|

52010PC0594

/* KOM/2010/0594 lõplik - NLE 2010/0297 */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 21.10.2010KOM(2010) 594 lõplik2010/0297 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksSELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist aegumise läbivaatamise menetluses Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/2004 (ELT L 271, 19.8.2004, lk 1) on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit sellise polüetüleentereftalaadi impordi suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g ning mis kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab põhjalikku loendit tingimustest, mida tuleb hinnata. |3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 18. augustil 2009 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) Hiina Rahvavabariigist pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta. Läbivaatamise menetlus algatati pärast seda, kui Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 13. mail 2009 põhjendatud taotluse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa liidu teatava polüetüleentereftalaadi kogutoodangust. Lisatud komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta, millega on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks, sisaldab lõplikke järeldusi dumpingu ja kahju kordumise ja/või jätkumise tõenäosuse ning liidu huvide kohta. Juhtumi kohta esitati järeldused liikmesriikidele dumpinguvastase komitee koosolekul 13. oktoobril 2010. aastal. Enamik liikmesriike oli esitatud tegevuskava poolt. Tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks lisatud määruse ettepaneku vastu ning see tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada hiljemalt 17. novembril 2010. |Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”). |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. |Vahendi valik |Kavandatav vahend: määrus. |Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |4) MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. |2010/0297 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Kehtivad meetmed1.  Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/2004[2] muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi (edaspidi „PET”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „Hiina”) pärit impordi suhtes kehtestatud tollimaksumäärad ulatusid kuni 22,9 %ni, seega oli tollimaks kuni 184 eurot tonni kohta.2.  Pärast algmääruse artikli 11 lõikega 4 kooskõlas toimunud uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 2167/2005[3] määrust (EÜ) nr 1467/2004.2. Läbivaatamistaotlus3.  Pärast seda, kui avaldati teadaanne lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta,[4] sai komisjon 13. mail 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 % liidu PETi kogutoodangust.4.  Aegumise läbivaatamise taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.5.  Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 18. augustil 2009 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”)[5] teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.3. Paralleelsed menetlused6.  Tuleb märkida, et 3. septembril 2009 teatas komisjon veel dumpinguvastase menetluse algatamisest[6] kooskõlas algmääruse artikliga 5 ja subsiidiumidevastase menetluse algatamisest[7] kooskõlas nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[8] artikliga 10 Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava PETi impordi suhtes.7.  29. septembril 2010 avaldatud määrusega (EL) nr 857/2010[9] kehtestas nõukogu Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Samal ajal lõpetas komisjon dumpinguvastase menetluse[10].3. Uurimine3.1. Uurimisperiood8.  Dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).3.2. Uurimisega seotud isikud9.  Komisjon andis meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult teada taotluse esitanud tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele importijatele/ettevõtjatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, eksportivatele tootjatele ning asjaomaste ekspordiriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.10.  Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.11.  Arvestades liidu tootjate, eksportivate tootjate ja importijate suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti eespool nimetatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.12.  Küsitud teabe esitas 14 ELi tootjat, kes nõustusid ka valimis osalema. Lähtudes koostööd teinud ELi tootjate esitatud teabest, moodustas komisjon valimi viiest ELi tootjast, kelle müük moodustas 65 % kõikide koostööd teinud ELi tootjate müügist sõltumatutele klientidele ELis.13.  Kuna küsitud teabe esitas ainult kaks Hiina eksportivat tootjat, ei olnud vaja valimit moodustada.14.  Küsitud teabe esitas ainult üks importija, kes nõustus ka valimis osalema. Seega sõltumatute importijate puhul ei olnud vaja valimit moodustada.15.  Komisjon saatis küsimustiku valimisse kaasatud liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevalt asjaomastele kasutajatele ja tarnijatele ning neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid. Küsimustik saadeti ka teadaolevatele tootjatele USAs (kavandatud võrdlusriik).16.  Küsimustikule esitasid vastused viis valimisse kaasatud liidu tootjat, seitse liidu kasutajat, kolm tooraine tarnijat ja kaks USA tootjat. Lisaks esitasid seitse koostööd teinud ELi tootjat nõutud üldandmed kahju analüüsimiseks. Hiina eksportivatelt tootjatelt küsimustiku vastuseid ei saadud.17.  Uurimise käigus ei suutnud üks viiest valimisse kaasatud liidu tootjast esitada kogu nõutavad teavet, mistõttu lõplikku valimisse kaasati neli äriühingut, kelle müük moodustas 47 % kõikide koostööd teinud tootjate müügist.18.  Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:a) ELi tootjad-  Novapet SA, Hispaania,-  Equipolymers Srl, Itaalia,-  UAB Orion Global PET (Indorama), Leedu,-  UAB Neo Group, Leedu;b) Kasutajad ELis-  Puccetti, Itaalia;c) USA tootjad-  M&G Polymers USA, LLC, USA;-  StarPet Inc., USA.B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE19.  Vaatlusalune toode on sama kui esialgses uurimises, st Hiinast pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g ning mis kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla.20.  Läbivaatamise menetluse käigus leidsid kinnitust esialgse uurimise järeldused, et vaatlusalune toode, eksportivate tootjate toodetud ning omamaisel turul või kolmandates riikides müüdud tooted ning liidu tootmisharu toodetud ja müüdud tooted on samasuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste ning kasutusvaldkondadega. Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid algmääruse artikli 1 lõikele 4 vastavalt samasuguste toodetena.C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS1. Sissejuhatavad märkused21.  Nagu eespool selgitatud, ei olnud Hiina eksportivate tootjate puhul vaja valimit moodustada.22.  Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas olemasolevate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil23.  Arvestades, et vaatlusalust toodet ei impordita Hiinast Euroopa Liitu olulistes kogustes, ei saanud teha dumpingu kohta põhjendatud järeldusi. Seega Hiina ekspordihindade põhjal dumpingut ei arvutatud, vaid keskenduti uurimisel üksnes dumpingu kordumise tõenäosusele.3. Impordi areng meetmete tühistamise korral24.  Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 tehti allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt Eurostatilt saadud ja läbivaatamistaotluses esitatud andmete põhjal.3.1. Normaalväärtuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vaheline seos25.  Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd, siis kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7, võrreldi kolmanda turumajandusriigi omamaiseid müügihindu Hiinast kolmandasse riiki suunatud ekspordi hindadega.Võrdlusriik26.  Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuleb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a Euroopa Liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest ELis tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.27.  Algatamisteates pakuti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina USAd ja huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma märkused. Üheltki isikult ei saadud kõnealuses küsimuses mingeid märkusi või vastuväiteid. USAd kasutati võrdlusriigina ka esialgses uurimises. Seetõttu jõuti järeldusele, et USA on sobiv võrdlusriik.Normaalväärtus28.  Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, s.t USA turul tavapärase kaubandustegevuse käigus tootetüüpide eest makstud või makstavate hindade alusel.29.  Selle tulemusena määrati normaalväärtuseks koostööd tegeva USA tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.30.  Kõigepealt tehti kindlaks, kas USA mõlema koostööd teinud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, s.t kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist Euroopa Liitu. USA mõlema tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks.31.  Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti USA turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele.32.  Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80 % samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub tulutoova müügi kaalutud keskmisega.Ekspordihind33.  Nagu eespool selgitatud, kuna kõnealust toodet ei impordita märkimisväärses koguses ja kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, vaadeldi ekspordihinda lähtuvalt Hiina ekspordistatistika kättesaadavatest andmetest Hiinast pärit ekspordi mahu ja väärtuse kohta kolmel tähtsamal eksporditurul (Jaapan, Ukraina, USA), sest see oli algmääruse artikli 18 kohaselt parim kättesaadav teave. Eksport nendele turgudele moodustas ligikaudu 50 % vaatlusaluse toote Hiinast pärit ekspordist.Võrdlus34.  Hiina ekspordistatistika andmetest selgus, et ekspordihind eespool nimetatud kolmandatesse riikidesse oli väiksem kui Hiina puhul kehtestatud normaalväärtus. Uurimisel tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see hinnaerinevus üldiselt vahemikus 14–38 %. See osutab Euroopa Liitu suunduva ekspordi dumpingu kordumise tõenäosusele meetmete tühistamise korral.3.2. Vaba tootmisvõimsus35.  Muu teabe puudumisel tootmise ja tootmisvõimsuse kohta lähtuti analüüsimisel kooskõlas algmääruse artikliga 18 läbivaatamistaotluses esitatud teabest.36.  Toetudes kättesaadavatele andmetele ning vastupidist tõendavate andmete puudumisel leiti, et Hiina tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutati ligikaudu 72 % tootmisvõimsusest. Vaba tootmisvõimsus oli seega märkimisväärne ning ületas 700 000 tonni. Kasutades vaba tootmisvõimsust, suudaks Hiina toodang katta kuni 23 % ELi tarbimisest.37.  Kuna eelduste kohaselt kasvab Hiina tootmisvõimsus palju kiiremini kui omamaine nõudlus, suunatakse suur osa suurenenud tootmismahust tõenäoliselt ekspordiks.4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta38.  Võttes arvesse, et uurimisaluse toote ekspordihinnad Hiina peamistel eksporditurgudel on väiksemad kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks määratud normaalväärtus, ning võttes arvesse vaba tootmisvõimsuse suurenemist, on tõenäoline, et meetmete aegumise korral suureneb dumpinguhindadega ekspordi maht Hiinast Euroopa Liitu.39.  Võttes arvesse eespool esitatut, kordub dumping tõenäoliselt meetmete tühistamise korral.D. ELi TOOTMISHARU MÄÄRATLUS40.  Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet 17 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.41.  Nendest 17 tootjast 12 tegid uurimise käigus täielikult koostööd. Selgus, et nende 12 tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul enam kui 80 %. Seepärast moodustavad kõnealused 12 koostööd teinud tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. Ülejäänud liidu tootjatele viidatakse edaspidi kui „muudele liidu tootjatele”. Kõnealused muud liidu tootjad ei ole taotlust aktiivselt toetanud ega olnud ka selle vastu.42.  Kahju analüüsimiseks on kehtestatud kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:43.  makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes valimisse kaasatud tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;44.  mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.45.  Tuleb märkida, et ELi polüetüleentereftalaadi turul on suhteliselt palju tootjaid, kes on tavaliselt koondunud suurematesse tootjate rühmadesse, mille peakorterid asuvad väljaspool ELi territooriumi. Turg on praegu konsolideerumas viimasel ajal toimunud ülevõtmiste ning äriühingute tegevuse lõppemise tõttu. Näiteks sulgesid Tergal Fibers (Prantsusmaa), Invista (Saksamaa) ja Artenius (Ühendkuningriik) 2009. aastal polüetüleentereftalaati tootvad tehased ning Indorama võttis üle endised Eastman'i tehased Ühendkuningriigis ja Madalmaades.E. OLUKORD LIIDU TURUL1. Liidu tarbimine46.  Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht ELi turul, Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta ELi turul ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotlusel põhinevad hinnangud.47.  Uurimisaluse toote tarbimine ELis suurenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 11 %. 2007. aastal kasvas nõudlus 8 %, seejärel vähenes pisut 2007. ja 2008. aasta vahelisel ajal (2 protsendipunkti) ning suurenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 5 protsendipunkti.Tabel 12006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |ELi kogutarbimine (tonnides) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |Indeks (2006=100) | 100 | 108 | 106 | 111 |Allikas: küsimustiku vastused, Eurostati andmed ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.2. Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht, turuosa ja hinnad48.  Vaatlusalusel perioodil püsis vaatlusaluse toote Euroopa Liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi maht suhteliselt madalal tasemel ning isegi vähenes. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli sellise impordi maht 13 483 tonni, mis vastas 0,4 % turuosale. 2006. ja 2008. aasta vahel oli Hiinast pärit impordi hind stabiilne, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes CIF-hind järsult 897 euroni tonni eest, st 12 protsendipunkti võrreldes 2008. aasta hinnaga.Tabel 22006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Hiinast pärit impordi maht (tonnides) | 16 425 | 20 159 | 18 001 | 13 483 |Indeks (2006=100) | 100 | 123 | 110 | 82 |Hiinast pärit impordi turuosa | 0,6 % | 0,7 % | 0,6 % | 0,4 % |Impordihind (eurot tonni kohta) | 1011 | 1008 | 1020 | 897 |Indeks (2006=100) | 100 | 100 | 101 | 89 |Allikas: Eurostat3. Import muudest kolmandatest riikidesta) Import Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest49.  Nagu selgitatud eespool põhjenduses 6 jj, toimus käesoleva läbivaatamisega paralleelselt ka dumpingu- ja subsiidiumidevastane menetlus Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit PETi impordi suhtes.50.  Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 304 202 tonnini, mis vastas 10,2 % turuosale. Kõnealuse impordi hind oli isegi väiksem kui Hiinast pärit impordi hind.Tabel 32006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamise-ga seotud uurimisperiood |Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi maht (tonnides) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |Indeks (2006=100) | 100 | 120 | 390 | 544 |Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi turuosa | 2,1 % | 2,3 % | 7,6 % | 10,2 % |Impordihind (eurot tonni kohta) | 1030 | 1023 | 1015 | 882 |Allikas: Eurostatb) Import Korea Vabariigist51.  Korea Vabariigi suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud alates aastast 2000. Kahe Korea äriühingu suhtes kohaldatakse nullmääraga dumpinguvastast tollimaksu ning uurimise käigus selgus, et Korea Vabariigist pärit impordi maht on jätkuvalt suur ja vaatlusalusel perioodil kasvas see märkimisväärselt. Koreast pärit import suurenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 150 % ning selle turuosa kasvas 3,5 %-lt 2006. aastal 7,7 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.Tabel 42006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Lõuna-Koreast pärit impordi maht (tonnides) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |Indeks (2006=100) | 100 | 139 | 189 | 246 |Lõuna-Koreast pärit impordi turuosa | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |Impordihind (eurot tonni kohta) | 1084 | 1071 | 1063 | 914 |Allikas: Eurostat52.  Koreast pärit impordi keskmine hind jäi üldiselt liidu tootjate keskmistest hindadest veidi allapoole. Samas oli Koreast pärit impordi hind kõrgem kui Hiinast pärit impordi keskmine hind.c) Muudest eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit import53.  Muudest eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit vaatlusaluse toote ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil pisut ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 428 396 tonnini, mis vastas 14,3 % turuosale. Kõnealuse impordi hind on suhteliselt kõrge, see on kõrgem kui Hiinast või paralleelse uurimisega hõlmatud riikidest pärit impordi hind ning samuti kõrgem kui liidu tootmisharu keskmine hind.Tabel 52006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 337 036 | 407 253 | 344 626 | 428 396 |Indeks (2006=100) | 100 | 121 | 102 | 127 |Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa | 12,4 % | 13,9 % | 12,0 % | 14,3 % |Impordihind (eurot tonni kohta) | 1 159 | 1 127 | 1 135 | 978 |Allikas: Eurostat54.  Eeltoodust võib järeldada, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord55.  Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki liidu tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi vältel mõjutanud majanduslikke tegureid ja näitajaid.4.1. Makromajanduslikud elemendida) Toodang56.  2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes liidu tootmine 4 %. Täpsemalt, 2007. aastal suurenes see 5 % ulatudes ligikaudu 2 570 000 tonnini, seejärel vähenes 2008. aastal võrreldes 2007. aastaga järsult 10 protsendipunkti ning suurenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 1 protsendipunkti, jõudes ligikaudu 2 300 000 tonnini.Tabel 62006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tootmine (tonnides) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 95 | 96 |Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste57.  Liidu tootjate tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Täpsemalt suurenes see 2007. aastal 1 %, kasvas 2008. aastal veel 5 protsendipunkti ning lõpuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 9 protsendipunkti.Tabel 72006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tootmisvõimsus (tonnides) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |Indeks (2006=100) | 100 | 101 | 106 | 115 |Tootmisvõimsuse rakendusaste | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 90 | 84 |Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.58.  Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 2006. aastal 83 %, 2007. aastal suurenes see 87 %ni, kuid langes 2008. aastal 75 %-le ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõigest 69 %. Rakendusastme vähenemine 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil näitab tootmise vähenemist ja tootmisvõimsuse suurenemist kõnealusel perioodil.c) Müügimaht59.  Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele ELi turul vähenes pisut vaatlusalusel perioodil. 2007. aastal suurenes müük 5 %, kuid järgneval aastal langes see veidi allapoole 2006. aasta taset ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli müük 3 % väiksem kui 2006. aastal, seega 2 100 000 tonni. Võttes arvesse varude piiratust, kajastab müügi areng hästi tootmise arengut.Tabel 82006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Müük ELis (tonnides) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 99 | 97 |Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.d) Turuosa60.  Vaatlusalusel perioodil kaotasid liidu tootjad 10 protsendipunkti turuosast, mis vähenes 85 %-lt 2006. aastal 75 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealune turuosa kaotus kajastab asjaolu, et tarbimise suurenemisest hoolimata vähenes liidu tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil 3 %. Tuleb märkida, et selline langustendents oli jälgitav ka valimisse kaasatud liidu tootjate puhul.Tabel 92006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Liidu tootjate turuosa | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |Indeks (2006=100) | 100 | 98 | 94 | 88 |Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed.e) Kasv61.  2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, mil liidu tarbimine suurenes 11 %, vähenes liidu tootjate müügimaht ELi turul 3 % ja liidu tootjate turuosa langes 10 protsendipunkti. Seega võib järeldada, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu.f) Tööhõive62.  2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootjate tööhõive tase 15 %. 2006. aastal oli töötajaid 2400, 2007. aastaks vähenes see arv 2100-le (langus seega 13 %) ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Töötajate arvu vähenemine 2007. aastal kajastab mitme ELi tootja ümberkorraldusmeetmeid.Tabel 102006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tööhõive (isikut) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |Indeks (2006=100) | 100 | 87 | 85 | 85 |Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.g) Tootlikkus63.  Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Tootmine vähenes seega aeglasemalt kui tööhõive tase, mis omakorda näitab liidu tootjate tõhususe kasvu. See oli eelkõige nähtav 2007. aastal, kui tööhõive tase vähenes, samal ajal kui tootmine kasvas ning tootlikkus oli 21 % võrra kõrgem kui 2006. aastal.Tabel 112006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Liidu tootmisharu tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |Indeks (2006=100) | 100 | 121 | 112 | 112 |Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.h) Müügihindu mõjutavad tegurid64.  Liidu tootjate aastane keskmine müügihind liidu turul sõltumatutele klientidele püsis 2006. ja 2008. aasta vahel stabiilsena tasemel 1100 eurot tonni kohta. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes keskmine aastane müügihind 12 % ja oli 977 eurot tonni kohta. Keskmine aastane müügihind ei kajasta polüetüleentereftalaadi hinna kõikumist kuu ega päeva lõikes Euroopa (ja maailma-) turul, kuid see kajastab piisaval määral vaatlusaluse perioodi suundumusi. Polüetüleentereftalaadi müügihinna muutused kajastavad tavaliselt selle peamiste toormaterjalide (puhas tereftaalhape (PTA) ja monoetüleenglükool (MEG)) hindade liikumist, kuna need ained moodustavad kuni 80 % polüetüleentereftalaadiga seotud kogukuludest.Tabel 122006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Ühiku hind ELi turul (euro/tonn) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |Indeks (2006=100) | 100 | 100 | 100 | 88 |Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.i) Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust65.  Tuletatakse meelde, et Hiinast pärit PETi impordi praeguse väga väikese mahu tõttu dumpingut ei arvutatud. Nagu põhjenduses 39 märgitud, on kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinda ja tootmisvõimsuse ülejääki arvesse võttes tõenäoline, et dumping kordub. Seoses toibumisega varasemast dumpingust on oluline meelde tuletada, et pärast lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiinast pärit impordi suhtes, tuli liidu tootmisharul võistelda Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit subsideeritud impordiga, mille suhtes kehtestati ajutine tasakaalustav tollimaks 2010. aasta juunis[11]. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.4.2. Mikromajanduslikud elemendida) Varud66.  Valimisse kaasatud tootjate lõppvarude tase vähenes 2006. aasta ja läbivaatamisega uurimisperioodi vahelisel ajal 22 %. Tuleb märkida, et varud moodustavad vähem kui 5 % aasta toodangust ning seepärast ei ole see näitaja kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.Tabel 13Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Lõppvarud (tonni) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |Indeks (2006=100) | 100 | 94 | 77 | 78 |Allikas: küsimustiku vastused.b) Töötasud67.  Aastased tööjõukulud kasvasid 2006. ja 2007. aasta vahelisel ajal 11 %, seejärel vähenesid 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 2 protsendipunkti ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel 9 protsendipunkti, jõudes 2006. aasta tasemele. Kokkuvõttes püsisid tööjõukulud seega stabiilsena.Tabel 14Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Aastased tööjõukulud (eurodes) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |Indeks (2006=100) | 100 | 111 | 109 | 100 |Allikas: küsimustiku vastused.c) Kulutasuvus ja investeeringutasuvus68.  Vaatlusalusel perioodil püsis valimisse kaasatud tootjate samasuguse toote ELi turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kulutasuvus (väljendatuna protsendina netomüügist) negatiivsena ning langes –6,9 %-lt –7,5 %-ni. Valimisse kaasatud tootjate kulutasuvuse seis paranes 2007. aastal, kui netokahjum moodustas üksnes –1,5 % netomüügist, kuid kahjum suurenes järsult 2008. aastal ning jõudis –9,3 %-ni. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord pisut paranes.Tabel 15Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |ELi müügi kulutasuvus ( % netomüügist) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |Näitaja (2006= –100) | –100 | –22 | –134 | –108 |Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |Näitaja (2006= –100) | –100 | –32 | –175 | –127 |Allikas: küsimustiku vastused.69.  Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kulutasuvuse suundumust. Aastal 2006 oli investeeringutasuvuse tase –9,6 % ja aastal 2007 suurenes see –3,1 %-ni. 2008. aastal vähenes see –16,8 %-ni ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes jälle –12,3 %-ni. Üldiselt oli investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil püsivalt negatiivne ning vähenes vaatlusalusel perioodil 2,7 protsendipunkti.d) Rahavoog ja kapitali kaasamise võime70.  Äritegevuse puhaskäive oli 2006. aastal negatiivne (–18,5 miljonit eurot). Olukord paranes märkimisväärselt 2007. aastal, kui käive oli positiivne (19,5 miljonit eurot), kuid halvenes järsult 2008. aastal (–42 miljonit eurot), enne kui jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil –11 miljoni euroni. Kokkuvõttes rahakäive vaatlusalusel perioodil suurenes, kuid jäi siiski negatiivseks.71.  Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks ilmnenud raskusi kapitali kaasamisega, peamiselt on see seotud asjaoluga, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.Tabel 16Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Rahavoog (eurodes) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |Indeks (2006=100) | –100 | 206 | –229 | –60 |Allikas: küsimustiku vastused.e) Investeeringud72.  Ajavahemikul 2006–2007 vähenesid valimisse kaasatud äriühingute aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 34 %, ajavahemikul 2007–2008 veel 59 protsendipunkti ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel pisut. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 96 % võrra. Sellist järsku investeeringute vähenemist võib osaliselt seletada asjaoluga, et 2006. ja 2007. aastal soetati uued tootmisliinid, mille abil loodeti suurendada tootmisvõimsust.Tabel 17Valim | 2006 | 2007 | 2008 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Netoinvesteeringud (eurodes) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |Indeks (2006=100) | 100 | 66 | 7 | 4 |Allikas: küsimustiku vastused.73.  Investeeringute madal tase 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on ilmselt seotud liidu tootmisharu praeguse ebakindla rahalise olukorraga.5. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta74.  Makromajanduslike andmete analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük vähenesid vaatlusalusel perioodil. Kõnealune vähenemine ei olnud iseenesest märkimisväärne, kuid tuleb tähele panna, et kuigi 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal nõudlus kasvas, vähenes liidu tootjate turuosa 10 protsendipunkti, jõudes 75 % tasemele.75.  Samal ajal osutavad olulised mikromajanduslikud näitajad, et valimisse kaasatud liidu tootjate majanduslik olukord halvenes märgatavalt. Kulutasuvus ja investeeringutasuvus püsisid negatiivsena ning kokkuvõttes langesid veelgi 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Vaatamata üldisele positiivsele arengule, jäi ka rahavoog läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivseks.76.  Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu kannab jätkuvalt olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses ning tootmisharu olukord on ebakindel ja haavatav ning kaugel tasemest, mida oleks võinud oodata esialgse uurimise ajal tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral.F. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete tühistamise korral77.  Nagu märgitud põhjenduses 38, on Hiina eksportivatel tootjatel märkimisväärselt palju vaba tootmisvõimsust ja kindel võimalus suurendada liidu turule suunatud ekspordi mahtu.78.  Hiinast pärit PETi CIF-hind kolmandates riikides oli väiksem kui liidu tootmisharu keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tuleb märkida, et erinevus ei olnud suur ning võttes arvesse, et kõnealuse impordi suhtes kohaldatakse kokkuleppelist tollimaksumäära ja teatavaid impordijärgseid makse, ei oleks see põhjustanud liidu tootmisharu hindade allalöömist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tuleb siiski rõhutada, et põhjenduses 6 nimetatud paralleelselt toimunud subsiidiumidevastase menetluse käigus selgus, et Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit subsideeritud import surus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hinna märkimisväärselt alla. Asjaolu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hindade allalöömist ei toimunud, ei tähenda, et Hiinast pärit import ei kahjustaks tootmisharu hinnataset.79.  Hiinast pärit impordi praeguse hinna võrdlemisel mittekahjustava hinnatasemega selgub, et Hiinast pärit impordi hind oleks liidu tootmisharu (mittekahjustavast) turuhinnast madalam. Seega juhul, kui Hiinast pärit impordi suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata, avaldaks Hiinast pärit väidetava dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine liidu tootmisharule veelgi tugevamat survet ning põhjustaks kahju.80.  Võttes arvesse Hiina PETi tootjate vaba tootmisvõimsust ning asjaolu, et Hiina eksportijad soovivad tõenäoliselt tagasi saada oma kaotatud turuosa, kaasneks meetmete tühistamisega ilmselt ekspordihinna langus. See tugevdaks hinnasurvet ning mõjutaks ilmselt negatiivselt ühenduse juba niigi ebakindla ja kahju kannatava tootmisharu olukorda.81.  Kuigi impordi piiratud mahu tõttu vaatlusalusel perioodil mõjutas Hiinast pärit import liidu tootmisharu praegust ebakindlat olukorda vaid vähesel määral, siis pärast meetmete tühistamist muutub olukord tõenäoliselt täielikult. Kui meetmed tühistataks ning liidu tootmisharu peaks vastu seisma asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi suurenevale mahule, halveneks tootmisharu juba niigi nõrk rahaline olukord ning kahju suureneks veelgi.2. Järeldus kahju jätkumise/kordumise kohta82.  Sellest lähtuvalt järeldatakse, et Hiina suhtes kohaldatavate meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju jätkumise.G. LIIDU HUVID83.  Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu huvidega tervikuna. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks.84.  Tuletatakse meelde, et esialgsel uurimisel leiti, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Kuna käesolev uurimine on läbivaatamine, mistõttu analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, on seega võimalik hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.85.  Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole praegusel juhul liidu huvides.1. Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid86.  Asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võimaldab liidu tootmisharul saavutada mõistliku kasumlikkuse taseme ning vältida liidu tootmisharu turult välja tõrjumist Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu märkimisväärse suurenemise korral. On olemas suur tõenäosus märkimisväärse ulatusega kahjustava dumpingu tekkeks, millega liidu tootmisharu toime ei tuleks. Seetõttu oleks liidu tootmisharule kasulik, kui olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamine jätkuks.87.  Seega saab teha järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine Hiinast pärit impordi suhtes oleks selgelt liidu tootmisharu ja liidu muude tootjate huvides.2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid88.  Nagu eespool märgitud, esitas valimi moodustamisel mõningat teavet vaid üks importija. Kõnealune importija oli kindlalt vastu igasugusele meetmete säilitamisele, kuigi ta ise Hiinast ei importinud. Seega jõuti järeldusele, et meetmete kohaldamise jätkamine Hiinast pärit impordi suhtes ei mõjuta märkimisväärselt kõnealuse importija tegevust.89.  Ükski teine importija olulist teavet ei esitanud. Arvestades seda, et jätkus import muudest riikidest, mille suhtes kehtivad praegu dumpinguvastased tollimaksud, ning ka riikidest, mille suhtes mingeid dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldata (nt Omaan, USA, Brasiilia), jõuti järeldusele, et importijad saavad jätkata hankimist alternatiivsetest tarneallikatest.90.  Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad meetmed mõjutavad märkimisväärselt importijaid, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta ELi importijaid olulisel määral.3. Liidu toorainetarnijate huvid91.  Kolm toorainetarnijat (kaks PTA tarnijat ja üks MEG tarnija) tegi uurimise käigus koostööd ning esitas küsimustiku vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Nende Euroopas asuvates ettevõtetes töötas ligikaudu 700 töötajat, kes olid seotud PTA/MEGi tootmisega.92.  Koostööd teinud PTA tootjad esindavad ligikaudu 50 % valmimisse kuulunud liidu tootjate PTA ostudest. PTA tootjad sõltuvad suurel määral polüetüleentereftalaadi tootjatest, kes on nende peamised kliendid. Polüetüleentereftalaadi madalad hinnad toovad kaasa ka PTA hinna alanemise ning väiksemad marginaalid PTA tootjate jaoks. Seepärast jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine polüetüleentereftalaadi dumpinguhinnaga impordi suhtes oleks PTA tootjatele kasulik.93.  Koostööd teinud MEGi tarnija puhul moodustab MEG vähem kui 10 % tema kogukäibest. Tuleb märkida, et polüetüleentereftalaadi tootmine ei ole MEGi ainus ega ka peamine kasutusvõimalus ja MEGi tootjad sõltuvad seega veelgi vähem olukorrast polüetüleentereftalaadi tootmisel. Sellest hoolimata võivad raskused polüetüleentereftalaadi tootmises avaldada MEGi tarnijatele piiratud mõju vähemalt lühikese või keskpika ajavahemiku jooksul.94.  Eespool öeldut arvesse võttes jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes oleks toorainetarnijate huvides.4. Kasutajate huvid95.  Käesoleva menetlusega hõlmatud polüetüleentereftalaati (mille viskoossuskoefitsient on vähemalt 78 ml/g, nn pudeli tüüp) kasutatakse peamiselt vee- ja muude jookide pudelite tootmiseks. Selle kasutamine muude pakendite (tahke toidu ja pesuvahendite pakendid) ja plaatide tootmiseks areneb, kuid on veel suhteliselt piiratud. Pudelite valmistamine polüetüleentereftalaadist on kaheastmeline: i) kõigepealt valmistatakse eelvorm, süstides sellesse polüetüleentereftalaati ning ii) hiljem eelvormi kuumutatakse ja see puhutakse pudeliks. Pudelite valmistamine võib toimuda integreeritud protsessina (sama äriühing ostab polüetüleentereftalaadi, valmistab eelvormid ja puhub need pudeliteks) või piirneda üksnes teise astmega (eelvormide pudeliks puhumine). Eelvormide transport on nende väiksuse ja tiheduse tõttu suhteliselt lihtne, samas tühjad pudelid on ebastabiilsed ning nende suuruse tõttu on nende vedu väga kallis.96.  Villijad täidavad polüetüleentereftalaatpudelid vee ja/või muude jookidega. Villijad on polüetüleentereftalaadi äriga tihti seotud kas integreeritud pudelivalmistamisprotsessi kaudu või on neil töötlemislepingud alltöövõtulepingu sõlminud töötlejate ja/või pudelivalmistajatega, kelle jaoks nad lepivad tootjaga kokku polüetüleentereftalaadi hinna („soft tolling”) või kellele nad ostavad polüetüleentereftalaadi oma pudelite jaoks („hard tolling”).97.  Seega saab eristada kaht kasutajate rühma:98.  töötlejad ja/või pudelivalmistajad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi otse tootjatelt, töötlevad selle eelvormideks (või pudeliteks) ja müüvad edasi täiendavaks töötlemiseks (või villimiseks); ja99.  villijad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi oma alltöövõtjale pudelivalmistajale/töötlejale („hard tolling”) või lepivad kokku hinna, millega alltöövõtja töötleja ja/või pudelivalmistaja ostab polüetüleentereftalaati („soft tolling”).100.  Käesoleva uurimise käigus võeti ühendust rohkem kui 70 kasutajaga, kuid ainult seitse neist (töötlejad ja villijad) otsustasid teha koostööd ja täita küsimustikud.101.  Selgus, et koostööd teinud kasutajad importisid asjaomasest riigist PETi vaid tühises koguses ning hankisid seda enamasti liidu tootjatelt ja/või muudest riikidest.102.  Võttes arvesse, et alternatiivsed tarneallikad jäävad ka edaspidi alles ning kasutajad importisid vaatlusalust toodet Hiinast praegu vaid väga väikeses mahus, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine Hiinast pärit impordi suhtes ei avalda liidu kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju.103.  Pärast põhiliste asjaolude ning kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal kavatseti esitada soovitus säilitada kehtivad meetmed, esitasid mõned huvitatud isikud, eelkõige kasutajad, oma märkused.104.  Läbivaatamist taotlenud liidu tootjad nõustusid põhimõtteliselt uurimistulemustega, eelkõige liidu huvisid käsitlevate järeldustega.105.  Teiselt poolt väljendasid seitse kasutajat ja üks kasutajate ühendus oma tugevat vastuseisu kehtivate dumpinguvastaste meetmete taaskehtestamisele, väites, et komisjoni uurimistulemustes, mis käsitlesid liidu huvisid, on tõsiseid puudusi ja ebatäpsusi; samas ei esitanud nad mingeid tõendeid, mis põhjendanuks nende väidet.106.  Võttes arvesse tõendite puudumist komisjoni uurimistulemuste väidetavate ebatäpsuste kohta, lükatakse need väited põhjendamatuse tõttu tagasi.107.  Pärast uurimistulemuste teatavakstegemist väljendas ka koostööd teinud importija oma tugevat vastuseisu meetmete taaskehtestamisele.108.  Ta väitis, et komisjon ei võtnud PETi kasutavate tootmisharude huve nõuetekohaselt arvesse ning väidetavalt kahjustab võimalik PETi hinna tõus kasutajaid, kes ei saa suurenevaid kulusid edasi kanda.109.  Tuleb märkida, et see huvitatud isik ei suutnud selgitada, kuidas ja millises ulatuses võiks juba kehtivate meetmete säilitamine põhjustada PETi hinna tõusu ELi turul.110.  Lisaks märgitakse, et kasutajate võrdlemisi vähese koostöö tõttu käesoleva uurimise käigus puudub teave selle kohta, et meetmete pikendamisel oleks kasutajatele ebaproportsionaalne mõju.111.  Lähtudes olemasolevast teabest, jõuti seega järeldusele, et meetmete säilitamisel puudub ebaproportsionaalne negatiivne mõju PETi hinnale ELis ning seega lükatakse tagasi importija väide negatiivse mõju kohta tarbijatele.112.  Sama huvitatud isik väitis, et komisjon ei uurinud kehtivate meetmete säilitamise mõju PETi kasutavale pakendamistööstusele ning et liidu huvi käsitlev analüüs on seega puudulik ja ebatäpne.113.  Vastuseks märgitakse, et pärast läbivaatamise algatamist esitas vajalikud andmed ainult seitse kasutajat ning käesoleva menetluse käigus kättesaadav teave ei võimaldanud analüüsida liidu kõnealuse kasutajarühma huve.114.  Nagu eespool põhjendustes 101 ja 102 märgiti, ei olnud pakendamisettevõtete poolt pärast uurimistulemuste teatavakstegemist esitatud märkused põhjendatud ning neid ei saanud kasutada põhjalikuma analüüsi koostamiseks pakendamistööstuse kohta.5. Järeldus ELi huvide kohta115.  Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid jätkata praeguste dumpinguvastaste meetmete kohaldamist.H. DUMPINGUVASTASED MEETMED116.  Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Esildisi ja märkusi võeti vajaduse korral nõuetekohaselt arvesse.117.  Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit PETi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletatakse meelde, et need meetmed seisnevad eritollimaksudes.118.  Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse ainult nimetatud äriühingute, seega mainitud konkreetsete juriidiliste isikute poolt toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas spetsiaalselt nimetatud, sealhulgas spetsiaalselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.119.  Taotlused individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamiseks (näiteks pärast äriühingu nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile[12] koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse siis määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1( 1) Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit polüetüleentereftalaadi suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO-standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g ja mis kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla.(2) Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:Riik | Äriühing | Dumpingu-vastane tollimaks (eurot tonni kohta) | TARICi lisakood |Hiina | Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd, | 184 | A505 |Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd, | 0 | A506 |Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd, | 157 | A507 |Far Eastern Industries Shanghai Ltd, | 22 | A508 |Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai, | 184 | A509 |Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd | 45 | A510 |Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd. | 184 | A511 |Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan) | 184 | A512 |Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd | 151 | A513 |Kõik muud äriühingud | 184 | A999 |(3) Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu alandatakse tolliväärtuse määramisel tegelikult makstud või makstavat hinda vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[13] artiklile 145, vähendatakse lõike 2 kohaselt arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna alandamisele.(4) Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 271, 19.8.2004, lk 1.[3] ELT L 345, 28.12.2005, lk 11.[4] ELT C 5, 10.1.2009, lk 3.[5] ELT C 194, 18.8.2009, lk 9.[6] ELT C 208, 3.9.2009, lk 12.[7] ELT C 208, 3.9.2009, lk 7.[8] ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.[9] ELT L 254, 29.9.2010, lk 10.[10] ELT L 254, 29.9.2010, lk 40.[11] ELT L 134, 1.6.2010, lk 25.[12] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105, B-1049 Brussels.[13] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.


|

52010PC0372

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS konkurentsivõimetute söekaevanduste sulgemise soodustamiseks antava riigiabi kohta  /* COM/2010/0372 final - NLE 2010/0220 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel, 20.7.2010KOM(2010) 372 lõplik2010/0220 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSkonkurentsivõimetute söekaevanduste sulgemise soodustamiseks antava riigiabi kohta{SEK(2010) 850} {SEK(2010) 851}SELETUSKIRI1. Ettepaneku taustELi kivisöetööstusele antavat riigiabi reguleeritakse sektorispetsiifilise õigusaktiga, milleks on nõukogu 23. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1407/2002, mis käsitleb söetööstusele antavat riigiabi[1] (edaspidi „söemäärus”).Söemäärus aegub 31. detsembril 2010. Sellise uue õigusraamistiku puudumisel, mille raames lubatakse söetööstusele anda teatavat spetsiifilist riigiabi, võivad liikmesriigid anda abi üksnes piires, mis on ette nähtud kõigi valdkondade suhtes kohandatavate üldiste riigiabi eeskirjadega.Võrreldes söemäärusega vähendavad üldised riigiabi eeskirjad söetööstusele riigiabi andmise võimalusi märkimisväärselt, eelkõige seoses tootmisabiga, kuid mitte ainult. Võrreldes praeguste ja prognoositavate hindadega maailmaturul on aga mõne liikmesriigi tootmiskulud väga kõrged ja seetõttu on nende söetootmine majanduslikult konkurentsivõimetu praegu ja tõenäoliselt ka tulevikus.Subsideeritud söel on ELi tasandi energiavarustuse kindlusele vaid marginaalne mõju (ehkki üksikute liikmesriikide tasandil on olukord erinev). Subsideeritud söe väike osakaal ELi üldises koguenergias piirab oluliselt selliste toetuste võimet kompenseerida varustushäireid kas söe või siis ka teiste energiaallikate puhul. Subsideeritud söest toodetakse vaid 5,1 % ELi elektrienergiast. Võttes arvesse ainult tootmiskahjumi hüvitamiseks antavat abi, väheneb see näitaja 1,4 %ni (isegi kui liikmesriigiti võib see näitaja olla suurem).Kuid kuna söemääruse kehtivuse lõppemine sunnib mõnd liikmesriiki oma söekaevandusi sulgema, peavad liikmesriigid toime tulema sotsiaalsete ja piirkondlike tagajärgedega. Võttes arvesse söekaevanduste piirkondlikku kontsentratsiooni (nt Ruhrgebiet Saksamaal, Hispaania loodeosa, Jiu org Rumeenias), võib kaevanduste üheaegse sulgemise sotsiaalmõju olla märkimisväärne. Võttes arvesse töökohti seonduvates harudes, võib kaalul olla kuni 100 000 töökohta. Kaevanduste kiire sulgemine, mis võib aset leida pärast toetuste andmise ootamatut lõppemist, koormaks piirkondlikud tööjõuturud üle koondatud kaevandustöötajatega, kes ei leia piisavalt kiiresti uut tööd teistes tööstusharudes, sattudes nii pikaajalise töötuse ohtu.Olulised on ka keskkonnakaalutlused, kuna keskkonna taastamine nõuab mitmeid meetmeid, näiteks tuleb kaevandusest eemaldada seadmed, kaevandus korrastada, tegeleda maa-aluse julgestusega, eemaldada reovesi jne. Kui ettevõte jätkab kaevandamist või muud majandustegevust, võib riiklik rahastamine kujutada endast riigiabi ja kui ettevõte peaks kandma need kulud ise, võivad ohtu sattuda ettevõtte muud tegevusvaldkonnad.Käesoleva ettepaneku eesmärk on anda liikmesriikidele õigusraamistik, mis lubab neil tõhusamalt tegeleda kaevanduste sulgemise võimalike negatiivsete mõjudega, mis võivad järgneda riigiabi andmise lõpetamisele, eelkõige nende mõjude sotsiaalsete ja keskkonnaaspektidega, minimeerides samas konkurentsimoonutusi siseturul.2. Avalik aruteluKomisjon korraldas ajavahemikul 13.5–15.7.2009 avaliku Interneti-põhise arutelu. Sel eesmärgil avaldasid komisjoni talitused oma Interneti veebisaidil aruteludokumendi, milles kirjeldati kõnealust probleemi, poliitilisi eesmärke ja erinevaid poliitikavalikuid, mida sidusrühmi kutsuti üles kommenteerima. Lisaks konsulteeriti 4. juunil 2009 toimunud täiskogu istungil kaevandustööstuse valdkondliku sotsiaaldialoogi komiteega.Komisjonile esitati 60 märkust.Söe- ja kaevandusseadmete tööstuse sotsiaalpartnerid pooldavad üldiselt praegu söemäärusega lubatud riigiabi kategooriate lubamise jätkamist. Nad nõuavad vähemalt uut tegevuse vähendamiseks antavat riigiabi käsitlevat ELi korda ning abi kaevanduste sulgemiseks ja varasemast tegevusest tulenevate kohustuste katmiseks.Seevastu keskkonnaorganisatsioonid ei poolda söesektori uut sektorispetsiifilist riigiabi korda. Nad väidavad, et söetööstusele antaval riigiabil on negatiivne mõju energiatootmisele puhastest, jätkusuutlikest ja taastuvatest energiaallikatest ning riigiabi ei aita kaasa suuremale energiatõhususele ega energia säästmisele. Nad väidavad, et taastuvenergiasektoris oleks võimalik luua rohkem töökohti, kui söesektoris kaoks.Suurem osa sütt tootvate liikmesriikide valitsustest pooldab kas kehtiva söemääruse kehtivuse pikendamist või uut määrust, mille raames säilitatakse vähemalt osa praegu kehtivatest riigiabi meetmetest. Mõni sütt tootev liikmesriik nii suurt muret ei väljendanud, kas seetõttu, et ta juba enam ei anna riigiabi või seetõttu, et ta on seisukohal, et oma söetööstuse toetamiseks piisab üldistest riigiabi eeskirjadest.3. MõjuhinnangEuroopa Komisjon hindas erinevaid poliitikavalikuid, mille raames käsitletakse kaevanduste sulgemise võimalikke negatiivseid mõjusid, mis võivad järgneda riigiabi andmise lõpetamisele, eelkõige nende mõjude sotsiaalseid ja keskkonnaaspekte.Valik 1: miinimumprogrammMiinimumprogrammi puhul ei esitaks komisjon söemääruse kehtivuse lõppemise järel kohaldatavat uut sektorispetsiifilist õigusakti. Kivisöetööstuse suhtes kohaldataks alates 2011. aastast vaid üldisi riigiabi eeskirju.Valik 2: komisjoni suunised2. valiku raames võtaks komisjon vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artikli 107 lõike 3 punkti c kohased suunised, mis sarnaneksid laevaehitus- ja terasesektorites võetud suunistega ning lubaksid liikmesriikidel anda abi, mis on piiratud abiga, mis katab söekaevandamisettevõtete maksed kaevanduste sulgemise tõttu koondatavatele ja ennetähtaegselt pensionile jäävatele töötajatele, selliste töötajate nõustamise kulud ning ametialase ümberõppe kulud. Selle raames võib katta ka kulusid, mis on seotud kehtivate (kõige rohkem kuuekuuliste) lepingute lõpetamisega või nende katkestamisega, olenevalt sellest, kumb kulu on väiksem. Lisaks võib suuniste raames katta kulusid, mis on kantud seoses kaevanduste avariipuhastamise ja keskkonna taastamisega, samas ei ole võimalik katta (mõnikord märkimisväärseid) summasid, mis kuluvad maa-aluse keskkonna taastamisele, kuna selliste meetmete ulatus ja kestus (mis võib mõnikord olla isegi lõpmatu) ületaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c lubatu.Valik 3: nõukogu määrus, millega lubatakse anda ajaliselt piiratud tegevusabi (sulgemisabi)3. valiku raames esitaks komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktil e põhineva nõukogu määruse ettepaneku. Määrusega lubataks liikmesriikidel anda järkjärguliselt kahanevat tegevusabi, et katta praegune tootmiskahjum. See peab kaasnema tegevuse nõuetekohase lõpetamisega konkreetse kaevanduste sulgemise kava kontekstis (puudutades seega üksnes juba olemasolevaid kaevandusi). See kujutaks endast tegevusabi andmise järkjärgulist lõpetamist kõige rohkem kümne aasta jooksul.Valik 4: nõukogu määrus, millega lubatakse anda abi erakorraliste kulude katmiseks (varasemast tegevusest tulenevad sotsiaal- ja keskkonnakohustused)4. valiku raames esitaks komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktil e põhineva nõukogu määruse ettepaneku. Sellise määrusega lubataks liikmesriikidel anda abi söekaevanduste sulgemisega seonduvate sotsiaal- ja keskkonnakulude katmiseks. Sellisteks kuludeks on näiteks sotsiaaltoetused ja endistes söekaevandustes keskkonna taastamisega seotud kulud vastavalt kehtiva söemääruse lisas määratletule.Valik 5: 3. ja 4. valiku kombinatsioon5. valiku raames esitaks komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktil e põhineva nõukogu määruse ettepaneku, millega lubataks liikmesriikidel anda nii sulgemisabi (nagu on kirjeldatud 3. valikus) kui ka erakorraliste kulude katmiseks antavat abi (nagu on kirjeldatud 4. valikus).Valik 6: kehtiva söemääruse kehtivuse pikendamine kümne aasta võrra6. valiku raames esitaks komisjon nõukogule ettepaneku pikendada nõukogu määruse 1407/2002 kehtivust praegusel kujul veel kümne aasta võrra, st 2020. aasta lõpuni. See valik erineks 5. valikust selles, et kaotataks tingimuslikkus seoses kaevanduste sulgemise ja investeerimisabi andmise võimalusega.Erinevaid valikuid on võrreldud eeldusel, et asjaomased liikmesriigid tõepoolest annavad abi, mis on vastavatel tingimustel lubatud. Sektorispetsiifiliste riigiabi eeskirjadega nähakse ette üksnes riigiabi andmise võimalus, mitte kohustus; mõjuhinnanguga ei ole võimalik ennustada otsuseid, mida liikmesriigid seoses riigiabiga langetavad.Majanduslikust vaatepunktist näib 2. valik miinimumprogrammiga võrrelduna eelistatum, kuna sellega leevendataks otsest majanduslikku mõju kõige rohkem mõjutatud piirkondadele ja tööstusharudele. Ühtlasi on see valik eelistatum 3.–5. valikust, kuna selle valiku mõju konkurentsile on minimaalne.Sotsiaalsest vaatepunktist saavutatakse miinimumprogrammiga võrrelduna parim tulemus 5. valikuga. Kaevanduste järkjärgulise sulgemise, mis võimaldab maksimeerida ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalusi ning nõustamise ja ümberõppe näol täiendava abi kombineerimine vähendab mõjutatud piirkondades tõhusalt kaevanduste sulgemise negatiivset sotsiaalmõju. Ehkki selle valikuga ei toetata alaliste töökohtade loomist, käsitletakse selle raames vahetult seda probleemi, et kaevanduste sulgemise sotsiaalmõju on geograafiliselt kontsentreerunud vähestesse piirkondadesse.Keskkonna seisukohast on olukord üsna ebakindel. Ehkki kaevanduste vahetu keskkond saaks kaevandamise kohesest või peaaegu kohesest lõpetamisest (1., 2. ja 4. valik) loomulikult kasu, on pilt seoses üleilmsete kasvuhoonegaaside heidetega ebaselge (võttes arvesse elektritootjate poolt söe põletamisest tekkivaid heiteid). Selline ebaselgus tuleneb omamaise söe imporditud söega asendatavuse kõrgest määrast. Ehkki asendamine ei toimuks sajaprotsendiliselt, sõltuksid poliitikavalikute erinevused liikmesriikide poliitika erisustest muudele energiaallikatele ülemineku toetamisel. Samuti tuleb seoses kohaliku mõjuga arvesse võtta, et 5. valikuga tagatakse endistes kaevandustes keskkonna taastamise rahastamine ja et kaevanduste järkjärgulise sulgemisega on võimalik paremini arvesse võtta ettevalmistusi, mida on vaja teha tükk aega enne sulgemist.Mõjuhinnangust järeldub, et ei ole võimalik eelistada üht konkreetset poliitilist valikut. 2. ja 5. valik eristuvad kui sobivaimad võimalused poliitilise eesmärgi saavutamiseks, milleks on puhverdada kaevanduste sulgemise mõju, võttes samal ajal arvesse artikli 107 lõike 3 punktiga c ja artikli 107 lõike 3 punktiga e kehtestatud erinevaid õiguslikke piiranguid, eelkõige seda, et esimesena nimetatud raames ei saa anda tegevusabi.Lihtsalt kehtiva söemääruse kehtivuse pikendamise osas (6. valik) on eelnev kogemus kõnealuse määrusega näidanud, et määrusega kehtestatud tingimuste kahanevus ja kaasnevad tingimused on liiga nõrgad, et tagada söetööstuse tulemuslik ümberkorraldamine. Vastupidi, liikmesriigid võivad kõrvale kalduda poliitilisest eesmärgist, lihtsalt jätkates tootmisabi andmist konkurentsivõimetutele kaevandustele, võtmata konkreetset kohustust need sulgeda. Siit tuleneb, et samad kaevandusettevõtted võivad endiselt olla konkurentsivõimetud ka kümne aasta pärast, kui saabub määruse uus kehtivuse lõppemise tähtaeg. Fundamentaalset probleemi – konkurentsivõimetust – ei lahendataks, selle lahendamist lükataks lihtsalt edasi.Mõjuhinnangu tulemuste põhjal otsustas komisjon esitada 5. valikul põhineva uue nõukogu määruse ettepaneku. Kaevanduste sulgemisel on tõepoolest suur sotsiaalmõju, mis kontsentreerub üksikutesse ELi piirkondadesse. Seepärast tuleb ette näha piisav üleminekuperiood, mille jooksul tuleb nõuetekohase ja järkjärgulise tegevuse lõpetamise tagamiseks anda tegevusabi. Allpool esitatud õiguslikel kaalutlustel on sellist eesmärki võimalik saavutada vaid artikli 107 lõike 3 punktil e põhineva nõukogu määrusega. Majandus- ja finantskriisist taastumise kontekstis ning võttes arvesse komisjoni poolt deklareeritud suuremat tähelepanu Euroopa poliitika sotsiaalsele mõõtmele, aitab lisanduv õigusakt, mis võimaldab liikmesriikidel leevendada kaevanduste sulgemise sotsiaal- ja piirkondlikku mõju, toetada Euroopa piirkondade sotsiaalse sidususe parandamist.4. Ettepaneku õiguslik külgKui ELi toimimise lepingus ei ole sätestatud teisiti, on vastavalt lepingu artikli 107 lõikele 1 igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 on sätestatud, et teatav abi sobib siseturuga kokku automaatselt. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 on nimekiri abist, mille komisjon võib deklareerida siseturuga kokkusobivaks. Erilist huvi pakub artikli 107 lõike 3 punkt c, milles on sätestatud erandid abi puhul teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ELi huvidega.Artikli 107 lõike 3 punktis e on sätestatud, et siseturuga kokkusobiva muud liiki abi võib komisjoni ettepaneku põhjal kindlaks määrata nõukogu otsusega, mis on vastu võetud kvalifitseeritud häälteenamusega.Komisjon prognoosib, et käesolevas ettepanekus käsitletud liiki riigiabi, eriti kui see kujutab endast suuremahulist ja pikaajalist tegevusabi, läheb kaugemale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c ettenähtud võimalustest. Seetõttu teeb komisjon nõukogule ettepaneku kasutada artikli 107 lõike 3 punkti e, et kindlaks määrata kivisöesektoris antava riigiabi liigid, mille komisjon võib deklareerida siseturuga kokkusobivaks.5. Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.6. Ettepaneku üksikasjalik selgitusKomisjon teeb ettepaneku sektorispetsiifilise riigiabi korra kohta, mida tuleb pidada üleminekukorraks teel söetööstuses üldiste riigiabi eeskirjade täieliku kohaldamise suunas.Lisaks võimalustele, mida pakuvad üldised riigiabi eeskirjad, pakub ettepanek võimalust pidada kivisöetööstusele antavat kaht liiki abi kokkusobivaks siseturuga. Nendeks liikideks on sulgemisabi ja erakorraliste kulude katmiseks antav abi.SulgemisabiSulgemisabi on tegevusabi, mille eesmärk on katta kavakohaselt suletavate tootmisüksuste praegune tootmiskahjum. See võimaldab sulgeda konkurentsivõimetud söekaevandused järk-järgult.Seda liiki abi võib söekaevandustele anda üksnes lõpliku sulgemiskava kontekstis. Seetõttu on abi suurus kahanev ning juhul, kui kõnealust kaevandust ei suleta, tuleb abi tagasi nõuda. Seda liiki abi võib anda üksnes tootmisüksustele, mis tegutsesid juba enne komisjoni ettepanekut.Esialgsetel aruteludel asjaomaste liikmesriikidega on ilmnenud, et ootamatute sündmuste tõttu võib olla vaja toetuse suurust teineteisele järgnevate aastate vahel ajutiselt stabiliseerida või suurendada, et söekaevandus saaks oma tegevust jätkata kavandatava sulgemispäevani. Seetõttu otsustas komisjon ühest mõjuhinnangu aruande 5. valikus kirjeldatud elemendist pisut kõrvale kalduda: säilitades märkimisväärse kahanevuse tagamise üldkohustuse, esitab komisjon ettepaneku kehtestada kahanevuse määr viieteist kuu kaupa (ühe aasta asemel). Komisjon teeb ettepaneku kehtestada kahanevuse määr minimaalselt 33% teineteisele järgnevate viieteistkuuliste ajavahemike kohta ja sulgemiskava maksimaalseks kestuseks neli aastat.Ettepanek sisaldab ka kaitsemeetmeid ülekompenseerimise vältimiseks ning energiaturgude võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks.Abi erandlike kulude katmiseksSeda liiki abi eesmärk on katta kulud, mis ei ole seotud käsiloleva tootmisega ja mis tekivad kaevanduste sulgemisest, näiteks niinimetatud varasemast tegevusest tulenevad sotsiaal- ja keskkonnakohustused. Kavandatava määruse lisas on esitatud ammendav nimekiri kaetavatest kulukategooriatest.MenetlusedEttepanek sisaldab menetlussätteid, mis on väga sarnased nõukogu määruse (EÜ) nr 1407/2002 omadele ja milles peamiselt täpsustatakse, kuidas tuleb komisjoni sellisest abist teavitada, et viimati nimetatul oleks võimalik abi enne loa andmise kaalumist põhjalikult hinnata.2010/0220 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …/…konkurentsivõimetute söekaevanduste sulgemise soodustamiseks antava riigiabi kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 107 lõike 3 punkti e,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[4]ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu 23. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1407/2002,[5] mis käsitleb söetööstusele antavat riigiabi, kehtivus lõpeb 31. detsembril 2010.2.  Subsideeritud söe väike osa üldises koguenergias ei õigusta enam sellise toetuse säilitamist eesmärgiga tagada energiavarustuskindlus ELi tasandil.3.  ELi poliitika ergutada energia tootmisel taastuvate ja madala süsinikusisaldusega fossiilkütuste kasutamist ei õigusta konkurentsivõimetute söekaevanduste lõputut toetamist. Seetõttu ei tuleks määrusega (EÜ) nr 1407/2002 lubatud abiliikide võimaldamist lõputult jätkata.4.  Sektorispetsiifiliste riigiabi eeskirjade puudumisel kohaldatakse söe suhtes aga üksnes üldisi riigiabi eeskirju. Sellises kontekstis ei pruugi konkurentsivõimetud söekaevandused, millele praegu antakse määruse (EÜ) nr 1407/2002 kohast abi, olla abikõlblikud ja nad võivad olla sunnitud end sulgema.5.  Ilma et see piiraks üldiste riigiabi eeskirjade kohaldamist, peaks liikmesriikidel olema võimalik võtta meetmeid, millega leevendada kõnealuste kaevanduste sulgemise sotsiaalseid ja piirkondlikke tagajärgi, see tähendab nende tegevus nõuetekohaselt lõpetada kaevanduste pöördumatu sulgemise kava kontekstis ja/või rahastada erakorralisi kulusid, eelkõige varasemast tegevusest tulenevaid kohustusi.6.  Käesolev määrus märgib söesektori üleminekut sektorispetsiifilistelt eeskirjadelt kõigis sektorites kohaldatavatele üldistele riigiabi eeskirjadele.7.  Selleks et viia siseturul miinimumini abist tulenevaid konkurentsimoonutusi, peaks selline abi olema kahanev ja rangelt piirduma tootmisüksustega, mida kavatsetakse sulgeda pöördumatult.8.  Söele antava abi negatiivse keskkonnamõju leevendamiseks peaksid liikmesriigid esitama kava, mis sisaldab asjakohaseid meetmeid näiteks energiatõhususe, taastuvenergia või süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas.9.  Peale selle peaks ettevõtjatel olema õigus saada abi selliste kulutuste katteks, mis kooskõlas tavapäraste raamatupidamispõhimõtetega ei mõjuta tootmiskulusid otseselt. Kõnealune abi on ette nähtud selliste erakorraliste kulude katteks, mis kaasnevad nende tootmisüksuste sulgemisega. Selleks et vältida olukorda, kus kõnealusest abist saavad põhjendamatut kasu ettevõtted, kes sulgevad vaid osa oma kaevandustest, peaksid asjaomased ettevõtted pidama kõigi oma tootmisüksuste kohta eraldi raamatupidamisarvestust.10.  Selle ülesande täitmisel peaks Euroopa Komisjon tagama normaalsete konkurentsitingimuste loomise, säilitamise ja järgimise. Eelkõige elektriturgu silmas pidades ei tohiks söetööstusele antav abi mõjutada elektritootjatele kättesaadavat primaarenergia allikate valikut. Seetõttu peaksid lepinguosalised söehindades ja -kogustes vabalt kokku leppima, võttes arvesse maailmaturul valitsevaid tingimusi.11.  Käesoleva määruse kohaldamine ei välista, et söetööstusele antava abi võib lugeda siseturuga kokkusobivaks muudel alustel.12.  Komisjon peaks käesoleva määruse alusel teavitatud meetmeid hindama ja otsuseid vastu võtma kooskõlas nõuetega, mis on sätestatud nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruses (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks[6],ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I jaotisSISSEJUHATAVAD SÄTTEDARTIKKEL 1MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) „süsi” – kõrge kvaliteediklassi, keskmise kvaliteediklassi ja madala kvaliteediklassi A ja B kategooria süsi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni koostatud rahvusvahelise söekodifitseerimissüsteemi tähenduses[7];b): „sulgemine” – söe tootmise ja müügi püsiv lõpetamine;c) „sulgemiskava” – liikmesriigi koostatud tegevuskava, milles nähakse ette meetmed söetootmisüksuste lõplikuks sulgemiseks;d) „söetootmisüksus” – maa all ja maa peal asuvad söetootmisettevõtted ja seotud rajatised, mis suudavad toota toorsütt ettevõtte teistest osadest sõltumatult;e) „tootmisaasta” – kalendriaasta või muu kaheteistkümnekuuline ajavahemik, mis võetakse söetööstuses lepingu aluseks;f) „tootmiskulud” – käsiloleva tootmisega seotud kogukulud, sealhulgas kulud, mis on seotud järgnevaga: kaevandamistööd, söe rikastamine, eelkõige selle märgrikastamine, tüki suuruse järgi sortideks jaotamine ja aheraine eraldamine kaevisest ning sihtkohta transportimine, tavaline kulum ja turu intressimääradel põhinevad laenukapitali intressimaksed;g) „praegune tootmiskahjum” – positiivne vahe söetootmiskulude ning sihtkohta tarnimisel kehtiva müügihinna vahel, mille lepinguosalised on vabalt kokku leppinud maailmaturul valitsevaid tingimusi arvestades;h) „kivisöe import” – kolmandatest riikidest pärinevate elektri tootmiseks või liikmesriigi koksiahjude varustamiseks ette nähtud kivisöetoodete vedu ühenduse tolliterritooriumile muul eesmärgil kui transiidiks.II jaotisABI KOKKUSOBIVUSARTIKKEL 2Põhimõte1. Konkurentsivõimetute kaevanduste kindla sulgemise kontekstis võib söetööstusele antava abi lugeda siseturu nõuetekohase toimimisega kokkusobivaks juhul, kui see on kooskõlas käesoleva määrusega.2. Abi hõlmab ainult kulusid, mis on seotud söe kasutamisega elektritootmisel, soojuse ja elektrienergia koostootmisel, koksitootmisel ning terasetööstuses kasutatavate kõrgahjude kütmisel, kui selline kasutamine toimub ELis.Artikkel 3Sulgemisabi1. Ettevõtjale antava abi, mis on mõeldud söetootmisüksuste käsiloleva tootmisega seotud kadude katmiseks, võib lugeda siseturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui see vastab järgmistele tingimustele:a) asjaomaste tootmisüksuste tegevus peab moodustama osa sulgemiskavast, mille tähtpäev on hiljemalt 1. oktoober 2014;b): asjaomased tootmisüksused tuleb sulgemiskava kohaselt lõplikult sulgeda;c) abisumma ei tohi ületada vahet ühe tootmisaasta prognoositavate tootmiskulude ja prognoositava tulu vahel; tegelikult makstavat abi peab igal aastal korrigeerima tegelikest kuludest ja tuludest lähtuvalt hiljemalt abi andmise aastale järgneva tootmisaasta lõpuks;d) söeekvivalendi tonni kohta makstav abi ei tohi viia selleni, et ELi söe hinnad langevad kolmandatest riikidest pärineva sarnase kvaliteediga söe tarnehindadest madalamale;e) asjaomased tootmisüksused töötasid seisuga 31. detsember 2009;f) liikmesriigi poolt ettevõttele antava sulgemisabi kogusumma peab kahanema, kusjuures kahanemine teineteisele järgnevate viieteistkuuliste ajavahemike kohta ei või olla väiksem kui 33 % sulgemiskava esimesel viieteistkuulisel ajavahemikul antud abist;g) liikmesriigi söetööstusele antava sulgemisabi kogusumma ei tohi ühelgi 2010. aastale järgneval aastal ületada määruse (EÜ) nr 1407/2002 artiklite 4 ja 5 kohaselt 2010. aastaks asjaomase liikmesriigi poolt antud ja komisjoni poolt heakskiidetud abi summat.h) liikmesriik peab esitama kava selliste meetmete võtmiseks, mille eesmärk on leevendada söe kasutamise keskkonnamõju, näiteks energiatõhususe, taastuvenergia või süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas. Kõnealusesse kavasse selliste meetmete lisamine, mis kujutavad endast riigiabi artikli 107 lõike 1 tähenduses, ei piira liikmesriigi suhtes kohaldatavat teatamis- ja ooteaja kohustust, mis tuleneb sellistele meetmetele ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 ega kõnealuste meetmete siseturuga kooskõlas olemise nõuet.2. Kui lõike 1 kohaselt abi saavaid tootmisüksusi komisjoni poolt sulgemiskavas heakskiidetud kuupäeval ei suleta, tagastab asjaomane liikmesriik kogu sulgemiskavaga hõlmatud ajavahemiku eest antud abi.Artikkel 4Abi erandlike kulude katmiseks1. Riigiabi, mida antakse söetootmisega tegelevatele või tegelnud ettevõtjatele selliste söetootmisüksuste sulgemisega kaasnevate kulude katteks, mis ei ole seotud käsiloleva tootmisega, võib lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui makstav abisumma ei ületa kõnealuseid kulusid. Sellisest abist võib katta:a) ainult selliste ettevõtete kulud, kes sulgevad või on sulgenud tootmisüksusi, sealhulgas ettevõtted, kellele antakse sulgemisabi;b): mitme ettevõtja kantavad kulud.2. Lõike 1 kohaselt kaetavate kulude kategooriad on määratletud lisas. Lõiget 1 ei kohaldata kulude suhtes, mis tekivad keskkonnaeeskirjade täitmata jätmisest.Artikkel 5Kumuleerumine1. Käesoleva määruse kohaselt lubatava abi maksimumsummat kohaldatakse sõltumata sellest, kas abi rahastatakse täielikult riigi vahenditest või osaliselt ELi poolt.2. Käesoleva määruse kohaselt lubatavat abi ei või ühendada muu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabiga ega muul kujul ühendusepoolse rahastamisega samade abikõlblike kulude eest, kui sellise kumuleerumise tulemusena oleks abisumma suurem kui käesoleva määrusega lubatu.Artikkel 6Raamatupidamise lahususEttevõtjad esitavad kogu saadud abi kasumiaruandes käibest eristuva eraldiseisva tuluartiklina. Käesoleva määruse kohast abi saavad ettevõtted peavad täpset ja eraldi raamatupidamisarvestust kõigi oma tootmisüksuste ja söekaevandamisega mitteseotud muu majandustegevuse kohta. Vahendeid hallatakse nii, et neid ei oleks võimalik üle kanda teistele tootmisüksustele, mis ei kuulu sulgemiskava alla ega sama ettevõtte muule majandustegevusele.III jaotisMENETLUSEDARTIKKEL 7Liikmesriikide esitatav teave1. Lisaks nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks)[8] kohaldatakse käesolevas määruses nimetatud abi suhtes lõigetes 2–6 sätestatud erieeskirju.2. Liikmesriigid, kes kavatsevad anda artiklis 4 nimetatud sulgemisabi, esitavad komisjonile asjaomaste tootmisüksuste sulgemiskava. Kava sisaldab vähemalt järgnevat:a) andmed tootmisüksuste kohta;b): iga tootmisüksuse tegelikud või prognoositavad tootmiskulud tootmisaasta kohta;c) sulgemiskavasse kuuluvate tootmisüksuste prognoositav söetoodang ühe tootmisaasta kohta;d) sulgemiseks antav hinnanguline abisumma ühe tootmisaasta kohta.3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist sulgemiskava muudatustest.4. Liikmesriigid teatavad igasugusest abist, mida nad kavatsevad tootmisaasta jooksul söetööstusele käesoleva määruse kohaselt anda. Nad esitavad komisjonile kõik prognoositavate tootmiskulude arvutamiseks vajalikud andmed ning teabe nende andmete seotuse kohta komisjonile lõike 2 kohaselt teatatud sulgemiskavadega.5. Liikmesriigid teatavad komisjonile tootmisaastal tegelikult makstud abi summa ja selle arvutuse hiljemalt kuus kuud pärast asjaomase aasta lõppu. Kui käimasoleva tootmisaasta jooksul algselt tasutud summasid korrigeeritakse, teatavad liikmesriigid sellest komisjonile enne järgneva tootmisaasta lõppu.6. Artiklite 4 ja 5 kohaselt abist ning komisjonile tegelikult väljamakstud abist teatades esitavad liikmesriigid kogu vajaliku teabe, mille põhjal komisjonil on võimalik kontrollida käesoleva määruse sätetest kinnipidamist.IV jaotisLÕPPSÄTTEDARTIKKEL 8RakendusmeetmedKomisjon võtab kõik käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed. Ta võib moodustada artiklis 7 nimetatud teabe edastamiseks ühise raamistiku.Artikkel 9Jõustumine1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.2. Käesolev määrus kehtib kuni 31. detsembrini 2026.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […]LISAArtiklis 4 nimetatud kulude määratlus1. Ainult selliste ettevõtjate kulud ja kulude reservid, kes sulgevad tootmisüksusiÜksnes järgnevad kulukategooriad ja ainult siis, kui need tulenevad söetootmisüksuste sulgemisest :a) enne vanaduspensioniikka jõudmist pensionile jäänud töötajate sotsiaaltoetuste maksmisega seotud kulud;b) muud erakorralised kulud, mis on seotud töökoha kaotanud töötajatega;c) riikliku süsteemi välised pensionid ja toetused töötajatele, kes kaotavad töökoha, ning töötajatele, kellel on õigus selliseid makseid saada enne sulgemist;d) ettevõtjate kulud seoses töötajate taaskohanemisega, et aidata neil leida uusi töökohti väljaspool söetööstust, eelkõige koolituskulud;e) tasuta söetarned töökoha kaotanud töötajatele ning töötajatele, kellel on õigus selliseid tarneid saada enne sulgemist või nende rahaline ekvivalent;f) rakendussätetest, õigusnormidest ja maksualastest sätetest tulenevad söetööstusspetsiifilised jääkkulud;g) tootmisüksuste sulgemisest tulenevad täiendavad allmaaohutusmeetmed;h) kaevandamisega seonduv kahju, kui selle on tekitanud sulgemisele kuuluvad tootmisüksused;i) endistes söekaevandustes keskkonna taastamisega seotud kulud, eelkõige:- veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise eest vastutavatele organitele tehtud maksete jääkkulud,- muud veevarustuse ja heitvee ärajuhtimisega seotud jääkkulud;j) jääkkulud, et katta endiste kaevurite ravikindlustuskulud;k) kulud, mis on seotud kehtivate (kõige rohkem kuuekuuliste) lepingute katkestamise või muutmisega;l) erakorraline sisemine kulum, kui see tuleneb tootmisüksuste sulgemisest.Maa väärtuse suurenemine lahutatakse kategooriate g, h ja i abikõlblikest kuludest.2. Mitme ettevõtja kantavad kulud ja kulude reservida) riikliku süsteemi väliste sotsiaalkindlustuskulusid katvate maksete suurenemine, mis on tingitud rahastajate arvu vähenemisest seoses tootmisüksuste sulgemisega;b) tootmisüksuste sulgemisega kaasnevad kulutused, mis on seotud veevarustusega ja heitvee ärajuhtimisega;c) veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise eest vastutavatele organitele tehtavate maksete suurenemine, kui see tuleneb maksustatava söetootmise vähendamisest tootmisüksuste sulgemise tulemusel.[1] EÜT L 205, 2.8.2002, lk 1.[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] EÜT L 205, 2.08.2002, lk 1.[6] EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.[7] Keskmise kvaliteediklassi ja kõrge kvaliteediklassi söe rahvusvaheline kodifitseerimissüsteem (1998). Kihtvarapaigas asuva söe rahvusvaheline klassifikatsioon (1998) ning madala kvaliteediklassi söe rahvusvaheline kodifitseerimissüsteem (1999).[8] EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.