Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0667

Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus Euroopa Ö Keskkonnaameti Õ ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta (kodifitseeritud versioon)  /* KOM/2007/0667 lõplik - COD 2007/0235 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 31.10.2007KOM(2007) 667 lõplik2007/0235 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSEuroopa Ö Keskkonnaameti Õ ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta (kodifitseeritud versioon)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 7. mai 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EMÜ) nr 1210/90 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse III lisas.ê 1210/90 (kohandatud)2007/0235 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…,[…],Euroopa Ö Keskkonnaameti Õ ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit Ö 175 Õ,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[5],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[6],toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[7]ning arvestades järgmist:ê1.  Nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta[8] on korduvalt oluliselt muudetud[9]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.ê 1210/90 põhjendus 12.  Asutamislepinguga on ette nähtud ühenduse keskkonnapoliitika arendamine ja rakendamine ning sätestatud eesmärgid ja põhimõtted, mis peaksid seda poliitikat reguleerima.ê 1210/90 põhjendus 23.  Keskkonnakaitse nõuded on osa teistest ühenduse tegevuse põhisuundadest.ê 1210/90 põhjendus 3 (kohandatud)4.  Vastavalt asutamislepingu artiklile Ö 174 Õ võtab ühendus oma keskkonnaalase tegevuse ettevalmistamisel muu hulgas arvesse tema käsutuses olevaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid.ê 1210/90 (kohandatud)5.  Keskkonna kohta andmete kogumist, töötlemist ja analüüsi Euroopa tasandil on vaja, et anda objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, mis võimaldaks ühendusel ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid keskkonna kaitseks, hinnata nende meetmete tulemusi ning tagada avalikkuse küllaldane informeeritus keskkonna seisundist.6.  Ühenduses ja liikmesriikides on juba olemas sellist teavet ja teenuseid pakkuvad asutused.7.  Need peaksid olema aluseks Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgule, mida ühenduse tasandil koordineeriks Euroopa Ö Keskkonnaamet Õ.ê 1641/2003 põhjendus 28.  Põhimõtted ja piirangud, mis reguleerivad asutamislepingu artikliga 255 ettenähtud juurdepääsuõigust dokumentidele, on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele[10].ê 1210/90 põhjendus 8 (kohandatud)9.  Ö Keskkonnaamet Õ peaks tegema koostööd ühenduse tasandil olemasolevate struktuuridega, et komisjonil oleks võimalus tagada ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamine täies ulatuses.ê 1210/90 põhjendus 9 (kohandatud)10.  Ö Ameti Õ staatus ja struktuur peaksid vastama sellelt oodatavate tulemuste objektiivsele iseloomule ning võimaldama täita tema ülesandeid tihedas koostöös olemasolevate riiklike ja rahvusvaheliste asutustega.ê 1210/90 põhjendus 10 (kohandatud)11.  Ö Keskkonnaamet Õ peaks olema juriidiliselt iseseisev ning säilitama samas tihedad sidemed ühenduse institutsioonide ja liikmesriikidega.ê 1210/90 põhjendus 11 (kohandatud)12.  On soovitav ette näha, et Ö amet Õ oleks teiste maade ja ühenduse vahel sõlmitavate lepingute alusel avatud nendele maadele, mis jagavad ühenduse ja liikmesriikide huvi Ö ameti Õ eesmärkide vastu,ê 1210/90 (kohandatud)ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa Ö Keskkonnaamet Õ ning seatakse eesmärgiks luua Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrk.ê 933/1999 art 1 p 1 (kohandatud)2. Et saavutada asutamislepingus ja ühenduse keskkonnaalastes tegevusprogrammides ettenähtud eesmärke keskkonna kaitsmise ja parandamise ning säästva arengu alal, seatakse Ö Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu Õ sihiks anda ühendusele ja liikmesriikidele:ê 1210/90 (kohandatud)a) objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet Euroopa tasandil, mis võimaldaks neil võtta vajalikke keskkonnakaitsemeetmeid, hinnata nende meetmete tulemusi ja tagada avalikkuse küllaldane informeeritus keskkonna seisundist, Ö ja Õ sel eesmärgil,b) vajalikku tehnilist ja teaduslikku tuge.Artikkel 2Artiklis 1 sätestatud eesmärgi saavutamisel on Ö ameti Õ ülesandeks:a) asutada koostöös liikmesriikidega artiklis 4 nimetatud võrk ning koordineerida selle tegevust; seejuures vastutab Ö amet Õ andmete kogumise, töötlemise ja analüüsi eest, eriti artiklis 3 nimetatud valdkondades;ê 933/1999 art 1 punkt 2 alapunkt a (kohandatud)b) anda ühendusele ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks; anda sel eesmärgil komisjonile eriti sellist teavet, mida on vaja, et ta saaks edukalt täita oma ülesandeid keskkonnaalaste meetmete ja õigusaktide vajaduse väljaselgitamisel, ettevalmistamisel ja hindamisel;c) osutada abi keskkonnameetmete seire alal, toetades asjakohasel viisil andmete esitamise nõuet (sealhulgas osaledes küsimustike väljatöötamises, liikmesriikide aruannete läbitöötamisel ja tulemuste levitamisel) vastavalt oma mitmeaastasele tööprogrammile ning eesmärgiga koordineerida aruandlust;d) nõustada üksikuid liikmesriike nende taotlusel ja niivõrd, kui see on vastavuses Ö ameti Õ aastase tööprogrammiga, nende keskkonnameetmete seire süsteemide väljatöötamisel, kehtestamisel ja laiendamisel ning tingimusel, et selline tegevus ei ohusta muude käesoleva artikliga Ö ametile Õ pandud kohustuste täitmist; selline nõustamine võib liikmesriigi konkreetsel taotlusel hõlmata ka sama ala ekspertide hinnangut;e) talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta, koostada ekspertaruandeid keskkonna kvaliteedi, tundlikkuse ning koormuse kohta ühenduse territooriumil, näha ette keskkonnaandmete ühtsed hindamiskriteeriumid kõikides liikmesriikides, arendada välja ja pidada ülal keskkonnateabe võrdluskeskust; komisjon kasutab seda teavet, et tagada ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide rakendamine;ê 1210/90f) kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega;g) soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist sellistesse rahvusvahelistesse keskkonnaseire programmidesse, mida on koostanud näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja selle spetsialiseeritud asutused;ê 933/1999 art 1 punkt 2 alapunkt ah) avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, suundumuste ja väljavaadete kohta, täiendades seda konkreetseid küsimusi käsitlevate aruannetega;ê 1210/90i) stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist ja rakendamist, et oleks võimalik õigeaegselt võtta kohaseid ennetavaid meetmeid;j) stimuleerida keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist;k) stimuleerida teabevahetust parima kättesaadava tehnoloogia abil, et ennetada või vähendada keskkonnale tekitatavat kahju;l) teha koostööd artiklis 15 nimetatud asutuste ja programmidega;ê 933/1999 art 1 punkt 2 alapunkt bm) tagada usaldusväärse ja võrdlemist võimaldava keskkonnateabe ja eelkõige keskkonnaseisundit käsitleva teabe ulatuslik levitamine elanikkonna hulgas ning edendada uudse telemaatika tehnoloogia kasutamist sel eesmärgil;n) abistada komisjoni keskkonna hindamise metoodika ja heade tavade väljatöötamisega seotud teabevahetusprotsessis;o) abistada komisjoni asjakohaste keskkonnaalaste teadusuuringute tulemuste levitamisel viisil, millest on poliitika väljatöötamisel kõige rohkem abi.ê 1210/90 (kohandatud)è1 933/1999 art 1 punkt 3 alapunkt aArtikkel 31. Ö Ameti Õ põhiline tegevus hõlmab võimalikult paljusid valdkondi, mis võimaldavad tal koguda teavet keskkonna hetke- ja tulevikuseisundi kirjeldamiseks, lähtudes järgmistest vaatepunktidest:a) keskkonna kvaliteet;b) keskkonna koormus;c) keskkonna tundlikkus;è1 sealhulgas asetades need säästva arengu konteksti. ç2. Ö Amet Õ annab teavet, mida saab vahetult kasutada ühenduse keskkonnapoliitika rakendamisel.Esmatähtsaks peetakse järgmisi töövaldkondi:ê 1210/90a) õhu kvaliteet ja paisangud atmosfääri;b) vee kvaliteet, saasteained ja veeressursid;c) mulla, loomade ja taimede ning biotoopide seisund;d) maakasutus ja loodusressursid;e) jäätmekorraldus;f) müra;g) keskkonnaohtlikud keemilised ained;ê 933/1999 art 1 punkt 3 alapunkt bh) ranniku- ja merealade kaitse.ê 1210/90Eriti käsitletakse piiriüleseid, mitut riiki haaravaid ning globaalseid ilminguid.Arvesse võetakse ka sotsiaal-majanduslikku dimensiooni.ê 933/1999 art 1 punkt 3 alapunkt c (kohandatud)3. Ö Amet Õ võib teha teabevahetuse alast koostööd teiste asutustega, sealhulgas Ö keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustikuga Õ (IMPELi võrgustikuga).Ö Amet Õ püüab tagada, et tema tegevus ei kattuks teiste institutsioonide ja asutuste senise tegevusega.ê 1210/90Artikkel 41. Võrku kuuluvad:a) riikide teabevõrkude põhiosad;b) riikide teabekeskused;c) teemakeskused.ê 933/1999 art 1 punkt 4 alapunkt a ja 1210/90 art 4 lõige 2 esimene lõik (kohandatud)2. Liikmesriigid hoiavad Ö ametit Õ kursis oma siseriiklike keskkonnateabevõrkude põhiosadega Ö , eriti artikli 3 lõikes 2 viidatud esmatähtsates valdkondades, sealhulgas mis tahes institutsioonidest, mis liikmesriikide hinnangul võiksid ameti tegevusele kaasa aidata, võttes arvesse vajadust tagada oma territooriumi võimalikult lai geograafiline hõlmatus. ÕLiikmesriigid teevad vastavalt vajadusele Ö ametiga Õ koostööd ning aitavad kaasa Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu tööle Ö ameti Õ tööprogrammi alusel, kogudes, kõrvutades ja analüüsides riigisiseseid andmeid.Liikmesriigid võivad selles tegevuses ka ühineda, et teha riikidevahelist koostööd.ê 1210/90 (kohandatud)3. Liikmesriigid võivad määrata lõikes 2 viidatud institutsioonide või teiste oma territooriumil asuvate organisatsioonide hulgast „riigi keskuse”, mis kooskõlastab ja/või edastab teavet, mida tuleb riiklikul tasandil anda Ö ametile Õ ja võrku kuuluvatele institutsioonidele või asutustele, sealhulgas lõikes 4 viidatud teemakeskustele.4. Samuti võivad liikmesriigid kindlaks määrata institutsioonid või muud oma territooriumil asutatud organisatsioonid, millele usaldada koostöö Ö ametiga Õ teatavate erilist huvi pakkuvate teemade puhul.Sel viisil kindlaksmääratud institutsioonil peaks olema õigus sõlmida Ö ametiga Õ leping võrgu temaatilise keskusena tegutsemise kohta konkreetsete ülesannete täitmisel.Need keskused teevad koostööd teiste võrku kuuluvate institutsioonidega.ê 933/1999 art 1 punkt 4 alapunkt c5. Teemakeskused määratakse artikli 8 lõikes 1 määratletud viisil moodustatud haldusnõukogu poolt ajaks, mis ei ületa ühegi artikli 8 lõikes 4 nimetatud mitmeaastase tööprogrammi kestust. Määratud institutsioonide volitusi võib pikendada.ê 1210/90 (kohandatud)6. Teemakeskuste konkreetsete ülesannete jaotus esitatakse artikli 8 lõikes 4 nimetatud Ö ameti Õ mitmeaastases tööprogrammis.7. Pidades eriti silmas mitmeaastast tööprogrammi, vaatab Ö amet Õ regulaarselt läbi lõikes 2 viidatud võrgu osad ning teeb neis võimalikud muudatused, mida haldusnõukogu on liikmesriikide poolt uusi määramisi arvestades otsustanud teha.Artikkel 5Ö Amet Õ võib vastavalt artiklile 4 võrku kuuluvate institutsioonide ja asutustega kokku leppida vajaliku koostöökorralduse, eriti lepingute suhtes, et nad saaksid Ö ameti Õ poolt neile usaldatud ülesandeid edukalt täita.Oma territooriumil asuvate riiklike institutsioonide ja organisatsioonide puhul võib liikmesriik ette näha, et sellist koostööd Ö ametiga Õ tehakse kokkuleppel riigi keskusega.ê 1641/2003 art 1 punkt 1 (kohandatud)Artikkel 61. Ö Ameti Õ valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1049/2001.2. Ö Ameti Õ poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8 vastu võetud otsuse kohta võib esitada kaebuse ombudsmanile või hagi Euroopa Kohtule nagu on sätestatud vastavalt EÜ asutamislepingu artiklites 195 ja 230.ê 1210/90 (kohandatud)Artikkel 7Ö Amet Õ on juriidiline isik. Tal on kõikides liikmesriikides kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mida vastavalt nende riikide seadustele antakse juriidilistele isikutele.Artikkel 8ê 933/1999 art 1 punkt 5 alapunkt a (kohandatud)1. Ö Ametil Õ on haldusnõukogu, kuhu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ning kaks komisjoni esindajat. Lisaks sellele võib vastavalt asjakohastele sätetele sinna kuuluda üks esindaja igast muust riigist, kes osaleb Ö ameti Õ töös.ê 1210/90 (kohandatud)Lisaks sellele määrab Euroopa Parlament haldusnõukogu liikmeteks kaks teadusega tegelevat keskkonnakaitse eriti pädevat spetsialisti, kes valitakse, arvestades nende võimalikku panust Ö ameti Õ töösse.Haldusnõukogu igal liikmel võib olla asendusliige.2. Haldusnõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe kolmeks aastaks ja võtab vastu töökorra. Igal haldusnõukogu liikmel on üks hääl.ê 933/1999 art 1 punkt 5 alapunkt bHaldusnõukogu valib büroo, millele ta vastavalt kehtestatavale töökorrale võib delegeerida otsuste täitmise.ê 933/1999 art 1 punkt 5 alapunkt c3. Haldusnõukogu otsuse tegemiseks on vaja kahte kolmandikku haldusnõukogu liikmete häältest.4. Pärast konsulteerimist artiklis 10 nimetatud teaduskomiteega ning komisjoni arvamuse saamist võtab haldusnõukogu artiklis 9 nimetatud tegevdirektori esitatud eelnõu alusel vastu artikli 3 lõikes 2 loetletud esmatähtsatele valdkondadele põhineva mitmeaastase tööprogrammi. Mitmeaastane tööprogramm sisaldab mitmeaastast eelarveprojekti, ilma et see piiraks ühenduse iga-aastast eelarvemenetlust.ê 1210/90 (kohandatud)5. Pärast konsulteerimist teadusliku komiteega ning komisjoni arvamuse saamist võtab haldusnõukogu tegevdirektori esitatud eelnõu alusel vastu Ö ameti Õ iga-aastase tööprogrammi, mis kuulub mitmeaastase programmi raamesse. Aasta jooksul võib sama korda järgides programmi kohandada.ê 1641/2003 art 1 punkt 2 alapunkt a (kohandatud)6. Haldusnõukogu võtab Ö ameti Õ tegevuse kohta vastu aastaaruande ja edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele.7. Ö Amet Õ saadab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu olulise teabe hindamismenetluste tulemuste kohta.ê 1210/90 (kohandatud)Artikkel 91. Ö Ametit Õ juhib tegevdirektor, kelle haldusnõukogu määrab komisjoni ettepanekul viieks aastaks ja teda saab ametisse tagasi nimetada.Tegevdirektor on Ö ameti Õ seaduslik esindaja.Tegevdirektor vastutab:a) haldusnõukogus vastuvõetud otsuste ja programmide nõuetekohase ettevalmistamise ja elluviimise eest;b) Ö ameti Õ igapäevase juhtimise eest;c) artiklites 12 ja 13 määratletud ülesannete täitmise eest;d) artikli 2 alapunktis h nimetatud aruannete ettevalmistamise ja avaldamise eest;ê 933/1999 art 1 punkt 6 alapunkt ae) kõikide personaliküsimuste puhul artikli 8 lõigetes 4 ja 5 nimetatud ülesannete täitmise eest.ê 1210/90 (kohandatud)Ö Ameti Õ teadustöötajate töölevõtmisel taotleb ta artiklis 10 nimetatud teadusliku komitee arvamust.2. Tegevdirektor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule.Artikkel 101. Haldusnõukogu ja tegevdirektorit abistab teaduskomitee, mis esitab oma arvamuse kõikidel käesolevas määruses ettenähtud juhtudel ning Ö ameti Õ teadustegevust puudutavas mis tahes küsimuses, mille talle esitab haldusnõukogu või tegevdirektor.Teaduskomitee arvamused avaldatakse.ê 933/1999 art 1 p 7 (kohandatud)2. Teaduskomitee moodustatakse liikmetest, kes on eelkõige pädevad keskkonnaspetsialistid ning kelle haldusnõukogu määrab ametisse neljaks aastaks ja keda saab ühel korral tagasi nimetada, võttes muu hulgas arvesse teadusvaldkondi, mis peavad komitees esindatud olema, et abistada Ö ametit Õ tema tegevusvaldkondades. Komitee tegutseb vastavalt artikli 8 lõikes 2 ette nähtud töökorrale.ê 1210/90 (kohandatud)Artikkel 111. Igaks eelarveaastaks, mis ühtib kalendriaastaga, koostatakse Ö ameti Õ tulude ja kulude kalkulatsioon, mida arvestatakse Ö ameti Õ eelarve koostamisel.2. Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.3. Ö Ameti Õ tulud koosnevad Euroopa ühenduste üldeelarve osaks olevast ühenduse toetusest ja osutatud teenuste eest saadud tasudest; see ei piira teiste vahendite kasutamist.4. Ö Ameti Õ kulud hõlmavad muu hulgas töötajate töötasusid, haldus- ja infrastruktuuri kulusid, tegevuskulusid ning kulusid, mis tulenevad võrku kuuluvate institutsioonide ja asutuste ning kolmandate isikute vahel sõlmitud lepingutest.ê 1641/2003 art 1 punkt 3 (kohandatud)Artikkel 121. Igal aastal koostab haldusnõukogu tegevdirektori poolt koostatud eelnõu põhjal Ö ameti Õ järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni. Kõnealuse kalkulatsiooni, mis sisaldab ametikohtade loetelu kava, esitab haldusnõukogu komisjonile hiljemalt 31. märtsiks.2. Komisjon edastab tulude ja kulude kalkulatsiooni aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi eelarvepädevad institutsioonid) koos Euroopa ühenduste üldeelarve esialgse projektiga.3. Komisjon sisestab kõnealusest eelnõust lähtudes Euroopa ühenduste üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsiooni, mida ta peab ametikohtade kava ja üldeelarvest eraldatava toetuse suurust silmas pidades vajalikuks, ning esitab selle eelarvepädevatele institutsioonidele asutamislepingu artikliga 272 ettenähtud korras.4. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad Ö ameti Õ toetamiseks kasutatavad assigneeringud.Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad Ö ameti Õ ametikohtade kava.5. Haldusnõukogu kinnitab eelarve. Eelarve on lõplik pärast Euroopa ühenduste üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt.6. Haldusnõukogu teatab võimalikult kiiresti eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsusest rakendada projekte, millel võib olla oluline rahaline mõju eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine, seotud projektid. Eelarvepädevad institutsioonid teatavad sellest komisjonile.Kui emb-kumb eelarvepädevatest institutsioonidest on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, edastab ta selle haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teatamist.ê 1641/2003 art 1 punkt 4 (kohandatud)Artikkel 131. Tegevdirektor vastutab Ö ameti Õ eelarve täitmise eest.2. Ö Ameti Õ peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale hiljemalt iga järgneva eelarveaasta 1. märtsil esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Komisjoni peaarvepidaja ühendab institutsioonide ja detsentraliseeritud organite esialgsed raamatupidamisarvestused kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[11] artikliga 128.3. Hiljemalt igale majandusaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja kontrollikojale Ö ameti Õ esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse majandusaasta eelarve- ja finantshalduse aruandega. Aruanne, mis käsitleb eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist, saadetakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.4. Kui tegevdirektor on vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 129 kätte saanud kontrollikoja Ö märkused ameti Õ esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab ta omal vastutusel Ö ameti Õ lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.5. Haldusnõukogu esitab oma arvamuse Ö ameti Õ raamatupidamisaruande kohta.6. Tegevdirektor edastab hiljemalt igale eelarveaastale järgnevaks 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande ja haldusnõukogu arvamuse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.7. Lõpparuanded avaldatakse.8. Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta hiljemalt 30. septembril. Tegevjuht saadab selle vastuse ka haldusnõukogule.9. Tegevdirektor esitab taotluse korral Euroopa Parlamendile nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja kõnealust eelarveaastat käsitleva eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse tõrgeteta rakendamiseks.10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmise kohta enne 30. aprilli aastal n + 2.ê 1641/2003 art 1 punkt 5 (kohandatud)Artikkel 14Haldusnõukogu võtab Ö ameti Õ suhtes kohaldatavad finantssätted vastu pärast konsulteerimist komisjoniga. Need ei või kõrvale kalduda komisjoni määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002[12], välja arvatud juhul, kui selline kõrvalekaldumine on vajalik ameti tööks ja komisjon on selleks eelneva nõusoleku andnud.ê 1210/90 (kohandatud)Artikkel 151. Ö Amet Õ taotleb aktiivselt koostööd ühenduse teiste asutuste ja programmidega, eriti Ühisuuringute Keskuse, Ö Euroopa Ühenduste Statistikaameti (Eurostat) Õ ning ühenduse keskkonnauuringute ja arenguprogrammidega. Eelkõige:a) hõlmab koostöö Ühisuuringute Keskusega ülesandeid, mis on sätestatud I lisa punktis A,b) järgitakse koordinatsioonis Eurostat Ö iga Õ ja Euroopa ühenduste statistikaprogrammiga I lisa punktis B esitatud juhiseid.2. Ö Amet Õ teeb aktiivset koostööd ka teiste asutuste ja ühendustega, sealhulgas Euroopa Ö Kosmoseametiga Õ, Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooniga, Euroopa Nõukogu ja Rahvusvaheline Ö Energiaametiga Õ ning ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja selle spetsialiseeritud asutuste, eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Keskkonnaprogrammi, Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni ning Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuuriga.ê 933/1999 art 1 punkt 8 alapunkt a (kohandatud)3. Ö Amet Õ võib ühist huvi pakkuvates valdkondades teha koostööd ühendusse mitte kuuluvate riikide nende asutustega, kust võib saada vastastikku huvipakkuvaid ja Ö ameti Õ edukaks tööks vajalikke andmeid, informatsiooni, kogemusi ning andmete kogumise, analüüsimise ja hindamise metoodikat.ê 933/1999 art 1 punkt 8 alapunkt b4. Lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud koostöö puhul võetakse arvesse vajadust vältida tegevuste kattumist.ê 1210/90 (kohandatud)Artikkel 16Ö Ameti Õ suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.Artikkel 17Ö Ameti Õ töötajate kohta kehtivad Euroopa ühenduste ametnike ja teiste teenistujate suhtes kohaldatavad määrused ja eeskirjad.Ö Amet Õ kasutab oma töötajate suhtes ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volitusi.Haldusnõukogu võtab kokkuleppel komisjoniga vastu vajalikud rakenduseeskirjad.Artikkel 181. Ö Ameti Õ lepingulist vastutust reguleerib vastava lepingu suhtes kohaldatav õigus. Euroopa Kohtu pädevusse kuulub otsuste tegemine vastavalt Ö ameti Õ sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.2. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab Ö amet Õ kõik kahjud, mida Ö amet Õ või selle teenistujad oma kohustuste täitmisel on tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele.Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub kohtu pädevusse.3. Teenistujate vastutust Ö ameti Õ ees reguleerivad Ö ameti Õ töötajate suhtes kohaldatavad sätted.Artikkel 19Maadele, mis ei ole ühenduste liikmed, aga jagavad ühenduste ja liikmesriikide huvi Ö ameti Õ eesmärkide vastu, on Ö amet Õ avatud lepingute kaudu, mis on nende ja ühenduse vahel sõlmitud, järgides asutamislepingu artiklis 300 sätestatud korda.êArtikkel 20Määrus (EMÜ) nr 1210/90 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.ê 1210/90 (kohandatud)Artikkel 21êKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[…] […]ê 1210/90 lisa (kohandatud)I LISAA. KOOSTÖÖ ÜHISUURINGUTE KESKUSEGA-  Keskkonnaalaste mõõtmismeetodite ühtlustamine[13].-  Instrumentide kalibreerimine1.-  Andmete esitusviisi standardimine.-  Uute keskkonnaalaste mõõtmismeetodite ja -instrumentide väljatöötamine.-  Muud ülesanded vastavalt Ö ameti Õ tegevdirektori ja Ühisuuringute Keskuse peadirektori kokkuleppele.B. KOOSTÖÖ STATISTIKAAMETIGAê 933/1999 art 1 p 10 (kohandatud)1. Ö Amet Õ kasutab võimaluste piires ühenduse ametlike statistikateenistuste kaudu saadud teavet. See saadakse EUROSTATi ja siseriiklike statistikateenistuste tööst sotsiaal- ja majandusstatistika, sealhulgas rahvamajanduse arvepidamise ja sellega seotud informatsiooni kogumisel, kinnitamisel ja levitamisel.ê 1210/90 (kohandatud)2. Keskkonnaalases statistikaprogrammi osas lepivad kokku Ö ameti Õ tegevdirektor ja statistikaameti peadirektor ning see esitatakse kinnitamiseks Ö ameti Õ haldusnõukogule ja statistikaprogrammi komiteele.3. Statistikaprogrammi väljatöötamine ja rakendamine toimub selliste rahvusvaheliste statistikaasutuste nagu ÜRO Statistikakomisjoni, Euroopa Statistikute Konverentsi ja OECD töö raames.________________éII LISAKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustegaNõukogu määrus (EMÜ) nr 1210/90 | (EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 933/1999 | (EÜT L 117, 5.5.1999, lk 1) |Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1641/2003 | (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1) |_____________  III LISAVastavustabelMäärus (EMÜ) nr 1210/90 | Käesolev määrus |Artikkel 1 lõige 1 | Artikkel 1 lõige 1 |Artikkel 1 lõige 2 sissejuhatav lause | Artikkel 1 lõige 2 sissejuhatav lause |Artikkel 1 lõige 2 esimene taane | Artikkel 1 punkt 2 alapunkt a |Artikkel 1 lõige 2 teine taane | Artikkel 1 punkt 2 alapunkt b |Artikkel 2 sissejuhatav lause | Artikkel 2 sissejuhatav lause |Artikkel 2 punkt i | Artikkel 2 punkt a |Artikkel 2 punkt ii esimene taane | Artikkel 2 punkt b |Artikkel 2 punkt ii teine taane | Artikkel 2 punkt c |Artikkel 2 punkt ii kolmas taane | Artikkel 2 punkt d |Artikkel 2 punkt iii | Artikkel 2 punkt e |Artikkel 2 punkt iv | Artikkel 2 punkt f |Artikkel 2 punkt v | Artikkel 2 punkt g |Artikkel 2 punkt vi | Artikkel 2 punkt h |Artikkel 2 punkt vii | Artikkel 2 punkt i |Artikkel 2 punkt viii | Artikkel 2 punkt j |Artikkel 2 punkt ix | Artikkel 2 punkt k |Artikkel 2 punkt x | Artikkel 2 punkt l |Artikkel 2 punkt xi | Artikkel 2 punkt m |Artikkel 2 punkt xii | Artikkel 2 punkt n |Artikkel 2 punkt xiii | Artikkel 2 punkt o |Artikkel 3 lõige 1 sissejuhatav osa | Artikkel 3 lõige 1 sissejuhatav osa |Artikkel 3 lõige 1 punkt i | Artikkel 3 lõige 1 punkt a |Artikkel 3 lõige 1 punkt ii | Artikkel 3 lõige 1 punkt b |Artikkel 3 lõige 1 punkt iii | Artikkel 3 lõige 1 punkt c |Artikkel 3 lõige 1 lõpuosa | Artikkel 3 lõige 1 lõpuosa |Artikkel 3 lõige 2 esimene lõik | Artikkel 3 lõige 2 esimene lõik |Artikkel 3 lõige 2 teine lõik sissejuhatav osa | Artikkel 3 lõige 2 teine lõik sissejuhatav osa |Artikkel 3 lõige 2 teine lõik esimene taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt a |Artikkel 3 lõige 2 teine lõik teine taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt b |Artikkel 3 lõige 2 teine lõik kolmas taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt c |Artikkel 3 lõige 2 teine lõik neljas taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt d |Artikkel 3 lõige 2 teine lõik viies taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt e |Artikkel 3 lõige 2 teine lõik kuues taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt f |Artikkel 3 lõige 2 teine lõik seitsmes taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt g |Artikkel 3 lõige 2 teine lõik kaheksas taane | Artikkel 3 lõige 2 punkt h |Artikkel 3 lõige 2 kolmas lõik | Artikkel 3 lõige 2 kolmas lõik |Artikkel 3 lõige 2 neljas lõik | Artikkel 3 lõige 2 neljas lõik |Artikkel 3 lõige 3 | Artikkel 3 lõige 3 |Artikkel 4 lõige 1 sissejuhatav osa | Artikkel 4 lõige 1 sissejuhatav osa |Artikkel 4 lõige 1 esimene taane | Artikkel 4 lõige 1 punkt a |Artikkel 4 lõige 1 teine taane | Artikkel 4 lõige 1 punkt b |Artikkel 4 lõige 1 kolmas taane | Artikkel 4 lõige 1 punkt c |Artikkel 4 lõige 2 esimene lõik „et”-st kuni „põhiosadeni” | – |Artikkel 4 lõige 2 esimene lõik „eriti”-st kuni „hõlmatus”-ni | Artikkel 4 lõige 2 esimene lõik lõpuosa |Artikkel 4 lõige 2 teine lõik | Artikkel 4 lõige 2 esimene, teine ja kolmas lõik |Artikkel 4 lõige 3 | Artikkel 4 lõige 3 |Artikkel 4 lõige 4 | Artikkel 4 lõige 4 esimene, teine ja kolmas lõik |Artikkel 4 lõige 5 esimene lõik | – |Artikkel 4 lõige 5 teine lõik | Artikkel 4 lõige 5 |Artikkel 4 lõiked 6 ja 7 | Artikkel 4 lõiked 6 ja 7 |Artikkel 5 | Artikkel 5 esimene ja teine lõik |Artikkel 6 lõige 1 | Artikkel 6 lõige 1 |Artikkel 6 lõige 2 | – |Artikkel 6 lõige 3 | Artikkel 6 lõige 2 |Artiklid 7 ja 8 | Artiklid 7 ja 8 |Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik esimene lause | Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik |Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik teine lause | Artikkel 9 lõige 1 teine lõik |Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav osa | Artikkel 9 lõige 1 kolmas lõik sissejuhatav osa |Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik esimene taane | Artikkel 9 lõige 1 kolmas lõik punkt a |Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik teine taane | Artikkel 9 lõige 1 kolmas lõik punkt b |Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik kolmas taane | Artikkel 9 lõige 1 kolmas lõik punkt c |Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik neljas taane | Artikkel 9 lõige 1 kolmas lõik punkt d |Artikkel 9 lõige 1 esimene lõik viies taane | Artikkel 9 lõige 1 kolmas lõik punkt e |Artikkel 9 lõige 1 teine lõik | Artikkel 9 lõige 1 neljas lõik |Artikkel 9 lõige 2 | Artikkel 9 lõige 2 |Artikkel 10 | Artikkel 10 |Artikkel 11 | Artikkel 11 |Artikkel 12 | Artikkel 12 |Artikkel 13 | Artikkel 13 |Artikkel 14 | Artikkel 14 |Artikkel 15 lõige 1 sissejuhatav osa | Artikkel 15 lõige 1 sissejuhatav osa |Artikkel 15 lõige 1 esimene taane | Artikkel 15 lõige 1 punkt a |Artikkel 15 lõige 1 teine taane | Artikkel 15 lõige 1 punkt b |Artikkel 15 lõige 2 | Artikkel 15 lõige 2 |Artikkel 15 lõige 2a | Artikkel 15 lõige 3 |Artikkel 15 lõige 3 | Artikkel 15 lõige 4 |Artikkel 16 | Artikkel 16 |Artikkel 17 | Artikkel 17 |Artikkel 18 | Artikkel 18 |Artikkel 19 | Artikkel 19 |Artikkel 20 | – |– | Artikkel 20 |Artikkel 21 | Artikkel 21 |Lisa | Lisa I |– | Lisa II |– | Lisa III |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku II lisa.[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT C […], […], lk […].[7] ELT C […], […], lk […].[8] EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1641/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1).[9] Vt lisa II.[10] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.[11] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.[12] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.[13] Koostöö puhul nendes valdkondades tuleb võtta arvesse ka Ö Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi Õ tegevust.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0089

Ettepanek: Nõukogu määrus munade turustusnormide kohta  /* KOM/2006/0089 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 28.02.2006KOM(2006) 89 lõplikEttepanek :NÕUKOGU MÄÄRUSmunade turustusnormide kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määruses (EMÜ) nr 1907/90 munade teatavate turustusnormide kohta on sätestatud mitmed munade turustamise nõuded, millest märkimisväärne osa on väga tehnilist laadi.Alates määruse vastuvõtmisest 1990. aastal on seda kuuel korral muudetud. Muudatusi on tehtud kas uute nõuete kehtestamiseks, nagu munade märgistamine tootja eraldusnumbriga, või teatavate tehniliste normide kohandamiseks uute turuvajadustega. Kõnealustest muudatustest tulenevalt on määrus muutunud raskesti loetavaks.Põllumajanduspoliitikas ja õigusloomes on ühenduse õigusaktide lihtsustamisel keskne koht. Seda on rõhutatud komisjoni hiljutises teatises ühise põllumajanduspoliitika lihtsustamise ja parema õigusloome kohta [KOM(2005) 509 (lõplik), 19.10.2005]. Käesolevas kontekstis tuleks ette näha nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/90 asendamine lihtsustatud ja ühtlustatud sätetega ning tehniliste elementide üleviimine komisjoni rakendusmäärusesse.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmunade turustusnormide kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta,[1] eriti selle artikli 2 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:1.  Turustusnormid võivad aidata parandada munade kvaliteeti ning sellest tulenevalt hõlbustada nende müüki. Seepärast vastab turustusnormide kohaldamine munade suhtes tootjate, kaubandusringkondade ja tarbijate huvidele.2.  Nõukogu 26. juuni 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1907/90 munade teatavate turustusnormide kohta[3] kohaldamisest saadud kogemustest tulenevalt on tekkinud vajadus täiendavate muudatuste ja lihtsustamise järele. Seepärast tuleks määrus (EMÜ) nr 1907/90 kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega.3.  Kõnealuseid norme tuleks põhimõtteliselt kohaldada ühenduses turustatavate liigi Gallus gallus kanade kõikide munade suhtes. Teatava väikestes kogustes otse tootjalt lõpptarbijale toimuva otsemüügi puhul on siiski soovitatav kõnealuste normide kohaldamisest loobuda.4.  Tuleb selgelt eristada otseselt inimtoiduks sobivaid ning inimtoiduks mittesobivaid mune, eelkõige lekkivaid või hauduma pandud mune, mis on ette nähtud kasutamiseks toiduainetööstuses ja väljaspool seda. Seepärast tuleks eristada kahte munade kvaliteediklassi: A ja B.5.  Tarbija peaks suutma erinevate kvaliteedi- ja kaaluklasside mune üksteisest eristada ja kindlaks teha kasutatud tootmisviisi vastavalt komisjoni 30. jaanuari 2002. aasta direktiivile 2002/4/EÜ nõukogu direktiiviga 1999/74/EÜ hõlmatud munakanasid pidavate ettevõtete registreerimise kohta,[4]. Kõnealust nõuet peaks järgima munade ja pakendite märgistamise abil.6.  Munad tuleb märgistada direktiiviga 2002/4/EÜ ettenähtud tootja eraldusnumbriga, mille abil on võimalik jälgida turuleviidud inimtoiduks ettenähtud mune.7.  Pettuste vältimiseks tuleb A-klassi munad märgistada pärast munemist nii kiiresti kui võimalik.8.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad,[5] kohaselt heakskiidetud pakkimiskeskused peaksid mune liigitama kvaliteedi ja kaalu alusel.9.  Selleks, et tagada pakkimiskeskustes nõuetekohaste munade liigitamiseks ja A-klassi munade pakkimiseks vajalike vahendite olemasolu, peaksid kõnealused keskused saama pädeva asutuse loa ning pakkimiskeskuse koodi, mis hõlbustab turuleviidud munade jälgimist.10.  Nii tootjate kui ka tarbijate huvides on oluline, et kolmandatest riikidest imporditud munad vastavad ühenduses kehtivatele normidele. Teatavates kolmandates riikides jõus olevad erisätted võivad õigusaktide samaväärsuse tagamise korral siiski õigustada erandeid kõnealustest normidest.11.  Liikmesriigid peavad määrama käesoleva määruse täitmise järelevalve eest vastutava(d) asutuse(d). Järelevalve kord peaks olema ühtne.12.  Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral.13.  Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,[6]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 – Määruse sisu ja reguleerimisala1. Käesolevas määruses sätestatakse ühenduses toodetud või kolmandatest riikidest imporditud munade ühendusesisesed turustamistingimused.Kõnealuseid turustamistingimusi kohaldatakse ka ühendusest väljapoole eksporditavate munade suhtes.2. Käesolevat määrust ei kohaldata munade suhtes, mille tootja müüb otse lõpptarbijale:a) tootja enda põllumajandusettevõttes,b) kohalikul turul asjaomase liikmesriigi tootmispiirkonnas, välja arvatud oksjoniturul, võic) lävemüüki kasutades.Artikkel 2 – MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:1) munad – liigi Gallus gallus kanade koorega munad, mis kõlbavad inimtoiduks või toiduainetööstuses tarvitamiseks, v.a lekkivad munad, hauduma pandud munad ja keedetud munad;2) lekkivad munad – nii koore- kui ka kestapragudega munad, nii et nende sisu on näha;3) hauduma pandud munad – munad, mis on asetatud inkubaatorisse;4) turustamine – müügi eesmärgil omamine või väljapanek, müügiks pakkumine, müük, tarnimine või muu turustusvorm;5) tootmiskoht – ettevõte, kus peetakse munakanu vastavalt direktiivi 2002/4/EÜ nõuetele;6) pakkimiskeskus – vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 nõuetele heakskiidetud ettevõte, kus mune liigitatakse kvaliteedi ja kaalu alusel;7) lõpptarbija – toiduaine viimane tarbija, kes ei kasuta kõnealust toiduainet äritegevuse eesmärgil.Artikkel 3 – Kvaliteedi- ja kaaluklassid1. Munad liigitatakse järgmistesse kvaliteediklassidesse:-  A-klassi munad ehk värsked munad,-  B-klassi munad ehk teise sordi munad.2. A-klassi mune liigitatakse ka kaalu järgi.3. B-klassi mune tarnitakse ainult toiduainetööstusele ja väljapoole toiduainetööstust.Artikkel 4 – Munade märgistamine1. A-klassi munad märgistatakse tootmiskoha eraldusnumbriga, nagu on ette nähtud direktiivi 2002/4/EÜ lisa punktiga 2, et muu hulgas lubada kindlaks määrata tootmisviisi.2. Lõike 1 kohane munade märgistamine toimub tootmiskohas või esimeses pakkimiskeskuses, kuhu munad tarnitakse.3. Erandina artikli 1 punktist 2 märgistatakse asjaomase liikmesriigi tootmispiirkonna kohalikul turul tootjalt otse lõpptarbijale müüdavad munad vastavalt käesoleva artikli lõikele 1.Liikmesriigid võivad kõnealusest nõudest vabastada tootjad, kelle põllumajandusettevõttes ei ole üle 50 munakana, tingimusel et müügikohas on märgitud kõnealuse põllumajandusettevõtte nimi ja aadress.Artikkel 5 – Pakkimiskeskused1. Munad liigitatakse pakkimiskeskustes kvaliteedi ja kaalu alusel.2. Pädev asutus annab pakkimiskeskustele loa munade liigitamiseks ning määrab eraldusnumbri igale ettevõtjale või tootjale, kellel on munade kvaliteedi- ja kaaluklassidesse liigitamiseks sobivad ruumid ja tehnilised seadmed. Kõnealuse loa võib alati tühistada, kui artikli 11 alusel vastu võetud rakenduseeskirjade tingimusi enam ei täideta.Artikkel 6 – Munade import1. Komisjon hindab asjaomase riigi soovil eksportivates kolmandates riikides kohaldatavaid munade turustusnorme. Kõnealune hindamine hõlmab ka märgistamis- ja etikettimisnõudeid, tootmisviise ja kontrolle ning rakendamist. Kui komisjon leiab, et kohaldatavad eeskirjad pakuvad võrreldes ühenduse õigusaktidega piisavalt võrdväärseid tagatisi, märgistatakse asjaomastest riikidest imporditud munad artikli 4 lõikes 1 viidatud eraldusnumbriga võrdväärse numbriga.2. Vajaduse korral peab komisjon kolmandate riikidega läbirääkimisi, mille eesmärk on leida kohased viisid lõikes 1 viidatud tagatiste pakkumiseks, ja sõlmib kõnealuseid tagatisi käsitlevad lepingud.3. Kui piisavaid tagatisi eeskirjade võrdväärsuse kohta ei pakuta, märgistatakse asjaomasest kolmandast riigist imporditud munad koodiga, mille abil on võimalik identifitseerida päritoluriik, ja viitega sellele, et tootmisviis on kindlaks määramata.Artikkel 7 – Kontrollid1. Liikmesriigid määravad käesoleva määruse täitmise järelevalve eest vastutavad asutused.2. Lõikes 1 viidatud asutused kontrollivad käesoleva määrusega hõlmatud tooteid igal turustusetapil, sealhulgas peale- ja mahalaadimisel ning transpordi käigus. Lisaks pistelisele kontrollile teostatakse riskianalüüsil põhinevaid kontrolle, millega võetakse arvesse asjaomase ettevõtte tüüpi ja tootlikkust ning varasemat teavet ettevõtja käitumise kohta munade turustusnormide järgimisel.3. Kolmandatest riikidest imporditud A-klassi munade puhul teostatakse lõike 2 kohaseid kontrolle tollivormistuse käigus ning enne vabasse ringlusse lubamist.Kolmandatest riikidest imporditud B-klassi munad lubatakse vabasse ringlusse üksnes tingimusel, et tollivormistuse käigus on kontrollitud nende lõpptarnimist töötlevale tööstusele.Artikkel 8 – KaristusedLiikmesriigid kehtestavad karistuste kohta eeskirjad, mida kohaldatakse kõnealuse määruse sätete rikkumise korral ning tagavad kõnealuste sätete rakendamise kõigi vajalike meetmetega. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.Artikkel 9 – TeabevahetusLiikmesriigid ja komisjon edastavad üksteisele käesoleva määruse kohaldamiseks vajaliku teabe.Artikkel 10 – Komitee1. Komisjoni abistab kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee.2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud perioodiks kehtestatakse üks kuu.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 11 – RakenduseeskirjadKäesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 viidatud korrale, eelkõige seoses järgmisega:1) munade kogumise sagedus, tarnimine, säilitamine ja käitlemine;2) kvaliteedinõuded ja kaaluklassid ning erandid liigitusnõuetest;3) munade märgistamise ja pakendite tembeldamise üksikasjad;4) ülevaatused ja kontrollid;5) kauplemine kolmandate riikidega;6) artiklis 9 viidatud teabevahetus.Artikkel 12 – Kehtetuks tunnistamine1. Määrus (EMÜ) nr 1907/90 tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 2007.2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid tuleb lugeda vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.Artikkel 13 – JõustumineKäesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAVastavustabelMäärus (EMÜ) nr 1907/90 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 2 |Artikli 2 lõige 1 | Artikli 1 lõige 1 |Artikli 2 lõige 3 | – |Artikli 2 lõige 4 | – |Artikkel 3 | – |Artikkel 4 | – |Artikli 5 lõiked 1 ja 3 | Artikkel 5 |Artikli 5 lõige 2 | – |Artikli 6 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 3 |Artikli 6 lõige 3 | Artikkel 11 |Artikli 6 lõiked 4 ja 5 | – |Artikli 7 lõike 1 punkt a | Artikli 4 lõige 1 |Artikli 7 lõike 1 punktid b ja c | Artikkel 6 |Artikli 7 lõike 1 punkt d | Artikkel 11 |Artikli 7 lõige 2 | – |Artikkel 8 | – |Artikkel 9 | – |Artikkel 10 | – |Artikkel 11 | – |Artikkel 12 | – |Artikkel 13 | – |Artikkel 14 | – |Artikkel 15 | – |Artikli 16 lõike 1 esimene lause | Artikli 1 lõige 2 |Artikkel 17 | – |Artikkel 18 | Artikli 7 lõiked 1 ja 2 |Artikkel 19 | – |Artikli 20 lõige 1 | Artikkel 11 |Artikli 20 lõiked 2–4 | – |Artikkel 21 | Artikkel 8 |Artikli 22 lõige 1 | Artikkel 9 |Artikkel 22a | – |Artikkel 23 | Artikkel 12 |Artikkel 24 | Artikkel 13 |I lisa | Lisa |[1] ELT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).[2] ELT C […] […], lk. […][3] ELT L 173, 6.7.1990, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1039/2005 (ELT L 172, 5.7.2005, lk 1).[4] ELT L 30, 31.1.2002, lk 44. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.[5] ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Parandatud versioon ELT L 226, 25.6.2004, lk 22.[6] ELT L 184, 17.7.1999, lk 23.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0567

Ettepanek Nõukogu määrus millega võetakse vastu ühepoolsed üleminekumeetmed, et avada ühenduse tariifikvoodid Šveitsist pärit vorstide ja teatavate lihatoodete impordiks  /* KOM/2007/0567 lõplik - ACC 2007/0204 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 4.10.2007KOM(2007) 567 lõplik2007/0204 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega võetakse vastu ühepoolsed üleminekumeetmed, et avada ühenduse tariifikvoodid Šveitsist pärit vorstide ja teatavate lihatoodete impordiks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKomisjoni talituste ja Šveitsi föderaalvalitsuse 2. mai 2007. aasta kokkulepitud protokolliga on ette nähtud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe[1] alla kuuluvate vorstide ja teatavate lihatoodete kahepoolse sooduskaubanduse konsolideerimine. Kõnealuse konsolideerimisega asendatakse soodustused, mis Šveits on endiste kokkulepete kohaselt andnud ainult mõnele liikmesriigile. Et võtta arvesse suurenenud kahepoolset kaubandushuvi kõnealuste toodete suhtes, on samal ajal mõlema lepinguosalise jaoks ette nähtud lisakogused, mis on aga kehtestatud asümmeetriliselt, arvestades suuremaid impordikvootide kaubandus- ja soodusväärtusi Šveitsi sissevedamisel.Kõnealuse kokkuleppe 1. ja 2. lisas sätestatud kahepoolseid kaubandussoodustusi tuleb seetõttu kohandada. Kuni kõnealuse kokkuleppe muutmiseks vajalike kahepoolsete menetluste lõpuleviimiseni on vaja võtta ühepoolsed üleminekumeetmed, et tagada tariifikvoodi kohaldamine alates 1. jaanuarist 2008.Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks viivitamata vastu lisatud ühepoolsed üleminekumeetmed, et avada uued ühenduse tariifikvoodid Šveitsist pärit vorstide ja teatavate lihatoodete importimiseks.Mõju eelarvele: kuna imporditakse tollimaksu nullmääraga, siis eeldatavasti mõju tulude poolele puudub.2007/0204 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega võetakse vastu ühepoolsed üleminekumeetmed, et avada ühenduse tariifikvoodid Šveitsist pärit vorstide ja teatavate lihatoodete impordiksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Euroopa Ühendus ja Šveits lepivad kokku, et vorstide ja teatavate lihatoodete suhtes kehtestatud kaubandussoodustused, mis Šveits oli enne andnud ainult mõnele liikmesriigile vastavalt kõnealuste liikmesriikide ja Šveitsi vahel sõlmitud endistele kahepoolsetele kokkulepetele, tuleks konsolideerida Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe[2] (edaspidi „kokkulepe”) raames, mis on heaks kiidetud nõukogu ja komisjoni otsusega 2002/3009/EÜ, Euratom[3] ning mis jõustus 1. juunil 2002. Kõnealuste soodustuste konsolideerimine toimub samal ajal kui vorstide ja teatavate lihatoodete suhtes kohaldatavate soodustuste suurendamine. See hõlmab uute ühenduse tariifikvootide avamist erinevate Šveitsist pärit CN-koodide ex 0210 1950, ex 0210 1981, ex 1601 00 ja ex 1602 4919 alla kuuluvate toodete importimiseks.(2) Kõnealuse kokkuleppe 1. ja 2. lisas sätestatud soodustuste kohandamiseks vajalikud kahepoolsed menetlused võtavad aega. Selleks et tagada kvoodisoodustuse kättesaadavus kuni kõnealuse kohanduse jõustumiseni, on asjakohane avada kõnealused tariifikvoodid ühepoolse üleminekumeetmena alates 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2009. Sellega on tagatud piisavalt aega, et kokkuleppeosalised saaksid lõpule viia kõigepealt kahepoolsed menetlused ning seejärel rakendusmeetmed.(3) Käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja eelkõige kvoodi haldamiseks vajalikud sätted tuleks vastu võtta nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2759/75 (sealihaturu ühise korralduse kohta)[4] artikli 24 lõikes 2 osutatud korras.(4) Nimetatud tariifikvootidest tuleneva soodustuse saamiseks peavad tooted kooskõlas lepingu artiklis 4 osutatud eeskirjadega olema pärit Šveitsist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Ühenduse tollimaksuvaba tariifikvoot järjekorranumbriga 09.4180 lisas loetletud Šveitsist pärit toodetele ja kogustele avatakse ühepoolse üleminekumeetmena igal aastal ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. Kõnealune tariifikvoot avatakse 1. jaanuaril 2008 ja suletakse 31. detsembril 2009.2. Lõikes 1 osutatud toodete suhtes kohaldatakse päritolureegleid, mis on sätestatud kokkuleppe artiklis 4.Artikkel 2Käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu määruse (EMÜ) nr 2759/75 artikli 24 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimelEesistujaLISACN-kood | Kaupade kirjeldus | Kehtiv maksumäär | Kogus tonnides (toote netomass) |ex 0210 19 50 | Sink, soolvees, kondita, põies või tehissooles | 0 | 1 900 |ex 0210 19 81 | Kondita karbonaaditükk, soolvees ja suitsutatud |ex 1601 00 | Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained: rubriikide 0101–0104 alla kuuluvatest loomadest, muudest kui metssigadest |ex 0210 19 81 ex 1602 49 19 | Seakael, soolvees ja õhu käes kuivatatud, tükid või õhukesed viilud |[1] EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.[2] EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132. Kokkulepet on viimati muudetud põllumajanduse ühiskomitee otsusega nr 1/2007 (ELT L 173, 3.7.2007, lk 31).[3] EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1.[4] EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).