               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.6.2017
            COM(2017) 258 final
            2017/0104(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ning Aafrika ja Madagaskari Lennuohutusameti (ASECNA) vahelise koostöölepingu (mis käsitleb satelliitnavigatsiooni arendamist ja sellega seotud teenuste osutamist ASECNA pädevuspiirkonnas tsiviillennunduse huvides) sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku eesmärk on anda volitus sõlmida Euroopa Liidu nimel kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 6 ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Aafrika ja Madagaskari Lennuohutusameti (edaspidi „ASECNA“)
                  1
                vaheline koostööleping, mis käsitleb satelliitnavigatsiooni arendamist ja sellega seotud teenuste osutamist ASECNA pädevuspiirkonnas tsiviillennunduse huvides. See on kooskõlas määrusega (EL) nr 1285/2013, mis on Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide alusakt ja mille artiklis 29 on sätestatud, et liit võib sõlmida programmide Galileo ja EGNOS raames lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

               EL ja Aafrika on teinud satelliitnavigatsiooni valdkonnas koostööd alates ELi ja Aafrika strateegilise partnerluse elluviimise tegevuskava (2011–2013) vastuvõtmisest ELi ja Aafrika kolmandal tippkohtumisel Tripolis 2010. aasta novembris. Vajadust koostöö järele selles valdkonnas kinnitati taas 2014.–2017. aasta tegevuskavas, mis võeti vastu ELi ja Aafrika tippkohtumisel 2014. aasta aprillis.

               Uuringud on näidanud, et Aafrika mandril on sellest saadud märkimisväärset sotsiaal-majanduslikku kasu. Koostöö on kasulik ka Euroopa kosmosetööstusele, mis saab kasu laienenud turust Aafrikas, et arendada oma tehnoloogiat, rakendada uusi infrastruktuure ja kasutada satelliitnavigatsiooniteenuseid
                  2
               .

               25. septembril 2014 volitas konkurentsivõime nõukogu, tuginedes komisjoni soovitusele (COM(2014) 260), komisjoni pidama liidu nimel läbirääkimisi ASECNAga rahvusvahelise lepingu üle, milles sätestatakse tingimused satelliidipõhiste tugisüsteemide (edaspidi „SBAS“) teenuste osutamiseks Aafrikas Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammi EGNOS alusel. Läbirääkimised algasid 2015. aasta märtsis. Nende tulemusena koostati 2016. aasta aprillis lepingu eelnõu, milles määratleti sõltumatu, kuid Euroopa süsteemil EGNOS põhineva ja ASECNA pädevuspiirkonda kuuluva SBAS-süsteemi loomiseks ja kasutamiseks vajaliku koostöö raamistik. Kooskõlas nõukogu antud volitusega sisaldab leping tehnilist osa ja käsitleb ka rahastamis- ja juhtimisküsimusi.

               Nõukogu võttis komisjoni 12. septembri 2016. aasta ettepanekule (COM(2016)574) tuginedes 21. novembril 2016 vastu otsuse (EL) 2016/2234,
                  3
                millega antakse luba liidu nimel lepingu allkirjastamiseks. Euroopa Liit ja ASECNA allkirjastasid lepingu ametlikult 5. detsembril 2016 Brüsselis.

               •Kooskõla tegevusvaldkonna praegu kehtivate õigusnormidega ja teiste liidu poliitikavaldkondadega

               Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammid on oluline osa Euroopa Liidu transpordi-, eriti õhutranspordipoliitikast. Need programmid aitavad kaasa aeronavigatsiooniteenuste turvalisuse suurendamisele ja järjepidevusele, täiustades neid samal ajal majanduslikust ja keskkonnaaspektist lähtudes. Neid edendatakse rahvusvaheliselt, peamiselt selliste riikidega nagu Ameerika Ühendriigid, Hiina, Lõuna-Korea ja Iisrael sõlmitud koostöölepingute kaudu.

               Arvestades ühist kasu, mida Euroopa ja Aafrika saavad satelliitnavigatsiooniteenuste arendamisest Aafrika mandril, on Euroopa Liidu ja Aafrika aktiivne koostöö selles vallas olnud eesmärgiks juba mitu aastat paljude poliitiliste algatuste puhul, sealhulgas:

                  •
                        Aafrika ja ELi strateegilise partnerluse infrastruktuuri nõuanderühma ühisavaldus Euroopa Komisjoni ja Aafrika Liidu Komisjoni kolleegiumite kohtumise jaoks (Addis Abeba, 25.–26. veebruar 2016);

                  •
                        ELi ja Aafrika neljandal tippkohtumisel (Brüssel, 2. ja 3. aprill 2014) vastu võetud tegevuskava (2014–2017);

                  •
                        ettevõtete ühisavaldus ELi ja Aafrika viiendal ärifoorumil (Brüssel, 1. aprill 2014);

                  •
                        Vahemere Liidu transporditeemalisel ministrite konverentsil (Brüssel, 14. november 2013) vastu võetud ühine seisukoht;

                  •
                        8. märtsi 2011. aasta ühisteatis Euroopa Ülemkogule, Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel“, KOM(2011) 200 lõplik;

                  •
                        komisjoni teatis „Globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) rakendusi käsitlev tegevuskava“, KOM(2010) 308 lõplik, 14. juuni 2010;

                  •
                        Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Belgia 16. septembril 2010. aastal korraldatud kõrgetasemelise kohtumise „Kosmose kasutamine Aafrika kodanike hüvanguks“ järeldused;

                  •
                        seitsmenda kosmosenõukogu resolutsioon „Ülemaailmsed väljakutsed: Euroopa kosmosesüsteemide täielik ärakasutamine“, Brüssel, 25. november 2010;

                  •
                        ELi ja Aafrika kolmandal tippkohtumisel (Tripoli, 29. ja 30. november 2010) vastu võetud ELi ja Aafrika strateegilise partnerluse elluviimise tegevuskava 2011–2013;

                  •
                        ettevõtete ühisavaldus ELi ja Aafrika neljandal ärifoorumil (Tripoli, 26. ja 28. november 2010);

                  •
                        komisjoni 24. juuni 2009. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu ja Aafrika partnerlus – Aafrika ja Euroopa ühendamine: tõhusama transpordialase koostöö suunas“, KOM(2009) 301 lõplik.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 172 koostoimes artikli 218 lõikega 6.

               •Subsidiaarsus

                  Käesoleval juhul subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata, kuna Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemid kuuluvad Euroopa Liidule.

               •Proportsionaalsus

                  Lepingu sätted vastavad taotletavale eesmärgile, milleks on võimaldada ASECNA-l arendada Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammi EGNOS alusel oma satelliidipõhist tugisüsteemi. Need on samuti kooskõlas ELi sooviga eksportida Aafrika mandrile oma satelliitnavigatsiooni alast oskusteavet.

               •Vahendi valik

                  Siduva koostööraamistiku loomiseks sõlmitakse rahvusvaheline leping. Määruse (EL) nr 1285/2013 artiklis 29 on sõnaselgelt sätestatud võimalus sõlmida rahvusvaheliste organisatsioonidega lepinguid programmide Galileo ja EGNOS raames.

               3.SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSED

               EGNOSe satelliitnavigatsiooniteenuste kasutamist Aafrikas analüüsiti nii sotsiaal-majanduslikust kui ka tehnilisest küljest. Selle analüüsi tulemusi esitleti ja nende üle arutleti korduvalt Aafrika osalisriikidega rahvusvahelistel seminaridel, töötubades ja foorumitel, näiteks Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) AFI piirkonna kavandamise ja rakendamise piirkondlikus rühmas (APIRG).

               Euroopa Liidus on komisjon andnud nõukogu määratud erikomisjonile korrapäraselt nii suuliselt kui ka kirjalikult aru läbirääkimiste edu kohta. Lisaks hoitakse Euroopa Liidu liikmesriike kursis aruteludega ja võimaldatakse neil läbirääkimistes osaleda. Peale selle said Euroopa Liidu liikmesriigid nõukogu transpordi töörühmas – mitmeliigiline transport ja transpordivõrgustikud – teha enne läbirääkimiste lõppu lepingu eelnõu kohta märkusi. Neid märkusi on võetud arvesse lepingu lõplikus versioonis, mille allkirjastamiseks andis nõukogu loa 21. novembril 2016.

               4.MÕJU EELARVELE

               Kavandatud leping ei mõjuta mingil moel eelarvet, mis eraldati Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammidele määrusega (EL) nr 1285/2013.

               Lepingus ettenähtud ASECNA infrastruktuuri rajamise ja käitamise kulud kaetakse ASECNA eelarvest, selle liikmesriikide poolt või Euroopa Liidu liikmesriikide ja rahvusvaheliste finantseerimisasutuste (Euroopa Investeerimispank, Aafrika Arengupank jne) panustest laenude või toetuste vormis.

               5.MUU TEAVE

                  Lepingus sätestatakse, et lepingu haldamise ja nõuetekohase rakendamise eest vastutab ühiskomitee. Lisaks nähakse ette, et kahe lepinguosalise vahelise vaidluse korral kasutatakse vahekohtumenetlust.

               2017/0104 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ning Aafrika ja Madagaskari Lennuohutusameti (ASECNA) vahelise koostöölepingu (mis käsitleb satelliitnavigatsiooni arendamist ja sellega seotud teenuste osutamist ASECNA pädevuspiirkonnas tsiviillennunduse huvides) sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172 koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a ning lõikega 8,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt nõukogu 21. novembri 2016. aasta otsusele (EL) 2016/2234
                  4
                allkirjastati 5. detsembril 2016 Euroopa Liidu ning Aafrika ja Madagaskari Lennuohutusameti (ASECNA) vaheline koostööleping, mis käsitleb satelliitnavigatsiooni arendamist ja sellega seotud teenuste osutamist ASECNA pädevuspiirkonnas tsiviillennunduse huvides, tingimusel et leping hiljem sõlmitakse.

               (2)Lepingu raames edendatakse aktiivselt Euroopa Liidu strateegiat, mille kohaselt on kavas Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide abil esiteks arendada selle tehnoloogia kasutamist ja osutada sellega seotud teenuseid ASECNA pädevuspiirkonnas, eelkõige võttes ASECNA jaoks kasutusele iseseisvad satelliidipõhised tugisüsteemid (SBAS), ning teiseks ja üldisemalt edendada satelliitnavigatsiooni kasutamist Aafrika mandril.

               (3)Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ning Aafrika ja Madagaskari Lennuohutusameti (ASECNA) vaheline koostööleping, mis käsitleb satelliitnavigatsiooni arendamist ja sellega seotud teenuste osutamist ASECNA pädevuspiirkonnas tsiviillennunduse huvides, kiidetakse liidu nimel heaks.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud lepingu artiklis 36 ettenähtud heakskiitmiskirja Euroopa Liidu nimel hoiule andma, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub […].

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ASECNA on rahvusvaheline organisatsioon, mille peakorter asub Senegalis Dakaris ning mille ülesanne on tagada lennuliikluse ohutus selle organisatsiooni 18 liikmesriigis: Beninis, Burkina Fasos, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Tšaadis, Komooridel, Kongos, Côte d’Ivoire’is, Gabonis, Guinea-Bissaus, Ekvatoriaal-Guineas, Madagaskaril, Malis, Mauritaanias, Nigeris, Senegalis, Togos ja Prantsusmaal.

                     (2)
                  Kogu Aafrika mandril saadi sellest kulude-tulude analüüsi põhjal hinnanguliselt üle 4,8 miljardi euro sotsiaal-majanduslikku kasu, rääkimata majandusliku arengu ja piirkondliku integratsiooni valdkonnas saadud kasust, mida ei ole võimalik hinnata.

                     (3)
                  ELT L 337, 13.12.2016, lk 1.

                     (4)
                  ELT L 337, 13.12.2016, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.6.2017
            COM(2017) 258 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu ning Aafrika ja Madagaskari Lennuohutusameti (ASECNA) vahelise koostöölepingu (mis käsitleb satelliitnavigatsiooni arendamist ja sellega seotud teenuste osutamist ASECNA pädevuspiirkonnas tsiviillennunduse huvides) sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NING
                  AAFRIKA JA MADAGASKARI
                  LENNUOHUTUSAMETI (ASECNA) VAHELINE
                  KOOSTÖÖLEPING,
                  MIS KÄSITLEB SATELLIITNAVIGATSIOONI
                  ARENDAMIST JA SELLEGA SEOTUD TEENUSTE OSUTAMIST
                  ASECNA PÄDEVUSPIIRKONNAS TSIVIILLENNUNDUSE HUVIDES

               EUROOPA LIIT,

               edaspidi „liit“,

               ühelt poolt

               ning

               AAFRIKA JA MADAGASKARI LENNUOHUTUSAMET,

               edaspidi „ASECNA“,

               teiselt poolt,

               edaspidi koos „lepinguosalised“,

               VÕTTES ARVESSE ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide rakenduste kasvavat arengut liidus, Aafrikas ja mujal maailmas, eriti tsiviillennunduse valdkonnas,

               VÕTTES ARVESSE, et ASECNA peamine ülesanne on osutada aeronavigatsiooniteenuseid tema vastutusalasse kuuluvates õhuruumides, korraldada neid õhuruume, avaldada aeronavigatsiooni alast teavet ning prognoosida ja edastada teavet aeronavigatsiooni meteoroloogia valdkonnas,

               TUNNISTADES liidu tsiviilotstarbeliste satelliitnavigatsiooniprogrammide Galileo ja Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) tähtsust, nende rakendamisest tulenevat kasu ja ASECNA huvi satelliitnavigatsiooniteenuste vastu,

               TUNNISTADES et EGNOS, mis on Euroopale keskendunud piirkondlik infrastruktuur, mis jälgib ja korrigeerib ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide edastatud vaba juurdepääsuga signaale pakkudes suuremat täpsust ja tervikkust, osutab konkreetselt tsiviillennunduse vajadustele kohandatud teenuseid,

               VÕTTES ARVESSE, et EGNOSe tehnoloogial põhinevaid teenuseid oleks tehniliselt võimalik laiendada kogu Aafrika mandrile, kui maapealsete infrastruktuuride vahel, mille eest lepinguosalised vastutavad, oleks sünergia, ning kui Aafrika kohal geostatsionaarorbiidi satelliitidele paigaldatakse EGNOSe transponderid,

               VÕTTES ARVESSE liidu kosmosenõukogu resolutsiooni „Ülemaailmsed väljakutsed: Euroopa kosmosesüsteemide täielik ärakasutamine“, mis võeti vastu 25. novembril 2010 ja milles kutsutakse Euroopa Komisjoni üles tegema koostööd Aafrika Liidu Komisjoniga, et suurendada selles valdkonnas suutlikkust ja määrata kindlaks tingimused, mille alusel võiks rakendada programmile EGNOS sarnast infrastruktuuri Aafrikas,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Komisjoni 26. aprilli 2007. aasta teatist Euroopa kosmosepoliitika kohta, kus peetakse eriti tähtsaks Euroopa ja Aafrika vahelist koostööd kosmosesektoris, ning Euroopa Komisjoni 4. aprilli 2011. aasta teatist „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine“, milles rõhutatakse liidu soovi teha oma teadmised ja infrastruktuurid Aafrikale kättesaadavaks ja tugevdada koostööd selle mandriga,

               VÕTTES ARVESSE ASECNA ministrite komitee 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni nr 2005 CM 44-11, mis käsitleb satelliitnavigatsioonisüsteemide (GNSS) rakendamist ASECNAs, taotledes toetust Euroopa organisatsioonidelt, et Galileo või EGNOSe kasutuselevõtmisega täita ameti tegevusega seotud vajadusi,

               VÕTTES ARVESSE ASECNA haldusnõukogu 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni nr 2011 CA 120-18, mis käsitleb ameti tõhusat osalemist EGNOSe/Galileo kasutuselevõtmises Aafrikas ja India ookeani piirkonnas, volitades peadirektorit võtma ühendust asjaomaste Euroopa asutustega,

               VÕTTES ARVESSE, et selle resolutsiooni rakendamise raames on ASECNA välja töötanud programmi SBAS-ASECNA, et osutada ameti pädevuspiirkonnas EGNOSe tehnoloogia alusel satelliidipõhiste tugisüsteemide (SBAS) teenuseid,

               VÕTTES ARVESSE, et liidu ja ASECNA pikaajaline koostöö satelliitnavigatsiooni valdkonnas kuulub liidu ja Aafrika strateegilise partnerluse üldisesse raamistikku, kuna 2. ja 3. aprillil 2014. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Aafrika neljandal tippkohtumisel vastu võetud tegevuskavas on selleks, et määratleda kahe maailmajao koostööd ajavahemikus 2014–2017, plaanis eraldada pidevalt ja piisavalt inim- ja rahalisi ressursse, eesmärgiga võtta kasutusele EGNOSel põhinevad satelliitnavigatsiooni infrastruktuurid ning luua Aafrikas asjaomaste riikide jaoks EGNOSe kapitalikulu ja tegevuskulude juhtimise ja rahastamise süsteemid,

               VÕTTES ARVESSE, et ASECNA ja liit teevad juba liidu ja Aafrika strateegilise partnerluse rakendamisel koostööd Aafrika õhutranspordi sektori ja satelliiditeenuste tugiprogrammi raames, mida rahastatakse kümnendast Euroopa Arengufondist ja EGNOSe toetamiseks Aafrikas mõeldud üleaafrikalisest programmist, mida rahastatakse arengukoostöö rahastamisvahendist, eelkõige programmi EGNOS-Aafrika juhtimise ühisbüroo (JPO) loomise kaudu,

               VÕTTES ARVESSE ühist huvi liidu ja ASECNA pikaajalise koostöö vastu, mis puudutab satelliitnavigatsiooni arendamist tsiviillennunduses, ning SOOVIDES sellise koostöö ametlikku loomist,

               VÕTTES ARVESSE vajadust tagada satelliitnavigatsiooniteenuste kõrgetasemeline kaitse lepinguosaliste territooriumil,

               VÕTTES ARVESSE, et liit on loonud teatavates valdkondades abi osutamiseks oma asutused, nagu Euroopa GNSSi Agentuur Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide ja Euroopa Lennundusohutusamet tsiviillennunduse jaoks, ning et EGNOSe rakendamiseks aastatel 2014–2021 on liidu ja Euroopa GNSSi Agentuuri vahel sõlmitud delegeerimiskokkulepe,

               TUNNISTADES, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta
                  1
                on sätestatud, et liit on kogu programmide Galileo ja EGNOS käigus loodud või arendatud materiaalse ja immateriaalse vara omanik ning et liit võib sõlmida nende programmide raames lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning et EGNOSe võimaliku väljapoole Euroopat laiendamise kulusid ei kaeta kõnealuse määruse alusel eraldatud eelarvevahenditest,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur
                  2
               ,

               TUNNISTADES huvi ühtlustada rahvusvaheliste standardimis- ja sertifitseerimisasutuste lähenemisviise standardimise ja sertifitseerimise ning kõigi satelliitnavigatsioonisüsteemide ja -teenustega seotud küsimuste puhul, et edendada Galileo, EGNOSe ja SBAS-ASECNA (kui ülemaailmset satelliitnavigatsiooni- ja ajamääramisstandardit tsiviillennundussektoris) pakutavate teenuste laiendatud ja innovatiivset kasutamist,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               I OSA

               ÜLDSÄTTED

               ARTIKKEL 1

               Eesmärgid

               1.
                     Käesoleva lepingu eesmärgid on arendada satelliitnavigatsiooni ja osutada ASECNA pädevuspiirkonnas sellega seotud teenuseid tsiviillennunduse huvides, võimaldades ASECNAl osaleda Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammides.

               Käesolev leping on osa Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammidel põhinevate teenuste edendamisest Aafrika mandril.

               2.
                     Käeolevas lepingus on sätestatud lepinguosaliste koostöö vorm ja tingimused lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks.

               ARTIKKEL 2

               Mõisted

               Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1)
                     „GNSS“ või „ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem“ – infrastruktuur, mis hõlmab rühma satelliite ja maapealsete keskuste ja jaamade ülemaailmset võrku, et raadiosignaalide edastamise kaudu osutada kogu maakeral väga täpset aja ja geograafilise asukoha määramise teenust kasutajatele, kellel on sobiv vastuvõtja;

               2)
                     „Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemid“ – programmil Galileo ja EGNOSel põhinev ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem, mis on liidu omand;

               3)
                     „ASECNA pädevuspiirkond“ – geograafiline piirkond, kus ASECNA osutab aeronavigatsiooniteenuseid oma liikmesriikide või muus õhuruumis;

               4)
                     „Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (European Geostationary Navigation Overlay Service)“ või „EGNOS“ – satelliitnavigatsioonisüsteemi piirkondlik infrastruktuur, mis jälgib ja korrigeerib ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide, peamiselt GPSi ja Galileo poolt edastatud vaba juurdepääsuga signaale, mis võimaldab nende ülemaailmsete süsteemide kasutajatel saada täpsuse ja tervikluse seisukohalt paremaid tulemusi. EGNOS hõlmab maapealseid jaamu ja mitut transponderit, mis paiknevad geostatsionaarsetel satelliitidel. Maapealsed jaamad moodustavad inseneriteaduste keskus, missiooni juhtimiskeskused (MCC), ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamad (RIMS), maismaa navigatsioonijaamad (NLES), teeninduskeskus ja server EDAS. EGNOSe piirkondlik katvus hõlmab peamiselt Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumi, mis geograafiliselt asub Euroopas;

               5)
                     „SBAS-ASECNA“ – ASECNA satelliitnavigatsioonisüsteem, mis jälgib ja korrigeerib ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide, peamiselt GPSi ja Galileo poolt edastatud vaba juurdepääsuga signaale, mis võimaldab nende ülemaailmsete süsteemide kasutajatel saada paremaid tulemusi, eelkõige täpsuse ja tervikluse seisukohalt. SBAS-ASECNA on ASECNA omand. See hõlmab maapealset infrastruktuuri ja mitut transponderit, mis paiknevad geostatsionaarsetel satelliitidel. Maapealse infrastruktuuri moodustavad ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamad (RIMS) ja maismaa navigatsioonijaamad (NLES). SBAS-ASECNA katab eelkõige ASECNA pädevuspiirkonda. SBAS-ASECNA süsteem hõlmab nii esialgset süsteemi versiooni kui ka kõiki selle hilisemaid arendusi, sealhulgas nn topeltsagedus (double frequence) ja mitme satelliitide rühma moodustamine (multi-constellation). Selle süsteemi rajamine hõlmab eelkõige määratlemise, väljatöötamise, arendus- ja kasutuselevõtu ning akrediteerimise ja sertifitseerimise etappi. Sellele järgneb kasutusetapp;

               6)
                     „EGNOSega hõlmatud ala“ või „SBAS-ASECNA ala“ – ala, kus on võimalik vastu võtta signaale, mida asjaomane süsteem edastab (nt geostatsionaarorbiidi satelliitide katteala);

               7)
                     „SBAS-ASECNA teenindusala“ – osa SBAS-ASECNA alast, kus SBAS-ASECNA süsteem osutab teenust vastavalt ASECNA määratletud ja ICAO standardite ja soovituslike tavadega seoses ettenähtud nõuetele ning vastutab asjakohaste heakskiidetud toimingute eest;

               8)
                     „EGNOS SoL teeninduspiirkond“ – osa EGNOSega hõlmatud alast, kus EGNOS osutab teenust vastavalt ICAO standarditele ja soovituslikele tavadele ning vastutab asjakohaste heakskiidetud toimingute eest;

               9)
                     „RIMS-jaamad“ – EGNOSesse või SBAS-ASECNA süsteemi kuuluvad jaamad, mille ülesanne on koguda reaalajas asukoha andmeid ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide poolt edastatud signaalide abil;

               10)
                     „NLES-jaamad“ – EGNOSesse või SBAS-ASECNA süsteemi kuuluvad jaamad, mis saadavad geostatsionaarsetel satelliitidel asuvatele transponderitele korrigeeritud andmeid, mis võimaldab GNSSi signaalide vastuvõtjatel, kes asuvad emma-kumma süsteemiga hõlmatud alal, teha parandusi, et kohandada neid geograafilise asukoha määramise jaoks;

               11)
                     „Galileo“ – Euroopa autonoomne tsiviilotstarbeline ülemaailmne satelliitnavigatsiooni- ja ajamääramissüsteem, mille on GNSSi teenuste osutamiseks kavandanud ja välja töötanud liit, Euroopa Kosmoseagentuur ja nende liikmesriigid. Galileo käigushoidmise võib üle anda eraõiguslikule isikule. Galileo eesmärk on pakkuda avatud teenust, kommertskasutust, avalikku reguleeritud teenust ning otsingu- ja päästeteenuseid ning toetada töökindluse seire teenuseid, mis on mõeldud inimelu kaitsvate rakenduste kasutajatele;

               12)
                     „koostalitlusvõime“ – kahe või enama satelliitnavigatsioonisüsteemi ja nende pakutavate teenuste sobivus üheskoos kasutamiseks, et anda kasutajale paremad võimalused kui need, mida võimaldab üksnes ühe süsteemi kasutamine;

               13)
                     „intellektuaalomand“ – 14. juulil 1967 Stockholmis alla kirjutatud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artikli 2 punktis viii määratletud intellektuaalne omand;

               14)
                     „salastatud teave“ – mis tahes vormis teave, mida on vaja kaitsta ilma loata avalikustamise eest, mis võiks erinevas ulatuses kahjustada lepinguosaliste või üksikute liikmesriikide põhihuve, sealhulgas riigi julgeolekut. Salastatusele osutab salastusmärge. Sellise teabe salastavad lepinguosalised kehtivate õigusnormide kohaselt ning kaitsta tuleb selle salastatust, terviklust ning kättesaadavust.

               ARTIKKEL 3

               Koostööpõhimõtted

               Lepinguosalised kohaldavad käesoleva lepinguga reguleeritud koostööd tehes järgmisi põhimõtteid:

               1.
                     vastastikune kasu, mis põhineb õiguste ja kohustuste üldisel tasakaalul, sealhulgas rahalise osaluse ja kõikidele teenustele juurdepääsu tasakaalul;

               2.
                     kummagi poole võimalus osaleda liidu ja ASECNA satelliitnavigatsiooniprogrammide raames tehtavad koostöös;

               3.
                     käesoleva lepingu rakendamiseks kogu vajaliku teabe õigeaegne vahetamine;

               4.
                     intellektuaalomandi õiguste piisav ja tõhus kaitse.

               ARTIKKEL 4

               Liidu asutused

               Liit võib usaldada Euroopa GNSSi Agentuurile või Euroopa Lennundusohutusametile käesolevast lepingust tulenevate kõikide ülesannete või neist osa täitmise. Sel juhul vastutab ta ASECNA ees käesolevast lepingust tulenevate kohustuste nõuetekohase ja täieliku täitmise eest.

               ARTIKKEL 5

               Suhted kolmandate riikidega

               Liit hõlbustab ja toetab ASECNA ja muude Euroopa satelliitnavigatsiooni programmides EGNOS ja Galileo  osalevate üksuste, eelkõige Euroopa Kosmoseagentuuri vahelise koostöö või partnerlusega seotud algatusi, tingimusel et need algatused võivad edendada neil kahel programmil põhinevate ASECNA satelliitnavigatsioonisüsteemi teenuste arendamist ja osutamist.

               II OSA

               KOOSTÖÖD REGULEERIVAD SÄTTED

               ARTIKKEL 6

               Koostöö

               1.
                     Käesolevas lepingus ettenähtud koostöö hõlmab peamiselt tegevust, mis on seotud EGNOSe tehnoloogial põhineva SBAS-ASECNA süsteemi rajamise ja kasutamisega. Selline tegevus hõlmab ka Galileo programmi alusel loodud süsteemi kasutamist Aafrikas, raadiospektrit, standardeid, sertifitseerimist ja rahvusvahelisi organisatsioone, ohutust, teadus- ja arendustegevust, inimressursse, teabevahetust ja nähtavust, töötajate vahetust ja satelliitnavigatsiooniteenuste edendamist Aafrikas.

               Lepinguosalised võivad teha selles koostöötoimingute loetelus muudatusi vastavalt käesoleva lepingu artiklile 34.

               2.
                     Käesolev leping ei mõjuta liidu institutsionaalset autonoomiat Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide reguleerimise või liidu poolt nende programmide kasutamiseks loodud struktuuri osas. Samuti ei mõjuta käesolev leping reguleerivaid meetmeid, millega rakendatakse tehnoloogiate leviku tõkestamise kohustust, ekspordikontrolli ja mittemateriaalse tehnosiirde kontrolli, ega riigi julgeoleku meetmeid.

               3.
                     Samuti ei mõjuta käesolev leping ASECNA institutsionaalset autonoomiat.

               4.
                     Kui lepinguosaliste kohaldatavatest reguleerivatest meetmetest ei tulene teisiti, soodustavad lepinguosalised võimaluste piires käesoleva lepinguga ettenähtud koostööd.

               I ALAJAGU

               ARTIKKEL 7

               SBAS-ASECNA süsteemi rajamine ja kasutamine

               1.
                     Liit abistab ASECNAt SBAS-ASECNA süsteemi rajamisel ja kasutamisel. Lisaks artiklite 8–16 erisätetele püüab ta üldjuhul hõlbustada SBAS-ASECNA süsteemi rajamist ja kasutamist, sealhulgas tehes ASECNAle tasuta kättesaadavaks kasuliku teabe, nõustades ASECNAt programmi juhtimises ning tehnilistes ja korralduslikes küsimustes ning aidates SBAS-ASECNA programmi hinnata ja selle üle järelevalvet teha.

               2.
                     Kui EGNOSe ja SBAS-ASECNA süsteemi vahelised seosed on loodud, vastutab iga lepinguosaline oma süsteemi muudatuste eest ja kannab seonduvad investeeringu- ja kasutuskulud. Iga lepinguosaline edastab teisele lepinguosalisele vajalikku teavet ja teeb koostööd teisele lepinguosalisele kuuluva süsteemi muutmisel. Kehtestatakse tegevus- ja järelevalveprotsess, nähes ette asjaomased kohustused.

               ARTIKKEL 8

               SBAS-ASECNA määratlemine ja väljatöötamine

               Liit abistab ASECNAt SBAS-ASECNA määratlemisel ja väljatöötamisel, eelkõige süsteemi ülesehituse ning maapealse infrastruktuuri tegevusüksuste ja tegevuspõhimõtete valdkonnas. Selleks läbi viidavates uuringutes täpsustatakse SBAS-ASECNA ja EGNOS vastastikused seosed.

               ARTIKKEL 9

               RIMS-jaamade arendamine ja kasutuselevõtmine

               Liit abistab ASECNAt SBAS-ASECNA RIMS-jaamade arendamisel ja kasutuselevõtmisel, eelkõige seoses seadmete, käitamiskorra, käitajate kvalifikatsiooni ja maapealse infrastruktuuri tegevusüksuste valideerimisega, sealhulgas ohutusnõuete kehtestamise ja kontrollimisega.

               EGNOSe ja SBAS-ASECNA toimimise ja teeninduspiirkondade optimeerimiseks kooskõlastavad lepinguosalised oma vastavate RIMS-jaamade, eelkõige mõlema süsteemi ühistel piirialadel rajamise nii, et need jaamad on paigutatud ühtlaselt ning võivad harmooniliselt koos töötada, vahetades RIMS-jaamadest saadud andmeid ja järgides kõigi lepinguosaliste suhtes kohaldatavates eeskirjades kehtestatud ohutus- ja turvanõudeid.

               ARTIKKEL 10

               Juhtimiskeskuste arendamine ja kasutuselevõtmine

               Liit abistab ASECNAt SBAS-ASECNA süsteemi juhtimiskeskuste arendamisel ja kasutuselevõtmisel, eelkõige seoses seadmete, käitamiskorra, käitajate kvalifikatsiooni ja maapealse infrastruktuuri tegevusüksuste valideerimisega, sealhulgas ohutusnõuete kehtestamise ja kontrollimisega.

               ARTIKKEL 11

               NLES-jaamade arendamine ja kasutuselevõtmine
                  ning transponderid

               Liit abistab ASECNAt geostatsionaarsetel satelliitidel ja maapealsetes andmeedastusjaamades asuvatel SBAS-ASECNA süsteemi transponderitel põhinevate andmete levitamise teenuste arendamisel ja kasutuselevõtmisel. Samuti abistab ta ASECNAt SBAS-ASECNA süsteemi kasutamiseks vajalike PRN-koodide saamise toimingutes, sest nende koodide puudumise korral ei ole seda süsteemi võimalik kasutada.

               ARTIKKEL 12

               SBAS-ASECNA süsteemi akrediteerimine
                  ja sertifitseerimine

               Liit abistab ASECNAt viimase taotlusel järgmistes toimingutes:

               –
                     SBAS-ASECNA süsteemi sertifitseerimine;

               –
                     SBAS-ASECNA süsteemi ohutuse, sealhulgas maapealse infrastruktuuri tegevusüksuste akrediteerimine;

               –
                     SBAS-ASECNA süsteemi pakutavate teenuste sertifitseerimine.

               Samuti võib liit abistada ASECNAt viimase taotlusel metoodika ja protseduuride väljatöötamisel, mille eesmärk on

               –
                     enne materjalide lennundusteabe kogumikus avaldamist õhusõiduki SBAS-ASECNA süsteemiga seotud maandumis-, lennu- ja õhkutõusmisprotseduuride heakskiitmine;

               –
                     õhusõiduki pardale paigutatud ja satelliitnavigatsioonisignaalide vastuvõtmiseks ja töötlemiseks kavandatud seadmete sertifitseerimine ning õhusõiduki käitajate ja meeskondade akrediteerimine.

               ARTIKKEL 13

               SBAS-ASECNA süsteemi kasutamine

               1.
                     Liit abistab ASECNAt SBAS-ASECNA süsteemi kasutamisel.

               Seoses käitamise ettevalmistamisega abistab ta ASECNAt ka eelkõige järgmistes tegevustes:

               –
                     teenuste osutamise juhtimiskava väljatöötamine,

               –
                     SBAS-ASECNA süsteemi jaoks EGNOSe töökorralduse ja õppematerjalide kohandamine,

               –
                     teenuste osutamiseks mõeldud ühtse juhtimissüsteemi rakendamine, mis hõlmab muu hulgas kvaliteedi-, ohutus-, turvalisus- ja keskkonnaküsimusi,

               –
                     allhanke kavade analüüs ja rakendamine,

               –
                     käitajate koolitus,

               –
                     teenuste deklareerimine.

               Liit abistab ASECNAt ka pärast teenuste deklareerimist tekkinud probleemide lahendamisel, eelkõige tehes kättesaadavaks tulemuslikkuse analüüsi menetlused ja vahendid, toetades koolitust ning saates algperioodil kohapeale töötajaid.

               Liit toetab ASECNAt samuti kasutatava süsteemi arendustega seotud teenuste osutamisel.

               2.
                     Lepinguosalised osutavad teineteisele vastastikust abi, et ergutada EGNOSe ja SBAS-ASECNA süsteemi teenuste kasutamist ja edendada vastava turu laienemist.

               ARTIKKEL 14

               Teeninduspiirkonnad

               Mõistete „EGNOS SoL teeninduspiirkond“ ja „SBAS-ASECNA teeninduspiirkond“ määratluse üle tuleb lepinguosalistel omavahel konsulteerida, et vältida süsteemi kasutamisega seotud probleeme, eelkõige koostalitlusvõime ja vastutuse valdkonnas. Lepinguosalised püüavad sellega seoses leida ühiseid lahendusi.

               Juhul kui EGNOS SoL teeninduspiirkond katab osa ASECNA vastutusalast või kui SBAS-ASECNA teeninduspiirkond hõlmab üht osa Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumist, tuleb kehtestada tegevus- ja järelevalvekord, nähes ette asjakohased kohustused.

               Juhul kui EGNOS SoL ja SBAS-ASECNA teeninduspiirkonnad hõlmavad mõnd väljaspool Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumi ja ASECNA vastutusala asuvat territooriumi – või kui need kattuvad muu süsteemiga kui EGNOS ja SBAS-ASECNA –, teavitavad lepinguosalised sellest teineteist ja kooskõlastavad oma lähenemisviise asjakohastes ametiasutustes või territooriumidel, tagamaks, et tekkinud probleemid, eriti koostalitlusvõime ja vastutuse valdkonnas, lahendatakse ühiselt.

               ARTIKKEL 15

               Riigihanked

               1.
                     Liit abistab ASECNAt viimase taotlusel hankedokumentide ettevalmistamisel ja pakkumuste analüüsimisel SBAS-ASECNA süsteemi rajamise ja kasutamisega seotud lepingute sõlmimisel.

               2.
                     Ilma et see piiraks Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankeid käsitleva lepingu XXIII artikli (muudetud lepingu III artikli) kohaldamist, on Euroopa Liidu liikmesriikide avalik-õiguslikel asutustel ja ettevõtetel õigus osaleda SBAS-ASECNA süsteemi rajamise ja kasutamisega seotud pakkumismenetlustes, kui puudub huvide konflikt.

               3.
                     EGNOSe ja SBAS-ASECNA süsteemi rajamise ja kasutamise kohta võib välja kuulutada liidu ja ASECNA ühised hankemenetlused sõltuvalt kummagi lepinguosalise huvidest, eriti seoses maapealsete jaamade ja transponderitega.

               ARTIKKEL 16

               Intellektuaalomandi õigused

               1.
                     Lepinguosalised teevad teineteisele tasuta kättesaadavaks kõik intellektuaalomandi õigused seoses talle kuuluvate teoste või leiutistega, mis on kasulikud EGNOSe ja SBAS-ASECNA süsteemi rajamiseks ja kasutamiseks. Käesolev leping on kooskõlas nende õiguste kasutamise loaga.

               Kui üks lepinguosalistest loob uued intellektuaalomandi õigused, mis põhinevad teise lepinguosalise poolt kättesaadavaks tehtud intellektuaalomandi õigustel, omandab viimane nii loodud uued intellektuaalomandi õigused ning annab nende uute õiguste kasutamise loa tasuta lepinguosalisele, kes on need õigused loonud. Siiski võib see lepinguosaline, kellele uued õigused kuuluvad, anda nende kasutamise loa kolmandale isikule, tingimusel et teine lepinguosaline on selleks sõnaselgelt oma nõusolekut väljendanud.

               Esimeses ja teises lõigus nimetatud õiguste kasutamise tingimused on kindlaks määratud lõigetes 2 ja 3.

               2.
                     Lõike 1 esimeses lõigus nimetatud õiguste kasutamise luba on isiklik, ainuõiguslik ja mitteülekantav, ilma et see piiraks lõike 1 teise lõigu kohaldamist. See luba hõlmab sõltuvalt olukorrast õigust kasutada, korraldada kasutamist, muuta, reprodutseerida ja valmistada üksnes EGNOSe ja SBAS-ASECNA süsteemi rajamise ja kasutamise eesmärgil.

               Üks lepinguosaline ei või teha kolmandatele isikutele kättesaadavaks ega kaubelda intellektuaalomandi õigustega, mis on tehtud kättesaadavaks teisele lepinguosalisele vastavalt lõike 1 esimesele lõigule, välja arvatud juhul, kui saadud on teise lepinguosalise sõnaselge nõusolek või kui nende õiguste kolmandale isikule kättesaadavaks tegemine toimub EGNOSe, Galileo programmil põhineva süsteemi ja SBAS-ASECNA süsteemi rajamise ja kasutamisega seotud riigihangete raames või lepingu sõlmimisel ühe lepinguosalise poolt.

               3.
                     Iga lepinguosaline peab ajakohastatud registrit intellektuaalomandi õiguste kohta, mille ta teeb kättesaadavaks teisele lepinguosalisele vastavalt lõike 1 esimesele lõigule. Ta annab registri koopia teisele lepinguosalisele. Iga intellektuaalomandi õigus, mis tehakse kättesaadavaks, tuleb registris täpsustada:

               –
                     õiguse ese: leiutis, tarkvara, andmebaas jms;

               –
                     õiguse liik: autoriõigus, patendiõigus jne;

               –
                     antud kasutusõigus, näiteks õigus reprodutseerida, kohandada, valmistada jms;

               –
                     territoorium, mille jaoks õigus kättesaadavaks tehakse;

               –
                     õiguse kättesaadavuse periood.

               4.
                     Iga lepinguosaline, kes annab teisele lepinguosalisele kasutusloa vastavalt lõike 1 esimesele lõigule, võib selle tühistada, kui ta tuvastab, et lõigetes 2 ja 3 ettenähtud tegutsemisnõudeid ei ole järgitud.

               5.
                     Lepinguosalised annavad ja tagavad intellektuaalomandi õiguste piisava ja tõhusa kaitse EGNOSe ja SBAS-ASCENA süsteemi rajamise ja kasutamisega seotud valdkondades ja sektorites kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni TRIPS-lepinguga sätestatud rahvusvaheliste standarditega, nähes muu hulgas ette meetmed nimetatud standardite tõhusaks jõustamiseks.

               II ALAJAGU

               MUU TEGEVUS

               ARTIKKEL 17

               Galileo

               1.
                     Lepinguosalised teevad koostööd, et edendada ja kasutada Galileo programmil põhinevat süsteemi Aafrika mandril, eelkõige rakenduste väljatöötamisel ja kõnealusel süsteemil põhinevate teenuste kasutamisel, eriti sellistes valdkondades nagu ajamääramine, navigatsioon, järelevalve ning otsingud ja päästetööd, ning sellel süsteemil põhinevate rakenduste ja teenuste eeliste tutvustamisel.

               2.
                     ASECNA hoidub mis tahes tegevusest või algatusest, mis võiks kahjustada liidu huve Galileo programmiga seotud intellektuaalomandi õiguste valdkonnas.

               ARTIKKEL 18

               Raadiospekter

               1.
                     Lepinguosalised teevad koostööd ja abistavad teineteist seoses Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (edaspidi „ITU“) hallatava raadiospektriga, eriti selleks, et kaitsta sagedusalasid, mis on seotud satelliitnavigatsiooniteenuste ja lennundusside süsteemidega.

               2.
                     Lepinguosalised vahetavad teavet ja abistavad teineteist vastastikku sagedusala jagamisel ja ITU-poolsel sagedusala jaotamisel. Nad toetavad ja kaitsevad asjakohaste sagedusalade jaotamist EGNOSe ja SBAS-ASECNA süsteemi, samuti Galileo programmil põhineva süsteemi tarbeks, et tagada nende süsteemide pakutavate teenuste kättesaadavus liidus ja Aafrikas.

               3.
                     Selleks et kaitsta raadiospektrit tahtlike või mittetahtlike raadionavigatsiooni häirete vastu, püüavad lepinguosalised teha kindlaks häirete allikad ja otsivad vastastikku vastuvõetavaid lahendusi.

               4.
                     Ühtki käesoleva lepingu sätet, eelkõige neid, mis käsitlevad ITU raadioside-eeskirju, ei tõlgendata kõrvalekaldena ITU kohaldatavatest sätetest.

               ARTIKKEL 19

               Standardid, sertifitseerimine ja
                  rahvusvahelised organisatsioonid

               1.
                     Lepinguosalised püüavad kooskõlastada standardimist ja kõiki küsimusi, mis puudutavad satelliitnavigatsioonisüsteeme, mida käsitletakse rahvusvahelistes organisatsioonides ja ühendustes, eelkõige Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO), Lennunduse Raadiotehnika Komisjonis (RTCA) ja Euroopa Tsiviillennunduse Seadmete Organisatsioonis (EUROCAE) ning standardimise valdkonnas tegutsevates ühendustes ja rühmades.

               2.
                     Lepinguosalised toetavad ühiselt satelliitnavigatsiooni standardite, eelkõige ICAO standardite ja soovituslike tavade ning RTCA ja EUROCAE tulemuslikkuse miinimumnõuete väljatöötamist rahvusvahelistes organisatsioonides. Nad tunnustavad vastastikku rahvusvaheliste organisatsioonide väljatöötatud Galileo, EGNOSe ja SBAS-ASECNA standardeid ning püüavad edendada nende kohaldamist kogu maailmas, rõhutades koostalitlusvõimet muude satelliitnavigatsioonisüsteemidega.

               ARTIKKEL 20

               Ohutus

               Selleks et kaitsta Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteeme ja SBAS-ASECNA süsteemi ohtude ja pahatahtlike tegude eest, võtavad lepinguosalised kõik võimalikud meetmed, eelkõige seoses kontrolli ja tehnoloogiate leviku tõkestamisega, et tagada satelliitnavigatsioonisüsteemi teenuste ning nendega seotud infrastruktuuri ja esmatähtsate varade järjepidevus, ohutus ja turvalisus, ilma et see piiraks artikli 6 lõike 2 kohaldamist.

               ARTIKKEL 21

               Teadus- ja arendustegevus

               Lepinguosalised püüavad korraldada ühist teadus- ja arendustegevust satelliitnavigatsiooni valdkonnas, eelkõige selleks, et arendada ja kavandada tulevasi satelliitnavigatsioonisüsteemide tehnoloogilisi arendusi.

               Lepinguosalised toetavad teineteise osalemist oma teadus- ja arendustegevuse programmides.

               Liit hõlbustab ASECNA juurdepääsu oma teadus- ja arendustegevuse raamprogrammidele eraldatud rahalistele vahenditele.

               ARTIKKEL 22

               Inimressursid

               Tuginedes oma kogemustele, annab liit ASECNAle kogu asjakohase teabe SBAS-ASECNA programmi rakendamiseks vajaliku inimkapitali juhtimiseks.

               Liit abistab ASECNAt SBAS-ASECNA süsteemi rajamiseks ja kasutamiseks vajalike töökohtade loomisel ja oskuste arendamisel.

               Liit hõlbustab kõiki ASECNA ja Euroopa satelliitnavigatsiooni programmidega seotud valdkonnas suutlikkuse suurendamises osalevate üksuste koostöö- ja partnerlusalgatusi. Samuti hõlbustab liit ASECNA juurdepääsu Euroopa koolitusprogrammideks eraldatud vahenditele.

               Ühine koolitustegevus võidakse viia läbi EGNOSe ja SBAS-ASECNA süsteemi ning Galileo programmil põhinevate süsteemide rajamise ja kasutamisega seotud vajaduste täitmiseks ja nende tehnoloogiliste uuenduste ettevalmistamiseks.

               ARTIKKEL 23

               Teabevahetus ja nähtavus

               Lepinguosalised püüavad korraldada oma vastavate satelliitnavigatsiooniprogrammidega seotud ühist teavitus- ja edendustegevust.

               Liit toetab ASECNAt teabevahetusstrateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel, pidades silmas nii SBAS-ASECNA süsteemi rajamise ja kasutamisega seotud üksusi kui ka avalikkust.

               ARTIKKEL 24

               Töötajate vahetus

               Lepinguosalised vahetavad töötajaid käesolevas lepingus sätestatud koostöö raames.

               ARTIKKEL 25

               Satelliitnavigatsiooni
                  edendamine Aafrikas

               Lepinguosalised abistavad teineteist, et edendada Aafrika mandril satelliitnavigatsiooni valdkonda, ning konsulteerivad teineteisega vajaduse korral, et kokku leppida ühistegevuses, mida tuleb valdkonnas ette võtta. Nad toetavad eelkõige algatusi, mis edendavad satelliitnavigatsiooni kasutamist ja selle tehnoloogiaga seotud turgude arengut.

               III OSA

               FINANTSSÄTTED

               ARTIKKEL 26

               Rahastamine

               1.
                     ASECNA rahastab SBAS-ASECNA süsteemi rajamist ja kasutamist oma vahenditest ja toetustest, eelkõige lõikes 3 nimetatud vahenditest ja toetustest, finantsasutustelt võetud laenudest või muudest vahenditest lõike 2 sätete alusel.

               2.
                     SBAS-ASECNA süsteemi rajamist ja kasutamist ei või mingil viisil rahastada eelarveosamaksudest, mis on ette nähtud Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide jaoks ja millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1285/2013 II peatükis.

               3.
                     SBAS-ASECNA süsteemi rajamiseks ja kasutamiseks hõlbustab liit ASECNA juurdepääsu oma koostöö- ja arengufondidele, mida see saab kasutada nii oma käimasolevate kui ka tulevaste programmide jaoks. Käimasolevad programmid on üleaafrikaline programm, mida käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 233/2014 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020) III lisa artiklis 9, ning ELi Aafrika infrastruktuuri sihtfondist rahastatavad programmid, mida käsitletakse komisjoni 13. juuli 2006. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Aafrika ühendamine: ELi ja Aafrika infrastruktuurialane partnerlus“, KOM(2006) 376 lõplik.

               IV OSA

               LÕPPSÄTTED

               ARTIKKEL 27

               Õiguslik vastutus

               1.
                     Kuna ASECNA ei ole Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide omanik, ei vastuta ta nende süsteemide omamisega seotud kohustuste täitmise eest.

               Kuna liit ei ole SBAS-ASECNA süsteemi omanik, ei vastuta ta selle süsteemi omamisega seotud kohustuste täitmise eest.

               2.
                     Kumbki lepinguosaline ei vastuta kahjude eest, mis tekivad teise lepinguosalise käesoleva lepinguga hõlmatud tehnoloogiate kasutamisest, ega taga nende tehnoloogiate nõuetekohast toimimist.

               ARTIKKEL 28

               Salastatud teabe vahetamine

               Lepinguosalised vahetavad salastatud teavet üksnes juhul, kui nad on sõlminud selleks kokkuleppe. Lepinguosalised püüavad luua tervikliku ja sidusa õigusraamistiku, mis võimaldab sellist kokkulepet sõlmida.

               ARTIKKEL 29

               Ühiskomitee

               1.
                     Asutatakse ühiskomitee, mida nimetatakse ELi/ASECNA GNSSi komiteeks. Komitee koosneb lepinguosaliste esindajatest ning selle ülesandeks on käesoleva lepingu haldamine ja nõuetekohane kohaldamine. Selleks võtab komitee käesolevas lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid, mida lepinguosalised rakendavad kooskõlas oma eeskirjadega. Ühiskomitee otsused tehakse vastastikusel kokkuleppel. Ühiskomitee koostab ka soovitusi küsimustes, milles tal ei ole otsustusõigust.

               Ühiskomitee määrab kindlaks käesolevas lepingus sätestamata tingimused ja korra.

               2.
                     Ühiskomitee võtab vastu oma kodukorra, mis muu hulgas sisaldab sätteid koosolekute kokkukutsumise, eesistuja nimetamise ja tema volituste kindlaksmääramise ning lepinguosaliste vaheliste kontaktide kohta.

               3.
                     Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele. Liit või ASECNA võivad taotleda ühiskomitee kokkukutsumist. Ühiskomitee tuleb kokku 15 päeva jooksul alates taotluse esitamisest.

               4.
                     Ühiskomitee võib otsustada luua töörühmi või eksperdirühmi, kes abistaksid teda tema ülesannete täitmisel.

               5.
                     Ühiskomitee võib otsustada I lisa muuta.

               ARTIKKEL 30

               Konsultatsioonid

               1.
                     Käesoleva lepingu nõuetekohaseks täitmiseks vahetavad lepinguosalised korrapäraselt teavet ning tulevad emma-kumma lepinguosalise taotluse korral ühiskomitees kokku.

               2.
                     Lepinguosalised peavad emma-kumma lepinguosalise taotluse korral viivitamata nõu mis tahes küsimuses, mis tuleneb käesoleva lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest.

               3.
                     Lepinguosalised teavitavad teineteist korrapäraselt oma satelliitnavigatsiooniprogrammide juhtimisest ja arendamisest ning suurendavad vastastikku nende nähtavust. Kui üks lepinguosaline kavatseb teha otsuse, mis võib mõjutada teise lepinguosalise satelliitnavigatsioonisüsteemi või -süsteeme, konsulteerib ta sellega eelnevalt, et see saaks esitada mittesiduva arvamuse. Kui lepinguosaliste suhtes kohaldatavate eeskirjadega ettenähtud konfidentsiaalsusnõuded võimaldavad, võimaldab kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise esindajal osaleda vaatlejana tema töörühmades, organites ja korralduskomiteedes.

               ARTIKKEL 31

               Kaitsemeetmed

               1.
                     Iga lepinguosaline võib pärast konsulteerimist ühiskomitees võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, sealhulgas peatada ühe või mitu koostöötoimingut, kui ta leiab, et samaväärne ekspordikontrolli või turvalisuse tase ei ole enam tagatud. Kui mis tahes viivitus võiks ohustada Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide või SBAS-ASECNA süsteemi nõuetekohast toimimist, võib võtta asjakohaseid ajutisi kaitsemeetmeid eelnevate konsultatsioonideta, tingimusel et konsultatsioonid toimuvad kohe pärast kõnealuste meetmete võtmist.

               2.
                     Lõikes 1 ette nähtud meetmete ulatust ja kestust piiratakse sellega, mis on vajalik olukorra parandamiseks ning käesolevast lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks. Teine lepinguosaline võib taotleda ühiskomiteelt nende meetmete proportsionaalsuse kohta konsultatsioonide alustamist. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada kuue kuu jooksul, võib üks lepinguosaline esitada vaidluse vahekohtule vastavalt I lisas sätestatud korrale. Siiski ei või sel viisil lahendada vaidlusi, mis on seotud käesoleva lepingu sätete tõlgendamisega, kui need sätted kattuvad liidu õiguse asjakohaste sätetega.

               ARTIKKEL 32

               Vaidluste lahendamine

               Ilma et see piiraks artikli 31 kohaldamist, lahendatakse käesoleva lepingu tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused ühiskomitees peetavate konsultatsioonide teel.

               Kui vaidlust ei suudeta lahendada kolme kuu jooksul pärast ühiskomitee poole pöördumist, võib kohaldatakse I lisas sätestatud vahekohtumenetlust.

               ARTIKKEL 33

               Lisad

               Käesolevale lepingule lisatud lisad on lepingu lahutamatud osad.

               ARTIKKEL 34

               Lepingu läbivaatamine

               Käesolevat lepingut võib igal ajal lepinguosaliste allakirjutatud kõrvallepinguga muuta ja laiendada, järgides lepinguosaliste sisemenetlusi.

               ARTIKKEL 35

               Lepingu lõpetamine

               1.
                     Liit või ASECNA võib käesoleva lepingu lõpetada, teavitades oma otsusest teist lepinguosalist. Leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teavitamise kuupäevast.

               2.
                     Käesoleva lepingu lõpetamine ei mõjuta ühegi selle alusel sõlmitud kokkuleppe kehtivust ega kestust. Samuti ei mõjuta see käesoleva lepingu raames loodud konkreetseid intellektuaalomandi õigusi ja kohustusi; lepinguosaline, kes on andnud teisele lepinguosalisele kasutusloa, säilitab ka pärast lepingu lõpetamist õiguse see luba tühistada, kui ta tuvastab, et selle kasutamise tingimusi ei ole järgitud.

               3.
                     Käesoleva lepingu lõpetamise korral teeb ühiskomitee ettepaneku, mille kohaselt lepinguosalised saaksid lahendada kõik lahtised küsimused, sealhulgas rahalisi tagajärgi puudutavad küsimused, võttes vajaduse korral arvesse põhimõtet pro rata temporis.

               ARTIKKEL 36

               Jõustumine

               1.
                     Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma sisemenetluste kohaselt. Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, kui lepingule kirjutab alla viimane lepinguosaline.

               2.
                     Käesolev leping, mille originaal on koostatud kahes eksemplaris ainult prantsuse keeles, on sõlmitud määramata ajaks.

               Euroopa Liidu nimel

               ASECNA nimel

               I LISA

               VAHEKOHTUMENETLUS

               Kui vaidlus on esitatud vahekohtumenetluseks, moodustatakse kolme liikmega vahekohus, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti.

               Kumbki lepinguosaline määrab vahekohtuniku 30 päeva jooksul alates lahkarvamuse tuvastamisest ühiskomitees.

               Kaks määratud vahekohtunikku nimetavad ühisel kokkuleppel vahekohtu esimehe, kes ei ole lepinguosaliste kodanik. Kui kaks lepinguosaliste poolt määratud vahekohtunikku ei jõua esimehe nimetamises kokkuleppele kahe kuu jooksul pärast viimase vahekohtuniku määramise kuupäeva, valivad nad vahekohtu esimehe ühiskomitee koostatud seitsme kandidaadiga nimekirjast. Ühiskomitee koostab selle nimekirja ja uuendab seda kooskõlas oma kodukorraga.

               Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, kinnitab vahekohus oma menetluskorra. Vahekohus teeb otsused lihthäälteenamusega.

               ________________

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 276, 20.10.2010, lk 1.


				|

		52013PC0607

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse otsust 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised /* COM/2013/0607 final - 2013/0295 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Käesoleva nõukogu otsusega muudetakse nõukogu
27. märtsi 2007. aasta otsust, millega luuakse ITERi ja
tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele
eelised (2007/198/Euratom), et sätestada alus nimetatud ühisettevõtte (edaspidi
„tuumasünteesienergeetika ühisettevõte”) tegevuse rahastamiseks ajavahemikul
2014-2020 Euratomi asutamislepingu alusel.
Tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte
ehitusetapi kuluprognoos (ainult Euroopa puhul) ajavahemikuks 2007–2020 olid
2010. aasta märtsis 7,2 miljardit eurot (2008. aasta hindades). 2010. aasta
juulis piiras nõukogu nimetatud etapile antava Euroopa rahalise toetuse 6,6
miljardi euroni (2008. aasta hindades). 2013. aasta veebruaris kehtestas
Euroopa Ülemkogu mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas määruses
kehtestatud Euratomi ITERiga seotud kohustuste piirmääraks 2,707 miljonit eurot
ajavahemikul 2014–2020 (2011. aasta hindades).
Seitsmenda
raamprogrammi alusel tehakse Euratomi osamaks kättesaadavaks Euratomi
asutamislepingu artikli 7 kohaselt vastuvõetud ühenduse teadus- ja
koolitusprogrammide kaudu. Nimetatud rahastamisviis eeldas teadusprogrammide
suhtes kohaldatavate osalust, eeskirju, planeerimist, järelevalvet ja hindamist
käsitlevate nõuete täitmist. Need nõuded ei ole enam vajalikud, kui võtta
arvesse tuumasünteesienergeetika ühisettevõttele tema põhikirjaga antud
pädevust ja rolli.
Erinevalt
seitsmendast raamprogrammist ei ole käesoleva ettepaneku puhul tegemist
Euratomi asutamislepingu artikli 7 kohase teadusprogrammiga. Ettepanek põhineb
hoopis artiklil 47 ja selles käsitletakse Euratomi osalust ühisettevõtte
rahastamises.
Käesoleva
muudatuse eesmärk on tagada rahaliste vahendite ülekandmine komisjonilt
tuumasünteesienergeetika ühisettevõttele Euroopa osalusena ITER-projektis, ilma
et kohaldataks eespool nimetatud teadusprogrammidele omaseid nõudeid. See ei
takista siiski - eelkõige täiendavate kulude osas – ühisettevõtte liikmete
(välja arvatud Euratom) vabatahtlikke annetusi vastavalt nimetatud
ühisettevõtte põhikirja artikli 12 lõike 1 punktile c.
Käesolev muudatus
võimaldab tagada kõnealuse projekti rahastamise järgmise mitmeaastase
finantsraamistiku jooksul. Muudatuse eeliseks on asjaolu, et rahaliste
vahendite ülekandmine ei ole enam piiratud viie aastaga, nagu on sätestatud
Euratomi asutamislepingu artiklis 7 teadus- ja koolitusprogrammide osas. See
periood ühildatakse mitmeaastase finantsraamistikuga ja kestab seitse aastat.
Vastavalt ITERi lepingule kestab ITER-projekt algselt 35 aastat (st kuni
2041. aastani). Seetõttu on vaja edasisi nõukogu otsuseid, et jätkata
Euratomi poolt kõnealusesse projekti tehtava osamakse rahastamist.
Käesoleva otsuse
alusel rahastatava tegevusega toetatakse Euroopa termotuumasünteesi arendamise
kokkuleppe (EFDA) osaliste poolt 2012. aasta novembrikuus vastu võetud
tegevuskava rakendamist. Selle tegevuskava eesmärk on jõuda 2050. aastaks
elektri tootmiseni tuumasünteesi teel. Käesoleval kujul kavandatud otsus
võimaldab seega luua nõukogu määruse XXX [Euratomi teadus- ja koolitusprogramm] alusel rahastatavate termotuumaenergeetikaalaste
teadusuuringute vahelise koostoime ja vastastikuse täiendavuse.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Käesolevas ettepanekus võetakse täielikult
arvesse vastukaja, mida tekitas rohelisel raamatul „Probleemid ja võimalused:
ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku
arendamine”[1]
põhinev ulatuslik konsulteerimine teadusuuringute ja innovatsiooni
raamprogrammi „Horisont 2020” toetava Euratomi teadus- ja koolitusprogrammi
(2014–2018) ettevalmistamise raames.
ITER kaasati
kõnealustesse konsultatsioonidesse ning sise- ja välishindamistesse
mõjuhinnangu koostamise jaoks. Kõnealuses mõjuhinnangus järeldati, et ITERil on
eelised, mis tasakaalustavad teadus-, tehnilist ja finantsriski; need on
pikaajalises perspektiivis termotuumaenergeetika kaubanduslik kasutus ning
lühiajalises perspektiivis valdkonna konkurentsivõimest tulenev kasu.
Euroopa Ülemkogu poolt 8. veebruaril 2013.
aastal vastu võetud otsuse põhjal sätestatakse käesoleva ettepanekuga projekti
järjepidevus eelkõige meie rahvusvaheliste partnerite osas ja tagatakse ITER-projekti rahastamine kogu järgmise mitmeaastase
finantsraamistiku jooksul.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Käesoleva nõukogu otsuse õiguslik alus on
sätestatud Euratomi asutamislepingu artiklis 47. Käesolev
otsus kujutab endast põhiõigusakti järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga
kaetavaks ajavahemikuks ja on aluseks komisjoni poolt vastu võetavatele iga-aastastele
rahastamisotsustele. Komisjoni otsustega
võimaldatakse üle kanda rahalisi vahendeid tuumasünteesienergeetika
ühisettevõttele ajavahemikul 2014-2020. Käesoleva
ettepanekuga asendatakse komisjoni poolt 21. detsembril 2011 vastu võetud
ettepanek, mis käsitleb nõukogu otsust ITER-projekti täiendava teadusprogrammi
vastuvõtmise kohta (2014–2018)[2].
Hetkel on käimas tuumasünteesienergeetika
ühisettevõtte põhikirja muutmise protsess, mille peamiseks eesmärgiks on anda
Horvaatiale hääletamisõigus pärast tema ühinemist Euratomiga 1. juulil 2013. Samuti muudetakse artikli 12 lõike 1 punkti a,[3] et laiendada rahastamise
võimalusi Euroopa Liidu üldeelarve kaudu.
4.           MÕJU EELARVELE
Käesolevale nõukogu otsuse ettepanekule
lisatud finantsselgituses esitatakse mõju eelarvele ning otsuse rakendamiseks
vajalike personali- ja haldusressursside vajadus.
2013/0295 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega muudetakse otsust 2007/198/Euratom,
millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa
ühisettevõte ning antakse sellele eelised
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingut, eriti selle artikli 47 kolmandat ja neljandat lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu otsusega
2007/198/Euratom[4]
on loodud ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte
(edaspidi „tuumasünteesienergeetika ühisettevõte”), et anda Euroopa
Aatomienergiaühenduse (edaspidi „Euratom”) panus ITERi Rahvusvahelisse
Termotuumaenergeetika Organisatsiooni ja anda Euratomi panus koos Jaapaniga
läbiviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse ning samuti valmistada ette
ning koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega
seotud rajatiste ehituse ettevalmistamiseks.
(2)       Otsusega 2007/198/Euratom on
kehtestatud ühisettevõtte kulude katmiseks prognoositud lähtesumma koos
Euratomi esialgse kogupanusega nimetatud summasse, mis tehakse kättesaadavaks
asutamislepingu artikli 7 kohaselt vastuvõetud ühenduse teadus- ja koolitusprogrammide
kaudu.
(3)       Tuumasünteesienergeetika
ühisettevõtte ITERi ehitusetapi kuluprognoosid ajavahemikuks 2007–2020 olid
2010. aasta märtsis 7 200 000 000 eurot (2008. aasta hindades).
2010. aasta juulis piiras Euroopa Liidu Nõukogu nimetatud rahalise toetuse
6 600 000 000 euroni (2008. aasta hindades).
(4)       2013. aasta veebruaris
kehtestasid Euroopa Parlament ja nõukogu Euratomi ITERiga seotud kohustuste
piirmääraks mitmeaastases finantsraamistikus 2 707 000 000 eurot
ajavahemikul 2014–2020 (2011. aasta hindades).
(5)       Otsust 2007/198/Euratom on
vaja muuta, et ajavahemikul 2014–2020 oleks võimalik ühisettevõtte tegevust
rahastada Euroopa Liidu üldeelarvest ja mitte Euratomi teadus- ja
koolitusprogrammide kaudu.
(6)       Kolmandad riigid, kes on
sõlminud Euratomiga koostöölepingu tuumaenergiaalase teadustöö, sealhulgas
juhitava termotuumasünteesi kohta, mis seob nende vastavad uurimisprogrammid
Euratomi programmidega, peavad osalema ühisettevõtte tegevuse rahastamises.
Nende rahaline panus tuleb kindlaks määrata Euratomiga sõlmitavates vastavates
koostöölepingutes.
(7)       Otsus 2007/198/Euratom tuleb
ajakohastada liidu rahaliste huvide kaitset käsitlevate sätete osas.
(8)       Nõukogu ja Euroopa Parlamenti
tuleb teavitada otsuse 2007/198/Euratom rakendamisest ühisettevõtte poolt
esitatud teabe põhjal.
(9)       Seepärast tuleks otsust
2007/198/Euratom vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsust 2007/198/Euratom muudetakse järgmiselt.
1) Artikli 4 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
„Rahalised panused, mida teevad kolmandad riigid,
kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu tuumaenergiaalase teadustöö,
sealhulgas juhitava termotuumasünteesi kohta, mis seob nende vastavad
uurimisprogrammid Euratomi programmidega, sätestatakse Euratomiga sõlmitavas
vastavas koostöölepingus.”
2) Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3.     Euratomi panus ühisettevõttesse
ajavahemikul 2014-2020 on 2 915 015 000 eurot (jooksvas
väärtuses).”
3) Artikli 4 lõige 4 jäetakse välja.
4) Lisatakse artikkel 5a:
„Artikkel 5a
Liidu rahaliste huvide kaitse
1.       Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks,
et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse
Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse
vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade
sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral tõhusate,
proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
2.       Komisjonil või tema esindajatel ja
kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapealse
kontrollimise alusel kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid, alltöövõtjaid ja muid
kolmandaid isikuid, keda on käesoleva otsuse alusel rahastatud liidu
vahenditest.
3.       Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib
korraldada juurdlusi, sealhulgas kohapealset kontrolli ja inspekteerimist,
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1073/1999* ning nõukogu
määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96** sätestatud korras eesmärgiga teha
kindlaks, kas käesoleva otsuse alusel rahastatava kokkuleppe, otsuse või
lepingu puhul on esinenud pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu
finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
Ilma et see piiraks lõike 2 ja selle lõike esimese
lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingutega, samuti käesoleva otsuse
kohaldamisest tulenevate lepingute, kokkulepete ja otsustega komisjonile,
kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja
kohapealseks kontrolliks.”
__________________
* Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).
** Nõukogu 11. novembri
1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat
kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste
finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292,
15.11.1996, lk 2).
5) Lisatakse artikkel 5b:
„Artikkel 5b
Vahearuanne
Komisjon peab esitama nõukogule ja Euroopa Parlamendile
hiljemalt 31. detsembril 2017 vahearuande käesoleva otsuse rakendamise kohta
ühisettevõtte poolt esitatud teabe alusel. Selles aruandes esitatakse andmed
artiklis 2 nimetatud Euratomi rahalise panuse kasutamise kohta kohustuste ja
kulude osas.”
Artikkel 2
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2014.
Artikkel 3
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.         ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
            1.1.      Ettepaneku/algatuse nimetus
            1.2.      Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
            1.3.      Ettepaneku/algatuse
liik
            1.4.      Eesmärgid
            1.5.      Ettepaneku/algatuse
põhjendus
            1.6.      Meetme kestus ja
finantsmõju
            1.7.      Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.         HALDUSMEETMED

            2.1.      Järelevalve ja
aruandluse eeskirjad
            2.2.      Haldus- ja
kontrollisüsteemid
            2.3.      Pettuse ja
eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.         ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
            3.1.      Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
            3.2.      Hinnanguline
mõju kuludele
            3.2.1.   Üldine
hinnanguline mõju kuludele
            3.2.2.   Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
            3.2.3.   Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
            3.2.4.   Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
            3.2.5.   Kolmandate
isikute rahaline osalus
            3.3.      Hinnanguline
mõju tuludele
FINANTSSELGITUS
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
Ettepaneku/algatuse
nimetus
Nõukogu otsus,
millega muudetakse nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsust 2007/198/Euratom,
millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa
ühisettevõte ning antakse sellele eelised.
Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB)[5] struktuurile
- 08 –
Teadusuuringud ja innovatsioon
Ettepaneku/algatuse
liik
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[6]
ý Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
Eesmärgid
Komisjoni
mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu
täidetakse
Nõukogu otsuse
üldeesmärk on aidata kaasa energiasüsteemi CO2-heite ohutule,
tõhusale ja turvalisele vähendamisele pikema aja jooksul. Käesoleva nõukogu
otsusega antakse panus Euroopa 2020. aasta strateegiasse ja selle
juhtalgatustesse „Innovaatiline liit”, „Üleilmastumise ajastu uus
tööstuspoliitika” ja „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”, kuna sellega
toetatakse Euroopa kõrgtehnoloogilise tööstuse kasutamist, millega omandatakse
uusi oskusi ja tootmisvõimalusi tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte
hankelepingutes osalemise kaudu. Kuna otsuse üheks peamiseks eesmärgiks on
vähendada energiasüsteemi CO2-heidet, antakse sellega ka panus juhtalgatusse
„Ressursitõhus Euroopa”.
Erieesmärgid
ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
süsteemile
Tagada
Euratomi panus ITERi organisatsiooni ITERi rajatiste ehitamiseks ning ITERiga
seotud tegevuse jaoks.
Oodatavad
tulemused ja mõju
Täpsustage,
milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Käesoleva
otsuse tulemusena panustab Euroopa ITERi rajatise ehitamisse. Euroopa panustab
projekti kõige rohkem (45 % ehituskuludest) ja seega on käesoleval otsusel
suurim mõju Euroopas. Kõnealune mõju on nii lühiajaline (kasu Euroopa
tööstusele) kui ka pikaajaline (juhtroll Euroopas termotuumaenergeetika
kaubanduslikul kasutamisel).
Kõnealusel
projektil on juba positiivne mõju tööstuse konkurentsivõimele ja töökohtade
loomisele, see eeldab kõrgtehnoloogiliste komponentide hankimist. Enam kui kolm
neljandikku ühenduse kogutoetusest ITERile toob kaasa lepingud
eraettevõtjatega. ITERi tegevusest tulenevalt luuakse Euroopas märkimisväärne
arv uusi töökohti. Pikaajalises perspektiivis avaneb ITERi abil Euroopa
kõrgtehnoloogilise tööstussektori ja ehitusettevõtjate jaoks ainulaadne
võimalus saavutada ülemaailmne konkurentsieelis ning olla esirinnas esimese
põlvkonna termotuumaelektrijaamade kavandamises ja edasises rahvusvahelises
turustamises.
Tulemus- ja
mõjunäitajad
Täpsustage,
milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Euroopa poolt
ITERi ehitusse panustamisel tehtud edusamme mõõdetakse sellega, kui hästi on
tuumasünteesienergeetika ühisettevõte saavutanud vahe-eesmärgid ITERile
antavate Euroopa panuste tagamisel mitterahaliste vahendite kujul. Tuumasünteesienergeetika
ühisettevõte üldkavas ja iga-aastases tööprogrammis on täpsustatud kõnealuste
vahe-eesmärkide saavutamise ajakava, mis hõlmab kõiki hanketoiminguid ITERi
ehituse ajal. Ühisettevõtte teavitab juhtorganit (juhatust) ja ELi nõukogu
regulaarselt projekti edusammudest.
Ettepaneku/algatuse
põhjendus
Lühi- või
pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
Euroopa
Nõukogu otsustas 8. veebruaril 2013 anda ITERi projektile rahalist toetust
mitmeaastases finantsraamistikus ajavahemikul 2014–2020. Nõukogu otsusega
võimaldatakse üle kanda rahalised vahendid tuumasünteesienergeetika
ühisettevõttele, et ettevõte saaks täita talle määratud ülesandeid.
Euratomi
kaasamise lisandväärtus
Euratomi
kaasamine põhineb ITERi kokkuleppe allkirjastamisel. Käesoleva otsusega tehakse
võimalikuks tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte eelarve sujuv mitmeaastane
kavandamine.
Samalaadsetest
kogemustest saadud õppetunnid
Projekt „Joint
European Torus” (JET) on näidanud, et suure tuumasünteesi infrastruktuuri
ehitamine ja rakendamine Euratomi koordineerimisel on tõhus ning toob
maksimaalset kasu teadusele ja tööstusele. ITERi ehituseks vajaminev mastaap on
aga enneolematu ning nõuab ülemaailmsel tasandil koostööd, mille kohta ei ole
minevikus ühtegi näidet.
Kooskõla ja võimalik
koostoime muude asjaomaste meetmetega
Käesoleva
otsusega tagatakse koostoime tuumasünteesialaste teadusuuringute ning programmi
„Horisont 2020” täiendava Euratomi tulevase teadusprogrammi (2014–2018) vahel
ning täiendatakse neid vastastikku. Selles raamistikus toimuva
tuumasünteesialase tegevusega antakse oluline teaduslik panus ITERi ehitamisse
ja käitamisse.
Meetme
kestus ja finantsmõju
ý Piiratud kestusega ettepanek/algatus
ý         Ettepanek/algatus
hõlmab ajavahemikku 01/01/2014–31/12/2020
ý         Finantsmõju avaldub
ajavahemikul 2014–2026
¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
rakendamise käivitumisperiood hõlmab
ajavahemikku AAAA–AAAA,
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
Kavandatud
eelarve täitmise viisid[7]
ý Otsene
tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
ý Kaudne
tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul
eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud
¨         rakendusametitele
ý         ühenduste asutatud
asutustele[8]
¨         riigi
avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele
¨         isikutele, kellele on
delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu
V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis
finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine
koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud
eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve
täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.
Märkused:
Eelarvet
täidetakse komisjoni talituste ja tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte kaudu.
Komisjon esindab Euratomi nii ITERi organisatsiooni kui ka
tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte kõrgema taseme instantsides.
HALDUSMEETMED
Käesolevat
otsust rakendatakse tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte kaudu, mis suunab
Euratomi panuse ITER-projekti ning muusse ITERiga seotud tegevusse, nagu laiema
lähenemisviisi meetmed Jaapaniga.
Komisjon
osaleb Euratomi nimel tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte ja ITERi
organisatsiooni otsuseid tegevate organite töös. 1) Komisjon osaleb ITERi
nõukogus ning ITERi nõukogu teaduse ja tehnika nõuandekomitees ja nõuandvas
korralduskomitees. 2) Komisjon osaleb tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte
liikmena juhatuses, täitevkomitees, tehnikaalases nõuandekomisjonis, haldus- ja
finantskomitees ja büroos.
Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
Järelevalve ja
aruandlus põhinevad tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte ja ITERi
organisatsiooni kohaldatavatel halduse ja aruandluse eeskirjadel, mille puhul
on kõikide põhidokumentide jaoks vajalik juhtorganite heakskiit. Kõnealuste
organite kaudu teostab komisjon järelevalvet ja kontrollib dokumente, mis
reguleerivad ITER-projekti rakendamismeetmeid.
Tuumasünteesienergeetika
ühisettevõte seab sisse projektijuhtimise ja aruandluse menetluse, mis
integreerib aruandluskorra eri aspektid täielikult juhtorganitega.
Igal aastal ja
kooskõlas nõukogu 12. juuli 2010. aasta järeldustega annab
tuumasünteesienergeetika ühisettevõte nõukogule aru kulude piiramise ja säästmise
kava rakendamisel saavutatud edusammudest ning ühisettevõtte ja ITER-projekti
toimimisest ja juhtimisest, sealhulgas kavakohase tegevuse elluviimisest
aastaeelarve raames. Vastuseks nõukogu järeldustele määras
tuumasünteesienergeetika ühisettevõte ametisse sõltumatu eksperdi, kes hindab
projekti edusamme seniste aruannete põhjal ning esitab oma arvamuse
tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte juhtorgani kohta kord aastas
konkurentsivõime nõukogule.
Tuumasünteesienergeetika
ühisettevõte ja komisjon on allkirjastanud halduslepingu, milles on kindlaks
määratud tingimused ja kord, mille kohaselt kantakse ühenduse rahaline toetus
üle tuumasünteesienergeetika ühisettevõttele.
Haldus- ja
kontrollisüsteemid
Komisjon
osaleb tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte ja ITERi organisatsiooni otsuseid
tegevate organite töös. Komisjon jälgib ja kontrollib kõiki ITER-projekti
tõhusaks rakendamiseks vajalikke algatusi, eriti rahalisi algatusi.
Komisjoni
siseauditi talitus (IAS) tegutseb alates 2012. aastast tuumasünteesienergeetika
ühisettevõtte siseaudiitorina IASi ja tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte
peadirektoraadi vahel kokku lepitud tingimustel. Euroopa Pettustevastasel
Ametil (OLAF) on tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte ja selle personali
suhtes sarnased volitused nagu komisjoni talituste puhul.
Seoses
tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte juhtimisega võttis ettevõtte juhtorgan
2011. mais komisjoni algatusel vastu meetmekomplekti eesmärgiga parandada
tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte juhtimist ja haldamist. Lisaks on alates
1. jaanuarist 2011 sisse seatud uus organisatsiooniline struktuur, et
organisatsioon oleks rohkem projektile suunatud.
Tuumasünteesienergeetika
ühisettevõtte finantsmäärus on sarnane komisjoni finantsmäärusega ja hõlmab
komisjoni standarditega samaväärseid riigihankemenetlusi.
Tuumasünteesienergeetika
ühisettevõte annab aru oma juhtorganile ja Euroopa Parlamendile, kusjuures
parlament annab eelarvele nõukogu soovituse põhjal iga-aastase heakskiidu.
Lisaks sellele auditeerib tuumasünteesienergeetika ühisettevõtet kaks korda
aastas kontrollikoda, kes esitab osana iga-aastasest heakskiidust aruande
komisjonile, nõukogule ja parlamendile.
Sisekontrolli
raamistik
Sisekontrolli
raamistik põhineb järgmisel.
1. Komisjoni
sisekontrolli standardid, mida kohaldab peadirektoraat, kes vastutab
ITER-projekti eest kõikide tuumasünteesienergeetika ühisettevõttega seotud
otsuste, eriti finantsotsuste vastuvõtmisel.
2.
Sisekontrolli standardid, mida tuumasünteesienergeetika ühisettevõte rakendab
selleks, et teha süsteemset järelevalvet ja kontrollida soovituste rakendamist.
3. Komisjoni
tehniline, finants- ja poliitiline ülevaade tuumasünteesienergeetika
ühisettevõtte ja ITERi tegevuse kohta;
4. Hangete
eel- ja järelkontrollid. Riske hinnatakse korrapäraselt ning samuti
kontrollitakse korrapäraselt töös tehtud edusamme ja ressursside tarbimist
kindlaksmääratud eesmärkide ja näitajate põhjal.
2.2.2.   Eeskirjade
täitmata jätmise riski eeldatav tase
Tuumasünteesienergeetika
ühisettevõte sisaldab oma tegevuse laadi tõttu (suuremahulised ja keerulised
suure tehnilise riskiga mitterahalised hanked) olemuslikku finantsriski.
Nimetatud olukorra leevendamise eesmärgil on kehtestatud meetmed
tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte toimimise jälgimiseks ja paremaks kontrollimiseks.
Komisjon jätkab koos tuumasünteesienergeetika ühisettevõttega kõnealuse
projekti rakendamisega seotud riskide kindlakstegemist, eriti kulusid silmas
pidades, ning võtab kõige sobivamad meetmed nende riskide haldamiseks ja
maandamiseks.
2.3.      Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
Komisjoni
peadirektoraat, kes vastutab ITER-projekti ja eelarve rakendamise eest, on
otsustanud võidelda pettuste vastu kooskõlas komisjoni pettustevastase
strateegiaga (KOM(2011)376, 24.6.2011).
Haldusjärelevalve
teostamine lepingute, toetuste ja seonduvate maksete üle on
tuumasünteesienergeetika ühisettevõtte ülesanne.
Komisjon ja
tuumasünteesienergeetika ühisettevõte võtavad arvesse Euroopa Liidu
finantshuve, eriti kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta
määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse
kohta) ning finantsmääruse artikli 53 punktiga a.
Tuumasünteesienergeetika
ühisettevõte töötab välja järelkontrolli strateegiad, mille abil saab hinnata
aluseks olevate tehingute õiguspärasust ja korrektsust.
Euroopa
Pettustevastasel Ametil (OLAF) on tuumasünteesienergeetika ühisettevõte ja
selle personali suhtes sarnased volitused nagu komisjoni talituste puhul.
3.         ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.      Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 Rubriik 1 || 08 01 05 21 Teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate ametnike ja ajutiste töötajate kulud – ITERi programm* 08 01 05 22 Teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendav välistööjõud – ITERi programm* 08 01 05 23 Teadus- ja innovatsiooniprogrammidega seotud muud juhtimiskulud – ITERi programm* 08 04 01 ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine – ITERi Euroopa ühisettevõte – Tuumasünteesienergeetika || Liigendatud/liigendamata || EI || EI || JAH || JAH
*-
Eelarveridade täpne numeratsioon määratletakse hilisemas etapis.
3.2.      Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.   Üldine hinnanguline mõju
kuludele
jooksevhindades – miljonites eurodes (kolm kohta
pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014[9] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aastad >2020 || KOKKU
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr 08 04 01 || Kulukohustused || (1) || 720,882 || 881,858 || 319,853 || 317,241 || 289,125 || 260,929 || 125,127 ||   || 2 915,015
 Makse || (2) || 78,179 || 150,000 || 180,000 || 300,000 || 460,000 || 570,000 || 460,000 || 716,836 || 2 915,015
   ||   ||   ||
 ITERi programmi vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[10] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida number 08 01 05 21 08 01 05 22 08 01 05 23 ||   || (3) || 5,128 0,133 1,846 || 6,477 0,979 2,610 || 6,606 0,999 2,662 || 6,738 1,019 2,715 || 6,874 1,039 2,769 || 7,135 0,935 2,826 || 7,278 0,954 2,882 ||   || 46,236 6,058 18,310
 Assigneeringud KOKKU Rubriik 1   || Kulukohustused || =1+3 || 727,989 || 891,924 || 330,120 || 327,713 || 299,807 || 271,825 || 136,241 ||   || 2.985,619
 Makse || =2+3 || 85,286 || 160,066 || 190,267 || 310,472 || 470,682 || 580,896 || 471,114 || 716,836 || 2.985,619
*
3.2.2.   Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
¨         Ettepanek/algatus ei
hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
ý         Ettepanek/algatus
hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[11] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[12]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund* ||   || 416,430 || 1 || 720,882 || 1 || 881,858 || 1 || 319,853 || 1 || 317,241 || 1 || 289,125 || 1 || 260,929 || 1 || 125,127 || 7 || 2.915,015
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU || 1 || 720,882 || 1 || 811,858 || 1 || 319,853 || 1 || 317,241 || 1 || 289,125 || 1 || 260,929 || 1 || 125,127 || 7 || 2.915,015
* ITER-projekti väljund on F4E (Barcelona
agentuur) esitatav tegevusaruanne, milles kirjeldatakse projekti edusamme.
3.2.3.   Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.            Ülevaade
¨         Ettepanek/algatus ei
hõlma haldusassigneeringute kasutamist
ý         Ettepanek/algatus
hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014[13] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud programmi (RTD) täideviimise kulud || 5,261 || 7,456 || 7,605 || 7,757 || 7,913 || 8,070 || 8,232 || 52,294
 Muud halduskulud (RTD) || 1,846 || 2,610 || 2,662 || 2,715 || 2,769 || 2,826 || 2,882 || 18,310
 RUBRIIK 1 kokku Muud halduskulud || 7,107 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || 10,896 || 11,114 || 70,604
   Tuumasünteesienergeetika ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 34,300 || 37,800 || 38,600 || 39,400 || 40,200 || 39,900 || 39,500 || 269,700
 Muud halduskulud* || 6,900 || 7,300 || 10,400 || 7,500 || 7,700 || 7,900 || 8,100 || 55,800
 RUBRIIK 1 kokku Tuumasünteesienergeetika || 41,200 || 45,100 || 49,000 || 46,900 || 47,900 || 47,800 || 47,600 || 325,500
* hinnangulised
näitajad
 RUBRIIK 1 KOKKU || 48,307 || 55,166 || 59,267 || 57,372 || 58,582 || 58,696 || 58,714 || 396,104
3.2.3.2.            Hinnanguline
personalivajadus
¨         Ettepanek/algatus ei
hõlma personali kasutamist
ýEttepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
   || Aasta 2014[14]   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
 ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ITERis integreerimiseks konkreetsesse ITERi ametikohtade loetellu rubriigis 1
 Peakorteris 08 01 05 21 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  ITERi koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[15] rubriigis 1 ||
 08.04.01 || AD-kategooria ametnikud || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 ||
 AD-kategooria ajutised töötajad || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 ||
 AST-kategooria ametnikud || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 ||
 AST-kategooria ajutised töötajad || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 ||
 Lepingulised töötajad || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 ||
 Riikide lähetatud eksperdid || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 ||
 - (ühisettevõte ITER-F4E (Barcelona) (*) || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 ||
 08 01 05 22 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 ||
 10 01 05 22 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 ||
08 osutab asjaomasele
poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
ITERi programmi
käitamise halduskulud (sh personalikulud) (väljaspool ITERi Euroopa
ühisettevõtte (F4E) tegevustoetusi) peaksid vastama ITERi programmi
tegevusassigneeringutele.
(*) 422
täistööajale taandatud töötajat rahastatakse 2012. aasta eelarves ridade
08.04 01 alusel.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Peakorteris töötav personal vastutab nii Barcelonas asuva kohaliku asutuse (F4E) kui ka ITER-projekti tegevuse kindlaksmääramise ja järelkontrolli eest; ITER-projektis esindab Euroopa partnerlust komisjon. Barcelona kohaliku asutuse (F4E) personal vastutab Euroopa osaluse eest hangetes, tellimises ja ITERi rahvusvahelise organisatsiooni töökava rakendamises, nagu on kindlaks määratud ITERi nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsuses 2007/198/Euratom.
 Koosseisuvälised töötajad
3.2.4.   Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
X         Ettepanek/algatus
on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
¨         Ettepanekuga/algatusega
kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
¨         Ettepanek/algatus
eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku
läbivaatamist[16].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.   Kolmandate isikute rahaline
osalus
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist
ý Ettepanek/algatus hõlmab
kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine*:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
* - Programm
võib saada rahalist toetust kolmandatelt riikidelt (kolmandate riikide ja
Euratomi vahel sõlmitud koostöölepingu alusel), mis ei ole selles etapis veel
teada.
3.3.      Hinnanguline mõju tuludele
¨         Ettepanekul/algatusel
puudub finantsmõju tuludele.
ý         Ettepanekul/algatusel
on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
ý         mitmesugustele
tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[17]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel 6XXX* ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
*Eelarveridade täpne
numeratsioon määratletakse hilisemas etapis.
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
08 04 50 01 - Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna
väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises
(2014–2020);
08 04 50 02 - Assigneeringud, mis tulenevad
Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest
teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises (enne 2014. aastat)
Täpsustage tuludele
avaldatava mõju arvutamise meetod.
„Teatavad kolmandad riigid võivad osaleda
ITERi täiendavas rahastamises nende riikide ja Euratomi vahel sõlmitud
koostöölepingute kaudu. Arvutusmeetod lepitakse kokku nimetatud
koostöölepingutes ja see ei pea olema sama kõikide lepingute puhul. Arvutused
põhinevad peamiselt kolmanda riigi SKP ja liikmesriikide SKP vahelisel
võrdlusel ja saadud protsendimäära kohaldatakse hääletamisel vastu võetava
üldeelarve suhtes.”
[1]               KOM(2011) 48.
[2]               KOM(2011) 931.
[3]               Selles artiklis on sätestatud, et Euratomi osamaks
tehakse kättesaadavaks asutamislepingu artikli 7 kohaselt vastuvõetud ühenduse
teadus- ja koolitusprogrammide kaudu.
[4]               Nõukogu otsus 2007/198/Euratom, 27. märts 2007,
millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa
ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007,
lk 58).
[5]               ABM – tegevuspõhine
juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.
[6]               Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a
või b.
[7]               Eelarve täitmise viise
selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[8]               Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[9]               Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[10]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[11]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jms).
[12]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
[13]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[14]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[15]             CA= Lepingulised töötajad, INT = renditööjõud, JED =
noored eksperdid delegatsioonides, LA = kohalikud töötajad, SNE= riikide
lähetatud eksperdid.
[16]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[17]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast
25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.