               EUROOPA KOMISJON
            Strasbourg, 13.11.2018
            COM(2018) 744 final
            2018/0385(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, [mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] kohandamise kohta tulenevalt Ühendkuningriigi väljaastumisest Euroopa Liidust
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Käesolev ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega kohandatakse energiatõhusust käsitlevat direktiivi 2012/27/EL [mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL]
                  1
                ja määrust (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist], on tingitud Ühendkuningriigi eelseisvast väljaastumisest Euroopa Liidust.

               Ühendkuningriik esitas 29. märtsil 2017 Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta EList välja astuda. See tähendab, et kui ratifitseeritud väljaastumislepingus ei kehtestata muud kuupäeva, lõpetatakse kõigi liidu esmaste ja teiseste õigusaktide kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes 30. märtsil 2019 kell 00.00 Kesk-Euroopa aja järgi („väljaastumise kuupäev“). Läbirääkimised Ühendkuningriigiga väljaastumislepingu sõlmimiseks on praegu käimas.

               Lisaks võib Euroopa Ülemkogu kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikega 3 otsustada ühehäälselt kokkuleppel Ühendkuningriigiga, et aluslepingute kohaldamine lõpetatakse hilisemal kuupäeval.

               Käesolev ettepanek hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, [mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL] ning määrust (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist]
                  2
               . Mõlemas õigusaktis esitatud arvnäitajad energia tarbimise kohta 2030. aastal hõlmavad 28 liikmesriiki (EL 28).

               Direktiiviga 2012/27/EL, mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL, on seatud liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärgiks vähemalt 32,5 % ja selle direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama soovituslikud riiklikud energiatõhususe eesmärgid. Nende eesmärkide seadmisel peaksid liikmesriigid arvesse võtma energia tarbimist liidus 2030. aastal
                  3
               . Määruse (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] kohaselt peavad liikmesriigid liidu 2030. aasta eesmärgi saavutamiseks vajaliku riikliku eesmärgi seadmisel võtma arvesse energia tarbimist liidus 2030. aastal. Energia tarbimist liidu tasandil võetakse arvesse ka siis, kui Euroopa Komisjon hindab, millist edu on saavutatud liidu eesmärkide ühisel saavutamisel.

               Läbivaadatud energiatõhususe direktiivis on liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärgiks seatud vähemalt 32,5 % koguväärtusena ning liidu (EL 28) energia tarbimine ei tohi ületada 1 273 miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia ja 956 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul. Need väärtused on saadud nii, et PRIMESi võrdlusstsenaariumi 2007. aasta prognoose on ELi puhul 2030. aastaks vähendatud 32,5 %. Vastavalt EL 27 (v.a Ühendkuningriik) jaoks tehtud prognoosidele ei tohi kogu energia tarbimine 2030. aastal ületada 1 128 miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ja 846 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul.

               Seoses Ühendkuningriigi väljaastumisega tuleb seega energia tarbimist liidus käsitlevaid 2030. aasta arvnäitajaid ajakohastada 27 liikmesriigi jaoks. Kuna ajakohastamisel lähtutakse samal energiamudelil põhinevatest arvnäitajatest, võib seda pidada tehniliseks kohandamiseks.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ei ole asjakohane.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ei ole asjakohane.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikli 192 lõige 1 ja artikli 194 lõige 2. Sama õiguslik alus on ka käesoleva ettepanekuga muudetaval energiatõhusust käsitleval direktiivil 2012/27/EL [mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL] ja määrusel (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist]. Kuna alusleping sisaldab konkreetset energiavaldkonna õiguslikku alust, on asjakohane seda kasutada.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest peetakse täiel määral kinni. Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on liidu meetmed vajalikud (ELi lepingu artikli 5 lõige 3), kuna ettepanekus käsitletakse liidu kehtestatud õigusakti tehnilist kohandamist.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanekus järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet (ELi lepingu artikli 5 lõige 4), kuna selles ei minda kaugemale püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust. Praeguse õigusraamistiku kavandatavate muudatustega kohandatakse seda 2030. aasta jaoks ja tagatakse järjepidevus. Kavandatud elementide kohaldamisala piirdub nende aspektidega, mille jaoks on vaja liidu meetmeid.

               •Vahendi valik

                  Kuna käesoleva ettepanekuga muudetakse olemasolevat direktiivi ja olemasolevat määrust, on asjakohane vahend Euroopa Parlamendi ja nõukogu muutmisotsus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Kuna käesolev ettepanek on üksnes tehnilist laadi ning ei hõlma poliitikavariante, ei oleks konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine olnud mõttekas.

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei ole asjakohane.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei ole asjakohane.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei ole asjakohane.

               •Mõjuhinnang

                  Ei ole asjakohane.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei ole asjakohane.

               •Põhiõigused

               Ei ole asjakohane.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanek ei mõjuta eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Ei ole asjakohane.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Kuna käesolev ettepanek on üksnes tehnilist laadi, ei ole ülevõtmist käsitlevaid selgitavaid dokumente vaja.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Ei ole asjakohane.

               2018/0385 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, [mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] kohandamise kohta tulenevalt Ühendkuningriigi väljaastumisest Euroopa Liidust

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 ja artikli 194 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  4
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  5
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest liidust välja astuda. See tähendab, et kui väljaastumislepingus ei sätestata muud kuupäeva või kui Euroopa Ülemkogu kokkuleppel Ühendkuningriigiga ei lepi ühehäälselt kokku uues kuupäevas, kaotab liidu õigus Ühendkuningriigi suhtes kehtivuse alates 30. märtsist 2019. Selle tulemusel muutub Ühendkuningriik kolmandaks riigiks.

               (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiviga 2012/27/EL,
                  6
                milles käsitletakse energiatõhusust ja mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL,
                  7
                on ette nähtud, et liikmesriigid peavad kehtestama soovituslikud riiklikud energiatõhususe eesmärgid, et saavutada liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärk, milleks on vähemalt 32,5 %. Nende eesmärkide seadmisel peaksid liikmesriigid arvesse võtma energia tarbimist liidus 2030. aastal
                  8
               .

               (3)Määruse (EL) 2018/XXX
                  9
                [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] kohaselt peavad liikmesriigid liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärgi saavutamiseks vajalike riiklike eesmärkide kehtestamisel võtma arvesse energia tarbimist liidus 2030. aastal
                  10
               . Energia tarbimist liidu tasandil võetakse arvesse ka siis, kui komisjon hindab, millist edu on saavutatud liidu eesmärkide ühisel saavutamisel
                  11
               .

               (4)Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu on vaja tehniliselt kohandada energia tarbimist 2030. aastal Euroopa Liidus käsitlevaid prognoositud arvnäitajaid, et kajastada liidu 27 liikmesriigi (EL 27) näitajaid. Võttes aluseks prognoosid, mille kohaselt liidu energiatõhususe eesmärgiks on seatud vähemalt 32,5 %, peaks 2030. aastal  energia tarbimine liidus (EL 28) olema 1 273 miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ja 956 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul. Võttes aluseks EL 27 (v.a Ühendkuningriik) prognoosid, peaks energia tarbimine 2030. aastal olema 1 128 miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ja 846 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul. Seepärast on vaja kohandada energia tarbimist käsitlevaid 2030. aasta arvnäitajaid.

               (5)Samad 2030. aasta energia tarbimist käsitlevad prognoosid on asjakohased ka seoses määruse (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] artiklitega 6 ja 29.

               (6)Seepärast tuleks direktiivi 2012/27/EL [mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL] ning määrust (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Direktiivi 2012/27/EÜ [mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL] artikli 3 lõige 5 asendatakse järgmisega:

               „5. Iga liikmesriik kehtestab määruse (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] artiklite [4] ja [6] kohaselt soovituslikud riiklikud energiatõhususe eesmärgid käesoleva direktiivi artikli 1 lõikes 1 osutatud liidu 2030. aasta eesmärke silmas pidades. Kõnealuste energiatõhususe eesmärkide seadmisel võtavad liikmesriigid arvesse, et energia tarbimine liidus ei tohi 2030. aastal ületada 1 128 miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ja 846 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul. Liikmesriigid teatavad kõnealused eesmärgid komisjonile oma riiklike energia- ja kliimakavade raames, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] artiklites [3] ja [7]–[12], ja vastavalt kõnealuste artiklite kohasele menetlusele.“

               Artikkel 2

               Määrust (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] muudetakse järgmiselt:

               (a)artikli 6 lõike 1 esimeses lõigus

               i)asendatakse arvnäitaja „1 273 miljonit naftaekvivalenttonni“ näitajaga „1 128 miljonit naftaekvivalenttonni“;

               ii)asendatakse arvnäitaja „956 miljonit naftaekvivalenttonni“ näitajaga „846 miljonit naftaekvivalenttonni“;

               (b)artikli 29 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

               „Energiatõhususe valdkonnas hindab komisjon lõikes 1 osutatud hindamise raames edusamme, mis on tehtud ühiselt seoses eesmärgiga, et liidu tasandil on suurim energia tarbimine 2030. aastal 1 128 miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ja 846 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul vastavalt direktiivi 2012/27/EL [mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL] artikli 3 lõikele 5.“

               Artikkel 3

               Käesoleva otsuse artiklid 1 ja 2 ei piira direktiivi 2012/27/EL [mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL] artiklis 28 ja määruse (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] artiklis 59 sätestatud tähtaja kohaldamist.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja seda kohaldatakse alates järgmisest päevast, kui liidu õigusakte Ühendkuningriigi suhtes enam ei kohaldata.

               Strasbourgis,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT xxx

                     (2)

                        19. juunil 2018 jõudsid kaasseadusandjad esialgsele poliitilisele kokkuleppele vaadata läbi energiatõhususe direktiiv ja energialiidu juhtimise määrus. Mõlemat õigusakti käsitlev ühine arutelu Euroopa Parlamendi plenaaristungil ja hääletus esimesel lugemisel leiavad eeldatavasti aset novembris. Energiatõhususe direktiiv ja energialiidu juhtimise määrus esitatakse üldasjade nõukogule ja vastuvõtmise korral allkirjastavad mõlemad kaasseadusandjad need ametlikult.

                     (3)

                        Direktiivi 2012/27/EL (mida on muudetud direktiiviga 2018/xx/EL) artikli 3 lõike 1 punkt a ja artikli 3 lõige 5.

                     (4)

                        ELT C , , lk .

                     (5)

                        ELT C , , lk .

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1–56).

                     (7)

                        ELT

                     (8)

                        Direktiivi 2012/27/EL (mida on muudetud direktiiviga 2018/XXX/EL) artikli 3 lõige 5.

                     (9)

                        ELT ...

                     (10)

                        Määruse (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] artikli 6 lõike 1 esimene lõik.

                     (11)

                        Määruse (EL) 2018/XXX [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] artikli 29 lõike 3 esimene lõik.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.2.2019
            COM(2019) 80 final
            2019/0038(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes võetavat seisukohta ÜRO eeskirjade nr 0, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 19, 23, 27, 38, 41, 48, 50, 51, 53, 55, 58, 62, 67, 69, 70, 73, 74, 77, 86, 87, 91, 92, 98, 104, 106, 107, 110, 112, 113, 116, 119, 122, 123 ja 128 ning konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepanekute, nelja uue ÜRO eeskirja ettepaneku ja 1958. aasta kokkuleppe liite 4 muudatusettepaneku küsimuses

               SELETUSKIRI

               1.KAVANDATAV REGULEERIMISESE

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes võetav seisukoht seoses megaotsuse kavandatava vastuvõtmisega.

               2.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               ÜRO Euroopa Majanduskomisjon (UNECE) töötab rahvusvahelisel tasandil välja ühtlustatud nõudeid, mille eesmärk on kõrvaldada tehnilised tõkked mootorsõidukite kaubanduselt 1958. aasta muudetud kokkuleppe osaliste vahel ning tagada, et neil sõidukitel oleks kõrge ohutuse ja keskkonnakaitse tase.

               Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsusega 97/836/EÜ ühines liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“), ning nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsusega 2000/125/EÜ, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“), ühines liit paralleelse kokkuleppega.

               UNECE sõidukite eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi WP.29 istungeid peetakse kolm korda aastas: iga kalendriaasta märtsis, juunis ja novembris. Igal istungil võetakse tehnika arengu võimaldamiseks vastu uusi ÜRO eeskirju, ÜRO üldisi tehnilisi norme ja/või olemasolevate ÜRO eeskirjade või ÜRO üldiste tehniliste normide muudatusi. Enne iga WP.29 istungit võtab kõnealused muudatused vastu üks kuuest WP.29 raames tegutsevast töörühmast.

               Seejärel toimub WP.29 istungil muudatuste, täienduste ja paranduste vastuvõtmise lõplik hääletamine, juhul kui kvoorum on koos ja kui saavutatakse kokkuleppeosaliste kvalifitseeritud häälteenamus. EL on WP.29 raames kahe kokkuleppe (1958. ja 1998. aasta kokkuleppe) osaline. Iga kord valmistatakse ette nõukogu otsus (nn megaotsus), mis sisaldab eeskirjade, muudatuste, täienduste ja paranduste nimekirja ja millega volitatakse komisjoni hääletama igal WP.29 istungil liidu nimel.

               Käesolevas nõukogu otsuses määratakse kindlaks liidu seisukoht 11.–15. märtsil 2019 toimuval WP.29 istungil hääletamiseks esitatud eeskirjade, muudatuste, täienduste ja paranduste kohta.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Käesolev ettepanek täiendab liidu siseturupoliitikat autotööstuse valdkonnas ja on sellega täielikult kooskõlas.

               WP.29 süsteem tugevdab sõidukistandardite rahvusvahelist harmoneerimist. 1958. aasta kokkuleppel on selle eesmärgi saavutamisele väga suur mõju, kuna ELi tootjad saavad rakendada ühtset tüübikinnituseeskirjade kogumit, teades, et kokkuleppeosalised tunnistavad nende tooted oma siseriiklikele õigusaktidele vastavaks. Näiteks on tänu sellele süsteemile määrusega (EÜ) nr 661/2009 mootorsõidukite ohutuse kohta kehtetuks tunnistatud rohkem kui 50 ELi direktiivi ja asendatud need vastavate 1958. aasta kokkuleppel põhinevate eeskirjadega.

               Samalaadne lähenemisviis on võetud direktiiviga 2007/46/EÜ, mis asendas liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning millega kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti ÜRO eeskirjad ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates asjaomase direktiivi vastuvõtmisest on hakatud ELi tüübikinnituse raames üha sagedamini lõimima ÜRO eeskirju liidu õigusaktidesse.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               WP.29 süsteem on seotud liidu konkurentsivõimepoliitikaga, millele käesoleval algatusel on positiivne mõju. Käesolev ettepanek on kooskõlas ka liidu transpordi-, kliima- ja energiapoliitikaga, mida on 1958. aasta kokkuleppe raamesse jäävate ÜRO eeskirjade koostamisel ja vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse võetud.

               3.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               •Subsidiaarsus

               Selliste rahvusvaheliste õigusaktide nagu ÜRO eeskirjade ettepanekute ning ÜRO eeskirjade ja üldiste tehniliste normide eelnõude muudatusettepanekute poolt hääletamine ja nende ülevõtmine liidu mootorsõidukite tüübikinnitussüsteemi on liidu ainupädevuses. See hoiab ära siseturu killustumise ning lisaks tagab kogu liidus võrdväärsed keskkonna- ja ohutusnormid. Samuti kaasneb sellega mastaabisääst: tooteid saab valmistada kogu liidu ja isegi rahvusvahelise turu jaoks, ilma et neid oleks vaja kohandada igalt liikmesriigilt eraldi tüübikinnituse taotlemiseks.

               Seepärast on käesolev ettepanek subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas.

               •Proportsionaalsus

                  Käesoleva nõukogu otsusega volitatakse komisjoni hääletama liidu nimel ja see on vastavalt nõukogu otsuse 97/836/EÜ artikli 5 lõikele 1 proportsionaalne vahend, et määrata kindlaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis esitatav ühtne ELi seisukoht WP.29 istungi päevakorras olevate töödokumentide üle hääletamisel. Käesolev ettepanek on seega proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, kuna see ei lähe järgmiste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale: tagada nii siseturu nõuetekohane toimimine kui ka avaliku ohutuse ja kaitse kõrge tase.

               •Vahendi valik

               Nõukogu otsuse kasutamist on nõutud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9, et kehtestada rahvusvahelises lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad.

               4.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Käesoleva ettepaneku puhul ei ole välisekspertide arvamusi vaja kasutada. Siiski on mootorsõidukite tehniline komitee selle läbi vaadanud.

               •Mõjuhinnang

               Käesoleva ettepaneku mõju ei saa hinnata, kuna see ei ole seadusandliku iseloomuga ning muud poliitilised alternatiivid puuduvad või on võimatud.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Algatusel ei ole halduskoormuslikke tagajärgi, kuna megaotsusele lisatud parandusviited ei lisa ettevõtjaile, sh VKEdele uusi aruannete esitamise ega muid halduskohustusi. Vastupidi, halduskoormust püütakse vähendada, sest ülemaailmselt harmoneeritud standardite kohaldamine võimaldab tootjail esitada süsteemide ja osade tüübikinnitusdokumente mitte üksnes ELis, vaid ka 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide eksporditurgudel väljaspool ELi.

               Ettepanekul on väga positiivne mõju ELi autotööstuse konkurentsivõimele ja rahvusvahelisele kaubandusele. Rahvusvaheliselt harmoneeritud sõidukieeskirjade tunnustamist ELi kaubanduspartnerite poolt peetakse parimaks viisiks kõrvaldada mittetariifsed kaubandustõkked ning avada turulepääs ELi autotootjatele või seda avardada.

               •Põhiõigused

               Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               5.MÕJU EELARVELE

               Käesolev algatus ei mõjuta eelarvet.

               6.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Ei kohaldata.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

               Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Ettepanekus määratakse kindlaks liidu seisukoht

               –ÜRO eeskirjade nr 0, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 19, 23, 27, 38, 41, 48, 50, 51, 53, 55, 58, 62, 67, 69, 70, 73, 74, 77, 86, 87, 91, 92, 98, 104, 106, 107, 110, 112, 113, 116, 119, 122, 123 ja 128 muudatusettepanekute hääletamisel;

               –konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepaneku hääletamisel;

               –nelja uue ÜRO eeskirja ettepanekute hääletamisel ning

               –1958. aasta kokkuleppe liite 4 muudatusettepaneku hääletamisel.

               –

               2019/0038 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes võetavat seisukohta ÜRO eeskirjade nr 0, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 19, 23, 27, 38, 41, 48, 50, 51, 53, 55, 58, 62, 67, 69, 70, 73, 74, 77, 86, 87, 91, 92, 98, 104, 106, 107, 110, 112, 113, 116, 119, 122, 123 ja 128 ning konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepanekute, nelja uue ÜRO eeskirja ettepaneku ja 1958. aasta kokkuleppe liite 4 muudatusettepaneku küsimuses

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega 97/836/EÜ
                  1
                ühines Euroopa Liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“). 1958. aasta muudetud kokkulepe jõustus 24. märtsil 1998.

               (2)Nõukogu otsusega 2000/125/EÜ
                  2
                ühines liit kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist („paralleelne kokkulepe“). Paralleelne kokkulepe jõustus 15. veebruaril 2000.

               (3)1958. aasta muudetud kokkuleppe artikli 1 ja paralleelse kokkuleppe artikli 6 kohaselt võivad 1958. aasta muudetud kokkuleppe halduskomitee ja paralleelse kokkuleppe täitevkomitee („Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomased komiteed“) võtta vastu ÜRO eeskirjade nr 0, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 19, 23, 27, 38, 41, 48, 50, 51, 53, 55, 58, 62, 67, 69, 70, 73, 74, 77, 86, 87, 91, 92, 98, 104, 106, 107, 110, 112, 113, 116, 119, 122, 123 ja 128 muudatusettepanekud; konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepaneku; nelja uue ÜRO eeskirja ettepanekud ja 1958. aasta kokkuleppe liite 4 muudatusettepaneku („megaotsus“).

               (4)Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomased komiteed võtavad 11.–15. märtsil 2019 toimuval ülemaailmse foorumi 177. istungil vastu megaotsuse, milles käsitletakse haldusnorme ja ühtseid tehnonõudeid seoses ratassõiduki ning sellele paigaldatavate ja/või sellel kasutatavate seadmete ja osade tüübikinnituse ning üldiste tehniliste normidega.

               (5)Seepärast on asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes seoses 1958. aasta kokkuleppe liite 4, ÜRO eeskirjade ja konsolideeritud resolutsiooni muudatuste ning nimetatud uute ÜRO eeskirjade vastuvõtmisega, kuna kõnealused eeskirjad on koostoimes konsolideeritud resolutsiooniga liidu jaoks siduvad ja võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu sõiduki tüübikinnituse valdkonnas.

               (6)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ
                  3
                asendati liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad („ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates direktiivi 2007/46/EÜ vastuvõtmisest on üha sagedamini hakatud liidu õigusaktidesse lõimima ÜRO eeskirju.

               (7)Pidades silmas kogemusi ja tehnika arengut, on vaja kohandada või täiendada nõudeid, mis on seotud teatavate elementide või näitajatega, mille suhtes kohaldatakse ÜRO eeskirju nr 0, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 19, 23, 27, 38, 41, 48, 50, 51, 53, 62, 67, 69, 70, 73, 74, 77, 86, 87, 91, 92, 98, 104, 106, 107, 110, 112, 113, 116, 119, 122, 123 ja 128 ning konsolideeritud resolutsiooni R.E.5. Lisaks on vaja parandada teatavaid ÜRO eeskirjade nr 55, 58 ja 107 sätteid.

               (8)Erinevate ÜRO eeskirjadega praegu komponentidele esitatavate nõuete täpsustamiseks ja konsolideerimiseks tuleb vastu võtta kolm uut ÜRO eeskirja, mis käsitlevad valgussignaalseadmeid, tee valgustusseadmeid ja helkurseadmeid. Nende uute ÜRO eeskirjadega asendatakse, muutmata seejuures täna kehtivaid üksikasjalikke tehnilisi nõudeid, 20 ÜRO eeskirja (nr 3, 4, 6, 7, 19, 23, 27, 38, 50, 69, 70, 77, 87, 91, 98, 104, 112, 113, 119 ja 123), mida sõidukite uute tüübikinnituste jaoks edaspidi enam ei kasutata. 6. novembril 2018 võttis nõukogu juba vastu otsuse, mis käsitleb 2018. aasta novembri istungil (ülemaailmse foorumi 176. istung) kõigi nimetatud 23 ÜRO eeskirja suhtes Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes võetavat seisukohta. Asjaomased komiteed siiski ei hääletanud sellel istungil nende eeskirjade üle.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel 1958. aasta muudetud kokkuleppe halduskomitees ja paralleelse kokkuleppe täitevkomitees ülemaailmse foorumi 177. istungil, mis toimub 11.–15. märtsini 2019, on hääletada käesoleva otsuse lisas loetletud ettepanekute poolt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

                     (2)

                        Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) (EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.2.2019
            COM(2019) 80 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes võetavat seisukohta ÜRO eeskirjade nr 0, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 19, 23, 27, 38, 41, 48, 50, 51, 53, 55, 58, 62, 67, 69, 70, 73, 74, 77, 86, 87, 91, 92, 98, 104, 106, 107, 110, 112, 113, 116, 119, 122, 123 ja 128 ning konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepanekute, nelja uue ÜRO eeskirja ettepaneku ja 1958. aasta kokkuleppe liite 4 muudatusettepaneku küsimuses

               LISA

                        Eeskiri nr

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi number
                           1

                        0

                        ÜRO eeskirja nr 0 (kogu sõiduki rahvusvahelise tüübikinnituse ühtsed sätted) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/82

                        3

                        ÜRO eeskirja nr 3 (helkurseadmed) 03-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/91/Rev.1

                        4

                        ÜRO eeskirja nr 4 (tagumiste registreerimismärkide valgustamise seadmed) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/92/Rev.1

                        6

                        ÜRO eeskirja nr 6 (suunatuled) 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/93/Rev.1

                        7

                        ÜRO eeskirja nr 7 (ääretule-, piduritule- ja ülemised ääretulelaternad) 03-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/94/Rev.1

                        9

                        ÜRO eeskirja nr 9 (kolmerattaliste sõidukite müra) 08-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/6

                        10

                        ÜRO eeskirja nr 10 (elektromagnetiline ühilduvus) 06-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/20

                        19

                        ÜRO eeskirja nr 19 (eesmised udulaternad) 05-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/95/Rev.1

                        23

                        ÜRO eeskirja nr 23 (tagurdustulelaternad) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/96/Rev.1

                        27

                        ÜRO eeskirja nr 27 (ohukolmnurgad) 05-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/97/Rev.1

                        38

                        ÜRO eeskirja nr 38 (tagumised udulaternad) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/98/Rev.1

                        41

                        ÜRO eeskirja nr 41 (mootorrataste müratase) 04-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/3

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 06-seeria muudatuste 12. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/99/Rev.2

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 05-seeria muudatuste 13. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/100/Rev.1

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 04-seeria muudatuste 18. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/101

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 03-seeria muudatuste 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/102

                        50

                        ÜRO eeskirja nr 50 (mopeedide ja mootorrataste ääretule-, pidurdustule- ja suunatulelaternad) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/103/Rev.1

                        51

                        ÜRO eeskirja nr 51 (M- ja N-kategooria sõidukite müra) 03-seeria muudatuste 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/4/Rev.1

                        53

                        ÜRO eeskirja nr 53 (L3-kategooria sõidukite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 02-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/86/Rev.1

                        53

                        ÜRO eeskirja nr 53 (L3-kategooria sõidukite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 01-seeria muudatuste 20. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/87/Rev.2

                        53

                        ÜRO eeskirja nr 53 (L3-kategooria sõidukite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 02-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/104/Rev.1

                        53

                        ÜRO eeskirja nr 53 (L3-kategooria sõidukite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 01-seeria muudatuste 20. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/105

                        53

                        ÜRO eeskirja nr 53 (L3-kategooria sõidukite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 02-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/17

                        53

                        ÜRO eeskirja nr 53 (L3-kategooria sõidukite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 01-seeria muudatuste 21. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/18

                        55

                        ÜRO eeskirja nr 55 (mehhaanilised haakeseadised) 2. muudatuse 1. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/21

                        58

                        ÜRO eeskirja nr 58 (tagumised allasõidutõkked) 3. muudatuse 1. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/22

                        62

                        ÜRO eeskirja nr 62 (mopeedide/mootorrataste vargusevastased süsteemid) 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/8

                        67

                        ÜRO eeskirja nr 67 (veeldatud naftagaasil töötava mootoriga sõidukid) 01-seeria muudatuste 16. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/9

                        67

                        ÜRO eeskirja nr 67 (veeldatud naftagaasil töötava mootoriga sõidukid) 02-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/10

                        69

                        ÜRO eeskirja nr 69 (aeglaselt liikuvate sõidukite tagumised tunnusmärgid) 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/106/Rev.1

                        70

                        ÜRO eeskirja nr 70 (raskete ja pikkade sõidukite tagumised tunnusmärgid) 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/107/Rev.1

                        73

                        ÜRO eeskirja nr 73 (küljekaitsevahendid) 01-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/11

                        74

                        ÜRO eeskirja nr 74 (mopeedide valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 01-seeria muudatuste 11. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/108/Rev.2

                        77

                        ÜRO eeskirja nr 77 (seisutulelaternad) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/109/Rev.1

                        86

                        ÜRO eeskirja nr 86 (põllutöömasinate valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 01-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/110/Rev.1

                        86

                        ÜRO eeskirja nr 86 (põllutöömasinate valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) algversiooni 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/111

                        87

                        ÜRO eeskirja nr 87 (päevatulelaternad) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/112/Rev.1

                        91

                        ÜRO eeskirja nr 91 (küljeääretulelaternad) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/113/Rev.1

                        92

                        ÜRO eeskirja nr 92 (mootorrataste puhul asenduseks kasutatavad varusummutisüsteemid) 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/7

                        98

                        ÜRO eeskirja nr 98 (gaaslahendusvalgusallikaga esituled) 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/114/Rev.1

                        104

                        ÜRO eeskirja nr 104 (valgustpeegeldav märgistus) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/115/Rev.1

                        106

                        ÜRO eeskirja nr 106 (põllutöömasinate ja nende haagiste rehvid) algse muudatuste seeria 17. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/5

                        107

                        ÜRO eeskirja nr 107 (M2 ja M3 sõidukid) 08-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/12

                        107

                        ÜRO eeskirja nr 107 (M2 ja M3 sõidukid) 2. muudatuse 4. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/23

                        107

                        ÜRO eeskirja nr 107 (M2 ja M3 sõidukid) 2. muudatuse 5. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/24

                        107

                        ÜRO eeskirja nr 107 (M2 ja M3 sõidukid) 3. muudatuse 6. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/25

                        107

                        ÜRO eeskirja nr 107 (M2 ja M3 sõidukid) 2. muudatuse 7. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/26

                        107

                        ÜRO eeskirja nr 107 (M2 ja M3 sõidukid) 1. muudatuse 8. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/27

                        110

                        ÜRO eeskirja nr 110 (surumaagaasi või veeldatud maagaasi kasutavad sõidukid) 03-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/13

                        110

                        ÜRO eeskirja nr 110 (surumaagaasi või veeldatud maagaasi kasutavad sõidukid) 04-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/16

                        112

                        ÜRO eeskirja nr 112 (asümmeetrilist lähituld kiirgavad esilaternad) 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/116/Rev.1

                        113

                        ÜRO eeskirja nr 113 (sümmeetrilist lähituld kiirgavad esilaternad) 03-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/117/Rev.1

                        116

                        Eeskirja nr 116 (vargusevastased ja alarmsüsteemid) 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/14

                        119

                        ÜRO eeskirja nr 119 (nurgalaternad) 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/118/Rev.1

                        122

                        ÜRO eeskirja nr 122 (küttesüsteemid) 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/15

                        123

                        ÜRO eeskirja nr 123 (kohanduvate esitulede süsteem (AFS)) 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/119/Rev.1

                        128

                        ÜRO eeskirja nr 128 algversiooni (valgusdioodiga valgusallikad) 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/19

                        ÜRO uus eeskiri

                        ÜRO uue eeskirja (sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses pimeala infosüsteemiga jalgrataste tuvastamiseks) ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/28

                        ÜRO uus eeskiri

                        ÜRO uue eeskirja (valgussignaalseadmed) ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/157

                        ÜRO uus eeskiri

                        ÜRO uue eeskirja (tee valgustusseadmed) ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/158/Rev.1

                        ÜRO uus eeskiri

                        ÜRO uue eeskirja (helkurseadmed) ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/159/Rev.1

                        Konsolideeritud resolutsioon nr

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi number

                        R.E.5

                        Valgusallikate kategooriate ühtset tehnilist kirjeldust käsitleva resolutsiooni (R.E.5) 3. muudatuse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/29

                        1958. aasta muudetud kokkulepe

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi number

                        Liide 4

                        1958. aasta kokkuleppe liite 4 muudatuse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/165

                     (1)

                        Kõik tabelis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel aadressil:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2018.html


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.2.2019
            COM(2019) 107 final
            2019/0057(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas käsitleva Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise staatust käsitleva kokkuleppe allkirjastamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määruse (EL) 2016/1624 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet)
                  1
                artikli 54 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib koordineerida liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist operatiivkoostööd välispiiride halduse valdkonnas. Sellega seoses võib amet viia välispiiridel ellu tegevusi, milles osalevad üks või mitu liikmesriiki ja vähemalt üks asjaomase liikmesriigi naabruses paiknev kolmas riik, kes on selleks oma nõusoleku andnud, ning mida võidakse teostada kolmanda riigi territooriumil.

               Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist, või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe hõlmab kõiki tegevuseks vajalikke aspekte, eelkõige operatsiooni ulatuse kirjeldust, tsiviil- ja kriminaalvastutust ning rühma liikmete ülesandeid ja õigusi. Staatust käsitleva kokkuleppega tagatakse, et operatsioonide käigus austatakse täielikult põhiõigusi.

               Nõukogu läbirääkimisjuhistele toetudes on Euroopa Komisjon pidanud Bosnia ja Hertsegoviinaga läbirääkimisi staatust käsitleva kokkuleppe üle (edaspidi „staatust käsitlev kokkulepe“), eesmärgiga kehtestada õiguslik raamistik, mis võimaldab operatsiooniplaanide alusel kohest tegutsemist juhtudel, mil on vaja kiiresti reageerida. Piirkonna rändevood on küll palju väiksemad kui 2015. ja 2016. aastal, kuid organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid kiiresti mistahes uute tingimustega. Alates 2018. aasta algusest on Bosnia ja Hertsegoviina pidanud hakkama saama rändajate suurenenud sissevooluga. Pärast staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimist suudavad Bosnia ja Hertsegoviina vastutavad ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, sellistele võimalikele arengutele palju paremini kiire vastuse anda.

               Lisatud nõukogu otsuse ettepanek on õiguslik vahend Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise staatust käsitleva kokkuleppe allkirjastamiseks.

               16. oktoobril 2017 sai komisjon nõukogult volituse alustada läbirääkimisi Bosnia ja Hertsegoviina staatust käsitleva kokkuleppe üle, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas.

               Läbirääkimisi staatust käsitleva kokkuleppe üle alustati 9. juulil 2018 ja teine voor toimus 10. oktoobril 2018. Staatust käsitleva kokkuleppe parafeerisid läbirääkimisrühmade juhid.

               Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja kokkulepe on liidule vastuvõetav.

               Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti asjaomases nõukogu töörühmas.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega

               Bosnia ja Hertsegoviinaga on praeguse seisuga sõlminud kahepoolse kokkuleppe neliteist liikmesriiki. Nendes kokkulepetes on käsitletud mitmeid ühismeetmeid, nagu piirikontroll ja -valve, patrullimine, tagasisaatmine jms. Bosnia ja Hertsegoviina kaitseministeeriumi ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koostöö toimub vastavalt nende kokkuleppele, mis hõlmab eelkõige Bosnia ja Hertsegoviina kaitseministeeriumi piiripolitsei esindajate korrapärast osalemist Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates ühisoperatsioonides, kus nad kokkuleppel vastuvõtva liikmesriigiga tegutsevad selle territooriumil vaatlejatena.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Euroopa rände tegevuskaval
                  2
                on neli peamist tegevussuunda. Üks neist on piirihaldus, mis hõlmab ELi välispiiri paremat haldamist, eelkõige solidaarsuse kaudu nende liikmesriikidega, mis paiknevad välispiiridel, ning piiriületuspunktide tõhususe suurendamist. Kontrolli tugevdamine Bosnia ja Hertsegoviina piiridel avaldab positiivset mõju ka ELi välispiirile, eelkõige Horvaatia välispiiridele, samuti Bosnia ja Hertsegoviina piiridele. Julgeoleku jätkuv tugevdamine välispiiridel on kooskõlas ka Euroopa julgeoleku tegevuskavaga
                  3
               .

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktid b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkt c koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 5 punktiga a.

               Staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt on sõnaselgelt ette nähtud määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikega 4, kus on sätestatud, et liit sõlmib asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist, või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks.

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liidu ainupädevusse kuulub muu hulgas rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimine, kui selle sõlmimise näeb ette liidu seadusandlik akt. Määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4 on sätestatud staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt asjaomase kolmanda riigiga. Seega kuulub käesolevale dokumendile lisatud Bosnia ja Hertsegoviinaga sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ainupädevusse.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Võttes arvesse, et organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid kiiresti, peaks Bosnia ja Hertsegoviina piirikontrolli täiustamises osalema ka EL. Staatust käsitlev kokkulepe on vajalik selleks, et Bosnia ja Hertsegoviina vastutavad ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, suudaksid sellistele võimalikele arengutele kiiresti reageerida. Kokkulepe annab ootamatu ebaseaduslike rändajate sissevoolu korral Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile võimaluse lähetada Bosniasse ja Hertsegoviinasse Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi.

               •Vahendi valik

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5, milles nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste kokkulepete kohta võtab vastu nõukogu. Ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata

               •Mõju hindamine

                  Staatust käsitleva kokkuleppe üle läbirääkimisteks ei ole mõju hindamine vajalik.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Kuna tegemist on uue kokkuleppega, ei olnud võimalik olemasolevaid õigusakte hinnata ega nende toimivust kontrollida.

               •Põhiõigused

                  Staatust käsitlev kokkulepe sisaldab sätteid, millega tagatakse nende isikute kaitse, keda mõjutab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates tegevustes osalevate rühmaliikmete tegevus.

                  Põhiõigusi käsitlevaid sätteid on põhjalikumalt selgitatud punktis 5 „Muu teave“.

               4.MÕJU EELARVELE

               Staatust käsitleval kokkuleppel puudub finantsmõju. Tegelik operatsiooniplaani ja asjaomase toetuslepingu alusel toimuv Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine hõlmab kulutusi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarvest.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Komisjon tagab nõuetekohase järelevalve staatust käsitleva kokkuleppe rakendamise üle.

               Iga ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindavad Bosnia ja Hertsegoviina ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ühiselt.

               Eelkõige koostavad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Bosnia ja Hertsegoviina ning konkreetses meetmes osalevad liikmesriigid iga meetme lõppedes kokkuleppe sätete kohaldamise kohta aruande, mis hõlmab ka isikuandmete töötlemist.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Kokkuleppe kohaldamisala

               Käesoleva kokkuleppe kohaselt võib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet Bosnia ja Hertsegoviina ühis- ja piirivalve kiirreageerimisoperatsioonideks lähetada täitevvolitustega Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi. Käesolev kokkulepe ei laienda Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu (edaspidi „EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline tagasivõtuleping“)
                  4
                kohaldamisala, kuid Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmadel on konkreetse tagasisaatmisoperatsiooni käigus lubatud aidata Bosniat ja Hertsegoviinat sinna tagasivõetavate isikute tuvastamisel vastavalt Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele tagasivõtulepingule.

               Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi võib lähetada ainult Bosnia ja Hertsegoviina ELi välispiiridega piirnevatesse piirkondadesse ja rühma liikmetel on neis Bosnia ja Hertsegoviina piirkondades operatsiooniplaaniga ettenähtud täitevvolitused.

               Operatsiooniplaan

               Enne iga ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni peavad amet ning Bosnia ja Hertsegoviina kokku leppima operatsiooniplaani. Operatsiooniplaaniga peavad nõustuma ka operatiivpiirkonnaga piirnevad liikmesriigid.

               Operatsiooniplaaniga nähakse üksikasjalikult ette ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud aspektid, sealhulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid, kasutatavate tehniliste seadmete liik, rakenduskava, koostöö kolmandate riikide, muude liidu ametite ja asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, põhiõiguste kaitset, sealhulgas isikuandmete kaitset käsitlevad sätted, koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli-, teabevahetus- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika, ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid.

               Rühma liikmete ülesanded ja volitused

               Reeglina on rühmadel volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide elluviimiseks. Nad järgivad Bosnia ja Hertsegoviina siseriiklikku õigust.

               Rühmad tegutsevad Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil üksnes Bosnia ja Hertsegoviina piirivalveametnikelt või politseiametnikelt saadud korralduste alusel ning nende juuresolekul.

               Rühma liikmed kannavad asjakohastel juhtudel vormiriietust, nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ning sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Lisaks peab neil kaasas olema akrediteerimisdokument, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud neid selgelt tuvastada saaks.

               Rühma liikmed võivad kanda päritoluliikmesriigi ja Bosnia ja Hertsegoviina õiguse kohaselt lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja varustust. Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei teatab ametile eelnevalt, millised teenistusrelvad, laskemoon ja varustus on lubatud ning millised on nende kasutamise tingimused. Amet esitab Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitseile eelnevalt rühma liikmete teenistusrelvade loendi, milles on märgitud relva liik ja seerianumber ning laskemoona liik ja kogus.

               Rühma liikmed võivad kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja varustust, päritoluliikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei nõusolekul, Bosnia ja Hertsegoviina piirivalveametnike või muude asjaomaste töötajate juuresolekul ning kooskõlas Bosnia ja Hertsegoviina siseriikliku õigusega. Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei võib lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka ilma oma politseiametnike juuresolekuta.

               Bosnia ja Hertsegoviina võib edastada rühma liikmetele nende nõudmisel riiklikes andmebaasides leiduvat asjakohast teavet, kui see on vajalik operatsioonidega seotud eesmärkide saavutamiseks.

               Rühma liikmete privileegid ja immuniteedid

               Rühma liikmetel on Bosnias ja Hertsegoviinas ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus, kuid teenistusvälisel ajal sooritatud tegude suhtes see puudub.

               Operatsiooniplaanis on üksikasjalikult sätestatud tegevused, mille suhtes kehtib Bosnias ja Hertsegoviinas kriminaalõiguslik puutumatus.

               Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, tõendab ameti tegevdirektor kiiresti enne kohtumenetluse algatamist kohtule, kas rühma liige pani kõnealuse teo toime oma ametiülesannete täitmisel. Ameti tegevdirektor võtab otsuse vastu pärast piirivalveametniku või muu asjaomase töötaja lähetanud liikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina pädevate asutuste kõigi esildiste hoolikat arvessevõtmist.

               Rühma liikmetele antud privileegid ja kriminaalkohtulik puutumatus Bosnias ja Hertsegoviinas ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt.

               Sarnane kord kehtib ka rühma liikmete tsiviil- ja haldusvastutuse puhul.

               Rühma liikmete kohtulikust immuniteedist Bosnias ja Hertsegoviinas saab loobuda liikmesriik, kes on asjaomase piirivalveametniku või muu asjaomase töötaja lähetanud. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud.

               Kokkuleppes on sätestatud mehhanism kahjude kompenseerimiseks. Kompensatsioonimehhanism põhineb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklil 42. Kui kahju on tekitanud rühma liige ametiülesannete täitmisel, vastutab Bosnia ja Hertsegoviina. Kui kahju on tekitanud osaleva liikmesriigi rühmaliige ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või teenistusvälisel ajal, võib Bosnia ja Hertsegoviina ameti tegevdirektori kaudu taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik. Kui kahju on tekitanud ameti töötajad, võib Bosnia ja Hertsegoviina taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet.

               Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud kriminaal- või tsiviilkohtumenetlus, mis ei ole seotud nende ametiülesannete täitmisega.

               Rühma liikmete varustust, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.

               Rühma liikmete suhtes ei kehti seoses ametile osutatud teenustega Bosnias ja Hertsegoviinas kehtivad võimalikud sotsiaalkindlustust käsitlevad sätted. Nad on vabastatud ka ameti või liikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool Bosniat ja Hertsegoviinat saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest Bosnias ja Hertsegoviinas.

               Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused lubavad tuua riiki ja sealt välja viia rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid ning vabastavad need kõikidest tollimaksudest, lõivudest ja muudest maksudest ja tasudest, välja arvatud tasudest, mis on seotud ladustamise, veo ja muude sarnaste teenustega.

               Rühma liikmete isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes juhul, kui on põhjendatult alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on Bosnia ja Hertsegoviina õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse Bosnia ja Hertsegoviina karantiinieeskirju. Isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes asjaomas(t)e rühma liikme(te) või ameti volitatud esindaja juuresolekul.

               Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja asjad on puutumatud, välja arvatud täitemenetluse puhul.

               Bosnia ja Hertsegoviina pädevad asutused võivad kohustada rühma liikmeid, kes on tunnistajad, andma ütlusi kooskõlas kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtuliku immuniteediga.

               Akrediteerimisdokument

               Amet väljastab koostöös Bosnia ja Hertsegoviinaga igale rühma liikmele akrediteerimisdokumendi, mis võimaldab Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustel tuvastada rühma liikme isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesolevas kokkuleppes ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ja kasutada neis osutatud volitusi. Akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda Bosniasse ja Hertsegoviinasse, vajamata selleks viisat või eelnevat luba. Tegevuse lõppedes tuleb akrediteerimisdokument ametile tagastada.

               Põhiõigused

               Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas juurdepääsu varjupaigamenetlustele, inimväärikust, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeldu, õigust vabadusele, tagasisaatmise lubamatust ja kollektiivse väljasaatmise keeldu, lapse õigusi ning õigust era- ja perekonnaelule. Nad ei diskrimineeri kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ega seksuaalse sättumuse alusel. Kõik meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega.

               Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord liikmete poolt toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks. Amet on kehtestanud Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklis 72 osutatud kaebuste lahendamise korra ning seega on nimetatud kohustus täidetud. Selliste väidetavate rikkumistega võiks tegeleda Bosnia ja Hertsegoviina ombudsmanid (Bosnia ja Hertsegoviina inimõiguste ombudsmani amet), välja arvatud juhul, kui Bosnia ja Hertsegoviina otsustab luua mehhanismi spetsiaalselt käesoleva kokkuleppe alusel esitatud kaebuste tarvis.

               Isikuandmete töötlemine

               Rühma liikmed töötlevad isikuandmeid siis, kui see on vajalik ja proportsionaalne vastavalt ameti ja ELi liikmesriikide suhtes kohaldatavatele õigusnormidele. Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused töötlevad isikuandmeid oma riigi õigusnormide kohaselt.

               Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ning Bosnia ja Hertsegoviina ühisaruande, mis käsitleb isikuandmete töötlemist rühma liikmete poolt. Kõnealune aruanne saadetakse ameti põhiõiguste ametnikule ja isikuandmete kaitse ametnikule ning Bosnia ja Hertsegoviina pädevale isikuandmete kaitse asutusele. Ameti põhiõiguste ametnik ja isikuandmete kaitse ametnik annavad aru ameti tegevdirektorile.

               Tegevuse peatamine ja lõpetamine

               Nii amet kui ka Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused võivad tegevuse peatada või lõpetada, kui neile tundub, et teine osapool ei järgi kokkulepet või operatsiooniplaani.

               Vaidlused ja tõlgendamine

               Kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei ning ameti esindajad ühiselt. Ameti esindajad konsulteerivad Bosnia ja Hertsegoviina naabruses paiknevate liikmesriikidega.

               Varasema lahenduse puudumise korral lahendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused Bosnia ja Hertsegoviina ning Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel. Vajaduse korral konsulteerib komisjon mõne Bosnia ja Hertsegoviina naabruses paikneva liikmesriigiga.

               Ühisdeklaratsioonid

               Mõlemad kokkuleppeosalised võtavad arvesse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet toetab Bosniat ja Hertsegoviinat, et tõhusalt kontrollida oma piiri mis tahes riigiga, mis ei ole Euroopa Liidu liige, muude vahenditega kui täitevvolitustega Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine.

               Kokkuleppele on lisatud ka ühisdeklaratsioon, milles kajastatakse Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat seost Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

               2019/0057 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas käsitleva Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise staatust käsitleva kokkuleppe allkirjastamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624
                  5
                artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist, või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe peaks hõlmama kõiki tegevuseks vajalikke aspekte.

               (2)16. oktoobril 2017 sai komisjon nõukogult volituse alustada läbirääkimisi Bosnia ja Hertsegoviina staatust käsitleva kokkuleppe üle, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas (edaspidi „kokkulepe“).

               (3)Läbirääkimised viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega.

               (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  6
               ; seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  7
               ; seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (7)Seepärast tuleks kokkulepe liidu nimel allkirjastada, eeldusel et see hiljem sõlmitakse, ja sellele lisatud deklaratsioonid heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas käsitleva Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) allkirjastamine kiidetakse käesolevaga liidu nimel heaks, tingimusel et nimetatud kokkulepe hiljem sõlmitakse.

               Artikkel 2

               Liidu nimel kiidetakse heaks käesolevale otsusele lisatud deklaratsioonid.

               Artikkel 3

               Nõukogu peasekretariaat annab kokkuleppe allkirjastamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud kokkuleppe läbirääkija, tingimusel et kokkulepe hiljem sõlmitakse.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 251, 16.9.2016, lk 1.

                     (2)

                        COM(2015) 240 (final).

                     (3)

                        COM(2015) 185 (final).

                     (4)

                        ELT L 334, 19.12.2007, lk 66.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).

                     (6)

                        Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (7)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.2.2019
            COM(2019) 107 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas käsitleva Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise staatust käsitleva kokkuleppe allkirjastamise kohta

               LISA

               KOKKULEPE

               Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevuse kohta Bosnias ja Hertsegoviinas

               EUROOPA LIIT

               ning BOSNIA JA HERTSEGOVIINA,

               edaspidi „kokkuleppeosalised“,

               ARVESTADES, et võib tekkida olukordi, kus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (edaspidi „amet“) koordineerib Euroopa Liidu struktuurina operatiivkoostööd ELi liikmesriikide ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel, sealhulgas operatiivtegevust Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil,

               ARVESTADES, et tuleks sõlmida staatust käsitleva kokkuleppe kujul õigusraamistik olukordadeks, kus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühma liikmed teostavad Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil täitevvõimu,

               VÕTTES ARVESSE, et ameti kogu tegevuse puhul Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil tuleks täiel määral järgida põhiõigusi,

               RÕHUTADES, et käesolev kokkulepe ei mõjuta õiguseid, kohustusi ja vastutust, mis tulenevad Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelisest riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingust,

               ON OTSUSTANUD SÕLMIDA JÄRGMISE KOKKULEPPE:

               Artikkel 1

               Kokkuleppe kohaldamisala

               1.Käesolev kokkulepe hõlmab aspekte, mis on seotud Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevusega, mis võib toimuda Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil ja millega seoses Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühma liikmed teostavad täitevvõimu kooskõlas Bosnia ja Hertsegoviina siseriikliku õigusega.

               2.Käesolevat kokkulepet kohaldatakse üksnes Bosnia ja Hertsegoviina territooriumi suhtes.

               3.Käesolev kokkulepe ega ükski selle rakendamisel kokkuleppeosaliste poolt või nende nimel sooritatud tegevus, sealhulgas operatsiooniplaanid või osalemine piiriüleses tegevuses, ei mõjuta mingil viisil asjaomaste Euroopa Liidu liikmesriikide ega Bosnia ja Hertsegoviina vastavate territooriumide rahvusvahelisest õigusest tulenevat staatust ja piire.

               Artikkel 2

               Mõisted

               Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (1)„tegevus“ – ühisoperatsioon, piirivalve kiirreageerimisoperatsioon või tagasisaatmisoperatsioon;

               (2)„ühisoperatsioon“ – tegevus, mille eesmärk on ebaseadusliku rände või piiriülese kuritegevusega võitlemine või tõhustatud tehnilise ja operatiivabi andmine Bosnia ja Hertsegoviina naabruses paikneva liikmesriigi piiril ning mida viiakse ellu Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil;

               (3)„piirivalve kiirreageerimisoperatsioon“ – tegevus, mille eesmärk on reageerida kiiresti mõne liikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina ühisel piiril esinevale spetsiifilisele ja ebaproportsionaalsele survele ning mida viiakse ellu Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil piiratud ajavahemiku jooksul;

               (4)„tagasisaatmisoperatsioon“ – ameti koordineeritav ja ühe või mitme liikmesriigi pakutavat tehnilist ja operatiivtuge hõlmav operatsioon, mille raames ühest või mitmest liikmesriigist saadetakse isikud kas sunniviisiliselt või vabatahtlikult Bosniasse ja Hertsegoviinasse tagasi kooskõlas Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepinguga;

               (5)„piirikontroll“ – piiril teostatav isikute kontroll, mis muudest põhjustest sõltumata leiab aset ainult piiriületamise kavatsuse või piiriületamise korral ning seisneb piiripunktis teostatavas kontrollis ning piiri valvamises piiripunktide vahelisel alal;

               (6)„rühma liige“ – ameti töötaja või osalevatest liikmesriikidest pärit piirivalveametnike rühma liige, sealhulgas liikmesriikide poolt ametisse lähetatud piirivalveametnikud, keda kasutatakse tegevuse raames; rühma liikmete hulka võivad kuuluda ka muud asjaomased töötajad, kelle ülesanded on kindlaks määratud operatsiooniplaanis. Kohalikke töötajaid ei käsitata rühma liikmena;

               (7)„liikmesriik“ – Euroopa Liidu liikmesriik;

               (8)„päritoluliikmesriik“ – liikmesriik, kus rühma liige on piirivalveametnik või muu asjaomane töötaja;

               (9)„isikuandmed“ – kõik andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta; tuvastatav isik on isik, keda võimaldavad otseselt või kaudselt tuvastada identifitseerimistunnused, näiteks nimi, isikukood, asukohateave ja võrguidentifikaator, või üks või mitu füüsilist, füsioloogilist, geneetilist, vaimset, majanduslikku, kultuurilist või sotsiaalset tunnust;

               (10)„osalev liikmesriik“ – liikmesriik, kes osaleb Bosnias ja Hertsegoviinas toimuvas tegevuses ja kelle tehnilisi seadmeid, piirivalveametnikke ja teisi asjaomaseid töötajaid kasutatakse rühma tegevuses;

               (11)„amet“ – Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, mis on loodud määrusega (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet.

               Artikkel 3

               Operatsiooniplaan

               Amet koostab tihedas koostöös Bosnia ja Hertsegoviina pädevate asutustega iga ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni jaoks operatsiooniplaani. Operatsiooniplaaniga peavad nõustuma operatiivpiirkonnaga piirnevad liikmesriigid ning selle lepivad kokku amet ning Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei. Operatsiooniplaaniga nähakse üksikasjalikult ette ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud aspektid, sealhulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid, operatsiooni kontseptsioon, kasutatavate tehniliste seadmete liik, rakenduskava, koostöö kolmandate riikide, muude Euroopa Liidu ametite ja asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, põhiõiguste kaitset, sealhulgas isikuandmete kaitset käsitlevad sätted, koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli-, teabevahetus- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika, ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid. Ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindavad ühiselt Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei ning amet.

               Artikkel 4

               Rühma liikmete ülesanded ja volitused

               1.Rühma liikmetel on volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide jaoks.

               2.Rühma liikmed järgivad Bosnia ja Hertsegoviina õigusnorme.

               3.Rühma liikmed võivad täita ülesandeid ja kasutada volitusi Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil üksnes Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitseilt või muudelt asjaomastelt töötajatelt saadud korralduste alusel ning üldreeglina nende juuresolekul, välja arvatud juhul, kui kehtivad operatsiooniplaanis kindlaks määratavad erakorralised asjaolud. Vajaduse korral annab Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei rühmale korraldusi kooskõlas operatsiooniplaaniga. Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei võib volitada rühma liikmeid tegutsema enda nimel kooskõlas operatsiooniplaanis kindlaks määratud eranditega.

               Amet võib oma koordineeriva ametniku kaudu teatada Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitseile oma seisukohad rühmale antavate korralduste kohta. Sellisel juhul võtab Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei neid seisukohti arvesse ja järgib neid nii palju kui võimalik.

               4.Rühma liikmed kannavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel vormiriietust. Nad kannavad vormiriietusel ka nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ja sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Et Bosnia ja Hertsegoviina riiklikel ametiasutustel oleks rühma liikmeid võimalik tuvastada, kannavad nad igal ajal kaasas artiklis 6 osutatud akrediteerimisdokumenti.

               5.Oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel võivad rühma liikmed kanda päritoluliikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina siseriikliku õiguse kohaselt lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja varustust. Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei teatab enne rühma liikmete lähetamist ametile, millised teenistusrelvad, laskemoon ja varustus on lubatud ning millised on nende kasutamise tingimused. Amet esitab Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitseile eelnevalt rühma liikmete teenistusrelvade loendi, milles on eelkõige märgitud relva liik ja seerianumber ning laskemoona liik ja kogus.

               6.Rühma liikmed võivad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja varustust, päritoluliikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei nõusolekul ning Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei piirivalveametnike või muude asjaomaste töötajate juuresolekul ning kooskõlas Bosnia ja Hertsegoviina siseriikliku õigusega. Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei võib lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka ilma Bosnia ja Hertsegoviina piirivalveametnike või muude asjaomaste töötajate juuresolekuta kooskõlas artikli 4 lõike 3 asjakohaste sätetega.

               7.Bosnia ja Hertsegoviina võib rühma liikme nõudmisel edastada oma riiklikes andmebaasides leiduvat teavet, kui see on vajalik operatsiooniplaanis kindlaks määratud ja operatsioonidega seotud eesmärkide saavutamiseks. Kõnealuse teabe kasutamisel tuleb järgida isikuandmete ja salajase teabe kaitse seadusi.

               Artikkel 5

               Rühma liikmete privileegid ja immuniteedid

               1. Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja varustus on puutumatud, välja arvatud lõike 7 kohaselt lubatud täitemeetmete puhul.

               2. Rühma liikmetel on Bosnias ja Hertsegoviinas operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus.

               Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, teavitatakse sellest viivitamata ameti tegevdirektorit ja päritoluliikmesriigi pädevat asutust. Enne kohtumenetluse algatamist tõendab ameti tegevdirektor kiiresti pärast päritoluliikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina pädevate asutuste kõigi esildiste põhjalikku kaalumist kohtule, kas kõnealune tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus. Enne ameti tegevdirektori tõenduse esitamist hoiduvad amet ja päritoluliikmesriik võtmast mis tahes meetmeid, mis võivad hiljem raskendada rühma liikme kriminaalvastutusele võtmist Bosnia ja Hertsegoviina pädevate asutuste poolt.

               Kui tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel, on rühma liikmel Bosnias ja Hertsegoviinas operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus.

               3.Rühma liikmetel on Bosnias ja Hertsegoviinas operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes tsiviil- ja halduskohtulik puutumatus. Kui rühma liikmete suhtes on Bosnia ja Hertsegoviina mis tahes kohtus algatatud tsiviilasi, teatatakse sellest viivitamata ameti tegevdirektorile ja päritoluliikmesriigi pädevale asutusele. Enne kohtumenetluse algatamist tõendab ameti tegevdirektor kiiresti pärast päritoluliikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina pädevate asutuste kõigi esildiste põhjalikku kaalumist kohtule, kas rühma liikmed panid kõnealuse teo toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus.

               Kui tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel, on rühma liikmel Bosnias ja Hertsegoviinas operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes tsiviil- ja halduskohtulik puutumatus.

               4.Päritoluliikmesriik saab vajaduse korral loobuda rühma liikmete kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulikust immuniteedist Bosnias ja Hertsegoviinas. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud.

               5.Bosnia ja Hertsegoviina pädevad asutused võivad lõikeid 2 ja 3 järgides kohustada rühma liikmeid, kes on tunnistajad, andma ütlusi kooskõlas Bosnia ja Hertsegoviina menetlussätetega.

               6.Kui kahju on tekitanud rühma liige oma ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus, vastutab mis tahes kahju korral Bosnia ja Hertsegoviina.

               Kui kahju on tekitanud osaleva liikmesriigi rühmaliige raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või teenistusvälisel ajal, võib Bosnia ja Hertsegoviina tegevdirektori kaudu taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik.

               Kui kahju on tekitanud ameti töötajast rühmaliige raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või teenistusvälisel ajal, võib Bosnia ja Hertsegoviina taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet.

               Kui kahju Bosnias ja Hertsegoviinas tekib vääramatu jõu tõttu, ei kanna vastutust ei Bosnia ja Hertsegoviina, osalev liikmesriik ega amet.

               7.Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud kriminaal- või tsiviilkohtumenetlus, mis ei ole seotud nende ametiülesannete täitmisega.

               Rühma liikmete varustust, mis on ameti tegevdirektori tõenduse kohaselt vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa kohtuotsuse, -lahendi või -määruse täitmiseks arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.

               8.Rühma liikmetele antud puutumatus Bosnia ja Hertsegoviina jurisdiktsiooni suhtes ei vabasta neid asjakohaste päritoluliikmesriikide jurisdiktsiooni alt.

               9.Rühma liikmete suhtes ei kehti seoses ametile osutatud teenustega Bosnias ja Hertsegoviinas kehtivad võimalikud sotsiaalkindlustust käsitlevad sätted.

               10.Rühma liikmed on vabastatud ameti või päritoluliikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool Bosniat ja Hertsegoviinat saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest Bosnias ja Hertsegoviinas.

               11.Bosnia ja Hertsegoviina lubab vastavalt õigusnormidele, mida ta võib vastu võtta, tuua riiki rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid ja vabastab need kõikidest tollimaksudest, lõivudest ning muudest imporditava kauba suhtes kohaldatavatest maksudest ja tasudest, välja arvatud tasudest, mis on seotud ladustamise, veo ja muude sarnaste teenustega. Ühtlasi lubab Bosnia ja Hertsegoviina sellised esemed riigist välja viia.

               12.Rühma liikmete isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes juhul, kui on põhjendatult alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on Bosnia ja Hertsegoviina õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse Bosnia ja Hertsegoviina karantiinieeskirju. Isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes asjaomas(t)e rühma liikme(te) või ameti volitatud esindaja juuresolekul.

               Artikkel 6

               Akrediteerimisdokument

               1.Amet väljastab koostöös Bosnia ja Hertsegoviinaga igale rühma liikmele dokumendi, mis on koostatud Bosnia ja Hertsegoviina ametlikus keeles / ametlikes keeltes ja mõnes Euroopa Liidu institutsioonide ametlikus keeles ning mis võimaldab Bosnia ja Hertsegoviina asutustel tuvastada rühma liikme isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesoleva kokkuleppe artiklis 4 ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ja kasutada neis osutatud volitusi. Dokument sisaldab iga liikme kohta järgmist teavet: nimi ja kodakondsus; auaste või ametinimetus; hiljuti tehtud digitaalfoto ja ülesanded, mida ta on volitatud lähetuse kestel täitma, ning dokumendi väljaandmise kuupäev ja kehtivuse lõpp.

               2.Kehtiv akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda Bosniasse ja Hertsegoviinasse, vajamata selleks viisat või eelnevat luba.

               3.Tegevuse lõppedes tuleb akrediteerimisdokument ametile tagastada.

               Artikkel 7

               Põhiõigused

               1.Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, mille hulka kuuluvad juurdepääs varjupaigamenetlustele, inimväärikus, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld, õigus vabadusele, tagasisaatmise lubamatus ja kollektiivse väljasaatmise keeld, lapse õigused ning õigus era- ja perekonnaelule. Oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel ei diskrimineeri nad kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse ega sooidentiteedi alusel. Kõik nende ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel võetavad meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega.

               2.Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord käesoleva kokkuleppe raames toimunud ühis-, piirivalve kiirreageerimis- või tagasisaatmisoperatsiooni käigus nende töötajate poolt ametiülesannete täitmisel toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks.

               Artikkel 8

               Isikuandmete töötlemine

               1.Isikuandmeid töödeldakse üksnes juhtudel, kui Bosnia ja Hertsegoviina, amet või osalevad liikmesriigid seda käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajavad ning kui see on proportsionaalne.

               2.Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused töötlevad isikuandmeid oma riigi õigusnormide kohaselt.

               3.Isikuandmete töötlemine haldusotstarbel ametis ja osalevas liikmesriigis / osalevates liikmesriikides, sealhulgas isikuandmete edastamine Bosniale ja Hertsegoviinale, peab toimuma vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrusele (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivile (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK, ja vastavalt meetmetele, mille amet on võtnud määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamiseks, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/1624 artikli 45 lõikes 2.

               4.Kui andmete töötlemine hõlmab isikuandmete edastamist Bosniale ja Hertsegoviinale, teatavad liikmesriigid ja amet isikuandmete edastamise hetkel mis tahes üldistest või konkreetsetest juurdepääsu- või kasutuspiirangutest, sealhulgas seoses edastamise, kustutamise või hävitamisega. Kui selliste piirangute vajadus ilmneb pärast isikuandmete edastamist, teavitavad nad vastavalt Bosniat ja Hertsegoviinat.

               5.Tegevuse käigus haldusotstarbel kogutud isikuandmeid võivad amet, osalevad liikmesriigid ning Bosnia ja Hertsegoviina töödelda vastavalt kohaldatavatele andmekaitsenormidele.

               6.Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ning Bosnia ja Hertsegoviina käesoleva artikli lõigete 1–5 kohaldamise kohta ühisaruande. Kõnealune aruanne saadetakse Bosnia ja Hertsegoviina pädevatele asutustele, ameti põhiõiguste ametnikule ja andmekaitseametnikule. Need ametnikud annavad aru ameti tegevdirektorile.

               Artikkel 9

               Tegevuse peatamine ja lõpetamine

               1.Ameti tegevdirektor võib pärast seda, kui ta on Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitseid kirjalikult teavitanud, tegevuse peatada või lõpetada, kui Bosnia ja Hertsegoviina ei järgi käesolevat kokkulepet või operatsiooniplaani. Seda võib olla vaja näiteks juhul, kui rühmale antud korraldused ei ole operatsiooniplaaniga kooskõlas.

               Tegevdirektor teavitab Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitseid tegevuse peatamise või lõpetamise põhjustest.

               2.Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei võib pärast seda, kui ta on ametit kirjalikult teavitanud, tegevuse peatada või lõpetada, kui amet või mõni osalev liikmesriik ei järgi käesolevat kokkulepet või operatsiooniplaani. Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei peab teavitama ametit selle põhjustest.

               3.Eelkõige võib ameti peadirektor või Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei tegevuse peatada või lõpetada põhiõiguste, tagasisaatmise lubamatuse põhimõtte või andmekaitsenormide rikkumise korral.

               4.Tegevuse lõpetamine ei mõjuta õigusi ega kohustusi, mis tulenevad käesoleva kokkuleppe või operatsiooniplaani kohaldamisest enne sellist lõpetamist.

               Artikkel 10

               Vaidlused ja tõlgendamine

               1. Kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei ning ameti esindajad ühiselt. Ameti esindajad konsulteerivad Bosnia ja Hertsegoviina naabruses paiknevate liikmesriikidega.

               2. Kui eelnevalt ei ole lõike 1 kohase lahenduseni jõutud, lahendatakse käesoleva kokkuleppe kohaldamist või tõlgendamist käsitlevad vaidlused Bosnia ja Hertsegoviina ning Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel. Vajaduse korral konsulteerib komisjon mõne Bosnia ja Hertsegoviina naabruses paikneva liikmesriigiga.

               Artikkel 11

               Kokkuleppe jõustumine, kestus, peatamine ja lõpetamine

               1. Kokkuleppeosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma õiguslike sisemenetluste kohaselt.

               2. Kokkulepe jõustub sellele päevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil kokkuleppeosalised on teineteisele teatanud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud õiguslike sisemenetluste lõpuleviimisest.

               3. Käesolev kokkulepe on tähtajatu. Käesoleva kokkuleppe võib lõpetada või peatada kokkuleppeosaliste kirjalikul kokkuleppel või kumbki kokkuleppeosaline ühepoolselt. Viimasel juhul teatab kokkuleppeosaline teisele kokkuleppeosalisele kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu oma kavatsusest käesolev kokkulepe lõpetada või peatada. Lõpetamine jõustub teate esitamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

               4. Selle artikli kohased teated saadetakse Euroopa Liidu puhul Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ning Bosnia ja Hertsegoviina puhul Bosnia ja Hertsegoviina välisasjade eest vastutavale ministeeriumile.

               (Koht) … (kuupäev) …..

               kahes eksemplaris bulgaaria, bosnia, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, serbia, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Autentsetes keeleversioonides esinevate lahknevuste korral on ülimuslik ingliskeelne versioon.

               Allkirjad:

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA

               Kokkuleppeosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

               Kõnealuseid tingimusi arvestades on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina asutused sõlmiksid viivitamata käesoleva kokkuleppega sarnastel tingimustel kahepoolsed kokkulepped, mis käsitlevad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas.

               ÜHISDEKLARATSIOON ARTIKLI 2 LÕIGETE 2 JA 3 KOHTA

               Kokkuleppeosalised võtavad arvesse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib toetada Bosnia ja Hertsegoviina jõupingutusi tõhusalt kontrollida oma piiri mis tahes riigiga, mis ei ole Euroopa Liidu liige, muude vahenditega – näiteks suutlikkuse suurendamine, koolitused, riskianalüüs ja piiriületuspunktidesse täitevvolitusteta ekspertide lähetamine – kui täitevvolitustega Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine.