title: Ettepanek Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 seoses Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori ametiajaga

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0190(12)

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.05.2005KOM(2005) 190 lõplik2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ)nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja asedirektori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, seoses direktori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU PÕHJUSED JA EESMÄRKPraegu on Euroopa Liidus 20 detsentraliseeritud asutust, mida võib nimetada ühenduse asutusteks mõnede ühiste tunnuste põhjal, näiteks asutamine õiguslikust alusest lähtudes, juriidilise isiku staatus, halduslik ja rahanduslik sõltumatus ning selgelt määratletud pädevus- ja tegevusala.Sellist ühenduse asutust juhib vastutav ametnik, kelle ametnimetus on üldjuhul direktor ja keda teatavatel juhtudel abistab üks või mitu asedirektorit. Direktorite ametiaeg kestab tavaliselt neli kuni viis aastat. Enamikus algmäärustest on siiski ette nähtud, et direktori või vajaduse korral asedirektori ametiaega võib üks või mitu korda sama pikaks ajavahemikuks pikendada. Ametisse nimetamise tingimused ja ametiaja kestus on iga asutuse puhul algmäärusega kindlaks määratud.Kuni viimaste aastateni pikendas direktori ametiaega ametisse nimetav asutus või ametiisik oma otsusega. Kui komisjon asus algmäärusi üksikasjalikumalt läbi vaatama, jõudis ta järeldusele, et selline tava tekitab teatava õigusliku probleemi.Nimelt kasutatakse ühenduste asutuste algmäärustes (välja arvatud määrus nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, ja hilisem määrus nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) ametiaja pikendamise tähistamiseks mõistet „ametisse tagasi nimetamine“.Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 214 lõige 1, mis käsitleb komisjoni liikmete ametissenimetamist, ning artiklid 223 ja 224, mis käsitlevad Euroopa Kohtu kohtunike ametissenimetamist, sisaldavad samasugust sätet. Kuid mõlemal juhul on kokku lepitud, et ametisse tagasi nimetamise võimalus ei tähenda lihtsustatud menetluse rakendamist ja seda, et ametiaega pikendatakse ilma asutamislepinguga ettenähtud ametissenimetamise menetlusest kinni pidamata.Sellistel asjaoludel saab ametisse tagasi nimetamise võimalust tõlgendada üksnes nii, et töötaja peab ametiaja lõppedes uueks ametiajaks uuesti kandideerima.Kui sellist tõlgendusviisi kasutada ka ühenduse asutuste puhul, tuleb teha järeldus, et ametisse tagasinimetamise võimalus ei vabasta direktorit algmääruses sätestatud ametissenimetamise menetluse järgimisest.Asutuste direktoritel ja abidirektoritel ei ole mitte üksnes kindlaksmääratud ametiaeg, vaid nad on lisaks ka asutuse töötajad, kes on tööle võetud lepingu alusel ajutise teenistujana, ning nende suhtes kehtivad Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused.Sel põhjusel peab ametissenimetamise menetlus hõlmama vaba ametikohta käsitleva teate avaldamist kõikides liikmesriikides ning järgima sobivate kandidaatide väljavalimise korda, mis vastab ühenduste muude teenistujate teenistustingimustest ja algmäärustest lähtuvatele eeskirjadele.Kõnealused menetlused on tavaliselt aeganõudvad ja suhteliselt kulukad. Juhul kui ametisolev direktor otsustab uuesti kandideerida, võivad need asjaomasel ajavahemikul asutuse tööd aeglustada või häirida.Arvestades asutuste konkreetseid vajadusi ja viimaste aastate tava, ei ole ilmselt asjakohane kehtestada nõuet, et asutused iga kord direktori või muu asjaomase ametniku ametiaja lõpul järgiksid valikumenetlust. Ametisse nimetavatel asutustel või ametiisikutel peaks olema võimalik valida, kas pikendada jooksvat ametiaega või viia läbi uus valikumenetlus.Samuti tuleks arvesse võtta asjaolu, et asutuste direktorid ei vastuta üksnes halduse eest, vaid mängivad olulist osa ka asutuse töös ja asutuse ülesannete täitmises. Ametisse nimetav asutus või ametiisik peab otsuse tegemisel niisiis arvesse võtma kaht vajadust: tagada järjepidevus asutuse haldusjuhtimises ning rakendada asutuse tegevuses uusi ideid ja põhimõtteid.Seepärast tuleb ametisoleva direktori ametiaja pikendamise otsus vastu võtta, tuginedes direktori suutlikkuse ja asutuse vajaduste eelnevale hindamisele, mille viib läbi asutus või isik, kelle ülesanne on esitada ametisse nimetavale asutusele kandidaate, ja ametiaja pikendamist võib lubada ühe korra kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei kesta kauem kui esimene ametiaeg.Kokku kavatsetakse ametissenimetamist käsitlevaid sätteid muuta 18 asutuse puhul, mis tingib 18 algmääruse eeskirjade muutmisele suunatud määrusettepanekute esitamise.Muuta ei ole vaja kahe asutuse asutamismäärusi: nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta[1] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet.[2] Asjaomaste asutuste piiratud tegevusaja tõttu ei ole nende määrustega ette nähtud direktori ametiaja pikendamist.Samuti ei ole tehtud ettepanekuid teise ja kolmanda samba asutuste ja muude organite asutamisdokumentide muutmiseks.Kahe asutuse puhul, mille kohta on tehtud määrusettepanek, mis on läbivaatamisel või vastuvõtmisel (Euroopa Kemikaalide Amet[3] ja ühenduse kalanduse kontrolliagentuur[4]) esitab komisjon muutmisettepanekuid nende tekstide ühtlustamiseks kõigi ühenduse asutuste algmäärustega vastavalt vajadusele.2. ÕIGUSLIK ALUS JA VASTUVÕTMISMENETLUSIga määrus, millega luuakse mingi asutus, tugineb põhimõtteliselt sellele asutamislepingu artiklile, mis vastab asutuse pädevusvaldkonnale ja tegevusalale ning millest tuleneb ka vastuvõtmismenetlus, mida tuleb rakendada.Seetõttu oleks vaja muuta kõiki määrusi, millega on loodud kõnealuseid asutusi.Määruste vastuvõtmisel tuleks järgida menetlust, mis kehtis asutuse loomise ajal, võttes vajadusel arvesse pärast asjaomase asutamismääruse vastuvõtmist toimunud arenguid Euroopa Parlamendi asutamislepinguga kehtestatud pädevustes või muudatusi õiguslikes alustes.Eelkõige käib see Euroopa Keskkonnaagentuuri kohta, kuid ka viie muu asutuse kohta, mille puhul õiguslikku alust on muudetud ja asutamislepingu artikkel 308 asendatud sellise õigusliku alusega, mis käsitleb asjaomaste asutuste tegevusvaldkonda.Tegemist on kõigepealt Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskusega, mille asutamismäärus on praegu kodifitseerimisel, mille käigus komisjon nõustus nõukogu seisukohaga, et õigusliku alusena tuleks nüüdsest kasutada artiklit 152, samuti Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega (artikkel 150), Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga (artikli 137 lõike 1 punktid a ja b), Euroopa koolitusfondiga (artikkel 150) ning Euroopa Töötervishoiu- ja Tööohutusagentuuriga (artikli 137 lõike 1 punkt a).3. MÄÄRUSETTEPANEKUTE SÕNASTUS3.1 Kolm põhjendust, mis esinevad kõigis määrusettepanekutes, sõnastatakse järgmiselt:Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite või vajadusel esimeeste ametiaja pikendamise tingimusi ja korda käsitlevad eeskirjad tuleks ühtlustada.Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.Seetõttu tuleks muuta määrust nr …/… [asutuse loomist käsitleva algmääruse pealkiri].“3.2 Kõikide muudetud määruste puhul soovitatakse järgmist standardsõnastust:„Asutust juhib direktor, kelle haldusnõukogu* nimetab komisjoni ettepanekul** ametisse viieks aastaks ning komisjoni ettepanekul** ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige– esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;– asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“*ühenduse sordiameti ja siseturu ühtlustamisameti puhul nõukogu, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi puhul komisjon;**siseturu ühtlustamisameti, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi puhul haldusnõukogu.3.3 Muudatusettepanekud puudutavad järgmisi asutusi ja määrusi:-  Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP): nõukogu määruse (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) artikli 6 lõige 2;-  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (EUROFOUND): nõukogu 26. mai 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) artikli 8 lõige 3;-  Euroopa Keskkonnaagentuur (AEE): nõukogu 7. mai 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) artikli 9 lõike 1 esimene lause;-  Euroopa Koolitusfond (ETF): nõukogu 7. mai 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1360/90 (millega luuakse Euroopa Koolitusfond, muudetud nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1572/98) artikli 7 lõike 1 teine lause;-  Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus: nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) artikli 9 lõike 1 esimene lause;-  siseturu ühtlustamisamet: nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 (ühenduse kaubamärgi kohta) artikli 120 lõige 2;-  Euroopa töötervishoiu- ja tööohutusagentuur: nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrus (EMÜ) nr 2062/94 (Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta) artikli 11 lõige 1;-  ühenduse sordiamet (CPVO): nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2100/94 (ühenduse sordikaitse kohta) artikli 43 lõige 2;-  Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus: nõukogu 28. novembri 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2965/94 (Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta) artikli 9 lõige1;-  Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus: 2. juuni 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1035/97 (millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus) artikli 10 lõige 1;-  Euroopa Toiduohutusamet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) artikli 26 lõike 1 esimene lause;-  Euroopa Meresõiduohutuse Amet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1406/2002 (millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet) artikli 16 lõige 2;-  Euroopa Lennundusohutusamet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1592/2002 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist) artikli 30 lõige 4;-  haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) artikli 17 lõige 1;-  Euroopa ravimiamet: nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet) artikli 64 lõike 1 kolmas lause;-  Euroopa Raudtee Amet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega luuakse Euroopa Raudtee Amet) artikli 31 lõige 3;-  Euroopa GNSS Järelevalveamet: nõukogu 12. juuli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1321/2004 (Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta) artikli 7 lõike 2 kolmas lõik;-  Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur: nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2004 (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) artikli 26 lõike 5 teine lause.2005/0072 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ)nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 175,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[6]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[7]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[8]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta,[9]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1210/90 artikli 9 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmise tekstiga:Agentuuri juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning ja nende saavutamise viisi,-  agentuuri ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0073 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 150,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[10]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[11]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[12]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[13]ning arvestades järgmist:1.  Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.2.  Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.3.  Seetõttu tuleks muuta nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta,[14]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 337/75 artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Direktori ametiaeg kestab viis aastat. Juhatuse ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab juhatus eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0074 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja asedirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõike 1 punkte a ja b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[15]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[16]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[17]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[18]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 26. mai 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta,[19]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1365/75 artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:„3. Direktor ja asedirektor nimetatakse ametisse kuni viieks aastaks ning nende ametiaega võib haldusnõukogu ettepanekul ja pärast atesteerimist pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viisi,-  fondi ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0075 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 150,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[20]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[21]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[22]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[23]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond,[24]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1360/90 artikli 7 lõike 1 teine lause asendatakse järgmise tekstiga:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  fondi ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0076 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 152,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[25]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[26]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[27]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[28]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta,[29]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 302/93 artikli 9 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viisi,-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0077 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 40/94 seoses siseturu ühtlustamisameti juhataja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[30]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[31]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[32]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta,[33]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 120 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Juhataja ametiaeg on kuni viis aastat. Haldusnõukogu ettepanekul ja pärast atesteerimist ning komisjoni arvamust võib ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0078 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2100/94 seoses ühenduse sordiameti juhataja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[34]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[35]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[36]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta,[37]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 43 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Juhataja ametiaeg ei ole pikem kui viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist ning haldusnõukogu arvamust võib ametiaega pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0079 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2965/94 (Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[38]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[39]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta,[40]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2965/94 artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0080 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus, seoses direktori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 284 ja 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[41]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[42]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[43]võttes arvesse regioonide komitee arvamust[44]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus,[45]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1035/97 artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse neljaks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni nelja aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0081 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 37, 95 ja 133 ning artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[46]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[47]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[48]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,[49]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seepärast tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused,[50]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) 178/2002 artikli 26 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:1. Esimesest lausest jäetakse välja fraas „ning teda saab tagasi nimetada“.2. Lisatakse järgmised lõigud:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib tegevdirektori ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja lõpuks saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0082 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[51]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[52]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[53]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,[54]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus,[55]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 851/2004 artikli 17 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Haldusnõukogu nimetab direktori ametisse komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel viieks aastaks ning ametiaega võib komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist pikendada üks kord kuni viie aasta võrra; asjaomane nimekiri koostatakse Euroopa Ühenduste Teatajas ja mujal avaldatud osalemiskutsete põhjal korraldatud avaliku konkursi alusel.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0083 (COD)EttepanekEURO OPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 seoses Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95 ja artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[56]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[57]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[58]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[59]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet,[60]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) 726/2004 artikli 64 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:1. Kolmas lause jäetakse välja.2. Lisatakse järgmised lõigud:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib tegevdirektori ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0084 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1321/2004 seoses Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) järelevalveameti tegevdirektori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[61]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[62]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliitraadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta,[63]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1321/2004 artikli 7 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmise tekstiga:„Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0085 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 (Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõike 1 punkti a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[64]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[65]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[66]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[67]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta,[68]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2062/94 artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Agentuuri juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks õigusega teda komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist tagasi nimetada teiseks kuni viie aasta pikkuseks ametiajaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0086 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet, seoses tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[69]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[70]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[71]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[72]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet,[73]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0087 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1592/2002 seoses Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori ja direktorite ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[74]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[75]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[76]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[77]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist,[78]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 30 lõige 4 asendatakse järgmise tekstiga:„4. Tegevdirektori ja direktorite ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0088 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[79]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[80]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[81]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[82]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet,[83]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 881/2004 artikli 31 lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:„3. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0089 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2004 seoses Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a ja artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[84]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[85]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[86]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seepärast tuleks muuta nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta,[87]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2007/2004 artikli 26 lõike 5 teine lause asendatakse järgmise tekstiga:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib haldusnõukogu nende ametiaega pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  agentuuri ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 306, 7.12.2000 ja KOM(2004) 451 (lõplik), 28.6.2004.[2] ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.[3] KOM(2003) 644 (lõplik)[4] KOM(2004) 289 (lõplik)[5] EÜT C ..., ..., lk ... .[6] EÜT C ..., ..., lk ... .[7] EÜT C ..., ..., lk ... .[8] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[9] EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1641/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1).[10] ELT C […], […], lk […].[11] ELT C […], […], lk […].[12] ELT C […], […], lk […].[13] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[14] EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2051/2004 (ELT L 355, 1.12.2004, lk 1).[15] EÜT C ..., ..., lk ... .[16] EÜT C ..., ..., lk ... .[17] EÜT C ..., ..., lk ... .[18] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[19] EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1649/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 25).[20] ELT C […], […], lk […].[21] ELT C […], […], lk […].[22] ELT C […], […], lk […].[23] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[24] EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1648/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 22).[25] ELT C […], […], lk […].[26] ELT C […], […], lk […].[27] ELT C […], […], lk […].[28] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[29] EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1651/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 30).[30] ELT C […], […], lk […].[31] ELT C […], […], lk […].[32] ELT C […], […], lk […].[33] EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 422/2004 (ELT L 70, 9.3.2004, lk 1).[34] ELT C […], […], lk […].[35] ELT C […], […], lk […].[36] ELT C […], […], lk […].[37] EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 873/2003 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 38).[38] ELT C […], […], lk […].[39] ELT C […], […], lk […].[40] EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1645/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 13).[41] ELT C […], […], lk […].[42] ELT C […], […], lk […].[43] ELT C […], […], lk […].[44] ELT C […], […], lk […].[45] EÜT L 151, 10.6.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1652/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 33).[46] ELT C […], […], lk […].[47] ELT C […], […], lk […].[48] ELT C […], […], lk […].[49] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[50] EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4).[51] ELT C […], […], lk […].[52] ELT C […], […], lk […].[53] ELT C […], […], lk […].[54] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[55] EÜT L 142, 30.4.2004, lk 1.[56] ELT C […], […], lk […].[57] ELT C […], […], lk […].[58] ELT C […], […], lk […].[59] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[60] ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.[61] ELT C […], […], lk […].[62] ELT C […], […], lk […].[63] ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.[64] ELT C […], […], lk […].[65] ELT C […], […], lk […].[66] ELT C […], […], lk […].[67] Euroopa Parlamendi […] arvamus[68] EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1654/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 38).[69] ELT C […], […], lk […].[70] ELT C […], […], lk […].[71] ELT C […], […], lk […].[72] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[73] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 724/2004 (ELT L 129, 29.4.2004, lk 1).[74] ELT C […], […], lk […].[75] ELT C […], […], lk […].[76] ELT C […], […], lk […].[77] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[78] EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 5).[79] ELT C […], […], lk […].[80] ELT C […], […], lk […].[81] ELT C […], […], lk […].[82] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[83] ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.[84] ELT C […], […], lk […].[85] ELT C […], […], lk […].[86] ELT C […], […], lk […].[87] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.


|

52011PC0335

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS kuritegevusohutuse Euroopa statistika kohta  /* KOM/2011/0335 lõplik - COD 2011/0146 */

	SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku sihid ja eesmärgidKäesoleva ettepaneku eesmärk on rakendada Euroopa Liidus leibkonna / üksikisiku uuring, milles käsitletakse kuritegevusohutust. Uuringu käigus kogutaks teavet teatavat liiki kuritegude esinemise (kuritegevuse ohvriks langemise määra) kohta ja ka muude kodanike turvatundega seonduvate aspektide kohta. Sellised andmed täiendaksid oluliselt haldusasutustelt (näiteks politseiaruannetest) saadavaid näitajaid, mida on teadupärast raske liikmesriigiti võrrelda.-  Üldine taust2005. aasta Haagi programmis rõhutas Euroopa Ülemkogu ELi tasandi võrreldavate andmete puudumist kuritegevuse valdkonnas. Sellest ajendatuna koostas komisjon 2006.–2010. aasta tegevuskava kuritegevuse hindamise meetodite parandamise kohta, milles nähti ette, et töötatakse välja ELi leibkondade uuring kuritegevuse ohvriks langemise kohta. 2009. aasta Stockholmi programmis rõhutati, et töö selles valdkonnas on vaja läbi vaadata ja praktikasse rakendada. Seega tehakse ettepanek viia 2013. aastal läbi ELi tasandi uuring, mis põhineb metoodikal, milles huvirühmad on nüüdseks kokku leppinud.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidEttepanekus käsitletavas valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaKäesoleva ettepaneku eesmärk on lihtsustada kehtivat olukorda, kus on välja töötatud mitu riiklikku uuringut kuritegevuse ja turvalisuse mõõtmiseks riigi tasandil. On vägagi tõenäoline, et liikmesriigid kavatsevad välja töötada veel teisigi sarnaseid uuringuid, kui neile ei anta võimalust vastu võtta ühtne mudel. Liikmesriikidega tihedas koostöös väljatöötatud mudel tagab võrreldavate andmete kättesaadavuse ja kõrvaldab võimaliku riski, et liikmesriigid raiskavad oma ressursse paralleelsele tegevusele uuringute väljatöötamiseks. Mudeluuringu eeliseks on Euroopa statistika lihtsustamine, mida on rõhutatud ka komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta: vaade järgmisele kümnendile”. Teatises on järgitud Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhiste põhimõtteid kvaliteedi tagamise kohustuse, usaldusväärse metoodika, kulutasuvuse, asjakohasuse, korrektsuse ja usaldusväärsuse, sidususe ja võrreldavuse osas.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta otsusega nr 1578/2007/EÜ ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012[1] on ette nähtud Euroopa statistika väljaarendamine kuritegevuse ja kuritegevuse ohvriks langemise kohta. 2011. aasta statistika tööprogrammis osutatakse eelkõige leibkondade / üksikisikute uuringule, milles käsitletakse kuritegevuse ohvriks langemist.Praegu puuduvad kogu Euroopat hõlmavad uuringuandmed üksikisikuid ja leibkondi puudutava kuritegevuse ja turvalisuse kohta. Kuritegevust käsitlevaid haldusandmeid (politseiaruannete põhjal jne) on mitteametlikult kogutud ja avaldatud 2006. aastast alates. On üldteada, et selliste andmete võrreldavus on piiratud, sest liikmesriikidel on erinevad õigussüsteemid ja aruandlusmeetodid, ning kõnealuste keerukuste ületamise võimalus on väike. ELi tasandi uuring võimaldaks koguda võrreldavat teavet, mille aluseks oleks ühtne küsimustik ja mis põhineks ühtsel metoodikal.Kõnealuse statistilise vahendi kaudu kogutav teave on esmatähtis justiits- ja siseasjade valdkonnas. See kajastub otseselt Haagi ja Stockholmi programmides välja toodud poliitilistes vajadustes.Järjest enam ollakse ühel meelel ka selles, et kuritegudest ja isiklikust ebaturvalisusest vaba ühiskond on kodanike heaolu oluline näitaja. Majandustegevuse ja sotsiaalsete edusammude mõõtmise kõrgetasemelise komisjoni aruandes (nn Stiglitzi aruanne, 2009) väidetakse, et tuleks välja töötada nüüdisaegsed sotsiaalse heaolu näitajad tasakaalustamaks majandusprogressi traditsioonilisi mõõteviise, nagu on SKP põhine mõõtmine. Kavandatavate elukvaliteedi näitajatega seoses on aruandes juttu isiklikust turvatundest ja kuritegevuse ohvriks langemise kogemustest. Aruandes käsitleti ka põhjalikult praeguste leibkonnauuringute rolli kõnealuste nähtuste uurimises. ELi tasandi uuringu olemasolu teeks võimalikuks selle dimensiooni uurimise Euroopa kui terviku seisukohast viisil, mis on ühtne ja võrreldav.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED-  Komisjoni talituste sisesed arvamusvahetused /aruteludVäljatöötamisprotsessiga olid peamiselt seotud õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi (DG JLS) talitust ja Eurostat. Hiljuti võttis siseasjade peadirektoraat (DG HOME) DG JLSi ülesanded üle. Kogu väljatöötamisprotsessi käigus oli omavaheline suhtlus tihe ja regulaarne, peeti kahepoolseid arutelusid ja osaleti vastastikku kõigil allpool loetletud huvirühmadega peetud koosolekutel.-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaKomisjoni 2006.–2010. aasta tegevuskava raames loodi eksperdirühm, kes tegeleb kuritegevuse ja kriminaalõigusega. Eksperdirühma kuulusid liikmesriikide õigusala ja siseasjade eksperdid ning akadeemiliste ringkondade ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad jne. Eksperdirühma kõigil aastakoosolekutel arutati uuringule ja toodetavatele näitajatele seatavaid nõudeid. Teavet vahetati selleks loodud CIRCA veebisaidi vahendusel. Üksikasju arutati ka eksperdirühma kirjalike konsultatsioonide käigus.Eksperdirühma liikmete hulgas ringelnud küsimustike põhjal koostati põhinäitajate loetelu ning määratleti nende esitamise sagedus ja suhteline tähtsus. Need näitajad hõlmasid mitut nn traditsioonilist probleemi (sissemurdmine, vargus, füüsiline vägivald jne), aga ka hiljuti tekkinud probleeme, nagu näiteks küberkuritegevus ja mitmesugused pettuse liigid. Vaatluse all olid ka avalik arvamus turvalisuse küsimustes ja inimeste turvatunne. Peamiselt tegeleti kõnealuste näitajate väljatöötamisega ning vajadusel, tavapäraste arutelude käigus nende ajakohastamisega.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineEksperdiarvamusi koguti mitmelt rahvusvaheliselt eksperdilt, selleks korraldati pakkumismenetlused. Pakkumine tehti ÜRO agentuurile HEUNI (Euroopa kriminaalpreventsiooni instituut), kes koostas esialgse küsimustiku, ja rahvusvahelise kuriteoohvrite uuringu (ICVS) loojatele. ICVS on ainus uuring, mille põhjal on varem püütud rahvusvahelisel tasandil kuritegevust uurida. Tihedat koostööd tehti ka ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoniga (UNECE), kes juhtisid sarnast protsessi rahvusvahelisel tasandil.Metoodilised põhimõtted vaatas üle Eurostati kuritegevuse statistikaga tegelev töörühm. Üksikasjade väljatöötamine usaldati liikmesriikide esindajatest koosnevale töörühmale. See võimaldas ära kasutada nende, umbes kümne riigi kogemusi, kes olid juba riiklikud uuringud läbi viinud.Lisaks tavapärastele töörühmade koosolekutele vahetati teavet ka CIRCA veebisaidi kaudu. Euroopa sotsiaalstatistika valdkonna juhte ja Euroopa statistikasüsteemi komiteed teavitati pidevalt töö käigust.Vastuvõetud metoodika põhines suuresti sellel, mis on sätestatud ÜRO käsiraamatus, mille väljatöötamisel olid osalenud Eurostat ja mitu ELi liikmesriiki. Uuringu esialgset varianti katsetati 2008.–2009. aastal kuueteistkümnes liikmesriigis, komisjon andis selleks toetust.Selle katseprojekti tulemusi hindasid rahvusvahelised eksperdid ja tulemused tehti kättesaadavaks mõlemale töörühmale. 2010. aastal peetud koosolekute ja arutelude käigus täiendati seda esialgset varianti nende kogemuste alusel.-  Mõju ja tagajärgede analüüsKavandatava kuritegevust ja turvalisust käsitleva uuringu käigus saadakse esmakordselt kõigilt liikmesriikidelt teavet teema kohta, mis on ELi poliitika seisukohast väga oluline. Ühtmoodi metoodika ja aruandevormide kasutamine võimaldab saada andmeid, mis on ühtsed, võrreldavad ja seega asjakohased nii Euroopa kui ka riigi tasandi kasutajatele. Selles tegevuse juures on keskne koht liikmesriikidel, kes peavad kaasama riiklikud statistikaametid, kellel on uuringuandmete kogumiseks ja töötlemiseks hästi sissetöötatud menetlused.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva määruse eesmärk on luua ühtne raamistik Euroopa kuritegevusohutusstatistika tootmiseks sel viisil, et liikmesriigid koguvad, koostavad, töötlevad ja edastavad leibkonna / üksikisikute uuringu käigus kogutud ning Euroopa tasandil ühtlustatud andmed kuritegevuse ja turvalisuse kohta.-  Õiguslik alusEuroopa statistika õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338. Kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu meetmeid statistika koostamiseks, kui see on vajalik liidu tegevuseks. Selles artiklis esitatakse Euroopa statistika koostamist käsitlevad nõuded, mille kohaselt peab liidu statistika koostamine olema kooskõlas erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja andmete konfidentsiaalsuse nõuetega. Statistika koostamine ei tohi tuua ettevõtjate jaoks kaasa ülemäärast koormust.-  Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse.Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmisel põhjusel.Üks peamisi probleeme mistahes statistiliste andmete kvaliteedi puhul on ühtsus ja võrreldavus. Liikmesriigid ei suuda ühtsuse ja võrreldavuse nõuet täita, kui puudub selgepiiriline Euroopa raamistik, st ELi õigusakt, milles sätestatakse ühised statistilised kontseptsioonid, aruande vormid ja kvaliteedinõuded. Selleks on koostatud kuritegevuse ja turvalisuse uuringu mudel. See sisaldab hõlmatavate muutujate loetelu ja küsimustiku näidist.Üksnes liikmesriikide meetmed mõjutaksid liikmesriikide huve negatiivselt järgmisel põhjusel.Enamik riike, kellel puudub veel kuritegevuse ja turvalisuse riiklik uuring, soovib poliitilistel eesmärkidel seda vahendit välja töötada. Kui nad kõik oma uuringud välja töötaksid, oleks tulemuseks erinevate metoodikate ja erinevate küsimustike rakendamine. See tähendaks seda, et tulemusi ei saaks Euroopa tasandil võrrelda. Liikmesriigid ise on kõhkleval seisukohal olukorra suhtes, kus neid saaks teiste ELi riikidega võrrelda. Ühtsete põhimõtetega ja ühesuguse aruandlusvormiga Euroopa ühise raamistiku puudumine ohustaks võrreldavate andmete vahetamist või isegi välistaks selle.Euroopa Liidu tasandi meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel.Ettepaneku eesmärke on parem saavutada Euroopa Liidu tasandi üleeuroopalise õigusaktiga, sest üksnes komisjon saab koordineerida ELi tasandi statistiliste andmete ühtlustamist. Liikmesriigid ise saavad andmeid koguda ja kuritegevusohutust käsitlevat võrreldavat statistikat koostada, sest nemad kasutavad nõutava teabe saamiseks kõige sobivamaid allikaid ja meetodeid. Kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega võib EL seega võtta asjakohaseid meetmeid.Ettepaneku eesmärk on ühtlustada põhimõtted, kaetud valdkonnad ja nõutava teabe karakteristikud, kaetus, kvaliteedinõuded ning aruannete esitamise tähtajad ja tulemused, et saavutada asjakohane, õigeaegne, võrreldav ja ühtne Euroopa statistika.Liikmesriigid koguvad andmeid oma valimi moodustamise põhimõtete alusel, nad valivad ka küsitluse läbiviimise vormi (näost näkku küsitlus, küsitlemine telefoni või kirja teel, veebipõhiselt jne) kooskõlas väljakujunenud riikliku tavaga.Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Käesolev määrus piirdub eesmärkide saavutamiseks minimaalsega ega lähe kaugemale hädavajalikust.Käesoleva määrusega tehakse ettepanek uue uuringu kasutuselevõtuks, kuid liikmesriikidel lubatakse täita käesoleva määruse nõudeid ka olemasolevaid riiklikke uuringuid muutes.-  Vahendi valikKavandatav vahend: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel:Sobiva õigusakti valik sõltub õiguslikust eesmärgist. Euroopa tasandi teabevajaduse puhul on Euroopa statistika kaldunud kasutama põhiõigusaktina pigem määrust kui direktiivi. Määrust eelistatakse seetõttu, et sellega kehtestatakse ühesugused õigusnormid kogu Euroopa Liidus ja tagatakse, et liikmesriigid kohaldavad neid täies ulatuses ja ühtselt. Määrus on vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda pole vaja liikmesriikide õigusesse üle võtta. Vastupidiselt sellele on direktiivid, mille eesmärk on riikide õigusaktide ühtlustamine, oma eesmärkide poolest liikmesriikidele siduvad, kuid jätavad riigiasutustele võimaluse valida nende eesmärkide saavutamiseks kasutatava vormi. Direktiivid tuleb ka liikmesriikide õigusesse üle võtta. Määruse kasutamine on kooskõlas muude statistikat käsitlevate õigusaktidega, mis on vastu võetud alates 1997. aastast.MÕJU EELARVELEEttepanekuga kaasnevad ELi 2012. aasta eelarves 12 miljoni euro suurused kulud.Ettepanekus nõutakse, et liikmesriigid töötaksid välja uued uuringud (või mõnedel juhtudel kohandaksid olemasolevaid uuringuid). Metoodika väljatöötamine on väga kulukas, lisaks on sotsiaaluuringud alati kulukad, sest küsitlejatele tuleb palka maksta, kaasnevad sõidukulud jne. Kuna tegemist on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevas Stockholmi programmis kirja pandud poliitilise prioriteediga, on asjakohane kuni 90 % liikmesriikide abikõlblikest kuludest katta ELi eelarvest.TÄIENDAV TEAVE-  Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamineEttepaneku vastuvõtmisega ei kaasne seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamist.-  Euroopa MajanduspiirkondKavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, seepärast peaks see laienema Euroopa Majanduspiirkonnale.2011/0146 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSkuritegevusohutuse Euroopa statistika kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori arvamust,[2]toimides kooskõlas seadusandliku tavamenetluseganing arvestades järgmist:1.  Vastates Euroopa Liitu kuuluvate riikide kodanike murele kinnitab Euroopa Ülemkogu Haagi programmiga[3] vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamisele omistatud prioriteetsust ning tervitab komisjoni algatust luua üleeuroopaline vahend kuritegevuse ja turvalisuse küsimusi käsitlevate andmete kogumiseks, analüüsimiseks ja võrdlemiseks liikmesriikides. Ülemkogu teeb komisjonile (Eurostat) ülesandeks määratleda andmed ja koguda neid liikmesriikidelt.2.  Töötada välja statistiline vahend, et mõõta turvalisusega seonduvaid küsimusi, on üks komisjoni poolt Haagi programmis sätestatud eesmärkide saavutamiseks kavandatud 2006.–2010. aasta liidu tegevuskavas (igakülgse ja ühtse liidu kuritegevuse ja kriminaalasjades õigusemõistmise näitajate hindamise strateegia väljatöötamise kohta) kirja pandud põhieesmärkidest.3.  Stockholmi programmis[4] „Avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel” rõhutatakse Euroopa Ülemkogus võetud kohustust ning kutsutakse komisjoni üles jätkama kuritegevuse probleeme käsitleva statistilise vahendi väljatöötamist ning arendama edasi 2006.–2010. aasta liidu tegevuskavas sätestatud meetmeid (mida osaliselt on rakendatud), arvestades seejuures kasvavat vajadust sellise statistika järele, milles käsitletakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala küsimusi. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsusega 1513/2002/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002—2006))[5] vastu võetud kuuenda raamprogrammi ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013))[6] vastu võetud seitsmenda raamprogrammi alusel algatas komisjon mitu teadusprojekti, milles tegeletakse vaadetega turvalisusele ning usaldusega politsei ja õigussüsteemi vastu. Ka nende uuringute tulemusi tuleks arvesse võtta. .4.  Kuritegevust ja kriminaalõigust käsitleva statistilise vahendi väljatöötamisel on liikmesriikide panus ning tegevusega seonduvad kulud sellised, mille puhul on asjakohane eraldada ELi eelarvest kuni 90 % rahalist toetust abikõlblike kulude katmiseks.5.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)[7] nähakse ette õiguslik raamistik Euroopa statistika koostamiseks, sealhulgas on artiklis 5 sätestatud menetlus, mille alusel riiklikud ametiasutused toetust saavad. Eelkõige on määruses nõutud ametialase sõltumatuse, erapooletuse, objektiivsuse, usaldusväärsuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja kulutasuvuse põhimõtete järgimist.6.  Käesoleva määrusega tagatakse õigus era- ja perekonnaelu austamisele ja isikuandmete kaitsele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta[8] artiklites 7 ja 8.7.  Käesoleva määruse kontekstis kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[9] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[10].8.  Käesoleva määruse kohaldamisalas oleva Euroopa statistika koostamiseks ja levitamiseks peaksid liikmesriikide statistikaametid ning komisjon (Eurostat) lähtuma Euroopa statistikat käsitleva tegevusjuhendi põhimõtetest, mis on heaks kiidetud komisjoni 25. mai 2005. aasta soovituses siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta.9.  Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kuritegevusohutust käsitleva Euroopa statistika tootmise ühtse õigusliku raamistiku loomist isikute valimilt saadavate andmete põhjal, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.10.  Et tagada ühtsed tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks anda komisjonile rakendusvolitused mikroandmete edastamise, kvaliteediaruannete esitamise korra ja üksikasjaliku struktuuri ning muutujate koodisüsteemi praktilise korra kehtestamiseks. Kõnealuseid volitusi tuleks rakendada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse liikmesriikide kontrolli eeskirjad ja põhimõtted komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle[11].11.  Olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa statistikasüsteemi komiteega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1SisuKäesolevas määruses sätestatakse raamistik, mille alusel töötada välja, toota ja levitada kuritegevusohutust käsitlevat, võrreldavat Euroopa statistikat, mis põhineb leibkondade või üksikisikute uuringul.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) „leibkond” – üksi elav isik või isikute rühm, kes elab koos samas eraeluruumis ning kellel on ühised kulutused ja peamised elatusvahendid. See mõiste ei hõlma institutsioonleibkondi, st haiglaid, hoolde- ja vanadekodusid, vanglaid, sõjaväelaste eluruume, religioosseid asutusi, pansioneid või ühiselamuid;b) „alaline elukoht” – koht, kus isik tavaliselt veedab oma igapäevast puhkeaega, välja arvatud ajutised äraolekud vaba aja sisustamiseks, puhkuseks, sõprade ja sugulaste külastamiseks, äritegevuseks, raviks või religioosseks palverännakuks, või selle puudumisel seaduslik või registreeritud elukoht;Alaliste elanikena käsitatakse üksnes järgmisi kõnealuses geograafilises piirkonnas elavaid isikuid:i) neid, kes elasid enne vaatluskuupäeva oma alalises elukohas pidevalt vähemalt kaheteistkümne kuu jooksul võiii) neid, kes saabusid oma alalisse elukohta vaatluskuupäevale eelnenud kaheteistkümne kuu jooksul kavatsusega elada seal vähemalt üks aasta.Kui punktis i või ii kirjeldatud tingimusi ei ole võimalik kindlaks teha, tähendab alaline elukoht seaduslikku või registreeritud elukohta;c) „turvalisus” – isikut, leibkonda või omandit kriminaalsetel asjaoludel kahjustava ohu eest kaitstuse tunne,d) „ligikaudne vastus” – teave isiku kohta, mille edastab mõni teine selle isiku leibkonda kuuluv isik;e) „mikroandmed” – konkreetsed statistilised kirjed;f) „metaandmed kvaliteedi kohta” – andmete esitajalt saadud mis tahes teave, mida peetakse kõnealuste andmete tõlgendamise puhul kasulikuks.Artikkel 3Kohaldamisala12.  Iga liikmesriik esitab komisjonile (Eurostat) I lisas sätestatud andmed.13.  Küsimused seksuaalse vägivalla kohta esitatakse eraldi ja neile vastamine on vabatahtlik.14.  Erandina ei nõuta Prantsusmaa ja Iirimaa puhul andmete kogumist samasse leibkonda kuuluvate isikute vahelise vägivalla kohta.Artikkel 4Kogutavad näitajad ja nende kogumise aeg1. Andmeid kogutakse artiklis 5 sätestatu kohaselt moodustatud isikuvalimi või leibkonnavalimi põhjal.2. Andmeid kogutakse 2013. aastal.3. Vaatlusperiood peab katma andmete kogumisele eelnenud kahtteist kuud.Artikkel 5Valimi moodustamine ja valimi suurus1. Andmeid kogutakse liikmesriigi jaoks representatiivse tõenäosusvalimi alusel.2. Moodustatud valim, mille suurus määratakse lihtsa juhuvalimi põhimõttel, peab koosnema vähemalt:a) 8000 isikust liikmesriigis, kus 16aastaste ja vanemate elanike arv on üle 10 miljoni;b) 7000 isikust liikmesriigis, kus 16aastaste ja vanemate elanike arv on üle 5 ja alla 10 miljoni;c) 6000 isikust liikmesriigis, kus 16aastaste ja vanemate elanike arv on üle 1,5 ja alla 5 miljoni;d) 5000 isikust liikmesriigis, kus 16aastaste ja vanemate elanike arv on üle 0,5 miljoni ja alla 1,5 miljoni;e) 3000 isikust liikmesriigis, kus 16aastaste ja vanemate elanike arv on alla 0,5 miljoni.Artikkel 6Kogumisüksus1. Vaadeldava üldkogumi moodustavad kõik isikud, kes elavad andmete kogumise ajal liikmesriigi territooriumil oma tavaelukohas ja leibkonnas.2. Uuringust võib välja jätta riikide territooriumide väikesed osad, kus elab alla 2% riigi rahvastikust, samuti II lisas loetletud territooriumid.3. Andmeid kogutakse isikutelt, kes on 16aastased või vanemad.4. Ligikaudsed vastused ei ole lubatud.Artikkel 7Andmete edastamine ja töötlemine1. Liikmesriigid edastavad konfidentsiaalsed mikroandmed komisjonile (Eurostatile) vastavalt määruses (EÜ) nr 223/2009 määruses sätestatud konfidentsiaalsete andmete edastamise sätetele. Liikmesriigid tagavad, et edastatud andmed ei võimalda leibkondade ega isikute otsest identifitseerimist.2. Liikmesriigid edastavad mikroandmed hiljemalt 31. juuliks 2014. Mikroandmetele tuleb lisada tabelid, milles esitatakse 12 viimase kuu esinemissageduse määrad iga kuriteo liigi ja turvatunde puhul.Artikkel 8Andmete ja metaandmete esitamine1. Liikmesriigid esitavad mikroandmed ja nende kvaliteediga seonduvad metaandmed komisjoni (Eurostat) määratud teabevahetusstandardi kohaselt. Mikroandmed ja nende kvaliteediga seonduvad metaandmed edastatakse komisjonile (Eurostatile) elektrooniliselt ühise andmesisestusportaali kaudu.2. Komisjon sätestab rakenduslike õigusaktidega mikroandmete edastamise praktilise korra. Sellised õigusaktid võetakse vastu artikli 12 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.Artikkel 9Andmete levitamine ja konfidentsiaalsete andmete kasutamine teaduslikel eesmärkidel1. Komisjon (Eurostat) avaldab kuritegevusohutuse statistika hiljemalt 31. detsembril 2014.2. Komisjon (Eurostat) võib võimaldada juurdepääsu talle käesoleva määruse kohaselt edastatud konfidentsiaalsetele andmetele vastavalt määruses (EÜ) nr 831/2002 sätestatud tingimustele.Artikkel 10Kvaliteedi hindamine1. Liikmesriigid tagavad edastatud mikroandmete kvaliteedi.2. Käesolevas määruses kohaldatakse edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume.3. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) aruande mikroandmete kvaliteedi kohta. Aruanne esitatakse hiljemalt ühe kuu jooksul pärast andmete edastamist.4. Kui komisjon kohaldab käesoleva määrusega hõlmatud andmete suhtes lõikes 2 osutatud kvaliteedikriteeriume, määrab ta rakendusaktidega kindlaks kvaliteeti käsitlevate metaandmete esitamise korra ja täpse struktuuri, samuti andmete koodisüsteemi. Sellised õigusaktid võetakse vastu artikli 12 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.5. Komisjon (Eurostat) hindab esitatud andmete kvaliteeti lõikes 3 osutatud aruannete põhjal, pidades eriti silmas, et oleks tagatud liikmesriikide vaheline andmete võrreldavus.Artikkel 11Rahastamine1. Komisjon annab liikmesriikidele uuringu rakendamiseks rahalist toetust, et aidata katta andmete kogumise, töötlemise ja edastamise kulusid, sealhulgas riiklike ametiasutuste töötajate palgakulusid toetuslepingus sätestatud tingimuste kohaselt. Toetust antakse määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja teistele siseriiklikele asutustele.2. Liidu poolt kaasrahastatavad summad ei tohi olla suuremad kui 90 % projekti abikõlblikest kogukuludest.3. Rahalise toetus sõltub liidu eelarvesse kavandatud assigneeringute olemasolust.4. Käesoleva määruse raames finantseeritavaid meetmeid ei toetata liidu muude rahastamisvahendite kaudu. Toetusesaajad peavad esitama komisjonile teabe mis tahes muude saadud rahade ja esitatud rahastamistaotluste kohta.5. Komisjon tagab, et käesoleva määruse raames rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, mõjusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95[12], nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96[13] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/1999[14].6. Käesoleva määruse raames rahastatavate meetmete puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade eiramine lepingust tuleneva mis tahes kohustuse rikkumist, mis tuleneb majandustegevuses osaleja tegevusest või tegevusetusest, mis kahjustab või kahjustaks liidu üldeelarvet või liidu hallatavaid eelarveid põhjendamatute kulutuste tõttu.7. Käesolevast määrusest tulenevates lepingutes ja kokkulepetes nähakse eelkõige ette, et komisjon või komisjoni volitatud esindaja teostab järelevalvet ja finantskontrolli ning kontrollikoda viib läbi auditeid, mis toimuvad vajadusel kohapeal.Artikkel 12Komiteemenetlus1. Komisjoni abistab määrusega (EÜ) nr 223/2009 asutatud statistikasüsteemi komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.Artikkel 13Jõustumine ja kohaldamineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesoleva määruse kohaldamine peatatakse 30. juunil 2015.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaI LISAKOMISJONILE (EUROSTAT) ESITATAVAD ANDMED15.  Kokkupuude kuritegevusega kuriteo liikide kaupa16.  Liiklusvahendiga seotud kuriteod:(1) autovargus,(2) vargus autost,(3) mootorrattavargus,(4) jalgrattavargus;17.  Eluasemega seotud kuriteod: sissemurdmine põhielukohta;18.  Isikuvastased kuriteod:(1) röövimine,(2) isikliku omandi vargus;19.  Mittekonventsionaalsed kuriteod:(1) tarbijapettus,(2) pangakaardi- / internetipanga pettus,(3) altkäemaks (pistis);20.  Kuriteo üksikasjad:21.  Punktides 1.1 kuni 1.4 loetletud kuritegude iga liigi kohta tuleb koguda järgmised andmed:22.  Kas tegu toimus viimase viie aasta jooksul (vabatahtlik)?23.  Kas tegu toimus viimase 12 kuu jooksul?24.  Kui sageli see viimase 12 kuu jooksul toimus?25.  Kas viimati aset leidnud juhtumist on politseile (või näiteks tarbijapettuse, pangakaardipettuse või altkäemaksu korral mõnele muule asutusele) teatatud?26.  Kas politsei reageeris viimati aset leidnud juhtumile rahuldavalt?27.  Lisaks punktis 2.1 esitatud andmetele, tuleb koguda viimati aset leidnud kuriteo kohta ka järgmised andmed:(1) kõigi liiklusvahendiga seotud kuritegude, isikuvastaste kuritegude ja mittekonventsionaalsete kuritegude puhul:-  Kus viimane juhtum toimus?(2) autovarguse puhul:-  Kas auto saadi kätte?(3) põhielukohas toimunud sissemurdmise, röövi puhul:-  Miks politseile ei teatatud?-  Miks vastaja ei olnud politsei reageerimisega rahul?-  Kas vastaja kontakteerus ohvriabi osutajatega?-  Kas ohvriabi oleks vaja olnud?(4) röövi puhul:-  Kas midagi varastati?-  Kas ründaja kasutas relva?-  Millist relva ründaja kasutas?-  Kas vastaja sai viga?-  Kas vigastuse puhul pöörduti arsti poole?-  Millist emotsionaalset mõju avaldas juhtum vastajale?(5) isikliku omandi vargus:-  Kas vastaja hoidis või kandis varastatud asju?(6) tarbijapettuse puhul:-  Kas pettus oli seotud kauba või teenuse ostmisega?-  Kas pettus oli seotud interneti või e-kirjaga?(7) pangakaardi / internetipanga pettuse puhul:-  Kas tegemist oli pangakaardi või internetipangapettusega?(8) altkäemaksu puhul:-  kes olid osalised?-  Vastaja suhtumine õiguskaitseorganitesse ja ennetavatesse turvameetmetesse:-  Kas vastaja on puutunud kokku uimastiprobleemidega?-  Kas vastaja elukohal on signalisatsioon?-  Kas vastaja elukohal on turvauks või -lukk?-  Kas vastaja väldib pärast pimeduse saabumist teatavaid kohti?-  Kas vastajal on tulirelv?-  Põhjused tulirelva omamiseks,-  Vastaja arvamus politsei tegevuse kohta,-  Vastaja arvamus kohtu tegevuse kohta,-  Vastaja arvamus murdvarguse toimepanijale sobiliku karistuse kohta;-  Vastaja turvatunne ning mure kuritegevuse pärast:-  turvatunne öösel üksi väljas olla;-  hirm füüsilise kallaletungi ees;-  hirm terrorismi ees;-  sissemurdmise tõenäosus;-  Vastaja sotsiaal-demograafiline taust:-  sugu,-  vanus,-  sünniriik,-  ema sünniriik,-  isa sünniriik,-  kodakondsus,-  perekonnaseis,-  tegelik perekonnaseis,-  varasemad suhted,-  tööhõive staatus,-  täis- või osaajaga töökoht,-  kutseala,-  ametikoht,-  kohaliku üksuse tegevusala,-  lõpetatud haridusasutuse või väljaõppe kõrgeim tase,-  leibkonna sissetuleku tase;-  Tehnilised näitajad:-  elukohariik,-  elukohapiirkond;-  linnastumise tase piirkonnas, kus leibkond elab,-  uuringu vaatlusaasta,-  uuringu korraldamise kuu,-  vastaja identifitseerimine,-  kaalutegur leibkonnas;-  kaalutegur üksikisikuna;-  kasutatud andmekogumismeetod,-  meetod, millega välditakse intervjuu ajal teleskoobiefekti mõju,-  intervjuu keel,-  leibkonnas elavate isikute arv (koos vastajaga);-  Vägivaldsed kuriteod (küsimused esitatakse intervjuu lõpus eraldi osas):(1) Vägivald (muu kui partnerite vaheline vägivald):-  Kas keegi, näiteks mõni kooli- või töökaaslane, sõber, naaber või võõras inimene on vastajat kunagi löönud, millegagi visanud, tõuganud või juustest kiskunud?-  Kas keegi eelnimetatutest on löönud vastajat rusikaga või millegi muuga, löönud jalaga, lohistanud või läbi peksnud?-  Kas keegi eelnimetatutest on vastajat kägistanud, põletanud, ähvardanud tulirelva, nuga või muud relva kasutada või seda teinud?(2) seksuaalne vägivald (lähisuhteväline seksuaalne vägivald) (vabatahtlik):-  Kas keegi, näiteks mõni kooli- või töökaaslane, sõber, naaber või võõras inimene on vastajat kunagi sundinud vastu tahtmist seksuaalsuhtesse astuma, näiteks ähvardades, kinni hoides või pannes olukorda, kus keeldumine on võimatu?-  Kas keegi eelnimetatutest on püüdnud sundida vastajat vastu tema tahtmist seksuaalset kirge rahuldama või suguühtesse astuma või teinud midagi muud seksuaalset, mis toimus vastu tahtmist;(3) Vägivald partnerite vahel:-  Kas praegune partner või mõni endine partner, näiteks eksabikaasa või endine poiss- või tüdruksõber on vastajat löönud või visanud millegagi, mis võiks vigastusi tekitada, tõuganud või juustest kiskunud?-  Kas keegi eelnimetatutest on löönud vastajat rusikaga või millegi muuga, löönud jalaga, lohistanud või läbi peksnud?-  Kas keegi eelnimetatutest on vastajat kägistanud, põletanud, ähvardanud tulirelva, nuga või muud relva kasutada või seda teinud?(4) Partneritevaheline seksuaalne vägivald (vabatahtlik):-  Kas vastaja on olnud vastu tahtmist seksuaalses tegevuses põhjusel, et tal oli hirm selle ees, mida praegune või endine partner, nt eksabikaasa või endine poiss- või tüdruksõber võib teha?-  Kas keegi eelnimetatutest on sundinud vastajat vastu tahtmist seksuaalsesse tegevusse?-  Nii partneritevahelise kui ka lähisuhtevälise füüsilise vägivalla kohta tuleb koguda järgmised andmed:-  Kas tegu toimus viimase viie aasta jooksul? (vabatahtlik);-  Kas tegu toimus viimase 12 kuu jooksul?-  Kui sageli see viimase 12 kuu jooksul toimus?-  Kus viimane juhtum toimus?-  Kas kasutati relva?-  Mis tüüpi relva kasutati?-  Kas vastaja sai viga?-  Kas vigastust oli vaja ravida?-  Millist emotsionaalset mõju avaldas juhtum vastajale?-  Kes seda tegi?-  Kas viimasest juhtumist on politseile teatatud?-  Miks sellest ei teatatud?-  Kas politsei reageeris viimati teatatud juhtumile rahuldavalt?-  Miks vastaja ei olnud politsei reageerimisega rahul?-  Kas vastaja kontakteerus ohvriabi osutajatega?-  Kas ohvriabi oleks vaja olnud?-  Punktis 7.1 loetletud andmed on nii partneritevahelise kui lähisuhtevälise seksuaalse vägivalla kuritegude puhul vabatahtlikud.-  Riigid, kus ei esitata sõeluvaid küsimusi intervjuule eelneva viimase viie aasta jooksul toimunud kuritegude kohta, peavad vältima topeltaruandlust (nn teleskoobiefekt) kas küsides selliseid küsimusi vähemalt kahe eelneva aasta kohta või küsides vastaja nimetatud juhtumi täpset kuupäeva.-  II LISARIIKIDE TERRITOORIUMID, MIS VÕIVAD UURINGUST VÄLJA JÄÄDARiik | Riigi territooriumid |Prantsusmaa | Prantsusmaa ülemeredepartemangud ja territooriumid |Madalmaad | Kariibi mere saared (Bonaire, St. Eustatius ja Saba), Lääne-Friisi saared, välja arvatud Texel |Iirimaa | Avameresaared, välja arvatud Achill, Bull, Cruit, Gorumna, Inishnee, Lettermore, Lettermullan ja Valentia |Ühendkuningriik | Kaledoonia kanalist põhjapoole jääv Šotimaa osa, Scilly saared |ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile1.3. Ettepaneku/algatuse liik1.4. Eesmärgid1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus1.6. Meetme kestus ja finantsmõju1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid2. HALDUSMEETMED2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub3.2. Hinnanguline mõju kuludele3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus3.3. Hinnanguline mõju tuludele  ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK1.1. Ettepaneku/algatuse nimetusEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) …., kuritegevusohutuse Euroopa statistika kohta1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile [15]3403 – Statistilise teabe koostamine1.3. Ettepaneku/algatuse liikx Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast tegevusest[16]( Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet1.4. Eesmärgid1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakseÜhenduse statistikaprogramm aastateks 2008 kuni 2012, IV JAOTIS Viisa-, varjupaiga-, sisserände- ja muu isikute vaba liikumisega seotud poliitika.Euroopa Ülemkogu Stockholmi programm (Avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel), ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.Komisjoni teatis: Igakülgse ja ühtse ELi kuritegevuse ja kriminaalasjades õigusemõistmise näitajate hindamise strateegia väljatöötamine: ELi tegevuskava 2006–2010, KOM (2006) 04371.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileErieesmärk nr …Erieesmärk nr 1 – statistika tootmineAsjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile3403 – Statistilise teabe koostamine1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõjuTäpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.Paremini võrreldav teave kuritegevuse ja turvalisuse kohta ELis.Statistika toetab turvalisuse edendamise ja kuritegevuse ennetamise meetmete väljatöötamist.1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajadTäpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.Turvalisust käsitlevate ELi võrreldavate näitajate ja mikroandmete olemasolu 27 liikmesriigi ja EMP riikide kohta1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused- Võrreldavad ELi näitajad isikute turvatunde ja kuriteo ohvriks langemise kogemuste kohta on kättesaadavad kõigi ELi liikmesriikide ja EMP riikide kohta.- Teadusuuringuteks vajalikud mikroandmed.1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtusKuritegevusohutuse uuringu tulemuste võrreldavus ELi tasandil, mis aitab kaasa tõenditel põhinevate poliitiliste otsuste tegemisele.1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnidEi kohaldata.1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetegaUuringu käigus kogutavad andmed võimaldavad paremini hinnata teavet, mis on pärit muudest allikatest kui politseiaruanded.1.6. Meetme kestus ja finantsmõjuX Piiratud kestusega ettepanek/algatus-  ( Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]2011 – [PP/KK]2015-  ( Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2012–2015( Piiramatu kestusega ettepanek/algatus28.  rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA29.  millele järgneb täieulatuslik rakendamine.1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid [17]X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt( Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , kus eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:30.  ( rakendusametitele31.  ( ühenduste asutatud asutustele[18]32.  ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele33.  ( isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses( Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega( Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega( Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega ( täpsustage )Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.Märkused:2. HALDUSMEETMED2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjadTäpsustage tingimused ja sagedus.Uuringu rakendamise käigus toimuvad regulaarsed töörühma koosolekud liikmesriikide osalusel, et teostada uuringu järelevalvet ja jagada kogemusi.Tegevust kontrollitakse uuringu kvaliteediaruannete põhjal Eurostati erieeskirjade kohaselt.2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid2.2.1 Tuvastatud ohudPuuduvad riikliku tasandi finantsvahendid uuringu kulude liikmeriigi poolse panuse katmiseks2.2.2 Ettenähtud kontrollimeetod(id)Uuringu rakendamise kaasrahastamine Euroopa Komisjoni poolt toimub Euroopa Liidu eelarve assigneeringute olemasolul.2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmedTäpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.Kohaldatakse toetuse andmise menetluste standardkontrolle.3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub-  Olemasolevad eelarvereadJärjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus |Nr [Nimetus…..] | Liigendatud/ liigendamata ([19]) | EFTA riigid[20] | Kandidaatriigid[21] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |[1a] | 29 02 03 - ELi statistikaprogramm 2008–2012 | Liigendatud | Jah | Ei | Ei | Ei |[3a] | 18 05 09 - Kuritegevuse ärahoidmine ja kuritegevuse vastu võitlemine | Liigendatud | Ei | Jah (ainult osalejana) | Ei | Jah (ainult liikmesriigid ja nende riigiasutused) |-  Uued eelarveread, mille loomist taotletakseJärjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus |Nr [Nimetus…..] | Liigendatud/liigendamata | EFTA riigid | Kandidaatriigid | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |[XX.YY.YY.YY] | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI |3.2. Hinnanguline mõju kuludele3.2.1 Üldine hinnanguline mõju kuludelemiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Nr | 1a Konkurentsivõime majanduskasvu tagamiseks |miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)36.  3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus37.  ( Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist38.  X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) |( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |29 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 2 | 2 | 2 | 2 |XX 01 01 02 (delegatsioonides) |XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) |10 01 05 01 (otsene teadustegevus) |( koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad: FTE)[31] |XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) |XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE - Otsene teadustegevus) |Muud eelarveread (täpsustage) |KOKKU | 2 | 2 | 2 | 2 |XX on asjaomane poliitika valdkond või eelarve peatükk.Personalivajadused kaetakse haldavale peadirektoraadile juba jaotatud ja/või peadirektoraadis ümberpaigutatud vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet juhtivale peadirektoraadile anda iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.Ülesannete kirjeldus:Ametnikud ja ajutised töötajad | Teevad liikmesriikidele kättesaadavaks uuringu läbiviimiseks vajaliku teabe Valmistavad ette informaatikavahendid andmete saamiseks, valideerimiseks ja töötlemiseks Valmistavad ette andmete avaldamise. |Koosseisuvälised töötajad | Ei kohaldata |-  3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga39.  ( Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga40.  X( ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.Kogu eelarve kaetakse täies ulatuses töökohtade ümberpaigutamise kaudu.41.  ( Ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[34].3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus42.  Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.3.3. Hinnanguline mõju tuludele43.  X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.[1] ELT L 344, 28.12.2007, lk 15.[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C 53, 3.3.2005, lk 1.[4] ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.[5] EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1.[6] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.[7] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.[8] ELT C 303, 14.12.2007, lk 1.[9] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[10] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.[11] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.[12] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.[13] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.[14] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.[15] ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.[16] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.[17] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[18] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.[19] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.[20] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon[21] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.[22] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[23] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[24] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[25] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[26] Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[27] Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede km arv, jne).[28] Nagu on kirjeldatud jaotises 1.4.2. „Erieesmärk (erieesmärgid)…”[29] Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[30] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[31] CA= lepingulised töötajad; INT= tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad („ Intérimaire ”); JED= „ Jeune Expert en Délégation ” (noored eksperdid lähetuses); LA=kohalikud töötajad; SNE= riikide lähetatud eksperdid;[32] Tegevusassigneeringutest koosseisuväliste töötajate jaoks ette nähtud ülemmäära piires (endised „BA” read).[33] Peamiselt struktuurifondide, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfondi (EFF) jaoks.[34] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.