               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.11.2020
            COM(2020) 757 final
            2020/0334(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu alusel loodud ühiskomitees

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu (edaspidi „leping“) alusel loodud ühiskomitees
                  1
               .

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline ühise lennunduspiirkonna leping

               Lepingu eesmärk on luua ühine lennunduspiirkond, mis rajaneb vastastikusel juurdepääsul lepinguosaliste lennutransporditurgudele, kus valitsevad võrdsed konkurentsitingimused ja austatakse samu reegleid, muu hulgas lennuohutuse, lennundusjulgestuse, lennuliikluse korraldamise, sotsiaalsete aspektide ning keskkonnaküsimuste valdkonnas. Ühise lennunduspiirkonna eeskirjad eelkõige lennuohutuse, lennundusjulgestuse ja lennuliikluse korraldamise valdkonnas peaksid põhinema Euroopa Liidus kehtivatel asjaomastel õigusaktidel, mis on sätestatud käesoleva lepingu III lisas.

               Leping jõustus 2. augustil 2020.

               2.2.Ühiskomitee

               Ühiskomitee moodustatakse lepingu artikli 22 alusel. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu haldamise eest ja tagab selle nõuetekohase rakendamise.

               Selleks teeb ühiskomitee koostööd mitmes valdkonnas ning annab soovitusi ja võtab vastu otsuseid lepingus sõnaselgelt sätestatud juhtudel. Ühiskomitee põhiülesandeks on teha koostööd, a) edendades uusi seadusandlikke algatusi ja muudatusi käsitleva teabe vahetamist ekspertide hulgas, sealhulgas julgestuse, ohutuse, keskkonnakaitse, lennundustaristu (sh teenindusajad), konkurentsitingimuste ja tarbijakaitse valdkonnas; b) vaadates läbi käesoleva lepingu kohaseid lennuteenuseid mõjutavad turutingimused; b) korrapäraselt analüüsides lepingu rakendamise sotsiaalset mõju, eelkõige tööhõive valdkonnas, ja leides asjakohaseid lahendusi põhjendatuks peetavatele probleemidele; d) kaaludes selliseid võimalikke valdkondi, millega seoses võiks lepingut täiustada, sealhulgas soovitusi lepingu muutmiseks; e) leppides konsensuse alusel kokku menetluslikes ettepanekutes, põhimõtetes või dokumentides, mis on otseselt seotud käesoleva lepingu toimimisega; f) analüüsides ja täiustades tehnilist abi käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades ning g) edendades koostööd asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel.

               Lisaks uurib ühiskomitee kooskõlas lepingu artikliga 6 („Investeeringud“) küsimusi, mis on seotud kahepoolsete ühisinvesteeringutega enamusosalusse või muudatustega lepinguosaliste lennuettevõtjate tõhusas kontrollimises.

               Lepingu artikli 22 lõike 3 kohaselt võtab ühiskomitee otsusega vastu oma kodukorra.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav akt

               Esimesel koosolekul võtab ühiskomitee vastu otsuse ühiskomitee kodukorra vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on võtta lepingu artikli 22 lõike 3 kohaselt vastu ühiskomitee tegevust ja toimimist toetav kodukord, et võimaldada lepingut nõuetekohaselt rakendada.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel võetava seisukoha eesmärk peaks olema võtta vastu lepingu alusel loodud ühiskomitee kodukord. Seisukoht peaks põhinema ühiskomitee otsuse eelnõul.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühiskomitee on ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu alusel loodud organ.

               Õigusakt, mille ühiskomitee peaks vastu võtma, on õigusliku toimega akt, kuna see on rahvusvahelisest õigusest tulenevalt lepinguosaliste suhtes siduv.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Eelnevat arvesse võttes on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Käesoleva kavandatava akti eesmärk ja sisu on seotud lennutranspordiga.

               Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna ühiskomitee aktiga võetakse vastu selle kodukord, siis on asjakohane avaldada kavandatav akt pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0334 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu alusel loodud ühiskomitees

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsuse (EL) 2020/948
                  2
                alusel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu (edaspidi „leping“), mis see jõustus 2. augustil 2020.

               (2)Lepingu artikliga 22 on asutatud ühiskomitee, mille ülesanne on tagada lepingu haldamine ja nõuetekohane rakendamine.

               (3)Lepingu artikli 22 lõikes 3 on sätestatud, et ühiskomitee võtab vastu oma kodukorra.

               (4)Lepingu nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuleks võtta vastu ühiskomitee kodukord.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht, kuna ühiskomitee otsus, millega võetakse vastu selle kodukord, on liidu suhtes siduv. Liidu seisukoht ühiskomitees peaks põhinema lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu artikli 22 alusel loodud ühiskomitee esimesel koosolekul seoses ühiskomitee kodukorra vastuvõtmisega, põhineb ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Väiksemaid muudatusi ühiskomitee otsuse eelnõus võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma täiendava nõukogu otsuseta.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 26. juuni 2020. aasta otsus (EL) 2020/948 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 212, 3.7.2020, lk 3).

                     (2)

                        Nõukogu 26. juuni 2020. aasta otsus (EL) 2020/948 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 212, 3.7.2020, lk 3).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.11.2020
            COM(2020) 757 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu alusel loodud ühiskomitees

               ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT GRUUSIA VAHELISE ÜHISE LENNUNDUSPIIRKONNA LEPINGU ALUSEL LOODUD ELi-GRUUSIA ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/ [aasta],

               (kuupäev),

               millega võetakse vastu komitee kodukord

               ELi-GRUUSIA ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist ühise lennunduspiirkonna lepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 22 lõiget 3,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Käesolevaga võetakse vastu otsuse lisas esitatud ühiskomitee kodukord.

               (Koht ja kuupäev) …,

               Ühiskomitee nimel

               Euroopa Liidu delegatsiooni juht

               [nimi]

               Gruusia delegatsiooni juht

               [nimi]

               Lisa

               ÜHISKOMITEE KODUKORD

               ÜHISKOMITEE

               Artikkel 1

               Delegatsioonide juhid

               1.
                     Lepingu artikli 22 lõike 1 kohaselt kuuluvad ühiskomiteesse mõlema lepinguosalise esindajad.

               2.
                     Ühiskomitee eesistujaks on lepinguosaliste delegatsioonide juhid ühiselt.

               Artikkel 2

               Koosolekud

               1.
                     Lepingu artikli 22 lõike 4 kohaselt tuleb ühiskomitee kokku vastavalt vajadusele. Kumbki lepinguosaline võib taotleda koosoleku kokkukutsumist.

               2.
                     Ühiskomitee võib korraldada koosolekuid näost näkku või muul viisil (nt konverentsikõned või videokonverentsid).

               3.
                     Koosolekud toimuvad võimaluse korral vaheldumisi Euroopa Liidu liikmesriigis asuvas kohas ja Gruusias, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

               4.
                     Kui lepinguosalised on koosolekute kuupäeva ja koha kokku leppinud, kutsuvad koosolekud kokku Euroopa Komisjon Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide eest ning tsiviillennunduse eest vastutav ministeerium Gruusia eest.

               5.
                     Ühiskomitee koosolekud ei ole avalikud, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti. Vajaduse korral võib koosoleku lõpus vastastikusel kokkuleppel koostada pressiteate.

               Artikkel 3

               Delegatsioonid

               1.
                     Enne iga koosolekut teavitavad delegatsioonide juhid teineteist oma delegatsiooni kavandatavast koosseisust.

               2.
                     Lennutranspordi valdkonna sidusrühmade esindajaid võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena, kui ühiskomitee selles kokku lepib.

               3.
                     Ühiskomitee võib teatavates küsimustes teabe saamiseks kutsuda oma koosolekutele muid huvitatud isikuid, kes ei ole komitee liikmed.

               Artikkel 4

               Sekretariaat

               Üks Euroopa Komisjoni ametnik ja üks Gruusia tsiviillennunduse eest vastutava ministeeriumi ametnik täidavad koos ühiskomitee sekretäride ülesandeid.

               Artikkel 5

               Koosolekute päevakord

               1.
                     Delegatsioonide juhid koostavad vastastikusel kokkuleppel iga koosoleku esialgse päevakorra. Sekretärid edastavad selle esialgse päevakorra delegatsioonide liikmetele hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku kuupäeva.

               2.
                     Iga koosoleku alguses võtab ühiskomitee vastu päevakorra. Esialgse päevakorra välised punktid võib päevakorda arvata ühiskomitee nõusolekul.

               3.
                     Delegatsioonide juhid võivad konkreetsel juhul ilmnevaid vajadusi või kiireloomulisust arvesse võttes käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaega lühendada.

               Artikkel 6

               Protokoll

               1.
                     Ühiskomitee iga koosoleku järel koostatakse selle esialgne protokoll. Sinna märgitakse käsitletud teemad ning kõik antud soovitused ja vastu võetud otsused.

               2.
                     Võõrustava delegatsiooni juht esitab ühe kuu jooksul pärast koosolekut teise delegatsiooni juhile esialgse protokolli heakskiitmiseks kirjaliku menetluse teel.

               3.
                     Vastuvõtmise korral kirjutavad delegatsioonide juhid protokollile kahes eksemplaris alla ja kumbki lepinguosaline saab ühe originaaleksemplari. Delegatsioonide juhid võivad otsustada, et see nõue täidetakse elektrooniliste koopiate allkirjastamise ja vahetamisega.

               4.
                     Ühiskomitee koosolekute protokollid on avalikud, kui üks lepinguosalistest ei taotle vastupidist.

               Artikkel 7

               Kirjalik menetlus

               Vajaduse korral võib ühiskomitee võtta otsused ja soovitused vastu kirjaliku menetluse teel. Selleks vahetavad delegatsioonide juhid selliste meetmete eelnõusid, mille kohta küsitakse ühiskomitee arvamust, mille võib seejärel kinnitada kirjavahetuse teel. Kumbki lepinguosaline võib ka taotleda, et ühiskomitee asja arutamiseks kokku tuleks.

               Artikkel 8

               Arutelud

               1.
                     Ühiskomitee sõnastab soovitused ja võtab oma otsused vastu konsensuse alusel.

               2.
                     Ühiskomitee otsuste ja soovituste pealkiri on vastavalt „otsus“ või „soovitus“, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja käsitletava teema kirjeldus.

               3.
                     Ühiskomitee otsustele ja soovitustele kirjutavad alla delegatsioonide juhid ja need lisatakse koosoleku protokollile.

               4.
                     Lepinguosalised rakendavad ühiskomitee otsuseid kooskõlas oma sisemenetlustega.

               5.
                     Lepinguosalised avaldavad ühiskomitee otsused oma ametlikes väljaannetes. Kumbki lepinguosaline võib otsustada avaldada ka muid ühiskomitee vastuvõetud akte. Kumbki lepinguosaline säilitab otsuste ja soovituste ühe originaaleksemplari.

               Artikkel 9

               Töörühmad

               1.
                     Ühiskomitee võib moodustada töörühmi, kes abistavad ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel. Töörühma pädevust käsitletakse selle moodustamist käsitleva otsuse lisas.

               2.
                     Töörühmad koosnevad mõlema lepinguosalise esindajatest.

               3.
                     Töörühmad töötavad ühiskomitee alluvuses ning annavad pärast iga oma koosolekut ühiskomiteele aru. Töörühmad ei võta vastu otsuseid, kuid nad võivad esitada ühiskomiteele soovitusi.

               4.
                     Ühiskomitee võib igal ajal otsustada olemasoleva töörühma laiali saata, muuta selle pädevust või luua uusi töörühmi, mis aitaksid ühiskomiteed tema töös.

               Artikkel 10

               Kulud

               1.
                     Lepinguosalised kannavad ise oma kulud, mis on seotud osalemisega ühiskomitee ja töörühmade koosolekutel. See hõlmab nii personali-, sõidu-, elamis-, posti- kui ka sidekulusid.

               2.
                     Muud koosolekute korraldamisega seotud kulud kannab koosolekut võõrustav lepinguosaline.

               Artikkel 11

               Kodukorra muutmine

               Ühiskomitee võib käesolevat kodukorda lepingu artikli 22 kohaselt tehtud otsusega igal ajal muuta.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.11.2020
            COM(2020) 774 final
            2020/0343(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
            millega volitatakse komisjoni hääletama Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamise poolt

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Liit, keda esindab komisjon, on alates EIFi asutamisest olnud Euroopa Investeerimisfondi (EIF) aktsionär. Talle kuulub praegu 29,7 % aktsiatest. Aktsiate enamus (58,9 %) kuulub Euroopa Investeerimispangale. Ülejäänud aktsiad (11,4 %) kuuluvad teistele finantsasutustele.

                  Arvestades COVID-19 kriisi eeldatavat mõju ning selleks, et anda oma panus liidu ja EIFi kriisireageerimisse, rakendades 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku osana eeldatavat InvestEU programmi, [on] EIFi direktorite nõukogu [otsustanud] teha üldkoosolekul ettepaneku kapitali suurendada ning komisjonil, kes esindab üldkoosolekul EIFi aktsionärina liitu, peab olema võimalik suurendamise küsimuses hääletada.

               EIF on arvutanud välja summa, mille võrra on viivitamatult vaja põhikirjajärgset kapitali suurendada: 2 870 000 000 eurot, mis vastab 1 250 000 000 euro suurusele rahasüstile. Selleks et COVID-19 kriisile mõjusalt vastata, tuleks kapitali suurendada nii kiiresti kui võimalik.

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on võimaldada komisjonil, kes esindab üldkoosolekul liitu, hääletada EIFi kapitali suurendamise poolt.

                  Komisjoni ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse InvestEU programm [2020/0108 (COD), InvestEU määrus], on artiklis 32 sätestatud liidu osalemine kapitali suurendamises ning see pidi esialgu kaudselt olema komisjonile õiguslikuks aluseks, et hääletada EIFi üldkoosolekul kapitali suurendamise poolt. Kuna aga InvestEU määruse jõustumise aja suhtes valitseb teatav ebakindlus, tuleb eelnevalt vastu võtta eraldi otsus, millega volitatakse komisjoni hääletama üldkoosolekul kapitali suurendamise poolt, et kapitalisuurenduse märkimisperiood saaks alata õigel ajal.

                  Seega saavad teised EIFi aktsionärid peale liidu pakkuda vajalikku kapitalitoetust kohe pärast märkimisperioodi algust, isegi kui see kestab kauem, et kõik aktsionärid saaksid otsustada oma osaluse üle vastavalt oma reeglitele ja korrale. Seejärel võib liit osaleda kapitali suurendamises ja märkida aktsiaid pärast oma osaluse õigusliku aluse (InvestEU määrus) jõustumist, kui kaasseadusandjad selle vastu võtavad, ja vastavalt sellele õiguslikule alusele. EIFi põhikirja artikli 5 lõike 3 kohaselt on igal liikmel õigus märkida kapitalisuurendusest selline osa, mis vastab selle liikme märgitud aktsiate osakaalule märgitud EIFi aktsiate koguarvust enne kapitali suurendamist.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Täiendav kapital võimaldab EIFil rakendada eeldatavat InvestEU programmi peamise rakenduspartnerina, nagu on ette nähtud InvestEU määruses, aitab seega parandada liidu konkurentsivõimet ja sotsiaal-majanduslikku lähenemist ja ühtekuuluvust ning toetab samal ajal taastumist COVIDi põhjustatud majanduskriisist, eelkõige seoses uuenduslike VKEde toetamisega. Siia hulka kuuluvad toetused innovatsiooni ja digiteerimise valdkonnas, toetused ressursside tõhusale kasutamisele kooskõlas ringmajanduse eesmärkidega, liidu majanduskasvu jätkusuutlikkusele ja kaasavusele ning liidu kapitaliturgude vastupidavusele ja integratsioonile, sealhulgas lahenduste kaudu, millega vähendatakse liidu kapitaliturgude killustatust ja mitmekesistatakse liidu ettevõtete rahastamisallikaid. Lisaks võimaldab kapitali suurendamine arendada edasi EIFi rolli riiklike ja piirkondlike programmide juhtimises, aidates sellega kaasa ELi poliitikaeesmärkide saavutamisele, milleks on parandada VKEde juurdepääsu rahastusele, edendada piirkondlikku arengut ja toetada kapitaliturgude liidu eesmärke.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Nõukogu otsus 94/375/EÜ sisaldab artiklis 3 erisätet kapitali suurendamise kohta, mille kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt vastu liidu seisukoha EIFi kapitali võimaliku suurendamise ja selles suurendamises osalemise kohta. Seda sätet ei peeta siiski õiguslikuks aluseks uuele otsusele, mis käsitleb hääletamist Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamise üle ja liidu osalust Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises, pidades silmas Euroopa Kohtu kohtupraktika arengut nn teisesest õigusest tulenevate õiguslike aluste
                     1
                   küsimuses. Selle asemel tuleks pakkuda välja esmastel õigusaktidel põhinev õiguslik alus.

                  Pidades silmas EIFi põhikirjas ja juhtorganite poolt põhikirja kohaselt vastu võetud otsustes sätestatud eesmärke ja tegevust ning kapitali suurendamise peamist eesmärki, milleks on toetada VKEsid, innovatsiooni ja töökohti paralleelselt muude pakiliste vajadustega, nagu kliimamuutused, COVIDi abimeetmed ja ELi majanduse digiteerimine, eelkõige eeldatava InvestEU programmi rakendamise kaudu, ning edendades seega liidu tööstust toetavaid meetmeid, peetakse ELi toimimise lepingu artikli 173 lõiget 3 sobivaks aluseks, et anda komisjonile kavandatav volitus hääletada kapitali suurendamise poolt.

                  Ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsus nr 562/2014 Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises (ELT L 156, 24.5.2014, lk 1) põhines ELi toimimise lepingu artikli 173 lõikel 3.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Liit, keda esindab komisjon, on EIFi aktsionärina ainupädev hääletama EIFi kapitali suurendamist käsitlevate otsuste üle.

               •Proportsionaalsus

                  EIFi osanike märgitav täiendav põhikirjajärgne kapital annab EIFile kapitali, mida EIF vajab, et aidata saavutada ELi eesmärke.

               3.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta eelarvet, sest üldkoosolekul toimuv hääletamine EIFi kapitali suurendamise üle ei kohusta liitu aktsiaid märkima. Mõju eelarvele tuleneb üksnes sellest, et InvestEU määrus on õiguslik alus liidu osalemiseks kapitali suurendamises.

               2020/0343 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

               millega volitatakse komisjoni hääletama Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamise poolt

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 173 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  2
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Investeerimisfondi (edaspidi „fond“) põhikirja artikli 5 lõike 2 kohaselt võib fondi põhikirjajärgset kapitali suurendada üldkoosoleku otsusega, mis tehakse antud häälte 85 % enamusega.

               (2)Võttes arvesse COVID-19 kriisi eeldatavat mõju ning selleks, et toetada liidu ja fondi kaudu kriisile reageerimist, rakendades 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku osana eeldatavat InvestEU programmi
                  3
                ja arendades edasi EIFi rolli riiklike ja piirkondlike programmide juhtimisel, on fond arvutanud välja summa, mille võrra on viivitamatult vaja suurendada oma põhikirjajärgset kapitali: 2 870 000 000 eurot.

               (3)Fondi direktorite nõukogu [on otsustanud] esitada üldkoosolekule taotluse kiita heaks fondi põhikirjajärgse kapitali suurendamine 2 870 000 000 euro võrra, emiteerides 2 870 uut aktsiat, ning kiita heaks ka sellise kapitalisuurenduse maksekord ja muud tingimused. Kui kapitali suurendamine heaks kiidetakse, on iga uue aktsia nimiväärtus 1 000 000 eurot ja iga märgitud aktsia makstakse sisse 20 % ulatuses selle nimiväärtusest. Üldkoosolek võib fondi põhikirja artikli 7 lõikes 3 sätestatud tingimustel nõuda ülejäänud 80 % maksmist. Kõik olemasolevad ja uued emiteeritud aktsiad on võrdse väärtusega ja neil on igas suhtes võrdsed õigused.

               (4)Direktorite nõukogu on teinud ettepaneku, et uued lubatud aktsiad oleksid märkimiseks kättesaadavad ühe märkimisperioodi jooksul, mis algab kohe pärast kapitalisuurenduse heakskiitmist üldkoosolekul ja lõpeb 30. septembril 2021. Liit saab märkimises osaleda üldkoosoleku otsuses sätestatud tingimustel, kui õiguslik alus, millega kiidetakse heaks liidu osalus kapitali suurendamises, on jõustunud.

               (5)Selleks et liidu esindaja saaks üldkoosolekul hääletada kapitali suurendamise üle niipea kui võimalik, tuleks käesolev otsus vastu võtta kiiremas korras. Seetõttu peetakse asjakohaseks teha erand kaheksanädalasest ajavahemikust ja kümnepäevasest ajavahemikust, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4.

               (6)Samal põhjusel peaks käesolev otsus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjon, kes esindab liitu, on volitatud hääletama Euroopa Investeerimisfondi üldkoosolekul kavandatava 2 870 000 000 euro suuruse kapitalisuurenduse poolt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. mai 2008, Euroopa Parlament vs Euroopa Liidu Nõukogu, C-133/06, ECLI:EU:C:2008:257.

                     (2)

                        ELT C , , lk .

                     (3)

                        Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse InvestEU programm, 2020/0108 (COD).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.11.2020
            COM(2020) 781 final
            2020/0346(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel energiaühenduse ministrite nõukogus ja energiaühenduse alalises kõrgetasemelises töörühmas (Tivat, Montenegro, 16. ja 17. detsember 2020)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Ettepanek puudutab otsust, millega määratakse kindlaks energiaühenduse ministrite nõukogus ja energiaühenduse alalises kõrgetasemelises töörühmas (edaspidi „töörühm“) liidu nimel võetav seisukoht seoses mitme aktiga, millel on ELi jaoks õiguslik toime ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 tähenduses ja mille need kaks kõnealust organit kavatsevad vastu võtta 16. ja 17. detsembril 2020. Lisaks sisaldab see ministrite nõukogu kohtumise päevakorra punkte, mis ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisalasse, kuid mille mõned küsimused vajavad nõukogu poliitilist heakskiitu (seda taotletakse eraldi).

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Energiaühenduse asutamisleping

               Energiaühenduse asutamislepingu (edaspidi „asutamisleping“) eesmärk on luua stabiilne õigus- ja tururaamistik ning võrguenergiakaubanduse ühtne õigusruum, rakendades liidu õigustiku kokkulepitud osi kolmandate riikide energiatemaatikas. Leping jõustus 1. juulil 2006. Euroopa Liit on energiaühenduse asutamislepingu osaline
                  1
               . Energiaühenduse asutamislepingus osutatakse kolmandatele riikidele kui lepinguosalistele.

               2.2.Energiaühenduse ministrite nõukogu ja töörühm

               Ministrite nõukogu tagab asutamislepingus sätestatud eesmärkide täitmise. See annab poliitilisi üldsuuniseid, kehtestab meetmeid ja võtab vastu menetlusdokumente. Igal lepinguosalisel on üks hääl ja ministrite nõukogu kasutab teemast olenevalt eri hääletamiseeskirju. EL on üks üheksast lepinguosalisest ja tal on üks hääl, olenevalt ka kõnesolevast teemast.

               Kavandatavad aktid, mis on loetletud jaotise 2.3 punktides 2.3.1, 2.3.2 (asutamislepingu artikkel 100) ja 2.3.5 (asutamislepingu artikli 92 lõige 1), tuleb vastu võtta ühehäälselt.

               Kavandatavad aktid, mis on loetletud jaotise 2.3 punktis 2.3.3 ja jaotise 2.4 punktis 4 (asutamislepingu artiklid 82 ja 83), tuleb vastu võtta kahekolmandikulise häälteenamusega.

               Kavandatavad aktid, mis on loetletud jaotise 2.3 punktis 2.3.4 (asutamislepingu artikli 91 lõike 1 punkt a), tuleb vastu võtta lihthäälteenamusega.

               Kavandatavate aktide puhul, mis on loetletud jaotise 2.3 punktis 2.3.6, nimetab ministrite nõukogu nõuandekomitee liikmed konsensuse alusel.

               Kavandatavate aktide kohta, mis on loetletud jaotise 2.4 punktides 1, 2 ja 3, võtab ministrite nõukogu otsuse vastu konsensuse alusel.

               Töörühm on ministrite nõukogu tähtis allorgan. Ministrite nõukogult saadud volituse alusel võib see lisaks muudele ülesannetele võtta meetmeid. EL on töörühmas esindatud ühe häälega.

               Asutamislepingu artiklis 47 on sätestatud järgmine: „Ministrite nõukogu tagab käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. Ministrite nõukogu: [...] b) võtab meetmeid […]“.

               Kavandatav akt, mis on loetletud jaotise 2.3 punktis 7, tuleb vastu võtta alalise kõrgetasemelise töörühma kahekolmandikulise häälteenamusega.

               2.3.Ministrite nõukogu ja töörühma kavandatavad aktid

               Ministrite nõukogu võtab 17. detsembril 2020 ja töörühm 16. detsembril 2020 vastu mitu akti.

               Käesolev ettepanek võtta ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel vastu otsus käsitleb liidu nimel võetavat seisukohta ministrite nõukogu järgmiste kavandatavate aktide suhtes:

               2.3.1. Otsus 2020/…/MC-EnC komisjoni 26. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/2146 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1999/2008 energiastatistika kohta seoses iga-aastase ja igakuise energiastatistika ning igakuise energia kiirstatistika ajakohastamise rakendamisega) rakendamise kohta.

               2.3.2. Otsus 2020/…/MC-EnC komisjoni 17. mai 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/803 (Euroopa maagaasi- ja elektrihinnastatistika kvaliteediaruannete sisu käsitlevate tehniliste nõuete kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1952) rakendamise kohta.

               2.3.3. Otsus 2020/.../MC-EnC energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu kehtestamise kohta

               2.3.4. Asutamislepingu artikli 91 lõike 1 kohased otsused, millega määratakse kindlaks asutamislepingu rikkumine järgmistel juhtudel:

               a)otsus 2020/…/MC-EnC, mis käsitleb Serbia poolt energiaühenduse asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmist juhtumi ECS-13/17 puhul;

               b)otsus 2020/…/MC-EnC, mis käsitleb Bosnia ja Hertsegoviina poolt energiaühenduse asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmist juhtumi ECS-10/18 puhul.

               2.3.5. Asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel tehtavad otsused:

               a)otsus 2020/.../MC-EnC meetmete vastuvõtmise kohta energiaühenduse asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel Bosnia ja Hertsegoviina poolt energiaühenduse asutamislepingust tulenevate kohustuste tõsise ja jätkuva täitmata jätmise tõttu juhtumite ECS-8/11S, ECS-2/13S ja ECS-6/16S puhul;

               b)otsus 2020/.../MC-EnC, millega määratakse asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel kindlaks kohustuste tõsine ja jätkuv täitmata jätmine Ukraina poolt juhtumi ECS-1/18S puhul;

               c) otsus 2020/.../MC-EnC, millega määratakse asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel kindlaks kohustuste tõsine ja jätkuv täitmata jätmine Serbia poolt juhtumi ECS-10/17S puhul.

               2.3.6. Nõuandekomitee liikmete nimetamine vastavalt vaidluste lahendamise töökorda käsitleva menetlusdokumendi nr 2008/01/MC-EnC (muudetud menetlusdokumendiga 2015/04/MC-EnC) artikli 32 lõikele 3.

               Käesolev ettepanek võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel vastu otsus käsitleb liidu nimel võetavat seisukohta töörühma järgmiste kavandatavate aktide suhtes:

               2.3.7. Menetlusdokument, millega muudetakse energiaühenduse alalise kõrgetasemelise töörühma 23. märtsi 2011. aasta menetlusdokumenti nr 01/2011 PHLG-EnC, millega kehtestatakse personaliküsimusi käsitlevat vahekohtumenetlust reguleerivad eeskirjad vastavalt energiaühenduse personalieeskirjade artiklile 14.

               Ministrite nõukogu ja alalise kõrgetasemelise töörühma kavandatavate aktide (edaspidi koos „kavandatavad aktid“) eesmärk on soodustada energiaühenduse asutamislepingu eesmärkide saavutamist ja toetada Viinis tegutseva energiaühenduse sekretariaadi (edaspidi „sekretariaat“) tööd, mis muu hulgas hõlmab haldustoe pakkumist ministrite nõukogule.

               2.4.Muud päevakorrapunktid

               Terviklikkuse huvides tuleb märkida, et peale kavandatavate aktide on ministrite nõukogu ja töörühma kohtumiste päevakorras mitu muud punkti. Nende päevakorrapunktide suhtes võtab komisjon liidu nimel järgmised seisukohad:

               1.2020. aasta poliitilised üldsuunised energiaühendusele ja selle lepinguosalistele 2030. aasta eesmärkide ja kliimaneutraalsuse saavutamiseks.

               Asutamislepingu üks põhieesmärk on luua integreeritud ja kestlik üleeuroopaline energiaturg, mis põhineb stabiilsel õigus- ja tururaamistikul, meelitades ligi majandusarengu ja sotsiaalse stabiilsuse jaoks vajalikke investeeringuid, parandades keskkonnaseisundit ja edendades taastuvenergia kasutamist. Et energeetikasektor on üks peamisi kasvuhoonegaaside heite tekitajaid ning et energiapoliitika ja kliima on omavahel tihedasti seotud, on tähtis tugevdada energiaühenduse poliitikaraamistikku energiatõhususe, taastuvenergia ja kasvuhoonegaaside heite valdkonnas.

               Energiaühenduse ministrite nõukogu on vastu võtnud soovituse 2016/02/MC-EnC määruse (EL) nr 525/2013 (kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi kohta) rakendamise ettevalmistamise kohta ning soovituse 2018/01/MC-EnC energiaühenduse lepinguosaliste lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade väljatöötamise kohta.

               Ministrite nõukogu otsustega kiideti heaks 2009. aasta taastuvenergia direktiiv ja 2012. aasta energiatõhususe direktiiv ning võeti üle energiaühenduse õiguskorda, sealhulgas kogu energiaühenduse 2020. aasta energiatõhususe eesmärk (väljendatuna nii primaar- kui ka lõppenergia tarbimisena) ja iga lepinguosalise taastuvenergiaalased erieesmärgid 2020. aastal.

               Ministrite nõukogu võttis 2018. aasta novembris vastu poliitilised üldsuunised energiaühenduse lepinguosaliste 2030. aasta eesmärkide kohta. Üldsuunised tähistasid poliitilist konsensust kolme kindlapiiriliseenergia- ja kliimaeesmärgi püstitamisel 2030. aastaks: energiatõhususe eesmärk, taastuvate energiaallikate osakaalu eesmärk ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk. Need eesmärgid peaksid olema kooskõlas ELi 2030. aasta eesmärkidega ja lepinguosalistele võrdselt tähtsad ning nende puhul tuleb arvesse võtta asjakohaseid sotsiaalmajanduslikke erinevusi, tehnoloogia arengut ning kliimamuutusi käsitlevat Pariisi kokkulepet.

               Euroopa Liidu Nõukogus ja Euroopa Parlamendis 2018. aastal ja 2019. aasta alguses saavutatud poliitilised kokkulepped võimaldasid paketiga „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ kehtestatud kõiki eeskirju jõustada alates 2019. aasta juunist. Kolm 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärki, s.o vähendada kasvuhoonegaaside heidet 1990. aastaga võrreldes vähemalt 40 %, suurendada energiatõhusust vähemalt 32,5 %-ni ja taastuvenergia osakaalu vähemalt 32 %-ni, on täielikult sätestatud ELi õigusaktides, kuid lähtudes komisjoni 17. septembri 2020. aasta ettepanekust vähendada ELis kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega tehakse 2021. aastal ettepanek seada need eesmärgid kõrgemale.

               Pärast soovituse 2018/01/MC-EnC vastuvõtmist ja arvestades lepinguosaliste kohustusi ELiga ühinemise protsessis, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga ja Pariisi kokkuleppega võetud kohustusi ning asjakohaseid riiklikult kindlaksmääratud panuseid, arutab energiaühenduse ministrite nõukogu 17. detsembril 2020 edasi energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärke 2030. aastal, mis on sama kaugeleulatuvad kui Euroopa Liidu 2030. aasta eesmärgid ja kooskõlas ELi ambitsioonikama eesmärgiga, mis on esitanud ettepanekus muuta kavandatavat Euroopa kliimaseadust, et lisada sinna 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise esimese etapina eesmärk vähendada 2030. aastaks heidet vähemalt 55 %.

               Eelnõu, mis käsitleb energiaühendusele ja selle lepinguosalistele mõeldud 2020. aasta poliitilisi üldsuuniseid 2030. aasta eesmärkide ja kliimaneutraalsuse kohta, tähistab ministrite nõukogus saavutatud poliitilist konsensust, millega pakutakse välja poliitilised suunised nende eesmärkide täitmiseks.

               Komisjon kavatseb Euroopa Liidu nimel toetada 2020. aasta poliitiliste üldsuuniste eelnõu vastuvõtmist. Ministrite nõukogu kohtumisel või enne seda võib komisjon ilma nõukogu täiendava otsuseta kokku leppida 2020. aasta poliitiliste üldsuuniste eelnõu väikestes muudatustes, milles võetakse arvesse energiaühenduse lepinguosaliste märkusi.

               2.Energiaühenduse tegevuse aastaaruanne 2019–2020

               Komisjon kavatseb Euroopa Liidu nimel toetada energiaühenduse 2019.–2020. aasta aastaaruande vastuvõtmist.

               3. Direktori eelarvekohustuste täitmine 2019. aastal, lähtudes 31. detsembril 2019 lõppenud aastat käsitlevast auditiaruandest, audiitorite kinnitavast avaldusest ja eelarvekomitee aruandest

               Komisjon kavatseb Euroopa Liidu nimel toetada otsuse 2020/1/MC-EnC (energiaühenduse sekretariaadi direktori 2019. aasta finantskohustuste täitmise kohta) vastuvõtmist.

               4. Soovitus 2020/1/MC-EnC lepinguosalistele ja Euroopa Liidu liikmesriikidele vastastikust huvi pakkuvate projektide kohta

                  16. oktoobril 2015 võttis energiaühenduse ministrite nõukogu vastu otsuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta) rakendamise kohta
                  2
               . Selle meetme eesmärk oli luua õigusraamistik võtmetähtsusega energiataristu projektide esmatähtsale kohale seadmiseks lepinguosaliste seas ning lepinguosaliste ja ELi liikmesriikide vahel.

                  Selle energiaühenduses heaks kiidetud määrusega (EL) nr 347/2013 on loodud terviklik raamistik, millega lihtsustatakse lepinguosaliste lubade väljastamise, õiguslikku ja kulude jaotamise korda. Sellega kohustatakse ministrite nõukogu vastavalt energiaühenduse asutamislepingu III jaotisele teatavaid kriteeriume silmas pidades kehtestama energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu. Määrusega nähakse ette ka võimalus kohaldada selle sätteid selliste vastastikust huvi pakkuvate projektide suhtes, mida peavad oluliseks kaks naaberriiki (ühelt poolt lepinguosaline ja teiselt poolt ELi liikmesriik), kuid millel ei ole energiaühendusele huvi pakkuva projekti õiguslikku staatust. Määruse peamiste sätete ülevõtmise tähtaeg ja energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu koostamise tähtaeg oli 31. detsember 2016.

                  Energiaühenduses heaks kiidetud määruse (EL) nr 347/2013 sätete kohaselt loodi kaks töörühma energiaühendusele huvi pakkuvate projektide ja vastastikust huvi pakkuvate projektide loetelu koostamiseks. 30. märtsil 2020 algatas sekretariaat avaliku konsultatsiooni projektiarendajate esitatud projektide üle. 2020. aasta jooksul hinnati, millised projektid vastavad energiaühendusele huvi pakkuva projekti ja vastastikust huvi pakkuva projekti staatuse saamise nõuetele.

               Iga projekti kohta tehti tasuvusanalüüs ja projektid reastati vastavalt hindepunktidele, mis anti neile lähtuvalt sellest, mil määral need vastavad antud kriteeriumidele. Kõige lõpuks esitati konsensuse alusel alalisele kõrgetasemelisele töörühmale vastastikust huvi pakkuvate projektide esialgse loetelu kavand, mis kinnitati 16. juulil 2020. Pärast energiaühenduse regulatiivkomiteelt positiivse otsuse saamist 28. juulil 2020 peab ministrite nõukogu 17. detsembril 2020 leppima kokku vastastikust huvi pakkuvate projektide lõpliku loetelu.

               Vastastikust huvi pakkuvate projektide loetelu kehtib kaks aastat alates selle vastuvõtmisest ja seda kohaldatakse üksnes määruse (EL) nr 347/2013 raames. Kui energiaühendus peaks seda loetelu tulevikus ajakohastama, tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ELis ja energiaühenduses esinevaid arengutendentse, eelkõige seoses 2030. aasta eesmärkidega ja kasvuhoonegaaside heite vähendamisega, ning määruse (EL) nr 347/2013 edasist läbivaatamist.

               Ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht peaks olema kiita heaks soovituse eelnõu.

               Vajaduse korral taotleb komisjon nõukogult sellekohase kinnituse.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1.Ministrite nõukogu kavandatavad aktid

               3.1.1.Otsus 2020/…/MC-EnC komisjoni 26. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/2146 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1999/2008 energiastatistika kohta seoses iga-aastase ja igakuise energiastatistika ning igakuise energia kiirstatistika ajakohastamise rakendamisega) rakendamise kohta

               Komisjon tegi kindlaks mitu määruse (EÜ) nr 1099/2008 alusel kogutud energiastatistika aspekti, mida oli vaja ajakohastada ja mida hiljem määrusega (EL) 2019/2146 muudeti. Need muudatused käsitlevad eelkõige tööstuse lõppenergiatarbimise statistika paremat eristamist, maagaasikaubandusega seotud mõistete kohandamist ja ühtlustamist, teatavate aruandluspunktide kohustuslikuks muutmist ning igakuiste söe- ja elektriandmete õigeaegsemat kogumist. Statistiliste andmete nõuetekohaseks kogumiseks energiaühenduse lepinguosalistes riikides on seepärast asjakohane võtta määrus (EL) 2019/2146 üle energiaühenduse õigustikku.

               Komisjon kavatseb Euroopa Liidu nimel toetada otsuse vastuvõtmist.

               3.1.2.Otsus 2020/…/MC-EnC komisjoni 17. mai 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/803 (Euroopa maagaasi- ja elektrihinnastatistika kvaliteediaruannete sisu käsitlevate tehniliste nõuete kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1952) rakendamise kohta

               Määrusega (EL) 2016/1952 kehtestatakse ühine raamistik võrreldava statistika koostamiseks maagaasi- ja elektrihindade kohta Euroopas. Kõnealuse määruse kohaselt peavad liikmesriigid iga kolme aasta järel esitama komisjonile (Eurostatile) standardse kvaliteediaruande andmete kohta. Aruanne peab sisaldama teavet andmete ulatuse ja kogumise, kasutatud arvutuskriteeriumide, metoodika ja andmeallikate kohta ning kõigi nendes tehtud muudatuste kohta. Statistiliste andmete nõuetekohaseks kogumiseks energiaühenduse lepinguosalistes riikides on asjakohane võtta määrus (EL) 2016/1952 üle energiaühenduse õigustikku.

               Komisjon kavatseb Euroopa Liidu nimel toetada otsuse vastuvõtmist.

               3.1.3. Otsus 2020/.../MC-EnC energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu kehtestamise kohta

                  16. oktoobril 2015 võttis energiaühenduse ministrite nõukogu vastu otsuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta) rakendamise kohta
                  3
               . Selle meetme eesmärk oli luua õigusraamistik võtmetähtsusega energiataristu projektide esmatähtsale kohale seadmiseks lepinguosaliste seas ning lepinguosaliste ja ELi liikmesriikide vahel.

                  Selle energiaühenduses heaks kiidetud määrusega (EL) nr 347/2013 on loodud terviklik raamistik, millega lihtsustatakse lepinguosaliste lubade väljastamise, õiguslikku ja kulude jaotamise korda. Sellega kohustatakse ministrite nõukogu vastavalt energiaühenduse asutamislepingu III jaotisele teatavaid kriteeriume silmas pidades kehtestama energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu. Määruse peamiste sätete ülevõtmise tähtaeg ja energiaühendusele huvi pakkuvate projektide esimese loetelu koostamise tähtaeg oli 31. detsember 2016. Seda loetelu uuendatakse iga kahe aasta järel.

                  Energiaühenduses heaks kiidetud määruse (EL) nr 347/2013 sätete kohaselt loodi kaks töörühma energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu koostamiseks. 30. märtsil 2020 algatas sekretariaat avaliku konsultatsiooni projektiarendajate esitatud projektide üle. 2020. aastal hinnati, millised projektid vastavad energiaühendusele huvi pakkuvate projektide nõuetele. Iga projekti kohta tehti tasuvusanalüüs ja projektid reastati vastavalt hindepunktidele, mis anti neile lähtuvalt sellest, mil määral need vastavad antud kriteeriumidele. Kõige lõpuks esitati konsensuse alusel alalisele kõrgetasemelisele töörühmale energiaühendusele huvi pakkuvate projektide esialgse loetelu kavand, mis kinnitati 16. juulil 2020. Pärast energiaühenduse regulatiivkomiteelt positiivse otsuse saamist 28. juulil 2020 peab ministrite nõukogu 17. detsembril 2020 leppima kokku energiaühendusele huvi pakkuvate projektide lõpliku loetelu.

               Energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu kehtib kaks aastat alates selle vastuvõtmisest ja seda kohaldatakse üksnes määruse (EL) nr 347/2013 raames. Kui energiaühendus peaks seda loetelu tulevikus ajakohastama, tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ELis ja energiaühenduses esinevaid arengutendentse, eelkõige seoses 2030. aasta eesmärkidega ja kasvuhoonegaaside heite vähendamisega, ning määruse (EL) nr 347/2013 edasist läbivaatamist.

                  Ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht peaks olema toetada otsuse vastuvõtmist.

               3.1.4.  Asutamislepingu artikli 91 lõike 1 kohased otsused, millega määratakse kindlaks asutamislepingu rikkumine allpool loetletud juhtudel

               Vaidluste lahendamise kord on sätestatud kooskõlas energiaühenduse asutamislepinguga vaidluste lahendamise töökorra
                  4
                III jaotise 1. peatükis ja IV jaotise 1. peatükis.

               a)Otsus 2020/…/Mc-EnC, mis käsitleb Serbia poolt energiaühenduse asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmist juhtumi ECS-13/17 puhul

               Euroopa Liidu Kohtu otsuste kohaselt on kolmandate isikute juurdepääs ülekandevõrkudele „oluline meede“,
                  5
                mida lepinguosalised peavad rakendama, et täita asutamislepinguga võetud kohustused. Gaasidirektiivi artikli 32 lõike 1 kohaselt peavad lepinguosalised tagama, et maagaasi ülekande võrgule kolmandate isikute juurdepääsu süsteemi rakendatakse kõigi võrgukasutajate suhtes objektiivselt ja ilma diskrimineerimiseta, lähtudes avaldatud tariifidest. Gaasimääruse artikli 16 lõigetega 1 ja 2 kehtestatakse ülekandesüsteemi haldurile kohustus teha turuosalistele kättesaadavaks maksimaalne võimsus kõigis asjaomastes punktides, võttes arvesse süsteemi terviklikkust ja võrgu tõhusat toimimist, ning kohustus rakendada mittediskrimineerivaid ja läbipaistvaid võimsuse jaotamise mehhanisme ning need avalikustada. Vastavalt gaasimääruse artikli 18 lõikele 3 koostoimes sama määruse I lisa punkti 3.2 lõigu 1 punktiga a hõlmavad asjaomased punktid kõiki ülekandesüsteemi halduri hallatava maagaasi ülekande võrgu sisse- ja väljavoolupunkte. Kohustused, mis on seotud kolmanda isiku juurdepääsuga maagaasi ülekande süsteemile ja tulenevad energiaühenduse õigustikust, võeti üle Serbia riigi õigusesse energiaseadusega ja ülekandesüsteemi haldur peab neid rakendama vastavalt eeskirjadele.

               Sekretariaat on seisukohal, et ettevõtja Srbijagas, kes on praegu Serbia Vabariigi maagaasi ülekandesüsteemi haldur ja kontrollib kõiki maagaasi ülekande süsteemi sisse- ja väljavoolupunkte Serbias, ei täida neid kohustusi, kuna jätab Horgoši sissevoolupunktis piiriülese maagaasi ülekande võime jätkuvalt kõrvale avatud võimsuse jaotamise korrast ega ole seega suutnud tagada kolmandate isikute juurdepääsu vastavas sissevoolupunktis. Lisaks on sekretariaat arvamusel, et Serbia ametiasutused, mis on pädevad tagama sellekohaste kohustuste täitmise, seda tegelikult ei tee.

               Esialgu leidis sekretariaat, et kuna Srbijagas jättis Horgoši sissevoolupunktis põhjendamatult kohaldamata kolmandate isikute piiramatu ja mittediskrimineeriva juurdepääsu ning avatud võimsuse jaotamise korra, rikub Serbia Vabariik direktiivi 2009/73/EÜ artiklit 32 ja määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklit 16 ning seetõttu ei täida energiaühenduse asutamislepingu artiklist 6, 10 ja 11 tulenevaid kohustusi. Seepärast esitas sekretariaat ministrite nõukogule põhjendatud taotluse.

               Põhjendatud taotluses esitatud asjaolusid ja väiteid silmas pidades peaks ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht olema kiita heaks otsus, millega määratakse kindlaks rikkumine juhtumi ECS-13/17 puhul, tingimusel et energiaühenduse nõuandekomitee esitab õige ajal, s.o enne ministrite nõukogu kohtumist, arvamuse, mis toetab sekretariaadi järeldusi.

               See heakskiit tuleks ka anda tingimusel, et põhjendatud taotluses esitatud põhjendust muudetakse ja punktist 71 jäetakse välja obiter dictum, mis osutab võimalikule turgu valitseva seisundi kuritarvitamisele. See obiter dictum ei ole tähtis rikkumise kindlaks määramiseks kõnealusel juhul ja võib tekitada õiguskindlusetust.

               b) Otsus 2020/…/MC-EnC, mis käsitleb Bosnia ja Hertsegoviina poolt asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmist juhtumi ECS-10/18 puhul

               Energiaühenduse asutamislepingu artikli 18 lõike 1 punktis c on sätestatud riigiabi keeld, mida vastavalt asutamislepingu artiklile 19 kohaldatakse ka riigi osalusega äriühingute ja selliste äriühingute suhtes, kellele on antud eri- või ainuõigused. Nende sätete ja asutamislepingu artikli 6 kohaselt peavad lepinguosalisi kehtestama oma riigi õigussüsteemis vastava riigiabikeelu ja tagama selle täitmise.

               Esialgu leidis sekretariaat, et Bosnia ja Hertsegoviina riigiabinõukogu otsustas ekslikult, et tagatis, mille Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon andis Hiina ekspordi-impordipangale kommunaalettevõtte Elektroprivreda Bosne i Hercegovine laenu jaoks Tuzla 7 projektile, ei kujuta endast riigiabi energiaühenduse asutamislepingu artikli 18 lõike 1 punkti c tähenduses. Sekretariaat hindas riigiabinõukogu otsuse vastavust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud riigiabimääratlusele, käsitledes järgmisi asjaolusid: 1) äriühingule annab eelise 2) riik oma vahenditest, 3) soodustades niimoodi teatavaid äriühinguid või teatavaid energiaallikaid, 4) mis võib moonutada konkurentsi ja 5) mõjutada võrguenergiakaubandust lepinguosaliste vahel. Sekretariaat jõudis esialgsele järeldusele, et riigiabinõukogu otsus ei ole kooskõlas riigiabi määratlusega ja riigi antud tagatise puhul on tegemist riigiabiga. Kuna riigiabinõukogu on riigiasutus, vastutab selle tegevuse eest Bosnia ja Hertsegoviina, kes seega ei täida energiaühenduse asutamislepingu artiklist 18 tulenevaid kohustusi. Sekretariaat esitas ministrite nõukogule põhjendatud taotluse sedastada, et Bosnia ja Hertsegoviina ei täida energiaühenduse asutamislepingu artiklist 18 tulenevaid kohustusi.

               Põhjendatud taotluses esitatud asjaolusid ja väiteid silmas pidades peaks ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht olema kiita otsus, millega määratakse kindlaks rikkumine juhtumi ECS-10/18 puhul, heaks siis, kui energiaühenduse nõuandekomitee on pärast 9. detsembril 2020 peetud kuulamist esitanud arvamuse, mis toetab sekretariaadi järeldusi, ja võttes arvesse uusi asjaolusid juhtumi arengus.

               3.1.5.Asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel tehtavad otsused

               a)Otsus meetmete vastuvõtmise kohta asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel Bosnia ja Hertsegoviina poolt energiaühenduse asutamislepingust tulenevate kohustuste tõsise ja jätkuva täitmata jätmise tõttu juhtumite ECS-8/11S, ECS-2/13S ja ECS-6/16S puhul

               i)Meetmete kehtestamine Bosniale ja Hertsegoviinale asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel juhtumi ECS-8/11S puhul

               Ministrite nõukogu võttis 16. oktoobril 2015. aastal vastu otsuse 2015/10/MC-EnC, milles sedastati, et Bosnia ja Hertsegoviina ei ole rakendanud ministrite nõukogu otsuseid 2013/04/MC-EnC ja 2014/04/MC-EnC juhtumi ECS-8/11 puhul (milles käsitletakse teisest energiapaketist (gaas) tulenevate kohustuste täitmata jätmist Bosnias ja Hertsegoviinas) ning seega ei ole riik kõrvaldanud nende otsustega kindlaks tehtud tõsiseid ja jätkuvaid rikkumisi. Sel ajal seisnes kohustuste täitmata jätmine selles, et riigis puudus pädev reguleeriv riigiasutus, Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioonis puudus gaasi valdkonda reguleeriv pädev asutus, kummaski föderatsiooniosalises ei olnud süsteem vastavalt nõuetele õiguslikult, funktsionaalselt ja kontopõhiselt eraldatud, puudusid nõuetekohaselt kehtestatud ja avalikud võrgutariifid, esinesid probleemid seoses uuele taristule tehtud eranditega, turg ei olnud avatud ning üle olid võtmata sel ajal kehtinud gaasimääruse (EÜ) nr 1775/2005 ja varustuskindluse direktiivi 2004/67/EÜ sätted. Ministrite nõukogu võttis asutamislepingu artikli 92 alusel vastu järgmised meetmed:

               ·peatati Bosnia ja Hertsegoviina õigus osaleda asutamislepingu V jaotise VI peatüki alusel vastu võetud meetmete ja menetlusdokumentide (mis on seotud eelarvega) üle hääletamisel ning sekretariaadil paluti peatada energiaühenduse hüvitamiseeskirjade kohaldamine Bosnia ja Hertsegoviina esindajate suhtes energiaühenduse korraldatud mis tahes kohtumistel osalemise korral.

               Artikli 92 alusel võetud meetmed kehtisid ühe aasta ja nende kohaldamine peatati 2016. aasta oktoobrist kuni 31. märtsini 2017, et anda Bosniale ja Hertsegoviinale võimalus rakendada energiaühenduse asutamislepingu alusel sõlmitud kokkulepet tõsiste ja jätkuvate rikkumiste kõrvaldamise kohta gaasisektoris, millele kirjutati alla ministrite nõukogu 14. oktoobri 2016. aasta kohtumisel.

               Kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei astunud mingeid samme rikkumise kõrvaldamiseks, jõustusid otsuse 2015/10/MC-EnC alusel võetud meetmed uuesti 1. aprillil 2017. 29. novembril 2018 võttis ministrite nõukogu vastu otsuse 2018/17/MC-EnC Bosnia ja Hertsegoviina suhtes seni kehtestatud meetmete kehtivuse pikendamise kohta ühe aasta võrra. Lisaks peatas nõukogu Bosnia ja Hertsegoviina õiguse osaleda hääletamisel selliste asutamislepingu II jaotise alusel võetud meetmete üle, mis käsitlevad gaasisektori uue õigustiku vastuvõtmist kõigi energiaühenduse institutsioonide poolt. Nõukogu peatas ka Bosnia ja Hertsegoviina õiguse osaleda hääletamisel asutamislepingu artikli 92 alusel võetud meetmete üle (asutamislepingu rikkumise eest sanktsioonide määramine).

               Kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei võtnud meetmeid otsusega 2018/17/MC-EnC kindlaks tehtud rikkumise kõrvaldamiseks, esitas sekretariaat 8. oktoobril 2019 ministrite nõukogule põhjendatud taotluse asutamislepingu artikli 92 alusel sanktsioonide kehtivust pikendada. Ministrite nõukogu ei kiitnud seda taotlust 2019. aastal heaks ühehäälsuse puudumise tõttu ja meetmete kehtivust seega ei pikendatud. 2019. aastal võeti ministrite nõukogu jaoks vastu liidu seisukoht, et toetada sekretariaadi taotlust pikendada meetmete kehtivust.

               Ministrite nõukogule 22. septembril 2020 esitatud uues põhjendatud taotluses palub sekretariaat uuesti kinnitada, et Bosnia ja Hertsegoviina on tõsiselt ja jätkuvalt rikkunud asutamislepingust tulenevaid kohustusi, kuna puuduvad igasugused tõendid nende rikkumiste kõrvaldamiseks tehtud jõupingutuste kohta. Seoses meetmetega teeb komisjon järgmised ettepanekud:

               ·pikendada otsuste 2015/10/EnC ja 2016/16/MC-EnC alusel varem võetud meetmete (hääleõiguse peatamine eelarveküsimustes ja hüvitamiseeskirjade kohaldamise peatamine) kehtivust kahe aasta võrra alates otsuse vastuvõtmise kuupäevast;

               ·lisada meede, millega peatatakse Bosnia ja Hertsegoviina õigus osaleda asutamislepingu artikli 91 kohaste otsuste üle hääletamisel kuni ministrite nõukogu 2022. aasta kohtumiseni;

               ·pikendada meetme (millega peatatakse Bosnia ja Hertsegoviina õigus osaleda energiaühenduse asutamislepingu artikli 92 kohaste otsuste üle hääletamisel) kohaldamist kuni ministrite nõukogu 2022. aasta kohtumiseni.

               Arvestades kindlaks tehtud rikkumiste jätkumist ja olulisust, on kavandatavad meetmed asjakohased ja proportsionaalsed, kuivõrd need põhinevad asutamislepingu artikli 92 lõikel 1. Seepärast peaks ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht olema kiita heaks otsuse eelnõu, välja arvatud otsuse 2016/16/MC-EnC artikli 3 lõike 1 kohased meetmed, mille pikendamist ei tohiks heaks kiita.

               ii)Meetmete kehtestamine Bosniale ja Hertsegoviinale energiaühenduse asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel juhtumi ECS-2/13S puhul

               Ministrite nõukogu võttis 14. oktoobril 2016 vastu otsuse 2016/03/MC-EnC juhtumis ECS-02/13, mille puhul määrati kindlaks energiaühenduse õiguse rikkumine, kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei suuda tagada, et kogu tema territooriumil ei kasutata raskeid kütteõlisid, mille väävlisisaldus ületab 1,00 massiprotsenti, ega gaasiõlisid, mille väävlisisaldus ületab 0,1 massiprotsenti. Seetõttu ei ole Bosnia ja Hertsegoviina täitnud direktiivi 1999/32/EÜ artikli 3 lõiget 1 ja artikli 4 lõiget 1 koostoimes asutamislepingu artikliga 16.

               Kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei võtnud meetmeid otsusega 2016/03/MC-EnC kindlaks tehtud rikkumise kõrvaldamiseks, esitas sekretariaat 12. septembril 2018 ministrite nõukogule põhjendatud taotluse, algatades asutamislepingu artikli 92 alusel juhtumi ECS-2/13S. 29. novembri 2018. aasta otsusega 2018/13/MC-EnC määras ministrite nõukogu kindlaks energiaühenduse õiguse tõsise ja jätkuva rikkumise asutamislepingu artikli 92 lõike 1 tähenduses, kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei suutnud kõrvaldada ministrite nõukogu 2016. aasta otsusega kindlaks tehtud rikkumisi. Ministrite nõukogu lükkas asutamislepingu artikli 92 kohaste meetmete vastuvõtmise siiski edasi 2019. aastasse. Edusammude puudumise tõttu esitas sekretariaat ministrite nõukogu 2019. aasta kohtumisel põhjendatud taotluse kehtestada meetmed asutamislepingu artikli 92 alusel. Ministrite nõukogu ei võtnud siiski otsust vastu ühehäälsuse puudumise tõttu ega kehtestanud meetmeid. 2019. aastal toetas Euroopa Liit selliste meetmete kehtestamist.

               Seni on Bosnial ja Hertsegoviinal vajadus üldise ja tingimusteta erandi järele direktiivi 1999/32/EÜ sätetest. Kuigi riik teatas 2020. aasta juulis vedelate naftakütuste kvaliteediga tegeleva spetsiaalse töörühma loomisest, ei pea sekretariaat seda piisavaks sammuks õigusraamistiku praeguse rikkumise kõrvaldamiseks. Sellele tuginedes esitas sekretariaat 22. septembril 2020 ministrite nõukogule põhjendatud taotluse, milles palus järgmist:

               ·kinnitada, et asutamislepingu artikli 92 lõike 1 kohane tõsine ja jätkuv rikkumine kestab edasi;

               ·kehtestada meetmed asutamislepingu artikli 92 alusel, täpsemalt peatada Bosnia ja Hertsegoviina õigus osaleda asutamislepingu artiklite 91 ja 92 kohaste otsuste üle hääletamisel) kuni ministrite nõukogu 2022. aasta kohtumiseni.

               Esitatud meetmed on asjakohased ja proportsionaalsed, arvestades kindlaks tehtud rikkumiste jätkumist ja olulisust. Seepärast peaks ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht olema kiita otsuse eelnõu heaks.

               iii)Meetmete kehtestamine Bosniale ja Hertsegoviinale asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel juhtumi ECS-6/16S puhul

               14. oktoobril 2016 võttis ministrite nõukogu vastu otsuse 2016/07/MC-EnC juhtumi ECS-06/16 kohta ja määras kindlaks energiaühenduse õiguse rikkumise Bosnias ja Hertsegoviinas, kuna riik ei võtnud 1. jaanuariks 2015 vastu ega kohaldanud õigus- ja haldusnorme, mis on vajalikud kolmandast gaasi- ja elektrisektorit käsitlevast energiapaketist
                  6
                tulenevate kohustuste täitmiseks vastavalt ministri nõukogu otsuse 2011/02/MC-EnC artikli 3 lõikele 1, ega ole nendest meetmetest sekretariaadile ka viivitamata teatanud. Seega ei ole ta täitnud asutamislepingu artikleid 6 ja 89 ega ministrite nõukogu otsuse 2011/02/MC-EnC artikli 3 lõikeid 1 ja 2.

               Kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei võtnud meetmeid otsusega 2016/07/MC-EnC kindlaks tehtud rikkumise kõrvaldamiseks, esitas sekretariaat 12. septembril 2018 ministrite nõukogule põhjendatud taotluse, algatades asutamislepingu artikli 92 alusel juhtumi ECS-6/16S. 29. novembri 2018. aasta otsusega 2018/16/MC-EnC määras ministrite nõukogu kindlaks energiaühenduse õiguse tõsise ja jätkuva rikkumise Bosnias ja Hertsegoviinas, kuna riik ei ole suutnud rakendada ministrite nõukogu otsust 2016/07/MC-EnC ning seega ei ole kõrvaldanud selles otsuses kindlaks tehtud rikkumisi. Ministrite nõukogu lükkas asutamislepingu artikli 92 kohaste meetmete vastuvõtmise siiski edasi 2019. aastasse.

               Kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei võtnud meetmeid otsusega 2018/16/MC-EnC kindlaks tehtud rikkumiste kõrvaldamiseks ning jättis eespool nimetatud kohustused ikkagi täitmata, mis on vastuolus energiaühenduse õigustikuga, esitas sekretariaat 8. oktoobril 2019 ministrite nõukogule asutamislepingu artikli 92 alusel taotluse võtta meetmeid. Ministrite nõukogu ei võtnud siiski sellekohast otsust vastu ühehäälsuse puudumise tõttu. Euroopa Liit toetas 2019. aasta seisukohas sekretariaadi kavandatud meetmete vastuvõtmist. 22. septembril 2020 esitas sekretariaat ministrite nõukogule uue põhjendatud taotluse, tuginedes kolmanda gaasi- ja elektrisektorit käsitleva energiapaketi jätkuvale täitmata jätmisele Bosnias ja Hertsegoviinas. Sekretariaat palub ministrite nõukogul teha järgmist:

               ·kinnitada, et asutamislepingu artikli 92 lõike 1 kohane tõsine ja jätkuv rikkumine kestab edasi;

               ·kehtestada meetmed asutamislepingu artikli 92 alusel, täpsemalt peatada Bosnia ja Hertsegoviina õigus osaleda asutamislepingu artiklite 91 ja 92 kohaste otsuste üle hääletamisel kuni ministrite nõukogu 2022. aasta kohtumiseni.

               Esitatud meetmed on asjakohased ja proportsionaalsed, arvestades kindlaks tehtud rikkumiste jätkumist ja olulisust. Seepärast peaks ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht olema kiita otsuse eelnõu heaks.

               b)Otsus 2020/.../MC-EnC, millega määratakse asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel kindlaks kohustuste tõsine ja jätkuv täitmata jätmine Ukraina poolt juhtumi ECS-1/18S puhul

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL energiatõhususe kohta inkorporeeriti energiaühenduse õigustikku energiaühenduse ministrite nõukogu 16. oktoobri 2015. aasta otsusega 2015/08/MC-EnC.

               Otsuse 2015/08/MC-EnC artikli 1 kohaselt pidid lepinguosalised võtma direktiivi 2012/27/EL üle oma riigi õigusraamistikku ja rakendama seda alates 15. oktoobrist 2017. Ministrite nõukogu otsuse 2015/08/MC-EnC artikli 1 kohaselt peavad lepinguosalised edastama sekretariaadile ka otsusega 2015/08/MC-EnC hõlmatud valdkondades vastu võetud siseriiklike õigusaktide põhisätted. Asutamislepingu artikliga 6 on kehtestatud lepinguosalistele kohustus võtta kõik asjakohased üld- või erimeetmed, et tagada asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmine. Asutamislepingu artikli 89 kohaselt peavad lepinguosalised rakendama neile adresseeritud otsused oma riigi õigussüsteemis otsuses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.

               Ministrite nõukogu 29. novembri 2018. aasta otsusega 2018/06/MC-EnC määrati kindlaks, et Ukraina ei ole täitnud energiaühenduse asutamislepingust tulenevaid kohustusi, kuna ei võtnud 15. oktoobriks 2017 vastu energiatõhusust käsitleva direktiivi 2012/27/EL täitmiseks vajalikke õigus- ja haldusnorme. Sellega on Ukraina jätnud täitmata energiaühenduse asutamislepingu artiklid 6 ja 89 ning ministrite nõukogu otsuse 2015/08/MC-EnC artikli 1. Ministrite nõukogu kõnealuse otsusega paluti Ukrainal kõrvaldada see vajakajäämine 1. juuliks 2019 ning esitada korrapäraselt aruandeid sekretariaadile ja alalisele kõrgetasemelisele töörühmale. Sekretariaat leiab, et seni ei ole Ukraina võtnud vajalikke meetmed direktiivist 2012/27/EL tulenevate kohustuste täitmiseks, nagu on kindlaks määratud ministrite nõukogu otsuses 2018/06/MC-EnC. Seetõttu esitas sekretariaat ministrite nõukogule põhjendatud taotluse võtta vastu otsus, millega määratakse kindlaks asutamislepingu tõsine ja jätkuv rikkumine Ukraina poolt asutamislepingu artikli 92 lõike 1 tähenduses.

               Ministrite nõukogus liidu nimel võetavas seisukohas tuleks arvesse võtta Ukrainas selles küsimuses juba tehtud edusamme ning ELi poolt kavandatud tehnilist abi Ukrainale energiatõhususe valdkonnas, mis võetakse kasutusele alates 1. detsembrist 2020 kaheks aastaks. Selline tehniline abi peaks võimaldama Ukrainal viia oma siseriiklikud õigusaktid nõuetekohaselt vastavusse direktiiviga 2012/27/EL. Seepärast peaks kindlakstehtud rikkumistest teatamise ja nende kõrvaldamise tähtaeg lõppema ministrite nõukogu 2021. aasta istungi toimumise kuupäeval, mitte 1. juulil 2021, nagu esildas sekretariaat.

               Ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht peaks olema kiita heaks ministrite nõukogu otsus, millega määratakse kindlaks tõsine ja jätkuv rikkumine juhtumi ECS-1/18S puhul, tingimusel et tähtaeg, mille jooksul Ukraina peab ministrite nõukogule aru andma ja rikkumise kõrvaldama, on ministrite nõukogu 2021. aasta istungi toimumise kuupäev.

               c) Otsus 2020/…/Mc-EnC, mis käsitleb Serbia poolt asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmist juhtumi ECS-10/17 puhul

               Kolmanda energiapaketi üks sisuline põhiaspekt on ülekandesüsteemi haldurite eraldamine. See eeldab energiaülekande tõhusat eraldamist tootmis- ja pakkumishuvidest. Kolmandast riigist või kolmandatest riikidest pärit isiku või isikute kontrollitava ülekandesüsteemi halduri sertifitseerimise korral kohaldatakse gaasidirektiivi
                  7
                artiklit 11. Gaasidirektiivi artikliga 10 on ette nähtud, et enne ettevõtja heakskiitmist ja ülekandesüsteemi halduriks määramist peab ta olema sertifitseeritud. Selleks peab ettevõtja täitma kolmanda energiapaketi eraldamisnõudeid ehk gaasidirektiivi artiklit 9.

               Nii gaasidirektiiv kui ka gaasimäärus
                  8
                inkorporeeriti energiaühenduse õigustikku ministrite nõukogu 6. oktoobri 2011. aasta otsusega 2011/02/MC-EnC.

               Sekretariaat leidis, et ettevõtja Yugorosgaz-Transport sertifitseerimisega sõltumatu süsteemihalduri mudeli kohaselt on Serbia Vabariik jätnud täitmata oma kohustused, mis tulenevad energiaühenduse õigusesse inkorporeeritud direktiivi 2009/73/EÜ artiklist 10, artikli 14 lõike 2 punktidest a, b ja d ning artiklitest 15 ja 11 ning määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklist 24. 2019. aastal sedastas ministrite nõukogu oma otsuses 2019/02/MC-EnC, et Serbia Vabariik ei ole täitnud gaasidirektiivist ja gaasimäärusest tulenevaid kohustusi. Sekretariaat väidab, et seni ei ole Serbia Vabariik rakendanud otsust 2019/02/MC-EnC ega kõrvaldanud kõnealust energiaühenduse õigustiku rikkumist. Seetõttu esitas sekretariaat ministrite nõukogule taotluse määrata kindlaks asutamislepingust tulenevate kohustuste tõsine ja jätkuv rikkumine asutamislepingu artikli 92 lõike 1 tähenduses.

               Sekretariaadi taotluses esitatud asjaolude ja väidete alusel peaks ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht olema kiita heaks otsus, millega määratakse kindlaks tõsine ja jätkuv rikkumine juhtumi ECS-10/17 puhul.

               3.1.6.Nõuandekomitee liikmete nimetamine vastavalt vaidluste lahendamise töökorda käsitleva menetlusdokumendi nr 2008/01/MC-EnC (muudetud menetlusdokumendiga 2015/04/MC-EnC) artikli 32 lõikele 3

               Nõuandekomitee liikmete kavandatava nimetamisega pikendataks komitee praeguste liikmete ja asendusliikmete volitusi ühe ametiaja võrra kuni 31. detsembrini 2024 vastavalt vaidluste lahendamise töökorda käsitleva menetlusdokumendi nr 2008/01/MC-EnC (muudetud menetlusdokumendiga 2015/04/MC-EnC) artikli 32 lõikele 3.

               Komisjon kavatseb Euroopa Liidu nimel toetada kavandatud ametisse nimetamisi.

               3.2.Töörühma kavandatavad aktid

               Eespool nimetatud punkt (jaotises 2.3) eeldab töörühma otsust, milles Euroopa Komisjoni esindaja väljendab Euroopa Liidu seisukohta.

               2011. aastal võttis töörühm vastu menetlusdokumendi nr 01/2011 PHLG-EnC, millega kehtestatakse personaliküsimusi käsitlevat vahekohtumenetlust reguleerivad eeskirjad vastavalt energiaühenduse personalieeskirjade artiklile 14. Kõnealuse menetlusdokumendi rakendamisel saadud kogemused on näidanud, et kehtivaid menetluseeskirju on vaja täiustada, et kaitsta õiglase kohtumenetluse põhimõtet ja aidata luua tulemuslikku töökeskkonda sekretariaadis. Seda silmas pidades on töörühm esildanud otsuse muuta vahekohtukomitee menetlust reguleerivad eeskirju, mis on sätestatud menetlusdokumendis nr 01/2011 PHLG-EnC. Kavandatavad muudatused seisnevad põhiliselt järgmises:

               ·võimaldada komisjonil ja teistel lepinguosalistel nimetada vahekohtukomiteesse alalised esindajad, kes oleksid valmis menetlema vahekohtutaotlusi lühikese etteteatamisajaga;

               ·võimaldada vahekohtukomiteel täita oma ülesandeid, kui mõnda esindajat ei ole õigel ajal nimetatud;

               ·anda vahekohtukomiteele õigus keelduda kokkuleppe sõlmimisest, kui kokkuleppega kaasneksid energiaühenduse eelarvele finantstagajärjed, mis ilmselgelt ei ole kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, ning

               ·võimaldada vahekohtukomiteel anda sekretariaadile soovitusi ja teavitada sellest ministrite nõukogu, kui vahekohtumenetlus osutab struktuursetele puudustele sekretariaadis.

               Tõhususe huvides ja tingimusel, et töörühm võtab vastu menetlusdokumendi nr 01/2011 PHLG-EnC kavandatud muudatuse, nimetas Euroopa Komisjon Manuel Kellerbaueri oma esindajana vahekohtukomitee alaliseks liikmeks ja Lars Albathi oma esindajana vahekohtukomitee alaliseks asendusliikmeks. Neil kahel komisjoni ametnikul on oma ülesannete täitmiseks vajalikud teadmised ning nende erapooletus ja sõltumatus on väljaspool põhjendatud kahtlusi. Nad tegutseksid täiesti sõltumatult ja vahekohtukomitee liikmetena ei peaks järgime kellegi juhtnööre.

               Seda silmas pidades peaks Euroopa Liidu nimel töörühmas võetav seisukoht olema kiita heaks töörühma menetlusdokumendi eelnõu, millega muudetakse energiaühenduse alalise kõrgetasemelise töörühma 23. märtsi 2011. aasta menetlusdokumenti nr 01/2011 PHLG-EnC, millega kehtestatakse personaliküsimusi käsitlevat vahekohtumenetlust reguleerivad eeskirjad vastavalt energiaühenduse personalieeskirjade artiklile 14. Võttes arvesse energiaühenduse lepinguosaliste või sekretariaadi märkusi, võib töörühma otsuse eelnõu väiksemates muudatustes kokku leppida enne töörühma kohtumist või selle ajal.

               Sõltuvalt sellest, kas töörühm võtab vastu menetlusdokumendi nr 01/2011 PHLG-EnC kavandatud muudatuse, peaks nõukogu ka kinnitama Euroopa Komisjoni kahe ametniku nimetamise Euroopa Komisjoni vahekohtukomitees esindavaks alalise liikmeks ja alaliseks asendusliikmeks.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  9
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ministrite nõukogu ja alaline kõrgetasemeline töörühm on energiaühenduse asutamislepinguga asutatud organid.

               Ministrite nõukogus ja töörühmas vastu võetavad dokumendid on õigusliku toimega aktid. Kavandatav akt on siduv rahvusvahelise õiguse alusel kooskõlas energiaühenduse asutamislepingu artikliga 76, mille kohaselt on otsus õiguslikult siduv nende suhtes, kellele see on adresseeritud.

               Kavandatavate aktidega ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige sellest, mis on kavandatud õigusakti eesmärk ja sisu, mille suhtes liidu nimel võetav seisukoht tuleb vastu võtta. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, mis on nõutav tulenevalt peamisest või ülekaalukast eesmärgist või valdkonnast.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud energeetikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 194.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 194 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2020/0346 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel energiaühenduse ministrite nõukogus ja energiaühenduse alalises kõrgetasemelises töörühmas (Tivat, Montenegro, 16. ja 17. detsember 2020)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis energiaühenduse asutamislepingu (edaspidi „asutamisleping“) nõukogu 29. mai 2006. aasta otsusega 2006/500/EÜ
                  10
                ja see jõustus 1. juulil 2006.

               (2)Asutamislepingu artiklite 47 ja 76 kohaselt võib ministrite nõukogu võtta vastu meetmeid otsuse või soovituse vormis.

               (3)Ministrite nõukogu võtab 17. detsembril 2020 oma 18. istungjärgul vastu mitu käesoleva otsuse 1. lisas loetletud akti.

               (4)Alaline kõrgetasemeline töörühm võtab 16. detsembril 2020 oma 59. kohtumisel vastu käesoleva otsuse 2. lisas loetletud akti.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks ministrite nõukogus ja alalises kõrgetasemelises töörühmas liidu nimel võetav seisukoht, sest kavandatavatel aktidel on liidu jaoks õiguslik toime.

               (6)Kavandatavate aktide eesmärk on aidata täita asutamislepingu eesmärke ning hõlbustada Viinis asuva ja ministrite nõukogu muu hulgas ka haldusküsimustes toetava energiaühenduse sekretariaadi tegevust,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Montenegros Tivatis 17. detsembril 2020 toimuval ministrite nõukogu 18. istungjärgul liidu nimel võetav seisukoht Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes on esitatud käesoleva otsuse 1. lisas.

               Artikkel 2

               Montenegros Tivatis 16. detsembril 2020 toimuval alalise kõrgetasemelise töörühma 59. kohtumisel liidu nimel võetav seisukoht Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes on esitatud käesoleva otsuse 2. lisas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 198, 20.7.2006, lk 15.

                     (2)

                        D/2015/09/MC-EnC

                     (3)

                        D/2015/09/MC-EnC

                     (4)

                        Menetlusdokument 2008/01/MC-EnC asutamislepingu kohase vaidluste lahendamise töökorra kohta, mida on muudetud 16. oktoobri 2015. aasta menetlusdokumendiga 2015/04/MC-EnC asutamislepingu kohast vaidluste lahendamise töökorda käsitleva 27. juuni 2008. aasta menetlusdokumendi 2008/01/MC-EnC muutmise kohta.

                     (5)

                        22. mai 2008. aasta kohtuotsus kohtuasjas citiworks AG, C-439/06, ECLI:EU:C:2008:298, punkt 44; 9. oktoobri 2008. aasta kohtuotsus kohtuasjas Sabatauskas jt, C-239/07, ECLI:EU:C:2008:551, punkt 33; 29. septembri 2016. aasta kohtuotsus kohtuasjas Essent Belgium NV, C-492/14, ECLI:EU:C:2016:732, punkt 76.

                     (6)

                        Direktiiv 2009/72/EÜ, direktiiv 2009/73/EÜ, määrus (EÜ) nr 714/2009 ja määrus (EÜ) nr 715/2009.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ.

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005.

                     (9)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (10)

                        ELT L 198, 20.7.2006, lk 15.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.11.2020
            COM(2020) 781 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel energiaühenduse ministrite nõukogus ja energiaühenduse alalises kõrgetasemelises töörühmas (Tivat, Montenegro, 16. ja 17. detsember 2020)

               I LISA

               Ministrite nõukogu

               1.Otsus 2020/…/MC-EnC komisjoni 26. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/2146 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1999/2008 energiastatistika kohta seoses iga-aastase ja igakuise energiastatistika ning igakuise energia kiirstatistika ajakohastamise rakendamisega) rakendamise kohta

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks otsuse eelnõu kooskõlas komisjoni 26. novembri 2020. aasta otsusega (C(2020) 8439 final), millega komisjon esitab energiaühenduse ministrite nõukogule ettepaneku võtta vastu energiaühenduse ministrite nõukogu otsus komisjoni 26. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/2146 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1999/2008 energiastatistika kohta seoses iga-aastase ja igakuise energiastatistika ning igakuise energia kiirstatistika ajakohastamise rakendamisega) rakendamise kohta.

               2.Otsus 2020/…/MC-EnC komisjoni 17. mai 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/803 (Euroopa maagaasi- ja elektrihinnastatistika kvaliteediaruannete sisu käsitlevate tehniliste nõuete kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1952) rakendamise kohta

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks otsuse eelnõu kooskõlas komisjoni 26. novembri 2020. aasta otsusega (C(2020) 8439 final), millega komisjon esitab energiaühenduse ministrite nõukogule ettepaneku võtta vastu energiaühenduse ministrite nõukogu otsus komisjoni 17. mai 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/803 (Euroopa maagaasi- ja elektrihinnastatistika kvaliteediaruannete sisu käsitlevate tehniliste nõuete kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1952) rakendamise kohta.

               3.Otsus 2020/.../MC-EnC energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu kehtestamise kohta

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks käesoleva lisa addendumis esitatud otsuse eelnõu.

               4.ENERGIAÜHENDUSE ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 91 LÕIKE 1 KOHASED OTSUSED, MILLEGA MÄÄRATAKSE KINDLAKS ENERGIAÜHENDUSE ASUTAMISLEPINGU RIKKUMINE JÄRGMISTEL JUHTUDEL

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks energiaühenduse asutamislepingu artikli 91 lõike 1 kohane otsuse eelnõu, millega määratakse kindlaks asutamislepingu rikkumine järgmistel juhtudel:

               (a)juhtum ECS-13/17 (Serbia), tingimusel et energiaühenduse nõuandekomitee esitab enne ministrite nõukogu kohtumist energiaühenduse sekretariaadi järeldusi toetava arvamuse ning et põhjendatud taotluse punktist 71 jäetakse välja obiter dictum;

               (b)juhtum ECS-10/18 (Bosnia ja Hertsegoviina) siis, kui energiaühenduse nõuandekomitee on pärast 9. detsembril 2020 peetavat kuulamist esitanud arvamuse, mis toetab energiaühenduse sekretariaadi järeldusi, ja võttes arvesse uusi asjaolusid juhtumi arengus.

               5.ENERGIAÜHENDUSE ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 92 LÕIKE 1 KOHASED OTSUSED VÕTTA VASTU MEETMED ENERGIAÜHENDUSE ASUTAMISLEPINGUST TULENEVATE KOHUSTUSTE TÕSISE JA JÄTKUVA TÄITMATA JÄTMISE TÕTTU BOSNIAS JA HERTSEGOVIINAS JUHTUMITE ECS-8/11S, ECS-2/13S JA ECS-6/16S PUHUL, UKRAINAS JUHTUMI ECS-1/18S PUHUL JA SERBIAS JUHTUMI ECS-10/17S PUHUL

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks energiaühenduse asutamislepingu artikli 92 lõike 1 kohased otsuste eelnõud Bosnia ja Hertsegoviina kohta juhtumites ECS-2/13S ja ECS-6/16S. Bosniat ja Hertsegoviinat käsitleva juhtumi ECS-8/11S suhtes ministrite nõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks otsuse eelnõu, välja arvatud otsuse 2016/16/MC-EnC artikli 3 lõike 1 kohased meetmed, mille pikendamist ei tohiks heaks kiita.

               Ukrainat käsitleva juhtumi ECS-1/18S suhtes ministrite nõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks ministrite nõukogu otsus, millega määratakse kindlaks tõsine ja jätkuv rikkumine, tingimusel et tähtaeg, mille jooksul Ukraina peab ministrite nõukogule aru andma ja rikkumise kõrvaldama, on ministrite nõukogu 2021. aasta kohtumise toimumise kuupäev.

               Ministrite nõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks otsus, millega määratakse energiaühenduse asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel kindlaks kohustuste tõsine ja jätkuv täitmata jätmine Serbia poolt juhtumi ECS-10/17S puhul.

               6.Nõuandekomitee liikmete nimetamine vastavalt vaidluste lahendamise töökorda käsitleva menetlusdokumendi nr 2008/01/MC-EnC (muudetud menetlusdokumendiga 2015/04/MC-EnC) artikli 32 lõikele 3

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on toetada kavandatud ametisse nimetamisi.

               I LISA ADDENDUM

               Otsus 2020/.../MC-EnC energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu (edaspidi „energiaühenduse projektide loetelu“) kehtestamise kohta

               ENERGIAÜHENDUSE MINISTRITE NÕUKOGU,

               võttes arvesse energiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 2, 26, 27 ja 82,

               võttes arvesse energiaühenduse ministrite nõukogu otsust D/2015/09/MC-EnC Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta) rakendamise kohta, eriti kõnealuse määruse (mille energiaühendus on heaks kiitnud) artikli 3 lõiget 4,

               võttes arvesse energiaühenduse sekretariaadi ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)
                     16. oktoobril 2015 võttis energiaühenduse ministrite nõukogu vastu otsuse
                  1
                Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta) rakendamise kohta.

               (2)
                     Asutamislepingu artikli 82 kohaselt peab ettepaneku võtta meetmeid tegema kas lepinguosaline või sekretariaat.

               (3)
                     Loetellu kandmiseks esitatud energiaühendusele huvi pakkuvaid projekte on hinnanud töörühmad ja need vastavad määruses sätestatud kriteeriumidele.

               (4)
                     Töörühmad on heaks kiitnud energiaühendusele huvi pakkuvate projektide esialgse loetelu kavandi tehnilise tasandi koosolekul. Pärast energiaühenduse regulatiivkomiteelt saadud soodsat arvamust hindamiskriteeriumide ja tasuvusanalüüsi järjekindla kohaldamise kohta arutati kavandatud loetelu ja see kiideti heaks energiaühenduse alalise kõrgetasemelise töörühma (edaspidi „töörühm“) 56. koosolekul 16. juulil 2020 ning töörühm tegi lõpliku otsuse ja kinnitas selle kui otsuseid tegev organ.

               (5)
                     Energiaühenduse projektide loetellu kantavate projektide üle konsulteeriti asjaomaseid sidusrühmi esindavate organisatsioonide, sealhulgas tootjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarnijate ning tarbija- ja keskkonnakaitseorganisatsioonidega.

               (6)
                     Energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetellu lisamine ei mõjuta keskkonnamõju asjaomase hindamise tulemust ega loa andmise menetlust. Heakskiidetud määruse artikli 5 lõike 8 kohaselt võidakse energiaühenduse projektide loetelust kõrvaldada projekt, mis ei ole kooskõlas energiaühenduse õigusega. Energiaühendusele huvi pakkuvate projektide rakendamist, sealhulgas nende vastavust energiaühenduse õigusaktidele, tuleks kontrollida vastavalt kõnealuse määruse artiklile 5.

               (7)
                     Heakskiidetud määruse artikli 3 lõike 4 teise lõigu kohaselt kehtestatakse energiaühenduse projektide loetelu iga kahe aasta järel asutamislepingu III jaotise alusel vastu võetud otsusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

                  Energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu on sätestatud käesoleva otsuse lisas.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Otsus on adresseeritud energiaühenduse asutamislepingu osalistele.

               Tivat,... 2020

               Eesistuja eest

               SELETUSKIRI

               1. Sissejuhatus

               16. oktoobril 2015 võttis energiaühenduse ministrite nõukogu vastu otsuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta) rakendamise kohta
                  2
               . Selle meetme eesmärk oli luua õigusraamistik võtmetähtsusega energiataristu projektide esmatähtsale kohale seadmiseks lepinguosaliste seas ning lepinguosaliste ja ELi liikmesriikide vahel.

               Selle energiaühenduses heaks kiidetud määrusega (EL) nr 347/2013 on loodud põhjalik raamistik, millega lihtsustatakse lepinguosaliste lubade väljastamise, õiguslikku ja kulude jaotamise korda. Sellega kohustatakse ministrite nõukogu vastavalt energiaühenduse asutamislepingu III jaotisele teatavaid kriteeriume silmas pidades kehtestama energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu. Määruse peamiste sätete ülevõtmise lõpptähtaeg ja energiaühendusele huvi pakkuvate projektide esimese loetelu koostamise tähtaeg oli 31. detsember 2016. Seda loetelu uuendatakse iga kahe aasta järel.

               Energiaühenduses heaks kiidetud määruse (EL) nr 347/2013 sätete kohaselt loodi kaks töörühma energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu koostamiseks. 30. märtsil 2020 algatas energiaühenduse sekretariaat avaliku konsultatsiooni projektiarendajate esitatud projektide üle. 2020. aastal hinnati, millised projektid vastavad energiaühendusele huvi pakkuvate projektide staatuse saamise nõuetele. Iga projekti kohta tehti tasuvusanalüüs ja projektid reastati vastavalt hindepunktidele, mis anti neile lähtuvalt sellest, mil määral need vastavad antud kriteeriumidele. Kõige lõpuks esitati konsensuse alusel otsuseid tegevale organile, milleks on energiaühenduse alaline kõrgetasemeline töörühm (edaspidi „töörühm“) energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu, mis kinnitati 16. juulil 2020. Pärast energiaühenduse regulatiivkomiteelt positiivse otsuse saamist 28. juulil 2020 peab ministrite nõukogu 17. detsembril 2020 leppima kokku energiaühendusele huvi pakkuvate projektide lõpliku loetelu.

               Lisa selliste projektide loeteluga koostatakse vastavalt eespool kirjeldatud otsustusmenetlusele.

               2. Ettepaneku õiguslik alus

               Energiaühenduse asutamislepingu artikli 82 kohaselt peab ministrite nõukogu III jaotise alusel võtma meetmeid lepinguosalise või sekretariaadi ettepanekul.

               Otsuse artikli 7 lõike 5 punkti a kohaselt peab ministrite nõukogu vastavalt asutamislepingu III jaotisele kehtestama energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu.

               Sekretariaat esitab energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu, mis on esitatud lisas, elektrisektori töörühma (gaasi- ja naftarühma) algatusel ja Euroopa Komisjoni talituste nõusolekul. Kui sekretariaat peaks saama teadlikuks mis tahes probleemidest, mis on seotud energiaühendusele huvi pakkuva projekti vastavusega energiaühenduse õigusele, võib ta teha ministrite nõukogule ettepaneku jätta see projekt loetelust välja kooskõlas energiaühenduse õigusesse inkorporeeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta) artikli 5 lõikega 8.

               LISA

               Energiaühendusele elektrienergiavaldkonnas huvi pakkuvate projektide loetelu

                        EL_01

                        Transbalkani liin

                        a

                        Uus 400 kV õhuliin Kragujevac 2 (RS) – SS Kraljevo 3 (RS), pinget suurendatakse SS Kraljevo 3 (RS) puhul 400 kVni

                        b

                           Uus kaheahelaline 400 kV õhuliin SS Obrenovac (RS) – SS Bajina Basta (RS), SS Bajina Basta (RS) puhul suurendatakse pinget 400 kVni

                        c

                        Uus 400 kV ühendus SS Bajina Basta (RS) – Visegrad (BA) – Pljevlja (ME)

               Energiaühendusele gaasivaldkonnas huvi pakkuvate projektide loetelu

                        Projekti nimi

                        Rühm

                        Gas_13

                        Albaania – Kosovo
                           3* gaasitorujuhe – ALKOGAP

                        Kosovo gaasivarustuses konkureerivate projektide rühm

                        Gas_26

                        Põhja-Makedoonia – Kosovo võrkudevaheline ühendus

                        Kosovo gaasivarustuses konkureerivate projektide rühm

                        Gas_11

                        Serbia – Põhja-Makedoonia võrkudevaheline ühendus

                        Põhja-Makedoonia gaasivarustuses konkureerivate projektide rühm

                        Gas_09

                        Bulgaaria-Serbia võrkudevaheline ühendus (PCI) kui konkureeriv projekt TurkStreami laiendamisele Serbiasse (Gastransi projekt)

                        Ei kohaldata

               Energiaühendusele naftavaldkonnas huvi pakkuvate projektide loetelu

                        Oil_01

                        Ukraina-Poola naftatorujuhe (Brody – Adamowo)

               II LISA

               ENERGIAÜHENDUSE ALALINE KÕRGETASEMELINE TÖÖRÜHM

               Menetlusdokument 2020/…/phlg-enc, millega muudetakse energiaühenduse alalise kõrgetasemelise töörühma menetlusdokumenti nr 01/2011 PHLG-EnC, millega kehtestatakse personaliküsimusi käsitlevad vahekohtumenetlust reguleerivad eeskirjad vastavalt personalieeskirjade artiklile 14.

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks menetlusdokumendi eelnõu kooskõlas komisjoni 26. novembri 2020. aasta otsusega (C(2020) 8437 final), millega komisjon esitab energiaühenduse alalisele kõrgetasemelisele töörühmale ettepanku võtta vastu alalise kõrgetasemelise töörühma menetlusdokument, millega muudetakse energiaühenduse alalise kõrgetasemelise töörühma 23. märtsi 2011. aasta menetlusdokumenti nr 01/2011 PHLG-EnC, millega kehtestatakse personaliküsimusi käsitlevad vahekohtumenetlust reguleerivad eeskirjad vastavalt energiaühenduse personalieeskirjade artiklile 14.

               Võttes arvesse energiaühenduse lepinguosaliste või energiaühenduse sekretariaadi märkusi, võib töörühma otsuse eelnõu väiksemates muudatustes kokku leppida enne töörühma koosolekut või selle ajal.

               Seoses sellega ja tingimusel, et energiaühenduse alaline kõrgetasemeline töörühm võtab vastu menetlusdokumendi nr 01/2011 PHLG-EnC kavandatud muudatuse, kinnitab nõukogu Manuel Kellerbaueri nimetamise Euroopa Komisjoni esindajana vahekohtukomitee alaliseks liikmeks ja Lars Albathi nimetamise Euroopa Komisjoni esindajana vahekohtukomitee alaliseks asendusliikmeks.

                     (1)

                        Otsus D/2015/09/MC-EnC.

                     (2)

                        D/2015/09/MC-EnC

                     (3)

                     *Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 (1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.