				|

		52013PC0276

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku kohta /* COM/2013/0276 final - 2013/0148 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
1.1.        Ettepaneku põhjused ja
eesmärgid
TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise
kaubaveo tollikonventsioon (TIR-konventsioon) sõlmiti 14. novembril 1975.
aastal ja kiideti Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu määrusega (EMÜ)
nr 2112/78. Konventsioon jõustus liidus 20. juunil 1983.
Kavandatud otsuse eesmärk on ELi nimel vastu
võtta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) veondusalaste tolliküsimuste
töörühmas kokku lepitud ja 1975. aasta TIR-konventsiooni halduskomitees vastu
võetud viimased TIR-konventsiooni muudatused, tingimusel et ELi siseriiklikud
menetlused on lõpule viidud.
5. juulil 2012 edastas halduskomitee
peasekretärile vastavalt konventsiooni artikli 59 lõigetele 1 ja 2
konventsiooni artikli 6 lõike 2 bis ning 9. lisa muudatusettepanekud, mis võeti
vastu 9. veebruaril 2012 halduskomitee 53. istungil Genfis. 10. juulil
väljastas peasekretär hoiulevõtja teate C.N.358.2012.TREATIES, milles märgiti,
et kui ükski konventsiooniosaline ei ole 10. juuliks 2013 esitanud
muudatusettepanekute kohta vastuväiteid, jõustuvad need 10. oktoobril 2013.
1.2.        Üldine taust
TIR-konventsiooniga, mida haldab Genfis asuv
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon (UNECE), on
kehtestatud tollitransiidiprotseduur rahvusvahelise maanteekaubaveo suhtes.
Konventsiooniga võimaldatakse tolliasutuste minimaalse sekkumisega vedada üle
piiri kaupu, mille suhtes kohaldatakse tollide ja maksude peatamist.
TIR-süsteem soodustab rahvusvahelise kaubanduse arengut, vähendades tavapäraseid
takistusi rahvusvahelisel kaubaveol. Vähendades viivitusi transiitvedudel,
võimaldab TIR-süsteem märkimisväärselt kokku hoida veokulusid. Süsteemi suurim
eelis on see, et TIR-konventsiooniga võimaldatakse nõutavale tagatisele
rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtne juurdepääs.
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veondusalaste
tolliküsimuste töörühm leppis kokku, et TIR-konventsiooni tuleb sisse viia
mõned muudatused. Need muudatused hõlmavad TIR-konventsiooni artikli 6
muudatusi, et lisada TIR-konventsiooni 9. lisale uus III osa, millega
kehtestatakse tingimused ja nõuded, mida peab täitma rahvusvaheline
organisatsioon, kellel on luba võtta endale vastutus rahvusvahelise
garantiisüsteemi tõhusa organiseerimise ja toimimise eest ning trükkida ja
levitada TIR-märkmikke. Praegu täidab asjaomase rahvusvahelise organisatsiooni
ülesandeid Rahvusvaheline Maanteevedude Liit (IRU).
9. lisa uus III osa täiendab 9. lisa, milles
käsitletakse erasektori juurdepääsu TIR-protseduurile ning milles on juba varem
käsitletud siseriiklike ühenduste volitusi TIR-märkmike väljaandmiseks ning
füüsiliste ja juriidiliste isikute volitusi TIR-märkmike kasutamiseks.
1.3.        Ettepaneku valdkonnas
kehtivad õigusnormid
TIR-konventsiooni artikkel 6 ja selgitavad
märkused artikli 6 lõike 2 bis kohta.
1.4.        Kooskõla Euroopa Liidu muude
tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega
Kavandatud otsus on kooskõlas ühise kaubandus-
ja transpordipoliitikaga. Maanteetransporti lihtsustav TIR-süsteem võimaldab
vedada kaupu tolliasutuste minimaalse sekkumisega üle 68 konventsiooniosalise
riigi piiri ning võimaldab rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt
lihtsalt juurdepääsu nõutavatele tagatistele. TIR-konventsiooni abil saavutatud
lihtsustamine on kooskõlas uuendatud Lissaboni strateegiaga.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA
MÕJU HINDAMINE
2.1.        Konsulteerimine huvitatud
isikutega
Konsultatsioonimeetodid, peamised
sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus
Konsultatsioone ettepaneku kohta peeti
Rahvusvahelise Maanteevedude Liiduga (IRU). Konsultatsioonid toimusid
tollialaste õigusaktide komitee (Genfi koordineerimine) istungitel ja ÜRO
Euroopa Majanduskomisjoni veondusalaste tolliküsimuste töörühmas.
Vastuste kokkuvõte ja nende
arvessevõtmine
Pooldav arvamus.
2.2.        Eksperdiarvamuste kogumine ja
kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja
kasutada.
2.3.        Mõju hindamine
Kavandatud muudatustega ei muudeta
TIR-konventsiooni 9. lisa sisu. Uue III osa sissejuhatusega täiendatakse
konventsiooni eesmärke, määrates üksikasjalikult kindlaks kõikide TIR-süsteemis
osalejate rollid ja vastutuse, et muuta süsteemi haldamine läbipaistvamaks.
Kuna rahvusvaheline organisatsioon mängib praegu TIR-süsteemis olulist rolli,
tuleks TIR-konventsioonis üksikasjalikult kindlaks määrata ka selle ülesehitus
ja selgitada kõnealusele organisatsioonile volituste andmise menetlust. Nende
tingimuste ja nõuete lisamine TIR-konventsiooni juriidilisse teksti lihtsustab
UNECE ja asjaomase rahvusvahelise organisatsiooni vahel selgitava märkuse 0.6.2
bis–2 kohaselt sõlmitud kirjaliku kokkuleppe teksti.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.        Kavandatud meetmete kokkuvõte
Kavandatud otsuses sätestatakse ELi seisukoht
TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni muutmise
ettepaneku kohta.
3.2.        Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikkel 207 ja artikli 218 lõige 9.
3.3.        Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse
(ühine kaubanduspoliitika) ning seetõttu puudub vajadus hinnata kõnealuse
ettepaneku kooskõla subsidiaarsuse põhimõttega (Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikli 5 lõige 3).
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veondusalaste
tolliküsimuste töörühm ja TIR-konventsiooni halduskomitee on kavandatud
muudatused eelnevalt vastu võtnud.
3.4.        Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse
põhimõttega. Ettepanekuga võimaldatakse rahvusvahelise kokkuleppe muutmist,
mistõttu see vastab proportsionaalsuse põhimõttele.
3.5.        Õigusakti valik
Kavandatud õigusakt: otsus.
Rahvusvahelised kokkulepped ja nende
kokkulepete muudatused kehtestatakse ELi õiguskorras tavapäraselt otsusega.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.
2013/0148 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel
võetav seisukoht TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo
tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       14. novembril 1975. aastal
sõlmitud tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo
kohta (TIR-konventsioon) kiideti ühenduse nimel heaks 25. juuli 1978. aasta
nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78[1]
ja see jõustus liidus 20. juunil 1983[2].
(2)       TIR-konventsiooni
konsolideeritud versioon avaldati lisana nõukogu 28. mai 2009. aasta otsusele
2009/477/EÜ,[3]
mille kohaselt komisjon avaldab konventsiooni edasised muudatused Euroopa
Liidu Teatajas, märkides ära nende jõustumise kuupäeva.
(3)       ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni
(UNECE) veondusalaste tolliküsimuste töörühm otsustas pärast oktoobris 2011
toimunud põhjalikke arutelusid, et TIR-konventsiooni tuleb sisse viia mõned
muudatused. Need muudatused hõlmavad TIR-konventsiooni artiklit 6 ja 9. lisa
uue III osa sissejuhatust, kus kehtestatakse tingimused ja nõuded, mida peab
täitma rahvusvaheline organisatsioon, keda on volitatud võtma endale vastutus
rahvusvahelise garantiisüsteemi tõhusa organiseerimise ja toimimise eest ning
trükkima ja levitama TIR-märkmikke.
(4)       TIR-konventsiooni kavandatud
muudatustes kehtestatakse rahvusvahelise organisatsiooni määratlus ja
määratakse üksikasjalikult kindlaks asjaomasele organisatsioonile volituste
andmise kord. 9. lisa uue III osa sissejuhatusega täiendatakse konventsiooni
eesmärke, määrates üksikasjalikult kindlaks kõikide TIR-süsteemis osalejate
rollid ja vastutuse, et muuta süsteemi haldamine läbipaistvamaks. Need
TIR-konventsiooni juriidilisele tekstile lisatavad tingimused ja nõuded
lihtsustavad ka ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) ning asjaomase
rahvusvahelise organisatsiooni vahel selgitava märkuse 0.6.2 bis–2 kohaselt
sõlmitud kirjaliku kokkuleppe teksti.
(5)       Kõikide liikmesriikide
esindajad on väljendanud tollialaste õigusaktide komitees (Genfi
koordineerimine) muudatusettepaneku kohta positiivset arvamust.
(6)       TIR-konventsiooni
halduskomitee võttis 2012. aasta veebruaris toimunud 53. istungjärgul vastu
TIR-konventsiooni kavandatud muudatused, tingimusel et ELi siseriiklikud
menetlused on lõpule viidud.
(7)       5. juulil 2012 edastas
halduskomitee peasekretärile vastavalt TIR-konventsiooni artikli 59 lõigetele 1
ja 2 konventsiooni artikli 6 lõike 2 bis ning 9. lisa muudatusettepanekud, mis
võeti vastu 9. veebruaril 2012 halduskomitee 53. istungil Genfis. 10. juulil
väljastas peasekretär hoiulevõtja teate C.N.358.2012.TREATIES, milles märgiti,
et kui ükski lepinguosaline ei ole 10. juuliks 2013 esitanud
muudatusettepanekute kohta vastuväiteid, jõustuvad need 10. oktoobril 2013.
(8)       Seepärast tuleks kindlaks
määrata Euroopa Liidu seisukoht kavandatud muudatuste kohta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel I
Euroopa Liidu poolt TIR-konventsiooni
halduskomitees võetav seisukoht põhineb muudatuste eelnõul, mis on esitatud
käesoleva otsuse lisas.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Kui muudatus on vastu võetud, avaldab komisjon
selle Euroopa Liidu Teatajas, märkides ära selle jõustumise kuupäeva
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistujat
LISA
Artiklile 6 lisatakse järgmine lõige:
Artikli 6 lõige 2 bis
Lõiget 2 bis muudetakse järgmiselt:
„2 bis. TIR-halduskomitee annab
rahvusvahelisele organisatsioonile volitused võtta endale vastutus
rahvusvahelise garantiisüsteemi tõhusa organiseerimise ja toimimise eest.
Volitused antakse nii kauaks, kui organisatsioon vastab 9. lisa III osas
sätestatud tingimustele ja nõuetele. Kui kõnealuseid tingimusi ja nõudeid enam
ei täideta, võib halduskomitee volitused tagasi võtta.”
9. lisale lisatakse järgmine uus III osa:
9. lisa uus III osa
Lisatakse järgmine
uus III osa:
„Rahvusvahelisele organisatsioonile artikli 6
kohaselt antud volitus võtta endale vastutus rahvusvahelise garantiisüsteemi
tõhusa organiseerimise ja toimimise eest ning trükkida ja levitada TIR-märkmikke.

Tingimused ja nõuded
1. Tingimused ja nõuded, mida rahvusvaheline
organisatsioon TIR-konventsiooni artikli 6 lõike 2 bis kohaselt peab täitma, et
saada TIR-halduskomiteelt volitus võtta endale vastutus rahvusvahelise
garantiisüsteemi tõhusa organiseerimise ja toimimise eest ning trükkida ja
levitada TIR-märkmikke, on järgmised:
a) tõendid selle kohta, et asjaomasel
organisatsioonil on rahvusvahelise garantiisüsteemi tõhusaks organiseerimiseks
ja toimimiseks vajalik ametialane pädevus ja finantssuutlikkus ning
konventsioonist tulenevate kohustuste täitmiseks vajalik organisatsiooniline
suutlikkus, et esitada igal aastal konsolideeritud finantsaruanded, mis on
rahvusvaheliselt tunnustatud sõltumatu audiitori poolt nõuetekohaselt
auditeeritud;
b) raskete või korduvate tolli- või
maksualaste õigusaktide rikkumiste puudumine;
2. Vastavalt talle antud volitustele peab
rahvusvaheline organisatsioon tegema järgmist:
a) varustama TIR-konventsiooni osalisi
rahvusvahelisse organisatsiooni kuuluvate riiklike ühingute kaudu
üldtagatislepingu ja tagatiskatte olemasolu kinnitava dokumendi tõestatud
koopiatega;
b) andma TIR-konventsiooni pädevatele
asutustele teavet eeskirjade ja menetluste kohta, mida riiklikud
garantiiühingud TIR-märkmiku väljaandmisel on kohustatud järgima;
c) esitama TIR-konventsiooni pädevatele
asutustele igal aastal andmed nii esitatud, tasumata, tasutud kui ka
tasaarveldatud maksenõuete kohta;
d) andma TIR-konventsiooni pädevatele
asutustele täielikku ja igakülgset teavet muu hulgas (kuid mitte ainult)
TIR-süsteemi toimimise kohta, õigeaegset ja põhjendatud teavet lõpetamata
TIR-veoetappide arvuga seotud suundumuste kohta ning selliste esitatud,
tasumata, tasutud või tasaarveldatud maksenõuete kohta, mis võivad takistada
TIR-süsteemi nõuetekohast toimimist või ohustada rahvusvahelise
garantiisüsteemi tõrgeteta tööd;
e) esitama TIR-konventsiooni pädevatele
asutustele statistilised andmed igale lepinguosalise väljastatud TIR-märkmike
arvu kohta liikide lõikes;
f) esitama TIR-juhatusele üksikasjalikud
andmed rahvusvahelise organisatsiooni väljaantud TIR-märkmike hinna kohta
liikide lõikes;
g) tegema kõik võimaliku selleks, et vähendada
TIR-märkmike võltsimise ohtu;.
h) võtma TIR-märkmikuga seotud vigade või
puudujääkide avastamise korral asjakohaseid parandusmeetmeid ja teavitama
nendest TIR-juhatust;
j) osalema täiel määral kõikides asjaomastes
toimingutes, kui TIR-juhatuselt on palutud abi vaidluste lahendamiseks;
k) tagama, et TIR-juhatust teavitatakse
viivitamata kõikidest pettustest või muudest või TIR-konventsiooni
kohaldamisega seotud probleemidest;
l) haldama konventsiooni 10. lisas sätestatud
TIR-märkmike kontrollisüsteemi koostöös rahvusvahelisse organisatsiooni
kuuluvate riiklike garantiiühingute ja tolliasutustega ning teavitama
konventsiooniosalisi ja TIR-konventsiooni pädevaid asutusi süsteemis tekkinud
probleemidest;
m) esitama TIR-konventsiooni pädevatele
asutustele statistika ja andmed konventsiooniosaliste tegevuse kohta 10. lisas
sätestatud kontrollisüsteemi raames;
n) sõlmima vähemalt kaks kuud enne
TIR-konventsiooni artikli 6 lõike 2 bis kohaselt välja antud loa jõustumise
esialgset kuupäeva või selle pikendamise tähtaega halduskomitee volituste
kohaselt ja halduskomitee nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sekretariaadiga
kirjaliku kokkuleppe, mis sisaldab rahvusvahelise organisatsiooni nõusolekut
tema poolt käesolevas punktis võetud kohustustega .
3. Kui garantiiühing teavitab rahvusvahelist
organisatsiooni maksenõude esitamisest, esitab asjaomane organisatsioon garantiiühingule
kolme kuu jooksul oma seisukoha asjaomase maksenõude suhtes.
4. Sellise teabe suhtes, mille rahvusvaheline
organisatsioon on konventsiooni raames otseselt või kaudselt kogunud ja mis on
oma olemuselt konfidentsiaalne või mida esitatakse konfidentsiaalsena,
kohaldatakse ametisaladuse hoidmise kohustust ning kõnealust teavet on keelatud
kasutada või töödelda kaubanduslikul eesmärgil või mis tahes muul eesmärgil
peale selle, milleks see esitati, või avaldada kolmandale isikule ilma
asjaomase teabe edastanud isiku või asutuse otsese loata. Kõnealust teavet võib
siiski ilma loata avalikustada käesoleva konventsiooni osaliste pädevatele
asutustele, kui siseriikliku või rahvusvahelise õiguse sätted seda lubavad või
nõuavad, või seoses kohtumenetlusega. Teabe avaldamine või edastamine peab
toimuma täielikus kooskõlas kehtivate andmekaitse õigusaktidega.
5. Eespool nimetatud tingimuste ja nõuete
mittetäitmise korral on halduskomiteel õigus artikli 6 lõike 2 bis kohaselt
välja antud luba tagasi võtta. Kui konventsiooniosaline otsustab loa tagasi
võtta, hakkab otsus kehtima kõige varem kuus (6) kuud pärast tagasivõtmise
kuupäeva.
6.
Rahvusvahelisele organisatsioonile eespool nimetatud tingimustel antud luba ei
piira asjaomase organisatsiooni konventsioonijärgset vastutust ja kohustusi.
[1]               EÜT L 252, 14.9.1978, lk 1.
[2]               EÜT L 31, 2.2.1983, lk 13.
[3]               ELT L 165, 26.6.2009, lk 1.


|

52010PC0452

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugal)  /* COM/2010/0452 final */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 2.9.2010KOM(2010) 452 lõplikEttepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSGlobaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugal)SELETUSKIRIEuroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[1] võimaldab kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) (punkt 28) igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ettenähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga.Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2].17. detsembril 2009 esitas Portugal taotluse EGF/2009/023 PT/Qimonda, et saada fondist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega äriühingust Qimonda Portugal S.A.Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud.TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜSPõhiandmed:Fondi viitenumber EGF/2009/023Liikmesriik PortugalArtikkel 2, punkt aAsjaomane ettevõte Qimonda Portugal S.A.Tarnijad / tootmisahela järgmise etapi tootjad 0Vaatlusperiood 8.6.2009–8.10.2009Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg 1.12.2009Taotluse kuupäev 17.12.2009Koondamised vaatlusperioodil:– koguarv 519– peaettevõttes 519– tarnija / tootmisahela järgmise etapi tootja ettevõttes 0Koondamised enne/pärast vaatlusperioodi 395Koondamisi kokku 914Abi vajavate koondatud töötajate arv 839Individuaalsed teenused (eurodes) 3 494 532Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[3]: (eurodes) 206 500Fondi toetuse rakendamisega seotud kulude protsent kogukuludest: 5,6Summa kokku (eurodes) 3 701 032Fondi toetus eurodes (65 %) 2 405 6711.  Taotlus esitati komisjonile 17. detsembril 2009 ning sellele lisati täiendavat teavet kuni 28. aprillini 2010.2.  Taotlus vastab fondi vahendite tarvitamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a, ja see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul.Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga3.  Koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahelise seose kindlakstegemiseks viitab Portugal Saksamaa hargmaise äriühingu Qimonda AG jaanuaris 2009 väljakuulutatud maksejõuetusele. 2009. aasta märtsi lõpuks oli ka Qimonda Portugal, mis asub Vila do Condes (Norte piirkond), esitanud pankrotiavalduse. Selle taotluse põhjuseks oli tootmise täielik peatamine Qimonda Saksamaa tehases, mis tarnis toormaterjale Vila do Conde tehasele, ning suutmatus saavutada kokkulepet potentsiaalsete investoritega, kes oleksid Portugalis tootmist jätkanud.4.  Saksamaa hargmaise ühingu Qimonda AG maksejõuetus tulenes a) finantskriisist, mis põhjustas maailmamajanduse kokkutõmbumise ja mis Qimonda puhul vähendas lisaks suutlikkust investeerida innovatsiooni ja tootmisseadmetesse; b) kapitali- ja investeeringuturgudel valitsevatest raskustest rahalistele vahenditele juurdepääsul; c) liigsetest tootmisvõimsustest dünaamilise muutmälu (DRAM) turul, mis avaldas hindadele tohutut survet ning sundis paljusid äriühinguid tootmist vähendama ja pidama rangemat arvestust laovarude üle; ning d) suurtest investeeringutest, mida on vaja uute tootmistehnoloogiate väljatöötamiseks.Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele5.  Portugal esitas käesoleva taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et liikmesriigi ettevõttes on nelja kuu jooksul koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa avatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtte tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures.6.  Taotluses on osutatud 519 koondamisele Qimondas ajavahemikul 8. juunist 2009 kuni 8. oktoobrini 2009. Koondamiste arv määrati kindlaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu teise taande kohaselt.Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta7.  Portugali ametiasutuste sõnul oli ülemaailmse krediidikriisi sügavust ja selle mõju finantsturgudele võimatu ette näha. Qimonda AG, mille peakorter asub Münchenis ja tehased erinevates maailma riikides, oli maailma juhtiv DRAM-mälude tootja. DRAMe kasutatakse arvutites, serverites ja mitmesugustes digilugejates (MP3-lugejad, mobiiltelefonid, fotokaamerad, mängukonsoolid jne). Vila do Condes asuv Portugali tehas, kus 2007. aastal oli 1700 töötajat, tegutses pooljuhtide tootmise ja sellega seotud insenertehniliste teenuste valdkonnas, eeskätt DRAM-toodete kooste ja katsetamise alal. Qimonda AG pankrot 2009. aasta jaanuaris tuli täiesti ootamatult, sest äriühing valmistus sellal uut tehnoloogiat käiku laskma.Koondamisi teostanud ettevõtjate andmed ning abi vajavate töötajate kirjeldus8.  Taotluses osutatakse neljakuise vaatlusperioodi jooksul Qimondas toimunud 519 koondamisele. Lisaks koondati Qimondast enne ja pärast vaatlusperioodi 395 töötajat. Neist ühtekokku 914 töötajast antakse abi 839-le. 75 töötajat, kellele abi ei anta, on kas juba uue töökoha leidnud, füüsilisest isikust ettevõtjaks hakanud, pensionile läinud, emigreerunud või ei olnud muul põhjusel kättesaadavad.9.  Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt:Kategooria Koondatute arv ProtsentMehed 498 59,4Naised 341 40,6ELi kodanikud 834 99,4ELi mittekuuluvate riikide kodanikud 5 0,615–24-aastased 203 24,225–54-aastased 627 74,7üle 54-aastased 9 1,1Tuleb märkida, et 36,6 % töötajaist on ainult algharidus (üheksa klassi või vähem), ning kõigest 10,7 % töötajaid on saanud keskharidusjärgse või kõrgema hariduse. Ühel töötajal on pikaajaline terviseprobleem/puue.10.  Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine:Kategooria Koondatute arv ProtsentEttevõtete direktorid 1 0,1Füüsika, matemaatika ja inseneriteaduse keskastme spetsialistid 59 7,0Muud spetsialistid 1 0,1Füüsika ja inseneriteaduse abispetsialistid 115 13,7Muud abispetsialistid 5 0,6Kantseleitöötajad 3 0,4Klienditeenindajad 1 0,1Modellid, müüjad ja tooteesitlejad 1 0,1Metalli-, masina- jmt oskustöölised 5 0,6Seadmeoperaatorid 1 0,1Masinaoperaatorid ja koostajad 642 76,5Mäe-, ehitus-, tootmis- ja veolihttöölised 5 0,6Kokku 839 100,011.  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Portugal kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisvastaseid põhimõtteid.Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja huvirühmade kirjeldus12.  Qimonda asus Vila do Condes, NUTS II tasandi Norte piirkonnas ja NUTS III tasandi Grande Porto piirkonnas. Norte on riigi kõige tihedamalt asustatud ja enim industrialiseeritud piirkond, kuhu on tihedalt koondunud traditsioonilised tööstusharud (tekstiili-, rõiva-, jalatsi-, puidu- ja korgitööstus) ning põllumajandus (piim ja portvein) ning samas on seal esile kerkinud uusi sektoreid, näiteks tervishoiutehnoloogiad. Kõikides nendes sektorites domineerivad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKE-d). Piirkond kannatab endiselt madala haridustaseme all, mis mõjutab eelkõige vanemat põlvkonda, ja pikaajalise töötuse all.13.  Asjaomases piirkonnas on peamine asutus Instituto do Emprego e Formação Profissional (IEFP, I.P.), millel on seitse tööhõivekeskust, kes asjaomastest koondamistest puudutatud töötajatega tegelevad. Olulisim neist keskustest on Vila do Conde, kus neist töötajatest on registreeritud 446. Huvirühmadena osalevad ka sotsiaalpartnerid, omavalitsuste volikogud ja omavalitsusliidud, samuti mitu ülikooli ja koolituskeskust.Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi tööhõivele14.  Portugal väidab, et Norte piirkonnas valitseb kõrgem tööpuudus kui riigis tervikuna ja et töötuse määr on oluliselt kasvanud: 2008. aasta kolmandas kvartalis oli see 9,1 %, 2009. aasta kolmandas kvartalis aga 11,6 %. Samal ajal moodustab pikaajaline töötus Norte piirkonnas praeguseks 49 % kogu töötusest. Jaanuarist oktoobrini 2009 registreeriti Norte piirkonna tööhõivekeskustes kuus keskmiselt 22 000 töötut, mis on riigis suurim hulk ja võrreldes 2008. aastaga, mil see näitaja oli 17 600, märgatavalt tõusnud.Norte piirkonna kohta, kus need koondamised toimusid, on juba rahuldatud üks varasem taotlus fondist toetuse saamiseks, nimelt EGF/2009/001 PT/Norte-Centro.15.  Kui võtta lähtepunktiks Povoa do Varzimi / Vila do Conde tööhõivekeskus, kus on registreeritud pooled töötajatest, kellele abi on mõeldud, siis registreeritud töötus on siin jaanuarist oktoobrini 2009 tõusnud 20,8 % ehk 1631 isiku võrra.16.  Qimonda sulgemise tulemusena lisandus piirkonnas, mis oli juba ennegi majanduslanguses, ligi 1000 tööotsijat. Qimonda sulgemine mõjutab ka piirkonna tulevikuväljavaateid, sest seda äriühingut peeti edu musternäidiseks ning innovatsiooni kasutuselevõtu, tehnika arengu ja rahvusvahelistumise eeskujuks. Qimonda suutis ligi tõmmata kõrgemalt kvalifitseeritud töötajaid, kes võivad kohese ja atraktiivse töövõimaluste toetamise puudumisel regioonile kaduma minna.Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega17.  Tehakse ettepanek järgmiste meetmete kohta, mis kõik kokku moodustavad kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi, mille eesmärk on aidata töötajatel naasta tööturule. Arvestades rühma mitmekesisust, algab tegevus kõigi töötajate (839) profileerimisest tööhõivekeskustes; seejärel suunatakse neist 400 edasise teabe saamiseks, nõustamiseks, vahenduseks jmt teistesse asutustesse.18.  Oskuste tunnustamine, valideerimine ja sertifitseerimine : see on ette nähtud 150 inimesele. Tunnustatud nn „Uute võimaluste keskuste” abiga teevad töötajad kindlaks elu jooksul nii formaalses kui ka mitteformaalses kontekstis omandatud teadmised ja oskused. Koos koolitajatega töötavad nad välja enda vajadustele kohandatud, erineva pikkusega koolitussihi, mille lõppeesmärk on keskharidustunnistus.19.  Kutseõpe : töötajad saavad koolitust, mis vastab kõige paremini nende hariduse ja oskuste tasemele ja aitab neil kohaneda muutuste ja uute tingimustega ning võimalik, et ka hakata FIEks või luua omaenda ettevõte. Osa sellest koolitusest antakse moodulitena, osa on täiskasvanuõpe uue kutsekvalifikatsiooni omandamiseks, osa aga konkreetne kutseõpe, mis on kohandatud spetsiaalselt isiku vajadustele. Portugal kavatseb sellisesse koolitusse haarata ligikaudu 250 töötajat. Koolituskursuseid annavad mitmesugused tunnustatud koolituskeskused, sh valdkonnaspetsiifilise koolituse puhul valdkondlikud organisatsioonid. Rangetes piirides ja rangete tingimuste alusel antakse toetusi koolituse, toidu, transpordi, õnnetusjuhtumikindlustuse ja eluasemega seotud kulude katmiseks.20.  Koolitustoetus isikliku initsiatiivi alusel : see võimaldab töötajatel osaleda sobivatel koolituskursustel, mis on nendega kokku lepitud nende isikliku tööhõiveplaani osana ning mida pakuvad tunnustatud koolitusasutused. Eeldatavalt võtab selle pakkumise vastu umbes 50 töötajat.21.  Toetus iseseisvate tööotsingute puhul : seda toetust antakse töötajatele, kes fondi abipaketi rakendamise ajal leiavad endale uue töökoha kas tähtajatu või vähemalt kuuekuulise tähtajalise lepinguga. Summa varieerub sõltuvalt pakutud töölepingu pikkusest ning võib suureneda, kui uus töökoht on rohkem kui 100 km kaugusel töötaja elukohast. Eeldatavalt antakse seda toetust umbes 80 töötajale.22.  Töölevõtustiimul : et stimuleerida uute töökohtade loomist, võib anda rahalist toetust tööandjatele, kes allkirjastavad fondist toetust saava töötajaga täiskohatöö lepingu, mille tulemusena tööhõive äriühingus suureneb. Lepingu kestus peab olema minimaalselt 12 kuud ning suuremat stimuleerivat toetust makstakse ettevõtetele, kes võtavad töötajaid tööle tähtajatu lepinguga. Eeldatavalt saab sellest stiimulist kasu 100 töötajat.23.  Ettevõtluskoolitus ja tehniline tugi : töötajatele, kes soovivad luua omaenda ettevõtte, korraldatakse koolitus konkreetsete teadmiste ja oskuste alal, mida on vaja väikeettevõtte loomisel ja juhtimisel. Programmi sisu ja ajakava on paindlik ja kohandatud toetusesaajate vajadustele. Osavõtt koolitusest on ettevõtte loomise toetuse saamiseks kohustuslik eeltingimus, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et isik on sel alal varem koolitust saanud või omab töökogemust. Tehniline tugi projektile hõlmab toetusmeetmeid ettevõtte idee väljatöötamiseks, äriplaani koostamiseks, ühingu moodustamiseks ja projekti jätkumeetmeteks ettevõtte esimesel tööaastal. Hinnanguliselt valib selle meetme 40 töötajat.24.  Ettevõtte loomise toetus : Kui ettevõtluskoolitus ja ettevalmistused on lõpetatud, aidatakse töötajaid 20 000-eurose tagastamatu abiga iga loodud töökoha kohta, sh looja enda töökoht, kuni maksimaalselt kolme töökohani. Loodud töökohad peaksid täitma teised fondi toetusesaajad või piirkonna tööhõivekeskustes registreeritud töötud ning need peaksid olema täistöökohad kestusega vähemalt kaks aastat. Hinnanguliselt kasutab seda meedet 40 töötajat, kes osaleb ettevõtluskoolituses.25.  Praktika töökohal : selle meetme eesmärk on pakkuda fondi toetusesaajatele praktikaaega töökohal, kui nende uus kvalifikatsioonitase on saavutatud või oskused uuel kutsealal omandatud. Praktika kestus peab olema kolm kuni üheksa kuud. Toetusesaajad saavad igakuist toetust, mille suurus sõltub nende kvalifikatsioonitasemest, samuti söögi- ja transporditoetust ning kindlustuse. Hinnanguliselt kasutab seda praktikavõimalust 80 töötajat.26.  Lõimumiskava : lõimumiskava annab umbes 50 töötajale töökogemuse, mis hõlmab vähemalt 30 tundi nädalas kuni 12 kuu jooksul. Selle eesmärk on tagada, et need töötajad ei kaotaks kontakti teiste töötajatega, ei jääks isoleerituks ega kaotaks motivatsiooni ning et nad saaksid võimaluse omandada uusi teadmisi ja oskusi ja niiviisi parandada oma konkurentsivõimet tööturul lõimumisperioodijärgsel ajal. Töötajad pannakse piiratud ajaks tööle mittetulunduslike tööandjate juurde; see annab neile õiguse saada söögi- ja transporditoetust, kindlustust ja palka asendavat toetust.27.  Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad kuludest, mis on ette nähtud ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks.28.  Individuaalsed teenused, mida Portugali ametiasutused kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Portugali ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 3 494 532 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud moodustavad 206 500 eurot (= 5,6 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 2 405 671 eurot (65 % kogukuludest).Meetmed | Abi saavate töötajate hinnanguline arv | Hinnangulised kulud abi saava töötaja kohta (eurodes) | Kogukulud (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) |Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) |Teabe-, nõustamis- ja vahendusmeetmed | 400 | 419,22 | 167 688 |Oskuste tunnustamine, valideerimine ja sertifitseerimine | 150 | 800,00 | 120 000 |Kutseõpe | 250 | 2 800,00 | 700 000 |Koolitustoetus isikliku initsiatiivi alusel | 50 | 6 000,00 | 300 000 |Toetus iseseisvate tööotsingute puhul | 80 | 1 700,00 | 136 000 |Töölevõtustiimul | 100 | 3 500,00 | 350 000 |Ettevõtluskoolitus ja tehniline tugi | 40 | 2 096,10 | 83 844 |Ettevõtte loomise toetus | 40 | 30 000,00 | 1 200 000 |Praktika töökohal | 80 | 3 900,00 | 312 000 |Lõimumiskava | 50 | 2 500,00 | 125 000 |Individuaalsete teenuste vahesumma | 3 494 532 |Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) |Ettevalmistav tegevus | 3 500 |Haldamine | 197 000 |Teavitamine ja reklaam | 3 000 |Kontrollimeetmed | 3 000 |Fondi toetuse rakendamisega seotud vahekulud | 206 500 |Hinnangulised kulud kokku | 3 701 032 |Fondi toetus (65 % kogukuludest) | 2 405 671 |29.  Portugal kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondide rahastatud meetmeid. Samuti tagab Portugal fondi rahastatud toimingute selge kontrolljälje ja kinnitab, et nende toimingute jaoks ei taotleta ega kasutata muud ELi rahalist toetust.Kuupäev(ad), millal alustati või kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele30.  Portugal alustas asjaomastele töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 1. detsembril 2009. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Kõnealune kuupäev kujutab endast seega toetuskõlblikkusperioodi algust võimaliku fondist saadava toetuse puhul.Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks31.  EGFi taotlus esitati IEFP I.P. juhatuse koosolekul 17. detsembril 2009. IEFP I.P., mis on ühtlasi Portugalis EGFi korraldus- ja makseasutus, on ise kolmepoolne organisatsioon. Ka sotsiaalpartnerid osalevad aktiivselt huvirühmade töös, kes toetavad Qimonda töötajate taaslülitumist tööellu.32.  Portugali ametiasutused on kinnitanud, et täidetakse riiklikus ja ELi õiguses sätestatud nõudeid kollektiivse koondamise kohta.Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse alusel või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud33.  Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Portugali ametiasutuste taotluses esitatud järgmised asjaolud:34.  on kinnitatud, et EGFist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riikliku õiguse või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas;35.  on näidatud, et kavandatud meetmed on mõeldud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata ettevõtete või sektorite ümberkorraldamiseks;36.  on kinnitatud, et eespool nimetatud toetuskõlblikud meetmed ei saa toetust muudest ELi rahalistest vahenditest.37.  Qimonda Portugal on varem saanud toetust nii ERFist kui ka ESFist. Nende toetuste väljamaksmine jätkub eraldi asjakohaste kanalite kaudu. EGFi toetus käesoleva ettepaneku alusel ei puuduta kuidagi äriühingut, samuti ei osale äriühing toetuse rakendamises. Siinkavandatud EGFi toetust kasutatakse ainuüksi aktiivse tööturupoliitika meetmete jaoks, et aidata endistel Qimonda töötajatel võimalikult kiirest taas tööellu lülituda.Haldus- ja kontrollisüsteemid38.  Portugal on teatanud komisjonile, et finantstoetust haldab ja kontrollib avalik tööhõiveamet Instituto do Emprego e Formação Profissional, I.P. Üldise tehnilise ja haldusjuhtimisega tegeleb tööhõiveosakond EGFi sekkumise kooskõlastuskomitee kaudu, kuhu kuuluvad kutseõppe osakonna, finants- ja juhtimiskontrolli osakonna ning Norte piirkonna delegatsiooni esindajad. Üldise finantsjuhtimise on enda peale võtnud finants- ja juhtimiskontrolli osakond. Abi heakskiitmine ja väljamaksmine kuulub Norte piirkonna delegatsiooni vastutusalasse. Enamiku aktiivsetest meetmetest teostavad koondamistest enim puudutatud omavalitsuste tööhõivekeskused ja partnerorganisatsioonid. Portugal on kinnitanud, et asjaomaste organisatsioonide vahel ja nende sees järgitakse ülesannete lahususe põhimõtet.Euroopa Sotsiaalfondi korraldusasutus Instituto de Gestão do Fundo Social Europeu (IGFSE, I.P.) vastutab käesoleva EGFi taotluse auditeerimise ja kontrolli eest.Rahastamine39.  Portugali taotluse põhjal oleks fondi toetus individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketile 2 405 671 eurot, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Portugali esitatud teabel.40.  Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a.41.  Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb üle 25 % Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6.42.  Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse, et saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine.43.  Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2010. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste ja maksete assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.Makseassigneeringute allikad44.  Eelarve täitmise senist käiku arvestades võib prognoosida, et kõiki eelarvereal 01.04 05 „Ettevõtete toetamise programmi lõpuleviimine: väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) finantskeskkonna parandamine” 2010. aastaks ettenähtud maksete assigneeringuid ei kasutata selle aasta jooksul ära.45.  Maksete assigneeringud paigutatakse ümber usalduskontodele, et tagada Euroopa Investeerimisfondi (EIF) suutlikkus teha finantsvahendajatele igal ajal väljamakseid.46.  Finantskriisil on olnud ulatuslik mõju rahastamisvahenditest tehtavate väljamaksete profiilile, eelkõige riskikapitali valdkonnas. Euroopa Riskikapitali Assotsiatsiooni (EVCA) andmetel vähenesid investeeringud ja investeeringutest väljumised ajavahemikul 2007–2009 kriisieelse olukorraga võrreldes rohkem kui poole võrra[4]. Sellisel arengul oli oluline mõju ka 2010. aastaks tehtud väljamaksete prognoosidele.47.  Eespool nimetatud asjaolusid arvestades ei ole kõiki 2010. aasta eelarves ettenähtud maksete assigneeringuid (35 miljonit eurot mitmeaastase programmi jaoks) 2010. aastal vaja. Seda silmas pidades saab 2 405 671 euro suuruse summa ümberpaigutuse jaoks kättesaadavaks teha.48.  Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSGlobaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugal)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[5] eriti selle punkti 28,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[6] eriti selle artikli 12 lõiget 3,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[7]ning arvestades järgmist:(1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.(2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.(3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.(4) Portugal esitas 17. detsembril 2009 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses ettevõttes Qimonda Portugal S.A toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 28. aprillini 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2 405 671 euro suurune summa.(5) Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Portugali taotluses nimetatud meetmeid,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 2 405 671 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.Artikkel 2Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .(Allakirjutamise aeg ja koht)Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.[3] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga.[4] Riskikapitali investeeringuid ja investeeringutest väljumisi: 2007. aastal 13,1 miljardit eurot, 2008. aastal 9,8 miljardit eurot, 2009. aastal 5,8 miljardit eurot (allikas: aastate 2007–2009 kohta EVCA/PEREP_Analytics; varasemate aastate kohta EVCA/Thomson Reuters/PwC turustatistika).[5] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[6] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.[7] ELT C […], […], lk […].


                          EUROOPA
                          KOMISJON
                                                  Brüssel, 12.10.2012
                                                  COM(2012) 589 final
                                                  2012/0284 (NLE)
                                       Ettepanek:
                                  NÕUKOGU OTSUS
   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna
    tööalase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühmas Euroopa Liidu nimel võetava
                                    seisukoha kohta
                                 (EMPs kohaldatav tekst)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                SELETUSKIRI
   1. ETTEPANEKU TAUST
   ELi ja AETRi eeskirjade areng
   Rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalases Euroopa kokkuleppes
   (European Road Transport Agreement, ERTA; Accord Européen sur les Transports Routiers,
   AETR-kokkulepe) on sätestatud kutseliste juhtide sõidu- ja puhkeaja eeskirjad. See
   mitmepoolne kokkulepe on välja töötatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) egiidi
   all. Selle eeskujul võeti Euroopa Liidus vastu sarnased eeskirjad, nimelt määrus (EÜ) nr
   561/2006,1 milles käsitletakse sõidu- ja puhkeaegu, ning määrus (EMÜ) 3821/85,2 milles
   käsitletakse sõidumeerikuid, mis on sõidu- ja puhkeaegadest kinnipidamise kontrollimiseks
   kasutatav registreerimisseade. Kõnealuse kokkuleppe pooled on praegu 27 ELi liikmesriiki
   ning 24 Euroopa ja Kesk-Aasia riiki.
   2006. aastal võeti ELis sõidu- ja puhkeaegade jälgimiseks kohustusliku seadmena kasutusele
   digitaalne sõidumeerik, millega asendati alates 1985. aastast kasutusel olnud
   analoogsõidumeerik. AETR-kokkuleppe pooled leppisid seejärel kokku, et võtavad sama
   digitaalse sõidumeeriku kasutusele oma rahvusvahelistel autovedudel kasutatavates sõidukites
   alates 2011. aastast. Nad leppisid kokku, et lisavad sel puhul AETR-kokkuleppele uue artikli
   22a, milles on sätestatud, et sõidumeeriku spetsifikatsioone, mille üle EL küll otsustab
   määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa muutmisel ühepoolselt ilma ELi-väliste lepingupooltega
   konsulteerimata, laiendatakse automaatselt kõigile AETR-kokkuleppe pooltele.
   19. juulil 2011 esitas komisjon ettepaneku muuta sõidumeerikuid käsitlevat määrust (EMÜ)
   nr 3821/85. Euroopa Parlament võttis oma arvamuse vastu 3. juulil 2012. Samal ajal leppis
   nõukogu 27. juunil kokku ühise lähenemisviisi eesmärgiga võtta seisukoht vastu esimesel
   lugemisel. Muudetud määrusega kehtestatakse tehnoloogilised täiustused, millel on oluline
   mõju digitaalse sõidumeeriku spetsifikatsioonidele. Sellega seoses lisas nõukogu põhjenduse,
   mille kohaselt komisjon võtab asjakohaseid samme ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis, et
   tagada vajalik ühtsus määruse (EMÜ) nr 3821/85 ja AETR-kokkuleppe vahel. Komisjoni
   teatises „Digitaalne sõidumeerik: edaspidised tegevussuunad”3 on käsitletud ka vajadust
   kohandada AETR-kokkulepet, et viia see kooskõlla sõidumeeriku arenguga.
   AETR-kokkuleppe ELi-väliste poolte kaebused
   2009. aastal võttis komisjon vastu määruse (EL) nr 1266/2009,4 milles muu hulgas käsitleti
   minutipõhist ümardamist5 (alates 1. oktoobrist 2011) ja millega võeti kasutusele teine
   1
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006, 15. märts 2006, mis käsitleb teatavate
           autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi
           (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ)
           nr 3820/85, ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.
   2
           Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85, 20. detsember 1985, autovedudel kasutatavate sõidumeerikute
           kohta, EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.
   3
           KOM(2011) 454 (lõplik).
   4
           Komisjoni määrus (EL) nr 1266/2009, 16. detsember 2009, millega kohandatakse kümnendat korda
           tehnika arenguga nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta,
           ELT L 339, 22.12.2009, lk 3.
   5
           Juhtimisaja minutipõhine ümardamine sagedaste ja lühikeste peatuste puhul.
ET                                                     2                                                    ET
 ---pagebreak---    liikumissensor (alates 1. oktoobrist 2012). Kõik sõidumeerikud, mis paigaldati või
   paigaldatakse sõidukitele pärast kõnealuseid kuupäevi, pidid või peavad vastama uutele
   tehnilistele nõuetele. Artikli 22a alusel peavad AETR-kokkuleppe ELi-välised pooled
   automaatselt täitma kõnealuseid uusi kohustusi.
   ELis asetleidvate selliste arengusuundade tõttu muutusid Vene Föderatsioon, Valgevene,
   Ukraina ja Türgi järjest rahulolematumaks artikli 22a kohase mehhanismi automaatse
   kohandumisega, mis nende arvates ei olnud tasakaalustatud ja piisav, et tagada digitaalse
   sõidumeeriku ühetaoline rakendamine. 2011. aastal palusid nad ÜRO Euroopa
   Majanduskomisjoni pädeval organil – maanteetranspordi töörühmal (SC.1) – see probleem
   ametlikult lahendada. Vastuseks sellele palvele otsustas SC.1 septembris 2011 luua AETRi
   eksperdirühm, et käsitleda AETR-kokkuleppega seotud praegust olukorda ja teha ettepanek
   kokkuleppe muutmiseks.
   Vajadus võtta ELis AETR-kokkuleppe kohta ühine seisukoht
   AETRi eksperdirühm sai kokku kaks korda: 2. märtsil ja 6. juunil 2012. Nendel kohtumistel
   kinnitasid ELi-välised lepingupooled oma valmisolekut leida vastuvõetav lahendus, mis
   võimaldaks neil otsustamisprotsessis osaleda, ning esitasid konkreetsed sellekohased
   ettepanekud.
   (a)       Kõigepealt esitas Vene Föderatsioon ettepaneku uue artikli 22a kohta, millega
             asendataks praegune AETR-kokkuleppesse ELi õigustiku ülevõtmise mehhanism
             kõiki AETR-kokkuleppe pooli hõlmava otsustamisprotsessiga. Loodaks kõigist
             lepingupooltest koosnev halduskomitee, kellele antaks volitus määrata kindlaks
             digitaalse sõidumeeriku spetsifikatsioonid. Igal lepingupoolel oleks üks hääl ja
             otsused võetaks vastu hääletavate kohalolijate lihthäälteenamusega. Kvoorumiks
             oleks vaja poolte lepingupoolte hääli.
   (b)       Türgi palus ELil teha TACHOnet juurdepääsetavaks ja pakkuda välja tehniline
             lahendus, mis vastaks andmekaitset ja kulusid arvestades kõigi lepingupoolte
             vajadustele. Praegu on TACHOnetiga ühenduse loomine vabatahtlik, selleks
             kasutatakse sui generis lahendusi, kuid kõige sagedamini kasutatav lahendus on
             kaudse ühenduse loomine ELi asjaomase liikmesriigi sTesta juurdepääsupunkti
             kaudu (üksnes Horvaatia ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik loovad
             ühenduse vahetult sTesta kaudu).
   (c)       Ukraina ja Türgi uurisid, kas oleks võimalik, et EL ühineks AETR-kokkuleppega,
             arvestades tema keskset roll sõidumeeriku arendamisel. See aitaks tagada ja
             lihtsustada ELi õigustiku vajalikku pidevat kooskõlastamist AETR-kokkuleppe
             arenguga.
   Samuti tehti ettepanek, et tulevasele halduskomiteele ei tuleks mitte ainult anda volitus võtta
   vastu digitaalse sõidumeeriku tehnilisi spetsifikatsioone, vaid ka muuta AETR-kokkuleppe
   reguleerimisalasse kuuluvaid sotsiaalõigusnorme. Siiski leiab komisjon, et see idee jääb
   väljapoole reguleerimisala ja ei ole praegu põhjendatud ning ei kavatse teha ettepanekut
   järelmeetmete võtmiseks.
   Eksperdirühma järgmised kohtumised on kavandatud 25. oktoobrile ja 3. detsembrile 2012.
   Eeldatakse, et ELil palutakse võtta selge ja kindel seisukoht, et eksperdirühm saaks oma töö
   lõpule viia. Arvestades ettepanekute olulisust ja ulatust ning seda, et AETR-kokkuleppega
ET                                                  3                                              ET
 ---pagebreak---    hõlmatud küsimused kuuluvad ELi ainupädevusse, ei oleks lihtne kohapealne
   kooskõlastamine piisav ning ELi tasandil on vaja võtta ametlik kooskõlastatud seisukoht.
   2. AETR-KOKKULEPPE KAVANDATAVAD MUUDATUSED
   Arvestades eespool öeldut, võiks kaaluda artikli 22a kohase praeguse mehhanismi säilitamist
   ning AETRi eksperdirühma käimasolevate arutelude tõkestamist. Siiski ei ole see realistlik
   valikuvõimalus. Sellisel juhul ei jõustaks ELi-välised AETR-kokkuleppe pooled
   sotsiaalõigusnorme ja sõidumeerikuid käsitlevaid eeskirju enam nõuetekohaselt. Venemaa,
   Valgevene ja Ukraina on juba teinud vastavasisulisi avaldusi. Nad hoiatasid, et nad ei
   kohustuks enam kasutama seadet, mille tehnilise sisu üle neil puudub mõjuvõim.
   ELis keskmiselt moodustavad ELis registreeritud veoettevõtjate rahvusvahelised autoveod
   kolmandatesse riikidesse 8 % ja suurem osa neist tehakse AETRi riikidesse. ELi-välistesse
   AETRi riikidesse tehtavate vedude osa võib teatavate liikmesriikide puhul ületada 30 %.
   Lisaks on EL oma AETRi partnerite jaoks tööstuskaupade netoeksportija ning suurema osa
   nendest kaupadest veavad laiali ELi veoettevõtjad. Mis tahes vaidlus ELi ja tema AETRi
   partnerite vahel oleks seega ELi autokaubavedude sektorile kahjulik.
   Hiljutised arengusuunad Venemaal tekitavad lisaraskusi. Hinnanguliselt on Venemaa
   autopargis 4–5 miljonit sõidukit, mis jäävad Euroopa sotsiaalõigusnormide
   reguleerimisalasse. Nendest sõidukitest üksnes väike osa on praegu kaasatud AETR-
   kokkuleppe reguleerimisalasse jäävatesse rahvusvahelistesse vedudesse ja on varustatud
   sõidumeerikuga. See olukord siiski muutub, kuna Venemaa otsustas 2012. aastal muuta
   sõidumeerikute kasutamise siseriiklike vedude puhul kohustuslikuks. Seepärast on tõenäoline,
   et Venemaa kaldub järjest rohkem kasutama oma sõidumeerikuid ELi tehtavate vedude puhul.
   Seega tundub olevat selgelt ELi huvides vaadata praegune sõidumeerikute süsteem läbi.
   Eespool öeldut arvesse võttes paneb komisjon ette ELi seisukoha, mis võetakse AETRi
   eksperdirühmas AETR-kokkuleppe järgmiste muudatuste kohta.
   a. Artikli 22a muutmine
   Artikli 22a muutmisega loodaks Genfis ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni egiidi all
   halduskomitee. Nii saaksid ELi-välised AETRi partnerid halduskomitee kaudu mõjutada
   sõidumeeriku kohandamist tehnika arenguga. See uus AETRi komitee langetaks otsuseid liht-
   või kvalifitseeritud häälteenamusega.
   Selle stsenaariumi korral oleks probleemiks ebakõlad Genfis asuvas halduskomitees
   vastuvõetavate spetsifikatsioonide ja selliste spetsifikatsioonide vahel, mis komisjon võtab
   vastu määruse (EMÜ) nr 3821/85 kohase direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee
   arvamuse alusel. Võimalikud ebakõlad vähendaksid määruse (EMÜ) nr 3821/85 kohaselt
   asutatud komitee pädevust ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni organites võetavate
   seisukohtade kehtestamiseks peaks kooskõlastamine liikmesriikidega ja ELi siseselt olema
   tõhusam, sest komisjonil ei oleks võimalik oma seisukohta ametlikult väljendada. Kui EList
   saaks AETR-kokkuleppe pool, väljendaks liidu kooskõlastatud seisukohta Euroopa Komisjon.
   Peale selle eeldaks artikli 22a muutmine vastloodud AETRi komitee hääletamiskorda
   hõlmavate rangete tingimuste kehtestamist. Vastasel juhul oleks võimalik, et ELi-sisesest
   kooskõlastamisest hoolimata osaleks kõnealuse komitee kohtumisel liiga vähe liikmesriike, et
   lükata tagasi sobimatud muudatused, mida ELi-välised lepingupooled ette panevad.
ET                                                4                                             ET
 ---pagebreak---    Näiteks Vene Föderatsioon tegi eksperdirühma esimesel kohtumisel ettepaneku, mille
   kohaselt otsuseid võiks teha hääletavate kohalolijate lihthäälteenamusega ning kvoorumiks
   oleks vaja AETR-kokkuleppe praegusest 51 lepingupoolest poolte hääli. Tegelikkuses
   tähendaks see, et otsused saaks vastu võtta vähemalt 26 lepingupoole kohalolu ja vähemalt 14
   poolthääle korral. AETR-kokkulepet käsitlevatel kohtumistel on praegu aga tavaliselt kohal
   üksnes kuus või seitse ELi liikmesriiki. Samas on ELi-välised suured sidusrühmad (Venemaa,
   Türgi; Ukraina) peaaegu alati kohal ja nad on näidanud, et suudavad vajaduse korral hästi
   mobiliseerida teisi SRÜ või Kesk-Aasia riikidest pärit lepingupooli (nt Valgevene,
   Kasahstan).
   b. Artikli 14 muutmine, et võimaldada ELil AETR-kokkuleppega ühineda
   Eespool öeldut arvestades tuleks kavandada ELi ühinemine AETR-kokkuleppega. ELi
   ühinemine kõnealuse kokkuleppega aitaks säilitada ELi tugeva positsiooni sõidumeeriku
   spetsifikatsioonide kindlaksmääramisel. See tagaks ELi õigusaktide ja AETR-kokkuleppe
   ühtlustatud arengu, kuna Genfis vastuvõetud eeskirjad oleksid vahetult kohaldatavad ELi
   õiguskorra raames pärast nende avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Liikmesriikide jaoks
   aitaks see hoida ära õiguskindlusetuse selles osas, kas kohaldatakse sõidumeerikuid
   käsitlevaid AETR-kokkuleppe või ELi eeskirju.
   See muudatus eeldab AETR-kokkuleppe artikli 14 muutmist, et võimaldada piirkondliku
   integratsiooni organisatsioonide osalemist. Ühinemine iseenesest toimuks teises etapis ja
   selleks peab nõukogu võtma vastu komisjoni ettepaneku.
   On oluline meeles pidada, et AETR-kokkuleppe kohaldamisel käsitatakse ELi liikmesriikide
   vahelist transporditegevust siseriikliku transporditegevusena (AETR-kokkulepe kehtib üksnes
   rahvusvahelise transporditegevuse suhtes). See on pidevalt olnud ELi ja tema liikmesriikide
   seisukoht. AETR-kokkuleppega ühinemisel 1970. aastatel tegid sel ajal ühendusse kuuluvad
   liikmesriigid kõnealust põhimõtet kinnitava reservatsiooni. See põhimõte kehtib olenemata
   sellest, et ELi mõned liikmesriigid ühinesid AETR-kokkuleppega enne ELiga ühinemist ega
   ühinenud seega eespool mainitud reservatsiooniga. Seega peaks EL tegema ühinemisel
   sarnase reservatsiooni, mis võimaldaks ELil arendada edasi oma digitaalset sõidumeerikut,
   mida kasutatakse ELi-sisestel vedudel.
   Halduskomitee hääletamiseeskirjad tuleb seega koostada nii, et nendega tagataks ELi
   mõjuvõimas roll: näiteks kahe kolmandiku hääletavate kohalolijate kvalifitseeritud
   häälteenamusega (ELi hääled moodustavad võimaliku 51 kohalolija häältest praeguse 27
   lepingupoole blokina antud hääled). Kvoorumiks oleks vaja poolte lepingupoolte hääli. EL
   kooskõlastaks oma seisukoha komisjoni ettepaneku alusel, kasutades Euroopa Liidu
   toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohast menetlust, mis võimaldab nõukogul võtta
   lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad.
   Tuleb märkida, et selline võimalus kajastab rahvusvaheliste tehniliste lepingutega kehtestatud
   tavasid. Näiteks oleks kavandatav menetlus täpselt sama nagu see, mis on ette nähtud
   sõidukite tüübikinnituse 1958. aasta muudetud lepinguga6.
   6
            Kokkulepe, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele
            seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste
            vastastikust tunnustamist. Rev. 2, sh 16. oktoobril 1995. aastal jõustunud muudatused, ELT L 346,
            17.12.1997, lk 81–94.
ET                                                        5                                                          ET
 ---pagebreak---    Liidu kavandatav ühinemine oleks kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga AETR-
   kokkuleppe valdkonnas. Oma 1971. aasta pöördelise tähtsusega otsuses7 märkis Euroopa
   Kohus, et kolmandate riikidega toimuval rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki
   meeskonna töö on ühenduse ainupädevusse kuuluv valdkond, ja kehtestas sisemise ja välimise
   pädevuse paralleelsuse põhimõtte8. ELil on AETR-kokkuleppes käsitletavate teemade puhul
   väline ainupädevus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 alusel, sest AETR-
   kokkulepe mõjutab Euroopa Liidus ammu vastu võetud ühiseeskirju, nagu on märkinud
   Euroopa Kohus AETR-kokkulepet käsitlevates kohtupraktikas. Lisaargument on see, et
   määruse (EÜ) nr 561/2006 põhjenduses 10 on sätestatud, et kuna AETRi reguleerimisese jääb
   kõnealuse määruse reguleerimisalasse, on läbirääkimiste pidamise ja lepingu sõlmimise õigus
   Euroopa Liidul9.
   Lisaks on nõukogu 12. detsembri 1977. aasta määruse (EMÜ) nr 2829/77 (milles käsitletakse
   rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalase Euroopa kokkuleppe (AETR)
   jõustamist)10 artiklis 3 märgitud, et AETR-kokkuleppe artikli 2 lõike 2 kohaselt kolmandate
   riikidega sõlmitavad kokkulepped sõlmib ühendus AETR-kokkuleppe artikli 3 lõikega 2 ette
   nähtud meetmed võtab vastu nõukogu komisjoni ettepanekul.
   c. Uus artikkel 10a – juhikaartide riiklike registrite ühendamine
   Kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa nõudega 268a, mis kehtestati komisjoni
   määrusega (EL) nr 1266/2009, vahetavad liikmesriigid andmeid elektrooniliselt, et tagada
   sõidumeeriku jaoks väljaantava juhikaardi kordumatus. See kohustus laieneb AETR-
   kokkuleppe ELi-välistele pooltele artikli 22a alusel.
   Selleks et hõlbustada kõnealusest nõudest kinnipidamist ELi tasandil, arendas komisjon välja
   IT-rakenduse TACHOnet, mis võimaldab juhikaartide riiklikud registrid ühendada, et
   kontrollida kogu Euroopas kõnealuste kaartide kordumatust pettuste ärahoidmise eesmärgil, ja
   rakendas seda edukalt.. Praegu on TACHOneti õiguslik alus komisjoni soovitus,11 mis
   asendatakse vastava sättega, mis lisatakse muudetud määrusesse (EMÜ) nr 3821/85, mida
   praegu arutatakse Euroopa Parlamendis ja nõukogus.
   AETR-kokkuleppe kavandatavat muutmist tuleks kasutada ära, et lisada uus artikkel (artikkel
   10a) AETR-kokkuleppe teksti, millega muudetakse läbipaistvamaks nõudes 268a sätestatud
   kohustus, ning selleks, et kinnitada lepingupoolte kohustust vahetada juhikaardi andmeid
   elektrooniliselt. Sellega muudetakse üldiseks ja tehakse pikas perspektiivis elujõulisemaks
   tava, mida praegu juba järgivad mitu ELi-välist lepingupoolt, kes otsustasid TACHOnetiga
   vabatahtlikult ühineda üksikute liikmesriikidega sõlmitud kahepoolsete kokkulepete alusel.
   7
           Euroopa Kohtu otsus, AETR ,kohtuasjas 22/70 (31. märts 1971).
   8
           Konkreetselt märkis kohus, et „niipea kui asutamislepingu eesmärkide saavutamiseks on kehtestatud
           ühenduse eeskirjad, ei või liikmesriigid ühenduse institutsioonidest mööda minnes võtta kohustusi, mis
           võiksid neid eeskirju riivata või muuta nende ulatust”. Lisaks „need ühenduse volitused välistavad
           liikmesriikide samaaegse pädevuse, sest kõik ühenduse institutsioonidest mööda minnes võetud
           meetmed on vastuolus ühisturu ühtsuse ja ühenduse õiguse ühetaolise kohaldamise põhimõttega”.
   9
           Määruse 3820/85 artikliga 3 loodi see alus ELi pädevusele väga selgelt: „Ühendus astub kolmandate
           riikidega läbirääkimistesse, kui see osutub vajalikuks käesoleva määruse rakendamisel”. Vt ka määruse
           (EMÜ) nr 543/69 artikkel 3.
   10
           EÜT L 34, 24.12.1977, lk 11.
   11
           Komisjoni soovitus, 13. jaanuar 2010, turvalise elektroonilise andmevahetuse kohta liikmesriikide
           vahel, et kontrollida liikmesriikides väljaantavate juhikaartide kordumatust, ELT L9/10, 14.1.2010.
ET                                                         6                                                      ET
 ---pagebreak---    Direktiivi 95/46/EÜ12 kohaselt on andmete edastamine võimalik üksnes nendele kolmandatele
   riikidele, kes tagavad isikuandmete kaitse piisava taseme. Seepärast tehakse ettepanek lisada
   uude artiklisse 10a lepingupoolte kohustus tagada isikuandmete kaitse piisav tase.
   Direktiivi artikli 25 lõikes 2 on sätestatud, et andmekaitse taset kolmandates riikides
   hinnatakse, pidades silmas kõiki asjaolusid, sealhulgas andmete laadi ja kavandatud
   töötlemistoimingute eesmärki. Seoses sellega tuleb märkida, et sõidumeerikukaartidega
   seotud andmed ei ole eriti konfidentsiaalsed. Riiklikes registrites (ELis ühendatud
   TACHOneti kaudu) säilitatav teave on piiratud ja üsna üldine (juhi nimi ja eesnimi, kuupäev
   ja võimaluse korral sünnikoht; juhiloa number ning juhiloa väljaandnud riik; juhikaardi
   staatus ja juhikaardi number) ning igal juhul on see juba praegu ELi-välisele
   kontrolliametnikule liiklevate sõidukite kontrolli käigus kättesaadav. Kõnealusele teabele
   juurdepääsu omavad ametiasutused piirduksid kaarte väljaandvate ametiasutustega ning
   kutseliste juhtide sõidu- ja puhkeaegu käsitlevate eeskirjade täitmist kontrollivate
   kontrolliametnikega. Peale selle on teabe elektroonilise vahetamise eesmärk üksnes tagada, et
   AETR-kokkuleppe poolte riiklikud registrid ei sisaldaks ühele juhile väljastatud mitut
   kehtivat kaarti.
   Sellises olukorras on mõistlik eeldada, et kõik AETR-kokkuleppe pooled või enamus neist
   suudavad tagada sõidumeerikukaartidega seotud isikuandmete kaitse piisava taseme. Igal
   juhul on direktiivi artikli 25 lõikes 4 sätestatud, et kui kolmas riik ei taga kaitse piisavat taset,
   võivad liikmesriigid võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et andmeid kõnealusesse
   kolmandasse riiki ei edastata.
   Lisaks tuleks märkida, et TACHOnet kasutab ELi-sisest IT-süsteemi (sTESTA), mille puhul
   teatavate ELi-väliste riikide suhtes kehtivad ekspordi- ja rakendamispiirangud. ELi-välistest
   AETRi riikidest saavad sTESTA kaudu TACHOnetiga otseühenduse luua üksnes ELi
   kandidaatriigid. Ülejäänud riikidest mõnedel on vabatahtlikkuse alusel võimalik luua kaudne
   side üksikute liikmesriikidega eespool mainitud kahepoolsete kokkulepete alusel. Siiski on
   viimane lahendus kaasatud lepingupoolte jaoks koormav, see ei ole ühenduspunktide
   mitmekordistamise tõttu optimaalne ega hõlma kõiki lepingupooli.
   Seepärast võib olla vaja luua alternatiive IT-süsteem, et pakkuda ELi-välistele lepingupooltele
   alternatiivne     elektrooniline         vahend      teabe      vahetamiseks liikmesriikidega      (ja
   kandidaatriikidega), võttes arvesse praeguse TACHOneti ja sTESTA süsteemide
   turvapiiranguid. Komisjon on praegu käivitamas uuringut, et teha kindlaks olemasolevad
   tehnilised võimalused, nt turvalise internetipõhise ühenduse kasutamine. Uuringu tulemused
   peaks olema kättesaadavad 2013. aasta lõpuks.
   3. AETR-KOKKULEPPE LÄBIVAATAMISE MENETLUS
   AETR-kokkuleppe artiklitega 20 ja 21 on kehtestatud kokkuleppe läbivaatamise mehhanism.
   Artikkel 21 pakub ELile erilist huvi, sest see võimaldab vaikivat läbivaatamismenetlust, mis
   ei eelda kavandatavate muudatuste ratifitseerimist lepingupoolte poolt. Kuna selle
   menetlusega ei ole ette nähtud ametlikke läbirääkimisi, tundub olevat asjakohane kasutada
   nõukogu otsust, millega kehtestatakse ühine seisukoht.
   12
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, 24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta
           isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta.
ET                                                        7                                               ET
 ---pagebreak---    Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaselt vastu võetud ELi
   seisukohale tegutsevad liikmesriigid ühiselt liidu huvides AETR-kokkuleppe läbivaatamisel
   kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttega.
   Arvestades AETR-kokkuleppe muutmiseks vajaliku menetluse lõpuleviimiseks kuluvat aega,
   on asjakohane leida ajutine lahendus, et konsulteerida AETR-riikidega seoses otsustega,
   milles käsitletakse ELi tasandil tehtavaid sõidumeeriku muudatusi. Seoses sellega on
   komisjon juba pannud määruse (EMÜ) nr 3821/85 muutmise ettepanekus ette luua
   sõidumeerikufoorum, mis hõlmaks nii ELi-liikmesriikide kui ka ELi-väliste lepingupoolte
   eksperte. Komisjon kavatseb konsulteerida kõnealuse foorumiga enne, kui ta esitab otsuseid
   IB lisa tehniliseks ajakohastamiseks.
ET                                               8                                             ET
 ---pagebreak---                                                              2012/0284 (NLE)
                                                Ettepanek:
                                         NÕUKOGU OTSUS
   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna
      tööalase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühmas Euroopa Liidu nimel võetava
                                            seisukoha kohta
                                        (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 90 koostoimes artikli 218
   lõikega 9,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles teavitanud Euroopa Parlamenti
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nagu Euroopa Kohus13 on märkinud, on rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki
           meeskonna töö Euroopa Liidu välisesse ainupädevusse kuuluv valdkond. Sisemiselt on
           seda pädevust kasutatud järgmiste õigusaktide vastuvõtmise kaudu: nõukogu 25.
           märtsi 1969. aasta määrus (EMÜ) nr 543/69 teatavate autovedusid käsitlevate
           sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta,14 nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus
           (EMÜ) nr 3820/85 teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide
           ühtlustamise kohta,15 nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85
           autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta16 ning hiljutisem Euroopa Parlamendi
           ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/200617. Kuna AETR-kokkuleppe reguleerimisese jääb
           määruse 561/2006 reguleerimisalasse, on läbirääkimiste pidamise ja lepingu
           sõlmimise õigus liidul. Kolmandate riikidega toimuval rahvusvahelisel maanteeveol
           töötava sõiduki meeskonna tööd käsitlevad eeskirjad (sh sõidumeerikuid käsitlevad
           eeskirjad, millega tagatakse nende vastavus) on valdkond, mis kuulub nii ELi
           määruste kui ka AETR-kokkuleppe reguleerimisalasse. Kõnealuste eeskirjade
           ühtlustamine on hädavajalik.
   13
           Euroopa Kohtu otsus, AETR kohtuasjas 22/70 (31. märts 1971).
   14
           EÜT L 77, 29.3.1969, lk 49.
   15
           EÜT L 370, 31.12.1985, lk 1.
   16
           EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.
   17
           ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.
ET                                                    9                                            ET
 ---pagebreak---    (2) AETR-kokkuleppe üle läbirääkimiste pidamise eriolusid arvesse võttes on erandkorras
       kehtestatud menetlus, mille kohaselt liidu liikmesriigid annavad kooskõlastatud
       meetmena ratifitseerimiskirjad ja ühinemisdokumendid hoiule individuaalselt, kuid
       siiski toimivad liidu huvides ja nimel.
   (3) Eksperdirühma järgmine kohtumine toimub 3. detsembril 2012. Sel puhul uurib
       eksperdirühm võimaluse korral ettepanekuid, mille tulemusel muudetakse AETR-
       kokkulepet. Sellel on õiguslik toime, nagu on osutatud Euroopa Liidu toimimise
       lepingu artikli 218 lõikes 9.
   (4) ELi liikmesriikidel kui AETR-kokkuleppe pooltel on kohustus teha koostööd, et
       käivitada AETR-kokkuleppe läbivaatamise mehhanism, mis on eelkõige ette nähtud
       selle artiklis 21, kooskõlas nõukogu 12. detsembri 1977. aasta määrusega (EMÜ) nr
       2829/77 rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalase Euroopa
       kokkuleppe (AETR)18 jõustamise kohta ning järgides Euroopa Liidu lepingu artikli 4
       lõike 3 kohast lojaalse koostöö kohustuse põhimõtet.
   (5) Selleks et ühtlustada autovedudel kasutatavate sõidumeerikute valdkonda kogu
       Euroopas, on vaja kehtestada unikaalne otsustamisprotsess, milles võetakse arvesse
       Euroopa Liidu eelisõigusi ning AETR-kokkuleppe poolteks olevate kolmandate riikide
       huve.
   (6) Praegu on AETR-kokkuleppe artiklis 22a sätestatud, et AETR-kokkuleppe pooled
       võtavad digitaalseid sõidumeerikuid käsitlevad nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85
       muudatused automaatselt üle ilma ametliku konsulteerimiseta enne, kui Euroopa Liit
       muudatused vastu võtab. Komisjoni teatise „Digitaalne sõidumeerik: edaspidised
       tegevussuunad”19 kohaselt kahjustab praegune mehhanism nõukogu määruse (EMÜ)
       nr 3821/85 kavandatavas muudatuses kehtestatud meetmete ja digitaalse sõidumeeriku
       õiget ja ühtset rakendamist ELi-väliste lepingupoolte poolt. Seepärast on Euroopa
       Liidu huvides täiustada digitaalse sõidumeeriku ja AETR-kokkuleppe
       otsustamisprotsessi ning muuta vastavalt artiklit 22a, luues ÜRO Euroopa
       Majanduskomisjoni (UNECE) raamistikus halduskomitee, kes määrab kindlaks
       sõidumeeriku tehnilised spetsifikatsioonid kogu AETR-kokkuleppega hõlmatud ala
       jaoks.
   (7) Lisaks sellele, et Euroopa Liidul on rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki
       meeskonna töö valdkonnas ainupädevus, õigustab AETR-kokkuleppe ja selle artikli
       22a alusel vastloodud komitee kavandatava otsustamisprotsessi spetsiifika Euroopa
       Liidu ühinemist AETR-kokkuleppega, mis oleks ka kooskõlas AETR-kokkulepet
       käsitleva kohtuotsusega kohtuasjas 22/70 ja mis samuti tagaks ELi huvide tõhusa
       esindatuse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni menetluses. Pärast ELi kokkuleppega
       ühinemist väljendab komisjon kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218
       lõikega 9 nõukogus võetud liidu seisukohta ELi nimel ja hääletab halduskomitees
       kõigi liikmesriikide eest.
   (8) Praegu ei ole AETR-kokkuleppe artikli 14 kohaselt AETR-kokkuleppega ühinemine
       avatud muudele organitele kui ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni liikmeks olevatele
   18
       EÜT L 334, 24.12.1977, lk 11.
   19
       KOM(2011) 454 (lõplik).
ET                                             10                                          ET
 ---pagebreak---           riikidele ja riikidele, kellel on ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis nõuandev pädevus.
          Selleks et võimaldada Euroopa Liidul AETR-kokkuleppega ühineda, tuleks artiklit 14
          muuta ja näha ette, et AETR-kokkuleppega saavad ühineda Euroopa piirkondliku
          integratsiooni organisatsioonid.
   (9)    Selleks et määruse 3821/85 IB lisa nõuet 268a tõhusalt rakendada ning tagada
          juhikaartide tõhusam kontroll AETR-kokkuleppe piirkonnas ning hõlbustada
          kontrolliametnike ülesandeid, tuleks kehtestada riiklikud elektroonilised registrid ja
          näha ette nende registrite ühendamine. Ühendamist käsitlevad sätted tuleks kehtestada
          nii, et järgitakse lepingupoolte sisemisi julgeolekunõudeid ja vahetatavate
          isikuandmete puhul tagatakse kaitse piisav tase kooskõlas rangeimate rahvusvaheliste
          standarditega,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                              Artikkel 1
   1) ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna
   tööalase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühmas võetav liidu seisukoht on kooskõlas
   käesoleva otsuse lisaga ning seda väljendavad AETR-kokkuleppes osalevad liikmesriigid, kes
   tegutsevad ühiselt liidu huvides.
   Liikmesriigid teatavad need kavandatavad muudatused Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
   peasekretärile kooskõlas AETR-kokkuleppe artikli 21 lõikes 1 osutatud menetlusega.
   2) Kõnealuse seisukoha vormilistes ja väikestes muudatustes võidakse kokku leppida ilma
   kõnesoleva seisukoha muutmiseta.
                                              Artikkel 2
   Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
   Käesolev otsus jõustub [ ....].
   Brüssel,
                                                Nõukogu nimel
                                                eesistuja
ET                                                11                                             ET
 ---pagebreak---                                                 I LISA
   Artikli 22a (1B liite muutmise kord) uus sõnastus
   Artikkel 22a asendatakse järgmise artikliga:
   1. Luuakse halduskomitee, mis vastutab käesoleva kokkuleppe 1B liite muudatuste üle
       otsustamise eest. Halduskomiteesse kuuluvad kõik lepingupooled.
   2. Halduskomitee asub Genfis. Selle istungid toimuvad tavaliselt Genfis. Komitee võib
       otsustada pidada kohtumisi muudes kohtades.
   3. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretär tagab
       komiteele asjakohased sekretariaaditeenused.
   4. Komitee valib esimehe ja kaks aseesimeest iga kahe aasta tagant.
   5. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär kutsub halduskomitee Ühinenud
       Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni egiidi all kokku vajaduse korral ja
       vähemalt üks kord aastas.
   6. Mis tahes lepingupool võib teha ettepanku praeguse kokkuleppe 1B liite muudatuste
       kohta. Iga muudatusettepanek esitatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sekretariaati
       kirjalikult kolm kuud enne halduskomitee kohtumist, mille käigus tehakse ettepanek selle
       vastuvõtmiseks. Mis tahes muudatusettepaneku tekst edastatakse kõigile lepingupooltele
       ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kolmes keeles vähemalt üks kuu enne halduskomitee
       kohtumist, mille käigus tehakse ettepanek selle vastuvõtmiseks.
   7. Halduskomitees otsuste vastuvõtmiseks vajalik kvoorum on vähemalt poolte kohalolevate
       lepingupoolte hääled pluss üks. Kvoorumi kindlakstegemisel on piirkondliku
       integratsiooni organisatsioonidel, kes on käesoleva kokkuleppe lepingupooled, sama arv
       hääli, kui on nende liikmesriikidel, ilma et liikmesriikide kohalolu oleks vajalik.
   8. Halduskomitee võtab otsuseid vastu kohalolevate ja hääletavate lepingupoolte
       häälteenamusega.
   9. Otsuste vastuvõtmisel on igal lepingupoolel üks hääl. Piirkondliku integratsiooni
       organisatsioonist lepingupoole esindaja hääletab organisatsiooni kuuluvate liikmesriikide
       eest, ilma et nende kohalolu oleks vajalik.
   10. Kui käesoleva kokkuleppe 1B liite muutmise ettepanekust tulenevalt muudetakse
       käesoleva kokkuleppe muid artikleid või lisasid, ei saa käesoleva liite muudatused
       jõustuda enne, kui jõustuvad käesoleva kokkuleppe muude osadega seotud muudatused.
       Kui sellisel juhul esitatakse 1B liite muudatused samal ajal kokkuleppe muude osadega
       seotud muudatustega, määratakse nende jõustumise kuupäev kindlaks artiklis 21 üldiselt
       kirjeldatud menetluse kohaldamise kuupäevast lähtuvalt, võttes 21 lõikes 7 kirjeldatud
       juhul arvesse 1B liite muudatuses täpsustatud kuupäeva.
ET                                                 12                                            ET
 ---pagebreak---                                              II LISA
   Artikli 14 (piirkondlike integratsiooni          organisatsioonide       ühinemine      AETR-
   kokkuleppega) võimalik sõnastus
   Artiklit 14 muudetakse järgmiselt.
   Lisatakse järgmine lõige 1a:
   „Käesolev kokkulepe on avatud allakirjutamiseks piirkondliku integratsiooni
   organisatsioonidele. Käesolevas kokkuleppes tähendab „piirkondliku integratsiooni
   organisatsioon” asjaomase piirkonna suveräänsetest riikidest koosnevaid mis tahes
   organisatsioone, kellel on pädevus käesoleva kokkuleppega hõlmatud teatavates küsimustes ja
   kellel on nõuetekohane volitus käesolev kokkulepe allkirjastada, ratifitseerida, see heaks kiita
   või sellega ühineda”.
   Lõiget 5 muudetakse järgmiselt:
   5. Iga riigi või piirkondliku integratsiooni organisatsiooni suhtes, kes on käesoleva
   kokkuleppe ratifitseerinud või sellega ühinenud pärast käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud
   kaheksa ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi deponeerimist, jõustub käesolev kokkulepe
   saja kaheksakümnendal päeval pärast selle riigi või piirkondliku integratsiooni
   organisatsioon ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi deponeerimist.
ET                                              13                                                  ET
 ---pagebreak---                                                III LISA
   Uue artikli 10a võimalik sõnastus
   1. Tagamaks, et juhtidel ei ole juba kehtivat juhikaarti käesoleva kokkuleppe lisa 1B liite
   tähenduses, peavad lepingupooled riiklikke elektroonilisi registreid, mis sisaldavad
   juhikaartide kehtivusega vähemalt võrdväärse ajavahemiku vältel järgmist teavet juhikaartide
   kohta:
   – juhi ees- ja perekonnanimi;
   – juhi sünnikuupäev ja võimaluse korral sünnikoht;
   – juhiloa number ja juhiloa väljastamise riik (vajaduse korral);
   – juhikaardi staatus;.
   – juhikaardi number.
   2. Lepingupooled võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et elektroonilised registrid on
   omavahel ühendatud ja et kogu nende territooriumil on registritele võimalik juurde pääseda
   kaarte väljastavatel ametiasutustel ja kontrolliametnikel, kes on määratud kontrollima
   kutseliste juhtide sõidu- ja puhkeaegu käsitlevatest eeskirjadest kinnipidamist.
   3. Juhikaardi väljastamisel, asendamisel või vajaduse korral uuendamisel kontrollivad
   lepingupooled elektrooniliste andmete vahetamise abil, et juhil ei ole juba muud kehtivat
   juhikaarti. Lepingupooled tagavad vahetatavate isikuandmete kaitse piisava taseme kooskõlas
   rangeimate rahvusvaheliste standarditega. See tähendab, et vahetatav teave piirdub käesoleva
   kontrolli jaoks vajalike andmetega ning et seda ei kasutata muul eesmärgil ilma asjaomaseid
   isikuandmeid esitavate lepingupoolte eelneva nõusolekuta.
ET                                                 14                                           ET