Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0554

Ettepanek Nõukogu määrus millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega  /* KOM/2006/0554 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.9.2006KOM(2006) 554 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Süvamere kalavarud moodustuvad kaladest, keda püütakse väljaspool mandrilavade peamisi püügipiirkondi. Need paiknevad mandrilava nõlvadel või seonduvad merealuste mägedega. Need liigid kasvavad aeglaselt ja ülepüük võib neid kergesti ohustada. Süvamereliikide püügi võimalused 2005. ja 2006. aastaks on sätestatud nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 2270/2004, millega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) esitab süvamere kalavarude kohta teadusuuringute tulemused iga kahe aasta järel. Viimased andmed esitati 2006. aasta juunis ja need on aluseks eelnõus sisalduvatele lubatud kogupüükidele aastateks 2007–2008. Kõnealused andmed näitavad, et enimpüütavaid süvamereliike püütakse mittesäästvalt, mistõttu on ICES soovitanud viivitamata vähendada süvamerepüüki, välja arvatud juhul, kui suudetakse tõestada, et püütakse säästvalt. Praegu ei täideta seda tingimust üheski süvamere-püügipiirkonnas. ICES on avaldanud arvamust, et kõnealuste liikide kaitsmiseks sobivaimad meetmed lähtuvad püügikoormuse piiramisest ja vähendamisest. Püügi piiramist püügikvootide haldamise teel peetakse siiski tarvilikuks lisameetmeks kaitsemeetmete rakendamisel. Komisjon valmistab praegu ette ülevaadet süvamereliikide püügi koormuse korraldussüsteemi kohta ja esitab 2006. aastal eraldi eelnõu püügikoormuse edasise korraldamise kohta. Käesoleva ettepaneku reguleerimisala on seepärast piiratud lubatud kogupüükide kehtestamisega. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kehtestada süvamere kalavarudega seotud püügivõimalused tasemel, mis on kooskõlas ICESi esitatud teadusuuringute tulemustega. |120 | Üldine taust Süvamereliikide püügi võimalused 2005. ja 2006. aastaks on sätestatud nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 2270/2004, millega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas. Kuna on pakiline vajadus neid liike kaitsta, on soovitav rakendada neid meetmeid ühepoolselt, püüdes samas jätkuvalt jõuda ühtlustatud meetmete suhtes muude asjaomaste riikidega kokkuleppele asjakohases piirkondlikus kalandusorganisatsioonis (Kirde-Atlandi kalanduskomitee ehk NEAFC). Püügivõimaluste kindlaksmääramine ja jagamine on ainuüksi ühenduse pädevuses. Ühenduse kohustused vees paiknevate elusvarude säästva kasutamise suhtes tulenevad nõukogu 2002. aasta 20. detsembri määruse nr 2371/2002 artiklist 2. Sellised püügivõimalused peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega, mis hõlmavad kalavarude ettevaatlikku majandamist ja säästvat kasutamist, muu hulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkuleppega, mis käsitleb siirdekalade ja piirialade kalavarude kaitset ja majandamist. |139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Eelnõus sisalduvad meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ning on kooskõlas ühenduse säästva arengu poliitikaga. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Eelnõu põhiseisukohtadest on teavitatud Põhjamere piirkondlikku nõuandekomisjoni (NSRAC), loodepiirkonna vete piirkondlikku nõuandekomisjoni (NWWRAC), samuti sidusrühmi, kelle esindajad hakkavad osalema edelapiirkonna vete piirkondlikus nõuandekomisjonis (SWWRAC), mida ei ole veel moodustatud. Lisaks on asjaomaseid liikmesriike teavitatud nõukogu sisemise töörühma mitmesugustel koosolekutel. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |221 | Asjaomased teadus-/ekspertiisivaldkonnad Tähtsate kalavarude olukorra osas kasutab ühendus ICESi ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) teadusuuringute tulemusi. |223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Teadusorganisatsioonid, kellega konsulteeriti, on Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). Kokkuvõte saadud nõuannetest ja nende kasutamisest |2249 | Kõikide käesoleva eelnõuga hõlmatud kalavarude puhul puuduvad piisavad andmed nende jätkusuutlikkuse kohta |225 | Kõikide käesoleva ettepanekuga hõlmatud varude kohta on ebapiisavalt andmeid nende püügi säästlikkuse tõendamiseks. Käesoleva eelnõu eesmärk on seda nõuannet järgida, kuid selleks, et leevendada sotsiaalmajanduslikku mõju, hajutatakse nõuande järgimiseks vajalikud vähendused kolme aasta peale. Arvestades süvamereliikide tundlikkust ülepüügi suhtes ja nende pikki taastumisaegu, on komisjon arvamusel, et lubatud kogupüükide vähendamise hajutamine veel pikema aja peale tooks kaasa süvamere ökosüsteemi pikaajalise kahjustamise vastuvõetamatu riski. Juhtudel, kus teadusuuringute tulemustele vastav püügitase on võimalik saavutada vähem kui kolme aasta jooksul, ilma et aastas väheneks püük rohkem kui 33%, määratakse kavandatavad lubatud kogupüügid sellekohaselt kindlaks. Samuti on arvesse võetud paljude süvamere-püügipiirkondade liikide vahekordi. Samuti on arvesse võetud paljude süvamere-püügipiirkondade liikide vahekordi. Olukorras, kus ICES soovitab oluliselt vähendada teatava liigi lubatud kogupüüki püügipiirkonnas, kust püütakse ka teist liiki, mille püüki nii rangelt ei soovitata vähendada, on lubatud kogupüük kehtestatud lähtuvalt kõige enam ohustatud liigist. Kehtivad kvoodid, mis on väikesed ja mõeldud vältimatu kaaspüügi katmiseks, säilitatakse selleks, et vältida vette tagasi laskmise kohustuse tekkimist. Kavandatavate lubatud kogupüükide arvutamisel kasutatakse 2005. aasta kohta teatatud püügimahtusid. Enamikul juhtudel kasutatakse ametlikke püügiandmeid. Kui ICES on teatanud ametlike andmetega võrreldes oluliselt suuremast ühenduse püügimahust, võetakse aluseks ICESi andmed. Põhjuseks on see, et ICESi andmed on tõenäoliselt realistlikumad ja väiksemate ametlike andmete kasutamine premeeriks väljapüügi mahu osalist teatamata jätmist. Teadusuuringute tulemuste kohaselt ei tohiks üheski lubatud kogupüügi piirkonnas püüda atlandi karekala. Siiski säilitatakse atlandi karekala kaitseala, mis on määrusega 2270/2004 kehtestatud ICESi VI ja VII püügipiirkonnas, arvestades varude ammendumist kõnealuste piirkondade merealuste mägede ümber ja seda, et väljaspool neid suletud piirkondi on kvoodid endiselt kasutuses. |230 | Mõju hindamine Eelnõuga vähendatakse oluliselt süvamere kalavarudega seotud püügivõimalusi. Kuigi süvamereliikide lossitavate koguste majanduslik osatähtsus ühenduse lossitavates kogustes on väga väike, põhjustab püügivõimaluste kadumine asjaomastele laevastikele vältimatult rahalisi raskusi. Siiski tuleb käesolevat eelnõu käsitleda osana pikaajalisest lähenemisviisist, millega püügitaset vähendatakse järk-järgult jätkusuutlikule tasemele ning mis on seega suunatud tööstusharu pikaajalise heaolu tagamisele, samuti süvamere ökosüsteemi kaitsele. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva eelnõu eesmärk on kooskõlas teadusuuringute tulemustega kehtestada ühenduse kalalaevadele teatavate süvamereliikide püügi võimalused 2007. ja 2008. aastaks. |310 | Õiguslik alus Käesoleva eelnõu õiguslik alus on nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, eriti selle artikkel 20. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |331 | Ettepanek tugineb määruse 2371/2002 artiklile 20, mille kohaselt nõukogu otsustab püügipiirangute ja/või püügikoormuse piirangute ning püügivõimaluste jaotamise üle liikmesriikide vahel. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei ole asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Käesoleva ettepanekuga asendatakse kehtiv määrus. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |TÄIENDAV TEAVE |570 | Ettepaneku üksikasjalik selgitus Käesoleva ettepanekuga kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega. Lubatud kogupüügid ja liikmesriikidele eraldatud kvoodid on esitatud lisas. Uued Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) teadusuuringute tulemused näitavad, et enimpüütavaid süvamereliike püütakse mittesäästvalt, mistõttu on ICES soovitanud viivitamata vähendada süvamerepüüki, välja arvatud juhul, kui suudetakse tõendada, et püütakse säästvalt. Praegu ei täideta seda tingimust üheski süvamere-püügipiirkonnas. ICES on avaldanud arvamust, et kõnealuste liikide kaitsmiseks sobivaimad meetmed lähtuvad püügikoormuse piiramisest ja vähendamisest. Püügi piiramist püügikvootide haldamise teel peetakse siiski tarvilikuks lisameetmeks kaitsemeetmete rakendamisel. Komisjon valmistab ette ülevaadet praegu kohaldatava süvamereliikide püügikoormuse korraldussüsteemi kohta ja esitab 2006. aastal eraldi eelnõu püügikoormuse edasise korraldamise kohta. Käesoleva ettepaneku reguleerimisala on seepärast piiratud lubatud kogupüükide kehtestamisega. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kehtestada püügivõimalused kooskõlas teadusuuringute tulemustega. |E-6459 |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut;võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EMÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,[1] eriti selle artiklit 20,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma vajalikud meetmed, et tagada juurdepääs vetele ja varudele ning säästev kalapüük, võttes muu hulgas arvesse kättesaadavaid teadusuuringute tulemusi.(2) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 kohaselt on nõukogul kohustus kehtestada püügivõimalused püügipiirkondade või püügipiirkonnarühmade kaupa ja jaotada need ettenähtud tingimuste kohaselt.(3) Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) värskeimad teadusuuringute tulemused näitavad, et teatavaid süvamere kalavarusid püütakse mittesäästvalt ja et nende kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks vähendada püügivõimalusi seoses nende varudega .(4) Lisaks sellele on ICESi andmete kohaselt atlandi karekala püük ICESi VII püügipiirkonnas liiga suur. Samuti nähtub teadusuuringute tulemustest, et atlandi karekala varud on VI püügipiirkonnas suuresti ammendunud ja teatavatel aladel on täheldatud selle liigi ohustatud kogumeid. Seetõttu on asjakohane keelata atlandi karekala püük nendel aladel.(5) Kvootide tõhusaks haldamiseks tuleks kehtestada püügi eritingimused.(6) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[2] artikli 2 kohaselt on vaja märkida, milliste varude suhtes kohaldatakse nimetatud määruses kindlaksmääratud mitmesuguseid meetmeid.(7) Käesolevas määruses sätestatud meetmed tuleks kehtestada vastavalt ICESi püügipiirkondadele, mis on määratletud nõukogu 1991. aasta 17. detsembri määruses (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta,[3] ja CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) piirkondadele, mis on määratletud nõukogu 1995. aasta 23. oktoobri määruses (EÜ) nr 2597/95 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades.[4](8) Püügivõimalusi tuleks kasutada kooskõlas asjakohaste ühenduse õigusaktidega, eelkõige komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrusega (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad,[5] komisjoni 20. mai 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad,[6] nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem,[7] nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted,[8] nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu,[9] nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused,[10] ning nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98,[11]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 SisuKäesoleva määrusega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalaliikide varudega ühenduse vetes ja teatavates ühendusevälistes vetes asuvates piirkondades, kus nõutakse püügipiiranguid, ja üksikasjalikud tingimused püügivõimaluste kasutamiseks.Artikkel 2Mõisted1. Käesolevas määruses tähendab mõiste „süvamere-kalapüügiluba” 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2347/2002 artiklis 3 osutatud kalapüügiluba.2. ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) ja CECAFi (Kesk-Atlandi Idaosa Kalanduskomitee) piirkonnad on määratletud vastavalt määrustes (EMÜ) nr 3880/91 ja (EÜ) nr 2597/95.Artikkel 3Püügivõimaluste kehtestamineÜhenduse kalalaevadele kehtestatud püügivõimalused seoses süvamereliikide varudega on esitatud lisas.Artikkel 4Jaotus liikmesriikide vahelLisas sätestatud liikmesriikidevaheline püügivõimaluste jaotus ei piira:a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaseid vahetusi;b) määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4 ja artikli 32 lõike 2 ning määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 kohaseid ümberjaotusi;c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast täiendavate lossitavate koguste lubamist;d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 ja määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 kohaseid mahaarvamisi.Artikkel 5Kvootide paindlikkusMääruse (EÜ) nr 847/96 kohaldamisel käsitletakse kõiki käesoleva määruse lisas sisalduvaid kvoote „analüütiliste“ kvootidena.Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõikes 2 sätestatud meetmeid kõnealuste kvootide suhtes siiski ei kohaldata.Artikkel 6Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimusedKäesoleva määrusega kehtestatud püügivõimalustega hõlmatud varudest pärinevaid kalu võib jätta pardale või lossida üksnes juhul, kui need püüti sellise liikmesriigi laevaga, kelle kvoot ei ole ammendunud. Kõik lossitud kogused arvatakse kvoodist maha.Esimest lõiku ei kohaldata saagi suhtes, mis on püütud määruse (EÜ) nr 850/98 kohaste teadusuuringute raames ja mida ei arvata kvoodist maha.Artikkel 7Atlandi karekala1. Atlandi karekala kaitsealad on määratletud järgmiste merepiirkondadena:a) merepiirkond, mida ümbritsevad loksodroomid, mis järjestikku ühendavad järgmisi punkte:57° 00' N, 11° 00' W57° 00' N, 8° 30' W55° 00' N, 8° 30' W55° 00' N, 11° 00' W57° 00' N, 11° 00' Wb) merepiirkond, mida ümbritsevad loksodroomid, mis järjestikku ühendavad järgmisi punkte:55º 30' N, 15º 49' W53º 30' N, 14º 11' W50º 30' N, 14º 11' W50º 30' N, 15º 49' Wc) merepiirkond, mida ümbritsevad loksodroomid, mis järjestikku ühendavad järgmisi punkte:55º 00' N, 13º 51' W55º 00' N, 10º 37' W54º 15' N, 10º 37' W53º 30' N, 11º 50' W53º 30' N, 13º 51' WNeid punkte ja vastavaid loksodroome ning laevaasukohti mõõdetakse standardi WGS84 kohaselt.2. Liikmesriigid tagavad, et süvamere-kalapüügiluba omavaid laevu jälgivad korra kohaselt kalapüügi seirekeskused, kellel on süsteem, millega tuvastada laeva sisenemine lõikes 1 määratletud piirkonda, selle läbimine ja piirkonnast väljumine.3. Süvamere-kalapüügiluba omavad laevad, mis on sisenenud lõikes 1 määratletud piirkonda, ei tohi pardale jätta ega ümber laadida mis tahes koguses atlandi karekala, samuti ei tohi püügiretke lõpul lossida mis tahes kogust atlandi karekala, v.a juhud, kui– a) kõik pardalolevad püügivahendid on piirkonna läbimise ajal kinnitatud ja paigutatud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikes 1 sätestatud tingimustele;– b) keskmine kiirus piirkonna läbimise ajal on vähemalt kaheksa sõlme.Artikkel 8JõustumineKäesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA1. osaLiikide ja liigirühmade määratlusIgas piirkonnas viidatakse kalavarudele liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras, nagu allpool esitatud. Süvamere haid on esitatud kõnealuse loetelu alguses. Käesoleva määruse kohaldamiseks on allpool esitatud ka üldnimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel.Üldnimetus | Ladinakeelne nimetus |Süsisaba | Aphanopus carbo |Limapead | Beryx spp. |Meriluts | Brosme brosme |Kalju-tömppeakala | Coryphaenoides rupestris |Atlandi karekala | Hoplostethus atlanticus |Sinine molva | Molva dypterigia |Niituimluts | Phycis blennoides |Besuugo | Pagellus bogaraveo |Mõiste „süvamere haid” hõlmab järgmistesse liikidesse kuuluvaid haisid: portugali süvahai ( Centroscymnus coelolepis ), hall lühiogahai ( Centrophorus squamosus ), pikk-koonhai ( Deania calceus ), šokolaadogahai ( Dalatias licha ), suur tumehai ( Etmopterus princeps ), harilik tumehai ( Etmopterus spinax ), must koletishai ( Centroscyllium fabricii ), kare ogahai ( Centrophorus granulosus ), mustsuu-koerhai ( Galeus melastomus ), hiir-saagrai ( Galeus murinus ), islandi koerhailane ( Apristuris spp .).2. osaPüügipiirangutega piirkondades ühenduse laevadele kehtivad aastased püügivõimalused liikide ja piirkondade kaupa (elusmassi tonnides)Kõik viited tähistavad ICESi allpiirkondi, kui teisiti ei ole märgitud.Liik: | süvamere haid | Piirkond: | V, VI, VII, VIII ja IX (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Aasta | 2007 | 2008 |Saksamaa | 53 | 26 |Hispaania | 250 | 123 |Eesti | 3 | 2 |Prantsusmaa | 906 | 445 |Iirimaa | 146 | 72 |Leedu | 3 | 2 |Poola | 3 | 2 |Portugal | 341 | 168 |Ühendkuningriik | 502 | 247 |EÜ | 2207 | 1087 |Liik: | süvamere haid | Piirkond: | X (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Aasta | 2007 | 2008 |Portugal | 20 | 20 |EÜ | 20 | 20 |Liik: | süvamere haid ning Deania histricosa ning Deania profondorum | Piirkond: | XII (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Aasta | 2007 | 2008 |Hispaania | 69 | 34 |Prantsusmaa | 22 | 11 |Iirimaa | 4 | 2 |Ühendkuningriik | 4 | 2 |EÜ | 99 | 49 |Liik: | Süsisaba Aphanopus carbo | Piirkond: | I, II, III ja IV (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Aasta | 2007 | 2008 |Saksamaa | 5 | 5 |Prantsusmaa | 5 | 5 |Ühendkuningriik | 5 | 5 |EÜ | 15 | 15 |Liik: | Süsisaba Aphanopus carbo | Piirkond: | V, VI, VII ja XII (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Aasta | 2007 | 2008 |Saksamaa | 23 | 11 | 1 Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Hispaania | 113 | 56 |Eesti | 11 | 5 |Prantsusmaa | 1595 | 784 |Iirimaa | 57 | 28 |Läti | 74 | 36 |Leedu | 1 | 1 |Poola | 1 | 1 |Ühendkuningriik | 113 | 56 |Muud 1 | 6 | 3 |EÜ | 1994 | 982 |Liik: | Süsisaba Aphanopus carbo | Piirkond: | VIII, IX ja X (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Aasta | 2007 | 2008 |Hispaania | 8 | 8 |Prantsusmaa | 21 | 21 |Portugal | 2670 | 2670 |EÜ | 2700 | 2700 |Liik: | Süsisaba Aphanopus carbo | Piirkond: | CECAF 34.1. 2. (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Aasta | 2007 | 2008 |Portugal | 3200 | 3200 |EÜ | 3200 | 3200 |Liik | Limapead | Piirkond: | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Beryx spp. |Aasta | 2007 | 2008 |Hispaania | 68 | 68 |Prantsusmaa | 18 | 18 |Iirimaa | 9 | 9 |Portugal | 196 | 196 |Ühendkuningriik | 9 | 9 |EÜ | 300 | 300 |Liik: | Meriluts | Piirkond: | I, II ja XIV (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Brosme brosme |Aasta | 2007 | 2008 |Saksamaa | 5 | 5 | 1 Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Prantsusmaa | 5 | 5 |Ühendkuningriik | 5 | 5 |Muud 1 | 3 | 3 |EÜ | 18 | 18 |Liik: | Meriluts | Piirkond: | III (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Brosme brosme |Aasta | 2007 | 2008 |Taani | 8 | 8 |Rootsi | 4 | 4 |Saksamaa | 4 | 4 |EÜ | 15 | 15 |Liik: | Meriluts | Piirkond: | IV (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Brosme brosme |Aasta | 2007 | 2008 |Taani | 41 | 41 | 1 Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Saksamaa | 12 | 12 |Prantsusmaa | 28 | 28 |Rootsi | 4 | 4 |Ühendkuningriik | 61 | 61 |Muud 1 | 4 | 4 |EÜ | 150 | 150 |Liik: | Meriluts | Piirkond: | V, VI ja VII (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Brosme brosme |Aasta | 2007 | 2008 |Saksamaa | 4 | 4 | 1 Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Hispaania | 16 | 16 |Prantsusmaa | 184 | 184 |Iirimaa | 18 | 18 |Ühendkuningriik | 89 | 89 |Muud 1 | 4 | 4 |EÜ | 315 | 315 |Liik: | Kalju-tömppeakala | Piirkond: | I, II, IV ja Va (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Coryphaenoides rupestris |Aasta | 2007 | 2008 |Taani | 1 | 1 |Saksamaa | 1 | 1 |Prantsusmaa | 10 | 10 |Ühendkuningriik | 1 | 1 |EÜ | 13 | 13 |Liik: | Kalju-tömppeakala | Piirkond: | III |Coryphaenoides rupestris |Aasta | 2007 | 2008 |Taani | 946 | 946 |Saksamaa | 5 | 5 |Rootsi | 49 | 49 |EÜ | 1000 | 1000 |Liik: | Kalju-tömppeakala | Piirkond: | Vb, VI ja VII (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Coryphaenoides rupestris |Aasta | 2007 | 2008 |Saksamaa | 9 | 9 | 1 Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Eesti | 67 | 67 |Hispaania | 74 | 74 |Prantsusmaa | 3789 | 3789 |Iirimaa | 299 | 299 |Leedu | 87 | 87 |Poola | 44 | 44 |Ühendkuningriik | 222 | 222 |Muud 1 | 9 | 9 |EÜ | 4600 | 4600 |Liik: | kalju-tömppeakala | Piirkond: | VIII, IX, X, XII ja XIV (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) ja V (Gröönimaa veed) |Coryphaenoides rupestris |Aasta | 2007 | 2008 |Saksamaa | 20 | 10 |Hispaania | 2238 | 1060 |Prantsusmaa | 103 | 49 |Iirimaa | 4 | 2 |Ühendkuningriik | 9 | 4 |Läti | 36 | 17 |Leedu | 4 | 2 |Poola | 700 | 332 |EÜ | 3116 | 1476 |Liik: | Atlandi karekala | Piirkond: | VI (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Hoplostethus atlanticus |Aasta | 2007 | 2008 |Hispaania | 5 | 3 |Prantsusmaa | 30 | 15 |Iirimaa | 5 | 3 |Ühendkuningriik | 5 | 3 |EÜ | 45 | 22 |Liik: | Atlandi karekala | Piirkond: | VII (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Hoplostethus atlanticus |Aasta | 2007 | 2008 |Hispaania | 1 | 1 | 1 Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Prantsusmaa | 131 | 64 |Iirimaa | 39 | 19 |Ühendkuningriik | 1 | 1 |Muud 1 | 1 | 1 |EÜ | 174 | 86 |Liik: | Atlandi karekala | Piirkond: | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII ja XIV (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Hoplostethus atlanticus |Aasta | 2007 | 2008 |Hispaania | 4 | 2 |Prantsusmaa | 21 | 10 |Iirimaa | 5 | 3 |Portugal | 6 | 3 |Ühendkuningriik | 4 | 2 |EÜ | 40 | 20 |Liik: | sinine molva | Piirkond: | (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) II, IV ja V |Molva dypterygia |Aasta | 2007 | 2008 |Taani | 1 | 1 | 1 Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Saksamaa | 1 | 1 |Prantsusmaa | 9 | 3 |Iirimaa | 1 | 1 |Ühendkuningriik | 5 | 2 |Muud 1 | 1 | 1 |EÜ | 18 | 9 |Liik: | sinine molva | Piirkond: | III (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Molva dypterygia |Aasta | 2007 | 2008 |Taani | 4 | 4 |Saksamaa | 2 | 2 |Rootsi | 4 | 4 |EÜ | 10 | 10 |Liik: | sinine molva | Piirkond: | VI ja VII (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Molva dypterygia |Aasta | 2007 | 2008 |Saksamaa | 22 | 11 | 1 Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Eesti | 3 | 2 |Hispaania | 68 | 34 |Prantsusmaa | 1552 | 765 |Iirimaa | 6 | 3 |Leedu | 1 | 1 |Poola | 1 | 0 |Ühendkuningriik | 395 | 195 |Muud 1 | 6 | 3 |EÜ | 2054 | 1012 |Liik: | besuugo | Piirkond: | VI, VII ja VIII (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Pagellus bogaraveo |Aasta | 2007 | 2008 |Hispaania | 176 | 176 | 1 Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Prantsusmaa | 9 | 9 |Iirimaa | 6 | 6 |Ühendkuningriik | 22 | 22 |Muud 1 | 6 | 6 |EÜ | 220 | 220 |Liik: | besuugo | Piirkond: | IX (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Pagellus bogaraveo |Aasta | 2007 | 2008 |Hispaania | 338 | 338 |Portugal | 92 | 92 |EÜ | 430 | 430 |Liik: | besuugo | Piirkond: | X (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Pagellus bogaraveo |Aasta | 2007 | 2008 |Hispaania 1 | 10 | 10 | 1 Kuni 10% 2008. aasta kvootidest võib kasutada detsembris 2007 |Portugal 1 | 1116 | 1116 |Ühendkuningriik 1 | 10 | 10 |EÜ 1 | 1136 | 1136 |Liik: | niituimluts | Piirkond: | I, II, III ja IV (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Phycis blennoides |Aasta | 2007 | 2008 |Saksamaa | 4 | 4 |Prantsusmaa | 4 | 4 |Ühendkuningriik | 7 | 7 |EÜ | 15 | 15 |Liik: | niituimluts | Piirkond: | V, VI ja VII (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Phycis blennoides |Aasta | 2007 | 2008 |Saksamaa | 8 | 8 |Hispaania | 448 | 448 |Prantsusmaa | 271 | 271 |Iirimaa | 198 | 198 |Ühendkuningriik | 620 | 620 |EÜ | 1545 | 1545 |Liik: | niituimluts | Piirkond: | VIII ja IX (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Phycis blennoides |Aasta | 2007 | 2008 |Hispaania | 242 | 242 |Prantsusmaa | 15 | 15 |Portugal | 10 | 10 |EÜ | 267 | 267 |Liik: | niituimluts | Piirkond: | X ja XII (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) |Phycis blennoides |Aasta | 2007 | 2008 |Prantsusmaa | 6 | 6 |Portugal | 25 | 25 |Ühendkuningriik | 6 | 6 |EÜ | 36 | 36 |[1] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[2] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.[3] EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 448/2005 (ELT L 74, 19.3.2005, lk 5).[4] EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[5] EÜT L 276, 10.10.1983 lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1804/2005 (ELT L 290, 4.11.2005, lk 10).[6] EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9.[7] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).[8] EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2166/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 5).[9] EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.[10] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2269/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 1).[11] ELT L 349, 31.12.2005, lk 1.


				|

		52013PC0521

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta /* COM/2013/0521 final - 2013/0247 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Suurendatud kaasrahastamismäärasid kasutada
võimaldava erandi kehtivusaja pikendamine liikmesriikidele, keda ähvardavad
tõsised finantsstabiilsusega seotud probleemid
·      Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Jätkuv finants- ja majanduskriis on muutnud
liikmesriikide finantsvahendite olukorra pingeliseks, kuna liikmesriigid viivad
ellu eelarve konsolideerimiseks vajalikku poliitikat. Seepärast on eriti tähtis
tagada maaelu arengu programmide maksimaalne rakendamine.
Programmide rakendamine on sageli keeruline, ning
tihti on selle põhjuseks eelarve konsolideerimisega seotud
likviidsusprobleemid. Eespool öeldu kehtib eelkõige nende liikmesriikide
suhtes, keda majanduskriis on kõige tugevamalt tabanud ning kes on saanud
kohandamiskava alusel rahalist abi. Praeguseks on rahalist abi saanud ja
komisjoniga makromajandusliku kohandamiskava suhtes kokkuleppele jõudnud seitse
riiki. Need riigid on Küpros, Ungari, Rumeenia, Läti, Portugal, Kreeka ja
Iirimaa (edaspidi „programmi osalisriigid”). Ungari, Rumeenia ja Läti
kohandamiskavas enam ei osale.
Tagamaks, et kõnealused liikmesriigid (või mõni
muu liikmesriik, kes võib kõnealuse programmi kaudu tulevikus abi saada)
jätkaksid maaelu arengu programmide kohapealset rakendamist ja projektide jaoks
vahendite väljamaksmist, sisaldab käesolev ettepanek sätteid, mis võimaldavad
neil liikmesriikidel kasutada suurendatud kaasrahastamismäära, muutmata
seejuures nende jaoks maaelu arengu poliitika 2007–2013 raames ette nähtud
üldsummasid. Sellega antakse liikmesriikidele kriitilisel ajal täiendavaid
vahendeid ja lihtsustatakse programmide kohapealse rakendamise jätkamist.
·
Üldine taust ja ettepaneku valdkonnas kehtivad
õigusnormid
Määruse (EÜ) nr 1698/2005
artikli 70 lõikes 4c on sätestatud erand sama artikli lõigetes 3, 4
ja 5 sätestatud ülemmääradest Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD)
toetuse ülemmäärade suurendamiseks kuni 95 protsendini abikõlblikest avaliku
sektori kuludest lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikes piirkondades, äärealadel
ja väiksematel Egeuse mere saartel ning kuni 85 protsendini abikõlblikest
avaliku sektori kuludest muudes piirkondades. Erandit kohaldatakse praegu
üksnes makseasutuste poolt 31. detsembrini 2013 tehtud kulutuste suhtes.
·
Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete
ja eesmärkidega
Ettepanek on kooskõlas muude ettepanekute ja
algatustega, mille komisjon on vastusena finantskriisile vastu võtnud.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
·
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Väliste sidusrühmadega ei konsulteeritud.
·      Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
·
Mõjuanalüüs
Rahalist toetust saavatel liikmesriikidel on
võimalik esitada komisjonile taotlus muuta programmiperioodi 2007–2013 maaelu
arengu programmi ja kasutada erandit, mis võimaldab kohaldada tavalisest
suuremat kaasrahastamismäära. Praegu kasutavad seda erandit Kreeka, Iirimaa ja
Portugal, kuid mitte alati maksimaalses ulatuses. Kuna nimetatud ajavahemikuks
asjaomastele riikidele ja programmidele EAFRDst ettenähtud rahaline kogueraldis
ei muutu, siis vähendavad ELi suuremad kaasrahastamismäärad oluliselt maaelu
arengu programmidele programmiperioodil eraldatavat avaliku sektori
toetussummat. Rahalist toetust saavatele liikmesriikidele antud võimalus
suurendada EAFRD toetusmäärasid praeguste, programmiperioodi 2007–2013 maaelu
arengu programmide raames, kehtib üksnes kuni 31. detsembrini 2013 tehtud
kulutustele (ajavahemiku kohta, mil liikmesriik saab rahalist toetust) ning
seetõttu ei saa seda pikendada kulutuste abikõlblikkuse lõppkuupäevani, 31.
detsembrini 2015.
Uue, 2014.–2020. aasta programmiperioodi raames
tehtud kulutuste puhul võib määruse (EL) nr …/… [ühissätete määrus] artikli 22
kohaselt suurendada EAFRD panuse määra 10 protsendipunkti võrra iga meetme
puhul kohaldatavast EAFRD kaasrahastamise määrast. Kõnealune uus süsteem, mis
hõlmab ühtset lisatoetust kõikide meetmete puhul, võib mõnel juhul tähendada
EAFRD rahastamismäära suuremaid või väiksemaid muudatusi võrreldes määruse
(EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõike 4c kohase praeguse
süsteemiga.
Kui määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõike 4c
kohane võimalus kasutada praeguste arenguprogrammide puhul tavalisest suuremat
EAFRD rahastamismäära kehtib ainult 2013. aasta lõpuni (ja üksnes ajavahemiku
kohta, mil liikmesriik saab rahalist toetust), on oht, et see mõjutab oluliselt
EAFRD vahendite maksimaalset ja optimaalset kasutamist asjaomaste maaelu arengu
programmide rahastamisel, enne kui tekib selline võimalus seoses uute programmide
raames antavate lisatoetustega.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Tehakse ettepanek muuta määruse (EÜ) nr 1698/2005
artikli 70 lõiget 4c, et võimaldada finantsabi saavatel liikmesriikidel
kasutada abikõlblikkuse lõpptähtajani 10 protsendipunkti suurust tõusu üksnes
programmiperioodi 2007–2013 avatud kulukohustuste puhul, ning taotleda seda
lõppmakse taotluses, isegi kui nad rahalist toetust enam ei saa.
·
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 42 ja 43.
·      Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas
niivõrd, kuivõrd selle eesmärk on anda EAFRD kaudu täiendavat toetust
teatavatele liikmesriikidele, kes on sattunud tõsistesse raskustesse, mis on
eelkõige seotud majanduskasvu ja finantsstabiilsuse puudumise ning suureneva
eelarvepuudujäägi ja võlakoormusega, seda ka rahvusvahelise majandus- ja
rahanduskeskkonna tõttu. Seepärast on vaja Euroopa Liidu tasandil luua ajutine
mehhanism, mis võimaldab rakendada erandit EAFRD tavapärastest kaasfinantseerimise
määradest.
·
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas.
Suurema kaasrahastamismäära kohaldamise tähtaja
pikendamine on proportsionaalne jätkuva majanduskriisi ja kõnealuste
liikmesriikide abistamiseks tehtud muude jõupingutustega.
·
Vahendi valik
Kavandatud õigusakt: praeguse õigusakti muutmine.
Komisjon on uurinud õigusraamistiku pakutavat
tegevusruumi ja peab saadud kogemustele tuginedes vajalikuks teha ettepanek
määruse (EÜ) nr 1698/2005 muutmiseks.
4.           MÕJU EELARVELE
Mõju kulukohustuste assigneeringutele puudub, kuna
programmiperioodiks 2007–2013 ettenähtud rakenduskavades sätestatud EAFRD
toetuse ülemmäära ei ole kavas muuta.
Siiski võib vajadus makseassigneeringute järele
2014. aasta eelarves 90 miljoni euro võrra suureneda, kui liikmesriigid
jätkavad suurendatud kaasfinantseerimismäärade kohaldamist.
Pidades silmas liikmesriikide soovi seda meedet
kasutada ja võttes arvesse vahemaksete edastamisel toimunud arengut, kontrollib
komisjon, kas on vaja täiendavaid maksete assigneeringuid, ning teeb vajaduse
korral asjakohaste meetmete ettepaneku.
2013/0247 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr
1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu
arengu toetuste kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikleid 42 ja 43,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
pärast õigusakti eelnõu esitamist riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[1],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[2],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Enneolematu ulatusega
ülemaailmne finantskriis ja majanduslangus on oluliselt pärssinud mitme
liikmesriigi majanduskasvu ja kahjustanud finantsstabiilsust ning seega järsult
halvendanud nende finants- ja majandustingimusi. Teatavad liikmesriigid on
sattunud tõsistesse raskustesse või ähvardavad neid raskused, nagu
majanduskasvu ja finantsstabiilsuse puudumine ning suurenev eelarvepuudujääk ja
võlakoormus, seda ka rahvusvahelise majandus- ja rahanduskeskkonna tõttu.
(2)       Kuigi peamised meetmed kriisi
negatiivse mõju tasakaalustamiseks on juba võetud, sealhulgas on muudetud
õiguslikku raamistikku, on finantskriisi mõju reaalmajandusele laialdaselt
tuntav ning surve riikide rahanduslikele vahenditele suureneb.
(3)       Võttes arvesse asjaolu, et
mitmel liikmesriigil on tõsiseid raskusi finantsstabiilsuse säilitamisega ning
selleks, et piirata sellest tulenevat negatiivset mõju üleminekul praeguselt
programmiperioodilt tulevasele, võimaldades selleks maksimaalselt kasutada
EAFRD kaudu kättesaadavad assigneeringuid, tuleks pikendada nõukogu määruse
(EÜ) nr 1698/2005[3]
artikli 70 lõikes 4c sätestatud erandit, millega suurendatakse EAFRDi panuse
ülemmäärasid, kuni programmiperioodi 2007–2013 kulutuste abikõlblikkuse
lõppkuupäevani, 31. detsembrini 2015.
(4)       Võimalust suurendada
vahemakseid ja lõppmakseid üle tavalise kaasfinantseerimismäära ei tuleks
piirata ajavahemikuga, mil liikmesriik saab finantsabi vastavalt määrusele (EL)
nr 407/2010, määrusele (EÜ) nr 332/2002 või Euroopa stabiilsusmehhanismi
asutamislepingule, kuna liikmesriikidel on jätkuvalt tõsiseid raskusi kaasrahastamise
tagamisega riigieelarvest isegi pärast seda, kui finantsabi andmine on
lõppenud.
(5)       Kooskõlas Euroopa Ülemkogu
7.–8. veebruari 2013. aasta järeldustega ja vastavalt [ühissätete määruse]
artiklile 22 kohaldatakse 10 protsendipunkti võrra suurendatud
kaasfinantseerimismäära programmiperioodi 2014–2020 suhtes kuni 30. juunini
2016, mil suurendamise võimalus läbi vaadatakse. Programmiperioodide 2007–2013
ja 2014–2020 kattuvust arvestades on vaja tagada kahel programmiperioodil
toetust saavate liikmesriikide järjekindel ja ühesugune kohtlemine. Seepärast
peaksid finantsabi saavad liikmesriigid saama kasutada suurendatud
kaasfinantseerimismäära kuni abikõlblikkuse lõppkuupäevani ja taotleda seda oma
lõppmaksetaotlustes, isegi kui nad rahalist toetust enam ei saa.
(6)       Võttes arvesse asjaolu, et
artikli 70 lõikes 4c sätestatud tähtaeg langeb kokku programmiperioodi lõpuga,
samuti asjaomaseid programmitöö- ja menetlusnõudeid, on asjakohane, et käesolev
määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.
(7)       Seetõttu tuleks määrust (EÜ)
nr 1698/2005 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõiget 4c
muudetakse järgmiselt:
(a)
esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse
järgmisega:
Erandina lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud
ülemmääradest võib EAFRD toetusmäära suurendada kuni 95 %-ni abikõlblikest
avaliku sektori kuludest lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikes piirkondades,
äärealadel ja väiksematel Egeuse mere saartel ning 85 %-ni abikõlblikest
avaliku sektori kuludest muudes piirkondades. Neid toetusmäärasid kohaldatakse
selliste uute abikõlblike kulude suhtes, mille liikmesriigid on deklareerinud
igas tõendatud kuludeklaratsioonis pärast [OPOCE, palun lisada käesoleva
määruse jõustumise kuupäev], kui liikmesriik vastab ühele järgmistest tingimustest:”
(b)
teine lõik asendatakse järgmisega:
„Esimeses lõigus sätestatud erandit kasutada
sooviv liikmesriik esitab komisjonile taotluse oma maaelu arengu programmi
vastavalt muuta. Erandit kohaldatakse alates programmi muutmise heakskiitmisest
komisjoni poolt.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu
Teatajas avaldamise kuupäeval.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
FINANTSSELGITUS
 FINANTSSELGITUS || AGRI/I1/2013/1278200
 6.20.2013.6
   || KUUPÄEV: 17.05.2013
 1. || EELARVERUBRIIK:   05 04 Maaelu areng   ||
 2. || PEALKIRI:   Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta
 3. || ÕIGUSLIK ALUS:   Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2
 4. || EESMÄRGID:   Käesoleva määrusega pikendatakse kuni 2015. aasta lõpuni erandit, mis võimaldab suurendada rahalist toetust saavate liikmesriikide puhul EAFRD toetusmäära kuni 95 %ni lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkondades, äärealadel ja väiksematel Egeuse mere saartel ning kuni 85 protsendini muudes piirkondades.
 5. || FINANTSMÕJU || 12-KUULINE PERIOOD (miljonit eurot) || JOOKSEV EELARVE- AASTA 2013 (miljonit eurot) || JÄRGMINE EELARVEAASTA 2014 (miljonit eurot)
 5.0 || KULUD -               ELi EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED/SEKKUMISED) -               RIIGIASUTUSED -               MUUD ||   ||   || CA: - PA: + 90
 5.1 || TULUD -               ELi OMAVAHENDID (MAKSUD/TOLLIMAKSUD) -               SISERIIKLIKUD ||   ||   ||
   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1 || KAVANDATUD KULUD ||   ||   || PA: - 90 ||
 5.1.1 || KAVANDATUD TULUD ||   ||   ||   ||
 5.2 || ARVUTUSMEETOD: -
 6.0 || KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST? || ei kohaldata
 6.1 || KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? || ei kohaldata
 6.2 || KAS ON VAJA LISAEELARVET? || NO
 6.3 || KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID? || NO
 MÄRKUSED: Kulukohustuste assigneeringute osas ei ole määruse 1698/2005 muudatustel finantsmõju, kuna maaelu arengu jaoks ettenähtud vahendite hulk ja nende jaotumine aastas jäävad samaks.   Erand, mis võimaldab kohaldada suuremat kaasrahastamise määra, võib tähendada maksete suuremat hüvitamist asjaomastele liikmesriikidele. Ettepanekuga ei kaasne aastal 2013 mingit mõju. Liikmesriikide kõige viimaste prognooside kohaselt võib vajadus lisatoetuste järele ulatuda 2014. aastal hinnanguliselt 90 miljoni euroni (võrreldes olukorraga, kui suurendatud toetusmäärade kohaldamine lõpeks 2013. aastal). See summa hüvitatakse programmide lõpetamisel, kõige tõenäolisemalt aastal 2017.   Pidades silmas liikmesriikide soovi seda meedet kasutada ja võttes arvesse vahemaksete edastamisel toimunud arengut, kontrollib komisjon, kas on vaja täiendavaid maksete assigneeringuid, ning teeb vajaduse korral asjakohaste meetmete ettepaneku.
[1]               ELT C […], lk […].
[2]               ELT C […], lk […].
[3]               ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.


				|

		52014PC0704

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2007/436/EÜ, Euratom /* COM/2014/0704 final - 2014/0332 (CNS) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevaid,
liidu eelarve rahastamiseks tehtavaid liikmesriikide osamakseid (omavahendid),
millele määruses nr 1150/2000 osutatakse kui „käibemaksu-omavahenditele ja
lisaomavahenditele”, korrigeeritakse igal aastal detsembri esimesel tööpäeval.
Kõnealused korrigeerimised on aastate lõikes
erinevad. 2014. aastal arvutatud andmed näitavad, et kogurahvatulul põhinevate
omavahendite korrigeerimisest tulenevad täiendavad summad, mille peavad kättesaadavaks
tegema mõned liikmesriigid, võivad olla erakordselt suured, kuna liikmesriigid
on oma eelmiste aastate kogurahvatulu andmeid oluliselt korrigeerinud.
Kuna liikmesriigid esitavad põhiandmed
komisjonile, on kõigi liikmesriikide puhul omavahendeid mõjutavad koguandmed
teada alles iga aasta oktoobris.
Vastavalt määruse nr 1150/2000 kehtivatele
eeskirjadele tuleb kõnealused korrigeerimised teha kättesaadavaks detsembri
esimesel tööpäeval. Puudub kaalutlusõigus hilisema kuupäeva kokkuleppimiseks.
Eelkõige eelarveaasta lõpus ja juhul, kui
asjaomased summad on väga suured, võib see raskendada liikmesriikide
eelarveolukorda ning isegi märkimisväärselt ohustada nende majanduslikku
stabiilsust või finantsstabiilsust.
2.           ETTEPANEKU SISU
Kui kogusumma on erakordselt suur, on
liikmesriikidel võimalus teha kõnealustest korrigeerimistest tulenevad summad
(käibemaksupõhiste omavahendite ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite
saldod) kättesaadavaks mis tahes ajal alates detsembri esimesest tööpäevast
kuni järgmise aasta septembri esimese tööpäevani järgmistel asjaoludel.
a) Individuaalse künnise ületamine. Kui
käibemaksupõhiste omavahendite ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite
saldode summa seoses mis tahes liikmesriigiga ületab kahte igakuist
kaheteistkümnendikku summast, mille kõnealune liikmesriik peab tegema
kättesaadavaks käibemaksupõhiste omavahendite ja lisaomavahenditena, võttes
arvesse mõju, mida kõnealustele omavahenditele avaldab Ühendkuningriigile
võimaldatav eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine, vastavalt
praegustele eelarvenäitajatele, või
a) Üldise künnise ületamine. Kui
korrigeerimiste kogusumma seoses kõigi liikmesriikidega ületab poolt
tavapärasest kaheteistkümnendikust, mille kõik liikmesriigid peavad tegema
kättesaadavaks käibemaksupõhiste omavahendite ja kogurahvatulul põhinevate
omavahenditena, võttes arvesse mõju, mida kõnealustele omavahenditele avaldab
Ühendkuningriigile võimaldatav eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine,
vastavalt praegustele eelarvenäitajatele.
2014. aastal oleks neljal liikmesriigil õigus
lükata kättesaadavaks tegemine edasi, kuna individuaalne künnis (rohkem kui
kaks tavapärast kaheteistkümnendikku) on ületatud. Alates 2002. aastast oleks
ainult kahel liikmesriigil olnud 2007. aastal selline õigus.
Kuna 2014. aastal on ka üldine künnis ületatud
(käibemaksupõhiste omavahendite ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite
saldod kõigi liikmesriikide puhul on 9,5 miljardit eurot, samas kui pool
tavapärasest kaheteistkümnendikust on alla 5 miljardi euro), võivad kõik
liikmesriigid lükata kõnealuste saldode kättesaadavaks tegemise edasi.  Kõigil
muudel aastatel alates 2004. aastast (välja arvatud 2007. aasta) ei ole üldist
künnist ületatud.
Kõnealust muudatust kohaldatakse juba
käibemaksupõhiste omavahendite ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite
saldode suhtes, mis tuleb kanda komisjoni kontole 2014. aasta detsembri
esimesel tööpäeval.
Iga liikmesriik, kes lükkab korrigeerimiste
kättesaadavaks tegemise edasi täielikult või osaliselt, peaks teatama
komisjonile õigel ajal ja igal juhul enne detsembri esimest tööpäeva kuupäeva
või kuupäevad, mil vastavad summad kättesaadavaks tehakse. Kõnealune kuupäev
või kõnealused kuupäevad on siduvad. Seega tuleks mis tahes viivituse eest
korrigeerimiste kättesaadavaks tegemisel komisjonile teatatud kuupäeval või
kuupäevadel maksta viivist määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artiklis 11
sätestatud tingimustel.
Määrus (EÜ, Euratom) nr
1150/2000 tunnistatakse tagasiulatuvalt kehtetuks määrusega 609/2014[1]. Seepärast
tuleks käesoleva ettepanekuga tehtavaid muudatusi võtta nõuetekohaselt arvesse
määruse 609/2014 muutmise ettepanekus, mille komisjon on kohustunud esitama
2015. aasta märtsi lõpuks[2].
2014/0332 (CNS)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr
1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus
2007/436/EÜ, Euratom
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut ja eriti selle artikli 322 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,
eriti selle artiklit 106a,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3],
võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja
arvamust[4]

ning arvestades järgmist:
(1)       Vastavalt määruse (EÜ,
Euratom) nr 1150/2000[5]
artikli 10 lõigetele 4–8 peaks komisjon arvutama ja liikmesriikidele teatama
nõukogu otsuse 2007/436/EÜ, Euratom (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi
kohta) artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud omavahendite
(käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid,[6] edaspidi
„lisaomavahendid”) korrigeerimised õigel ajal, et liikmesriigid saaksid
kõnealused korrigeerimised kanda määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 9
lõike 1 kohasele komisjoni kontole detsembri esimesel tööpäeval.
(2)       Erakorralistel asjaoludel
võivad kõnealusest korrigeerimisest tulenevad summad olla väga suured ja mõne
liikmesriigi puhul oluliselt ületada kahte igakuist kaheteistkümnendikku, mis
tuleb kättesaadavaks teha käibemaksupõhiste omavahendite ja lisaomavahenditena,
ja kõigi liikmesriikide puhul poolt igakuistest kaheteistkümnendikest kokku.
(3)       Mõne liikmesriigi jaoks võib
kohustus teha sellised suured summad kättesaadavaks tähendada suurt
finantskoormust, millega võib liikmesriigis kaasneda tõsine eelarvepinge,
eelkõige aasta lõpuosas.
(4)       Seepärast peaks
liikmesriikidel olema võimalus lükata kõnealuste summade kättesaadavaks
tegemine edasi kuni järgmise aasta septembri esimese tööpäevani, kui täidetud
on teatavad tingimused.
(5)       Mis tahes liikmesriik, kes
otsustab kõnealust võimalust kasutada, peaks teatama komisjonile aegsasti enne
detsembri esimest tööpäeva kuupäeva või kuupäevad, mil vastavad summad
kättesaadavaks tehakse, et oleks võimalik liidu rahalisi vajadusi tõhusalt
juhtida. Mis tahes viivituse eest korrigeerimiste kättesaadavaks tegemisel
komisjonile teatatud kuupäeval või kuupäevadel tuleks maksta viivist määruse
(EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artiklis 11 sätestatud tingimustel.
(6)       Kõnealust võimalust tuleks
kohaldada esimest korda korrigeerimiste suhtes, mis vastavalt määrusele (EÜ,
Euratom) nr 1150/2000 oleks tulnud kanda komisjoni kontole 2014. aasta
detsembri esimesel tööpäeval.
(7)       Seepärast tuleks määrust (EÜ,
Euratom) nr 1150/2000 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 muudetakse
järgmiselt.
Artiklile 10 lisatakse lõige 7a:
„7a. Erandina käesoleva artikli lõigetest 4–7
võivad liikmesriigid kanda käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 osutatud
kontole summad, mis tuleb komisjonile üle kanda kõnealuste lõigete kohaselt,
kuni järgmise aasta septembri esimese tööpäevani, kui täidetud on üks
järgmistest tingimustest:
(a)
kui asjaomane liikmesriik peaks kandma käesoleva
määruse artikli 9 lõikes 1 osutatud kontole detsembri esimesel tööpäeval summa,
mis ületab kahte kaheteistkümnendikku kogusummast, mis sama aasta 15. novembri
seisuga on kõnealuse liikmesriigi puhul ette nähtud käibemaksupõhiste
omavahendite ja lisaomavahendite eelarves, nagu on osutatud käesoleva artikli
lõike 3 esimeses lõigus.
(b)
kui liikmesriigid peaksid kokku kandma käesoleva
määruse artikli 9 lõikes 1 osutatud kontole detsembri esimesel tööpäeval
kogusumma, mis ületab poolt kaheteistkümnendikku kogusummast, mis sama aasta
15. novembri seisuga on ette nähtud käibemaksupõhiste omavahendite ja
lisaomavahendite eelarves, nagu on osutatud käesoleva artikli lõike 3 esimeses
lõigus ja kohaldades kõnealuses lõigus kindlaks määratud vahetuskursse.
Liikmesriigid võivad kohaldada esimest lõiku
ainult juhul, kui nad on enne detsembri esimest tööpäeva teatanud komisjonile
oma otsusest ning kuupäevast või kuupäevadest, mil korrigeerimiste summa
kantakse käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 osutatud kontole.
Mis tahes viivituse eest
korrigeerimiste summa kandmisel käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 osutatud
kontole kuupäeval või kuupäevadel, mis on teatatud komisjonile teise lõigu
kohaselt, maksab asjaomane liikmesriik viivist käesoleva määruse artiklis 11
sätestatud tingimustel.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse summade suhtes, mis tuleb
kanda määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 9 lõikes 1 osutatud kontole
pärast 30. novembrit 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU NIMETUS:
2.           EELARVEREAD:
Peatükk ja artikkel:
Kõnealuseks aastaks eelarves ettenähtud summa:
3.           FINANTSMÕJU
¨      Ettepanekul puudub finantsmõju
¨      Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, kuid sellel on
finantsmõju tuludele. Mõju tuludele on järgmine:
(miljonites
eurodes (üks koht pärast koma))
   ||   ||
 Eelarverida || Tulud[7]   || 12-kuuline periood, alates pp/kk/aaaa || [aasta n]
 Artikkel   || Mõju omavahenditele ||   ||
 Artikkel   || Mõju omavahenditele ||   ||
 Olukord pärast meetme rakendamist
   || [n+1] || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5]
 Artikkel   ||   ||   ||   ||   ||
 Artikkel   ||   ||   ||   ||   ||
4.           PETTUSEVASTASED MEETMED
5.           MUUD MÄRKUSED
Kõnealused muudatused annavad liikmesriikidele
võimaluse teha käibemaksupõhiste omavahendite ja lisaomavahendite (peatükid 31
ja 32) korrigeerimised kättesaadavaks osaliste maksetena, tingimusel et nende
kogusumma on erakordselt suur (individuaalse või üldise künnise ülejääk).
Kui liikmesriigid seda võimalust kasutavad, võib
juhtuda, et 2014. aasta puhul tehakse omavahendid kättesaadavaks alles 2015.
aastal.
Keeruline on ennustada, mil määral liikmesriigid
makseid edasi lükkaksid.
On väga ebatõenäoline, et künnised ületatakse igal
aastal. Siiski ei ole võimalik ennustada, kas see saab nii olema.
[1]               Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014,
meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised,
käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude
sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (uuesti sõnastatud).
[2]               Nõukogu 26. mai 2014. aasta istungi protokolli on kantud
järgmine ühisavaldus: „Nõukogu ja komisjon lepivad kokku, et komisjon
esitab hiljemalt 2015. aasta märtsi lõpuks ettepaneku nõukogu määruse
(meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks
traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid,
ning muude sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta) artikli 12
kohta, et oleks võimalik läbi vaadata menetlus viivise arvutamiseks hilinenult
kättesaadavaks tehtud summadelt. Lisaks järgitakse viivise määra(de) puhul
proportsionaalsuse põhimõtet, tagades samal ajal süsteemi sujuva toimimise
sularahavajaduste rahuldamiseks.”
[3]               ELT C […], […], lk […].
[4]               ELT C […], […], lk […].
[5]               EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1.
[6]               ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.
[7]               Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste
tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st
brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


				|

		52012PC0724

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse teatavaid õigusakte põllumajandus- ja kalandusstatistika valdkonnas /* COM/2012/0724 final - 2012/0343 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU
TAUST
Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi
„alusleping”) eristatakse a) komisjonile delegeeritud õigust võtta vastu muid
kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad, mis täiendavad või muudavad
seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi, nagu on sätestatud
aluslepingu artikli 290 lõikes 1 (delegeeritud õigusaktid) ning b) komisjonile
antud volitusi võtta vastu ühetaolisi tingimusi, mis on vajalikud liidu
õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks, nagu on sätestatud aluslepingu
artikli 291 lõikes 2 (rakendusaktid).
Võttes
arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr
182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad
liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes,[1]
on komisjon võtnud endale kohustuse[2]
vaadata aluslepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi õigusaktid, mis
praegu sisaldavad viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele.
Üldine eesmärk on eemaldada parlamendi 7.
koosseisu volituste lõppemise ajaks (juuni 2014) kõigist õigusaktidest sätted,
milles viidatakse kontrolliga regulatiivmenetlusele.
Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta üheksat
õigusakti põllumajandus- ja kalandusstatistika valdkonnas, et viia need
vastavusse uue institutsionaalse raamistikuga.
Täielikkuse huvides on vastavusse viidavate
õigusaktide loetelu järgmine:
(1)
nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, 19. märts 1996,
piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta[3];
(2)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
138/2004, 5. detsember 2003, põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses[4];
(3)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
1921/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb statistiliste andmete esitamist
kalandustoodete lossimise kohta liikmesriikides ja millega tunnistatakse
kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1382/91[5];
(4)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
762/2008, 9. juuli 2008, liikmesriikide vesiviljelust käsitleva statistika
esitamise ja nõukogu määruse (EÜ) nr 788/96 kehtetuks tunnistamise kohta[6];
(5)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
1165/2008, 19. november 2008, elusloomade ja liha statistika kohta ning millega
tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 93/23/EMÜ, 93/24/EMÜ ja 93/25/EMÜ[7];
(6)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
216/2009, 11. märts 2009, nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta
liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani
põhjaosa asuvates piirkondades (uuesti sõnastatud)[8];
(7)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
217/2009, 11. märts 2009, Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide
saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti
sõnastatud)[9];
(8)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
218/2009, 11. märts 2009, Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide
nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastatud)[10];
(9)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
543/2009, 18. juuni 2009, põllumajanduskultuuride statistika kohta ja millega tunnistatakse
kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 837/90 ja (EMÜ) nr 959/93[11].
2.           HUVITATUD
ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Huvitatud isikutega ei olnud vaja
konsulteerida ning mõju ei olnud vaja hinnata.
3.           ETTEPANEKU
ÕIGUSLIK KÜLG
·      Kavandatud meetmete kokkuvõte
Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta üheksat
õigusakti põllumajandus- ja kalandusstatistika valdkonnas, et viia need
vastavusse uue institutsionaalse raamistikuga.
Eelkõige on eesmärk teha kindlaks, millised on
komisjoni volitused, ning kehtestada asjakohane kord meetmete võtmiseks
kõnealuste volituste alusel.
·      Euroopa statistikasüsteemi ühtlustamine
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr
223/2009 Euroopa statistika kohta[12]
on määratletud, et Euroopa statistikasüsteem on partnerlus Euroopa
statistikaasutuse (komisjon (Eurostat)), riiklike statistikaametite ja muude
siseriiklike asutuste vahel, kes vastutavad igas liikmesriigis Euroopa
statistika arendamise, tegemise ja levitamise eest.
Määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 7 asutatud
Euroopa statistikasüsteemi komiteed käsitatakse Euroopa statistikasüsteemi
katuskomiteena. Komitee ülesanne on abistada komisjoni rakendamisvolituste
teostamisel teatavates statistikavaldkondades Kuid põllumajandus- ja kalandusstatistika
valdkonnas abistab komisjoni alaline põllumajandusstatistika komitee (SCAS)[13].
Komisjon teeb ettepaneku luua Euroopa
statistikasüsteemile uus püramiidikujuline ja selge struktuur, et Euroopa
statistikasüsteemis parandada koordineerimist ja tõhustada partnerlust Euroopa
statistikasüsteemi komitee kui kõrgeima strateegiaorganiga. Sellise
ühtlustamise üks aspekt on koondada kõik komiteemenetluse volitused Euroopa
statistikasüsteemi komitee kätte. Euroopa statistikasüsteemi komitee toetas
sellist uut lähenemisviisi 2012. aasta veebruaris[14].
Seepärast soovitatakse muuta üheksat
õigusakti, et asendada viide alalisele põllumajandusstatistika komiteele
viitega Euroopa statistikasüsteemi komiteele.
·      Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 338
lõige 1.
·      Vahendi valik
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.
4.           MÕJU
EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Puudub
2012/0343 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse teatavaid õigusakte
põllumajandus- ja kalandusstatistika valdkonnas
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Seoses Euroopa Liidu
toimimise lepingu jõustumisega tuleb komisjonile antud volitused viia
vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.
(2)       Võttes arvesse Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 182/2011,
millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes,[15] on komisjon võtnud endale kohustuse[16] vaadata
aluslepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi õigusaktid, mis praegu
sisaldavad viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele.

(3)       Komisjonil peaks olema õigus
võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
delegeeritud õigusakte, et täiendada või muuta seadusandliku akti teatavaid
mitteolemuslikke osi, eelkõige selleks, et võtta arvesse majanduslikku,
sotsiaalset ja tehnika arengut. Komisjon peaks tagama, et kõnealuste
delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele
märkimisväärset täiendavat halduskoormust.
(4)       Põllumajandus- ja
kalandusstatistika valdkonna õigusaktid, millele on osutatud põhjendustes 5–13,
sisaldavad viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele ning seepärast tuleks need
aluslepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi vaadata.
(5)       Seoses nõukogu 19. märtsi
1996. aasta direktiiviga 96/16/EÜ piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste
kohta[17]
ning selleks, et võtta arvesse saadud kogemusi ja majanduse arengut, peaks
komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse
põllumajandusettevõtte määratlust, vaatlustega hõlmatud piimatoodete loetelu
ning eri toodete kohta saadud tulemuste esitamisel kasutatavaid ühtlustatud
määratlusi.
(6)       Seoses Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 5. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 138/2004 põllumajanduse
arvepidamise kohta ühenduses[18]
ning selleks, et võtta arvesse majanduslikku, sotsiaalset ja tehnika arengut,
peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada kõnealuse määruse I
ja II lisa.
(7)       Seoses Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1921/2006, mis käsitleb
statistiliste andmete esitamist kalandustoodete lossimise kohta liikmesriikides
ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1382/91,[19] ning selleks,
et võtta arvesse majanduslikku, sotsiaalset ja tehnika arengut, peaks
komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et tehniliselt kohandada kõnealuse
määruse lisasid.
(8)       Seoses Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 762/2008 liikmesriikide
vesiviljelust käsitleva statistika esitamise ja nõukogu määruse (EÜ) nr 788/96
kehtetuks tunnistamise kohta[20]
ning selleks, et võtta arvesse majanduslikku, sotsiaalset ja tehnika arengut,
peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha kõnealuse määruse lisadesse
tehnilisi muudatusi.
(9)       Seoses Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 19. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1165/2008 elusloomade ja
liha statistika kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid
93/23/EMÜ, 93/24/EMÜ ja 93/25/EMÜ[21]
ning selleks, et võtta arvesse tehnika arengut, peaks komisjonil olema õigus
võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
delegeeritud õigusakte, et muuta kõnealuse määruse I, II, IV ja V lisa.
(10)     Seoses Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 216/2009 statistiliste andmete
esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool
Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades[22] ning selleks, et võtta arvesse tehnika
arengut ja rahvusvahelisi nõudeid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et
muuta kõnealuse määruse I, II, III ja IV lisa.
(11)     Seoses Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 217/2009 Loode-Atlandi
piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste
andmete esitamise kohta[23]
ning selleks, et võtta arvesse tehnika arengut ja rahvusvahelisi nõudeid, peaks
komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta liikide ja statistiliste
püügipiirkondade loetelusid ning nende piirkondade kirjeldusi, samuti
kalandustegevuse, püügivahendite, kalalaevade suuruse ja kalastusviisi koode ja
määratlusi ning nende suhtes kohaldatavaid meetmeid.
(12)     Seoses Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani
kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete
esitamise kohta[24]
ning selleks, et võtta arvesse tehnika arengut ja rahvusvahelisi nõudeid, peaks
komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta liikide ja statistiliste
püügipiirkondade loetelusid, nende püügipiirkondade kirjeldusi ning andmete
koondamise lubatud määra.
(13)     Seoses Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 543/2009
põllumajanduskultuuride statistika kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks
nõukogu määrused (EMÜ) nr 837/90 ja (EMÜ) nr 959/93[25] ning
selleks, et võtta arvesse majanduse ja tehnika arengut, peaks komisjonil olema
õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
delegeeritud õigusakte, et kohandada lisas sätestatud andmeedastustabeleid.
(14)     On eriti oluline, et komisjon
viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone,
sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja
koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse
ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(15)     Nõukogu 31. juuli 1972. aasta
otsusega 72/279/EMÜ[26]
loodud alaline põllumajandusstatistika komitee (SCAS) annab komisjonile nõu ja
abistab teda rakendamisvolituste teostamisel vastavalt põhjendustes 5–13
osutatud õigusaktidele.
(16)     Euroopa statistikasüsteemi
komitee uut struktuuri käsitleva strateegia kohaselt, mille eesmärk on luua
püramiidikujuline ja selge struktuur, et parandada koordineerimist ja tõhustada
partnerlust, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta
määrusega (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)[27] asutatud
Euroopa statistikasüsteemi komiteel (ESSC) olema nõuandev roll ning ta peaks
abistama komisjoni rakendamisvolituste teostamisel.
(17)     Seepärast tuleks põhjendustes
5–13 osutatud õigusakte muuta ning asendada viide SCASile viitega ESSC-le.
(18)     Vastavalt proportsionaalsuse
põhimõttele ja selleks, et saavutada põhieesmärk viia Euroopa Liidu toimimise
lepingu artiklite 290 ja 291 kohaselt komisjonile antud volitused vastavusse,
on vajalik ja asjakohane kehtestada sellist vastavusse viimist käsitlevad
eeskirjad põllumajandus- ja kalandusstatistika valdkonnas. Kooskõlas Euroopa
Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4 ei lähe käesolev määrus kõnealuse eesmärgi
saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(19)     Õiguskindluse tagamiseks on
vaja, et käesolev määrus ei mõjutaks meetmete vastuvõtu menetlusi, mis on
alustatud, kuid mis ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule viidud.
(20)     Kuna nõukogu direktiivi
96/16/EÜ tehtud muudatused käsitlevad üksnes komiteemenetlust, ei pea liikmesriigid
kõnealust direktiivi üle võtma,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Lisas loetletud õigusakte muudetakse kooskõlas selle sama lisaga.
Artikkel 2
Käesolev määrus ei mõjuta lisas loetletud
õigusaktides sätestatud meetmete vastuvõtmise menetlusi, mis on alustatud, kuid
ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule viidud.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
 LISA
1.
Nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, 19. märts 1996,
piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta[28]
Direktiivi 96/16/EÜ muudetakse järgmiselt.
(1)
Artikli 1 punkt 2 asendatakse järgmisega:
„2. teevad aastavaatlusi
põllumajandusettevõtete piimatoodangu ja selle kasutamise kohta. Komisjonil on
õigus võtta kooskõlas artikliga 6a vastu delegeeritud õigusakte
põllumajandusettevõtte määratluse kohta.”
(2)
Artikli 3 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
„2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 6a vastu delegeeritud
õigusakte, milles käsitletakse vaatlustega hõlmatud piimatoodete loetelu ning
eri toodete kohta saadud tulemuste esitamisel kasutatavaid ühtlustatud
määratlusi.”
(3)          Lisatakse artikkel 6a:
„Artikkel
6a
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 1 lõikes 2 ja artikli 3 lõikes 2
osutatud delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud
õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset
täiendavat halduskoormust.
3.         Artikli 1 lõikes 2 ja artikli 3
lõikes 2 osutatud volitused delegeeritakse komisjonile määramata ajaks alates
(Väljaannete Talitus lisab muutmismääruse jõustumise täpse kuupäeva).
4.         Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 1 lõikes 2 ja artikli 3 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal
ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal
kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
5.         Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
6.         Artikli 1 lõike 2 või artikli 3
lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui
Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti
teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes
vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja
möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa
Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”
(4)          Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
„Artikkel
7
1.         Komisjoni abistab Euroopa
statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11.
märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta(*).
Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011.
aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)(**)
tähenduses.
2.         Käesolevale lõikele viitamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
______________
(*) ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.
(**) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”
2.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
138/2004, 5. detsember 2003, põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses[29]
Määrust (EÜ) nr 138/2004 muudetakse
järgmiselt.
(1)        Artikli 2 lõige 2
asendatakse järgmisega:
„2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas
artikliga 4 vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada PAP metoodikat.”
(2)        Artikli 3 lõige 3
asendatakse järgmisega:
„3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas
artikliga 4 vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada II lisas sätestatud
muutujate loendit ning andmete edastamise tähtaegu.”
(3)
Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
„Artikkel
4
Delegeeritud volituste rakendamine
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.         Artikli 2 lõikes 2 ja artikli 3
lõikes 3 osutatud delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et
delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele
märkimisväärset täiendavat halduskoormust.
3.         Artikli 2 lõikes 2 ja artikli 3
lõikes 3 osutatud volitused delegeeritakse komisjonile määramata ajaks alates
(Väljaannete Talitus lisab muutmismääruse jõustumise täpse kuupäeva).
4.         Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 2 lõikes 2 ja artikli 3 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal
ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal
kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
5.         Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
6.         Artikli 2 lõike 2 või artikli 3
lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui
Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti
teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes
vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja
möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi
või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”
3.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
1921/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb statistiliste andmete esitamist
kalandustoodete lossimise kohta liikmesriikides ja millega tunnistatakse
kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1382/91[30]
Määrust (EÜ) nr 1921/2006 muudetakse
järgmiselt.
(1)        Artikli 6 lõige 2
asendatakse järgmisega:
„2. Komisjon
vaatab aruanded läbi ja esitab oma järeldused liikmesriikidele.”
(2)          Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 9
Lisade ajakohastamine
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
10a vastu delegeeritud õigusakte seoses lisade tehnilise kohandamisega.”
(3)        Lisatakse artikkel 10a:
„Artikkel
10a
Delegeeritud volituste rakendamine
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.         Artiklis 9 osutatud delegeeritud
volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda
liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.
3.         Artiklis 9 osutatud volitused
delegeeritakse komisjonile määramata ajaks alates (Väljaannete Talitus lisab
muutmismääruse jõustumise täpse kuupäeva).
4.         Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artiklis 9 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal
kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
5.         Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
6.         Artikli 9 alusel vastu võetud
delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu
ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile
ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja
nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda
tähtaega kahe kuu võrra.”
(4)
Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 11
Komitee
1.         Komisjoni abistab Euroopa
statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009.
Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011.
aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)(*)
tähenduses.
2.         Käesolevale lõikele viitamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
______________
(*) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”
4.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
762/2008, 9. juuli 2008, liikmesriikide vesiviljelust käsitleva statistika
esitamise ja nõukogu määruse (EÜ) nr 788/96 kehtetuks tunnistamise kohta[31]
Määrust (EÜ) nr 762/2008 muudetakse
järgmiselt.
(1)        Artikli 6 lõige 3
asendatakse järgmisega:
„3. Komisjon vaatab aruanded läbi ja esitab
oma järeldused liikmesriikidele.”
(2)        Artikli 9 lõige 1
asendatakse järgmisega:
„1. Komisjonil
on õigus võtta kooskõlas artikliga 9a vastu delegeeritud õigusakte seoses
lisade tehnilise muutmisega.”
(3)        Lisatakse artikkel 9a:
„Artikkel
9a
Delegeeritud volituste rakendamine
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.         Artikli 9 lõikes 1 osutatud
delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud
õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset
täiendavat halduskoormust.
3.         Artiklis 9 osutatud volitused
delegeeritakse komisjonile määramata ajaks alates (Väljaannete Talitus lisab
muutmismääruse jõustumise täpse kuupäeva).
4.         Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 9 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal
kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
5.         Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
6.         Artikli 9 lõike 1 alusel vastu
võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega
nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa
Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa
Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et
nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel
pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”
(4)        Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 10
Komitee
1.         Komisjoni abistab Euroopa
statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009.
Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011.
aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)(*)
tähenduses.
2.         Käesolevale lõikele viitamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
______________
(*) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”
5.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
1165/2008, 19. november 2008, elusloomade ja liha statistika kohta ning millega
tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 93/23/EMÜ, 93/24/EMÜ ja 93/25/EMÜ[32]
Määrust (EÜ) nr 1165/2008 muudetakse järgmiselt.
(1)        Artikkel 18 asendatakse järgmisega:
„Artikkel
18
Lisade ajakohastamine
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
19 vastu delegeeritud õigusakte seoses I, II, IV ja V lisa muudatustega”.
(2)        Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
„Artikkel
19
Delegeeritud volituste rakendamine
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.         Artiklis 18 osutatud delegeeritud
volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda
liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.
3.         Artiklis 18 osutatud volitused
delegeeritakse komisjonile määramata ajaks alates (Väljaannete Talitus lisab
muutmismääruse jõustumise täpse kuupäeva).
4.         Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artiklis 18 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal
kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
5.         Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
6.         Artikli 18 alusel vastu võetud
delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu
ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile
ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja
nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
vastuväiteid.. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda
tähtaega kahe kuu võrra.”
6.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
216/2009, 11. märts 2009, nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta
liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani
põhjaosa asuvates piirkondades[33]
Määrust (EÜ) nr 216/2009 muudetakse
järgmiselt.
(1)        Artikli 2 lõige 5
asendatakse järgmisega:
„5. Komisjonil
on õigus võtta kooskõlas artikliga 5 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta
statistiliste kalastuspiirkondade ja nende alljaotiste ning liikide nimekirju.”
(2)        Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
„Artikkel
5
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.         Artikli 2 lõikes 5 osutatud
delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud
õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset
täiendavat halduskoormust.
3.         Artikli 2 lõikes 5 osutatud
volitused delegeeritakse komisjonile määramata ajaks alates (Väljaannete
Talitus lisab muutmismääruse jõustumise täpse kuupäeva).
4.         Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 2 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal
kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
5.         Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
6.         Artikli 2 lõike 5 alusel vastu
võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega
nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa
Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa
Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et
nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel
pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”
(3)        Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
„Artikkel
6
1. Liikmesriigid esitavad 14. novembriks 1996
komisjonile üksikasjaliku aruande, milles kirjeldatakse, kuidas püügiandmeid
tuletatakse, ning näidatakse andmete representatiivsuse ja usaldusväärsuse
aste. Komisjon koostab nende aruannete kokkuvõtte liikmesriikidega
läbiarutamiseks.
2. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist
lõikes 1 sätestatud andmetes tehtud muudatustest kolme kuu jooksul
muudatuste tegemisest arvates.
3. Metoodikaaruanded, andmete kättesaadavus ja
usaldusväärsus ning muud käesoleva määruse kohaldamisega seotud asjakohased
küsimused vaadatakse kord aastas koos liikmesriikidega läbi.”
7.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
217/2009, 11. märts 2009, Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide
saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta[34]
Määrust (EÜ) nr 217/2009 muudetakse
järgmiselt.
(1)        Artikli 2 lõige 4 asendatakse
järgmisega:
„4. Komisjonil
on õigus võtta kooskõlas artikliga 6 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta
liikide ja statistiliste püügipiirkondade loetelusid ning nende piirkondade
kirjeldusi, samuti kalandustegevuse, püügivahendite, kalalaevade suuruse ja
kalastusviisi koode ja määratlusi ning nende suhtes kohaldatavaid meetmeid.”
(2)        Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
„Artikkel
6
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.         Artikli 2 lõikes 4 osutatud
delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud
õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset
täiendavat halduskoormust.
3.         Artikli 2 lõikes 4 osutatud
volitused delegeeritakse komisjonile määramata ajaks alates (Väljaannete
Talitus lisab muutmismääruse jõustumise täpse kuupäeva).
4.         Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 2 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud
volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei
mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
5.         Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
6.         Artikli 2 lõike 4 alusel vastu
võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega
nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa
Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa
Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et
nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse
seda tähtaega kahe kuu võrra.”
(3)        Artikli 7 lõige 3
asendatakse järgmisega:
„3. Metoodikaaruanded, andmete kättesaadavus
ja usaldusväärsus ning muud käesoleva määruse kohaldamisega seotud asjakohased
küsimused vaadatakse kord aastas koos liikmesriikidega läbi.”
8.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
218/2009, 11. märts 2009, Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide
nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta[35]
Määrust (EÜ) nr 218/2009 muudetakse
järgmiselt.
(1)        Artikli 2 lõige 3
asendatakse järgmisega:
„3. Komisjonil
on õigus võtta kooskõlas artikliga 5 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta
liikide ja statistiliste püügipiirkondade loetelusid, nende püügipiirkondade
kirjeldusi ning andmete koondamise lubatud määra.”
(2)        Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
„Artikkel
5
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.         Artikli 2 lõikes 3 osutatud
delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega
ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat
halduskoormust.
3.         Artikli 2 lõikes 3 osutatud
volitused delegeeritakse komisjonile määramata ajaks alates (Väljaannete
Talitus lisab muutmismääruse jõustumise täpse kuupäeva).
4.         Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 2 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal
kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
5.         Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
6.         Artikli 2 lõike 3 alusel vastu
võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega
nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa
Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa
Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et
nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel
pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”
(3)        Artikli 6 lõige 3
asendatakse järgmisega:
„3. Metoodikaaruanded, andmete kättesaadavus
ja usaldusväärsus ning muud käesoleva määruse kohaldamisega seotud asjakohased
küsimused vaadatakse kord aastas koos liikmesriikidega läbi.”
9.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
543/2009, 18. juuni 2009, põllumajanduskultuuride statistika kohta ja millega
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 837/90 ja (EMÜ) nr 959/93[36]
Määrust (EÜ) nr 543/2009 muudetakse
järgmiselt.
(1)        Artikli 6 lõige 2
asendatakse järgmisega:
„2. Komisjonil
on õigus võtta kooskõlas artikliga 8a vastu delegeeritud õigusakte, et
kohandada lisas esitatud andmeedastustabeleid.
(2)        Lisatakse artikkel 8a:
„Artikkel
8a
Delegeeritud volituste rakendamine
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.         Artikli 6 lõikes 2 osutatud
delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud
õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset
täiendavat halduskoormust.
3.         Artikli 6 lõikes 2 osutatud volitused
delegeeritakse komisjonile määramata ajaks alates (Väljaannete Talitus lisab
muutmismääruse jõustumise täpse kuupäeva).
4.         Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 6 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal
kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
5.         Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
6.         Artikli 6 lõike 2 alusel vastu
võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega
nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa
Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa
Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et
nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel
pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”
(3)        Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 9
Komiteemenetlus
1.         Komisjoni abistab Euroopa
statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11.
märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta(*).
Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011.
aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)(**)
tähenduses.
2.         Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr
182/2011 artiklit 5.
______________
(*) ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.
(**) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”
[1]               ELT L 55,
28.2.2011, lk 13.
[2]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 19.
[3]               EÜT L 78,
28.3.1996, lk 27.
[4]               ELT L 33,
5.2.2004, lk 1.
[5]               ELT L
403, 30.12.2006, lk 1.
[6]               ELT L
218, 13.8.2008, lk 1.
[7]               ELT L
321, 1.12.2008, lk 1.
[8]               ELT L 87,
31.3.2009, lk 1.
[9]               ELT L 87,
31.3.2009, lk 42.
[10]             ELT L 87,
31.3.2009, lk 70.
[11]             ELT L 167,
29.6.2009, lk 1.
[12]             ELT L 87,
31.3.2009, lk 164.
[13]             EÜT L 179,
7.8.1972, lk 1 (nõukogu otsus 72/279/EMÜ, 31. juuli 1972, millega luuakse
alaline põllumajandusstatistika komitee).
[14]             ESSC 12.
kohtumine, 12. veebruar 2012.
[15]             ELT L 55,
28.2.2011, lk 19.
[16]             ELT L 55,
28.2.2011, lk 13.
[17]             EÜT L 78, 28.3.1996, lk 27.
[18]             ELT L 33, 5.2.2004, lk 1.
[19]             ELT L 403, 30.12.2006, lk 1.
[20]             ELT L 218, 13.8.2008, lk 1.
[21]             ELT L 321, 1.12.2008, lk 1.
[22]             ELT L 87, 31.3.2009, lk 1.
[23]             ELT L 87, 31.3.2009, lk 42.
[24]             ELT L 87, 31.3.2009, lk 70.
[25]             ELT L 167, 29.6.2009, lk 1.
[26]             EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.
[27]             ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.
[28]             EÜT L 78, 28.3.1996, lk 27.
[29]             ELT L 33, 5.2.2004, lk 1.
[30]             ELT L 403, 30.12.2006, lk 1.
[31]             ELT L 218, 13.8.2008, lk 1.
[32]             ELT L 321, 1.12.2008, lk 1.
[33]             ELT L 87, 31.3.2009, lk 1.
[34]             ELT L 87, 31.3.2009, lk 42.
[35]             ELT L 87, 31.3.2009, lk 70.
[36]             ELT L 167, 29.6.2009, lk 1.