema 62 % SKPst, mis ületab aluslepingu
   kontrollväärtust 60 % SKPst. Komisjoni talitused prognoosisid 2010. aasta kevadel, et võlg
   suureneb 2010. aastal 62,3 %ni SKPst ja 2011. aastal 67,6 %ni, kuna esmane positsioon on
   halvenenud. Selliste muutuste alusel ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks
   kontrollväärusele rahuldava kiirusega aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses.
   Aluslepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud.
   Kooskõlas aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega analüüsis komisjon oma
   aruandes ka asjaomaseid tegureid. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt saab neid tegureid
   ülemäärase puudujäägi olemasolu käsitleva otsuse tegemisel võtta arvesse üksnes juhul, kui
   puudujääk vastab kahele tingimusele: see on kontrollväärtuse lähedal ja ajutine. Küprose
   puhul ei ole need kaks tingimust täidetud. Eraldi vaadatuna annavad asjaomased tegurid
   praegusel juhul vastuolulise pildi.
   2
            Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda
            aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla
            taseme kohta. Viimased andmed Küprose kohta on kättesaadavad veebilehel:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
            notification_tables.
   3
            Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel
            veebilehel:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
ET                                                         3                                                         ET
 ---pagebreak---    Aluslepingu artikli 126 lõike 4 kohane majandus- ja rahanduskomitee arvamus on kooskõlas
   artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes esitatud hinnanguga.
   Olles võtnud arvesse nii artikli 126 lõike 3 kohast aruannet kui ka artikli 126 lõike 4 kohast
   majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Küprosel on ülemäärane
   eelarvepuudujääk. Kõnealune arvamus, mille komisjon võttis vastu [15. juunil 2010], on
   vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 5 adresseeritud nõukogule. Komisjon soovitab
   nõukogul teha vastav otsus kooskõlas artikli 126 lõikega 6. Lisaks esitab komisjon nõukogule
   soovituse nõukogu soovituse kohta, mis adresseeritakse Küprosele ja mille eesmärk on
   kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 7.
   4.         SOOVITUSED ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI KÕRVALDAMISEKS
   Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4 kehtestatakse aluslepingu
   artikli 126 lõike 7 kohase soovitusega asjaomasele liikmesriigile maksimaalselt kuue kuu
   pikkune tähtaeg tõhusate meetmete võtmiseks ning tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi
   kõrvaldamiseks, mis „peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval
   aastal, välja arvatud eriasjaolude korral”. Kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 6 on sätestatud,
   et aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes käsitletud asjaomaseid tegureid
   tuleb võtta arvesse otsuse tegemisel eriasjaolude olemasolu kohta. Määruse artikli 3 lõikes 4
   on sätestatud, et nõukogu soovitab, et liikmesriik saavutaks „tsükliliselt korrigeeritud
   eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, seades sihtmärgiks vähemalt 0,5 % SKPst,
   võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi
   korrigeerimine soovituses kehtestatud tähtaja jooksul”.
   Leitakse, et Küprose puhul on olemas eriasjaolud, mis on olulised stabiilsuse ja kasvu pakti
   2005. aasta reformiga kehtestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse paindlikumaks
   rakendamiseks. 2009. aastal vähenes majandusaktiivsus 35 aasta jooksul esimest korda,
   nimelt 1¾ %. Langus peegeldab sisenõudluse olulist vähenemist ja ebasoodsat
   väliskonjunktuuri. Eelkõige kodumajapidamiste suur võlakoorem ning rangemad
   laenutingimused, olukorra halvenemine tööturul ja usalduse vähenemine tingisid eratarbimise
   vähenemise. Samal ajal aga tehti investeeringutes tõsiseid korrektiive, arvestades
   välisnõudluse vähenemist eluasemeturul, tootmisvõimsuse vähest rakendamist ja ettevõtete
   bilansside restruktureerimist. Lisaks vähenes järsult kaupade ja teenuste eksport, sealhulgas
   eriti turism, finantskriisi ja ülemaailmse majanduslanguse ning peamiste kaubanduspartnerite
   (euroala, Ühendkuningriik, Venemaa) palju tagasihoidlikumate kasvuprognooside tõttu. 2009.
   aasta puudujääk on nii majandussurutise kui ka vastavalt majanduse elavdamise kavale
   Küprose ametiasutuste poolt võetud stimuleerivate meetmete tagajärg.
   Selle taustal on asjakohane kaaluda ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist keskpikas
   perspektiivis, seades korrigeerimise tähtajaks 2012. aasta. Tunnistades, et Küprose
   eelarvepositsiooni halvenemine 2009. aastal oli tingitud kriisi leevendamiseks võetud
   meetmetest, mille maht oli ligikaudu 1½ % SKPst nii 2009. kui ka 2010. aastal, mis oli
   vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale asjakohane, ning automaatsete
   stabilisaatorite vabast toimimisest, peaksid Küprose ametiasutused meetmetega tugevdama
   2010. aastal fiskaalstrateegiat, et kontrollida jooksvaid kulusid. Võttes eelkõige arvesse
   sisemist ja välimist majanduslikku tasakaalustamatust peaksid Küprose ametiasutused
   usutavaks ja jätkusuutlikuks kohandamiseks tagama, et aastatel 2010–2012 on keskmine
   aastane struktuurne kohandamine 1¾ protsendipunkti SKPst. Küprose ametiasutused peaksid
   selleks täpsustama ka meetmed, mida on vaja ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks 2012.
ET                                                4                                                ET
 ---pagebreak---    aastaks, et tagada koguvõla kiire vähenemine alla kontrollväärtuse ja selleks, et kiirendada
   puudujäägi vähendamist, kui majandus- või eelarvetingimused osutuvad praegu prognoositust
   paremaks. Selles kontekstis on keskpika perioodi eelarveraamistiku õigeaegne rakendamine
   oluline riigi rahanduse edukaks ja kestvaks konsolideerimiseks. Võttes arvesse, et Küprose
   elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele ületab ELi keskmist, kuna pensionikulud
   on suhteliselt palju tõusnud, on vaja meetmeid, et parandada riigi rahanduse pikaajalist
   jätkusuutlikkust.
   Selleks et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine, tuleb seoses ülemäärase
   eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajaga kohaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi
   menetluse raames tõhustatud järelevalvet, mille käigus korrapäraselt ja õigeaegselt jälgitakse
   eelarve tugevdamise strateegia rakendamisel tehtud edusamme. Sellega seoses võib Küprose
   ajakohastatud stabiilsusprogrammis käsitleda seda küsimust eraldi peatükis.
                        Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus
                                                                      2007     2008      2009      2010     2011      2012  2013
                                                                                puud  puud
               SKP reaalkasv                 KOM kevad 2010
                                                                        5,1     3,6       -1,7     -0,4       1,3       ub   ub
                (muutuse %)
                                               SP aprill 2010           5,1     3,6       -1,7      0,5       1,5       3,0  3,2
                                                                                puud  puud
                 SKP lõhe1                  KOM kevad 20102
                                                                        2,4     3,4       -0,7     -2,1      -1,6       ub   ub
        (% potentsiaalsest SKPst)                             3
                                              SP aprill 2010            1,9     2,9       -1,3     -2,4      -2,5      -1,6 -0,5
        Valitsemissektori eelarve                                                                                puud  puud
                                             KOM kevad 2010
                 positsioon                                             3,4     0,9       -6,1     -7,1      -7,7       ub   ub
                 (% SKPst)                     SP aprill 2010           3,4     0,9       -6,1     -6,0      -4,5      -3,4 -2,5
                                                                                puud  puud
       Esmane eelarvepositsioon              KOM kevad 2010
                                                                        6,4     3,7       -3,6     -4,4      -4,8       ub   ub
                 (% SKPst)
                                               SP aprill 2010           6,4     3,7       -3,6     -3,7      -2,1      -1,0  0,1
         Tsükliliselt kohandatud                                                                                puud  puud
                                             KOM kevad 2010
            eelarvepositsioon1                                          2,5    -0,4       -5,8     -6,3      -7,1       ub   ub
                 (% SKPst)                     SP aprill 2010           2,6    -0,2       -5,6     -5,2      -3,6      -2,9 -2,3
                                                                                puud  puud
    Struktuurne eelarvepositsioon4           KOM kevad 2010
                                                                        2,5    -0,4       -5,8     -6,3      -7,1       ub   ub
                 (% SKPst)
                                               SP aprill 2010           2,6    -0,2       -5,6     -5,2      -3,6      -2,9 -2,3
                                                                                puud  puud
       Valitsemissektori koguvõlg            KOM kevad 2010
                                                                       58,3    48,4       56,2     62,3      67,6       ub   ub
                 (% SKPst)                                    5
                                              SP aprill 2010           58,3    48,4       56,2     61,0      63,2      63,1 62,3
    Märkused:
    1
      Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon ja SKP
    lõhe.
    2
      Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2009–2013 vastavalt 2,0 %, 2,8 %, 2,8 % ja 2,8 %.
    3
      Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2009–2013 vastavalt 2,5 %, 1,6 %, 1,6 %, 2,0 % ja 2,2 %.
    4
      Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Kõige viimase programmi
    kohaselt on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2010., 2011. ja 2012. aastal (kõik puudujääki vähendavad) 0,1 %.
    Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoos ei sisalda ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.
    5
      Küpros on teatanud, et 2010. aastal peaks võlg olema 62 % SKPst, mis ületab aluslepingu kontrollväärtust 60 % SKPst.
    2010. aasta aprillis esitatud stabiilsusprogrammis on esitatud veidi väiksem näitaja (61 %) ning prognoositakse selle
    täiendavat suurenemist 63,2 %ni SKPst 2011. aastal.
    Allikad:
    Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.
ET                                                                5                                                            ET
 ---pagebreak---                                                Ettepanek:
                                         NÕUKOGU OTSUS
                                               15.6.2010,
                     ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Küprose esitatud märkusi
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklile 126
           hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist.
   (2)     Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis
           on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja
           jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.
   (3)     Aluslepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida
           täpsustatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi
           menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta4 (mis on osa stabiilsuse ja
           kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu käsitleva
           otsuse vastuvõtmine. Aluslepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
           protokollis on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi
           menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/20095 on sätestatud
           üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks.
   (4)     Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja
           majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle
           eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks täiel
           määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega nähakse
           stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla
           eelarvepositsiooni kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda.
   (5)     Aluslepingu artikli 126 lõikega 5 nõutakse, et komisjon esitaks arvamuse nõukogule
           juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk.
   4
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.
   5
           ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.
ET                                                  6                                                  ET
 ---pagebreak---          Olles arvesse võtnud aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohast aruannet ning aluslepingu
         artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon,
         et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu adresseeris komisjon Küprose
         kohta nõukogule sellekohase arvamuse [15. juunil 2010]6.
   (6)   Aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase
         liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas
         liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Küprose puhul jõuti pärast kõnealust
         üldhinnangut järgmistele järeldustele.
   (7)   Küprose ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt ulatus
         valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 6,1 %ni SKPst ja ületab seega
         kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujääk ei ole kontrollväärtuse (3 % SKPst) lähedal,
         kuid seda võib käsitada aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses
         erandlikuna. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsisest
         majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni
         talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Küprose reaalne SKP veelgi
         vähenema, kuid vähemal määral, st 2010. aastal ligikaudu ½ % võrreldes 1¾ %ga
         2009. aastal. Kontrollväärtuse kavandatud ületamist ei saa siiski pidada ajutiseks.
         Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosis kohaselt peaks võla suhe eeldusel, et
         poliitikat ei muudeta, jõudma 2011. aastal 7¾ %ni SKPst. Aluslepingus sätestatud
         puudujäägikriteerium ei ole täidetud.
   (8)   Vastavalt Küprose ametiasutuste 2010. aasta aprillis esitatud andmetele on
         valitsemissektori koguvõlg alla kontrollväärtuse (60 % SKPst), jäädes 2009. aastal
         56,2 % tasemele SKPst. Küpros on teatanud, et 2010. aastal peaks võlg olema 62 %
         SKPst, mis ületab aluslepingu kontrollväärtust 60 % SKPst. Komisjoni talituste 2010.
         aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb võlg 2010. aastal 62,3 %ni SKPst ja 2011.
         aastal 67,6 %ni, kuna esmane positsioon on halvenenud. Selliste muutuste alusel ei saa
         väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärusele rahuldava kiirusega
         aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Aluslepingus sätestatud
         võlakriteerium ei ole täidetud.
   (9)   Nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu aluslepingu
         artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta
         asjaomaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui täielikult on täidetud kaks
         tingimust: eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse
         ületamine on ajutine. Küprose puhul ei ole need kaks tingimust täidetud. Seepärast ei
         võeta asjaomaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                                 Artikkel 1
   Üldhinnangust selgub, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk.
   6
         Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel
         veebilehel:
         http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
ET                                                    7                                                  ET
 ---pagebreak---                                            Artikkel 2
   Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.
   Brüssel, 15.6.2010
                                             Nõukogu nimel
                                             eesistuja
                                             […]
ET                                             8           ET