				|

		52014PC0321

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS impordi ühiste eeskirjade kohta (kodifitseeritud tekst) /* COM/2014/0321 final - 2014/0166 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon
oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks
kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse
talle antud õigusi kasutada.
Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni
arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali,
osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva
õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.
Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega
oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.
2.           1. aprillil 1987. aastal
otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik
õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see
on minimaalne nõue ning et õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks
talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel
tihedamini.
3.           Seda kinnitati Edinburghi Euroopa
Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2],
rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel
ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.
Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt
Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.
Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse
ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja
komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises
kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib
kasutada kiirendatud menetlust.
4.           Käesoleva ettepaneku eesmärk on
kodifitseerida nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ)
nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu
ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised
muudatused.
5.           Kodifitseerimise ettepanek on
koostatud määruse (EÜ) nr 260/2009 ja selle muutmisaktide eelneva
konsolideerimise alusel 22 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa
Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui
artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel
on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse III lisas.
ê 260/2009 (kohandatud)
2014/0166 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
impordi ühiste eeskirjade kohta
(kodifitseeritud tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise lepingut Õ, eriti selle
artikli Ö 207 lõiget 2 Õ,
võttes arvesse põllumajandusturgude ühist
korraldust ja töödeldud põllumajandustooteid käsitlevaid õigusakte, mis on
vastu võetud vastavalt asutamislepingu artiklile 308, eriti selles osas, kus
sätestatakse erand üldpõhimõttest, mille kohaselt koguselisi piiranguid ja
samaväärse toimega meetmeid võib asendada üksnes samade õigusaktidega ette
nähtud meetmetega,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[5],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt,
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu määrust (EÜ) nr Ö 260/2009[6] Õ on korduvalt muudetud[7]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus
kodifitseerida.
(2)       Ühine kaubanduspoliitika
peaks põhinema ühtsetel põhimõtetel.
(3)       Ö Euroopa Õ Ühendus sõlmis
lepingu, millega asutati Maailma Kaubandusorganisatsioon, edaspidi „WTO”.
Lepingu lisa 1A sisaldab muu hulgas 1994. aasta üldist tolli- ja
kaubanduskokkulepet (GATT 1994) ja kaitsemeetmete lepingut.
(4)       Kaitsemeetmete lepingu
eesmärgiks on selgitada ja tugevdada GATT 1994 kokkuleppega, eriti selle
XIX artikliga, ette nähtud korda. Selle lepinguga nõutakse nende
kaitsemeetmete kõrvaldamist, mis seal sisalduvatest eeskirjadest erinevad, nagu
näiteks vabatahtlikud ekspordipiirangud, korrapärased turukokkulepped või muud
samalaadsed impordi ja ekspordiga seotud toimingud.
(5)       Kaitsemeetmete leping hõlmab
ka söe- ja terasetooteid. Seetõttu kohaldatakse impordi ühiseid eeskirju ka
neile toodetele, eriti kaitsemeetmete osas, ilma et see piiraks võimalike
meetmete kohaldamist lepingu suhtes, mis käsitleb spetsiaalselt söe- ja
terasetooteid.
(6)       Määrusega (EÜ) nr 517/94[8] reguleeritud tekstiiltoodete suhtes tuleb Ö liidus Õ ja rahvusvahelisel
tasandil rakendada erikohtlemist. Seetõttu tuleks need käesoleva määruse
reguleerimisalast täielikult välja jätta.
(7)       Liikmesriigid peaksid
komisjonile teatama igast impordi suundumustega kaasnevast ohust, mis võiks
nõuda Ö liidu Õ järelevalvet või
kaitsemeetmete kohaldamist.
(8)       Niisugustel juhtudel peaks
komisjon põhjalikult tutvuma imporditingimuste, impordi suundumuste, majanduse
ja kaubanduse olukorra eri tahkude ja vajaduse korral võetavate meetmetega.
(9)       Kui kohaldatakse eelnevat Ö liidu Õ järelevalvet, tuleks
kõnealuste toodete vabasse ringlusse lubamisel esitada ühtsetele
kriteeriumidele vastav järelevalvedokument. Liikmesriikide ametiasutused
peaksid selle dokumendi importija taotlusel väljastama kindlaksmääratud
ajavahemiku jooksul, kuid ilma, et see annaks importijale importimisõigust.
Seetõttu peaks kõnealune järelevalvedokument kehtima ainult ajavahemikul, mil
impordieeskirju ei muudeta.
(10)     Liikmesriigid ja komisjon
peaksid võimalikult palju vahetama Ö liidu Õ järelevalve tulemusena saadud teavet.
(11)     Komisjon peab vastu võtma Ö liidu Õ huvide seisukohast vajalikud kaitsemeetmed. Neid huvisid tuleks
käsitleda tervikuna, mis peaks eelkõige hõlmama Ö liidu Õ tootjate, kasutajate ja tarbijate huve.
(12)     WTO liikme vastu saab
kaitsemeetmete kasutamist kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet on Ö liitu Õ imporditud sel määral suurenenud kogustes või niisugustel tingimustel,
mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada Ö liidu Õ samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjaile märgatavat
kahju, välja arvatud juhul, kui ühenduse Ö liidu Õ rahvusvahelised kohustused lubavad nendest
eeskirjadest erandi teha.
(13)     Tuleks defineerida mõisteid
„märgatav kahju”, „märgatava kahju oht” ja „Ö liidu Õ tootjad” ning tuleks kehtestada kahju määratlemise täpsed kriteeriumid.
(14)     Iga kaitsemeetme kohaldamisele
peaks eelnema uurimine, jättes komisjonile samal ajal õiguse kiireloomulistel
juhtudel ajutisi meetmeid kohaldada.
(15)     Üksikasjalikud eeskirjad
peaksid käsitlema uurimise algatamist, nõutavaid kontrolle ja uuringuid,
kogutud teabe kättesaadavust importivatele riikidele ja huvitatud pooltele,
asjaomaste poolte ärakuulamist ja nende poolte võimalusi oma seisukohtade
esitamiseks.
(16)     Käesoleva määrusega
kehtestatud uurimist käsitlevad sätted ei piira Ö liidu Õ või siseriiklike ametisaladuse eeskirjade kohaldamist.
(17)     On vaja kehtestada uurimise
algatamise ja meetmete asjakohasust käsitleva otsuse langetamise kohta ajalised
piirangud, et niisugused otsused tehtaks kiiresti ja et asjaomaste ettevõtjate
õiguskindlus suureneks.
(18)     Juhul kui kaitsemeetmeid
rakendatakse kvootidena, ei tohiks kvoodid põhimõtteliselt vähemalt
kolmeaastase vaatlusperioodi impordikvootide keskmisest väiksemad olla.
(19)     Juhul kui kvoodid jaotatakse
tarnijariikide vahel, võivad iga riigi kvoodi määrata riigid ise või võtta
määramise aluseks vaatlusperioodi impordi määra. Vaatamata sellele peaks
nimetatud eeskirjadest olema võimalik teha erandeid, juhul kui on tegemist
märgatava kahju ja impordi ebaproportsionaalse kasvuga, tingimusel et toimuvad
nõuetekohased konsultatsioonid WTO kaitsemeetmete komitee egiidi all.
(20)     Tuleks määrata kaitsemeetmete
maksimaalne kestus ja kehtestada selle pikendamist, edaspidist
liberaliseerimist ja neid meetmeid käsitlevaid aruandeid reguleerivad
erisätted.
(21)     Tuleks kehtestada tingimused,
mille korral kaitsemeetmeid ei kohaldataks WTO liikmeks olevatest
arenguriikidest pärit toodete suhtes.
(22)     Ö Liidu Õ ühe või mõne piirkonna jaoks ette nähtud järelevalve- või kaitsemeetmed
võivad osutuda sobivamaks kui terve Ö liidu Õ suhtes kohaldatavad meetmed. Niisuguseid meetmeid tuleks siiski lubada
üksnes erandkorras ja olukordades, kus ei ole muud võimalust. On vaja tagada,
et need meetmed oleksid ajutised ja põhjustaksid siseturul võimalikult vähe häireid.
(23)     Impordieeskirjade ühtsuse
huvides peaksid importijate täidetavad formaalsused olema lihtsad ja ühesugused
olenemata kohast, kus kaupa tollitakse. Seetõttu on soovitatav ette näha, et
kõiki formaalsusi täidetaks Ö käesoleva Õ määruse lisas
esitatud näidistele vastavaid vorme kasutades.
(24)     Ö Liidu Õ järelevalvemeetmetega seoses välja antud järelevalvedokumendid peaksid
kehtima kogu Ö liidus Õ, olenemata väljaandja
liikmesriigist,
ê 37/2014 Art.
1, lisa, 19 (kohandatud)
(25)     Ö Käesoleva
määruse Õ rakendamine nõuab
ühetaolisi tingimusi ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmiseks ning
eelneva järelevalve meetmete kehtestamiseks. Need meetmed peaks vastu võtma
komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011[9].
(26)     Järelevalvemeetmete ja
ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades
nimetatud meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike
kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks
kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta
viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid,
ê 260/2009
(kohandatud)
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
Üldpõhimõtted
Artikkel 1
1. Käesolevat määrust kohaldatakse
kolmandatest riikidest pärinevate toodete impordi suhtes, välja arvatud:
a)           tekstiiltooted, mille suhtes
kehtivad impordi erieeskirjad vastavalt määrusele (EÜ) nr 517/94;
b)           tooted, mis on pärit nõukogu määruses
(EÜ) nr 625/2009[10]
loetletud teatavatest kolmandatest riikidest.
2. Ilma et see piiraks kaitsemeetmete võtmist
V peatüki alusel, on lõikes 1 nimetatud toodete import Ö liitu Õ vaba ja sellest lähtuvalt ei kohaldata selle suhtes mingeid koguselisi
piiranguid.
II PEATÜKK
Ö Liidu Õ teavitamis- ja nõustamiskord
Artikkel 2
Kui impordi suundumused nõuavad järelevalve-
või kaitsemeetmeid, teatavad liikmesriigid sellest komisjonile. See teave
sisaldab olemasolevat tõendust, mis põhineb artikliga 9 kehtestatud
kriteeriumidel. Komisjon edastab selle teabe viivitamata kõikidele
liikmesriikidele.
ê 37/2014 Art.
1, lisa, 19(2)
Artikkel 3
1. Komisjoni abistab kaitsemeetmete
komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL)
nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
3. Käesolevale lõikele viitamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
4. Käesolevale lõikele viitamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes
artikliga 5.
5. Kui määruse (EL) nr 182/2011
artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust lõplike
meetmete vastuvõtmiseks käesoleva määruse artikli 16 alusel, siis
lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja
määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL)
nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete
enamus seda taotleb. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust muudel juhtudel, kus
kavandatava meetme kohta on toimunud arutelu komitees, lõpetatakse nimetatud
menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul
eesistuja nii otsustab või komitee liikmete lihthäälteenamusega seda
taotletakse. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust muudel juhtudel, kus
kavandatava meetme kohta ei ole toimunud arutelu komitees, lõpetatakse
nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja
jooksul eesistuja nii otsustab või vähemalt veerand komitee liikmetest seda
taotleb.
ê 260/2009
(kohandatud)
III PEATÜKK
Ö Liidu Õ uurimismenetlus
Artikkel 4
1. Enne mis tahes kaitsemeetme kohaldamist
rakendatakse Ö liidu Õ uurimismenetlust,
ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist.
2. Uurimise eesmärgiks on määrata
artiklis 9 osutatud tegurite alusel, kas kõnealuse toote import põhjustab
või ähvardab põhjustada märgatavat kahju asjaomastele Ö liidu Õ tootjatele.
3. Kehtivad järgmised määratlused:
a)           „märgatav kahju” – Ö liidu Õ tootjate
seisundi märkimisväärne halvenemine;
b)           „märgatava kahju oht” – märgatav
kahju on ilmselt tekkimas;
c)           „ühenduse tootjad” – Ö liidu Õ territooriumil samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid
valmistavad tootjad või tootjad, kelle samasuguse või otseselt konkureeriva
toote toodang kokku moodustab suurema osa vastavate toodete Ö liidu Õ kogutoodangust.
Artikkel 5
ê 37/2014 Art. 1,
lisa, 19(3)
1. Kui komisjonile selgub, et uurimismenetluse
algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, alustab ta uurimist ühe kuu jooksul
pärast liikmesriigilt teabe saamise kuupäeva ja avaldab teate Euroopa Liidu
Teatajas. Kõnealune teade sisaldab:
ê 260/2009
a)           saadud teabe kokkuvõtte ja sedastab,
et igasugune asjaomane teave tuleb edastada komisjonile;
b)           aja, mille jooksul huvitatud pooled
võivad oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja teavet esitada, et neid
uurimise käigus arvesse võetaks;
c)           aja, mille jooksul huvitatud pooled
võivad taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist vastavalt lõikele 4.
Komisjon alustab koostöös liikmesriikidega
uurimist.
ê 37/2014 Art. 1,
lisa, 19(3)
Komisjon annab liikmesriikidele teavet teabe
analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul teabe esitamisest komisjonile.
2. Komisjon muretseb kogu vajaliku teabe ja
püüab kontrollida importijatelt, ettevõtjatelt, vahendajatelt, tootjatelt,
kutseühingutelt ja -organisatsioonidelt saadud teavet, kui ta peab seda
vajalikuks, olles teavitanud sellest liikmesriike.
ê 260/2009
(kohandatud)
Nimetatud ülesande täitmisel abistavad
komisjoni selle liikmesriigi töötajad, kelle territooriumil kontrollimine
toimub, tingimusel et see liikmesriik seda soovib.
3. Liikmesriigid esitavad komisjonile tema
nõudmisel ja tema kehtestatud korras oma käsutuses oleva teabe uuritava toote
turu arengusuundade kohta.
4. Endast vastavalt lõike 1 esimesele
lõigule teatanud huvitatud pooled ja ekspordiriigi esindajad võivad kontrollida
kogu teavet, mis on uurimisega seoses komisjoni käsutusse antud, Ö liidu Õ või liikmesriikide asutusesisesed dokumendid välja arvatud, juhul kui
see teave on nende huvide kaitsmiseks oluline ega ole konfidentsiaalne
artikli 8 tähenduses ning kui komisjon seda uurimisel kasutab.
Endast teatanud huvitatud pooled võivad
edastada komisjonile oma seisukohad kõnealuse teabe kohta. Neid seisukohti
võidakse arvestada juhul, kui nende toetuseks on esitatud piisav hulk tõendeid.
5. Komisjon võib huvitatud osapooled ära
kuulata. Pooled tuleb ära kuulata juhul, kui nad on Euroopa Liidu Teatajas
avaldatud teatises ette nähtud aja jooksul ärakuulamist kirjalikult taotlenud,
osutades, et uurimise tulemused tõenäoliselt mõjutavad neid ja et neil on
suuliste selgituste andmiseks erilised põhjused.
6. Kui teavet ei esitata käesoleva määrusega
kehtestatud tähtaja jooksul või komisjoni poolt vastavalt käesolevale määrusele
kehtestatud tähtaja jooksul, või kui uurimist oluliselt takistatakse, võib
järeldused teha kättesaadavate faktide alusel. Kui komisjon leiab, et mõni
huvitatud pool või kolmas isik on talle esitanud väära või eksitava teabe,
jätab ta selle teabe arvesse võtmata ja võib kasutada kättesaadavaid fakte.
ê 37/2014 Art. 1,
lisa, 19(3)
7. Kui komisjonile selgub, et uurimine pole
piisavalt põhjendatud, teatab ta liikmesriikidele oma otsusest ühe kuu jooksul
pärast liikmesriikidelt teabe saamise kuupäeva.
ê 260/2009
Artikkel 6
1. Uurimise lõpus esitab komisjon komiteele
tulemuste aruande.
ê 37/2014 Art. 1,
lisa, 19(4)
2. Kui komisjon leiab uurimise algusest
möödunud üheksa kuu jooksul, et liidu järelevalve- või kaitsemeetmeid ei ole
vaja, lõpetatakse uurimine ühe kuu jooksul. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas
artikli 3 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.
ê 260/2009
(kohandatud)
3. Kui komisjon leiab, et Ö liidu Õ järelevalve- või kaitsemeetmed on vajalikud, võtab ta vastavalt IV ja
V peatükile vastu vajalikud otsused hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast
uurimise algust. Erandlikel asjaoludel võib kõnealust tähtaega pikendada
maksimaalselt kahe kuu võrra; komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas
teate, mis täpsustab tähtaja pikendamise aja ja sisaldab pikendamise põhjuste
kokkuvõtte.
Artikkel 7
1. Käesoleva peatüki sätted ei välista
järelevalvemeetmete kasutamist vastavalt artiklitele 10 kuni 14 või
ajutiste kaitsemeetmete kasutamist vastavalt artiklitele 15, 16 ja 17.
Ajutisi kaitsemeetmeid kohaldatakse:
a)           kriitilistes tingimustes, kus
viivitamine võiks põhjustada raskesti heastatavat kahju, tehes vajalikuks
kohese tegutsemise, ja
b)           kui on kindlaks tehtud, et impordi
kasv on põhjustanud või ähvardab põhjustada märgatavat kahju.
Neid meetmeid ei tohi rakendada kauem kui
200 päeva.
2. Ajutised kaitsemeetmed seisnevad hetkel
kehtiva tollimaksu tõstmises (olenemata, kas see on null või üle selle), kui
sellega on tõenäoliselt võimalik märgatavat kahju vältida või tekkinud olukorda
parandada.
3. Komisjon võtab viivitamata uurimismeetmed,
mida ta veel vajalikuks peab.
4. Kui ajutised kaitsemeetmed tunnistatakse
kehtetuks, kuna märgatavat kahju või märgatava kahju ohtu ei ole, tagastatakse
ajutiste meetmete raames kogutud tollimaks ilma eritoiminguteta niipea kui võimalik.
Kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr
450/2008[11] artiklis 79 ja sellele järgnevates artiklites
kehtestatud korda.
Artikkel 8
1. Käesoleva määruse alusel saadud teavet
kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti.
ê 37/2014 Art. 1,
lisa, 19(5)
2. Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud
ei tohi teabeandja eriloata avaldada mitte mingisugust käesoleva määruse alusel
saadud konfidentsiaalset teavet või muud konfidentsiaalselt edastatud teavet.
ê 260/2009
(kohandatud)
3. Igas konfidentsiaalsustaotluses tuleb
märkida põhjus, miks teave on konfidentsiaalne.
Kui siiski selgub, et konfidentsiaalsustaotlus
ei ole põhjendatud, ning kui teabeandja kas ei soovi teavet avalikustada või ei
luba seda üldises või kokkuvõtlikus vormis avaldada, võib kõnealuse teabe jätta
arvesse võtmata.
4. Teavet peetakse igal juhul konfidentsiaalseks,
kui on tõenäoline, et selle avaldamisel on teabeandjale või sellise teabe
allikale märkimisväärselt ebasoodne mõju.
5. Lõiked 1 kuni 4 ei takista Ö liidu Õ ametiasutusi arvesse võtmast üldist teavet ja eelkõige käesoleva määruse
alusel vastu võetud otsuste põhjusi. Need ametiasutused peavad arvesse võtma
asjaomaste juriidiliste ja füüsiliste isikute õigustatud huvi, et nende
ärisaladusi ei avaldataks.
Artikkel 9
1. Impordisuundumuste, impordi toimumise
tingimuste ja sellisest impordist tingitud Ö liidu Õ tootjatele tekitatud märgatava kahju või niisuguse kahju tekitamise ohu
uurimine hõlmab eelkõige järgmisi tegureid:
a)           impordi maht, eelkõige juhul, kui
see on absoluutarvudes või Ö liidu Õ toodangu või tarbimise suhtes märkimisväärselt kasvanud;
b)           impordihind, eriti juhul, kui esineb
märkimisväärne hinna allalöömine võrreldes Ö liidu Õ samalaadse toote hinnaga;
c)           mõju Ö liidu Õ tootjatele, mis ilmneb järgmiste majandustegurite arengusuundadest:
–
toodang,
–
mahu ärakasutamine,
–
tagavarad,
–
müük,
–
turuosa,
–
hinnad (st hindade langus või hinnatõusude
takistamine, mis vastasel juhul oleks võinud toimuda),
–
kasumid,
–
kasutatud kapitali tasuvus,
–
rahavoog,
–
tööhõive,
d)           muud tegurid peale
impordisuundumuste, mis põhjustavad või võiksid põhjustada asjaomastele Ö liidu Õ tootjatele
märgatavat kahju.
2. Märgatava kahju ohu korral uurib komisjon,
kas kõnealuse olukorra tõenäoline kujunemine tegelikult kahjustavaks on
selgesti prognoositav.
Sellega seoses võib arvesse võtta järgmisi
tegureid:
a)           Ö liitu Õ suunduva ekspordi
kasvu määr;
b)           päritolumaa või ekspordimaa
olemasolev või lähemas tulevikus prognoositav ekspordi maht ja tõenäosus, et
sellest tulenev eksport suundub Ö liitu Õ.
IV PEATÜKK
Järelevalve
Artikkel 10
1. Kui käesolevas määruses käsitletud
kolmandast riigist pärit toote impordisuundumused ähvardavad kahjustada liidu tootjate
huve ja kui Ö liidu Õ huvid seda nõuavad, võib selle toote importimisel vajaduse korral
nõuda:
a)           Ö liidu Õ tagasiulatuva järelevalve korraldamist vastavalt lõikes 2 osutatud
otsuse sätetele;
b)           Ö liidu Õ eelneva järelevalve korraldamist vastavalt artiklile 11.
ê 37/2014 Art. 1,
lisa, 19(6)
2. Komisjon võtab järelevalve määramise otsuse
vastu rakendusaktidega kooskõlas artikli 3 lõikes 2 osutatud
nõuandemenetlusega.
ê 260/2009
(kohandatud)
3. Järelevalvemeetmed kehtivad piiratud aja
jooksul. Kui ei ole sätestatud teisiti, kaotavad need kehtivuse meetmete
rakendamise poolaastale järgneva poolaasta lõpus.
Artikkel 11
1. Ö Liidu Õ eelneva järelevalve
all olevaid tooteid võib vabasse ringlusse lubada üksnes järelevalvedokumendi
esitamisel. Selle dokumendi annab välja liikmesriigi määratud pädev asutus
tasuta mis tahes taotletud koguse kohta kõige enam viie tööpäeva jooksul pärast
seda, kui pädev siseriiklik asutus on vastu võtnud Ö liidu Õ importija taotluse,
olenemata tema tegevuskohast Ö liidus Õ. Kõnealune taotlus
loetakse pädeva siseriikliku asutuse poolt vastuvõetuks hiljemalt kolm tööpäeva
pärast selle esitamist, kui ei ole sätestatud teisiti.
2. Järelevalvedokumendi vorm vastab I lisas
esitatud näidisele.
Kui
järelevalvet kehtestavas otsuses ei ole ette nähtud teisiti, sisaldab importija
esitatud järelevalvedokumendi taotlus ainult järgmist:
a)           taotleja täielik nimi ja aadress
(sealhulgas telefoni- ja faksinumbrid ja muud numbrid, mille järgi pädeval
siseriiklikul asutusel on võimalik taotlejat tuvastada), lisaks sellele
taotleja käibemaksukohustuslase registreerimise number, kui ta on
käibemaksukohustuslane;
b)           vajaduse korral deklarandi või
taotleja määratud mis tahes esindaja täielik nimi ja aadress (sealhulgas
telefoni- ja faksinumbrid);
c)           kauba kirjeldus, kus esitatakse:
–
kaubanimi,
–
koondnomenklatuuri kood,
–
päritolu- ja lähtekoht;
d)           deklareeritud kogus kilogrammides ja
vajaduse korral muudes täiendavates ühikutes (paari, tükki jne);
e)           kauba CIF-väärtus Ö liidu Õ piiril, väljendatuna
eurodes;
f)            järgmine kinnitus, mille taotleja
on dateerinud ja allkirjastanud ning kus taotleja nimi on kirjutatud
trükitähtedega:
„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolevas
vormis ja selle lisades esitatud info on tõene ja antud heauskselt ning et ma
olen ettevõtjana Ö liidus Õ asutatud.”
3. Järelevalvedokument kehtib kogu Ö liidus Õ, olenemata
liikmesriigist, kes selle välja andnud on.
4. Kui avastatakse, et tehingu sooritamise
ühikuhind ületab järelevalvedokumendis märgitu vähem kui 5 % võrra või et
importimiseks esitatud toodete koguväärtus või -hulk ületab
järelevalvedokumendis märgitud väärtuse või hulga vähem kui 5 % võrra, ei
takista see kõnealuse toote vabasse ringlusse lubamist. Komisjon, olles ära
kuulanud komitees avaldatud arvamused ja võttes arvesse toodete laadi ja
asjaomase tehingu muud eripära, võib kehtestada teistsuguse protsendimäära, mis
ei tohiks tavaliselt siiski olla suurem kui 10 %.
5. Järelevalvedokumente võib kasutada ainult
aja jooksul, mil asjaomaste tehingute suhtes kehtib impordi liberaliseerimise
kord. Niisugust järelevalvedokumenti ei tohi mingil juhul kasutada pärast selle
kehtivusaja lõppu, mis määratakse kindlaks samal ajal ja samas korras kui
järelevalve kehtestamine, ja mille puhul võetakse arvesse toodete laadi ja
tehingu muud eripära.
6. Kui vastavalt artiklile 10 vastu
võetud otsus seda nõuab, tuleb Ö liidu Õ järelevalve all
olevate toodete päritolu tõendada päritolusertifikaadiga. Käesoleva lõike kohaldamine
ei välista niisuguste sertifikaatide esitamist käsitlevate muude sätete
kohaldamist.
7. Kui Ö liidu Õ eelneva järelevalve
all oleva toote suhtes kohaldatakse liikmesriigis piirkondlikke kaitsemeetmeid,
võib järelevalvedokumendi asendada selle liikmesriigi antud impordiloaga.
8. Järelevalvedokumendi vormid ja selle
väljavõtted vormistatakse kahes eksemplaris, üks eksemplar, millele märgitakse
„omaniku eksemplar” ja number 1, väljastatakse taotlejale ja teine,
millele märgitakse „pädeva asutuse eksemplar” ja number 2, jääb hoiule
dokumendi väljastanud asutusse. Halduslikel eesmärkidel võib pädev asutus
vormile 2 lisada täiendavaid eksemplare.
9. Vorm trükitakse tehnoloogilisest
peenmaterjalist vabale valgele kirjapaberile kaaluga 55‑65 g/m2.
Vormi mõõdud on 210 × 297 mm, masinakirja reavahe on 4,24 mm
(üks kuuendik tolli), lahtrite paigutust tuleb täpselt järgida. Esimese
eksemplari, s.o järelevalvedokumendi mõlemal küljel on lisaks kollane
giljoššmustriga trükitud taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste
vahenditega tehtud võltsingud.
10. Liikmesriik peab laskma vormid trükkida.
Vorme võib trükkida ka trükikojas, mille on määranud trükikoja asukoha
liikmesriik. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide liikmesriigi
volitusele. Igale vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mille
järgi on võimalik trükikoda tuvastada.
ê 37/2014 Art. 1,
lisa, 19(7) (kohandatud)
Artikkel 12
Kui toote impordile ei ole kehtestatud Ö liidu Õ eelnevat
järelevalvet, võib komisjon vastavalt artiklile 17 rakendada piiratud
järelevalvet liidu ühte või enamasse piirkonda suunduva impordi suhtes.
Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta otsustab kehtestada järelevalve.
ê 260/2009
(kohandatud)
Artikkel 13
1. Piirkondliku järelevalve all olevaid
tooteid võib kõnealuses piirkonnas vabasse ringlusse lubada üksnes
järelevalvedokumendi esitamisel. Selle dokumendi kinnitab asjaomas(t)e
liikmesriigi (liikmesriikide) määratud pädev asutus tasuta mis tahes taotletud
koguse kohta kõige enam viie tööpäeva jooksul pärast seda, kui pädev
siseriiklik asutus on vastu võtnud Ö liidu Õ importija
deklaratsiooni, olenemata tema tegevuskohast Ö liidus Õ. Kõnealune taotlus
loetakse pädeva siseriikliku asutuse poolt vastuvõetuks hiljemalt kolm tööpäeva
pärast selle esitamist, kui ei ole sätestatud teisiti. Järelevalvedokumente
võib kasutada ainult selle aja jooksul, mil asjaomaste tehingute suhtes kehtib
impordi liberaliseerimise kord.
2. Kohaldatakse artikli 11 lõiget 2.
Artikkel 14
1. Kui kohaldatakse Ö liidu Õ või piirkondlikku
järelevalvet, teatavad liikmesriigid komisjonile iga kuu esimese kümne päeva
jooksul
a)           eelneva järelevalve puhul
rahasummade üksikasjad (arvutatud CIF-hindade alusel) ja kaubakogused, mille
kohta on eelneva perioodi jooksul järelevalvedokumendid välja antud;
b)           igal juhul punktis a osutatud
ajavahemikule eelneva ajavahemiku jooksul toimunud impordi üksikasjad.
Liikmesriikide esitatud teave liigitatakse
toodete ja maade kaupa.
Järelevalve korra kohaldamise ajal võib sama
menetlust kasutades kehtestada teistsuguseid sätteid.
2. Kui toodete laad või erilised asjaolud seda
nõuavad, võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel muuta selle
teabe esitamise tähtaegu.
3. Komisjon teavitab sellest liikmesriike.
V PEATÜKK
Kaitsemeetmed
Artikkel 15
1. Kui toodet imporditakse Ö liitu Õ sel määral suurenenud
kogustes ja/või niisugustel tingimustel, mis põhjustavad või ähvardavad
põhjustada Ö liidu Õ samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjaile märgatavat
kahju, võib komisjon Ö liidu Õ huvide kaitseks kas liikmesriigi taotlusel või omal algatusel
a)           piirata nende artiklis 11
nimetatud järelevalvedokumentide kehtivusaega, mis antakse välja pärast
kõnealuse meetme jõustumist;
b)           muuta kõnealuse toote
impordieeskirju, seades selle vabasse ringlusse lubamise tingimuseks impordiloa
esitamise, mille andmist reguleerivad komisjoni kehtestatavad sätted ja
piirangud.
Punktides a ja b nimetatud meetmed
jõustuvad kohe.
2. WTO liikmete puhul võetakse lõikes 1
osutatud meetmeid üksnes juhul, kui selle lõike esimeses lõigus nimetatud kaks
tingimust on täidetud.
3. Kvootide määramisel võetakse eriti arvesse
a)           soovi võimaluse piires säilitada
tavapäraseid kaubavoogusid;
b)           enne käesoleva peatüki tähenduses
võetud kaitsemeetme jõustumist tavalistel tingimustel sõlmitud lepingute alusel
eksporditavate toodete mahtu, kui asjaomane liikmesriik on nendest lepingutest
komisjonile teatanud;
c)           vajadust mitte kahjustada selle
eesmärgi saavutamist, milleks kvoodid kehtestati.
Ükski kvoot ei või olla väiksem kui impordi
keskmine tase viimase kolme tüüpilise aasta jooksul, mille kohta statistika on
kättesaadav, välja arvatud juhul, kui teistsuguse suurusega kvooti on vaja
märgatava kahju ärahoidmiseks või parandamiseks.
4. Kui kvoodid jaotatakse tarnijariikide
vahel, võivad jaotamises kokku leppida need riigid, kelle oluliste huvide hulka
kuulub asjaomase toote tarnimine Ö liitu Õ importimiseks.
Kui see ei õnnestu, jaotatakse kvoot
tarnijariikide vahel proportsionaalselt nende osale kõnealuse toote Ö liitu Õ importimisel eelmise
vaatlusperioodi jooksul, kusjuures võetakse nõuetekohaselt arvesse kõiki
eritegureid, mis võisid või võivad selle tootega kauplemist mõjutada.
Ö Liit Õ võib sellest jaotusviisist siiski kõrvale kalduda märgatava kahju
korral, kui ühest või mitmest tarnijariigist pärit import on kasvanud
ebaproportsionaalselt, võrreldes kõnealuse toote impordi üldise kasvuga eelmise
vaatlusperioodi vältel tingimusel, et ta arvestab oma kohustust jälgida, et
konsultatsioonid toimuksid WTO kaitsemeetmete komitee egiidi all.
5. Käesolevas artiklis osutatud meetmeid
kohaldatakse kõikidele toodetele, mis on vabasse ringlusse lastud pärast nende
meetmete jõustumise kuupäeva. Vastavalt artiklile 17 võib nende meetmete
kohaldamist piirata ühe või mõne piirkonnaga.
Need meetmed ei takista siiski niisuguste
toodete vabasse ringlusse lubamist, mis on juba teel Ö liitu Õ, tingimusel et nende
toodete sihtkohta ei või muuta ja et toodetel, mida võib vastavalt
artiklitele 10 ja 11 vabasse ringlusse lubada ainult järelevalvedokumendi
esitamisel, on vastav dokument tõepoolest olemas.
ê 37/2014 Art. 1,
lisa, 19(8)
6. Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni
sekkumist, võtab komisjon kooskõlas artikli 3 lõikes 3 osutatud
kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas artikli 3
lõikega 4 otsuse selle kohta vastu kõige rohkem viie tööpäeva jooksul
alates taotluse saamise kuupäevast.
ê 37/2014 Art. 1,
lisa, 19(9) (kohandatud)
Artikkel 16
Kui Ö liidu Õ huvid seda nõuavad, võib
komisjon, toimides artikli 3 lõikes 3 sätestatud korras ja III peatüki
tingimuste alusel, võtta vastu asjakohased meetmed takistamaks mingi toote
importi liitu sel määral suurenenud kogustes ja/või niisugustel tingimustel,
mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada liidu samasuguste või otseselt
konkureerivate toodete tootjaile märgatavat kahju.
Kohaldatakse artikli 15 lõikeid 2–5.
ê 260/2009
(kohandatud)
Artikkel 17
Kui eelkõige artiklis 9 osutatud tegurite
alusel selgub, et tingimused meetmete vastuvõtmiseks vastavalt
artiklitele 10 ja 15 on täidetud ühes või enamas liidu piirkonnas, võib
komisjon pärast muude lahendusvõimaluste uurimist erandkorras lubada
järelevalve- või kaitsemeetmete kohaldamist, mis piirduvad asjaomaste
piirkondadega, kui ta leiab, et sel tasandil kohaldatavad meetmed on
asjakohasemad kui kogu Ö liidus Õ kohaldatavad
meetmed.
Need meetmed peavad olema ajutised ja
siseturgu võimalikult vähe häirima.
Need meetmed võetakse vastu artiklites 10
ja 15 sätestatud korras.
Artikkel 18
Kaitsemeetmeid ei või kohaldada WTOsse
kuuluvatest arenguriikidest pärit toodete suhtes, kui selle riigi osa kõnealuse
toote impordist Ö liitu Õ ei ületa 3 %,
tingimusel et niisuguste WTO liikmetest arenguriikide Ö liitu Õ suunduv import kokku
ei ole üle 9 % kõnealuse toote koguimpordist Ö liitu Õ .
Artikkel 19
1. Kaitsemeetmete kestus peab piirduma ajaga,
mis on vajalik märgatava kahju ärahoidmiseks või parandamiseks ja Ö liidu Õ tootjate kohanemise
hõlbustamiseks. See aeg ei või olla pikem kui neli aastat,
kaasa arvatud ajutiste meetmete kestus.
2. Välja arvatud artikli 15 lõike 4
kolmandas lõigus osutatud meetmete puhul, võib esialgset ajavahemikku
pikendada, kui otsustatakse, et
a)           kaitsemeedet on jätkuvalt vaja
märgatava kahju ärahoidmiseks või parandamiseks;
b)           on tõendeid Ö liidu Õ tootjate kohanemise kohta.
3. Ajapikendused võetakse vastu vastavalt
III peatüki tingimustele ja sama menetlusega kui esialgsed meetmed. Sel
viisil pikendatud meede ei või olla piiravam, kui see oli esialgse ajavahemiku
lõpus.
4. Kui meetme kestus ületab ühe aasta, tuleb
meedet selle kohaldamise ajal, kaasa arvatud pikendamise aeg, kindlate
ajavahemike järel järk-järgult liberaliseerida.
5. Kaitsemeetme kohaldamise aeg kokku,
sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise aeg, esialgne kohaldamisaeg ja selle
pikendamine, ei või kesta üle kaheksa aasta.
ê 37/2014 Art. 1,
lisa, 19(10)
Artikkel 20
1. IV ja V peatüki kohaselt võetud
järelevalve- ja kaitsemeetmete kehtivuse ajal võib komisjon kas liikmesriigi
taotlusel või omal algatusel ja hiljemalt meetmete kohaldamise aja keskel, kui
meede kehtib rohkem kui kolm aastat:
a)           kontrollida meetme mõju;
b)           määrata, kas ja mil viisil on
asjakohane kiirendada liberaliseerimise tempot;
c)           teha kindlaks, kas meetme edasine
kohaldamine on vajalik.
Kui komisjoni arvates on meetme edasine
kohaldamine vajalik, teavitab ta sellest liikmesriike.
2. Kui komisjon leiab, et mõni
artiklites 10, 12, 15, 16 ja 17 osutatud järelevalve- või kaitsemeede
tuleks tühistada või muuta, siis komisjon tühistab või muudab selle meetme
kooskõlas artikli 3 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
Kui see otsus käsitleb piirkondlikke
järelevalvemeetmeid, kohaldatakse otsust alates kuuendast päevast pärast selle Euroopa
Liidu Teatajas avaldamist.
ê 260/2009
Artikkel 21
1. Kui toote importimise suhtes on juba
kohaldatud kaitsemeedet, ei või selle toote suhtes niisugust meedet kasutada
ajavahemiku jooksul, mis on sama pikk kui eelmise meetme kestus. See aeg ei või
olla lühem kui kaks aastat.
2. Olenemata lõikest 1 võib toote suhtes
taaskehtestada kuni 180 päeva kestva kaitsemeetme, kui
a)           selle toote impordile kaitsemeetme
kehtestamise kuupäevast on möödunud vähemalt üks aasta ja
b)           meetme kohaldamisele vahetult eelnenud
viie aasta jooksul ei ole sellele tootele niisugust kaitsemeedet kohaldatud
rohkem kui kahel korral.
VI PEATÜKK
Lõppsätted
ê 37/2014 Art. 1,
lisa, 19(11)
Artikkel 22
Kui liidu huvid seda nõuavad, võib komisjon
kooskõlas artikli 3 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega võtta
vastu asjakohased meetmed selliste seadusandlike aktide rakendamiseks, millega
on võimalik rahvusvahelisel tasandil liidu või kõigi liikmesriikide õigusi
kasutada ja kohustusi täita, eriti põhitarbeainetega kauplemise osas.
ê 37/2014 Art. 1,
lisa, 19(12)
Artikkel 23
Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009[12] artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule
esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse
iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.
ê 260/2009
(kohandatud)
Artikkel 24
1. Käesolev määrus ei välista Ö liidu Õ ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kokkulepetega kehtestatud
erieeskirjadest tulenevate kohustuste täitmist.
2. Ilma et see piiraks muid Ö liidu Õ sätteid, ei takista käesolev määrus liikmesriike vastu võtmast või
kohaldamast
a)           keelde, koguselisi piiranguid või
järelevalvemeetmeid, selleks et tagada kõlblus, avalik kord või julgeolek ning
inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitse, kunstilise, ajaloolise või
arheoloogilise väärtusega rahvusliku rikkuse kaitse või tööstus- ja
kaubandusomandi kaitse;
b)           eriformaalsusi välisvaluuta kohta;
c)           asutamislepingu kohaste
rahvusvaheliste lepingute alusel rakendatavaid formaalsusi.
Liikmesriigid teatavad komisjonile meetmetest
ja formaalsustest, mida nad kavatsevad esimese lõigu alusel rakendada või
muuta.
Äärmiselt pakilistel juhtudel teatatakse
komisjonile siseriiklikest meetmetest ja formaalsustest kohe nende vastuvõtmise
järel.
Artikkel 25
1. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira
põllumajandusturgude ühist korraldust kehtestavate õigusaktide, neist
tulenevate Ö liidu Õ ja siseriiklike haldussätete ega töödeldud põllumajandustooteid
käsitlevate spetsiaalsete õigusaktide kohaldamist. See toimib nimetatud
õigusaktide täiendusena.
2. Lõikes 1 nimetatud õigusaktides
käsitletud toodete puhul ei kehti artiklid 10 kuni 14 ega artikkel 21
nende toodete suhtes, mille kohta Ö liidu Õ kolmandate riikidega kauplemise eeskirjades nõutakse litsentsi või muu
impordidokumendi esitamist.
Artikleid 15, 17 ja 20 kuni 24 ei
kohaldata nende toodete suhtes, mille puhul nende eeskirjadega on ette nähtud
koguseliste impordipiirangute kohaldamine.
Artikkel 26
Määrus (EÜ) nr Ö 260/2009 Õ tunnistatakse
kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt
III lisas esitatud vastavustabelile.
Artikkel 27
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval Ö pärast selle Õ avaldamist Euroopa
Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               KOM(87) 868 PV.
[2]               Vt järelduste 3 lisa A osa.
[3]               Õigusloomeprogrammi lülitatud 2014
[4]               Vt käesoleva ettepaneku II lisa.
[5]               ELT C […] , […] lk […].
[6]               Nõukogu 26. veebruari
2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi
ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.)
[7]               Vt lisa II.
[8]               Nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrus (EÜ)
nr 517/94 ühiste eeskirjade kohta, mis käsitlevad teatavatest kolmandatest
riikidest imporditud tekstiiltooteid, mille kohta ei ole sõlmitud kahepoolseid
lepinguid, protokolle või muid kokkuleppeid või mida ei ole reguleeritud muude
ühenduse konkreetsete impordieeskirjadega (EÜT L 67, 10.3.1994, lk 1.)
[9]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad
ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes
(ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
[10]             Nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 625/2009
teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L
185, 17.7.2009, lk 1).
[11]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2008, 23.
aprill 2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud
tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1).
[12]             Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ)
nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei
ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).
ê 260/2009
LISAD
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

impordi ühiste eeskirjade kohta
(kodifitseeritud tekst)

I LISA
_____________
é
II LISA
Kehtetuks
tunnistatud määrus koos muudatustega
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 260/2009 (EÜT L 84, 31.3.2009, lk 1) ||
 || Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 37/2014 (ELT L 18, 21.1.2014, lk 1) || Ainult lisa punkt 19
_____________
III LISA
Vastavustabel
 Määrus (EÜ) nr 260/2009 || Käesolev määrus
 Artikkel 1 || Artikkel 1
 Artikkel 2 || Artikkel 2
 Artikkel 4 || Artikkel 3
 Artikkel 5 || Artikkel 4
 Artikkel 6 || Artikkel 5
 Artikkel 7 || Artikkel 6
 Artikkel 8 || Artikkel 7
 Artikkel 9 || Artikkel 8
 Artikkel 10 || Artikkel 9
 Artikkel 11 || Artikkel 10
 Artikkel 12 || Artikkel 11
 Artikkel 13 || Artikkel 12
 Artikkel 14 || Artikkel 13
 Artikkel 15 || Artikkel 14
 Artikkel 16 || Artikkel 15
 Artikkel 17 || Artikkel 16
 Artikkel 18 || Artikkel 17
 Artikkel 19 || Artikkel 18
 Artikkel 20 || Artikkel 19
 Artikkel 21 || Artikkel 20
 Artikkel 22 || Artikkel 21
 Artikkel 23 || Artikkel 22
 Artikkel 23a || Article 23
 Artiklid 24–27 || Artiklid 24–27
 I lisa || I lisa
 II lisa || II lisa
 III lisa || III lisa
_____________


title: Ettepanek Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajaga

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0190(05)

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.05.2005KOM(2005) 190 lõplik2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ)nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja asedirektori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, seoses direktori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU PÕHJUSED JA EESMÄRKPraegu on Euroopa Liidus 20 detsentraliseeritud asutust, mida võib nimetada ühenduse asutusteks mõnede ühiste tunnuste põhjal, näiteks asutamine õiguslikust alusest lähtudes, juriidilise isiku staatus, halduslik ja rahanduslik sõltumatus ning selgelt määratletud pädevus- ja tegevusala.Sellist ühenduse asutust juhib vastutav ametnik, kelle ametnimetus on üldjuhul direktor ja keda teatavatel juhtudel abistab üks või mitu asedirektorit. Direktorite ametiaeg kestab tavaliselt neli kuni viis aastat. Enamikus algmäärustest on siiski ette nähtud, et direktori või vajaduse korral asedirektori ametiaega võib üks või mitu korda sama pikaks ajavahemikuks pikendada. Ametisse nimetamise tingimused ja ametiaja kestus on iga asutuse puhul algmäärusega kindlaks määratud.Kuni viimaste aastateni pikendas direktori ametiaega ametisse nimetav asutus või ametiisik oma otsusega. Kui komisjon asus algmäärusi üksikasjalikumalt läbi vaatama, jõudis ta järeldusele, et selline tava tekitab teatava õigusliku probleemi.Nimelt kasutatakse ühenduste asutuste algmäärustes (välja arvatud määrus nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, ja hilisem määrus nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) ametiaja pikendamise tähistamiseks mõistet „ametisse tagasi nimetamine“.Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 214 lõige 1, mis käsitleb komisjoni liikmete ametissenimetamist, ning artiklid 223 ja 224, mis käsitlevad Euroopa Kohtu kohtunike ametissenimetamist, sisaldavad samasugust sätet. Kuid mõlemal juhul on kokku lepitud, et ametisse tagasi nimetamise võimalus ei tähenda lihtsustatud menetluse rakendamist ja seda, et ametiaega pikendatakse ilma asutamislepinguga ettenähtud ametissenimetamise menetlusest kinni pidamata.Sellistel asjaoludel saab ametisse tagasi nimetamise võimalust tõlgendada üksnes nii, et töötaja peab ametiaja lõppedes uueks ametiajaks uuesti kandideerima.Kui sellist tõlgendusviisi kasutada ka ühenduse asutuste puhul, tuleb teha järeldus, et ametisse tagasinimetamise võimalus ei vabasta direktorit algmääruses sätestatud ametissenimetamise menetluse järgimisest.Asutuste direktoritel ja abidirektoritel ei ole mitte üksnes kindlaksmääratud ametiaeg, vaid nad on lisaks ka asutuse töötajad, kes on tööle võetud lepingu alusel ajutise teenistujana, ning nende suhtes kehtivad Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused.Sel põhjusel peab ametissenimetamise menetlus hõlmama vaba ametikohta käsitleva teate avaldamist kõikides liikmesriikides ning järgima sobivate kandidaatide väljavalimise korda, mis vastab ühenduste muude teenistujate teenistustingimustest ja algmäärustest lähtuvatele eeskirjadele.Kõnealused menetlused on tavaliselt aeganõudvad ja suhteliselt kulukad. Juhul kui ametisolev direktor otsustab uuesti kandideerida, võivad need asjaomasel ajavahemikul asutuse tööd aeglustada või häirida.Arvestades asutuste konkreetseid vajadusi ja viimaste aastate tava, ei ole ilmselt asjakohane kehtestada nõuet, et asutused iga kord direktori või muu asjaomase ametniku ametiaja lõpul järgiksid valikumenetlust. Ametisse nimetavatel asutustel või ametiisikutel peaks olema võimalik valida, kas pikendada jooksvat ametiaega või viia läbi uus valikumenetlus.Samuti tuleks arvesse võtta asjaolu, et asutuste direktorid ei vastuta üksnes halduse eest, vaid mängivad olulist osa ka asutuse töös ja asutuse ülesannete täitmises. Ametisse nimetav asutus või ametiisik peab otsuse tegemisel niisiis arvesse võtma kaht vajadust: tagada järjepidevus asutuse haldusjuhtimises ning rakendada asutuse tegevuses uusi ideid ja põhimõtteid.Seepärast tuleb ametisoleva direktori ametiaja pikendamise otsus vastu võtta, tuginedes direktori suutlikkuse ja asutuse vajaduste eelnevale hindamisele, mille viib läbi asutus või isik, kelle ülesanne on esitada ametisse nimetavale asutusele kandidaate, ja ametiaja pikendamist võib lubada ühe korra kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei kesta kauem kui esimene ametiaeg.Kokku kavatsetakse ametissenimetamist käsitlevaid sätteid muuta 18 asutuse puhul, mis tingib 18 algmääruse eeskirjade muutmisele suunatud määrusettepanekute esitamise.Muuta ei ole vaja kahe asutuse asutamismäärusi: nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta[1] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet.[2] Asjaomaste asutuste piiratud tegevusaja tõttu ei ole nende määrustega ette nähtud direktori ametiaja pikendamist.Samuti ei ole tehtud ettepanekuid teise ja kolmanda samba asutuste ja muude organite asutamisdokumentide muutmiseks.Kahe asutuse puhul, mille kohta on tehtud määrusettepanek, mis on läbivaatamisel või vastuvõtmisel (Euroopa Kemikaalide Amet[3] ja ühenduse kalanduse kontrolliagentuur[4]) esitab komisjon muutmisettepanekuid nende tekstide ühtlustamiseks kõigi ühenduse asutuste algmäärustega vastavalt vajadusele.2. ÕIGUSLIK ALUS JA VASTUVÕTMISMENETLUSIga määrus, millega luuakse mingi asutus, tugineb põhimõtteliselt sellele asutamislepingu artiklile, mis vastab asutuse pädevusvaldkonnale ja tegevusalale ning millest tuleneb ka vastuvõtmismenetlus, mida tuleb rakendada.Seetõttu oleks vaja muuta kõiki määrusi, millega on loodud kõnealuseid asutusi.Määruste vastuvõtmisel tuleks järgida menetlust, mis kehtis asutuse loomise ajal, võttes vajadusel arvesse pärast asjaomase asutamismääruse vastuvõtmist toimunud arenguid Euroopa Parlamendi asutamislepinguga kehtestatud pädevustes või muudatusi õiguslikes alustes.Eelkõige käib see Euroopa Keskkonnaagentuuri kohta, kuid ka viie muu asutuse kohta, mille puhul õiguslikku alust on muudetud ja asutamislepingu artikkel 308 asendatud sellise õigusliku alusega, mis käsitleb asjaomaste asutuste tegevusvaldkonda.Tegemist on kõigepealt Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskusega, mille asutamismäärus on praegu kodifitseerimisel, mille käigus komisjon nõustus nõukogu seisukohaga, et õigusliku alusena tuleks nüüdsest kasutada artiklit 152, samuti Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega (artikkel 150), Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga (artikli 137 lõike 1 punktid a ja b), Euroopa koolitusfondiga (artikkel 150) ning Euroopa Töötervishoiu- ja Tööohutusagentuuriga (artikli 137 lõike 1 punkt a).3. MÄÄRUSETTEPANEKUTE SÕNASTUS3.1 Kolm põhjendust, mis esinevad kõigis määrusettepanekutes, sõnastatakse järgmiselt:Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite või vajadusel esimeeste ametiaja pikendamise tingimusi ja korda käsitlevad eeskirjad tuleks ühtlustada.Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.Seetõttu tuleks muuta määrust nr …/… [asutuse loomist käsitleva algmääruse pealkiri].“3.2 Kõikide muudetud määruste puhul soovitatakse järgmist standardsõnastust:„Asutust juhib direktor, kelle haldusnõukogu* nimetab komisjoni ettepanekul** ametisse viieks aastaks ning komisjoni ettepanekul** ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige– esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;– asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“*ühenduse sordiameti ja siseturu ühtlustamisameti puhul nõukogu, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi puhul komisjon;**siseturu ühtlustamisameti, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi puhul haldusnõukogu.3.3 Muudatusettepanekud puudutavad järgmisi asutusi ja määrusi:-  Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP): nõukogu määruse (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) artikli 6 lõige 2;-  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (EUROFOUND): nõukogu 26. mai 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) artikli 8 lõige 3;-  Euroopa Keskkonnaagentuur (AEE): nõukogu 7. mai 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) artikli 9 lõike 1 esimene lause;-  Euroopa Koolitusfond (ETF): nõukogu 7. mai 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1360/90 (millega luuakse Euroopa Koolitusfond, muudetud nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1572/98) artikli 7 lõike 1 teine lause;-  Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus: nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) artikli 9 lõike 1 esimene lause;-  siseturu ühtlustamisamet: nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 (ühenduse kaubamärgi kohta) artikli 120 lõige 2;-  Euroopa töötervishoiu- ja tööohutusagentuur: nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrus (EMÜ) nr 2062/94 (Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta) artikli 11 lõige 1;-  ühenduse sordiamet (CPVO): nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2100/94 (ühenduse sordikaitse kohta) artikli 43 lõige 2;-  Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus: nõukogu 28. novembri 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2965/94 (Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta) artikli 9 lõige1;-  Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus: 2. juuni 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1035/97 (millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus) artikli 10 lõige 1;-  Euroopa Toiduohutusamet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) artikli 26 lõike 1 esimene lause;-  Euroopa Meresõiduohutuse Amet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1406/2002 (millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet) artikli 16 lõige 2;-  Euroopa Lennundusohutusamet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1592/2002 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist) artikli 30 lõige 4;-  haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) artikli 17 lõige 1;-  Euroopa ravimiamet: nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet) artikli 64 lõike 1 kolmas lause;-  Euroopa Raudtee Amet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega luuakse Euroopa Raudtee Amet) artikli 31 lõige 3;-  Euroopa GNSS Järelevalveamet: nõukogu 12. juuli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1321/2004 (Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta) artikli 7 lõike 2 kolmas lõik;-  Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur: nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2004 (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) artikli 26 lõike 5 teine lause.2005/0072 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ)nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 175,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[6]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[7]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[8]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta,[9]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1210/90 artikli 9 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmise tekstiga:Agentuuri juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning ja nende saavutamise viisi,-  agentuuri ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0073 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 150,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[10]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[11]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[12]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[13]ning arvestades järgmist:1.  Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.2.  Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.3.  Seetõttu tuleks muuta nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta,[14]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 337/75 artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Direktori ametiaeg kestab viis aastat. Juhatuse ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab juhatus eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0074 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja asedirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõike 1 punkte a ja b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[15]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[16]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[17]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[18]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 26. mai 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta,[19]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1365/75 artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:„3. Direktor ja asedirektor nimetatakse ametisse kuni viieks aastaks ning nende ametiaega võib haldusnõukogu ettepanekul ja pärast atesteerimist pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viisi,-  fondi ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0075 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 150,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[20]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[21]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[22]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[23]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond,[24]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1360/90 artikli 7 lõike 1 teine lause asendatakse järgmise tekstiga:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  fondi ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0076 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 152,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[25]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[26]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[27]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[28]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta,[29]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 302/93 artikli 9 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viisi,-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0077 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 40/94 seoses siseturu ühtlustamisameti juhataja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[30]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[31]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[32]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta,[33]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 120 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Juhataja ametiaeg on kuni viis aastat. Haldusnõukogu ettepanekul ja pärast atesteerimist ning komisjoni arvamust võib ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0078 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2100/94 seoses ühenduse sordiameti juhataja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[34]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[35]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[36]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta,[37]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 43 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Juhataja ametiaeg ei ole pikem kui viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist ning haldusnõukogu arvamust võib ametiaega pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0079 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2965/94 (Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[38]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[39]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta,[40]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2965/94 artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0080 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus, seoses direktori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 284 ja 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[41]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[42]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[43]võttes arvesse regioonide komitee arvamust[44]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus,[45]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1035/97 artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse neljaks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni nelja aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0081 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 37, 95 ja 133 ning artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[46]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[47]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[48]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,[49]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seepärast tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused,[50]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) 178/2002 artikli 26 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:1. Esimesest lausest jäetakse välja fraas „ning teda saab tagasi nimetada“.2. Lisatakse järgmised lõigud:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib tegevdirektori ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja lõpuks saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0082 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[51]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[52]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[53]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,[54]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus,[55]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 851/2004 artikli 17 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Haldusnõukogu nimetab direktori ametisse komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel viieks aastaks ning ametiaega võib komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist pikendada üks kord kuni viie aasta võrra; asjaomane nimekiri koostatakse Euroopa Ühenduste Teatajas ja mujal avaldatud osalemiskutsete põhjal korraldatud avaliku konkursi alusel.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0083 (COD)EttepanekEURO OPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 seoses Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95 ja artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[56]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[57]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[58]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[59]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet,[60]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) 726/2004 artikli 64 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:1. Kolmas lause jäetakse välja.2. Lisatakse järgmised lõigud:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib tegevdirektori ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0084 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1321/2004 seoses Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) järelevalveameti tegevdirektori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[61]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[62]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliitraadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta,[63]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1321/2004 artikli 7 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmise tekstiga:„Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0085 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 (Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõike 1 punkti a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[64]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[65]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[66]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[67]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta,[68]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2062/94 artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Agentuuri juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks õigusega teda komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist tagasi nimetada teiseks kuni viie aasta pikkuseks ametiajaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0086 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet, seoses tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[69]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[70]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[71]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[72]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet,[73]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0087 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1592/2002 seoses Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori ja direktorite ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[74]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[75]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[76]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[77]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist,[78]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 30 lõige 4 asendatakse järgmise tekstiga:„4. Tegevdirektori ja direktorite ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0088 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[79]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[80]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[81]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[82]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet,[83]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 881/2004 artikli 31 lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:„3. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0089 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2004 seoses Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a ja artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[84]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[85]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[86]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seepärast tuleks muuta nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta,[87]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2007/2004 artikli 26 lõike 5 teine lause asendatakse järgmise tekstiga:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib haldusnõukogu nende ametiaega pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  agentuuri ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 306, 7.12.2000 ja KOM(2004) 451 (lõplik), 28.6.2004.[2] ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.[3] KOM(2003) 644 (lõplik)[4] KOM(2004) 289 (lõplik)[5] EÜT C ..., ..., lk ... .[6] EÜT C ..., ..., lk ... .[7] EÜT C ..., ..., lk ... .[8] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[9] EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1641/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1).[10] ELT C […], […], lk […].[11] ELT C […], […], lk […].[12] ELT C […], […], lk […].[13] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[14] EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2051/2004 (ELT L 355, 1.12.2004, lk 1).[15] EÜT C ..., ..., lk ... .[16] EÜT C ..., ..., lk ... .[17] EÜT C ..., ..., lk ... .[18] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[19] EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1649/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 25).[20] ELT C […], […], lk […].[21] ELT C […], […], lk […].[22] ELT C […], […], lk […].[23] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[24] EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1648/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 22).[25] ELT C […], […], lk […].[26] ELT C […], […], lk […].[27] ELT C […], […], lk […].[28] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[29] EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1651/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 30).[30] ELT C […], […], lk […].[31] ELT C […], […], lk […].[32] ELT C […], […], lk […].[33] EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 422/2004 (ELT L 70, 9.3.2004, lk 1).[34] ELT C […], […], lk […].[35] ELT C […], […], lk […].[36] ELT C […], […], lk […].[37] EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 873/2003 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 38).[38] ELT C […], […], lk […].[39] ELT C […], […], lk […].[40] EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1645/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 13).[41] ELT C […], […], lk […].[42] ELT C […], […], lk […].[43] ELT C […], […], lk […].[44] ELT C […], […], lk […].[45] EÜT L 151, 10.6.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1652/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 33).[46] ELT C […], […], lk […].[47] ELT C […], […], lk […].[48] ELT C […], […], lk […].[49] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[50] EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4).[51] ELT C […], […], lk […].[52] ELT C […], […], lk […].[53] ELT C […], […], lk […].[54] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[55] EÜT L 142, 30.4.2004, lk 1.[56] ELT C […], […], lk […].[57] ELT C […], […], lk […].[58] ELT C […], […], lk […].[59] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[60] ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.[61] ELT C […], […], lk […].[62] ELT C […], […], lk […].[63] ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.[64] ELT C […], […], lk […].[65] ELT C […], […], lk […].[66] ELT C […], […], lk […].[67] Euroopa Parlamendi […] arvamus[68] EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1654/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 38).[69] ELT C […], […], lk […].[70] ELT C […], […], lk […].[71] ELT C […], […], lk […].[72] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[73] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 724/2004 (ELT L 129, 29.4.2004, lk 1).[74] ELT C […], […], lk […].[75] ELT C […], […], lk […].[76] ELT C […], […], lk […].[77] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[78] EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 5).[79] ELT C […], […], lk […].[80] ELT C […], […], lk […].[81] ELT C […], […], lk […].[82] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[83] ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.[84] ELT C […], […], lk […].[85] ELT C […], […], lk […].[86] ELT C […], […], lk […].[87] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.