|

52010PC0708

/* KOM/2010/0708 lõplik - APP 2010/0347*/  Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse 28. veebruari 2008. aasta otsust 2008/203/EÜ, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta aastateks 2007–2012

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 2.12.2010KOM(2010) 708 lõplik2010/0347 (APP)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse 28. veebruari 2008. aasta otsust 2008/203/EÜ, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta aastateks 2007–2012SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUSTEttepaneku põhjused ja eesmärgid15. veebruaril 2007 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 168/2007 (edaspidi „määrus”)[1], millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet”). Amet alustas tegevust 1. märtsil 2007.Vastavalt määruse artiklile 5 määrab nõukogu kindlaks ameti tegevuse teemavaldkonnad mitmeaastases raamistikus. Selleks võttis nõukogu vastu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/203/EÜ, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta aastateks 2007–2012 (edaspidi „mitmeaastane raamistik”)[2].Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta ameti mitmeaastast raamistikku, et võimaldada tal täita oma ülesandeid kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö ja politseikoostöö valdkonnas.Üldine taust30. juunil 2005 tegi komisjon ettepaneku[3] luua põhiõiguste amet. Selleks pakuti välja kaks õigusakti: i) EÜ asutamislepingu artiklil 308 põhinev nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, ja ii) Euroopa Liidu lepingu artiklite 30, 31 ja artikli 34 lõike 2 punktil c põhinev nõukogu otsus, millega volitatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit tegutsema Euroopa Liidu lepingu VI jaotises viidatud aladel.Kuid läbirääkimised nõukogus võimaldasid (15. veebruaril 2007) vastu võtta ainult õigusakti, mis võimaldab ametil täita oma ülesandeid ühenduse pädevuse piirides (määrus (EÜ) nr 168/2007). Nõukogu otsustas õigusakti, mis lubanuks ametil tegutseda Euroopa Liidu lepingu VI jaotises viidatud aladel, mitte vastu võtta[4].Komisjon on jätkuvalt seisukohal, et põhiõiguste amet peaks saama tegutseda (nagu määruses määratletud) kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö ja politseikoostöö valdkonnas. Põhiõiguste harta õiguslik siduvus ja nn sammaste kaotamine on hea põhjendus nimetatud valdkondade lisamiseks ameti ülesannete hulka.Määrus (EÜ) nr 168/2007 võeti vastu endise EÜ asutamislepingu artikli 308 alusel. Pärast Lissaboni lepingu jõustumist muutus selle artikli muudetud versioon Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikliks 352.Varem ELi lepingu VI jaotisesse kuulunud küsimused (endine „kolmas sammas”) on saanud nüüd ELi toimimise lepingu V jaotise („Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala”) 4. („Kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö”) ja 5. („Politseikoostöö”) peatükiks.ELi toimimise lepingu artikkel 352 kehtib kõigi selle lepingu reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste kohta. Seepärast ei ole vajadust määrust (EÜ) nr 168/2007 muuta, et laiendada selle reguleerimisala praegu ELi toimimise lepingu V jaotisega hõlmatud küsimustele. Ometi ei ole praeguses mitmeaastases raamistikus nende teemavaldkondade hulgas, kus amet võib tegutseda, kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd ega politseikoostööd. Seepärast on vaja seda muuta, et amet saaks täita oma ülesandeid neis valdkondades.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINEKomisjon käivitas enne põhiõiguste ameti loomise ettepaneku tegemist ulatusliku avaliku arutelu. Arutelus osalenud sidusrühmad väljendasid tugevat soovi, et kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö ja politseikoostöö valdkond lisataks ameti tegevusalade hulka. Nimetatud arutelu oli osa ettepanekuga kaasnenud mõju hindamisest[5]. Ettepanek, nagu juba öeldud, hõlmas varasema EL lepingu VI jaotisse kuuluvate küsimuste kaasamist ameti tegevusalade hulka.Sidusrühmad kinnitavad jätkuvalt oma soovi, et amet tegutseks ka nimetatud valdkondades.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGKavandatud meetmete sisuKavandatav muudatus lisab nõukogu otsuse artiklis 2 sätestatud teemavaldkondade loetellu täiendava punkti.Õiguslik alusKomisjon on seisukohal, et määruse nr 168/2007 artikli 5 lõige 1 on teisejärguline õiguslik alus Euroopa Kohtu kohtuasjas C-133/06[6] tehtud otsuse tähenduses. Seepärast peaks käesoleva ettepaneku õiguslik alus olema määrusega sama, s.o praeguse ELi toimimise lepingu artikkel 352.MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta eelarvet. See suurendab ameti mitmeaastast raamistikku, et võimaldada tööd kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö ja politseikoostöö valdkonnas nende projektide raames, mille jaoks eelarvepädevad institutsioonid on vahendid juba eraldanud.ETTEPANEKU ÜKSIKASJALIK SELGITUSEttepanek lisab kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö ja politseikoostöö valdkonna praeguse mitmeaastase raamistiku teemavaldkondade hulka. Vastavalt ELi toimimise lepingu V jaotise 4. ja 5. peatükile võib Euroopa Liit võtta neis valdkondades meetmeid, mis põhjustab mõnel juhul tundlikke põhiõigustega seotud probleeme.Tegutsedes kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö ja politseikoostöö valdkonnas, annab amet oma panuse Euroopa Liidu eesmärgi saavutamisse, et võetavad meetmed ja nende rakendamine oleks kooskõlas põhiõiguste hartaga.2010/0347 (APP)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse 28. veebruari 2008. aasta otsust 2008/203/EÜ, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta aastateks 2007–2012EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 352,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[7],olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[8],toimides seadusandliku erimenetluse kohaseltning arvestades järgmist:(1) Et amet saaks täita oma ülesandeid nõuetekohaselt, tuli vastavalt määruse (EÜ) 168/2007 artikli 5 lõikele 2 täpselt kindlaks määrata tema tegevuse teemavaldkonnad mitmeaastases raamistikus, mis hõlmab viit aastat.(2) Nõukogu võttis esimese mitmeaastase raamistiku vastu oma 28. veebruari 2008. aasta otsusega 2008/203/EÜ, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta aastateks 2007–2012[9].(3) Praegune mitmeaastane raamistik ei hõlma kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö ja politseikoostöö teemavaldkonda.(4) Määruse (EÜ) nr 168/2007 vastuvõtmise ajal nõustus nõukogu vaatama enne 31. detsembrit 2009 läbi võimalused laiendada põhiõiguste ameti volitusi nii, et need hõlmaksid kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd ja politseikoostööd, ja kutsus komisjoni üles esitama selle kohta asjakohase ettepaneku.(5) Kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd ja politseikoostööd reguleerivad vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotise 4. ja 5. peatükk. Selleks, et põhiõiguste amet saaks nimetatud valdkondades tegutseda, on vaja muuta mitmeaastast raamistikku,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Otsust 2008/203/EÜ muudetakse järgmiselt:Artiklile 2 lisatakse järgmine punkt:"j) kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö ja politseikoostöö.”Artikkel 2Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, … 2010Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.[2] ELT L 63, 7.3.2008, lk 14.[3] KOM(2005) 280 (lõplik).[4] Nõukogu tegi tollal järgmise avalduse: „Nõukogu nõustub enne 31. detsembrit 2009 läbi vaatama põhiõiguste ameti volitused, pidades silmas võimalust laiendada neid politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkondade hõlmamiseks. Nõukogu kutsub komisjoni esitama vastavalt vajadusele sellekohase ettepaneku.” (Euroopa Liidu nõukogu (justiits- ja siseküsimused) 15. veebruaril 2007 Brüsselis toimunud 2781. kohtumise protokolli kavandi lisaleht. Dokument 6396/07 ADD 1, PV/CONS 7 JAI 80, 27. veebruar 2007).[5] Vt aruanne SEK(2005)849, 30.6.2005.[6] Kohtuasi C-133/06 Parlament vs. nõukogu, 6. mai 2008. aasta otsus.[7] ELT C […] , […], lk […].[8] ELT C […] , […], lk […].[9] ELT L 63, 7.3.2008, lk 14.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.11.2015
            COM(2015) 581 final
            2015/0266(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepinguga loodud assotsiatsiooninõukogus

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Lisatud ettepanek on õigusakt, millega määratakse kindlaks liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepinguga (edaspidi „leping”) loodud organis võetav seisukoht.

               Lepingule kirjutati alla 27. juunil 2014 ja seda on kohaldatud ajutiselt alates 1. septembrist 2014, kuni leping liikmesriikides ratifitseeritakse. Nõukogu 16. juuni 2014. aasta otsusega 2014/492/EL
                  1
                kiideti heaks Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide nimel lepingule allakirjutamine ja selle teatavate sätete ajutine kohaldamine.

               Lepinguga loodi assotsiatsiooninõukogu, kes jälgib ja kontrollib lepingu kohaldamist ja rakendamist ning vaatab lepingu toimimise selle eesmärke arvesse võttes regulaarselt läbi. Assotsiatsiooninõukogu võtab vastu otsuse selle kohta, millal on tagatud lepingu täielik rakendamine ja täitmine kogu Moldova Vabariigi territooriumil.

               Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Käesoleva ettepanekuga rakendatakse liidu ühist kaubanduspoliitikat idapartnerluse riigi suhtes eespool nimetatud lepingu sätete alusel. Selle eesmärk on tagada, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna majandushüvedest saadakse kasu kogu Moldova Vabariigi territooriumil.

               Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega

               Käesolev ettepanek on kooskõlas liidu muude välispoliitika eesmärkidega, eelkõige Moldova Vabariigiga seotud Euroopa naabruspoliitika ja arengukoostööpoliitikaga, ning täiendab neid eesmärke.

               2.Õiguslik alus, subsidiaarsus ja proportsionaalsus

               Õiguslik alus

               Liidu jaoks on õiguslik alus, mille alusel määratakse kindlaks liidu ja Moldova Vabariigi vahelise lepinguga loodud organites võetav seisukoht, Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artikli 207 lõige 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)

               Ühine kaubanduspoliitika kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 kohaselt liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek on vajalik, et täita liidu rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud Moldova Vabariigiga sõlmitud lepingus.

               Vahendi valik

               Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9, milles on ette nähtud nõukogu otsuste vastuvõtmine. Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD

               Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

                  Ei kohaldata.

               Konsulteerimine sidusrühmadega

               Käesoleva ettepaneku raames sidusrühmadega konsulteerimist ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Komisjon on võtnud arvesse liitu naabruspoliitika rakendamisel abistavate välisekspertide ja komisjoniväliste organite seisukohti.

               Mõju hindamine

                  Ettepanek on seotud lepingu rakendamisega kogu Moldova Vabariigi territooriumil. Selle kohta korraldati aastal 2009 mõju eelhindamine, millele järgnes aastal 2012 komisjoni kaubanduse peadirektoraadi poolne kaubanduse jätkusuutlikkuse mõju hindamine, mille tulemusi kasutati põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle peetud läbirääkimistel.

               Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

                  Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise lepingu suhtes ei kohaldata õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi menetlusi.

               Põhiõigused

               Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ei kohaldata.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               Rakenduskavad ning järelevalve-, hindamis- ja aruandluskord

                  Lepingu rakendamist vaatab korrapäraselt läbi ELi ja Moldova Vabariigi assotsiatsiooninõukogu. Euroopa Komisjon on võtnud endale kohustuse anda igal aastal Euroopa Parlamendile aru lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) rakendamise kohta.

               Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               Ettepaneku erisätete üksikasjalik selgitus

                  Ettepaneku eesmärk on võtta vastu liidu seisukoht seoses lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamisega kogu Moldova Vabariigi territooriumil. Lepingu artikli 462 lõikes 2 on ette nähtud, et lepingu V jaotist või kogu lepingut hakatakse kohaldama kogu Moldova Vabariigi territooriumil, kui Moldova Vabariik tagab V jaotise või kogu lepingu täieliku rakendamise ja täitmise valdkondades, mis ei ole Moldova Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli all. Moldova Vabariik on teatanud Euroopa Komisjonile, et ta suudab tagada lepingu V jaotise täieliku rakendamise ja täitmise alates 1. jaanuarist 2016. Sellest tulenevalt tehakse ettepanek, et assotsiatsiooninõukogu võtab vastu otsuse vastavalt lepingu artikli 462 lõikele 3.

               2015/0266 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepinguga loodud assotsiatsiooninõukogus

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               1.Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping”) artikli 464 lõigetega 3 ja 4 on nähtud ette kõnealuse lepingu teatavate osade ajutine kohaldamine.

               2.Nõukogu 16. juuni 2014. aasta otsuse 2014/492/EL
                  2
                artiklis 3 on täpsustatud, milliseid lepingu sätteid kohaldatakse ajutiselt; nende hulka kuulub lepingu V jaotis („Kaubandus ja kaubandusküsimused”).

               3.Lepingu artiklis 462 on ette nähtud, et nendes valdkondades, mis ei ole Moldova Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli, hakatakse lepingu V jaotist kohaldama, kui Moldova Vabariik tagab V jaotise täieliku rakendamise ja täitmise kogu oma territooriumil.

               4.Samuti on lepingu artiklis 462 ette nähtud, et assotsiatsiooninõukogu võtab vastu otsuse selle kohta, millal on tagatud lepingu V jaotise täielik rakendamine ja täitmine kogu Moldova Vabariigi territooriumil.

               5.Moldova Vabariik on teatanud Euroopa Komisjonile, et ta suudab tagada lepingu V jaotise täieliku rakendamise ja täitmise kogu oma territooriumil alates 1. jaanuarist 2016.

               6.Lepingu V jaotise kohaldamist kogu Moldova Vabariigi territooriumil tuleb jälgida ja see korrapäraselt läbi vaadata.

               7.Seepärast on asjakohane määrata kindlaks liidu seisukoht seoses lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamisega kogu Moldova Vabariigi territooriumil,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu artikliga 434 loodud assotsiatsiooninõukogus võetav liidu seisukoht seoses lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) täieliku rakendamise, täitmise ja kohaldamisega kogu Moldova Vabariigi territooriumil, põhineb käesolevale otsusele lisatud assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõul.

               2.Liidu esindajad assotsiatsiooninõukogus võivad teha väiksemaid muudatusi otsuse eelnõus ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Kaheksa kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest ja seejärel kord aastas annab Euroopa Komisjon nõukogule aru lepingu V jaotise kohaldamise kohta kogu Moldova Vabariigi territooriumil. Kui Moldova Vabariik ei taga enam assotsieerimislepingu V jaotise täielikku rakendamist ja täitmist nendes valdkondades, mis ei ole Moldova Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli all, võivad liidu esindajad assotsiatsiooninõukogus esitada taotluse, et assotsiatsiooninõukogu vaataks lepingu V jaotise asjaomastes valdkondades kohaldamise jätkamise uuesti läbi.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 260, 30.8.2014, lk 1.

                     (2)
                  Nõukogu otsus, 16. juuni 2014, ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelisele assotsieerimislepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 260, 30.8.2014, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.11.2015
            COM(2015) 581 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu V jaotise kohaldamise kohta kogu Moldova Vabariigi territooriumil

               LISA

               Eelnõu:

               ELi – MOLDOVA VABARIIGI assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2015,

               ... 2015,

               ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu V jaotise kohaldamise kohta kogu Moldova Vabariigi territooriumil

               ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelist assotsieerimislepingut (edaspidi „leping”), millele kirjutati alla 27. juunil 2014 Brüsselis, eriti selle artiklit 462,

               ning arvestades järgmist:

               1.Lepingu artikli 464 kohaselt kohaldatakse lepingu teatavaid osi ajutiselt alates 1. septembrist 2014.

               2.Moldova Vabariik on teatanud Euroopa Komisjonile, et ta suudab tagada lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) täieliku rakendamise ja täitmise kogu oma territooriumil alates 1. jaanuarist 2016.

               3.On asjakohane, et assotsiatsiooninõukogu vaatab lepingu V jaotise kohaldamise kogu Moldova Vabariigi territooriumil korrapäraselt läbi.

               4.On asjakohane, et kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomitee jälgib lepingu V jaotise kohaldamist kogu Moldova Vabariigi territooriumil ja annab korrapäraselt assotsiatsiooninõukogule aru,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Assotsieerimislepingu V jaotist („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldatakse kogu Moldova Vabariigi territooriumil alates 1. jaanuarist 2016.

               2.Assotsiatsiooninõukogu vaatab assotsieerimislepingu V jaotise kohaldamise kogu Moldova Vabariigi territooriumil läbi 10 kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist ja seejärel kord aastas.

               3.Kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomitee jälgib lepingu V jaotise kohaldamist vastavalt lõikele 1. Ta annab assotsiatsiooninõukogule aru kord aastas või kui olukord seda nõuab.

               4.VII jaotist kohaldatakse niivõrd, kui seda kohaldatakse seoses V jaotisega.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Koostatud … (koht), … (kuupäev)

                        Assotsiatsiooninõukogu nimel

                        eesistuja


title: Ettepanek Nõukogu otsus millega lubatakse Austrial kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, artiklist 21

text:
Avis juridique important

|

52004PC0535

Ettepanek nõukogu otsus millega lubatakse Austrial kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, artiklist 21  /* KOM/2004/0535 lõplik */

Ettepanek NÕUKOGU OTSUS millega lubatakse Austrial kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, artiklist 21(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. 17. mail 1977 vastuvõetud nõukogu kuuenda direktiivi (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas [1]) artikli 27 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda liikmesriigile loa võtta erimeetmed käesoleva direktiivi sätetest erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada maksumenetlust või ära hoida teatud liiki käibemaksupettusi või käibemaksu tasumise vältimist.[1]  EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/92/EÜ (ELT L 260, 11.10.2003, lk 8).2. Komisjonile esitatud kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 03.03.2004, palus Austria valitsus luba kohaldada kolme direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõike 1 punktist a kõrvale kalduvat meedet.3. Kuuenda direktiivi artikli 27 lõike 2 kohaselt teatas komisjon teistele liikmesriikidele Austria valitsuse palvest kirjalikult 26.03.2004 ning 30.03.2004 teavitas komisjon Austriat kirjalikult sellest, et tal on kogu teave, mida vajab palve läbivaatamiseks.4. Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikes 1, nimetatud direktiivi parandatud redaktsiooni artiklis 28g sätestatakse, et siseriikliku süsteemi alusel vastutavad käibemaksu tasumise eest maksukohustuslased, kes võõrandavad maksustatavaid kaupu või osutavad maksustatavaid teenuseid.5. Austria poolt palutud erandi eesmärk on muuta kolmel konkreetsel juhul käibemaksu tasumise eest vastutavaks kauba või teenuse saaja: Esiteks, tagatisena antud kauba võõrandamisel ühelt maksukohustuslaselt teisele selle tagatise realiseerimise käigus. Teiseks, kui kaup võõrandatakse pärast kolmandale isikule omandireservatsiooni loovutamist kolmanda isiku poolt omandiõiguse kasutamise käigus. Kolmandaks, kinnisvara võõrandamisel teise maksukohustuslase poolt täitevmenetluse raames korraldatud avalikul enampakkumisel, kui müüja on kuuenda direktiivi artikli 13C kohaselt otsustanud kinnisvara võõrandamisel käibemaksu lisamise kasuks. Taotletavaid meetmeid tuleb käsitleda meetmetena, mis hoiavad ära teatud liiki käibemaksupettusi või käibemaksu tasumise vältimist.6. Tihti toimub kauba võõrandamine ühelt maksukohustuslaselt teisele antud tagatise realiseerimisel. Tavaliselt juhtub see olukorras, kus tagatise andjal on piiratud võimalused oma võlgade, sealhulgas maksuvõlgade tasumiseks. Kui tagatise saaja kasutab oma õigust ning müüb tagatise kolmandale isikule, saab müüki käsitleda kui kauba võõrandamist tagatise andjalt tagatise saajale. Sellisel juhul saab tagatise saaja kasu nii tagatiseks olnud vara müügist kui ka tagatise andjalt temale loovutamise käigus tekkinud sisendkäibemaksu mahaarvamisest. Tavaliselt ta ei maksa tagatise andjale kauba müügi puhul makstavat käibemaksu. Isegi kui osa müügitulust kantakse üle tagatise andjale, pole garantiid, et viimane kasutaks seda käibemaksu tasumiseks. Tegelikult jääb käibemaksutulu tihti saamata juhtudel, kus tagatise saajalt ei saa võtta õigust arvata maha sisendkäibemaks ja tagatise andjat ei saa vastutama panna, kuna ta on maksejõuetu või kadunud. Selliste juhtumite suur arv takistab Austria maksuametil võtmast vastu eranditult fiskaalseid ja mitte-fiskaalseid meetmeid, mille eesmärgiks oleks suurendada haldusjärelevalvet äritegevuse üle. Need meetmed poleks piisavad, kuna Austria maksuamet ei suuda teha kindlaks nii paljusid seadust rikkuvaid ettevõtjaid või suudab seda liiga hilja, kui pole enam võimalik saamata jäänud käibemaksutulu kätte saada. Austria maksuameti ees seisvate raskuste ulatus tingib nende lahendamise õiguslike meetmetega. Kauba saaja planeeritud vastutus käibemaksu tasumisel puudutab ettevõtteid, mis tavaliselt võivad kasutada sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ja ei puuduta eraisikuid. Sarnast erandit on juba lubatud kohaldada Saksamaal (nõukogu 2. juuni 2002. aasta otsus 2002/439/EÜ - EÜT 151/12, 11.06.2002).7. Teine juhus puudutab kauba müüki, mis järgneb omandireservatsiooni loovutamisele kolmandale isikule ning selle õiguse kasutamisele nimetatud kolmanda isiku poolt. Juhtudel, kus kauba ostja võimalused ostu eest tasumiseks on piiratud, võib kauba müüja kaupu võõrandada omandireservatsiooni alusel ning loovutada omandireservatsiooni kasutamise õigus ja ostuhinna nõudeõigus kolmandale isikule, kelleks on tavaliselt pank, kolmanda isiku poolt ostjale antud laenu tagatiseks. Kui ostja ei suuda endiselt laenu tagasi maksta, teostab pank omandiõigust, mis hõlmab kauba üleandmist esialgselt ostjalt pangale. Sellisel juhul ei maksa pank tavaliselt esialgsele ostjale kauba võõrandamise puhul makstavat käibemaksu, vaid kasutab seda esialgse ostja laenuvõla kustutamiseks, mille tulemusena ei saa Austria finantsasutused esialgselt ostjalt käibemaksu sisse nõuda. Isegi kui osa müügitulust kantakse üle esialgsele ostjale, pole garantiid, et viimane kasutab seda käibemaksu tasumiseks. Seetõttu sarnaneb käesolev juhtum eespool kirjeldatud tagatise realiseerimise juhtumiga. Tegelikult on enamikel kirjeldatud juhtudel esialgsed ostjad maksejõuetud või kaovad enne, kui Austria maksuamet suudab neid kindlaks teha ja käibemaksu sisse nõuda.8. Kolmas juhtum puudutab kinnisvara, mis müüakse teisele maksukohustuslasele kinnisvara omanud ettevõtte sundlikvideerimise käigus korraldatud avalikul enampakkumisel. Siia alla kuuluvad juhtumid, kus müüja on kasutanud õigust käibemaksu lisamiseks, olgugi, et müügi ajal pole tema finantsseisund selline, mis võimaldaks tal maksuametile tasuda käibemaksu, mida ta ostjale esitatud arvel näidatud summa pealt peaks maksma. Ostja võib tavaliselt kasutada käibemaksu mahaarvamise õigust ja müüja ei maksa maksuametile käibemaksu. Tulemuseks on, et müüja võlausaldajad saavad võlgniku käest tagasi rohkem raha, kui nad saaksid normaalselt, mil müügitehing on käibemaksust vabastatud. Nii jääb maksuametil müüjalt käibemaks saamata, kuna vahepeal on viimane ennast maksejõuetuks kuulutanud. Austria maksuameti ees seisvate raskuste ulatus tingib nende lahendamise õiguslike meetmetega. Kinnisvara on kõrge väärtusega kaup ja seega on maksustatavad summad ja laekumata käibemaksust tulenev kahju - isegi kui on tegu ühe tehinguga - eriti suured. Lahendus pole ka see, kui kaotada kinnisvara maksustamisel valikuõigus. Tavaliselt hõlmab kinnisvara väärtus varjatult ka käibemaksu ning valikuõiguse säilitamine on vajalik käibemaksusüsteemi hoidmiseks neutraalsena. Eespool toodu taustal tundub, et antud olukorras, kus tegu on eriti suurte riskidega, on ostja planeeritud vastutus käibemaksu tasumisel tegelikult kõige kohasem lahendus. Tänu taotletavale erandile välditakse käibemaksu laekumata jäämisest tekkivat kahju, kuna rahandusasutused lihtsalt ei maksa ühelegi asjaomasele ettevõtjale käibemaksu tagasi. Sellise lahendusega välditakse ka müüja ja ostja topeltvastutust maksude tasumise eest, mis võib kujutada suuremat riski ostjale juhul, kui nad oleksid ühiselt vastutavad. Lahendus vabastaks maksuametid koormavatest käibemaksu sissenõudmise menetlustest, kus nad saavad pöörduda ainult ostja poole, kuna sissenõudmine müüjalt osutub võimatuks. Lahendusega välditakse kolmanda isiku, näiteks notari, liigset maksualast vastutust, mis omakorda tähendaks suuremaid kulutusi müüjale ja ostjale. Kuna praktikas hõlmab erand kauba võõrandamist maksukohustuslaste vahel, kasutatakse kauba võõrandamisel maksustamist puudutavat valikuvõimalust ainult juhul, kui ostja võib kasutada sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust. Sarnast erandit on juba lubatud kohaldada Saksamaal (nõukogu 2. juuni 2002. aasta otsus 2002/439/EÜ - EÜT 151/12, 11.06.2002 ning nõukogu 30. märtsi 2004. aasta otsus 2004/291/EÜ - ELT L94/59).Ettepanek NÕUKOGU OTSUS millega lubatakse Austrial kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, artiklist 21EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse 17. mai 1977. aasta kuuendat nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas [2], eriti selle artikli 27 lõiget 1,[2]  EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/92/EÜ (ELT L 260, 11.10.2003, lk 8).võttes arvesse komisjoni ettepanekut [3],[3]  OJ C , , p. .ning arvestades järgmist:(1) Komisjonile esitatud kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 03.03.2004, palus Austria valitsus luba kohaldada kolme direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõike 1 punktist a kõrvale kalduvat meedet.(2) Austria poolt palutud erandi eesmärk on muuta kolmel konkreetsel juhul käibemaksu tasumise eest vastutavaks ostja. Esiteks, tagatisena antud kauba võõrandamisel ühelt maksukohustuslaselt teisele selle tagatise realiseerimise käigus. Teiseks, kui kaup võõrandatakse pärast kolmandale isikule omandireservatsiooni loovutamist kolmanda isiku poolt omandiõiguse kasutamise käigus. Kolmandaks, kinnisvara võõrandamisel teise maksukohustuslase poolt sundmüügi raames korraldatud avalikul enampakkumisel, kui müüja on vastavalt kuuenda direktiivi artiklile 13C otsustanud kinnisvara võõrandamisel käibemaksu lisamise kasuks. Taotletavaid meetmeid tuleb käsitleda meetmetena, mis hoiavad ära teatud liiki käibemaksupettusi või käibemaksu tasumise vältimist.(3) Kui kaup antakse üle ühelt maksukohustuslaselt teisele antud tagatise realiseerimise käigus, peegeldab see olukorda, kus kauba üleandjal, kes on samaaegselt tagatise andjaks, on piiratud võimalused oma võlgade, sealhulgas maksuvõlgade tasumiseks. Kui kauba saanud tagatise saaja kasutab oma õigust ning müüb tagatise kolmandale isikule, saab müüki käsitleda kui tarnet tagatise andjalt tagatise saajale. Paljudel sellistel juhtudel jäi käibemaksutulu saamata, kuna tagatise saajalt ei saanud võtta sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ja tagatise andjat ei saanud vastutama panna, kuna ta oli muutunud maksejõuetuks või kadunud. Austria maksuameti ees seisvate raskuste ulatus tingis nende lahendamise õiguslike meetmetega. Kauba saaja planeeritud vastutus käibemaksu tasumisel puudutab ettevõtteid, mis tavaliselt võivad kasutada sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ja ei puuduta eraisikuid. Sarnast erandit on juba lubatud kohaldada Saksamaal (nõukogu 2. juuni 2002. aasta otsus 2002/439/EÜ [4]).[4]  EÜT L 151, 11.06.2002, lk 12.(4) Juhtudel, kus kauba ostja võimalused ostu eest tasumiseks on piiratud, võib kauba müüja reserveerida endale kaupade omandiõiguse ning loovutada omandireservatsiooni kasutamise õigus ja ostuhinna nõudeõigus kolmandale isikule, kelleks harilikult on pank, kolmanda isiku poolt ostjale antud laenu tagatiseks. Kui ostja ei suuda endiselt laenu tagasi maksta, kasutab pank omandireservatsiooni õigust. See tähendab kauba üleandmist esialgselt ostjalt pangale. Sellisel juhul ei maksa pank tavaliselt esialgsele ostjale tarne puhul makstavat käibemaksu, vaid kasutab seda esialgse ostja laenuvõla kustutamiseks, mille tulemusena ei saa finantsasutused esialgselt ostjalt käibemaksu sisse nõuda, kuna see on maksejõuetu või kaob enne, kui maksuamet suudab ta kindlaks teha ja käibemaksu sisse nõuda. Seetõttu sarnaneb käesolev juhtum eespool kirjeldatud tagatise realiseerimise juhtumiga.(5) Käibemaksutulu jääb laekumata ka kinnisvara võõrandamise juhtudel, kui see müüakse teisele maksukohustuslasele kinnisvara omanud ettevõtte sundlikvideerimise käigus korraldatud avalikul enampakkumisel ja müüja kasutab õigust lisada kinnisvara hinnale käibemaks, olgugi, et võõrandamise ajal pole tema finantsseisund selline, mis võimaldaks tal maksta maksuametile maksu, mida ta ostjale esitatud arves näidatud summa pealt peaks maksma. Ostja võib tavaliselt kasutada sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ja müüja ei maksa maksuametile käibemaksu. Austria maksuameti ees seisvate raskuste ulatus tingis nende lahendamise õiguslike meetmetega. Kinnisvara on kõrge väärtusega kaup ja seega on maksustatavad summad ja laekumata käibemaksust tulenevad kahjumid - isegi kui on tegu ühe tehinguga - eriti suured. Tavaliselt hõlmab kinnisvara väärtus varjatult ka käibemaksu ning valikuõiguse säilitamine on vajalik käibemaksusüsteemi hoidmiseks neutraalsena. Eeltoodu taustal tundub, et antud olukorras, kus tegu on eriti suurte riskidega, on ostja planeeritud vastutus käibemaksu tasumisel kõige kohasem lahendus. Tänu taotletavale erandile välditakse käibemaksu laekumata jäämisest tekkivat kahju, kuna rahandusasutused lihtsalt ei maksa ühelegi asjaomasele ettevõtjale käibemaksu tagasi. Sellise lahendusega välditakse ka ostja ja müüja topeltvastutust maksu tasumise eest, mis võib kujutada suuremat riski ostjale, ning maksuameteid ei koormata käibemaksu vaevalise sissenõudmise menetlusega, mille käigus nad saavad pöörduda ainult ostja poole, kuna käibemaksu tagasinõudmine müüjalt osutub võimatuks. Lahendusega välditakse kolmanda isiku, näiteks notari, maksualast vastutust, mis omakorda tähendaks suuremaid kulutusi müüjale ja ostjale. Kuna praktikas hõlmab erand kauba müüki ühelt maksukohustuslaselt teisele, kohaldatakse seda ainult konkreetsetel juhtudel. Sarnast erandit on juba lubatud kohaldada Saksamaal (nõukogu 2. juuni 2002. aasta otsus 2002/439/EÜ [5] - EÜT 151/12, 11.06.2002 ning nõukogu 30. märtsi 2004. aasta otsus 2004/291/EÜ [6] - ELT L94/59).[5]   EÜT L 151, 11.06.2002, lk 12.[6]   EÜT L 94, 30.03.2004, lk 59.(6) Kõnealune erand ei mõjuta lõpptarbimise etapis tasumisele kuuluvat maksusummat ega käibemaksust laekuvaid Euroopa ühenduste omavahendeid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Erandina direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõike 1 punktist a, muudetud artikliga 28g, lubatakse Austrial käesolevaga otsustada panna käibemaksu tasumise kohustus otsuse artiklis 2 nimetatud kauba ostjale.Artikkel 2Käibemaksu tasumise kohustuse võib panna kauba ostjale järgmistel juhtudel:1. Tagatisena antud kauba võõrandamisel ühelt maksukohustuslaselt teisele selle tagatise realiseerimise käigus;2. Kui kaup võõrandatakse pärast kolmandale isikule omandireservatsiooni loovutamist kolmanda isiku poolt omandiõiguse kasutamise käigus;3. Kinnisvara võõrandamisel, kui see müüakse teisele maksukohustuslasele kinnisvara omanud ettevõtte sundlikvideerimise käigus korraldatud avalikul enampakkumisel ja juhul, kui müüja on kasutanud õigust võõrandamistehing maksustada.Artikkel 3Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2008.Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud Austriale.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja


				|

		52012PC0661

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse otsust 2010/39/EL ja lubatakse Portugalil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 168, 193 ja 250 /* COM/2012/0661 final - 2012/0314 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi
2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 395 lõikele 1 võib
nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil võtta
erimeetmeid, millega tehakse erand kõnealusest direktiivist, et lihtsustada
maksu kogumise menetlust või hoida ära teatavat maksudest kõrvalehoidumist või
maksustamise vältimist.
Portugali Vabariik taotles kirjas, mille
komisjon registreeris 18. aprillil 2012, luba jätkuvalt kohaldada meedet,
millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168, 193 ja 250, et
kohaldada koduuksemüügi suhtes vabatahtlikku erikorda.
Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395
lõikele 2 teavitas komisjon 1. juuni 2012. aasta kirjaga teisi liikmesriike
Portugali Vabariigi taotlusest. Komisjon teatas 6. juuni 2012. aasta kirjaga
Portugali Vabariigile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.
Üldine taust
Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 168 on sätestatud,
et maksukohustuslasel on õigus arvata maha maksustatavate tehingute tarbeks
tehtud ostude eest tasutud käibemaks. Direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 193 on
ette nähtud, et käibemaksu tasub maksukohustuslane, kelle kaubatarned või
teenuste osutamine on maksustatav, välja arvatud siis, kui artiklites 194–199
ja artiklis 202 osutatud juhtudel tasub maksu teine isik. Direktiivi
2006/112/EÜ artikli 250 lõikega 1 on ette nähtud, et iga maksukohustuslane peab
esitama käibedeklaratsiooni, kus on ära toodud kogu sissenõutavaks muutunud
maksu ning tehtavate mahaarvamiste arvutamiseks vajalik teave, sealhulgas
nimetatud maksu ja mahaarvamistega seotud tehingute koguväärtus ning
maksuvabade tehingute summa, ulatuses, mis on vajalik maksubaasi
kindlaksmääramiseks.
Portugali Vabariigi rakendatav meede kaldub
eespool nimetatud sätetest siiski kõrvale. Kõnealune vabatahtlik erikord hõlmab
koduuksemüügi sektoris tegutsevaid ettevõtteid, kes täidavad konkreetseid
tingimusi ja kellel on pädeva maksuhalduri luba kõnealust korda kohaldada.
Kõnealused ettevõtted kasutavad vahendajatest edasimüüjaid, kellele nad müüvad
oma tooted otse ning kes omakorda müüvad samad tooted otse lõpptarbijatele.
Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193
on ettevõtted, kelle suhtes kord kehtib, tehtud vastutavaks käibemaksu tasumise
eest kaupadelt, mille edasimüüja tarnib lõpptarbijatele. Erandina direktiivi
2006/112/EÜ artiklist 168 on kõnealustele ettevõtetele antud õigus arvata maha
käibemaks, mida edasimüüjad peavad tasuma või on tasunud neile tarnitud
vastavate kaupade eest. Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 250 pannakse
loa saanud ettevõtetele edasimüüjate asemel kohustus esitada käibedeklaratsioon
nende kaupade kohta, mis loa saanud ettevõtted on tarninud edasimüüjatele ja
mis edasimüüjad on tarninud lõpptarbijatele.
Ainult sellistel ettevõtetel võib lubada
kasutada kõnealust erikorda, kelle kogukäive tekib koduuksemüügist edasimüüjate
kaudu, kes tegutsevad oma nimel ja arvel, tingimusel et kõik ettevõtte müüdud
tooted on esitatud eelnevalt kehtestatud hinnakirjas, mida kohaldatakse
lõpptarbimisjärgus ning äriühing müüb oma tooted otse edasimüüjatele, kes
müüvad need omakorda otse lõpptarbijale.
Algselt anti nõukogu otsusega 2004/738/EÜ[1] Portugali Vabariigile luba
kasutada erandmeedet kuni 31. detsembrini 2009 ja seejärel taas nõukogu
otsusega 2010/39/EL[2]
kuni 31. detsembrini 2012.
Oma praeguses taotluses teavitas Portugali
Vabariik komisjoni, et põhjused, mille alusel nõukogu tegi otsuse 2010/39/EL,
on alles ning selgitas, et erimeedet kohaldatakse siiani ja see on osutunud
käibemaksu kogumise lihtsustamise ja asjaomases sektoris käibemaksu tõhusama
kontrolli seisukohast väga kasulikuks.
Üldiselt on erandid ajaliselt piiratud, et
oleks võimalik hinnata erimeetme kohasust ja tõhusust. Sellega seoses, võttes
aluseks Portugali Vabariigi esitatud teabe, saab komisjon aru, et kõnealune
erimeede kujutab endast lihtsustust nii maksuhalduritele kui ka äriühingutele,
kuna see puudutab ainult väga väikeseid maksumaksjaid, kellel puudub sobiv struktuur
või organisatsiooniline võimekus järgida käibemaksuseaduse nõudeid. See mõjutab
lõpptarbimisetapi tasandil tasumisele kuuluvat maksusummat üksnes tühises
ulatuses. Erandmeetme pikendamine on seepärast asjakohane.
Siiski peaks mis tahes pikendamine olema
ajaliselt piiratud, et oleks võimalik hinnata, kas tingimused, millel erand
põhineb, ikka veel kehtivad. Seepärast tehakse ettepanek pikendada erandit kuni
2015. aasta lõpuni ja paluda, et Portugali Vabariik esitaks juhul, kui on kavas
taotleda erandi edasist pikendamist pärast 2015. aastat, koos
pikendamistaotlusega hiljemalt 1. aprilliks 2015 aruande, milles oleks
ülevaade erimeetme kohaldamise kohta.
Ettepaneku valdkonnas kehtivad
õigusnormid
Ei kohaldata.
Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete
ja eesmärkidega
Ei kohaldata.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE TULEMUSED JA MÕJU HINDAMINE
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Ei ole asjakohane.
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja
kasutada.
Mõju hindamine
Ettepaneku eesmärk on lihtsustada maksu
kogumise menetlust, seega on selle võimalik mõju positiivne nii ettevõtjatele
kui ka haldusasutustele. Portugali Vabariik peab lahendust sobivaks meetmeks.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud meetme kokkuvõte
Ettepaneku eesmärk on lubada Portugali
Vabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi
2006/112/EÜ artiklitest 168, 193 ja 250, et teatavatele loa saanud ettevõtetele
saaks panna kohustuse tasuda käibemaks edasimüüjate vahendusel lõpptarbijatele
tehtavate kaubatarnete eest, andes kõnealustele loa saanud ettevõtetele õiguse
arvata maha käibemaks, mida edasimüüja peab tasuma või on tasunud kõnealuste
kaupade ostul, ning kanda loa saanud ettevõtetele üle kohustus esitada
käibedeklaratsioon, mis on seotud kõnealuste kaupade tarnega loa saanud
äriühingutelt edasimüüjatele ning edasimüüjatelt lõpptarbijatele.
Erandmeetme kohaldamine ja vajalikkus
vaadatakse läbi ning Portugali Vabariik esitab selle kohta aruande koos
pikendamise mis tahes taotlusega. Otsus aegub selles märgitud kuupäeval.
Õiguslik alus
Nõukogu 28. novembri 2006. aasta
direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 395
lõige 1.
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek tehakse ELi ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seepärast ei kohaldata.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Käesolev otsus käsitleb liikmesriigile tema
enda taotlusel antavat luba ja sellega ei kaasne mingeid kohustusi.
Erimeede on erandi piiratud reguleerimisala
arvestades kooskõlas taotletava eesmärgiga.
Vahendi valik
Kavandatud õigusakt: nõukogu otsus.
Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmistel
põhjustel.
Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 kohaselt
on erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni
ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Nõukogu otsus on ainus
sobiv õigusakt, sest selle saab adresseerida üksikule liikmesriigile.
4.           MÕJU EELARVELE
Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust
saadavatele ELi omavahenditele,
5.           VALIKULISED ÜKSIKASJAD
Ettepanek sisaldab ülevaatamisklauslit ja
aegumisklauslit.
2012/0314 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega muudetakse otsust 2010/39/EL ja
lubatakse Portugalil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand
direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 168,
193 ja 250
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta
direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi,[3] eriti selle artikli 395 lõiget
1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjonis 18. aprillil 2012 registreeritud kirjaga
taotles Portugal luba kohaldada jätkuvalt erimeedet, mille kohta on varem antud
luba nõukogu otsusega 2010/39/EL[4],
millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ mahaarvamisõigust,
maksukohustuslasi ja käibedeklaratsiooni esitamise kohustust käsitlevatest
sätetest.
(2)
Kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395
lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon 1. juuni 2012. aasta
kirjaga teisi liikmesriike Portugali taotlusest. Komisjon teatas 6. juuni 2012.
aasta kirjaga Portugalile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.
(3)
Portugali rakendatav erandmeede ei vasta direktiivi
2006/112/EÜ sätetele, kuna sellega lubatakse kohaldada vabatahtlikku erikorda,
mis käsitleb koduuksemüügi sektoris tegutsevaid teatavaid äriühinguid, kes
vastavad konkreetsetele tingimustele ja kellel on pädeva maksuhalduri luba.
Kõnealused ettevõtted kasutavad teatavat ärimudelit ja müüvad oma tooteid otse
vahendajatest edasimüüjatele, kes omakorda müüvad samad tooted otse
lõpptarbijatele.
(4)
Erimeetmega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ
artiklist 168, millega reguleeritakse maksukohustuslase õigust arvata maha
maksustatavate tehingute tarbeks talle tarnitud kaupade ja teenuste eest
tasutud käibemaks, andes kõnealustele ettevõtetele õiguse arvata maha
käibemaks, mille edasimüüja tasub või on tasunud talle tarnitud kaupade eest.
(5)
Erimeetmega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ
artiklist 193, millega reguleeritakse kohustust tasuda käibemaks, sätestades,
et erikorraga hõlmatud ettevõtted vastutavad edasimüüjate poolt lõpptarbijatele
tarnitavate kaupade käibemaksu tasumise eest.
(6)
Erimeetmega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ
artiklist 250, millega reguleeritakse kohustust esitada käibedeklaratsioon,
kandes üle edasimüüjate kohustuse esitada käibedeklaratsioon nende kaupade
kohta, mis kõnealused ettevõtted on neile tarninud ja mis tarnitakse
lõpptarbijatele.
(7)
Erimeedet võib kohaldada üksnes nende ettevõtete
suhtes, kelle käive tekib koduuksemüügil selliste edasimüüjate kaudu, kes
tegutsevad oma nimel ja arvel, tingimusel et kõik ettevõtte müüdud tooted on
esitatud eelnevalt kehtestatud hinnakirjas, mida kohaldatakse
lõpptarbimisjärgus ning ettevõte müüb oma tooted otse edasimüüjatele, kes
müüvad need omakorda otse lõpptarbijale.
(8)
Seega on kõnealuse erikorra eesmärk tagada, et
käibemaks, mis on kogutud kõnealustelt ettevõtetelt saadud toodete müügi
jaekaubanduse etapis, kantakse riigikassasse, hoides seega ära maksudest
kõrvalehoidmise. Ühtlasi lihtsustab see maksuhaldurite jaoks käibemaksu
kogumise korda ja vähendab edasimüüjate kohustusi seoses käibemaksuga.
(9)
Portugali esitatud teabe kohaselt ei ole kõnealuse
erimeetme praegust kohaldamist õigustav õiguslik ja faktiline olukord muutunud
ja on endiselt sama. Seepärast tuleks Portugalil lubada jätkata kõnealuse
erimeetme kohaldamist järgneval piiratud ajavahemikul kuni 31. detsembrini
2015, et oleks võimalik erandmeetme vajalikkus ja tõhusus läbi vaadata.
(10)
Kui Portugal peab pärast 2015. aastat edasist
pikendamist vajalikuks, tuleks tal koos pikendamistaotlusega esitada
komisjonile aruanne meetme kohaldamise kohta hiljemalt 31. märtsiks 2015
selleks, et komisjonil oleks piisavalt aega taotluse kaalumiseks, ning selleks,
et kui komisjon teeb ettepaneku, oleks nõukogul aega see vastu võtta.
(11)
Erandi kohaldamine mõjutab lõpptarbimise etapil
kogutud käibemaksutulude kogusummat üksnes tühises ulatuses ega mõjuta
negatiivselt käibemaksust saadavaid ELi omavahendeid.
(12)
Seepärast tuleks otsust 2010/39/EL vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsuse 2010/39/EL artikkel 4 asendatakse
järgmiselt:
„Artikkel 4
1.
Käesolev otsus kehtib kuni 31. detsembrini 2015.
2.
Käesolevas otsuses sätestatud erimeetme pikendamise
taotlus tuleb komisjonile esitada hiljemalt 31. märtsiks 2015.
Kõnealusele taotlusele lisatakse aruanne erimeetme kohaldamise kohta.”
Artikkel 2
Käesolevat otsust kohaldatakse alates
1. jaanuarist 2013.
Artikkel 3
Käesolev otsus
on adresseeritud Portugali Vabariigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 325, 28.10.2004, lk 62.
[2]               ELT L 19, 23.1.2010, lk 5.
[3]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.
[4]               ELT L 19, 23.1.2010, lk 5.


title: Ettepanek: Nõukogu otsus, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Bulgaarias

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---       EUROOPA KOMISJON
                                    Brüssel 6.7.2010
                                    SEK(2010) 882 lõplik
                         Ettepanek:
                     NÕUKOGU OTSUS,
   ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Bulgaarias
ET                                                         ET
 ---pagebreak---                                                SELETUSKIRI
   1.        STABIILSUSE JA KASVU PAKTI KOHALDAMINE PRAEGUSES KRIISIOLUKORRAS
   Paljudes ELi liikmesriikides ületab valitsemissektori eelarve puudujääk praegu ELi toimimise
   lepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla sageli väga järsku
   suurenemist tuleb vaadelda 2008./2009. aasta finantskriisi ja majandussurutise enneolematu
   ulatuse kontekstis. Oma osa on siin mitmel teguril. Esiteks väheneb majandussurutise
   tagajärjel maksutulu ja suurenevad sotsiaaltoetustega seotud kulud (nt töötushüvitised).
   Teiseks, tunnistades, et eelarvepoliitikal on praeguses erakordses majandusolukorras oluline
   roll, kutsus komisjon 2008. aasta novembris esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavas,
   mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris, üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid.
   Kavaga nähti ette, et stimuleerivad meetmed peavad olema õigeaegsed, sihipärased ja ajutised
   ning vastama eri liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele, kusjuures
   kõnealuste meetmete kohaldamine tuleks majandusolukorra paranedes lõpetada. Mitu riiki on
   võtnud finantssektori stabiliseerimise meetmeid, millest mõned on mõjutanud võlapositsiooni
   või võivad tulevikus eelarvepuudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatavad riikliku toetusega
   seotud kulud võib tulevikus tagasi saada.
   Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse,
   kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtuse 3 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu
   pakti 2005. aasta muudatuste eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
   kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja
   eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, mis aitab
   valitsustel kujundada poliitika, millega saaks kiiresti taastada kindla eelarvepositsiooni, võttes
   arvesse majandusolukorda, ning sellega tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.
   2.        ÜLEMÄÄRASE          EELARVEPUUDUJÄÄGI            MENETLUSE       RAAMES      VAREM     VÕETUD
             MEETMED
   Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklis 126 on sätestatud
   ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Kõnealust menetlust täpsustatakse stabiilsuse ja
   kasvu pakti osaks olevas nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi
   menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta1.
   Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 2 peab komisjon jälgima
   eelarvedistsipliini järgimist kahe kriteeriumi alusel: a) kas valitsemissektori kavandatud või
   tegeliku eelarvepuudujäägi suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse 3 % (välja arvatud juhul, kui
   puudujäägi suhe on oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele
   tasemele või kui kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on
   kontrollväärtuse lähedal) ja b) kas valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse
   60 % (välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele
   rahuldava kiirusega).
   1
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti
           rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille
           majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav
           aadressil
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm..
ET                                                       2                                                      ET
 ---pagebreak---    Artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul, kui liikmesriik ei              vasta ühele või mõlemale
   kriteeriumile, peab komisjon koostama aruande. Aruandes tuleb                  võtta arvesse ka seda, kas
   eelarvepuudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti                    kõiki muid asjaomaseid
   tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega                         perioodi majandus- ja
   eelarvepositsiooni.
   Võttes aluseks Bulgaaria ametiasutuste 2010. aasta aprillis esitatud2 ja seejärel Euroopa
   Ühenduste Statistikaameti kinnitatud3 eelarveandmed ning komisjoni talituste 2010. aasta
   kevadprognoosi, võttis komisjon artikli 126 lõike 3 alusel 12. mail 2010 vastu Bulgaariat
   käsitleva aruande4.
   Seejärel sõnastas majandus- ja rahanduskomitee 27. mail 2010 kooskõlas artikli 126 lõikega 4
   oma arvamuse komisjoni aruande kohta.
   3.        ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI OLEMASOLU
   Bulgaaria ametiasutuste poolt aprillis 2010 esitatud andmete kohaselt ulatub valitsemissektori
   eelarve puudujääk Bulgaarias 2009. aastal 3,9 %ni SKPst ja ületab seega kontrollväärtuse 3 %
   SKPst. Artikli 126 lõike 3 kohases aruandes märgiti, et puudujääk ei olnud kontrollväärtuse
   3 % SKPst lähedal, kuid puudujääki saab käsitada ELi toimimise lepingu ja stabiilsuse ja
   kasvu pakti tähenduses erandlikuna. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud
   tõsisest majanduslangusest ELi toimimise lepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti mõistes,
   kuna üleilmne majandus- ja finantskriis andis Bulgaaria majandusele tõsise löögi ning
   negatiivne SKP aastakasv ulatus 2009. aastal 5 %ni. Kontrollväärtuse ületamist saab pidada
   ajutiseks. Kui poliitikat ei muudeta, langeb valitsemissektori eelarve puudujääk vastavalt
   komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosile juba 2010. aastal alla kontrollväärtuse seoses
   majanduse stabiliseerumisega ning tänu eelarve konsolideerimise meetmetele, mille valitsus
   tegi teatavaks 2010. aasta märtsis. 22. juunil 2010. aastal esitatud teatises korrigeerisid
   Bulgaaria ametiasutused täiendavalt 2010. aastaks kavandatavat eelarvepuudujääki 3,8 %ni
   SKPst, mis ületab kontrollväärtuse ning ei ole selle lähedal. ELi toimimise lepingus sätestatud
   puudujäägikriteerium ei ole täidetud.
   Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 2010. aasta aprilli teatises esitatud andmete kohaselt
   jääb valitsemissektori koguvõlg märgatavalt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst ning aastal
   2009 oli see 14,8 % SKPst. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt võla
   suhe suureneb aastatel 2010–2011, kuid jääb alla 19 % SKPst. 22. juunil 2010. aastal esitatud
   teatises korrigeerisid Bulgaaria ametiasutused täiendavalt 2010. aastaks kavandatavat võlga
   15,3 %ni SKPst. ELi toimimise lepingus sätestatud võlakriteerium on täidetud.
   Kooskõlas ELi toimimise lepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega analüüsis komisjon
   oma aruandes ka muid asjakohaseid tegureid. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt saab neid
   2
           Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda
           aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla
           taseme kohta. Kõige uuem teatis Bulgaariale on saadaval:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
           notification_tables.
   3
           Eurostati 22. aprilli 2010. aasta pressiteade nr 55/2010.
   4
           Kõik Bulgaaria ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel
           veebilehel:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
ET                                                           3                                                      ET
 ---pagebreak---    tegureid ülemäärast puudujääki käsitleva otsuse tegemisel võtta arvesse üksnes juhul, kui
   puudujääk vastab kahele tingimusele: see on kontrollväärtuse lähedal ja ajutine. Bulgaaria
   puhul ei ole need kaks tingimust täidetud. Eraldi vaadatuna tunduvad asjakohased tegurid
   praegusel juhul soodsad.
   ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 4 kohane majandus- ja rahanduskomitee arvamus on
   kooskõlas artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes esitatud hinnanguga ülemäärase
   eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.
   Olles võtnud arvesse artikli 126 lõike 3 kohast aruannet ning majandus- ja rahanduskomitee
   artikli 126 lõike 4 kohast arvamust, on komisjon arvamusel, et Bulgaarias on ülemäärane
   eelarvepuudujääk. Selline arvamus, mille komisjon võttis vastu 12. mail 2010, on vastavalt
   asutamislepingu artikli 126 lõikele 5 adresseeritud nõukogule. Komisjon teeb ettepaneku, et
   nõukogu teeks oma otsuse kooskõlas artikli 126 lõikega 6. Lisaks esitab komisjon nõukogule
   soovituse nõukogu soovituse kohta, mis adresseeritakse Bulgaariale ja mille eesmärk on
   kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126
   lõikele 7.
   4.        SOOVITUSED ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI KÕRVALDAMISEKS
   Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4 kehtestatakse ELi toimimise
   lepingu artikli 126 lõike 7 kohase soovitusega asjaomasele liikmesriigile maksimaalselt kuue
   kuu pikkune tähtaeg tõhusate meetmete võtmiseks ning tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi
   kõrvaldamiseks, mis „peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval
   aastal, välja arvatud eriasjaolude korral”. Kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 6 on sätestatud,
   et ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes käsitletud
   asjaomaseid tegureid tuleb võtta arvesse otsuse tegemisel eriasjaolude olemasolu kohta.
   Määruse artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et nõukogu soovitab, et liikmesriik saavutaks
   „tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, seades sihtmärgiks
   vähemalt 0,5 % SKPst, võtmata arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid, et tagada
   ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine soovituses kehtestatud tähtaja jooksul”.
   Bulgaaria puhul käsitati määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3 täpsustatud ja ELi
   toimimise lepingu artikli 124 lõike 3 kohases komisjoni aruandes käsitletud asjaomaseid
   tegureid soodsatena. Siiski leiti, et eriasjaolude olemasoluga ei ole põhjendatud
   eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks kehtestatud tähtaja pikendamine. Komisjoni talituste
   2010. aasta kevadprognoosi kohaselt hakkab SKP reaalkasv pärast üleilmsest majandus- ja
   finantskriisist tingitud märgatavat aeglustumist 2009. aastal järk-järgult taastuma ning ulatub
   2011. aastaks 2,7 %ni. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 2010. aasta aprilli teatise
   kohaselt prognoosivad Bulgaaria ametiasutused, et 2010. aastal langeb valitsemissektori
   eelarve puudujääk alla kontrollväärtuse 2 %ni SKPst, mida toetab SKP reaalkasvu taastumine
   1 %ni ning täiendav eelarve konsolideerimise meetmete pakett, mille mõju on 2¼ % SKPst
   alates 31. märtsist 2010. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb
   valitsemissektori eelarve puudujääk 2010. aastal 2,8 %ni SKPst ning 2011. aastal 2,2 %ni
   SKPst juhul, kui poliitikat ei muudeta, majanduskasvu väljavaade paraneb järk-järgult
   vastavalt prognoosile ning konservatiivne hinnang eelarve konsolideerimise meetmete mõju
   kohta peab paika. Aasta keskel juunis vaatasid Bulgaaria ametiasutused 2010. aasta eelarve
   läbi ning suurendasid valitsemissektori kavandatavat eelarvepuudujääki 3,8 %ni SKPst.
   Eelarve vaadati läbi pärast seda, kui valitsemissektori prognoositud tulu maksude väga
   väikese laekumise tõttu 2010. aasta esimestel kuudel märkimisväärselt vähenes. Selle eesmärk
ET                                                4                                                ET
 ---pagebreak---    on tagada automaatsete stabilisaatorite nõuetekohane toimimine ning kajastada täpsemalt
   riigisiseseid ja rahvusvahelisi majandusprobleeme. Võttes aluseks komisjoni talituste
   prognoosi ja viimased majanduse ja eelarvega seotud arengutendentsid, peaksid Bulgaaria
   ametiasutused vältima 2010. aasta eelarvepuudujäägi suurenemist rohkem kui 3,8 %ni SKPst
   ning kõrvaldama ülemäärase eelarvepuudujäägi hiljemalt 2011. aastaks, rakendades
   kõnealusel aastal eelarve struktuurset konsolideerimist ligikaudu ¾ protsendipunkti SKPst.
   Puudujäägi ootamatu suurenemine 2009. aastal lisaks majanduslangusest tingitud negatiivsele
   mõjule näib olevat seotud puudustega kulude planeerimisel ja tekkepõhise kontrolli
   rakendamisel. Suured katmata maksekohustused, mis eelmine valitsus 2009. aasta
   juulivalimiste eel sõlmitud lepingute lisade kohaselt oli võtnud, ei olnud eelarvesse
   kavandatud ning halvendasid eelarvepositsiooni veelgi. Negatiivne tulemus peegeldab ka
   asjaolu, et hiljutisi häid aegu majanduses ei kasutatud täielikult ära oluliste reformide
   elluviimiseks, et parandada valitsemissektori kulutuste tõhusust. Enne kriisi Bulgaaria tulud
   suurenesid tänu elavale majandustegevusele ja majanduskasvuga kaasnenud väga suurele
   maksulaekumisele. Kuid selle asemel, et lisatulu täielikult säästa, kasutati osa sellest
   suhteliselt suure erakorralise pensionitõusu rahastamiseks ja avaliku sektori töötajate oluliseks
   palgatõusuks, mis oli tootlikkuse kasvust märgatavalt kõrgem, ning samuti maksumäärade ja
   sotsiaalkindlustusmaksete vähendamiseks.
   See, et keskmise pikkusega perioodi eelarveraamistik ei ole kolme aastat hõlmava
   eelarvekava raames siduv ning puuduvad tõhusad kulude kontrolli mehhanismid ja kulutusi
   reguleerivad eeskirjad, on takistanud eelarvepositsiooni tugevnemist, mis oleks leevendanud
   veelgi majanduslangusest tingitud negatiivset mõju riigi rahandusele. Lisaks on kehtiva
   eelarveraamistikuga antud valitsusele teatav suvakohane voli seoses kulutustega, mis
   vähendab riigi rahanduse läbipaistvust ja eelarvega seotud vastutust. Tervishoiureformide
   puudumine on korduvalt põhjustanud haiglate maksuvõlgade kuhjumise ja tekitanud
   ülekulusid. Pensionikindlustusmaksete järjestikune vähendamine ja samal ajal pensionide
   suurendamine ning tasakaalustavate reformimeetmete puudumine on pensionikulusid oluliselt
   suurendanud, mis ohustab süsteemi jätkusuutlikkust. Haridussüsteemi ja avaliku halduse
   täiendav reformimine aitaks parandada haldussuutlikkust ja oskuste taset ning suurendada
   valitsemissektori kulutuste tõhusust, mis aitaks saavutada eelarve vajalikku konsolideerimist.
   Pidades silmas ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega, tuleb ülemäärase
   eelarvepuudujäägi menetluse raames kohaldada tõhustatud järelevalvet, mille käigus
   korrapäraselt ja õigeaegselt jälgitakse eelarve konsolideerimise strateegia rakendamisel tehtud
   edusamme, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine. Seepärast oleks kasulik
   kuni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamiseni käsitleda kõnealust küsimust
   Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi eraldi peatükis.
ET                                                 5                                                 ET
 ---pagebreak---                            Peamised makromajanduslikud ja eelarveprognoosid
                                                           2007      2008    2009        2010    2011      2012      2013
                      SKP reaalkasv                                                                        puud      puud
                                                            6,2       6,0     -5,0        0,0      2,7
                       (muutuse %)                                                                          ub         ub
                        SKP lõhe1, 2                                                                       puud      puud
                                                            4,3       5,0     -2,9       -4,8     -4,0
               (% potentsiaalsest SKPst)                                                                    ub         ub
         Valitsemissektori eelarve positsioon                                                              puud      puud
                                                            0,1       1,8     -3,9       -2,8     -2,2
                        (% SKPst)                                                                           ub         ub
               Esmane eelarvepositsioon                                                                    puud      puud
                                                            1,1       2,7     -3,1       -2,0     -1,4
                        (% SKPst)                                                                           ub         ub
      Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon1                                                           puud      puud
                                                           -1,5       0,0     -2,8       -1,1     -0,8
                        (% SKPst)                                                                           ub         ub
            Struktuurne eelarvepositsioon3                                                                 puud      puud
                                                            1,8       0,0     -2,8       -1,1     -0,8
                        (% SKPst)                                                                           ub         ub
               Valitsemissektori koguvõlg                                                                  puud      puud
                                                           18,2      14,1     14,8       17,4     18,8
                        (% SKPst)                                                                           ub         ub
   Märkus:
   1
     Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon ja SKP
   lõhe.
   2
     Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2009–2011 3,4 %, 3,1 % ja 2,9 %.
   3
      Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Viimati ajakohastatud
   programmis ja komisjoni talituste sügisprognoosis ei ole ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.
   Allikad:
   komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.
ET                                                              6                                                          ET
 ---pagebreak---                                                Ettepanek:
                                        NÕUKOGU OTSUS,
                    ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Bulgaarias
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Bulgaaria esitatud märkusi
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid
           valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist.
   (2)     Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis
           on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva
           majanduskasvu tagamiseks.
   (3)     ELi toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi
           menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase
           eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta5 (mis on
           osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva
           otsuse vastuvõtmine. ELi toimimise lepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi
           menetluse protokollis on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase
           eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/20096
           on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuse protokolli
           kohaldamiseks.
   (4)     Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja
           majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle
           eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks täiel
           määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega nähakse
           stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla
           eelarvepositsiooni kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda.
   5
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.
   6
           ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.
ET                                                   7                                                 ET
 ---pagebreak---    (5) ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 5 nõutakse, et komisjon esitaks arvamuse
       nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane
       eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3
       kohast aruannet ning ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja
       rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Bulgaarial on ülemäärane
       eelarvepuudujääk. Seepärast edastas komisjon [6. juulil 2010] nõukogule Bulgaaria
       kohta sellekohase arvamuse7.
   (6) ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki
       asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab,
       kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Bulgaaria puhul jõuti pärast
       kõnealust üldhinnangut järgmistele järeldustele.
   (7) Bulgaaria ametiasutuste poolt aprillis 2010 esitatud andmete kohaselt ulatub
       valitsemissektori eelarve puudujääk Bulgaarias 2009. aastal 3,9 %ni SKPst ja ületab
       seega kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujääk ei olnud kontrollväärtuse 3 % SKPst
       lähedal, kuid ülemäärast puudujääki saab käsitada ELi toimimise lepingu ning
       stabiilsus- ja kasvu pakti mõistes erandlikuna. Eelkõige on ülemäärane
       eelarvepuudujääk tingitud tõsisest majanduslangusest ELi toimimise lepingu ning
       stabiilsuse ja kasvu pakti mõistes, kuna üleilmne majandus- ja finantskriis andis
       Bulgaaria majandusele tõsise löögi ning negatiivne SKP aastakasv ulatus 2009. aastal
       5 %ni. Vastavalt komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosile langeks
       valitsemissektori eelarve puudujääk juba 2010. aastal alla kontrollväärtuse seoses
       majanduse stabiliseerumisega ning valitsuse võetud eelarve konsolideerimise
       meetmete tulemusena. Kuid 2010. aasta läbivaadatud eelarve-eesmärgi põhjal (3,8 %
       vastavalt Bulgaaria ametiasutuste 22. juunil 2010 esitatud teatisele), mis ületab
       märkimisväärselt komisjoni talituste kevadprognoosi (2,8 % SKPst), ei pruugi
       kontrollväärtuse ületamine olla ajutine. ELi toimimise lepingus sätestatud
       puudujäägikriteerium ei ole täidetud.
   (8) Vastavalt Bulgaaria ametiasutuste 2010. aasta aprillis esitatud andmetele jääb
       valitsemissektori koguvõlg oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst ning
       2009. aastal oli see 14,8 % SKPst. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi
       kohaselt võla suhe suureneb aastatel 2010–2011, kuid jääb alla 19 % SKPst. 22. juunil
       2010. aastal esitatud teatises korrigeerisid Bulgaaria ametiasutused täiendavalt 2010.
       aastaks kavandatavat võlga 15,3 %ni SKPst. ELi toimimise lepingus sätestatud
       võlakriteerium on täidetud.
   (9) Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu artikli 126 lõike 6
       kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid
       arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse
       lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Bulgaaria
       puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjaomaseid
       tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse,
   7
       Kõik Bulgaaria ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel
       veebilehel:
       http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
ET                                                  8                                                    ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                             Artikkel 1
   Üldhinnangust selgub, et Bulgaarial on ülemäärane eelarvepuudujääk.
                                             Artikkel 2
   Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile.
   Brüssel,
                                              Nõukogu nimel
                                              eesistuja
ET                                               9                     ET


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0678

Ettepanek: Nõukogu otsus millega lubatakse viia turule geneetiliselt muundatud rapsi T45 (ACS-BNØØ8-2) sisaldavaid või sellest toodetud kaupu sellise rapsi turustamise tõttu kolmandates riikides kuni 2005. aastani vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003  /* KOM/2008/0678 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 30.10.2008KOM(2008) 678 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse viia turule geneetiliselt muundatud rapsi T45 (ACS-BNØØ8-2) sisaldavaid või sellest toodetud kaupu sellise rapsi turustamise tõttu kolmandates riikides kuni 2005. aastani vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(komisjoni esitatud)SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepanek käsitleb geneetiliselt muundatud rapsi T45 sisaldavat või sellest toodetud toitu ja sööta, mille turuleviimise kohta esitas Bayer CropScience AG 28. oktoobril 2005 taotluse Ühendkuningriigi pädevale asutusele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.Lisatud ettepanek käsitleb ka rapsi T45 sisaldavate muude toodete turuleviimist muu rapsiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemiseks.Taotleja märkis oma avalduses ja teatistes komisjonile, et rapsi T45 seemnete turustamine lõpetati pärast 2005. aasta külvihooaega.Seega on taotluse ainus eesmärk käsitleda sellist rapsi T45, mida on varem kolmandates riikides viljeldud.Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet 5. märtsil 2008 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud rapsi T45 sisaldavate või sellest toodetud toodete turuleviimine võiks mõjuda kahjulikult inimeste või loomade tervisele või keskkonnale.Seda arvesse võttes esitati 14. juulil 2007 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud rapsi T45 sisaldavate või sellest toodetud tooteid viia ühenduse turule. Komitee ei esitanud oma arvamust: kümme liikmesriiki (146 häält) hääletasid eelnõu poolt, kaksteist liikmesriiki (167 häält) selle vastu ja viis liikmesriiki (32 häält) loobusid hääletamisest.Seega peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 35 lõikele 2 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ) artikliga 5 esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ning nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse ja teavitama parlamenti.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse viia turule geneetiliselt muundatud rapsi T45 (ACS-BNØØ8-2) sisaldavaid või sellest toodetud kaupu sellise rapsi turustamise tõttu kolmandates riikides kuni 2005. aastani vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult saksakeelne tekst on autentne)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[1] eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Bayer CropScience AG esitas 28. oktoobril 2005 Ühendkuningriigi pädevale asutusele kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 5 ja 17 taotluse rapsi T45 sisaldavate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks.(2) Lisatud taotlus käsitleb ka rapsi T45 sisaldavate muude toodete turuleviimist muu rapsiga samal otstarbel, välja arvatud rapsi viljelemiseks. Seetõttu hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta)[2] III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtetele vastavalt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi.(3) Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 8 lõikega 4 ja artikli 20 lõikega 4 esitas Bayer CropScience AG 17. aprillil 2007 komisjonile taotluse loa saamiseks olemasolevatele rapsist T45 toodetud toodetele (rapsist T45 toodetud toidulisandid ja sööt).(4) Taotleja viitas oma avaldustes ja teatistes komisjonile, et rapsi T45 seemnete turustamine lõpetati pärast 2005. aasta külvihooaega.(5) Seega on taotluste ainus eesmärk käsitleda sellist rapsi T45, mida on varem kolmandates riikides viljeldud.(6) Kooskõlas määruse nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 5. märtsil 2008 ühe põhjaliku heakskiitva arvamuse mõlema taotluse kohta ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud rapsi T45 sisaldavate või sellest toodetud toodete (edaspidi „tooted”) turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult, kui neid tooteid kasutatakse kavandatud eesmärgil[3]. Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.(7) Euroopa Toiduohutusamet tegi järelduse, et kuna rapsi T45 seemnetes ei tehtud kindlaks bioloogiliselt olulisi agronoomilisi või koostisega seotud muutusi peale valgu PAT leidumise, ei ole vaja korraldada edasisi loomade ohutuse uuringuid täistoidu või täissöödaga (nt 90-päevane mürgisuse uuringut rottidega).(8) Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses samuti järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete sihtotstarbega. Kuid arvestades rapsiseemnete füüsikalisi näitajaid ja veoviise soovitas Euroopa Toiduohutusamet võtta kasutusele asjakohaseid juhtimissüsteeme, et viia miinimumini geneetiliselt muundatud rapsi juhuslikke kadusid vedudel, ladustamisel, käsitsemisel ja töötlemisel. Taotleja esitatud seirekava muudeti, et selles võtta arvesse Euroopa Toiduohutusameti kõnealust soovitust.(9) Selleks et jälgida rapsi T45 järk-järgulist kõrvaldamist, tuleb korrapäraselt esitada aruandeid selle olemasolu kohta sisseveetavates toodetes.(10) Arvestades kõnealuseid asjaolusid, on asjakohane anda luba, et hõlmata rapsi T45 esinemist toodetes rapsi T45 seemnete turustamise tõttu kolmandates riikides kuni aastani 2005.(11) Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004,[4] millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks.(12) Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole rapsi T45 sisaldavate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja lisaks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate geneetiliselt muundatud organismi sisaldava sööda ja muude geneetiliselt muundatud organismi sisaldavate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt tähistatud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.(13) Samuti ei õigustata toiduohutusameti arvamuses määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste või kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgse järelevalve või konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmise eritingimuste rakendamist.(14) Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.(15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ)[5] artikli 4 lõikes 6 on sätestatud geneetiliselt muundatud organismi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.(16) Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta)[6] artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.(17) Taotlejaga on nõu peetud käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus.(18) Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnusGeneetiliselt muundatud rapsile ( Brassica napus L.) T45, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohane kordumatu tunnus ACS-BNØØ8-2.Artikkel 2Luba1. Käesoleva otsuse eesmärk on anda luba, mis hõlmab sellist rapsi ACS-BNØØ8-2 esinemist lõikes 2 nimetatud toodetes, mis on kas otseselt või kaudselt tingitud sellest, et kolmandates riikides turustati kuni aastani 2005 rapsi ACS-BNØØ8-2 seemneid.2. Vastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:a) toidud ja toidu koostisained, mis on toodetud rapsist ACS-BNØØ8-2 või sisaldavad seda;b) sööt, mis on toodetud rapsist ACS-BNØØ8-2 või sisaldab seda;c) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad rapsi ACS-BNØØ8-2 ja mida kasutatakse nagu muud rapsi, kuid ei viljelda.Artikkel 3 Märgistamine1. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus” „raps”.2. Artikli 2 lõike 2 punktides b ja c nimetatud rapsi ACS-BNØØ8-2 sisaldavate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.Artikkel 4 Keskkonnamõjude seire1. Loa omanik tagab käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.2. Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.Artikkel 5 Järk-järgulise kõrvaldamise järelevalve1. Loa omanik tagab, et rapsi saadetistest Euroopa Liitu sellistest kolmandatest riikidest, kus kuni aastani 2005 turustati rapsi ACS-BNØØ8-2 seemneid, võetakse proovid, mida analüüsitakse rapsi ACS-BNØØ8-2 suhtes.2. Rapsi analüüsimiseks kasutatakse rahvusvaheliselt tunnustatud meetodit. Analüüse tehakse nõuetekohaselt akrediteeritud laboratooriumis ja heakskiidetud määramismeetodil, mis on sätestatud käesoleva otsuse lisas.3. Loa omanik esitab komisjonile koos artikli 4 lõikes 2 sätestatud aruannetega aastaaruanded rapsi ACS-BNØØ8-2 esinemise järelevalve kohta.Artikkel 6Ühenduse registerKäesoleva otsuse lisas sisalduv teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.Artikkel 7Loa omanikLoa omanik on Bayer CropScience AG.Artikkel 8KehtivusKäesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.Artikkel 9AdressaatKäesolev otsus on adresseeritud Bayer CropScience AG-le, Alfred-Nobel-Str. 50, D - 40789 Monheim am Rhein, Saksamaa.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAa) Taotleja ja loa omanik:Nimi: Bayer CropScience AGAadress: Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein - Germanyb) Toodete nimetus ja näitajad:1) toidud ja toidu koostisained, mis on toodetud rapsist ACS-BNØØ8-2 või sisaldavad seda;2) sööt, mis on toodetud rapsist ACS-BNØØ8-2 või sisaldab seda;3) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad rapsi ACS-BNØØ8-2 ja mida kasutatakse nagu muud rapsi, kuid ei viljelda.Geneetiliselt muundatud raps ACS-BNØØ8-2, mida on taotluses kirjeldatud, sisaldab valku PAT, mis tagab vastupidavuse herbitsiidi glufosinaatammooniumi suhtes.c) Märgistamine:1) Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud erimärgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus” „raps”.2) Käesoleva otsuse artikli 2 lõike 2 punktides b ja c nimetatud rapsi ACS-BNØØ8-2 sisaldavate toodete märgistusele ja selliste toodete saatedokumentidesse kirjutatakse sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.d) Määramismeetod-  Tekkepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod rapsi ACS-BNØØ8-2 sisalduse määramiseks.-  Valideerinud seemnete puhul määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm.-  Etalonaine: AOCS 0208-A, kättesaadav American Oil Chemists Society veebilehel http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_canola.cfm.e) Kordumatu tunnus:ACS-BNØØ8-2f) Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: vt [täidetakse pärast teatavakstegemist]g) Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:Ei ole nõutud.h) SeirekavaDirektiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seirekava[Link: [ kava on avaldatud internetis]i) Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoidunaEi ole nõutud.Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse avalikkusele kättesaadavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri uuendamisega. [1] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.[2] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620786239.htm[4] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.[5] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.[6] ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.