				|

		52011PC0789

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ja kliimamuutusi käsitleva muu olulise ELi ja riikliku teabe esitamise kohta /* KOM/2011/0789 lõplik - 2011/0372 (COD) */

			   	SELETUSKIRI

1.
ETTEPANEKU TAUST

Komisjon teeb pärast põhjalikku
konsulteerimist liikmesriikide ja sidusrühmadega ning mõju hindamist ettepaneku
vaadata Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 280/2004/EÜ[1] kehtestatud seiremehhanism läbi
ning nimetatud otsus asendada. Ettepanekuga soovitakse parandada kehtivat
seire- ja aruandlussüsteemi, et tagada ELi ja liikmesriikide võetud ülesannete
ja kohustuste täitmine praeguste ja tulevaste rahvusvaheliste kliimalepete
raames, täita kliima- ja energiapaketis sätestatud õigusnorme ning toetada
kliimamuutuste mõju leevendamise ja sellega kohanemise vahendite väljatöötamist
ELi tasandil.
Komisjon teeb ettepaneku asendada otsus nr
280/2004/EÜ määrusega, kuna selle reguleerimisala on laiem ja adressaatide hulk
suurem ning seiremehhanism on oma olemuselt väga tehniline ja ühtlustatud,
mistõttu on seda määruse abil lihtsam rakendada.
·
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Nõukogu 15. detsembri 1993. aasta otsusega
94/69/EÜ[2]
(Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sõlmimise
kohta Euroopa Ühenduse nimel) heakskiidetud ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni eesmärk on stabiliseerida kasvuhoonegaaside (KHG)
kontsentratsiooni atmosfääris tasemeni, millega välditaks inimtegevusest
tulenevaid ohtlikke kliimasüsteemi häireid. Selle eesmärgi saavutamiseks ei
tohiks maapinna keskmise temperatuuri tõus maailmas võrreldes tööstusajastu
eelse temperatuuriga ületada 2 °C. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma
neljandast aruandest ilmneb, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleb
kasvuhoonegaaside heite kasv peatada kogu maailmas enne 2020. aastat.
Kyoto protokoll, mille EL ratifitseeris 31.
mail 2002,[3]
jõustus 16. veebruaril 2005. Protokolliga on ELi ja liikmesriikide (v.a Malta
ja Küpros) jaoks kehtestatud siduvad eesmärgid kasvuhoonegaaside heite
vähendamiseks või piiramiseks. Samuti võttis Euroopa Ülemkogu 2007. aasta
märtsis kindla kohustuse vähendada 2020. aastaks ELis kasvuhoonegaaside
heitkoguseid kokku vähemalt 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega ja 30 %
tingimusel, et teised arenenud riigid võtavad endale võrreldavaid heitkoguste
vähendamise kohustusi ning majanduslikult paremal järjel arenguriigid annavad
panuse vastavalt oma võimalustele. 2008. aasta detsembris kokkulepitud kliima-
ja energiapaketiga anti heite 20 % vähendamise eesmärgile seaduse jõud.
Nimetatud eesmärgid on kirjas ka otsuses 2/CP.15 („Kopenhaageni kokkulepe”),
mille EL ja liikmesriigid kiitsid heaks 28. jaanuaril 2010.
Otsuse nr 280/2004/EÜ (edaspidi
„seiremehhanismi otsus”) eesmärk oli kehtestada süsteem kõigi Montreali
protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ja neeldajates
seotud heite seireks, liikmesriikide poolt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
ja Kyoto protokolliga võetud kohustuste täitmisel tehtud edusammude
hindamiseks, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli kohaste
aruandlusnõuete rakendamiseks ning selleks, et tagada ELi ja liikmesriikide
poolt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile esitatava aruandluse
õigeaegsus, täielikkus, täpsus, kooskõlalisus, võrreldavus ja läbipaistvus.
Kavandatava läbivaatamise eesmärgid on
järgmised:
–
kajastada seiremehhanismi määruses
aruandluskohustusi, mis tulenevad ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist, Kyoto
protokollist ja nende alusel hiljem vastuvõetud otsustest kasvuhoonegaaside
heite ning arenguriikidele antava rahalise ja tehnoloogiaalase abi kohta;
–
aidata ELil ja liikmesriikidel täita kliimamuutuste
mõju leevendamiseks võetud kohustusi ning rakendada kliima- ja energiapaketti;
–
toetada uute ELi vahendite väljatöötamist
kliimamuutuste mõju leevendamiseks ja sellega kohanemiseks.
Ettepanekuga täiendatakse ka kasvuhoonegaaside
heidet käsitlevaid seire- ja aruandlusnõudeid lähtuvalt kogemustest, mis on
saadud otsuse nr 280/2004/EÜ rakendamisel kuue aasta jooksul ning nimetatud
otsuse rakenduseeskirjade (otsus nr 2005/166/EÜ[4])
kohaldamisel, samuti erinevate ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni nõuete
rakendamisel.
·
Üldine taust
Seiremehhanismi otsuse läbivaatamise põhjused
on järgmised.
–
Otsus nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside
heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) ning selle
rakendussätted on peamised kasvuhoonegaaside heite seiret, aruandlust ja
tõendamist käsitlevad õigusaktid. Nimetatud õigusaktides on sätestatud
üksikasjad aruandluseks, milles käsitletakse kasvuhoonegaaside inimtekkelist
heidet ja selle sidumist neeldajates, samuti teabe esitamiseks heite
vähendamise riiklike programmide, kasvuhoonegaaside heite prognooside ning ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni kohase kliimapoliitika ja –meetmete kohta.
–
Kogemus, mis on saadud kõnealuse kahe otsuse
rakendamise kuue aasta jooksul ning rahvusvahelistel läbirääkimistel ja
erinevate ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni nõuete rakendamisel, on
näidanud, et on valdkondi, mida saaks oluliselt parandada. On vaja kiirendada
leevendusmeetmete võtmist ELi ja liikmesriikide tasandil ning täita uusi ja
tulevasi rahvusvahelisi ning siseriiklikke kohustusi, sealhulgas Euroopa 2020.
aasta strateegia eesmärke, ning ka selleks tuleb seire- ja aruandlussüsteemi
parandada.
–
Selleks et käsitleda probleeme, mis tulenevad
globaalse kliimamuutuse kasvavast ohust kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni
suurenemise tõttu atmosfääris, rakendab ja kavandab EL mitmeid
leevendusmeetmeid. Kindla raamistiku loomine kasvuhoonegaaside heite seireks,
hindamiseks, aruandluseks ja tõendamiseks on selle protsessi oluline osa, kuna
see võimaldab ELil tõhusamalt välja töötada ja rakendada tulevasi
poliitikasuundi ning hinnata ja tõendada endale võetud kohustuste täitmist.
–
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15.
konverentsil Kopenhaagenis võtsid EL ja liikmesriigid endale kohustuse anda
arenguriikidele kiiresti märkimisväärset pikaajalist rahalist ja
tehnoloogiaalast abi. Cancúnis toimunud konventsiooniosaliste 16. konverentsil
leppisid riigid kokku (otsuse 1/CP.16 lõige 40), et iga arenenud riik, kes
on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaline, parandab aruandlust
arenguriikidest konventsiooniosalistele antava rahalise ja tehnoloogiaalase abi
ning suutlikkuse suurendamiseks vajaliku toetuse kohta. Aruandluse parandamine
on väga oluline selleks, et teha kindlaks ELi ja liikmesriikide jõupingutused
võetud kohustuste täitmisel.
Täpsemalt soovitakse seiremehhanismi otsuse
läbivaatamisel käsitleda järgmisi küsimusi.
(1)
Kehtiv kasvuhoonegaaside heite ja leevendusmeetmete
seire- ja aruandlussüsteem ei ole piisav uutest ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni kohastest õigusaktidest ja rahvusvahelistest arengusuundadest
tulenevate uute nõuete rakendamiseks.
Nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel 2009.
aastal kokku lepitud kliima- ja energiapaketiga kehtestati liikmesriikidele
uued seire- ja aruandlusnõuded. Nimetatud nõuete jõustamiseks tuleb need
inkorporeerida kehtivasse seire- ja aruandlussüsteemi. Ka ÜRO raamkonventsiooni
kohastes Cancúni kokkulepetes (otsus 1/CP.16) nõutakse heitkoguseid ja
leevendusmeetmeid käsitleva aruandluse parandamist Kyoto protokolli
järelmeetmena.
(2)
Tulevase poliitika väljatöötamise ja rakendamise
toetamiseks ei ole ELi tasandil piisavalt andmeid.
Mitmes valdkonnas ja sektoris, mis on olulised
kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ja ELi tasandil meetmete võtmiseks, ei
ole praegu andmeid kogutud või on neid liiga vähe selleks, et toetada poliitika
tõhusat kujundamist ja rakendamist. Need valdkonnad on järgmised: a)
meretransport; b) lennundus; c) maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus
(LULUCF) ning d) kohanemine.
(3)
Kehtiva seire- ja aruandlussüsteemiga käsitletakse
kasvuhoonegaaside heidet ja leevendusmeetmeid, kuid süsteemis ei võeta arvesse
uusi ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaseid kohustusi, mis on seotud
rahalise ja tehnoloogiaalase abi andmisega arenguriikidele, ning ei tagata
nende täitmist;
EL võttis endale rahvusvahelise kohustuse anda
arenguriikidele kiiresti märkimisväärset pikaajalist rahalist ja
tehnoloogiaalast abi. Selleks et EL oleks nähtav, tema kliimamuutusi käsitlev
sõnum edastataks selgelt ning et tagada ELi usaldusväärsus rahvusvaheliste
partnerite silmis, on vaja läbipaistvat ja põhjalikku teavet antava abi liigi
ja suuruse kohta. Sageli on eespool kindlaksmääratud probleemid andnud teistele
riikidele põhjust kriitikaks, et EL ja liikmesriigid ei täida oma kohustusi,
ning need probleemid tuleb lahendada.
(4)
Selleks et jälgida heite piiramise eesmärkide
täitmisel saavutatud edu, eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegia raames, on
vaja täiendavaid andmeid ja teavet.
Majanduskasvu tagamiseks ja töökohtade
loomiseks välja töötatud uue tervikliku ELi majanduspoliitika strateegia ehk
Euroopa 2020. aasta strateegia põhieesmärgid sisaldavad ka ELi ja riiklikke
heite piiramise eesmärke.
(5)
Seiremehhanismi otsuse alusel praegu esitatavas
teabes on täheldatud puudusi seoses läbipaistvuse, õigeaegsuse, kooskõlalisuse,
täielikkuse ja võrreldavusega.
Suhteliselt suur nõuete täitmatajätmise
juhtude osakaal viimastel aastatel osutab, et kehtiva seire- ja
aruandlussüsteemi läbipaistvust, täpsust, kooskõlalisust ja tõhusust oleks
võimalik suurendada.
(6)
Kogemus on näidanud, et kehtivaid aruandlusnõudeid
on vaja tingimata lihtsustada ja ühtlustada.
Seiremehhanismi otsuse rakendamise kogemus on
näidanud, et teatavate aruandlusnõuetega ei saavutatud oodatud tulemusi või
teavet ei kasutatud nii nagu eeldati. Samuti näitas see, et aruandlust
käsitlevaid vahendeid saaks omavahel paremini siduda.
·
Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Praegune seiremehhanism on kehtestatud
otsusega nr 280/2004/EÜ, mis tunnistatakse käesoleva ettepanekuga kehtetuks.
·
Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja
eesmärkidega
Seiremehhanismi otsuse läbivaatamine:
–
aitab saavutada kliima- ja energiapaketi
üldeesmärki vähendada kasvuhoonegaaside ülemaailmset heidet, on kooskõlas
paketi osana vastuvõetud üksikute õigusaktidega ning sellega soovitakse
parandada täiendavate poliitikasuundade rakendamist valdkondades, mida paketis
piisavalt ei käsitleta;
–
on kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
raames peetavate aruteludega, milles käsitletakse heitega seotud tulevasi
mõõtmis-, aruandlus- ja tõendamissüsteeme, meetmeid ja finantsabi andmist küsimustes,
mida on kavas hõlmata, ning teatavaid aruandlusvaldkondi, mida on kavas
tõhustada;
–
on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga,
mille üks peamine eesmärk on piirata heidet ning milles nõutakse, et
liikmesriikide ja ELi edusammude jälgimiseks tuleb teha kättesaadavaks
ajakohased ja värsked andmed kliimameetmete kohta.
–
on kooskõlas ELi eesmärkidega lihtsustada ja
paremini reguleerida, kuna läbivaatamisel lähtutakse rakendamise kogemusest ja
sidusrühmadelt saadud tagasisidest. Läbivaatamise eesmärk on käsitleda
kindlakstehtud nõrku külgi ja probleeme ning vajaduse korral lihtsustada
aruandlusnõudeid. Praegust aruandevoogu ja teabevajadusi on põhjalikult arvesse
võetud ning uued nõuded on nendega vastavusse viidud.

2.
HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU
HINDAMISE TULEMUSED

·
Konsultatsioonimeetodid, peamised
sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus
Lisaks ekspertide kohtumistele ja töötubadele
toimus 7. märtsist kuni 29. aprillini 2011 sidusrühmadega avalik veebiarutelu,
mis hõlmas kõiki otsuse nr 280/2004 kavandatava läbivaatamisega seotud aspekte.
Veebiküsimustikule sai vastata kliimameetmete peadirektoraadi ja „Sinu hääl”
veebisaidi kaudu. Küsimustik oli kättesaadav kõigis ametlikes keeltes ning
sidusrühmi teavitati nõuetekohaselt. Vastused saadi eraisikutelt,
riigiasutustelt, vabaühendustelt, eraettevõtjatelt, tööstusharu
esindusorganisatsioonidelt ning teadusasutustelt.
·
Avaliku veebiarutelu tulemused
Sidusrühmadega toimunud veebiarutelu käigus
kogutud andmed näitavad, et ELi kodanikel on kliimamuutuste alase teabe vastu
elav huvi ning nad toetavad aruandlussüsteemi edasist täiustamist, eelkõige
seoses teabe ulatuse ja läbipaistvusega. Üldiselt leidsid vastajad, et
hoolimata sellest, et kliimamuutusi käsitlevat suhteliselt kvaliteetset teavet
ja andmeid on küllalt palju, on selles osas veel arenguruumi ning enamike
vastajate arvates tuleks täiustada nõudeid kõigis käesolevas mõjuhinnangus
käsitletud valdkondades. Konsultatsiooni tulemused on kättesaadaval internetis[5].
·
Konsulteerimine liikmesriikidega
Liikmesriikide teavitamiseks seiremehhanismi
otsuse läbivaatamisest viidi 2009., 2010. ja 2011. aastal läbi kaks töötuba,
rida kohtumisi tehniliste ja valdkonna ekspertidega ning mitu projekti.
Kõnealustel kohtumistel väljendasid liikmesriigid nõusolekut, et
seiremehhanismi otsus tuleb läbi vaadata, et võtta arvesse ELi ja
rahvusvahelisi arengusuundi ning nimetatud otsuse rakendamisel saadud kogemusi.
Siiski olid liikmesriigid mures halduskoormuse võimaliku suurenemise pärast.
Seitse liikmesriiki (Hispaania, Madalmaad,
Rootsi, Saksamaa, Slovakkia, Soome, Ungari) olid vabatahtlikult nõus andma
teavet halduskoormuse ja –kulude kohta. Nende liikmesriikidega konsulteeriti
küsimustike kaudu kaks korda. Kuid teisele küsimustikule vastasid üksnes viis
liikmesriiki (Madalmaad, Rootsi, Saksamaa, Soome, Ungari). Põhjus, miks teisele
küsimustikule vastas vähem liikmesriike, on peamiselt selles, et küsimustes
käsitleti eelkõige uusi sätteid, mis kehtestatakse uue seiremehhanismi
määrusega. Seepärast oli liikmesriikide arvates võimalikku halduskoormust
keeruline hinnata. Jätkumeetmena ning vastavalt mõju hindamise juhtrühma
nõuandele võeti liikmesriikide esindajatega täiendavate andmete saamiseks või
saadud teabe selgitamiseks ühendust telefoni ja e-posti teel. Selle protsessi
tulemusena saadi halduskoormuse kohta lõplikud andmed, millel käesolev mõju
hindamine põhineb.
·
Mõju hindamine
Mõju hindamisel käsitleti mitut küsimust,
sealhulgas järgmist:
–
ELi tasandil andmekogude ülevaatamise ja liikmesriikide
jõupingutusi käsitleva otsusega kehtestatud nõuetele vastavuse hindamise
tsükkel;
–
rahvusvahelisest meretranspordist pärit heidet
käsitlevad aruandlusnõuded;
–
aruandlusnõuded, mis käsitlevad lennunduse muud
mõju maailma kliimale kui CO2-heide;
–
kliimamuutustega kohanemist käsitlevad
aruandlusnõuded;
–
maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust
käsitlevad täiendavad aruandlusnõuded;
–
arenguriikidele antavat rahalist ja
tehnoloogiaalast abi käsitlevad aruandlusnõuded;
–
kooskõla muude õhusaasteaineid käsitlevate ELi
õigusaktidega ning varasema rakendamiskogemuse põhjal tehtud täiustused.
Mõju hindamisel käsitleti iga küsimuse puhul
mitut poliitikavalikut. Üksikasjalikult vaadeldi eri poliitikavalikute
võimalikku majanduslikku ja keskkonnamõju. Kõigi poliitikavalikute üksikasjalik
analüüs on esitatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangus, mis on
kättesaadav järgmisel veebiaadressil: http://ec.europa.eu/clima/studies/g-gas/index_en.htm.
·
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Käesoleva määruse peamine eesmärk on aidata
ELil ja selle liikmesriikidel saavutada riikide, ELi ja rahvusvahelisel
tasandil võetud kohustusi ja eesmärke ning kujundada poliitikat edaspidi
läbipaistva, täpse, kooskõlalise, võrreldava ja täieliku aruandluse kaudu.
Kehtivate rahvusvaheliste aruandlusnõuete
kohaselt tuleb kasvuhoonegaaside heite kohta esitada aruanne igal aastal ning
muu kliimaga seotud teabe (prognoosid, leevendusmeetmed, arenguriikidele antud
abi, kohanemine) kohta iga nelja aasta tagant. Siiski leitakse juba pikka aega,
et need aruanded ei ole piisavad ning rahvusvahelisel tasandil on avaldatud
jõulist survet, et kehtivaid aruandlusnõudeid tõhustada ja täiendada ning
suurendada aruannete esitamise sagedust. See on eriti oluline praegusel
kriitilisel ajal, kui majanduse areng mõjutab märkimisväärselt
leevenduspoliitika kujundamist ning kui varakult antud hoiatussignaalid võivad
oluliselt mõjutada riigi suutlikkust meetmeid võtta ning tagada, et
jätkusuutlik majanduskasv hoitaks kasvuhoonegaaside heitest jätkuvalt lahus.
Need tähtsad kaalutlused esitati hiljuti Cancúnis sõlmitud rahvusvahelistes
kokkulepetes konkreetsete nõuetena (otsus 1/CP.16), mille kohaselt tuleb
usaldusväärset ja põhjalikku teavet (prognooside, leevendusmeetmete,
arenguriikidele antud abi kohta) esitada iga kahe aasta tagant, et aidata
osalistel võetud kohustusi täita. Rahvusvaheliste nõuetega täiendatakse ka
hiljuti ELis kliima- ja energiapaketiga kehtestatud nõudeid, milles veelkord
selgelt kinnitatakse vajadust paremate ja ajakohasemate andmete ja teabe
järele. Samuti aitab liikmesriikidelt eelkõige kasvuhoonegaaside heite
prognooside ja leevendusmeetmete kohta ajakohasema teabe kogumine rakendada
Euroopa 2020. aasta strateegiat, mille põhieesmärkide hulka kuuluvad Euroopa ja
liikmesriikide heite piiramise eesmärgid. Seda silmas pidades tehakse
käesolevas määruses ettepanek tõhustada seire, aruandluse ja läbivaatamise
raamistikku ELis ning võimaldada seega täita siseriiklikke ja rahvusvahelisi
kohustusi, rakendada praegust poliitikat ja töötada tõhusalt välja tulevasi
poliitikasuundi.
Arvestades Kyoto protokolli järgse
kliimamuutuste käsitlemisega seotud ebakindlust ning asjaolu, et liikmesriikide
jõupingutusi käsitleva otsuse rakendamiseks on vaja kehtestada aastane tsükkel
nõuetele vastavuse hindamiseks, nähakse käesoleva ettepanekuga ette ELi
protsess liikmesriikide esitatud KHG-andmete ülevaatamiseks, millega tagatakse,
et liikmesriikide jõupingutusi käsitleva otsuse eesmärkide täitmist hinnatakse
õigeaegselt ning põhjalikul, läbipaistval ja usaldusväärsel viisil, nagu on
sätestatud kliima- ja energiapaketis.
Meretranspordist ning maakasutusest,
maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heidet käsitleva aruandluse suhtes
võetakse ettepanekus äraootav seisukoht, kuna kõnealuste sektorite puhul on
poliitilised arutelud nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil alles käimas.
Sellega tagatakse, et seiremehhanismi raamistik võimaldab kehtestada
üksikasjalikke aruandlusnõudeid hiljem, kui on jõutud konkreetsete poliitiliste
otsusteni kas rahvusvahelisel või ELi tasandil. Niiviisi saavutatakse kooskõla
tulevase poliitikaraamistikuga, välditakse topeltmeetmeid ning tagatakse, et EL
suudab üksikasjalikke nõudeid rakendada võimalikult tõhusalt.
Ettepanekuga nähakse ette, et komisjon hindab
viimaste kättesaadavate heiteandmete ja teadussaavutuste põhjal iga kahe aasta
tagant lennunduse muud mõju kliimale kui CO2-heide ning sellega
tagatakse kooskõla selles valdkonnas kehtivate ELi õigusaktidega. Selline
lähenemisviis erineb mõju hindamisel käsitletust ning kajastab muudelt
komisjoni talitustelt talitustevahelise konsultatsiooniprotsessi käigus saadud
kasulikku teavet. Kõnealune nõue lisati ettepanekusse, kuna leiti, et selle
abil on võimalik saada sama suurt kasu, kuid märkimisväärselt väiksema
halduskoormusega.
Seoses prognoose, poliitikasuundi ja meetmeid
käsitleva aruandlusega nõutakse ettepanekuga iga-aastaste aruannete esitamist,
et ELi poolt riikide ja rahvusvahelisel tasandil võetud kohustuste täitmist
oleks võimalik hinnata igal aastal, aga ka selleks, et saaks varakult võtta
tõhusaid parandusmeetmeid. Tuleks märkida, et paljud liikmesriigid esitavad
ajakohastatud teavet juba praegu igal aastal, kui eelmisel aastal esitatud
teave on nende arvates vananenud. Ettepanekuga kehtestatakse pragmaatiline
lähenemisviis seoses asjaoluga, et selles ei nõuta kattuva taustteabe esitamist
komisjonile, vaid pigem soovitakse tagada, et olemasolevad tehnilist tausta
käsitlevad aruanded oleksid üldsusele kättesaadavad.
Mis puudutab rahalist ja tehnoloogiaalast
toetust, siis edendatakse ettepanekuga aruannete esitamist ühiste meetodite
põhjal kooskõlas ELi kohustusega esitada läbipaistvat ja täielikku teavet
arenguriikidele antava rahalise ja tehnoloogiaalase abi kohta.
Kohanemismeetmeid käsitlevate iga-aastaste
aruannete esitamine aitab kindlaks teha liikmesriikides võetud meetmeid ning
töötada välja kogu ELi hõlmava kohanemisstrateegia. Samuti on niiviisi võimalik
saada teavet ja andmeid ELi kohanemise teabevõrgustiku jaoks, millest saab
kasulik vahend riiklike, piirkondlike ja kohalike poliitiliste otsuste
tegijatele. Vastavalt mõjuhinnangule on see tõhus poliitikavalik, kuna sellega
seotud halduskoormus on väike, kuid samas tagatakse, et EL suudab oma
rahvusvahelisi aruandluskohustusi paremini täita.
Lisaks edendatakse ettepanekuga
liikmesriikides kehtivaid süsteeme, et parandada prognoose, poliitikat ja
meetmeid käsitlevat aruandlust, ning nähakse ette kooskõla muude
õhusaasteaineid käsitlevate õigusaktidega. See on tõhus lahendus, kuna
kaasnevast halduskoormusest hoolimata tähendaks see pikemas perspektiivis
nõuete paremat täitmist, lihtsustamist ja väiksemaid kulusid. Ettepanek
sisaldab ka sätteid kvaliteedi parema tagamise ja -kontrolli kohta ning sellega
kehtestatakse ühtlustatud aruandevormid ja juhised, et parandada andmete
kvaliteeti ja tagada nende täielikkus ning lihtsustada kehtivaid
aruandlusnõudeid tarbetut halduskoormust tekitamata.

3.
ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

·
Õiguslik alus
Õigusakti ettepaneku õiguslik alus on Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1. Ettepanek aitab saavutada ELi
toimimise lepingu artikli 191 lõikes 1 sätestatud õiguslikke eesmärke,
täpsemalt võidelda kliimamuutuste vastu (leevendamine ja kohanemine).
Ettepaneku eesmärk on parandada ELi poliitika kujundamiseks ja otsuste
vastuvõtmiseks vajaliku teabe kättesaadavust ning ELi ja liikmesriikide poolt
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt esitatavate aruannete vastavust
ja kooskõla. Seda eesmärki ei ole võimalik vähem piiravate vahenditega
saavutada. Ettepanek ei mõjuta seiret, andmete kogumist ja aruandlust
käsitlevate ning seiremehhanismi otsusega kehtestatud ülesannete praegust
üldist jaotumist ELi ja liikmesriikide vahel.
·
Subsidiaarsuse põhimõte
Selleks et meetmete võtmine ELi tasandil oleks
põhjendatud, tuleb järgida subsidiaarsuse põhimõtet:
(a)
Probleemi piiriülene olemus (vajalikkuse
hindamine)
Kliimamuutuste piiriülene olemus on oluline
element, kui otsustatakse selle üle, kas ELi tasandil meetmed on vajalikud.
Üksnes riiklike meetmetega ei suudetaks rahvusvaheliselt kokkulepitud kohustusi
täita ning nendest ei piisaks jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse alusel
kehtestatud eesmärkide saavutamiseks. Seepärast on vajalik, et EL kehtestaks
raamistiku, mis võimaldaks täita rahvusvahelisi ja ELi nõudeid ning tagada igal
võimalusel ühtlustatud aruandluse. Selleks et tagada tõhus aruandlus, mis nõuab
paljude erinevate õigusaktide kooskõlastamist, ning 27 liikmesriigi andmeid
sisaldavate ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaste aruannete õigeaegne
esitamine ja kvaliteet, on samuti vaja ELi tasandil kooskõlastamist.
(b)
Tõhususe hindamine (lisandväärtus)
Lisaks sellele, et enamik kavandatud
läbivaatamisi tulenevad kehtivatest või tulevastest ELi ja rahvusvahelistest
lepingutest, tooks ELi tasandi meede tänu oma tõhususele selget kasu võrreldes
riikliku tasandi meetmega. Kuna üldised kohustused võetakse ELi tasandil, on
parem, kui aruandlust käsitlev õigusakt töötatakse välja samuti ELi tasandil.
Lisaks on mõne tuvastatud probleemi (ELi ja liikmesriikide aruandluse kvaliteet
ja õigeaegsus) lahendamiseks vaja andmeid ja meetodeid kooskõlastada kõigis 27
liikmesriigis ning seda on parem teha ELi tasandil.
Eelkõige ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
kohaste kasvuhoonegaaside heidet käsitlevate aruannete esitamise kogemus on
näidanud, et seiremehhanismi otsus on oluliselt aidanud lihtsustada ja tagada
kvaliteetsete aruannete esitamist. Seiremehhanismi otsuse alusel läbiviidav
liikmesriigi andmete täiendav kontroll ja analüüs on parandanud ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni kohaste aruannete kvaliteeti, lihtsustanud liikmesriikidel
võetud kohustuste täitmist ning aidanud oluliselt vähendada nimetatud
konventsiooni nõuete täitmatajätmise juhtumite arvu. Kasu on toonud ka nõuete
rangem järgimine, osaliselt seetõttu, et komisjonil on võimalus algatada
rikkumismenetlusi.
Eeldatavasti toob aruandluse laiendamine
läbivaadatud seiremehhanismi alusel uutele ÜRO raamkonventsiooniga hõlmatud
valdkondadele (rahaline ja tehnoloogiaalane abi) kaasa sama suurt kasu.
Läbivaadatud seiremehhanismi kohane aruandlus võimaldab liikmesriikide andmeid
üksikasjalikumalt hinnata ja arvesse võtta ning tagab, et puudused ja nõrgad
küljed selgitatakse täpselt välja ja nende kõrvaldamiseks võetakse konkreetsed
meetmed, mis on väga oluline ELi rahvusvahelise usaldusväärsuse tagamiseks. Kui
praegu on esitamine üsna ebaühtlane, siis läbivaadatud seiremehhanismi kohase
aruandlusega tagatakse vähemalt mõned ühised miinimumnõuded. Samuti on oluline
kohaldada rikkumismenetlusi, et käsitleda veel lahendamata probleeme ELi
siseselt, aga mitte ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel, kui neil võib
olla märkimisväärset poliitilist ja õiguslikku mõju.
Ka kohanemist käsitleva aruandlusega seoses
toob läbivaadatud seiremehhanism kaasa juba eespool mainitud kasu ning lisaks
annab võimaluse parimate tavade vahetamiseks. Kuna kohanemine on kõigi
liikmesriikide ühine probleem, on keskne aruandlus vajalik selleks, et
selgitada välja kohanemisvajadused ja teha kindlaks parimad tavad ning tuvastada
puudused, mida saaks kõrvaldada kas ELi meetmetega või liikmesriikide vahelise
koostöö kaudu.
·
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Ettepanek kehtib üksnes ulatuses, mis on
vajalik selleks, et parandada kliimamuutusi käsitlevate andmete kvaliteeti ja
tagada rahvusvaheliste ja ELi nõuete järgimine.
Ettepanek vastab proportsionaalselt ELi
üldeesmärgile saavutada Kyoto protokolliga ettenähtud kasvuhoonegaaside heite
vähenemine, samuti ELi kliima- ja energiapaketis kehtestatud eesmärkidele,
Kopenhaageni kokkuleppele ning otsusele 1/CP.16 (Cancúni kokkulepped).
Ettepaneku eesmärk on rakendada
seiremehhanism, mis sarnaneb tavade ja menetluste poolest otsuse nr 280/2004/EÜ
alusel juba rakendatud mehhanismile.

4.
MÕJU EELARVELE

Vastavalt
käesolevale määrusele lisatud finantsselgitusele kasutatakse määruse
rakendamisel olemasolevat eelarvet ning see ei avalda mõju mitmeaastasele
finantsraamistikule.

5.
VALIKULISED ÜKSIKASJAD

·
Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel
Ettepanek sisaldab sätet, mis võimaldab
komisjonil käesolev määrus üle vaadata, kui see on vajalik seoses ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli käsitlevate tulevaste
otsuste või muude ELi õigusaktidega. Vajaduse korral teeb komisjon Euroopa
Parlamendile ja nõukogule ettepaneku muuta käesolevat määrust, muudab kehtivaid
delegeeritud õigusakte või võtab vastu uusi.
2011/0372 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi
ja kliimamuutusi käsitleva muu olulise ELi ja riikliku teabe esitamise kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut ja eriti selle artikli 192 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud õigusakti eelnõu riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[6],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[7],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004.
aasta otsusega nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve
ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta)[8]
kehtestati süsteem kasvuhoonegaaside kogu inimtekkelise heite ja selle
neeldajates sidumise seireks, nimetatud heitega seonduvate kohustuste täitmise
hindamiseks ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni[9] ja Kyoto protokolli[10] kohaste seire- ja
aruandlusnõuete rakendamiseks Euroopa Liidus. Selleks et võtta arvesse viimase
aja rahvusvahelisi arengusuundi seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja
Kyoto protokolliga ning rakendada uued ELi õigusaktidega ettenähtud seire- ja
aruandlusnõuded, tuleks kõnealune otsus asendada. Otsus 280/2004/EÜ tuleks
asendada määrusega järgmistel põhjustel: määruse reguleerimisala on laiem,
sellega hõlmatakse täiendavaid kohustatud isikute kategooriaid, kehtestatavad
sätted on keerulisemad ja väga tehnilised, kogu ELis kohaldatavate ühtsete
eeskirjade järele on vajadus suurenenud ning rakendamist tuleks lihtsustada.
(2)
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni lõppeesmärk on
saavutada kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stabiliseerumine atmosfääris
tasemel, mis võimaldab ära hoida inimtegevusest tulenevaid ohtlikke häireid
kliimasüsteemis. Selle eesmärgi saavutamiseks ei tohiks maapinna keskmise
temperatuuri tõus maailmas võrreldes tööstusajastu eelse temperatuuriga ületada
2° C.
(3)
Tuleb põhjalikult jälgida ELi ja liikmesriikide
kasvuhoonegaaside heidet ja kliimamuutuste vastu võitlemisel tehtud
jõupingutusi, nende kohta on vaja esitada põhjalikke aruandeid ning neid tuleb
korrapäraselt hinnata.
(4)
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste
konverentsil vastuvõetud otsustega 1/CP.15 (otsus 1/CP.15 ehk Kopenhaageni
kokkulepe) ja 1/CP.16 (otsus 1/CP.16 ehk Cancúni kokkulepe) astuti
märkimisväärne samm edasi kliimaprobleemide lahendamiseks tasakaalustatud
viisil. Nimetatud otsustega kehtestati uued seire- ja aruandlusnõuded, mida
kohaldatakse ELi ja liikmesriikide poolt võetud suurte heite vähendamise
kohustuste rakendamise suhtes, ning nendega nähti ette abi andmine
arenguriikidele. Samuti tõdetakse nendes otsustes, et kohanemisküsimuste
lahendamine on sama tähtis kui kliimamuutuste mõju leevendamine. Otsuses
1/CP.16 nõutakse arenenud riikidelt vähese CO2-heitega majanduse
arengu strateegiate või -kavade väljatöötamist. Sellised strateegiad või kavad
peaksid aitama üles ehitada vähese CO2-heitega ühiskonda ning tagama
jätkuvalt suure majanduskasvu ja säästva arengu. Käesolev määrus peaks
delegeeritud õigusaktide kaudu lihtsustama kõnealuste ja tulevikus uutest
otsustest või ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt sõlmitavast
rahvusvahelisest kokkuleppest tulenevate seire- ja aruandlusnõuete rakendamist.

(5)
Lisaks võtsid EL ja liikmesriigid kindla kohustuse
kasvuhoonegaaside heidet märkimisväärselt vähendada 2009. aastal vastuvõetud
kliima- ja energiapaketiga, eelkõige 23. aprilli 2009. aasta otsusega nr
406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside
heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada
kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020,[11]
ning 23. aprilli 2009. aasta direktiiviga 2009/29/EÜ, millega muudetakse
direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside
saastekvootidega kauplemise süsteemi[12].
Samuti tuleks ajakohastada ELi heite seire- ja aruandlussüsteemi, arvestades
kõnealuste õigusaktidega kehtestatud uusi nõudeid.
(6)
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon kohustab ELi ja
tema liikmesriike arendama, korrapäraselt ajakohastama, avaldama trükis ja
esitama konventsiooniosaliste konverentsile riiklikud andmekogud, milles
käsitletakse kõigi selliste kasvuhoonegaaside inimtekkelist heidet ja selle
sidumist neeldajates, mis on osoonikihi kaitsmise Viini konventsiooni Montreali
protokolliga (osoonikihti kahandavate ainete kohta)[13] reguleerimata, kasutades
konventsiooniosaliste konverentsil kokkulepitud võrreldavaid metoodikaid.
(7)
Selleks et tagada muude Kyoto protokolli sätete
rakendamine, loovad EL ja liikmesriigid nimetatud protokolli artikli 5 lõike 1
kohaselt riikliku süsteemi kõigi Montreali protokolliga reguleerimata
kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ja neeldajates seotud heite hindamiseks.
Otsusega 1/CP.16 nõutakse ka riikliku korra kehtestamist kõigi Montreali
protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ja neeldajates
seotud heite hindamiseks. Käesoleva määrusega tuleks võimaldada mõlema
nimetatud nõude rakendamist.
(8)
Otsuse nr 280/2004/EÜ rakendamisel saadud kogemus
on näidanud, et oleks vaja suurendada sünergiat ja kooskõla muude õigusaktide
alusel esitatavate aruannetega, eelkõige nendega, mis esitatakse Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ
(millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise
süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ)[14] , Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 18. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 166/2006 (mis käsitleb Euroopa
saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega muudetakse nõukogu
direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ)[15]
, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/81/EÜ
(teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta)[16] , Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 17. mai 2006. aasta määruse (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud
kasvuhoonegaaside kohta)[17]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määruse (EÜ) nr
1099/2008 (energiastatistika kohta)[18]
kohaselt. Kuna aruandlusnõuete ühtlustamine nõuab üksikute õigusaktide
muutmist, on heitearuannete kvaliteedi tagamiseks oluline, et kasvuhoonegaaside
heitearuannetes kasutatakse kooskõlastatud andmeid ning andmete kooskõla
tõendatakse.
(9)
Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas
hindamisaruandes on kindlaks tehtud lämmastiktrifluoriidi (NF3)
potentsiaal põhjustada globaalset soojenemist ning see on ligikaudu 17 000
korda suurem kui CO2-l. NF3 kasutatakse
elektroonikatööstuses üha enam perfluorosüsivesinike (PFCd) ja
väävelheksafluoriidi (SF6) asendamiseks. Vastavalt Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 191 lõikele 2 peab ELi keskkonnapoliitika rajanema
ettevaatuspõhimõttel. Selle põhimõtte järgimiseks tuleb teostada seiret NF3
heite üle, et teha kindlaks selle kogused ELis ja määrata vajaduse korral
kindlaks leevendusmeetmed.
(10)
Andmed, mida praegu kasutatakse kasvuhoonegaaside
riiklikes andmekogudes ning riiklikes ja ELi registrites, ei ole piisavad, et
määrata liikmesriigi tasandil kindlaks tsiviillennunduse CO2-heide,
mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma. Kui EL kehtestab aruandluskohustused, ei
tohiks see liikmesriikidele ja väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele
(VKEd) tekitada taotletavate eesmärkidega ebaproportsionaalset halduskoormust.
Direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata lendudest pärit CO2-heide
moodustab kasvuhoonegaaside koguheitest vaid väga väikese osa ning selle heite
jaoks aruandlussüsteemi kehtestamine tooks kaasa põhjendamatu halduskoormuse,
kui arvestada direktiiviga 2003/87/EÜ selle sektori suhtes laiemalt kehtestatud
nõudeid. Seepärast tuleks valitsustevahelises kliimamuutuste rühmas kehtestatud
allikakategooriast „1.A.3.A Tsiviillennundus” pärit CO2-heidet
pidada otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 ja artikli 7 lõike 1 kohaldamisel
võrdseks nulliga.
(11)
Kuna maakasutuse, maakasutuse muutuse ja
metsandusega (LULUCF) seotud kasvuhoonegaaside heidet ja selle sidumist on
võetud arvesse Kyoto protokolli kohases ELi heitkoguste vähendamise eesmärgis,
ei ole see osa kliima- ja energiapaketi eesmärgist vähendada 2020. aastaks
heitkoguseid 20 %. Otsuse nr 406/2009/EÜ ja direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt
peab komisjon hindama võimalusi, kuidas kaasata maakasutus, maakasutuse muutus
ja metsandus 2020. aastaks püstitatud eesmärgi hulka. Selle ülesande täitmise
aeg seati sõltuvusse kliimamuutusi käsitleva rahvusvahelise kokkuleppe üle
peetavate läbirääkimiste tulemustest. Kui sellist kokkulepet ei ole 2010. aasta
lõpuks sõlmitud, võib komisjon teha ettepaneku võtta vastu õigusakt, mis
hakkaks kehtima alates 2013. aastast. Käesolev määrus peaks võimaldama
rakendada rahvusvahelises kokkuleppes või sedalaadi ELi õigusaktis sätestatud
aruandlusnõudeid.
(12)
EL ja liikmesriigid peaksid püüdma pakkuda kõige
värskemat teavet kasvuhoonegaaside heite kohta, eelkõige Euroopa 2020. aasta
strateegia ja selles kindlaksmääratud ajakavade kohaselt. Käesolev määrus peaks
võimaldama koostada selliseid hinnanguid statistilise ja muu teabe alusel
võimalikult lühikese aja jooksul.
(13)
Meretranspordist pärit heite seire- ja
aruandlusnõuded liikmesriikidele tuleks vastu võtta sellisena, et need oleksid
kooskõlas kõigi muude ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames kokkulepitud
nõuetega või, nii suures ulatuses kui võimalik, laevadele kohaldatavate
nõuetega, mis on kindlaks määratud Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO)
või meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heidet käsitleva ELi meetmega.
Selline seire ja aruandlus annaks kõnealusest heitest parema ülevaate ning
aitaks poliitikat tõhusalt rakendada.
(14)
Otsuse nr 280/2004/EÜ rakendamisel saadud kogemus
näitas, et poliitikasuundade, meetmete ja prognoosite kohta esitatava teabe
läbipaistvust, täpsust, kooskõlalisust, täielikkust ja võrreldavust on vaja
suurendada. Vastavalt otsusele nr 406/2009/EÜ peavad liikmesriigid esitama
aruande kavandatud edusammude kohta selles otsuses sätestatud kohustuste
täitmisel, sealhulgas teabe riiklike poliitikasuundade, meetmete ja prognooside
kohta. Euroopa 2020. aasta strateegiaga nähakse ette majanduspoliitika
tegevuskava, mille kohaselt peavad EL ja liikmesriigid pingutama rohkem selle
nimel, et aruanded, milles käsitletakse kliimamuutuste alaseid poliitikasuundi
ja meetmeid ning nende prognoositud mõju heitele, esitataks õigeaegselt. Nende
eesmärkide poole püüdlemisel peaks olema palju abi ELi ja liikmesriigi tasandil
riiklike süsteemide loomisest ning täpsematest aruandlusjuhistest. Selleks et
EL täidaks kasvuhoonegaaside heite prognoose käsitlevaid rahvusvahelisi ja
liidusiseseid aruandlusnõudeid ning et hinnata ELi edusamme rahvusvaheliste ja
liidusiseste kohustuste täitmisel, peaks komisjon samuti koostama ja kasutama
hinnanguid kasvuhoonegaaside heite prognoosi kohta.
(15)
Selleks et jälgida liikmesriikide edusamme ja
meetmeid kliimamuutustega kohanemisel, peavad nad esitama täpsemat teavet.
Sellist teavet on vaja põhjaliku ELi kohanemisstrateegia väljatöötamiseks valge
raamatu „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik”[19] järel. Kohanemisteavet
käsitlev aruandlus võimaldab liikmesriikidel vahetada parimaid tavasid ja
hinnata oma vajadusi ja valmisolekut kliimamuutustega võitlemisel.
(16)
Otsusega 1/CP.15 võtsid EL ja liikmesriigid
kohustuse näha ette olulised rahalised vahendid selliste meetmete toetamiseks,
mida võetakse kliimamuutustega kohanemise ja selle mõju leevendamiseks
arenguriikides. Otsuse 1/CP.16 lõike 40 kohaselt parandab iga arenenud riik,
kes on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaline, aruandlust arenguriikidest
konventsiooniosalistele antava rahalise ja tehnoloogiaalase abi ning
suutlikkuse suurendamiseks vajaliku toetuse kohta. Selleks et näha, milliseid
jõupingutusi EL ja liikmesriigid kohustuste täitmiseks teevad, tuleb aruandlust
kindlasti tõhustada. Otsusega 1/CP.16 kehtestati ka uus tehnoloogiamehhanism,
et parandada rahvusvahelist tehnosiiret. Käesoleva määrusega tuleks tagada, et
arenguriikidele suunatud tehnosiirde kohta oleks kättesaadav usaldusväärne ja
ajakohane teave.
(17)
Direktiivi 2003/87/EÜ on muudetud direktiiviga
2008/101/EÜ,[20]
mille tulemusena kohaldatakse direktiiviga 2003/87/EÜ loodud kasvuhoonegaaside
saastekvootidega kauplemise süsteemi ELis ka lennundusele. Nimetatud
direktiiviga lisati sätted enampakkumistulude kasutamise, liikmesriikide sellekohase
aruandluse ning meetmete kohta, mida on võetud lennunduse saastekvootidega
kauplemiseks enampakkumistel vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 3d lõikele
1 või 2, et kontrollida, kas kogu kõnealust tulu või sellele vastavat summat
kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõikes 4 osutatud meetmete
rahastamiseks. Selleks et kontrollida, kas vähemalt 50 % enampakkumiste
tulust kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 3 osutatud meetmete
rahastamiseks, sisaldab direktiiv 2003/87/EÜ direktiiviga 2009/29/EÜ tehtud
muudatuste tulemusena nüüd ka aruandlusnõudeid enampakkumistulude kasutamise
kohta. Vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ saastekvootide enampakkumisel
müümisest saadud tulude läbipaistev kasutamine on ELi kohustuste tähtsaim alus.
Enampakkumistulude kasutamist käsitlevas aruandluses tuleks esitada tõendid
tegelikult välja makstud summade ja väljamakse liigi kohta (otseinvesteeringud
projektidesse, investeerimisfondid, fiskaal- või finantstoetusmeetmed) ning
märkida meetmete, projektide või fondide liik ja viide neile.
(18)
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon kohustab ELi ja
liikmesriike arendama, korrapäraselt ajakohastama, avaldama trükis ja esitama
konventsiooniosaliste konverentsile riikide teatisi ja kahe aasta kohta
esitatavaid aruandeid, mille koostamisel on kasutatud konventsiooniosaliste
kokkulepitud juhiseid, metoodikat ja vormi. Otsusega 1/CP.16 kutsutakse üles
parandama aruandlust, milles käsitletakse leevenduseesmärke ja
konventsiooniosalisest arenguriikidele antavat rahalist ja tehnoloogiaalast abi
ning suutlikkuse suurendamise toetust.
(19)
Otsusega nr 406/2009/EÜ muudeti praegune aastane
aruandetsükkel aastaseks kohustustetsükliks, millega nõutakse liikmesriikidelt
kasvuhoonegaaside andmekogude põhjalikku ülevaatamist lühema aja jooksul kui on
ette nähtud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga, et kasutada ära kõiki
võimalusi ning vajaduse korral kohaldada parandusmeetmeid iga vastava aasta
lõpus. Arvestades ebakindlust, mis on seotud ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsioonist ja Kyoto protokollist lähtuvate tulevaste arengusuundadega,
on vaja kehtestada ELi protsess liikmesriikide kasvuhoonegaaside andmekogude
ülevaatamiseks, millega tagatakse, et otsusega nr 406/2009/EÜ pandud kohustuste
täitmist hinnatakse õigeaegselt, usaldusväärselt, kooskõlaliselt ja
läbipaistvalt.
(20)
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessis
arutatakse praegu mitmete tehniliste elementide üle, mis on seotud
kasvuhoonegaaside heidet ja selle neeldajates sidumist käsitleva aruandlusega;
need elemendid on globaalse soojendamise potentsiaal, hõlmatavad
kasvuhoonegaasid ning valitsustevahelise kliimamuutuste rühma metoodilised
juhised, mida tuleb kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude koostamisel
kasutada. Kui kõnealused metoodilised elemendid vaadatakse ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni protsessis läbi ning kasvuhoonegaaside heite aegread
arvutatakse selle tulemusena ümber, võib see muuta kasvuhoonegaaside heite
taset ja suundumusi. Komisjon peaks selliseid rahvusvahelisi arengusuundi
jälgima ning vajaduse korral tegema ettepaneku käesoleva määruse
läbivaatamiseks, et tagada kooskõla ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
protsessis kasutatava metoodikaga.
(21)
Kogu aegridades kajastatavat kasvuhoonegaaside
heidet tuleks hinnata samade meetoditega. Aluseks võetavate tegevusandmete ja
heitekoefitsientide kogumine, määramine ja kasutamine peaks olema kooskõlas, et
muutused heitesuundumustes ei oleks tingitud hindamismeetodite või –eelduste
muutumisest. Ümberarvutused tuleks teha vastavalt kokkulepitud suunistele ning
selle eesmärk peaks olema esitatavate aegridade kooskõla, täpsuse ja
täielikkuse parandamine ning üksikasjalikemate meetodite rakendamine. Kui
aluseks olevate tegevusandmete kogumise ja heitekoefitsientide määramise
metoodika või moodus muutub, peaksid liikmesriigid esitatavaid aegridu
käsitlevad andmekogud ümber arvutama ning hindama, kas kokkulepitud suunistega
ettenähtud põhjustel on vaja teha veel ümberarvutusi, eelkõige peamiste
kategooriate puhul. Käesolevas määruses tuleks sätestada, kas selliste ümberarvutuste
mõju võetakse arvesse ning millistel tingimustel.
(22)
Lennundus mõjutab kliimat õhkupaisatava CO2-heite
tõttu, aga ka muude heidete ja mehhanismidega (nt lämmastikoksiidide heide ja
kiudpilvkatte tihenemine). Arvestades asjaolu, et selle mõju kohta on üha
rohkem teadusandmeid, tuleks käesoleva määruse raames hinnata korrapäraselt
lennunduse muud mõju kliimale kui CO2–heide.
(23)
Euroopa Keskkonnaamet soovib toetada säästvat
arengut ning aidata Euroopa keskkonnaseisundit oluliselt ja mõõdetavalt
parandada, pakkudes poliitiliste otsuste tegijatele, riigiasutustele ja
üldsusele õigel ajal otstarbekohast, olulist ja usaldusväärset teavet. Euroopa
Keskkonnaamet peaks vajaduse korral komisjoni aitama seire ja aruandlusega
seotud töös, eelkõige järgmises: ELi andmekogude süsteem ja sellekohased
prognoosid, poliitikad ja meetmed, liikmesriikide andmekogude iga-aastane
ekspertülevaatus, heite vähendamise kohustuste täitmisel tehtud edusammude
hindamine, kliimamuutuste mõju, vastuvõtlikkus neile ja nendega kohanemine, ning
üldsusele usaldusväärse kliimateabe edastamine.
(24)
Komisjon peaks kooskõla tagamiseks jälgima
käesoleva määrusega kehtestatavate seire- ja aruandlusnõuete rakendamist ning
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli kohaseid tulevasi
arengusuundi. Sellega seoses peaks komisjon vajaduse korral käesoleva määruse
sätteid kehtetuks tunnistama või neid muutma.
(25)
Selleks et tagada käesoleva määruse artikli 20
lõike 5 rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda
rakendamisvolitused. Selleks et kehtestada ühtlustatud aruandlusnõuded
kasvuhoonegaaside seire ja muu kliimapoliitika seisukohalt olulise teabe jaoks,
tuleks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 anda
õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses järgmisega: käesoleva määruse I
lisa läbivaatamine, maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust ning
meretransporti käsitlev liikmesriikide aruandlus, liikmesriikide riiklikud
süsteemid, liikmesriikide andmekogude ekspertülevaatus, üksikasjalikud nõuded liikmesriikide
aruannete sisu, ülesehituse, vormi ja esitamise kohta ning teatavate käesoleva
määrusega pandud kohustuste tühistamine ja muutmine. On eriti oluline, et
komisjon konsulteeriks ettevalmistava töö käigus lisaks teistele ka
ekspertidega. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja
koostamise ajal tagama, et asjaomased dokumendid esitatakse Euroopa
Parlamendile ja nõukogule ühel ajal, õigeaegselt ning nõuetekohaselt.
(26)
Kuna käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud
eesmärke ei ole nende olemuse tõttu võimalik liikmesriigi tasandil täielikult
saavutada ning meetme ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada ELi
tasandil, võib EL võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5
sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud
proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud
eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1. peatükk
Reguleerimisese, reguleerimisala ja mõisted
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse süsteem:
(a)
ELi ja liikmesriikide poolt ÜRO kliimamuutuste
raamikonventsiooni sekretariaadile esitatava aruandluse õigeaegsuse,
läbipaistvuse, täpsuse, kooskõlalisuse, võrreldavuse ja terviklikkuse
tagamiseks;
(b)
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto
protokolli ning neist tulenevate otsuste alusel võetud kohustustega seotud
teabe esitamiseks ja tõendamiseks ning nende kohustuste täitmisel tehtud
edusamme hindamiseks;
(c)
Montreali protokolliga (osoonikihti kahandavate
ainete kohta) reguleerimata kasvuhoonegaaside kogu liikmesriikides õhkupaisatud
inimtekkelise heite ja neeldajates seotud heite seireks ja seda käsitlevaks
aruandluseks;
(d)
kasvuhoonegaaside heiteandmete ja otsuse nr
406/2009/EÜ artikli 6 kohase muu teabe seireks, aruandluseks, ülevaatamiseks ja
tõendamiseks;
(e)
meretranspordist pärit CO2-heidet
käsitlevaks aruandluseks;
(f)
direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõike 1, 2 või
artikli 10 lõike 1 alusel saastekvootide enampakkumisel müümisest saadud tulu
kasutamise seireks ja seda käsitlevaks aruandluseks vastavalt kõnealuse
direktiivi artikli 3d lõikele 4 ja artikli 10 lõikele 3;
(g)
liikmesriikides kliimamuutuste vältimatute
tagajärgedega kohanemiseks võetud meetmete seireks ja neid käsitlevaks
aruandluseks;
(h)
liikmesriikide edusammude hindamiseks otsusega nr
406/2009/EÜ pandud kohustuste täitmisel;
(i)
ELi tulevase kliimapoliitika kujundamise ja
hindamise toetamiseks vajaliku teabe ja andmete kogumiseks.
Artikkel 2
Reguleerimisala
Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise
suhtes:
(a)
ELi ja liikmesriikide vähese CO2-heitega
arengu strateegiad ning kõik nende muudatused vastavalt otsusele 1/CP.16;
(b)
I lisas loetletud kasvuhoonegaaside heide ning
neeldajates seotud heide, mis on õhku paisatud liikmesriikide territooriumil
ning mis on pärit sellistest sektoritest ja allikatest, mida käsitletakse ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni artikli 4 lõike 1 punkti a alusel
koostatavates kasvuhoonegaaside riiklikes andmekogudes;
(c)
kasvuhoonegaaside heide, mis kuulub otsuse nr
406/2009/EÜ artikli 2 lõike 1 reguleerimisalasse;
(d)
liikmesriikide sadamaid külastavatelt merelaevadelt
pärit kasvuhoonegaaside heide;
(e)
tsiviillennundusest pärit muu kui CO2-heite
mõju kliimale;
(f)
ELi ja liikmesriikide prognoosid kasvuhoonegaaside
inimtekkelise heite ja neeldajates seotava heite kohta, ning liikmesriikide
poliitikasuunad ja meetmed;
(g)
rahaline ja tehnoloogiaalane abi arenguriikidele
(kõik kokku, projektide kaupa ja riikide kaupa);
(h)
direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõike 1, 2 või
artikli 10 lõike 1 alusel saastekvootide enampakkumisel müümisest saadud tulu
kasutamine;
(i)
liikmesriikide võetavad kliimamuutustega kohanemise
meetmed riigi ja piirkonna tasandil.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
(1)
„globaalse soojendamise potentsiaal” – gaasi ühe ühiku
õhkupaiskamise kogumõju maailma kliima soojenemisele võrreldes võrdlusgaasi ühe
ühikuga; võrdlusgaasiks on süsinikdioksiid, mille väärtuseks on määratud 1;
(2)
„riiklik andmekogusüsteem” – liikmesriigis
kehtestatud institutsionaalsete, õiguslike ja menetluslike korralduste süsteem
Montreali protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ja
neeldajates seotud heite hindamiseks ning andmekogudega seotud teabe
esitamiseks ja arhiveerimiseks kooskõlas Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsusega 19/CMP.1 või
muude asjaomaste ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni või Kyoto protokolli
alusel tehtud otsustega;
(3)
„pädev andmekoguasutus” – asutus või asutused,
kellele on antud liikmesriigi riikliku andmekogusüsteemi raames ülesanne
koostada kasvuhoonegaaside andmekogu;
(4)
„kvaliteedi tagamine” – kavandatud
ülevaatamismenetluste süsteem, millega tagatakse andmekvaliteedi alaste
eesmärkide täitmine ning parimate võimalike hinnangute ja teabe esitamine
selleks, et toetada kvaliteedikontrolli programmi tõhusust ja abistada
liikmesriike;
(5)
„kvaliteedi kontroll” – korrapäraste tehniliste
toimingute süsteem teabe ja hinnangute kvaliteedi mõõtmiseks ja
kontrollimiseks, mille eesmärk on tagada andmete terviklikkus, õigsus ja
täielikkus, teha kindlaks ja kõrvaldada vead ja puuduvad andmed, dokumenteerida
ja arhiveerida andmed ja muu kasutatud teave ning registreerida kõik kvaliteedi
tagamise toimingud;
(6)
„näitaja” – kvantitatiivne või kvalitatiivne tegur
või muutuja, mis aitab paremini hinnata poliitikasuundade ja meetmete
rakendamisel tehtud edusamme ning kasvuhoonegaaside heite suundumusi;
(7)
„lubatud koguse ühik (LKÜ)” – ühik, mis on välja
antud vastavalt Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsuse 13/CMP.1 (otsus
13/CMP.1) lisa asjaomastele sätetele;
(8)
„heitkoguste neeldumise ühik (HNÜ)” – ühik, mis on
välja antud vastavalt otsuse 13/CMP.1 lisa asjaomastele sätetele või ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni või Kyoto protokolli kohaste asutuste poolt
vastu võetud muude asjaomaste otsuste sätetele;
(9)
„heitkoguste vähendamise ühik (HVÜ)” – ühik, mis on
välja antud vastavalt otsuse 13/CMP.1 lisa asjaomastele sätetele või ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni või Kyoto protokolli alusel vastu võetud muude
asjaomaste otsuste sätetele;
(10)
„tõendatud heitkoguste vähendamise ühik (THV)” –
ühik, mis on välja antud vastavalt Kyoto protokolli artiklile 12 ja sellest
tulenevatele nõuetele ning otsuse 13/CMP.1 lisa asjaomastele sätetele;
(11)
„riiklik register” - standarditud elektroonilise
andmebaasi kujul olev register, mis sisaldab andmeid HVÜde, THVde, LKÜde ja
HNÜde väljaandmise, hoidmise, üleandmise, omandamise, kehtetuks tunnistamise ja
kasutuselt kõrvaldamise kohta ning HVÜde, THVde ja LKÜde ühest
kauplemisperioodist teise ülekandmise kohta;
(12)
„poliitikasuunad ja meetmed” – kõik poliitika-,
haldus- ja õigusvahendid, millega soovitakse rakendada ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni artikli 4 lõike 2 punktis a ja b sätestatud kohustusi,
sealhulgas neid, mille peamine eesmärk ei ole kasvuhoonegaaside heitkoguste
piiramine ja vähendamine.
(13)
„poliitikasuundade, meetmete ja prognooside riiklik
süsteem” – käesoleva määruse artikliga 13 ettenähtud institutsionaalsete,
õiguslike ja menetluslike korralduste süsteem, mis on liikmesriigis kehtestatud
poliitikasuundi ja meetmeid käsitlevaks aruandluseks ning kasvuhoonegaaside
inimtekkelist heidet ja selle neeldajates sidumist käsitlevate prognooside ja
aruannete koostamiseks;
(14)
„poliitikasuundade ja meetmete eelhindamine” –
poliitikasuuna või meetme kavandatud tulevase mõju hindamine;
(15)
„poliitikasuundade ja meetmete järelhindamine” –
poliitikasuuna või meetmega saavutatud mõju hindamine;
(16)
„meetmeteta prognoos” – kasvuhoonegaaside
inimtekkelise heite ning neeldajates seotava heite prognoos, mille puhul
välistatakse kõigi kavandatud, vastuvõetud või rakendatud poliitikasuundade ja
meetmete mõju pärast asjaomase prognoosi lähtepunktiks valitud aastat;
(17)
„meetmetega prognoos” – kasvuhoonegaaside
inimtekkelise heite ning neeldajates seotava heite prognoos, mille puhul
võetakse seoses kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega arvesse vastuvõetud
ja rakendatud poliitikasuundade ja meetmete mõju;
(18)
„lisameetmetega prognoos” – kasvuhoonegaaside
inimtekkelise heite ning neeldajates seotava heite prognoos, mille puhul
võetakse seoses kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega arvesse
kliimamuutuste mõju leevendamiseks vastuvõetud ja rakendatud poliitikasuundade
ja meetmete mõju, samuti kavandatud poliitikasuundade ja meetmete mõju;
(19)
„tundlikkusanalüüs” – mudelalgoritmi või hüpoteesi
analüüs, mille eesmärk on kindlaks määrata mudeli väljundandmete tundlikkus või
stabiilsus sisendandmete või alushüpoteesi kõikumiste suhtes. Selleks
muudetakse sisendväärtusi või mudelvõrrandeid ning vaadeldakse, kuidas mudeli
väljund vastavalt sellele muutub;
(20)
„kliimamuutuste mõju leevendamisega seotud abi” –
selliste arenguriikides võetavate meetmete toetamine, mis aitavad
stabiliseerida kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni atmosfääris tasemel, mis
võimaldab vältida inimtegevusest tulenevaid ohtlikke häireid kliimasüsteemis;
(21)
„kliimamuutustega kohanemisega seotud abi” –
selliste arenguriikides võetavate meetmete toetamine, mis on ette nähtud
inimeste või looduslike süsteemide haavatavuse vähendamiseks kliimamuutuste
mõju ja kliimaga seotud riskide suhtes, säilitades või suurendades
arenguriikide kohanemissuutlikkust ja vastupidavust;
(22)
„tehnilised parandused” – kasvuhoonegaaside
andmekogudes esitatud hinnangute kohandused, mis on tehtud käesoleva määruse
artikli 20 kohase läbivaatamise käigus juhul, kui andmekogud on puudulikud või
need on koostatud viisil, mis ei ole kooskõlas rahvusvaheliste või ELi
eeskirjade või suunistega, ning millega kavatsetakse algselt esitatud hinnangud
asendada;
(23)
„ümberarvutused” – menetlus (andmekogusid
käsitlevate ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni aruandlussuuniste kohaselt)
varem edastatud andmekogudes esitatud kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite
ning neeldajates seotud heite ümberhindamiseks, mis on tingitud metoodika
muutumisest, heitekoefitsientide ja tegevusandmete määramis-, kogumis- ja
kasutusviisi muutumisest või uute tekkeallikate ja neeldajate kategooriate
lisamisest.
2. peatükk
Vähese CO2-heitega arengu
strateegiad
Artikkel 4
Vähese CO2-heitega arengu
strateegiad
1.
Liikmesriigid ja komisjon, kes tegutseb ELi nimel,
töötavad välja ja rakendavad vähese CO2-heitega arengu strateegiad,
et toetada:
(a)
liikmesriigis tehtud ja kavandatud edusammude
(sealhulgas ELi meetmetega saavutatud edu) läbipaistvat ja täpset seiret
selliste kohustuste täitmisel, mis ELi ja liikmesriigid on inimtekkelise
kasvuhoonegaaside heite piiramiseks või vähendamiseks ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooniga võtnud;
(b)
liikmesriikide kohustuste täitmist, mis nad on võtnud
otsusega nr 406/2009/EÜ kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, ning selleks, et
iga sektori heidet pikema aja jooksul vähendada ning selle sidumist neeldajates
suurendada kooskõlas ELi eesmärgiga vähendada 2050. aastaks heidet 80–95 %
võrreldes 1990ndate tasemega, võttes arvesse vähendamist, mille
valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hinnangul peaksid arenguriigid rühmana
saavutama.
2.
Liikmesriigid esitavad komisjonile vähese CO2-heitega
arengu strateegia üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist või vastavalt
muule rahvusvaheliselt või ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessis
kokkulepitud ajakavale.
3.
Komisjon ja liikmesriigid teevad vähese CO2-heitega
arengu strateegiad ja kõik nende muudatused üldsusele kättesaadavaks.
3. peatükk
Aruandlus kasvuhoonegaaside varasema heite
ja neeldajates seotud heite kohta
Artikkel 5
Riiklikud andmekogusüsteemid
1.
Liikmesriik asutab riikliku andmekogusüsteemi, et
hinnata käesoleva määruse I lisas loetletud kasvuhoonegaaside inimtekkelist
heidet ja neeldajates seotud heidet ning tagada kasvuhoonegaaside andmekogude
õigeaegne täiendamine, läbipaistvus, täpsus, kooskõlalisus, võrreldavus ja
terviklikkus, ning hoiab nimetatud süsteemi käigus ja täiustab seda pidevalt.
2.
Liikmesriik tagab, et riikliku andmekogusüsteemiga
on pädevale andmekoguasutusele tagatud juurdepääs järgmisele teabele:
(a)
andmed ja meetodid, mis on esitatud seoses
direktiivis 2003/87/EÜ sätestatud tegevusalade ja käitistega ning mida
kasutatakse kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude koostamisel, et tagada
kooskõla kasvuhoonegaaside heite kohta ELi heitkogustega kauplemise süsteemis
ja kasvuhoonegaaside riiklikes andmekogudes esitatud andmete vahel;
(b)
andmed, mis on kogutud fluoritud gaase käsitlevate
aruandlussüsteemide kaudu, mis on kehtestatud erinevate sektorite jaoks
vastavalt määruse nr 842/2006 artikli 6 lõikele 4 selleks, et koostada
kasvuhoonegaaside riiklikke andmekogusid;
(c)
heitkogused, lähteandmed ja metoodika, mille
määruses (EÜ) nr 166/2006 sätestatud käitised on esitanud kasvuhoonegaaside
riiklike andmekogude koostamiseks;
(d)
vastavalt määrusele (EÜ) nr 1099/2008 esitatud
andmed.
3.
Liikmesriik tagab, et riiklik andmekogusüsteem
võimaldab pädevatel andmekoguasutustel:
(a)
kasutada määruse nr 842/2006 artikli 6 lõikega 4
kehtestatud aruandlussüsteemi, et parandada kasvuhoonegaaside riiklike
andmekogude hinnanguid fluoritud gaaside kohta;
(b)
läbi viia iga-aastaseid käesoleva määruse artikli 7
lõike 1 punktis l ja m osutatud andmete kooskõla kontrolle;
Artikkel 6
ELi andmekogusüsteem
Käesolevaga kehtestatakse ELi
andmekogusüsteem, et tagada riiklike andmekogude õigeaegne täiendamine,
läbipaistvus, täpsus, kooskõla, võrreldavus ja täielikkus ELi kasvuhoonegaaside
andmekogu suhtes. Komisjon kohaldab ja haldab ning täiustab pidevalt kõnealust
süsteemi, mis hõlmab järgmist:
(a)
kvaliteedi tagamise ja -kontrolli programmid, mis
hõlmavad kvaliteedieesmärkide kehtestamist ja andmekogude kvaliteedi tagamise
ja -kontrolli kava koostamist. Komisjon aitab liikmesriikidel kvaliteedi
tagamise ja -kontrolli programme rakendada;
(b)
menetlus kõigi riiklikes andmekogudes puuduvate
andmete hindamiseks, konsulteerides asjaomaste liikmesriikidega;
(c)
kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude iga-aastane
ekspertülevaatus.
Artikkel 7
Kasvuhoonegaaside andmekogud
1.
Liikmesriik määrab kindlaks ja esitab iga aasta
(aasta X) 15. jaanuariks komisjonile:
(a)
käesoleva määruse I lisas loetletud
kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ning otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 2
lõikes 1 osutatud kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite aasta X-2 kohta. Ilma et
see piiraks käesoleva määruse I lisas loetletud kasvuhoonegaaside heitkoguste
esitamist, loetakse saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli
allikakategooriast „1.A.3.A Tsiviillennundus” pärit süsinikdioksiidi (CO2)
heidet otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 ja artikli 7 lõike 1 kohaldamisel
võrdseks nulliga;
(b)
andmed süsinikmonoksiidi (CO), vääveldioksiidi (SO2),
lämmastikoksiidide (NOx) ja lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜd)
inimtekkelise heite kohta sellisena, nagu need on esitatud ka direktiivi
2001/81/EÜ artikli 7 kohaselt, aasta X-2 kohta;
(c)
kasvuhoonegaaside inimtekkeline heide ja
maakasutuse, maakasutuse muutumise ning metsanduse tulemusena neeldajates
seotud CO2 heide, aasta X-2 kohta;
(d)
vastavalt Kyoto protokollile kasvuhoonegaaside
inimtekkelise heite ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse
meetmete tulemusena neeldajates seotud CO2 heite andmed ning teabe
kõnealuse kasvuhoonegaaside heite ja maakasutuse, maakasutuse muutuse ja
metsanduse meetmete tulemusena neeldajates seotud heite arvestamise kohta
vastavalt Kyoto protokolli artikli 3 lõikele 3, ja vastavalt artikli 3 lõikele
4 juhul, kui liikmesriigid otsustavad kasutada nimetatud artikliga ettenähtud
paindlikkust, ning muudele Kyoto protokolli alusel tehtud asjaomastele
otsustele, aastate 2008 kuni X-2 kohta. Liikmesriigid, kes on otsustanud
vastavalt Kyoto protokolli artikli 3 lõikele 4 arvesse võtta põllumaa
majandamist, karjamaa majandamist, või taimestiku taastamist, esitavad lisaks
iga nimetatud tegevusala kasvuhoonegaaside heite ja neeldajates seotud heite
andmed 1990. aasta kohta;
(e)
kõik muudatused teabes, millele viidatakse
punktides a–d seoses aastatega, mis jäävad 1990. aasta ja aasta X-3 vahele,
ning nende muudatuste põhjused;
(f)
näitajaid käsitlev teave aasta X-2 kohta;
(g)
riiklikust registrist pärit teave, mis käsitleb
LKÜde, HNÜde, HVÜde ja THVde väljaandmist, omandamist, hoidmist, üleandmist,
kehtetuks tunnistamist, kasutuselt kõrvaldamist ja ühest kauplemisperioodist
teise ülekandmist, aasta X-1 kohta;
(h)
kokkuvõtlik teave otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3
lõike 4 ja 5 kohaselt üle kantud saastekvootide kohta, aasta X-1 kohta;
(i)
teave ühisrakenduse, puhta arengu mehhanismi ja
rahvusvahelise heitkogustega kauplemise süsteemi kasutamise kohta vastavalt
Kyoto protokolli artiklitele 6, 12 ja 17 või mis tahes muu sellise
paindlikkusmehhanismi kasutamise kohta, mis on ette nähtud muudes ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil või Kyoto protokolli
osaliste koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil
vastuvõetud õigusaktidega, kui selline kasutamine aitab täita heitkoguste
piiramise või vähendamise kohustusi vastavalt otsuse nr 2002/358/EÜ[21] artiklile 2 ja Kyoto
protokollile või mis tahes muid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni või Kyoto
protokolli alusel tulevikus võetavaid kohustusi, aasta X-2 kohta;
(j)
teave meetmete kohta, mis on võetud andmekogu
hinnangute parandamiseks, eelkõige sellistes andmekogu osades, mida on pärast
ekspertülevaatust kohandatud või vastavalt ekspertide soovitustele muudetud;
(k)
selliste tõendatud heitkoguste tegelik või
hinnanguline jaotumine kasvuhoonegaaside riikliku andmekogu allikakategooriate
vahel, mille kohta direktiivis 2003/87/EÜ sätestatud käitised ja käitajad
esitasid andmeid, ning kõnealuste tõendatud heitkoguste suhe kogu nendes
allikakategooriates esitatud kasvuhoonegaaside heitesse, aasta X-2 kohta.
(l)
selliste kontrollide tulemused aasta X-2 kohta, mis
on läbi viidud selleks, et kontrollida kooskõla kasvuhoonegaaside andmekogudes
esitatud heiteandmete ja järgmiste andmete vahel:
i)        direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt teatatud
heitkogused;
ii)       määruse (EÜ) nr 166/2006 kohaselt
teatatud heitkogused käitise kohta;
(m)
selliste kontrollide tulemused aasta X-2 kohta, mis
on läbi viidud selleks, et kontrollida kasvuhoonegaaside andmekogu koostamisel
heite hindamiseks kasutatud tegevusandmete, taustandmete ja eelduste kooskõla
järgmise teabega:
i)        direktiiviga 2001/81/EÜ õhusaasteainete
jaoks ettenähtud andmekogude koostamisel kasutatud andmed ja eeldused;
ii)       määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 6
lõike 1 alusel esitatud andmed;
iii)      vastavalt määruse (EÜ) nr 1099/2008
artiklile 4 ja B lisale esitatud energiaalased andmed;
(n)
riikliku andmekogusüsteemi kõigi muudatuste
kirjeldus;
(o)
riikliku registri kõigi muudatuste kirjeldus;
(p)
kõik muud kasvuhoonegaaside riikliku andmekogu
aruande elemendid, mis on vajalikud kasvuhoonegaaside ELi andmekogu aruande
jaoks, näiteks kvaliteedi tagamist ja -kontrolli käsitlev liikmesriigi kava,
ebakindluse üldhinnang ning täielikkuse üldhinnang.
Esimesel käesoleva määruse kohasel
aruandlusaastal teatab liikmesriik komisjonile oma kavatsusest kasutada otsuse
nr 406/2009/EÜ artikli 3 lõike 4 ja 5 sätteid.
2.
Liikmesriik edastab komisjonile täieliku ja
ajakohase riikliku andmekogu aruande iga aasta 15. märtsiks. Nimetatud aruanne
sisaldab kogu käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teavet ning kõiki selle
edasisi muudatusi;
3.
Liikmesriik esitab ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni sekretariaadile iga aasta 15. aprilliks riiklikud andmekogu,
mis sisaldab käesoleva artikli lõike 2 kohaselt komisjonile esitatud teabega
identset teavet.
4.
Komisjon koostab koostöös liikmesriikidega kord
aastas ELi kasvuhoonegaaside andmekogu ja ELi kasvuhoonegaaside
andmekoguaruande ning esitab need iga aasta 15. aprilliks ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni sekretariaadile.
5.
Komisjonil on käesoleva määruse artikli 29 kohaselt
õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, et:
(a)
lisada käesoleva määruse I lisa kasvuhoonegaaside
loetellu uusi aineid või jätta teatavad ained sellest loetelust välja;
(b)
kehtestada mis tahes uue rahvusvahelise kokkuleppe
või otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 9 alusel vastuvõetud õigusakti kohaselt
maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust käsitlevad seire- ja
aruandlusnõuded.
Artikkel 8
Kasvuhoonegaaside ühtlustatud andmekogud
Liikmesriik esitab iga aasta (aasta X) 31.
juuliks komisjonile kasvuhoonegaaside ühtlustatud andmekogu aasta X-1 kohta.
Komisjon koostab liikmesriikide kasvuhoonegaaside ühtlustatud andmekogude või
vajaduse korral omaenda hinnangute põhjal igal aastal ELi kasvuhoonegaaside
ühtlustatud andmekogu. Komisjon teeb kõnealuse teabe üldsusele kättesaadavaks
iga aasta 30. septembriks.
Artikkel 9
Heitehinnangute koostamise menetlused
1.
Komisjon viib täielikkuse ja võimalike probleemide
kindlakstegemiseks läbi liikmesriikide poolt käesoleva määruse artikli 7 lõike
1 alusel esitatud andmete esialgse kontrolli. Ta saadab kontrolli tulemused
liikmesriigile kuue nädala jooksul alates andmete edastamise tähtajast.
Liikmesriik vastab kõigile esialgse kontrolli tulemusena tekkinud küsimustele
15. märtsiks koos lõpliku andmekogu edastamisega aasta X-2 kohta.
2.
Kui liikmesriik ei vasta 15. märtsiks komisjoni
tõstatatud küsimustele või ei esita nimetatud kuupäevaks täielikke
andmekoguhinnanguid, mida on vaja ELi andmekogu koostamiseks, valmistab
komisjon ette hinnangud, mida kasutatakse liikmesriigi andmekogus esitatud
asjaomaste hinnangute asemel. Selleks kasutab komisjon meetodeid, mis on
kooskõlas kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude koostamise suhtes
kohaldatavate suunistega.
Artikkel 10
Meretranspordist pärit CO2-heidet
käsitlev aruandlus
1.
Komisjonile antakse volitus võtta kooskõlas
käesoleva määruse artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte, et sätestada
seire- ja aruandlusnõuded meretranspordist pärit CO2-heitele, mis on
seotud liikmesriikide sadamaid külastavate merelaevadega. Kõnealused seire- ja
aruandlusnõuded on kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni nõuetega, ja
nii suures ulatuses kui võimalik laevadele Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni
(IMO) raames kohaldatavate nõuetega või meretranspordist pärit
kasvuhoonegaaside heidet käsitlevate ELi õigusaktidega. Seire- ja
aruandlusnõuetega vähendatakse liikmesriikide töökoormust nii palju kui
võimalik, muu hulgas andmete tsentraliseeritud kogumise ja haldamise abil.
2.
Kui õigusakt on lõike 1 kohaselt vastu võetud,
määravad liikmesriigid sellele vastavalt kindlaks meretranspordist pärit CO2
heitkogused aasta X-2 kohta ja esitavad need andmed komisjonile iga aasta 15.
jaanuariks (aasta X).
4. peatükk
Registrid
Artikkel 11
Registrite loomine ja töö
1.
EL ja liikmesriigid loovad ja haldavad registreid,
et pidada täpset arvestust LKÜde, HNÜde, HVÜde ja THVde väljaandmise,
omandamise, hoidmise, üleandmise, kehtetuks tunnistamise ja kasutuselt
kõrvaldamise ning LKÜde, HNÜde, HVÜde ja THVde ühest kauplemisperioodist teise
ülekandmise üle. Liikmesriigid võivad kasutada neid registreid ka selleks, et
pidada täpset arvestust direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a lõikes 5 osutatud
ühikute üle.
2.
EL ja liikmesriigid võivad oma registreid
korrastada ühiselt ühe või mitme muu liikmesriigiga.
3.
Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmed tehakse
kättesaadavaks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 alusel määratud põhihaldajale.
4.
Komisjonile antakse volitus võtta kooskõlas
käesoleva määruse artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli
lõikes 1 osutatud ELi registri loomiseks.
Artikkel 12
Kyoto protokolli ühikute kasutuselt
kõrvaldamine
1.
Kui Kyoto protokolliga ettenähtud riiklike
andmekogude ülevaatamine on esimese nimetatud protokolliga kehtestatud
kohustusteperioodi iga aasta kohta lõpetatud ning kõik rakendusküsimused on
lahendatud, kõrvaldavad liikmesriigid registrist nende asjaomase aasta
netoheitele vastavad LKÜd, HNÜd, HVÜd ja THVd.
2.
Kyoto protokolli kohustusteperioodi viimasel aastal
kõrvaldavad liikmesriigid ühikud registrist enne täiendava perioodi lõppu, mis
on kohustuste täitmiseks ette nähtud Kyoto protokolli osaliste koosolekuna
toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsusega
11/CMP.1.
5. peatükk
Poliitikasuundi ja meetmeid ning
kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ja neeldajates seotud heite prognoose
käsitlev aruandlus
Artikkel 13
Poliitikasuundi, meetmeid ja prognoose
käsitlev riiklik süsteem
1.
Liikmesriigid ja komisjon kehtestavad ühe aasta
jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist poliitikasuundi ja meetmeid ning
kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ja neeldajates seotud heite prognoose
käsitleva riikliku aruandlussüsteemi. Need riiklikud süsteemid hõlmavad
liikmesriigi ja ELi institutsionaalseid, õiguslikke ja menetluslikke
korraldusi, mis on kehtestatud poliitika hindamiseks ning kasvuhoonegaaside
inimtekkelise heite ja neeldajates seotava heite prognoosimiseks.
2.
Riikliku süsteemi eesmärk on tagada, et teave
käesoleva määruse artiklite 14 ja 15 kohaselt poliitikasuundade ja meetmete
ning kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ning neeldajates seotava heite
prognooside kohta esitatakse õigeaegselt ning on läbipaistev, täpne,
kooskõlaline, võrreldav ja täielik, samuti on eesmärk tagada andmete, meetodite
ja mudelite kasutamine ja kohaldamine ning kvaliteedi tagamise ja -kontrolli
toimingute ning tundlikkusanalüüsi läbiviimine.
Artikkel 14
Poliitikasuundi ja meetmeid käsitlev
aruandlus
1.
Liikmesriik esitab komisjonile iga aasta (aasta X)
15. märtsiks järgmise teabe:
(a)
lühike kirjeldus poliitikasuundi ja meetmeid ning
kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ning neeldajates seotud heite prognoose
käsitleva riikliku aruandlussüsteemi kohta, mis on kehtestatud käesoleva
määruse artikli 13 lõike 1 alusel, või teave sellesse süsteemi pärast
lühikirjelduse esitamist tehtud muudatuste kohta;
(b)
täiendav teave käesoleva määruse artiklis 4
osutatud vähese CO2-heitega arengu strateegiate kohta või nende
muudatused ning strateegiate rakendamisel tehtud edusammud;
(c)
riiklikud poliitikasuunad ja meetmed ning selliste
ELi poliitikasuundade ja meetmete rakendamine, millega piiratakse või
vähendatakse kasvuhoonegaaside heidet või suurendatakse heite sidumist
neeldajates, esitatuna sektorite kaupa iga käesoleva määruse I lisas osutatud
kasvuhoonegaasi kohta. Selles teabes viidatakse kohaldatavatele, eelkõige
õhukvaliteeti käsitlevatele riiklikele või ELi poliitikasuundadele, ning see
sisaldab järgmist:
i)        poliitika või meetme eesmärk ning
lühikirjeldus;
ii)       poliitikavahendi liik;
iii)      rakendamise seis;
iv)      näitajad edusammude seireks ja
hindamiseks aja jooksul;
v)       kvantitatiivne hinnang selle kohta,
kuidas poliitika või meede mõjutab kasvuhoonegaaside heidet ja selle sidumist
neeldajates, esitades selle järgmiselt:
–
iga poliitikasuuna ja meetme mõju eelhindamise
tulemused. Hinnangud esitatakse nelja järjestikuse aasta kohta alates aastale X
järgnevast numbriga 0 või 5 lõppevast aastast, kusjuures tehakse vahet
direktiiviga 2003/87/EÜ ja otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside
heitkoguste vahel;
–
vajaduse korral iga kliimamuutuste mõju
leevendamist käsitleva poliitika ja meetme mõju järelhindamise tulemused,
kusjuures tehakse vahet direktiiviga 2003/87/EÜ ja otsusega nr 406/2009/EÜ
hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vahel.
(vi)     poliitikasuundade ja meetmetega seotud
prognoositud kulu hinnangud, vajadusel korral ka hinnangud poliitikasuundade ja
meetmetega seoses tehtud kulutuste kohta;
vii)     kõik viited käesoleva artikli lõikes 2
osutatud hinnangule ja selle aluseks olevatele tehnilistele aruannetele;
(d)
rakendatud või kavandatud poliitikasuunad ja
meetmed, mis on ette nähtud ELi asjaomaste õigusaktide rakendamiseks, ning
nõuete täitmise ja jõustamise riiklikud menetlused;
(e)
otsuse 406/2009/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis d
osutatud teave;
(f)
teave selle kohta, millises ulatuses on
liikmesriigi meede oluline osa riiklikul tasemel tehtud jõupingutustest,
näidates ühtlasi ära, millisel määral täiendab ühisrakenduse, puhta
arengumehhanismi ja rahvusvahelise heitkogustega kauplemise süsteemi kavandatud
kasutamine siseriiklikke meetmeid vastavalt Kyoto protokolli ja selle alusel
vastu võetud otsuste asjaomastele sätetele.
2.
Liikmesriik teeb üldsusele elektroonilisel kujul
kättesaadavaks kõik riiklike poliitikasuundade ja meetmete kulu- ja
mõjuhinnangud ning kogu teabe selliste ELi poliitikasuundade ja meetmete
rakendamise kohta, millega piiratakse või vähendatakse kasvuhoonegaaside heidet
või suurendatakse selle sidumist neeldajates, ning nende hinnangute aluseks
olevad tehnilised aruanded. See teave peaks sisaldama kasutatud mudelite ja
metodoloogilise lähenemisviisi kirjeldust, määratlusi ja alushüpoteese.
Artikkel 15
Prognoose käsitlev
aruandlus
1.
Liikmesriik esitab komisjonile iga aasta (aasta X)
15. märtsiks kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite ja neeldajates seotava heite
riikliku prognoosi gaaside ja sektorite kaupa. Kõnealused prognoosid sisaldavad
kvantitatiivseid hinnanguid nelja järjestikuse aasta kohta, mis lõppevad
numbriga 0 või 5 ning järgnevad vahetult aastale X. Riiklikus prognoosis
võetakse arvesse kõiki ELi tasandil vastuvõetud poliitikasuundi ja meetmeid
ning need sisaldavad järgmist:
(a)
meetmeteta prognoosid, meetmetega prognoosid ja
lisameetmetega prognoosid;
(b)
kasvuhoonegaaside heiteprognoosid kokku ning eraldi
hinnangud direktiiviga 2003/87/EÜ ja otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud
heiteallikatest pärit kasvuhoonegaaside prognoositud heite kohta;
(c)
selgelt määratletud riiklikud, piirkondlikud ja ELi
poliitikasuunad ja meetmed, mis on lisatud kasvuhoonegaaside inimtekkelise
heite ja neeldajates seotava heite prognoosidesse. Kui nimetatud
poliitikasuundi ja meetmeid ei ole prognoosidesse lisatud, märgitakse see
selgelt ära ning selgitatakse põhjuseid;
(d)
prognooside tarbeks läbi viidud tundlikkusanalüüsi
tulemused;
(e)
kõik asjaomased viited käesoleva artikli lõikes 3
osutatud hinnangule ja selle aluseks olevatele tehnilistele aruannetele.
2.
Kui liikmesriik ei esita täielikku hinnangut
prognoosi kohta 15. märtsiks, võib komisjon ELi prognooside koostamiseks
vajalikud hinnangud ise teha.
3.
Liikmesriik teeb üldsusele elektroonilisel kujul
kättesaadavaks kasvuhoonegaaside heite ja neeldajates seotava heite riikliku
prognoosi ning kõik selle aluseks olevad tehnilised aruanded. See teave peaks
sisaldama kasutatud mudelite ja metodoloogilise lähenemisviisi kirjeldust,
määratlusi ja alushüpoteese.
6. peatükk
Muud kliimamuutustega seotud teavet
käsitlev aruandlus
Artikkel 16
Riiklikke kohanemismeetmeid käsitlev
aruandlus
Liikmesriik esitab komisjonile iga aasta 15.
märtsiks teabe kliimamuutustega kohanemiseks rakendatud või kavandatud meetmete
ning eelkõige riiklike või piirkondlike kohanemisstrateegiate ja -meetmete
kohta. Selline teave sisaldab iga kohanemismeetme jaoks eelarvest eraldatud
vahendeid poliitikasektorite kaupa, põhieesmärki, vahendi liiki, rakendamise
seisu ning kliimamuutuste mõju kategooriat (nt üleujutused, meretaseme tõus,
äärmuslikud temperatuurid, põuad ning äärmuslikud ilmastikunähtused).
Artikkel 17
Arenguriikidele antavat rahalist ja
tehnoloogiaalast toetust käsitlev aruandlus
Liikmesriik esitab parimate kättesaadavate
andmete põhjal iga aasta (aasta X) 15. märtsiks komisjonile järgmise teabe:
(a)
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames
arenguriikidele aastaks X-1 ettenähtud ja väljamakstud rahaline toetus, aastaks
X ettenähtud rahaline toetus ning tulevikuks kavandatud toetuse määr. Teave
sisaldab järgmist:
i)        kas liikmesriikide poolt
arenguriikidele ettenähtud rahalised vahendid on ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni silmas pidades uued ja täiendavad, ning kuidas need välja
arvutati;
ii)       kõik liikmesriigi poolt ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni rakendamiseks eraldatud rahalised vahendid
rahastamiskanali kaupa (kahepoolne, piirkondlik või muu mitmepoolne
rahastamine);
iii)      kvantitatiivne teave rahastamisvoogude
kohta Rio markerite põhjal (OECD arenguabi rühma poolt kasutusele võetud
markerid kliimamuutuste mõju leevendamiseks ja sellega kohanemiseks antava abi
üle otsustamiseks) ning metodoloogiline teave nimetatud markerite metoodika
rakendamise kohta;
iv)      üksikasjalik teave nii avaliku kui
vajaduse korral ka erasektori poolt sellistele arenguriikidele kliimamuutuste
mõjuga kohanemiseks antud abi kohta, kes on kliimamuutuste mõjudele eriti
vastuvõtlikud;
v)       üksikasjalik teave nii avaliku kui
vajaduse korral ka erasektori poolt arenguriikidele kasvuhoonegaaside heite
vähendamiseks antud abi kohta;
(b)
liikmesriigi meetmed, mis on seotud arenguriikidele
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga ettenähtud tehnosiirdega ning aastal X-1
üleantud tehnoloogia, arenguriikidele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga
ettenähtud tehnosiirde elluviimiseks kavandatud meetmed ning aastal X ja
järgnevatel aastatel üleantav tehnoloogia. Tuleks lisada teave selle kohta, kas
üleantud tehnoloogiat kasutati kliimamuutuste mõju leevendamiseks või sellega
kohanemiseks, tehnoloogia vastuvõtnud riik, toetuse suurus ning üleantud
tehnoloogia liik.
Artikkel 18
Enampakkumistulude ja projektidest saadud
arvestusühikute kasutamist käsitlev aruandlus
1.
Liikmesriik edastab komisjonile iga aasta (aasta X)
15. märtsiks aasta X-1 kohta järgmise teabe:
(a)
otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 6 lõikes 2 osutatud
üksikasjalik põhjendus;
(b)
teave selle kohta, kuidas liikmesriik kasutas
aastal X-1 direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 1 alusel saatekvootide enampakkumisel
müümisest saadud tulu. Lisatakse ka täpne ja üksikasjalik teave selle kohta,
milliste meetmete rahastamiseks kasutati 50 % tulust ning täpsustakse
võetud meetmete kategooria vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikele 3
ning näidatakse ära asjaomane kasusaaja riik või piirkond;
(c)
teave selle kohta, kuidas liikmesriik kasutab
direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõike 1 või 2 alusel lennunduse saatekvootide
enampakkumisel müümisest saadud kogutulu;
(d)
otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis b
osutatud teave ning teave selle kohta, kuidas liikmesriigi ostupoliitika toetab
rahvusvahelise kokkuleppe saavutamist kliimamuutuste alal.
2.
Need liikmesriigid, kes otsustavad kasutada
enampakkumistulu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõikes 4 ja artikli 10 lõikes
3 osutatud eesmärkidel, esitavad kõnealuse summa kohta käesoleva artikli lõike
1 punktides b ja c osutatud teabe.
3.
Nende enampakkumistulude suurus, mis on käesoleva
artikliga ettenähtud aruande esitamise ajaks liikmesriigil välja maksmata,
määratakse kindlaks ja esitatakse komisjonile järgmiste aastate aruannetes.
4.
Liikmesriik teeb käesoleva artikli kohaselt
komisjonile esitatud aruanded üldsusele kättesaadavaks.
Artikkel 19
Kahe aasta kohta esitatavad aruanded
ja riikide teatised
1.
EL ja liikmesriigid esitavad ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni sekretariaadile aruanded kahe aasta kohta vastavalt otsusele
1/CP.16 ning riikide teatised kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
artikliga 12.
2.
Liikmesriik edastab kahe aasta kohta esitatava
aruande ning riigi teatise ka komisjonile.
7. peatükk
Kasvuhoonegaaside heiteandmeid käsitlev ELi
ekspertülevaatus
Artikkel 20
Andmekogude ekspertülevaatus
1.
Komisjon viib läbi käesoleva määruse artikli 7
lõike 2 alusel liikmesriikide poolt esitatud andmekogude esialgse
ekspertülevaatuse, et määrata kindlaks igaks aastaks eraldatavad saastekvoodid,
nagu on ette nähtud otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 lõike 2 neljandas lõigus.
2.
Alates 2013. aasta kohta esitatud andmetest viib
komisjon igal aastal läbi käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 alusel
liikmesriikide poolt esitatud andmekogude ekspertülevaatuse, et jälgida
liikmesriikide edusamme kasvuhoonegaaside heite vähendamisel või piiramisel
vastavalt otsuse 406/2009/EÜ artiklile 3 ning kõigi muude ELi õigusaktides sätestatud
kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja piiramise eesmärkide saavutamist.
3.
Esialgne ja iga-aastane ekspertülevaatus hõlmab
järgmist:
(a)
esitatud teabe läbipaistvuse, täpsuse,
kooskõlalisuse, võrreldavuse ja täielikkuse kontrollid;
(b)
kontrollid selliste juhtumite kindlakstegemiseks,
kus andmekogud on koostatud viisil, mis ei vasta ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni suunisdokumentidele või ELi eeskirjadele; ning
(c)
vajaduse korral sellest tulenevate tehniliste
paranduste arvutamine.
4.
Komisjonile antakse käesoleva määruse artikliga 29
volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks käesoleva
artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud ekspertülevaatuse läbiviimise kord, sealhulgas
käesoleva artikli lõikes 3 osutatud ülesanded.
5.
Komisjon võtab vastu rakendusakti, et määrata
kindlaks asjaomase aasta koguheide, mis on saadud iga liikmesriigi
andmekoguandmetesse tehtud paranduste alusel, kui iga-aastane ülevaatus on
lõpule viidud.
6.
Otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 7 lõike 1
kohaldamisel võetakse arvesse liikmesriiki käsitlevaid andmeid, mis on kantud
otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 11 ja direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 alusel
loodud registritesse, selle kuupäeva seisuga, mis on üks kuu alates käesoleva
artikli lõike 5 kohaselt vastuvõetud rakendusakti avaldamisest, sealhulgas
kõnealuste andmete muudatusi, mille on teinud liikmesriik, kes kasutab otsuse
nr 406/2009/EÜ artiklitega 3 ja 5 võimaldatud paindlikkust.
Artikkel 21
Ümberarvutuste mõju käsitlemine
1.
Kui 2020. aasta andmekogu kohta on iga-aastane
ekspertülevaatus vastavalt käesoleva määruse artiklile 20 tehtud, arvutab
komisjon käesoleva määruse II lisas sätestatud valemi põhjal iga liikmesriigi
jaoks kasvuhoonegaaside heite ümberarvutatud summa.
2.
Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 31
lõike 2 kohaldamist, kasutab komisjon lõikes 1 osutatud ümberarvutatud summat
muu hulgas siis, kui ta teeb vastavalt otsuse nr 406/2009/EÜ artiklile 14
liikmesriikidele ettepanekuid heite vähendamiseks või piiramiseks pärast 2020.
aastat.
3.
Komisjon avaldab käesoleva artikli lõike 1 kohaselt
tehtud arvutuste tulemused.
8. peatükk
ELi ja rahvusvaheliste kohustuste täitmise
hindamine
Artikkel 22
Edusammude hindamine
1.
Selleks et määrata kindlaks, kas saavutatud edu on
piisav, hindab komisjon pärast konsulteerimist liikmesriikidega ning käesoleva
määruse artiklite 7, 8, 11 ning 15–18 alusel esitatud teabe põhjal kord aastas
edusamme, mida EL ja liikmesriigid on teinud järgmiste kohustuste täitmisel:
(a)
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artikliga 4 ja
Kyoto protokolli artikliga 3 võetud kohustused, mida on täiendatud ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi või Kyoto protokolli
osaliste koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste
konverentsi otsustega;
(b)
otsuse nr 406/2009/EÜ artiklis 3 sätestatud
kohustused.
2.
Komisjon hindab käesoleva määruse artikli 7
kohaselt liikmesriikide esitatud heiteandmete põhjal iga kahe aasta tagant
lennunduse üldmõju kliimamuutustele, sealhulgas muu mõju, mis ei ole seotud CO2–heitega,
nt lämmastikoksiidide heide ja kiudpilvede tihenemine, ning täiustab vajaduse
korral heiteandmeid, viidates teaduse arengule ja lennuliikluse andmetele.
3.
Komisjon edastab kokkuvõtliku aruande käesoleva
artikli lõigetega 1 ja 2 ettenähtud hindamise tulemuste kohta iga aasta 31. oktoobriks
Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 23
Aruanne Kyoto protokolli kohustuste
täitmiseks ettenähtud täiendava perioodi kohta
EL ja liikmesriigid esitavad aruande otsuse
13/CMP.1 lõikes 3 osutatud kohustuste täitmiseks ettenähtud täiendava perioodi
kohta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile pärast kõnealuse
perioodi lõppemist.
9. peatükk
Koostöö ja toetus
Artikkel 24
ELi ja liikmesriikide koostöö
Liikmesriigid ja EL teevad omavahel täielikku
koostööd käesoleva määrusega ettenähtud kohustuste täitmisel, mis on seotud
järgmisega:
(a)
ELi kasvuhoonegaaside andmekogu ja seda käsitleva
aruande koostamine vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikele 4;
(b)
ELi käsitleva teatise ettevalmistamine vastavalt
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artiklile 12 ja kahe aasta tagant
esitatavate aruannete koostamine vastavalt otsusele 1/CP.16;
(c)
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto
protokolliga ettenähtud ülevaatamis- ja nõuete täitmise menetlused, mis on
kooskõlas kõigi kohaldatavate ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni või Kyoto
protokolli alusel vastuvõetud otsustega, samuti käesoleva määruse artiklis 20
sätestatud ELi menetlus liikmesriikide kasvuhoonegaaside andmekogude
ülevaatamiseks;
(d)
kõik muudatused, mis on tehtud vastavalt Kyoto protokolli
artikli 5 lõikele 2 või käesoleva määruse artiklis 20 osutatud ELi
ülevaatamisprotsessi tulemusena, või muud muudatused, mis on tehtud ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile esitatud või esitatavatesse
andmekogudesse ja neid käsitlevatesse aruannetesse;
(e)
ELi kasvuhoonegaaside ühtlustatud andmekogude
koostamine vastavalt käesoleva määruse artiklile 8;
(f)
aruandlus seoses LKÜde, THVde, HVÜde ja HNÜde
kasutuselt kõrvaldamisega pärast Kyoto protokolli artikli 3 lõikes 1 sätestatud
kohustuste täitmiseks ettenähtud täiendava perioodi lõppemist, millele on
osutatud otsuse 13/CMP.1 lõikes 14.
Artikkel 25
Euroopa Keskkonnaameti roll
Euroopa Keskkonnaamet abistab iga-aastase
tööprogrammi kohaselt komisjoni käesoleva määruse artiklite 6–10, 13–20, 22 ja
23 nõuete täitmisel. See hõlmab abi osutamist seoses järgmisega:
(a)
ELi kasvuhoonegaaside andmekogu koostamine ja seda
käsitleva aruande ettevalmistamine;
(b)
ELi kasvuhoonegaaside andmekogu koostamiseks
vajalike kvaliteedi tagamise ja kvaliteedi kontrolli menetluste läbiviimine;
(c)
hinnangute koostamine seoses kasvuhoonegaaside
riiklikes andmekogudes esitamata andmetega;
(d)
iga-aastase ekspertülevaatuse läbiviimine;
(e)
ELi kasvuhoonegaaside ühtlustatud andmekogu
koostamine;
(f)
prognooside ning poliitikasuundade ja meetmete
kohta liikmesriikide poolt esitatud teabe koostamine;
(g)
prognooside ning poliitikasuundade ja meetmete
kohta liikmesriikide poolt esitatud teabe kvaliteedi tagamise ja kvaliteedi
kontrolli menetluste läbiviimine;
(h)
hinnangute koostamine seoses prognoose käsitlevate
andmetega, mida liikmesriigid on jätnud esitamata;
(i)
komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule
esitatava aastaaruande jaoks vajalike andmete koostamine;
(j)
käesoleva määruse kohaselt kogutud teabe
levitamine, sealhulgas liikmesriikide leevenduspoliitikat ja –meetmeid
käsitleva andmebaasi ning kliimamuutuse mõju, sellele vastuvõtlikkust ja
sellega kohanemist käsitleva teabevõrgustiku haldamine ja ajakohastamine.
10. peatükk
Delegeerimine
Artikkel 26
Üksikasjalikud aruandlusnõuded
Komisjonile
antakse volitused võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 29 vastu
delegeeritud õigusakte, et kehtestada üksikasjalikud aruandluseeskirjad,
sealhulgas liikmesriikide poolt käesoleva määruse artiklite 4, 5, 7, 8 ja 13–19
alusel esitatava teabe sisu, struktuuri, vormi ja esitamise protsessi kohta.
Artikkel 27
Riiklikele süsteemidele esitatavad nõuded
Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas
käesoleva määruse artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada
nõuded käesoleva määruse artiklites 5 ja 13 sätestatud riiklike süsteemide
kehtestamise, töö ja toimimise kohta.
Artikkel 28
Kohustuste kehtetuks tunnistamine või
muutmine
Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas
käesoleva määruse artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte, et tunnistada
kehtetuks käesoleva määruse artiklid 4–7, 10–12, 14, 15, 17 ja 19 või nende
osad, või nimetatud artikleid muuta, kui ta jõuab järeldusele, et
rahvusvahelised või muud arengusuunad tekitavad olukorra, kus kõnealustes
artiklites sätestatud kohustused ei ole enam vajalikud, proportsionaalsed
saadava kasuga ega kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaste
aruandlusnõuetega või dubleerivad neid. Ükski käesoleva artikli alusel
vastuvõetud õigusakt ei muuda ELi ja rahvusvaheliste kohustuste täitmist tervikuna
liikmesriikide jaoks raskemaks.
Artikkel 29
Delegeeritud volituste rakendamine
1.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.
Käesoleva määruse artiklites 7, 10, 11, 20 ja 26–28
osutatud delegeeritud volitused antakse komisjonile üle määramata ajaks alates
käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
3.
Euroopa Parlament või nõukogu võivad käesoleva
määruse artiklites 7, 10, 11, 20 ja 26–28 osutatud delegeeritud volitused igal
ajal tühistada. Tühistamisotsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud
volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei
mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
võtnud, teeb ta selle teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5.
Kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 7, 10,
11, 20 või 26–28 vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa
Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast
kõnealusest õigusaktist Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatamist või kui
Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist
komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust
ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra
pikendada.
11. peatükk
Lõppsätted
Artikkel 30
Komiteemenetlus
Komisjoni abistab kliimamuutuste komitee.
Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011[22] tähenduses.
Artikkel 31
Ülevaatamine
1.
Komisjon vaatab regulaarselt läbi käesoleva määruse
seire- ja aruandlusnõuete vastavuse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja
Kyoto protokolliga seotud tulevaste otsuste või muude ELi õigusaktidega.
2.
Kui otsuses nr 406/2009/EÜ sätestatud
kohustusteperioodil muudetakse kasvuhoonegaaside heite hindamist käsitlevaid
rahvusvahelisi eeskirju, mis on ette nähtud kasvuhoonegaaside andmekogude
koostamiseks, hindab komisjon, millises ulatuses kohaldatakse uusi eeskirju
otsuse nr 406/2009/EÜ kohaldamisel.
Artikkel 32
Kehtetuks tunnistamine
Otsus nr 280/2004/EÜ tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt III lisa
vastavustabelile.
Artikkel 33
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        president
I LISA
Kasvuhoonegaasid
Süsinikdioksiid
(CO2)
Metaan (CH4)
Dilämmastikoksiid
(N2O)
Väävelheksafluoriid
(SF6)
Lämmastiktrifluoriid
(NF3)
Fluorosüsivesinikud
(HFCd):
HFC-23         CHF3
HFC-32         CH2F2
HFC-41         CH3F
HFC-125       CHF2CF3
HFC-134       CHF2CHF2
HFC-134a     CH2FCF3
HFC-143       CH2FCHF2
HFC-143a     CH3CF3
HFC-152       CH2FCH2F
HFC-152a     CH3CHF2
HFC-161       CH3CH2F
HFC-227ea   CF3CHFCF3
HFC-236cb   CF3CF2CH2F
HFC-236ea   CF3CHFCHF2
HFC-236fa    CF3CH2CF3
HFC-245fa    CHF2CH2CF3
HFC-245ca   CH2FCF2CHF2
HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3
HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3
või (C5H2F10)
Perfluorosüsivesinikud (PFCd)
PFC-14, Perfluorometaan, CF4
PFC-116, Perfluoroetaan, C2F6
PFC-218, Perfluoropropaan, C3F8
PFC-318, Perfluorotsüklobutaan, c-C4F8
Perfluorotsüklopropaan c-C3F6
PFC-3-1-10, Perflourobutaan, C4F10
PFC-4-1-12, Perfluoropentaan, C5F12
PFC-5-1-14, Perflouroheksaan, C6F14
PFC-9-1-18  C10F18
II LISA
Liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite
artikli 21 lõikes 1 osutatud ümberarvutatud summa
Liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite ümberarvutatud
summa arvutatakse järgmise valemi põhjal:
kus:
–
ti,2012 on liikmesriigile igaks aastaks
eraldatav saastekvootide kogus, mis on määratud kindlaks vastavalt otsuse nr
406/2009/EÜ artikli 3 lõike 2 neljandale lõigule ja artiklile 10;
–
ti,2022 on liikmesriigile vastavalt
otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 10 aastaks i eraldatav
saastekvootide kogus, kui 2022. aastal esitatud läbivaadatud andmekogude
andmeid kasutatud sisendandmetena;
–
ei,j liikmesriigi kasvuhoonegaaside
heide aastal i, mis on kindlaks määratud komisjoni poolt artikli 20 lõike 5
kohaselt vastuvõetud õigusaktidega pärast andmekogude ekspertülevaatust aastal
j.
III LISA
Vastavustabel
 Otsus nr 280/2004/EÜ || Käesolev määrus
 Artikkel 1 || Artikkel 1
 Artikli 2 lõige 1 || Artikli 4 lõige 1
 Artikli 2 lõige 2 || -
 Artikli 2 lõige 3 || Artikli 4 lõige 3
 Artikli 3 lõige 1 || Artikli 7 lõige 1 ja artikli 7 lõige 2
 Artikli 3 lõige 2 || Artikli 14 lõige 1 ja artikli 15 lõige 1
 Artikli 3 lõige 3 || Artikkel 26, 27, 28, 29
 Artikli 4 lõige 1 || Artikkel 6
 Artikli 4 lõige 2 || Artikkel 6
 Artikli 4 lõige 3 || Artikkel 25
 Artikli 4 lõige 4 || Artikli 5 lõige 1
 Artikli 5 lõige 1 || Artikli 22 lõige 1
 Artikli 5 lõige 2 || Artikli 22 lõige 3
 Artikli 5 lõige 3 || -
 Artikli 5 lõige 4 || -
 Artikli 5 lõige 5 || Artikkel 23
 Artikli 5 lõige 6 || -
 Artikli 5 lõige 7 || Artikkel 25
 Artikli 6 lõige 1 || Artikli 11 lõige 1
 Artikli 6 lõige 2 || Artikli 11 lõige 3
 Artikli 7 lõige 1 || -
 Artikli 7 lõige 2 || Artikli 12 lõige 1 ja artikli 12 lõige 2
 Artikli 7 lõige 3 || -
 Artikli 8 lõige 1 || Artikkel 24
 Artikli 8 lõige 2 || Artikli 7 lõige 3
 Artikli 8 lõige 3 || -
 Artikli 9 lõige 1 || Artikkel 30
 Artikli 9 lõige 2 || -
 Artikli 9 lõige 3 || -
 Artikkel 10 ||
 Artikkel 11 || Artikkel 32
 Artikkel 12 || Artikkel 33
ETTEPANEKULE
LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           Ettepaneku/algatuse
raamistik
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus kasvuhoonegaaside heite seire- ja
aruandlusmehhanismi ja muu kliimamuutusi käsitleva olulise ELi ja riikliku
teabe esitamise kohta
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[23]

KESKKOND
JA KLIIMAMEETMED
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis
tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast tegevusest[24]
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
x Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud
meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Käesolev
ettepanek on seotud arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu käsitleva
Euroopa 2020. aasta strateegiaga. Sellega aidatakse otseselt saavutada üht
viiest peamisest strateegiaga kehtestatud eesmärgist: vähendada heidet 2020.
aastaks 20 %.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Erieesmärk:
Kliimamuutust
käsitlevate ELi poliitikasuundade ja õigusaktide rakendamine (ABB kood 07 12)
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
Kliimamuutust
käsitlevate ELi poliitikasuundade ja õigusaktide rakendamine (ABB kood 07 12
01)
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Selleks
et rakendada teatavaid kliimapoliitika suundi ning tuua kasu kõigile inimestele
ja ettevõtetele, eelkõige õhukvaliteedi parandamise, energia varustuskindluse
tagamise ning rohelise majanduskasvu ja innovatsiooni edendamise kaudu, on vaja
kehtivat seiremehhanismi muuta. Käesoleva ettepanekuga nähakse ette kvaliteetse
teabe esitamine kliimamuutusega võitlemiseks võetud meetmete kohta ning
aidatakse seeläbi suurendada ka ELi rahvusvahelist usaldusväärsust. Sellise
teabe kogumisega tagatakse ka ELi parem valmisolek tulevaste kliimaprobleemide
käsitlemiseks.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Ettepaneku
üldistele, konkreetsetele ja tegevusega seotud eesmärkidele vastavad järgmised
näitajad:
-
nõuete täitmatajätmise juhtude arv, mis on kindlaks tehtud ELi tasandil või ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni raames;
-
komisjonile ja/või ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile
õigeaegselt esitatud aruannete arv;
-
kooskõla ELi ja liikmesriikide esitatud aruannete vahel vastavalt ELi ja ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni kohastele ülevaadetele;
-
kooskõla liikmesriikide poolt seiremehhanismi otsuse ja muude aruandlust
käsitlevate vahendite alusel esitatud heiteandmete vahel vastavalt ELi ja ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni kohastele ülevaadetele;
-
liikmesriikide poolt komisjonile esitatud aruannete ja ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni alusel esitatud aruannete täielikkus võrreldes kehtivate
nõuetega;
-
ühiste aruandlusmeetodite ja -vormide kasutamine liikmesriikides rahalist ja
tehnoloogiaalast abi käsitlevate aruannete esitamisel;
-
siseriiklike ja rahvusvaheliste metoodika- ja aruandlussuuniste kasutamine
liikmesriikides;
-
liikmesriikide poolt komisjonile ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
sekretariaadile esitatud aruannete täielikkus võrreldes kehtivate nõuetega;
-
prognoose, poliitikasuundi, meetmeid ja tegelikku heidet käsitlevate ühiste
aruandlustavade ja -vormide kasutamine liikmesriikides;
-
andmete ja teabe kättesaadavaus ning uute teabevoogude loomine ettepaneku
valdkondades.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Käesoleva
ettepaneku lühiajaline eesmärk on toetada märkimisväärselt ELi eesmärki
vähendada heidet 2020. aastaks ning Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimist.
Ettepaneku pikaajaline eesmärk on vähendada heidet ELis pärast 2020. aastat.
Komisjon
peab lähema aja jooksul algatama hankemenetlused ettepaneku rakendamiseks
vajaliku tehnilise abi saamiseks, eelkõige ettepaneku artikliga 20 ettenähtud
ekspertülevaatuse läbiviimiseks.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
Mõned
käesoleva ettepaneku sätted tuleb rakendada ELi tasandil, kuna seda nõutakse
ELi õigusaktidega, täpsemalt otsusega nr 406/2009/EÜ ja läbivaadatud
direktiiviga 2003/87/EÜ.
Kuna
üldised kliimakohustused võetakse ELi tasandil, on parem, kui aruandlust
käsitlev õigusakt töötatakse välja samuti ELi tasandil. Mõne kindlakstehtud
probleemi lahendamiseks, nagu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaste ELi
ja liikmesriikide aruannete kooskõla ja esitamise õigeaegsus, tuleb
kooskõlastada andmeid ja meetodeid kõigi 27 liikmesriigi vahel ning seda on
parem teha ELi tasandil.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Ettepanekus
võetakse arvesse otsuse nr 280/2004/EÜ rakendamisel saadud õppetunde ning
sidusrühmade tagasisidet. Ettepaneku eesmärk on käsitleda kindlakstehtud nõrku
külgi ja probleeme ning vajaduse korral lihtsustada aruandlusnõudeid. Eelkõige
seiremehhanismi otsuse rakendamise kogemus on näidanud, et teatavate
aruandlusnõuetega ei saavutatud oodatud tulemusi (nt nõutud näitajad) või
teavet ei kasutatud nii nagu eeldati. Seepärast neid nõudeid muudetakse, et
tagada aruannete otstarbekus ja eesmärgipärasus. Uued nõuded on ühtlustatud
olemasolevate aruandlusvoogude ja teabevajadustega.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Ettepanek
on tihedalt seotud Euroopa 2020. aasta strateegiaga ning kõnealuse strateegia
kohase ressursitõhusa Euroopa juhtalgatusega. Ettepanek on kooskõlas ELi
kliima-, energia- ja sotsiaalpoliitikaga ning täiendab neid.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
¨ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA – AAAA
x Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
Sõltuvalt õigusloomeprotsessist on rakendamisega
võimalik alustada 2013. aastal.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[25]
x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[26]

–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine
koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
Suurema osa
käesoleva ettepaneku rakendamise eest vastutavad liikmesriigid. Komisjon näeb
liikmesriikidele ette juhised ning hindab nende esitatud aruandeid. Ta
kontrollib, vaatab üle ja kogub teatavat aruannetes sisalduvat teavet.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Käesoleva
ettepanekuga nõutud aruannete vastavus siseriiklikele ja rahvusvahelistele
nõuetele näitab, kas ettepanek täidab oma eesmärke.
Käesoleva
ettepaneku alusel koostatavaid aruandeid hinnatakse ELi ja/või rahvusvahelisel
tasandil igal aastal, iga kahe aasta tagant ja/või iga nelja aasta tagant.
Tegeliku heite hindamine on jätkuvalt põhjalik ja seda viivad nii ELis kui ka
rahvusvaheliselt läbi eksperdid. Hindamise eesmärk on aidata parandada
aruandlust ning hinnata eesmärkide ja kohustuste täitmist. Tehakse ettepanek
viia ka kogu muu kliimaandmete ja –teabe hindamine ELi tasandil läbi igal
aastal ning keskenduda sealjuures täielikkusele ja suuniste järgimisele;
rahvusvaheliselt toimuks hindamine iga kahe ja/või nelja aasta tagant.
Hindamise viivad läbi eksperdid ning eesmärk on hinnata nõuetele vastavust ja
teha kindlaks täiustamist vajavad valdkonnad.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1.     Tuvastatud ohud
Kuna
tegemist on määruse ettepanekuga, ei hõlma see sätete ülevõtmist. Määruse
rakendamisega seotud riskid on väikesed, kuna kavandatud mehhanismiga
jätkatakse ja täiendatakse praegust mehhanismi.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Meetmed
riskide maandamiseks on samad, mis praegu: põhjalikum dialoog ja koostöö
liikmesriikidega, eelkõige kliimamuutuste komitee ja selle töörühmade kaudu,
komiteemenetluse kasutamine ning Euroopa Keskkonnaameti tehniline abi.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Arvestades
asjaomaseid summasid ja hanke liiki, ei kaasne selle algatusega erilist
pettuseriski. Komisjon haldab ja kontrollib tööd, kasutades kõiki tavapäraseid
vahendeid (nt DG-CLIMA iga-aastane juhtimiskava).
Eriti
olulised on sisekontrolli standardid nr 2, 7, 8, 9, 11, 12, 13, 15 ja 16.
Lisaks kohaldatakse täiel määral nõukogu määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/202
(„finantsmäärus”) sätestatud põhimõtteid ja selle rakenduseeskirju.
Hankemenetlusi
juhib kliimameetmete peadirektoraadi finantsüksus, mis on osaliselt
detsentraliseeritud ning mida iseloomustab hierarhiline sõltumatus nende
isikute volitatud eelarvevahendite käsutaja(te)st, kes teostavad
finantsalgatusi ja -kontrolli.
Töövõtja
valimise protsessi jälgib ka sisekontrolli komitee (ENVAC), kes kontrollib, kas
volitatud ametnike poolt riigihankelepingute juhusliku ja riskipõhise valimi
kombineerimiseks vastuvõetud menetlused on kooskõlas finantsmääruse ning selle
rakenduseeskirjadega.
Lisaks
nimetatud meetmetele sätestatakse ka delegeeritud õigusaktides artiklis 20
osutatud ekspertülevaatuse tehnilised suunised. Nende suunistega tagatakse, et
ekspertülevaatust teostavad isikud on sõltumatud ja nõuetekohaselt
kvalifitseeritud.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus......................................] || Liigendatud/liigendamata ([27]) || EFTA[28] riigid || Kandidaatriigid[29] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 2 || 07.12.01 [Liidu kliimameetmeid käsitleva poliitika ja õigusaktide rakendamine] || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
 5 || 07.01.02.11 [Muud juhtimiskulud] || Liigendamata || EI || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse – EI
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus…..] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
ETTEPANEKU RAKENDAMISEL KASUTATAKSE
OLEMASOLEVAT EELARVET NING SEE EI MÕJUTA MITMEAASTAST FINANTSRAAMISTIKKU
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr || [Rubriik 2]
 Kliimameetmete peadirektoraat <CLIMA> ||   ||   || Aasta N[30] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr 07.12.01 || Kulukohustused || (1) || 0,2540 || 1,6310 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Maksed || (2) || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[31] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kliimameetmete peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,2540 || 1,6310 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Maksed || =2+2a +3 || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0 ,2540 || 1, 6310 || 1, 631 || 1, 631 || 1, 631 || 1, 631 || 1 ,631 || 10,04
 Maksed || (5) || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
  Eriprogrammide vahenditest haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,2540 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Maksed || =5+ 6 || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
Juhul, kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0,2540 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Maksed || (5) || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
  Eriprogrammide vahenditest haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,2540 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Maksed || =5+ 6 || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 ||  Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Kliimameetmete peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0,254 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 3,302
  Muud halduskulud || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 1,925
 Kliimameetmete peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,529 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 5,227
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,529 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 5,227
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N[32] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,783 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 15,267
 Maksed || 0,783 || 2,039 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 14,892
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma uute tegevusassigneeringute kasutamist
(algatus on praeguse finantsraamistiku osa)
–
x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[33] || Väljundi keskmine kulu || Number Väljundite arvliik || Kulu || Väljundite arv of outputs || Kulu || Väljundite arv of outputs || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK ELi kliimameetmeid käsitleva poliitika ja õigusaktide rakendamine(ABB kood 07 12)
 - Väljund || Tehniline abi || 0,717 || 2 || 0,254 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 14 || 10,04
 Erieesmärk kokku || 1 || 0,254 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 7 || 10,04
 KULUD KOKKU || 1 || 0,254 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 7 || 10,04
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt: (algatus on praeguse finantsraamistiku osa)
Haldusassigneeringute vajadused kaetakse
kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi sees
ümberpaigutatud eraldise raames, täiendades seda vajaduse korral
lisaeraldisega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile aastase
vahendite eraldamise menetluse raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta N[34] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,254[35] || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 3,302
 Muud halduskulud || 0,275[36] || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 1, ,925
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0, 529 || 0 ,783 || 0 ,783 || 0 ,783 || 0, 783 || 0 ,783 || 0 ,783 || 5, 227
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad assigneeringud[37] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad assigneeringud kokku || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOKKU || 0,529 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 5,227
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab juba olemasoleva personali kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
 ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 || 07 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 254000[38] || 508000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[39] ||
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[40] || - peakorteris[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02(lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU || 254000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000
XX osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise
menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Komisjoni nõuete rakendamiseks meetmete võtmine (nt liikmesriikide aruannete ülevaatamine, analüüside läbiviimine, rakendamise seire).
 Koosseisuväline personal ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
….
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[42]
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
……..
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
x Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
x Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[43]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisada vajalik arv aastaid, et kajastada finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel………… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste tulude puhul
täpsustage, milliseid eelarveridasid ettepanek mõjutab.
….
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
….
[1]               ELT L 49, 19.2.2004, lk 1.
[2]               EÜT L 33, 7.2.1994, lk 1.
[3]               EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1.
[4]               ELT L 55, 1.3.2005, lk 57.
[5]               http://ec.europa.eu/clima/consultations/0008/index_en.htm
[6]               ELT C , , lk .
[7]               ELT C , , lk .
[8]               ELT L 49, 19.2.2004, lk 1.
[9]               EÜT L 33, 7.2.1994, lk 13.
[10]             EÜT L 130, 15.5.2002, lk 4.
[11]             ELT L 140, 5.6.2009, lk 136.
[12]             ELT L 140, 5.6.2009, lk 63.
[13]             EÜT L 297, 31.10.1988, lk 21.
[14]             ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.
[15]             ELT L 33, 4.2.2006, lk 1.
[16]             EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22.
[17]             ELT L 161, 14.6.2006, lk 1.
[18]             ELT L 304, 4.11.2008, lk 1.
[19]             KOM(2009) 147 (lõplik).
[20]             ELT L 8, 13.1.2009, lk 3.
[21]             EÜT L 130,
15.5.2002, lk 1.
[22]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[23]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[24]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
punktile a või b.
[25]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[26]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[27]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud
[28]             EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. .
[29]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[30]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
Praeguse hinnangu kohaselt on selleks aasta 2013.
[31]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[32]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[33]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jne).
[34]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[35]             Iga aastane summa
sellel real sisaldab 0,127 miljonit eurot personalile, kes töötab otsuse nr
280/2004/EÜ (tunnistatakse kehtetuks käesoleva ettepanekuga) rakendamisega.
[36]             Iga aastane summa sellel real sisaldab 0,127 miljonit
eurot personalile, kes töötab otsuse nr 280/2004/EÜ (tunnistatakse kehtetuks
käesoleva ettepanekuga) rakendamisega.
[37]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[38]             Iga aastane summa sellel real sisaldab 0,127 miljonit
eurot personalile, kes töötab otsuse nr 280/2004/EÜ (tunnistatakse kehtetuks
käesoleva ettepanekuga) rakendamisega.
[39]             Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. .
[40]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[41]             Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[42]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[43]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud)
korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.