Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0315

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega moodustatakse ühisettevõte Clean Sky {SEK(2007) 773} {SEK(2007) 774}  /* KOM/2007/0315 lõplik - CNS 2007/0118 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.6.2007KOM(2007) 315 lõplik2007/0118 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,MILLEGA MOODUSTATAKSE ÜHISETTEVÕTE CLEAN SKY(komisjoni esitatud) {SEK(2007) 773}{SEK(2007) 774}SELETUSKIRI1. Ettepaneku taustEttepaneku põhjused ja eesmärgidÜhiseid tehnoloogiaalgatusi on tutvustatud seitsmendas raamprogrammis uue võimalusena teostada Euroopa tasandil avaliku ja erasektori partnerlussuhteid teadusuuringute vallas. Ühised tehnoloogiaalgatused väljendavad ELi soovi koordineerida jõupingutusi ja aidata selle abil täita Euroopa teadusruumi ja Euroopa konkurentsivõime eesmärke.Ühised tehnoloogiaalgatused kasvavad põhiliselt välja Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööst. Üksikjuhtudel on Euroopa tehnoloogiaplatvormid saavutanud nii ulatuslikud mõõtmed, et nende strateegiliste teadusuuringute kavade oluliste punktide täitmiseks on vaja teha suuri riiklikke ja erainvesteeringuid ning leida suuremahulisi ressursse teadusuuringuteks. Ühised tehnoloogiaalgatused pakutakse välja kui tõhusad vahendid tehnoloogiaplatvormide vajaduste rahuldamiseks.Eriprogrammis „Koostöö” on määratletud kuus valdkonda, kus ühine tehnoloogiaalgatus võiks olla eriti oluline: vesiniku- ja kütuseelemendid, lennundus ja õhutransport, innovatiivne meditsiin, manussüsteemid, nanoelektroonika ning üleilmne keskkonna- ja turvaseire.Ettepaneku eesmärk on moodustada ühisettevõte Clean Sky („Puhas Taevas”) avaliku ja erasektori partnerlusena, mis edendaks eri organisatsioonide vahel tugevaid sidemeid ja tugineks Euroopa lennunduse ja õhutranspordi alase teadus- ja arendustegevuse suutlikkusele.Euroopa lennuliikluse arengu prognooside kohaselt enam kui kahekordistub selle maht järgmise 20 aasta jooksul vastavalt maailmamajanduse vajadustele, kuid samas kasvavad ka keskkonnaprobleemid ja järjest enam avaldatakse survet mürgiste gaaside heidete ja müra vähendamiseksKeskkonnasõbraliku õhutranspordisüsteemi arendamine on üks prioriteete Euroopa majanduskasvu tagamisel, milles tuginetakse lennundussektori tööstuslikule võrgustikule, kus tarneahel on ette nähtud toimima suures kõrgtehnoloogilises tööstuslikus programmis kooskõlas selliste liidu algatustega nagu JET ja ITER (termotuumasüntees) ja Galileo (satelliitnavigatsioon).Clean Sky arendab välja innovatiivseid tehnoloogiaid, mis mõjutavad vähem keskkonda, ja püstitab kogu õhutranspordisüsteemi mõjutavaid sotsiaalseid ja turupõhiseid tehnoloogilisi eesmärke. Euroopa Ühendus osaleb selles programmis ja kaasrahastab seda nende eesmärkide saavutamiseks.Üldine taustLennunduses arvestatakse aega kümnendites. Õhutransport on kasvanud selle sektori innovatiivse tegevuse tulemusel, mis on olnud suunatud turunõudluse rahuldamisele, kuid ei ole keskendunud transpordi keskkonnamõjule.Kliimamuutuste probleemiga tegelemiseks ja samal ajal majanduskasvu ja sotsiaalse arengu edendamiseks on eriti tähtis saavutada keskkonnasäästlikes õhutransporditehnoloogiates olulisi murranguid ja neid peagi rakendada. Jäädes lootma turumehhanismile, piirdub lennundusalane teadus- ja arendustegevus turutõrgete tõttu siiski sotsiaalmajanduslikust aspektist optimaalsest allapoole jääva tasemega. Selle tulemusena on lennundus silmitsi järgmiste tähtsate probleemidega.-  Keskkonnamõjud on hakanud oluliselt takistama mobiilsuse arengut.-  Lennundussektoril on suur majanduslik ja sotsiaalne mõju ja tähtis roll mobiilsuse tagamisel, sellele on iseloomulik intensiivne teadus- ja arendustegevus, soodne kaubandusbilanss ja kõrge kvalifikatsiooniga personal.-  Õhusõidukite pargi uuendamise tsükkel võimaldab kasutada keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid kooskõlas teadus- ja arendustegevuse tulemuste esitamisega enne 2015. aastat.-  Kliimamuutustele avalduva lennunduse mõju ning samuti heidete ja müra vähendamine on esmatähtis prioriteet, mis nõuab järkjärgulisi tehnoloogilisi muudatusi, et täita heidete vähendamiseks püstitatud eesmärke ja vähendada toote elutsükli jooksul keskkonnale avaldatavat mõju.-  ELi lennundussektor tegutseb tiheda konkurentsi olukorras ja avaliku sektori toetus teadus- ja arendustegevusele on ülimalt tähtis. USA avaliku sektori investeeringud ületavad Euroopa omi ligikaudu kolmekordselt. Ameerika Ühendriikide presidendi hiljutise korraldusega kehtestati Ameerika Ühendriikides esmakordselt lennundusalase teadus- ja arendustegevuse põhimõtted ning turule on tulemas ka teisi konkurente.-  Avaliku sektori sekkumine on põhjendatud selliste turutõrgete lahendamise eesmärgil, mis muudavad lennundusalasesse teadus- ja arendustegevusse investeerimise ebasoodsaks pikkade ajavahemike, ühiskondliku ja erainvesteeringute erinevast tasuvusest tuleneva positiivse välismõju ja ühiskonna keskkonnakuludest tuleneva negatiivse välismõju tõttu.Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidpuuduvad.Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaPõhimõtted, mille kohaselt on lennundussektori teadus- ja arendustegevust vaja ergutada keskkonnasäästlike õhusõidukite loomiseks, moodustavad osa üldisemast strateegiast, mille eesmärk on vähendada lennunduse mõju kliimamuutustele. Lennundusalase teadus- ja arendustegevuse edendamine täiendab selliseid meetmeid, nagu komisjoni ELi heitkogustega kauplemise süsteem. Euroopa Ühendus on seadnud lennunduse üheks oma prioriteetseks teadus- ja arendustegevuse valdkonnaks eesmärgiga minimeerida õhusõidukite mõju keskkonnale ja parandada kohalikku õhu kvaliteeti ja mürataset lennujaamade ümbruses ning elanikkonna tervist ja elukvaliteeti.Lennundusalane teadus- ja arendustegevus aitab täita Euroopa Liidu strateegilisi eesmärke uue Lissaboni strateegia raames. Keskkonnasõbralikumad lennundustehnoloogiad on kooskõlas laienenud ELis mobiilsuse suurendamise põhimõtetega ja aitavad kaasa nende saavutamisele; eriti tähtsad on need kiiresti kasvava liiklusega läbirääkijariikidele.Põhimõtted, mille eesmärk on viia keskkonnasõbraliku õhutranspordi saavutamiseks võimalikult kiiresti ellu järkjärgulised muutused, aitavad jätkusuutlikult parandada ELi praeguste ja tulevaste põlvkondade heaolu ja elutingimusi.Kavandatud algatus on osa ühenduse ulatuslikust ja ambitsioonikast strateegiast, mille eesmärk on innovatsioonialase mahajäämuse kõrvaldamine, ja mis hõlmab muu hulgas ettepanekut Euroopa Tehnoloogiainstituudi asutamiseks. Euroopa Tehnoloogiainstituudi eesmärk on ühendada haridus, teadusuuringud ja ettevõtlus ning näha olemasolevate võrgustike jaoks ette uued haldusmudelid, et nende tegevust täiendavalt integreerida.2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamineKonsulteerimine huvitatud isikutegaKonsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusKomisjoni ja sidusrühmade vahel toimusid korrapärased konsultatsioonid ning liikmesriikidele ja seitsmenda raamprogrammiga ühinenud riikidele korraldati esitlusi Clean Sky tehnilise sisu ja haldusstruktuuri üleVastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineKomisjoni talituste, huvirühmade, riikide ning sotsiaalmajandusliku ja keskkonnapaneeli kaasatuse tulemusena koguti korrapäraselt märkusi ja ettepanekuid Clean Sky tehnilise sisu, haldamise ja seadusandlike aspektide kohta.Komisjon võttis arvesse sotsiaalmajandusliku ja keskkonnapaneeli lõpparuandes esitatud märkusi. Haldusstruktuuri käsitlevas ettepanekus võeti arvesse aruande tulemusi.Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineAsjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnadVälisekspertide eriteadmisi kasutati sotsiaalmajandusliku ja keskkonnamõju hindamisel ja Clean Sky haldusstruktuuri esialgsel analüüsimisel.Kasutatud metoodikaKahel korral kokku kutsutud sotsiaalmajandusliku ja keskkonnapaneeli koosolekud toimusid komisjoni ruumides, kus korraldati ka sektori sidusrühmade esindajate ärakuulamine, mis võimaldas konkreetseid küsimusi põhjalikumalt analüüsida. Paneeli ettekandja(d) koostas(id) paneeli aruande paneeli kõikide liikmete osavõtul.Haldusstruktuuri hinnanud paneelile anti koos komisjoni mandaadiga sektori ettepaneku projekt.Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeritiRiigid määrasid oma esindajad sotsiaalmajanduslikku ja keskkonnapaneeli. Clean Sky haldusstruktuuri analüüs telliti kahelt eksperdilt ühisettevõtte JET tippjuhtkonnast.Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõteEi ole nimetatud võimalikke tõsiseid pöördumatute tagajärgedega ohte.Sotsiaalmajanduslik ja keskkonnapaneel andis algul nõu suurendada eri tehnikavaldkondade vahelist sidusust ja liidestumist, koostada Clean Sky kohta edasine makroökonoomiline analüüs ja tugevdada haldusstruktuuri. Paneel kinnitas teistkordse hindamise tulemusena, et soovitusi võeti arvesse.Haldusalases uuringus juhiti tähelepanu tähtsatele küsimustele, mida Clean Sky haldusstruktuuris tuleks arvesse võtta, ning lõplikus ettepanekus võeti neid arvesse.Eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendidPaneeli aruanded olid sidusrühmadele kättesaadavad ning neid tutvustati ja arutati riikidega toimunud koosolekutel.Mõju hindaminePõhimõtteliste valikute hindamiseks kasutati põhikriteeriumidena järgmisi tegureid:-  investeeringu mastaap ja aeg;-  jätkuvus ja sidusus;-  era- ja avaliku sektori vahendite kasutamine;-  osalejate kriitiline hulk ja mitut valdkonda hõlmav lähenemisviis;-  osalejate tegevuse koordineerimine ja integreerimine;-  haldusstruktuuri tõhusus;-  kõrgtehnoloogiaks valmisoleku tase.Esimesena vaadeldud valik oli, et ELi tasandil ei võeta meetmeid (ei riigi ega ELi tasandil). Sellest valikust tuleb loobuda, kuna mitut liiki turutõrked ei võimalda loota õhusõidukite keskkonnasäästlikeks muutmiseks vajalike oluliste innovatsioonide saavutamisel ainult turumehhanismide toimimisele. Lähenemisviis, mille kohaselt ELi tasandil ei võeta meetmeid ja mis piirab teadus- ja arendustegevuse toetamist riigi tasandiga, ei sobi, kuna õhusõidukite keskkonnasäästlikuks muutmise mastaabid ja ulatus ei ole ei rahaliste kohustuste ega teadusalase suutlikkuse poolest üksikliikmesriikidele jõukohased. Riikide teadus- ja arendustegevuse põhimõtted aitavad oluliselt täiendada ELi programmi, millega edendatakse keskkonnasäästlike õhutranspordi tehnoloogiate arendamist, kui ei saa asendada ühenduse tasemel võetavaid meetmeid.Teine võimalus on kasutada sellist valitsustevahelist kava nagu EUREKA. Selle eelarve ja kestus ei võimalda aga toime tulla suurte tehnoloogiliste ja äriliste riskidega, mis takistavad erainvestoritel keskkonnasäästlike õhusõidukite tehnoloogia väljatöötamisel osalemist. Ühenduse tasandil üldist huvi pakkuvate keskkonnasäästlike õhutranspordi tehnoloogiate väljaarendamise ja kasutuselevõtu kiirendamiseks ei ole kõnealune võimalus sobiv.Kolmas võimalus on kasutada traditsioonilisi raamprogrammi meetmeid, millega ergutatakse eelmiste etappide teadusuuringuid ja järgmiste etappide sihtotstarbelisi teadusuuringuid alusuuringuteks ja valideerimiseks allsüsteemi või süsteemi tasandil. Kuid need vahendid ei ole optimaalsed keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljaarendamise kiirendamiseks nende võimalikult kiire rakendamise eesmärgil, sest see nõuab süsteemide tehnoloogiate täielikku tutvustamist (s.t süsteemide süsteemi integreerimist ja tutvustamist). Eraldiseisva regulaarse teaduskoostöö meetme mastaabist ja koordineerimistasemest ei piisa selle eesmärgi saavutamiseks järgmistel põhjustel:-  teadus- ja arendustegevuse killustumine eraldi projektide vahel;-  osalejatevahelise vajaliku integratsiooni ja koordineerimise puudumine;-  valideerimise mittevõimaldamine tehnoloogilise valmisoleku sobival tasandil;-  õigusliku ja haldusstruktuuri puudumine vajaliku juhtimise tagamiseks.Üksikutest tutvustustest ei ole keskkonna seisukohast nii palju kasu kui terviklikust lähenemisviisist. Avaliku sektori toetuseta töötab sektor välja uusi tooteid strateegia kohaselt, mis piirab turutõrgete mõju. Põhiline ajendav tegur võiks olla kuluefektiivsus, ja keskkonnasäästlikkus ei oleks mitte prioriteet, vaid täiendav kasu. Konkurentsi ja õhusõidukite pargi uuendamise seisukohast on aeg oluline; killustatud lähenemisviisi korral oleks eraldiseisvate projektide tulemuste lülitamisel tootearendusse määramatus suur; kasu keskkonnale lükkuks edasi, kuna liikluse kasv edestab tehnoloogia täiustamise tempot. See tähendab, et lennunduse tekitatud heited ja müra kasvavad veel 3–4 aasta jooksul kiiremini kui ühtse programmi kasutamisel. Killustatud lähenemisviisi korral lükkub tulemuste rakendamine ja sotsiaalse kasu saavutamine edasi. Täiendavaks sotsiaalseks puuduseks on Euroopa lennundussektori konkurentsivõime vähenemine, mis avaldab mõju töökohtade loomisele ja elatustasemele.Tehakse ettepanek moodustada ühisettevõte Clean Sky tegevuste juhtimiseks ambitsioonikate teadus- ja tehnoloogiaalaste kavadega, mis nõuavad Euroopa tasandil suuri avaliku ja erasektori investeeringuid. Ühisettevõtet Clean Sky peetakse sobivaks valikuks, millega astutakse oluline samm ACARE keskkonnaalase strateegiliste teadusuuringute kava rakendamiseks. Sektori esitatud ettepanekus rõhutatakse, et Clean Sky keskkonnaalased eesmärgid on nii ambitsioonikad, et nõuavad tehnoloogiliste kiiremat murrangute valideerimist kui tavalise teadus- ja arendustegevuse tempo puhul. Clean Sky puhul rakendatav mitut valdkonda sisaldav innovatiivne lähenemisviis hõlmab kogu lennundustehnoloogiat ja tagab uute komponendi-, süsteemi- ja sõidukitehnoloogiate integreerimise, suuremastaabilise valideerimise ja tutvustamise, luues sellega aluse innovatiivsete keskkonnasäästlike toodete käivitamiseks vastuvõetava riskiga.Ühine tehnoloogiaalgatus Clean Sky avaldab olulist positiivset mõju mitmes valdkonnas:-  lennunduse väiksem keskkonnamõju maailmas;-  lennundustegevuse suurem tõhusus;-  reisijate suurem rahulolu ja mobiilsuse kasv;-  Euroopa lennundussektori konkurentsivõime säästva arengu kaudu.Sektorisse tehakse väga suuri investeeringuid, mis tagab tulemuste kasutuselevõtu. Clean Sky aitab makromajanduse tasemel kaasa Euroopa majanduskasvule. Kuna õhutranspordi nõudlus kasvab rohkem kui paljudes muudes sektorites, kasvab selle panus pidevalt. See panus on suur ka tööhõive seisukohast: sektoris töötab 3 miljonit Euroopa kodanikku. Selle põhjal avaldab Clean Sky positiivset mõju kogu Euroopa majandusele. Keskkonnasäästlikumad ja vaiksemad õhusõidukid leevendavad lennuliikluse kasvu piiranguid. Kokkuvõttes:-  Ühisel tehnoloogiaalgatusel Clean Sky on olemas kriitiline mass ja mitut valdkonda hõlmav lähenemisviis, mis sisaldab kõiki tehnoloogiaid, mida on vaja õhutranspordi keskkonnasäästlikkuse tagamiseks vajalike oluliste sammude väljatöötamise ja kasutuselevõtmise kiirendamiseks. Killustatuse tõttu ei saavutata teaduskoostöö kaudu nende eesmärkide täitmiseks vajalikku kriitilist massi ja mitut valdkonda hõlmavat lähenemisviisi.-  Clean Sky haldamine tagab eri tegevuste integreerimise ja koordineerimise, kasutades lennundusalases teadus- ja arendustegevuses mastaabi- ja mitmekülgsussääste, mis võimaldavad saavutada osalejatevahelist koostoimet. Ainuüksi raamprogrammi alusel võetaval ELi meetmel sellised omadused puuduvad.-  Clean Sky arendab välja ja teeb mitu tutvustust, et kinnitada kõrgtehnoloogia valmidusastet, kiirendades sellega uue toote arendust.3. Ettepaneku õiguslik külgKavandatud meetmete kokkuvõteEttepanek seisneb nõukogu määruses, millega moodustatakse ühisettevõte Clean Sky.Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 171.Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei mõjuta ühenduse ainupädevusse kuuluvat valdkonda.Ettepaneku eesmärke ei ole võimalik piisaval määral saavutada üksnes liikmesriikide tegevuse tulemusena järgmistel põhjustel:-  Lennundus on ülemaailmne sektor. Õhutranspordi piiriülese iseloomu tõttu peab see vastama ohutuse ja jälgitavuse ülemaailmsetele uuendustest tulenevatele sertifitseerimisnormidele. Sellisena ei saa uued tehnoloogiad jääda riigi tasandile. Liikmesriikide teadus- ja arendustegevuse nišid saavutavad Euroopa tehnoloogilise tasandi, mille puhul innovatsiooni võib käsitada kui süsteemide süsteemi.-  Õhutranspordi keskkonnamõju on ülemaailmne küsimus ja mõjutab õhutranspordisüsteemi eri tahke. Ressursside vajaduse täitmine ei ole üksikute liikmesriikide huvirühmadele jõukohane. Eesmärkide õigeaegseks saavutamiseks vajalik juhtimine- ja koordineerimine eeldab rahvusvahelise projekti elluviimist Euroopa tasandil.-  Euroopa lennundussektor tegutseb ülemaailmsel, kuid piirangutega turul. See suurendab tootmiskulusid ja mõjutab sektori võimet investeerida tehnoloogiauuendustesse.Seepärast on vaja teadus- ja arendustegevuse jõupingutused ELi tasandil ühendada ning saavutada innovatsiooni tugevdamiseks piisav kriitiline mass.Ühenduse meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmis(t)el põhjus(t)el.324-  Teadus- ja arendustegevus peab toimuma Euroopa tasandil. Tehnoloogiliste uuenduste rakendamist ja täielike tutvustuste väljatöötamist tuleb koordineerida ELi tasandil, et tagada maksimaalne sotsiaalne kasu kogu Euroopas ja majanduslik kasu tarneahela kaudu. Selline koordineerimine saab toimuda ainult ühisettevõtet Clean Sky käsitlevate ühenduse õigusnormide alusel.-  Avaliku ja erasektori partnerlus ning ELi ja riiklikele programmidele avaldatav piisav finantsvõimenduse mõju, mis on vajalik, et teha järkjärgulisi muudatusi keskkonda mõjutavates tehnoloogiates vajalike koostoimete maksimeerimiseks, on mõeldav ainult Euroopa tasandil.Ühenduse sekkumine võimaldab teadus- ja arendustegevuse programme otstarbekamaks täiustada. Tehniliste oskuste suur vastastikune täiendavus võimaldab saavutada mastaabisäästu ja suurendab tehnoloogia õigeaegse tutvustamise tõenäosust.Sotsiaalmajanduslik ja keskkonnahinnang näitab, et Clean Sky aitab oluliselt vähendada õhutranspordi mõju keskkonnale, suurendada Euroopa majanduskasvu ja luua uusi töökohti sektori konkurentsivõime tõstmise teel.Clean Sky valikus on ühendatud laialdase tehnoloogilise ja oskusteabebaasi eelised piisava kriitilise massiga ning selle ülesande täitmiseks luuakse vajalik võimendav mõju ja haldusstruktuur.Lisaks Euroopa Komisjonile osalevad Clean Sky tehnilistes ja juhtimistegevustes 86 organisatsiooni 16 riigist. Clean Sky väljatöötamise käigus ühineb sellega veel organisatsioone.Seetõttu on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel:Clean Sky ülesanne on viia läbi teadus- ja arendustegevust, mis keskendub õhutranspordisüsteemi keskkonnamõjule; eesmärkide õigeaegse täitmise tagamiseks on vaja seda programmi nõuetekohaselt hallata. Ühisettevõtte variant on lihtsaim viis Clean Sky haldamiseks, sest see võimaldab siduda Euroopa Komisjoni erasektoriga. Clean Sky puhul ettenähtud haldusstruktuur tagab piisava paindlikkuse ja reageerimiskiiruse tehnoloogiliste eesmärkide saavutamiseks ning ka avaliku huvi teenimise tagamiseks vajaliku läbipaistvuse ja kontrolli.Clean Sky vajalik hinnanguline eelarve seitsmeks aastaks on 1,6 miljardit eurot. Seda summat tuleb vaadelda lähtudes Euroopa lennundussektori praegustest kulutustest teadus- ja arendustegevusele, võttes arvesse kasu keskkonnale, võimalikku mõju muudes valdkondades ja täiendavat kasu.Õigusakti valikKavandatud õigusakt(id): määrus.Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el:-  ühenduse osalusega ettevõtte rajamiseks on nõutav nõukogu määrus.4. Mõju eelarveleEsialgse hinnangulise eelarve kohaselt on ühenduse kulud esimesel aastal 47 miljonit eurot, mis iga aastaga kasvavad, ulatudes viie aasta pärast 140 miljoni euroni aastas, ning tegevuse lõpetamise eelarve kuuendal ja seitsmendal aastal on need 267 miljonit eurot.5. Täiendav teaveMudelarvutused, katsejärk ja üleminekuaegEttepaneku jaoks oli või on ette nähtud üleminekuaeg.Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklauselEttepanek sisaldab ülevaatamisklauslit.Ettepanek sisaldab aegumisklauslit.Ühine tehnoloogiaalgatus Clean SkyTehnoloogiaalane kokkuvõteClean Sky eesmärk on luua täiesti uuenduslik õhutranspordisüsteem, mis põhineb täiustatud tehnoloogiate integreerimisel ja täielikel tutvustustel, et vähendada õhutranspordi mõju keskkonnale müra ja gaasiliste heidete vähendamise ja õhusõidukite kütusesäästmise täiustamise teel. Meede hõlmab õhutranspordisüsteemi kõiki põhilisi lennundussegmente ja nendega seotud tehnoloogiaid, mida on nimetatud lennunduse tehnoloogiaplatvormi ACARE välja töötatud lennunduse strateegiliste teadusuuringute kavas.Clean Sky tugineb kuuele tehnikavaldkonnale, mida nimetatakse integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondadeks (ITD) ja milles tehakse esialgsed uuringud ja tööde eelvalik – nendele järgnevad suuremastaabilised maapealsed või lennututvustused, et viia uuenduslikud tehnoloogiad valmidustasandile, mille puhul neid võiks rakendada uue põlvkonna keskkonnasäästlike õhusõidukite tootmisel. Integreeritud tehnoloogia eri tutvustusvaldkondade vahel tagatakse mitmesugused seosed sidususe ja andmevahetuse loomiseks. Enamikku katsestendidest kasutatakse mitmes integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnas ühiselt. Need integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnad on:1. Intelligentsete jäigatiivaliste õhusõidukite integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkond, milles keskendutakse aktiivse tiiva tehnoloogiatele, mille puhul tiib tunnetab õhuvoolu ja kohandab sellele vastavalt oma kuju, samuti õhusõidukite uutele konfiguratsioonidele, mille puhul on neid uudseid tiivakontseptsioone optimaalselt kasutatud.2. Keskkonnasäästliku piirkondliku õhusõiduki integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkond, milles keskendutakse kergekaalulistele konfiguratsioonidele ja tehnoloogiatele, kasutades intelligentseid struktuure, vähe müra tekitavaid konfiguratsioone ja muudes integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondades välja töötatud tehnoloogiaid, näiteks mootoreid, energiahaldamist ja uusi konfiguratsioone.3. Keskkonnasäästliku tiivikõhusõiduki integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkond, milles keskendutakse uuenduslikele tiivikulabadele ja mootori paigaldusele müra vähendamiseks, õhusõiduki kere väiksemale rindtakistusele, diiselmootoritele ja elektrisüsteemidele kütusetarbimise vähendamiseks ja keskkonnasõbralikele lennuteedele.4. Keskkonnasäästliku mootori integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnas integreeritakse vähese müra ja kergekaaluliste madalsurvega süsteemide tehnoloogiaid, suure efektiivsusega, madala NOx heitega ja kergekaalulise põhiosaga uudseid konfiguratsioone, näiteks avatud rootoreid või vahejahuteid.5. Keskkonnasäästlike operatsioonisüsteemide integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnas keskendutakse õhusõidukite seadmete ja süsteemide täielikult elektrilisele arhitektuurile, termoregulatsioonile, keskkonnasäästlike trajektooride ja missiooni võimalusele ja maapealsete teenuste täiustamisele.6. Keskkonnasäästliku projekteerimise integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnas tegeldakse materjalidega ja komponentidega kogu nende kasutusea jooksul, keskendudes sellistele küsimustele nagu tooraine optimaalne kasutamine, mittetaastuvate materjalide, loodusressursside ja energia kasutamise vähendamine, mürgised heitveed ja ringlussevõtt.Esimese täieliku integreeritud vahendina saab Euroopas kättesaadavaks tehnoloogia hindamisvahend praegu veel arendatavate täiustatud tehnoloogiate omavaheliseks seostamiseks, ning sellel on nii kohalik kui ka ülemaailmne oluline keskkonnamõju. Selles vaadeldakse nii Clean Sky siseseid kui ka väliseid sisendeid keskkonnaparameetrite ja õhusõidukite, lennujaama ja õhusõidukite pargi tasanditel.Tehnoloogia hindamisvahendiga saab hinnata kõrgetasemelisi prognoose, meetodeid ja tulemusi ning sellel on seirefunktsioon, mis võimaldab sõltumatutel välisekspertidel ja üldsusel kinnitada nende paikapidavustKuna õhusõiduki kütusesäästu mõjutab ka lennutrajektoori juhtimise strateegia, loob Clean Sky tihedad sidemed ühisettevõttega SESAR, mis uurib lennuliikluse juhtimise tehnoloogiaid kooskõlas komisjoni algatusega Single Sky („Ühtne taevas”). Need sidemed luuakse tehnoloogia hindamisvahendi kaudu, samuti süsteemide integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna kaudu, mis arendab välja lennuliikluse juhtimisega liidestuvaid avioonikaseadmeid.Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte Clean Sky tehnoloogilistest eesmärkidest:Tehnoloogia hindamisvahend |08.07.01 10 | Mitte-kohustuslik | Liigendatud[24] | Ei | JAH | JAH | Nr 1A |08.07.01 20 | Mitte-kohustuslik | Liigendamata | JAH | JAH | JAH | Nr 1A |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj | Kokku |Tegevuskulud[25] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 45 000 | 86 375 | 119 375 | 129 375 | 136 375 | 259 500 | 776 000 |Maksete assigneeringud | b | 38 250 | 80 169 | 114 425 | 127 875 | 135 325 | 279 956 | 776 000 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[26] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | 2000 | 3625 | 3625 | 3625 | 3625 | 7500 | 24 000 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 47 000 | 90 000 | 123 000 | 133 000 | 140 000 | 267 000 | 800 000 |Maksete assigneeringud | b+c | 40 250 | 83 794 | 118 050 | 131 500 | 138 950 | 287 456 | 800 000 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[27] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 | 2,457 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0,376 | 0,791 |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) kokku | a+c+d+e | 47 364 | 90 364 | 123 364 | 133 714 | 140 364 | 268 078 | 803 248 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 40 614 | 84 158 | 118 414 | 132 214 | 139 314 | 288 534 | 803 248 |Maksete assigneeringute suhtes nähakse ette kinnipidamissüsteem, mille puhul 85% makse nominaalsummast makstakse ette ja ülejäänud 15% makstakse pärast aruannete (tehniline ja finantsaruanne) heakskiitmist. Sellega on seletatav kulukohustuste ja maksete assigneeringute vaheline nihe.Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj | Kokku |Ühisettevõtte Clean Sky teised liikmed | f | 2000 | 3625 | 3625 | 3625 | 3625 | 7500 | 24 000 |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 49 481 | 94 106 | 127 106 | 137 456 | 144 106 | 275 812 | 828 067 |Siinkohal arvesse võetud kaasrahastamine kujutab endast ühisettevõtte jooksvatesse kuludessetehtavaid teiste liikmete osamaksusid, mis võrduvad punkti 8.2.4 alapunktis c osutatud ühenduse rahalise toetusega. Ülejäänud osa liikmete osamaksust on mitterahaline, moodustades kokku osamaksu summas 800 miljonit eurot.Nagu põhikirja jaos selgitatud, on ühisettevõtte struktuuri aluseks ligikaudu 6 tehnoloogilist teemat, mida nimetatakse integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondadeks, ja selle liikmeid määratletakse järgmiselt:-  Euroopa Komisjon-  integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid-  integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade toetajaliikmedKomisjoni rahaliseks panuseks ühisettevõtte vahenditesse on ette nähtud kokku 800 miljonit eurot, mis on jaotatud tegevuskuludeks ja jooksvateks kuludeks. Ühisettevõtte ülejäänud liikmed ja nende sidusettevõtjad kohustuvad tegema mitterahalise sissemakse 776 miljonit eurot ja rahalise sissemakse 24 miljonit eurot jooksvateks kuludeks. Ühisettevõtte tegevuse algul kohustuvad integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid tegema ligikaudu 75%-lise ehk 600 miljoni euro suuruse mitterahalise sissemakse ning toetajaliikmed maksavad ülejäänud 25% ehk 200 miljonit eurot.Ühises tehnoloogiaalgatuses osalemise suurendamiseks tellivad integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid ühise tehnoloogiaalgatuse tegevuse ajal vähemalt 200 miljoni euro eest töid konkursikutsete tulemusena partneritelt (komisjoni järelevalve all). Need partnerid osalevad mitterahaliselt piiratud aja jooksul ja ainult teatavate tegevuste puhul, ning nad ei ole ühisettevõtte liikmed.Tuleb siiski märkida, et integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid võtavad endale täiendava (mitterahalise) kohustuse 200 miljoni eurot: (ebatõenäoliseks) juhul, kui ühelegi konkursikutsele ei vastata, täidavad nad need ülesanded ise.4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[28] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meedet [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 aasta kohta |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusÜhisettevõtte asutamine avaliku ja erasektori partnerlusena; ühenduse rahalist panust ühisettevõtte vahenditesse kasutatakse teadusuuringute kaasrahastamiseks lennundussektoris eesmärgiga parandada õhutranspordisüsteemi keskkonnasäästlikkust, millega aidatakse kaasa ACARE SRA-2 eesmärkide saavutamisele (üksikasjalikumat kirjeldust vt seletuskirja 1. jaost).5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeSeda on käsitletud seletuskirja 1. jaos.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesÜldeesmärke on käsitletud seletuskirja 1. jaos ja kvantitatiivseid eesmärke on täpsemalt käsitletud Clean Sky tehnoloogiaalases kokkuvõttes.Sobivad näitajad on määratud kindlaks sõltumatu sotsiaalmajanduslike ja keskkonnamõjude hindamise tulemusena, mille tegid liikmesriikide nimetatud väliseksperdid. Nende soovitusi on kirjeldatud mõju hindamise dokumendi punktis 7.3.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldaja on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:Ühisettevõtte Clean Sky keskne juhtorgan on juhatus, milles Euroopa Komisjonil on keskne roll. Juhatus vastutab ühise tehnoloogiaalgatuse strateegiliste suundade eest. Sellesse kuuluvad integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid (kokku 12) ning üks iga integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda esindav toetajaliige, ning lõpuks komisjon, kellel on kõigis avalikku huvi pakkuvates küsimustes vetoõigus.Igapäevase juhtimise eest vastutab ühisettevõtte direktor (personali abiga), kes tegutseb ühisettevõtte seadusliku esindajana ja täiesti sõltumatult.Tehnilise juhtimise eest vastutavad integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtkomiteed, millesse kuuluvad kõik konkreetses integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnas osalevad liikmed.Üldkoosolekul osalevad kõikide ühises tehnoloogiaalgatuses osalejate esindajad ning see on nõuandev organ, mis annab põhilistele juhtorganitele soovitusi.Väljaspool ühisettevõtet on ette nähtud suhtlemine mitme asutusega: ACARE jälgib ühise tehnoloogiaalgatuse tehnilist arengut ja riikide esindajate rühma kuuluvad spetsialistid jälgivad ühise tehnoloogiaalgatuse edenemist, kuid toimivad ka vahendajatena, kes ühest küljest teavitavad ühisettevõtet asjakohastest siseriiklikest algatustest ja programmidest ning teisest küljest siseriiklikku sektorit ja teadusringkondi ühisettevõtte Clean Sky konkursi- ja pakkumiskutsetest.Peale selle võivad nii ühisettevõte kui ka komisjon kasutada sõltumatutest ekspertidest moodustatud nõuandekomitee teenuseid, mis annab soovitusi teadus-, tehnilistes, finants- ja juhtimisküsimustes.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordÜhisettevõtte põhikirja projektiga on ette nähtud erisätted sisekontrolli kohta.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineKäesolevale ettepanekule lisatud mõju hindamine, mis põhineb sõltumatute välisekspertide rühma tehtud kaheetapilisel sotsiaalmajandusliku mõju hindamisel, sisaldab ühisettevõtte Clean Sky asutamise eelhindamiseks vajalikku teavet.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Ei kohaldata6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusAsutusesisene hinnang ühisettevõttele antakse projekti edu käsitlevas aastaaruandes. Nõuandekomiteel palutakse teha tegevuse edenemise vahehindamisi ja anda soovitusi teadus-, tehnilistes, finants- ja juhtimisküsimustes.Peale selle on ette nähtud välise konsultatsioonifirma tehtav vahehindamine projekti tulemuste hindamiseks ja parandusettepanekute tegemiseks.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDKonkreetsed pettusevastased meetmed on esitatud ühisettevõtte Clean Sky asutamist käsitleva määruse artiklis 14.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj |Ametnikud või ajutine personal[30] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[31] |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[32] |KOKKU | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusKaks täistööajale taandatud haldustöötaja ametikohta on vajalikud järgmiste ülesannete täitmiseks:-  tehnoloogilise ühisalgatuse tegevuse edenemise tehniline järelkontroll,-  kontaktid riikide esindajate rühma, ACARE ja transpordi programmikomiteega,-  konkursi- ja pakkumiskutsete ning uute liikmete vastuvõtmise jälgimine,-  osalemine koosolekutel, komisjoni esindamine juhatuse ja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtkomitee tasandil,-  vahe- ja lõpphindamise korraldamine,-  pisteliste kontrollide/auditite tegemine,-  aruandlus ühise tehnoloogiaalgatuse edenemise kohta.Peale selle on eelnimetatud ülesannete toetamiseks ette nähtud üks täistööajale taandatud abitöötaja kategooria ametikoht.Need funktsioonid hõlmavad komisjoni poolset ühise tehnoloogiaalgatuse järelkontrolli (s.t on võrreldavad kahe projektiametniku ja neid abistava töötaja funktsioonidega). Seega neid ei lähetata ühisettevõttesse.8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |sise- |väli- | 2000 | 3625 | 3625 | 3625 | 3625 | 7500 | 24 000 |Tehniline ja haldusabi kokku | 2000 | 3625 | 3625 | 3625 | 3625 | 7500 | 24 000 |Eespool esitatud summad katavad ühisettevõtte tegevuse lõpetamise kulusid (mis eeldatavasti kestab kauem kui 2015. aastani). Need moodustavad 50% ühenduse panusest ühisettevõtte jooksvatesse kuludesse.Keskmine maksumus 117 000 eurot aastas AD/AST kohta ja 51 000 eurot aastas välispersonali kohta. Ühenduse panus on 11,4 miljonit eurot.Muud jooksvad kulud: projektide hindamine, kommunikatsioonitegevus, kohtumised, sõidu- ja elamiskulud, jooksvad kontorikulud, IT, auditeerimine jne. Ühenduse panus on 12,6 miljonit eurot.8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj |Ametnikud ja ajutine personal (08 07 01 01) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |Standardne kulu 117 000 eurot aastas täistööajale taandatud ametikoha kohta |Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |[…] |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused[34] | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,026 | 0,091 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[35] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid[36] | 0,350 | 0,350 | 0,700 |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0,376 | 0,791 |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustada, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummas VÄLJA) | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0,376 | 0,791 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |[…] |[1] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.[2] ELT L 400, 30.12.2006, lk 86–241.[3] 9039/03.[4] 12339/03.[5] 12487/04.[6] KOM(2003) 226.[7] 15717/06.[8] 6044/07.[9] 7224/07.[10] Vt KOM(2007) 2[11] Euroopa Parlament ja Euroopa Ülemkogu kinnitasid 2005. aasta kevadel taas ELi eesmärki piirata ülemaailmset temperatuuritõusu maksimaalselt 2 °C-ga (2° eesmärk).[12] Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste eelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikkel 185; EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1; parandus (ELT L 25, 30.1.2003, lk 43).[13] Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72; parandus EÜT L 2, 7.1.2003, lk 39.[14] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.[15] EÜT L 292,15, 15.11.1996, lk 2.[16] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.[17] EÜT L 357, 31.12.2002 lk 72; parandus EÜT L 2, 7.1.2003, lk 39.[18] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.[19] ELT L 264, 25. 9.2006, lk 13.[20] „Suure” eelarvemuudatusena võib käsitada muudatust, mis mõjutab 10% integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna eelarvest.[21] Selline kulude jaotus on kooskõlas kehtiva tavaga lennunduse ning teadus- ja arendustegevuse projektides, mille puhul kõige rohkem tööd ja investeeringutega seotud riske võtavad enda kanda suurimad integraatorid.[22] See jaotis on saadud alt-üles lähenemisviisi abil, mille puhul võrreldi üksikute integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade ja tehnoloogia hindamisvahendi eelarvelisi tingimusi nende tehniliste eesmärkidega.[23] EÜT L 357, 31.12.2002 lk 72; parandus EÜT L 2, 7.1.2003, lk 39.[24] Liigendatud assigneering.[25] Kulud 08.07.01 01 – Koostöö – Transport (sh lennundus) „Ühisettevõtte Clean Sky teadusuuringute tegevuskulud”.[26] Kulud, mis kuuluvad jaotise 08.01.04 60 alla – „Toetuskulud ühisettevõtte Clean Sky jooksvateks kuludeks”.[27] Kulud, mis kuuluvad peatüki 08.07.01 alla, välja arvatud artiklid 08.07.01 01 või 08.01.04 60.[28] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[29] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[30] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[31] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[32] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[33] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[34] Projektiga seotud komisjoni töötajate lähetuskulud sõltuvad ühisettevõtte lõplikust asukohast. Siin eeldatakse, et see asub Brüsselis ning et juhatuse koosolekud toimuvad selle asukohas.Lähetuste maksumuse arvutamisel eeldatakse keskmiseks kuluks 1300 eurot. Koosolekute hinnanguline arv on: kaks ametnikku osalevad neli korda aastas integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomitee koosolekutel; kaks täiendavat lähetust.[35] Täpsustada komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.[36] Ette on nähtud üks vahehindamine ja lõplik hindamine komisjoni talituste tellimusel.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.7.2016
            COM(2016) 441 final
            2016/0203(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse määrusi (EL) 2016/72 ja (EL) 2015/2072 seoses teatavate kalapüügivõimalustega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 on määratud 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Tavaliselt muudetakse kõnealuseid püügivõimalusi nende kehtivusaja jooksul mitu korda. Nõukogu määrust (EL) 2015/2072 tuleks muuta, et kohandada ohututes bioloogilistes piirides olevate kalavarude andmeid.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas Euroopa Liidu säästva arengu poliitikaga.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Kavandatud meetmed on kooskõlas liidu muude tegevuspõhimõtetega, eriti keskkonnapoliitikaga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.

               Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad ühise kalanduspoliitika uue alusmääruse artiklis 2 sätestatud kohustustest.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud aluslepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

               •Vahendi valik

               Kavandatav vahend: määrus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ettepanekus võetakse arvesse tagasisidet sidusrühmadelt, nõuandekomisjonidelt, liikmesriikide asutustelt, kalurite organisatsioonidelt ja valitsusvälistelt organisatsioonidelt.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ettepanek põhineb Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) teaduslikel nõuannetel.

               •Mõjuhinnang

               Kalapüügivõimalusi käsitleva määruse kohaldamisala on piiratud aluslepingu artikli 43 lõikega 3.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Kavandatud meetmed ei mõjuta eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Ettepaneku eesmärk on muuta määrust (EL) 2016/72 järgmiselt.

               Teatavates piirkondlike kalandusorganisatsioonide lepinguosaliste kvootide ülekandmistes lepitakse kokku aasta alguses; seepärast on asjakohane tagada, et selliste ülekandmiste ja asjaomaste liikmesriikide vahel jaotamise kohta oleksid jõus vastavad õigusaktid.

               Lubatud kogupüügi piirkondade VIa (N) ja VIa (S) ning VIIb ja c heeringavarudega seotud teaduslike nõuannete kohaselt tohib kehtestada lubatud kogupüügi (TAC), et koguda kahes kõnealuses majandamispiirkonnas kalandusega seotud andmeid. See parandaks nende varude kohta edaspidi antavaid teaduslikke nõuandeid.

               Teaduslike nõuannete kohaselt tuleks hariliku süvameregarneeli püüki vähendada. Pärast Norraga konsulteerimist on asjakohane muuta hariliku süvameregarneeli püügi piirnorme ICESi IIIa rajoonis ja Norra vetes lõuna pool laiuskraadi 62º N.

               On tehtud ettepanek korraldada teaduslik uuring, et tegeleda puudujääkidega, mida on täheldatud pika aja jooksul Iiri mere (VIIa) hariliku merikeele kohta tehtud uuringutes. Praegune lubatud kogupüük on väga väike ja tööstusharu on seadnud selle kahtluse alla; mittevastavus hinnangu ja tegeliku arvukuse vahel tooks kaasa nn püüki piiravate liikide mõju lossimiskohustuse rakendamisele. Seepärast on kalavarude seisundi hindamiseks vaja täiendavat teaduslikku teavet.

               Liikmesriik võib teadusuuringute toetamiseks eraldada oma jaotatud kvoodist täiendavad 2 %, mida võib pakkuda müügiks. Kuna hariliku merikeele lubatud kogupüük ICESi VIIa rajoonis on väga väike, ei ole selle maht koos riikliku kvoodiga piisav, et toetada uuringut, mis on nõutav teadusliku hinnangu jaoks vajalike andmete saamiseks.

               Ettepaneku teaduslikus hinnangus märgitakse, et käesoleva projekti toetamiseks mõeldud täiendava püügiosa mõju tulemusel suureneks siiski kudekarja biomass, kuigi väiksemal määral. STECF märkis oma järeldustes, et põhimõtteliselt oleks kogu varude jagunemist hõlmav uuring hinnangu jaoks kasulik, kui seda tehtaks mitme aasta jooksul. Seepärast tuleks kokkuleppel liikmesriikidega, kellel on kvoot hariliku merikeele püüdmiseks ICESi VIIa rajoonis, anda täiendav kvoot ühele või mitmele teadusprojektis osalevale laevale üksnes projekti kestuse ajaks.

               Praegu annab ICES teaduslikke nõuandeid liigi Squalus acanthia kohta ja aruandluskood põhineb samuti selle liigi ladinakeelsel nimetusel. Nõukogu määruses (EL) 2016/72 esinev ingliskeelne üldnimetus (spurdog/dogfish) ei ole vastavuses liigi ladinakeelse nimetusega. Seepärast tuleks ingliskeelne üldnimetus ära parandada (picked dogfish), kuna see vastab ladinakeelsete nimetusele.

               Praegu on hariliku ogahai (Squalus acanthias) püügivõimalusteks määratud 0 tonni. Harilikku ogahaid (Squalus acanthias) püütakse paljudes püügipiirkondades endiselt märkimisväärsetes kogustes ja need avaldavad nn püüki piiravate liikide mõju lossimiskohustuse täielikule rakendamisele. Lossimiskohustuse rakendamise hõlbustamiseks on välja töötatud projekt, millega kehtestatakse hariliku ogahai (Squalus acanthias) püügi vältimine reaalajas. STECFi hinnangu kohaselt võib ettepanek aidata kaasa varude taastamisele, toetades varude püügi vältimist. Projektis osalevatel laevadel peaks olema lubatud lossida piiratud kogust harilikku ogahaid (Squalus acanthias), kes on surnud ja kes ei jääks ellu ka siis, kui kala ruttu vette tagasi lasta. See ei suurendaks kalastussuremust ega avaldaks negatiivset mõju kalavarude taastamisele. Tagamaks, et kalavarude pikaajalist taastamist ei seata millegagi ohtu, tuleks lossimiste puhul kehtestada ennetusmeetmena üldine iga-aastane piirmäär 270 tonni ja iga projektis osaleva laeva puhul kuu piirmäär kuni 2 tonni. Projekt oleks avatud kõigile osalemisest huvitatud liikmesriikidele, kes vahetavad omavahel teavet hariliku ogahai (Squalus acanthias) püügi piirkondade kohta. Liikmesriigid peaksid edastama komisjonile osalevate laevade nimekirja. Kvoodid eraldatakse üksnes projekti kestuse ajaks.

               2016. aasta märtsis toimunud ICCATi istungitevahelisel koosolekul lepiti kokku, et liit saab eraldada osa oma kasutamata kasvatamisvõimsusest loodusest püütud hariliku tuuni viimiseks Portugali kalakasvandustesse. See võimaldaks Portugalil tegeleda tulevikus hariliku tuuni kasvatamisega. Seepärast tuleks kehtestada vastav võimsuse piirang.

               Komisjon soovib ettepanekuga muuta ka nõukogu määrust (EL) 2015/2072 (millega määratakse kindlaks Läänemere kalapüügivõimalused 2016. aastaks), et kohandada ohututes bioloogilistes piirides olevate kalavarude andmeid. Uusimate teaduslike nõuannete kohaselt on Botnia lahe kiluvarud ohututes bioloogilistes piirides ja Riia lahe heeringavarud väljaspool ohutuid bioloogilisi piire.

               2016/0203 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse määrusi (EL) 2016/72 ja (EL) 2015/2072 seoses teatavate kalapüügivõimalustega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu määrusega (EL) 2016/72
                  1
                on määratud 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu.

               (2)Aasta alguses lepitakse kokku teatavates piirkondlike kalandusorganisatsioonide lepinguosaliste kvoodi ülekandmistes. Seepärast on asjakohane tagada õigusnormide kehtivus, et kvoote üle kanda ja asjaomaste liikmesriikide vahel jaotada.

               (3)ICESi VIa (N) ja VIa (S) ning VIIb ja c püügipiirkondade heeringavarusid käsitlevate teaduslike nõuannete kohaselt tohib kehtestada lubatud kogupüügi, et koguda kahes kõnealuses majandamispiirkonnas kalandusega seotud andmeid. See parandaks nende varude kohta edaspidi antavaid teaduslikke nõuandeid.

               (4)ICESi teaduslike nõuannete kohaselt tuleks hariliku süvameregarneeli püüki vähendada. Pärast Norraga konsulteerimist on asjakohane muuta hariliku süvameregarneeli püügi piirnorme ICESi IIIa rajoonis ja Norra vetes lõuna pool laiuskraadi 62º N.

               (5)STECFi teaduslike nõuannete kohaselt võiks võtta kasutusele väikese tööndusliku püügi lisakvoodi, et julgustada kalalaevade osalemist ICESi VIIa rajooni hariliku merikeelega seotud teadusprogrammis, mis korraldatakse konkreetsete tingimuste alusel. Kõnealune täiendav kvoot tuleks anda üksnes teadusprogrammi kestuse ajaks ja see ei piiraks püügitegevuse suhtelist stabiilsust.

               (6)Praegu annab ICES teaduslikke nõuandeid liigi Squalus acanthias kohta ja aruandluskood põhineb samuti selle liigi ladinakeelsel nimetusel. Nõukogu määruses (EL) 2016/72 esinev ingliskeelne üldnimetus (spurdog/dogfish) ei ole vastavuses liigi ladinakeelse nimetusega. Seepärast tuleks ingliskeelne üldnimetus ära parandada (picked dogfish), kuna see vastab ladinakeelsete nimetusele.

               (7)Praegu on hariliku ogahai (Squalus acanthias) püügivõimalusteks määratud 0 tonni. STECF hindas projekti, millega kehtestatakse hariliku ogahai (Squalus acanthias) püügi vältimine reaalajas. STECFi hinnangu kohaselt võib projekt toetada hariliku ogahai (Squalus acanthias) kaaspüügi vältimist. Projektis osalevatel laevadel peaks olema lubatud lossida piiratud kogust harilikku ogahaid (Squalus acanthias), kes on surnud ja kes ei jääks ellu ka siis, kui kala ruttu vette tagasi lasta. Tagamaks, et kalavarude pikaajalist taastamist ei seata millegagi ohtu, tuleks lossimiste puhul kehtestada ennetusmeetmena üldine iga-aastane piirmäär 270 tonni ja iga projektis osaleva laeva puhul kuu piirmäär kuni 2 tonni. Liikmesriigid peaksid edastama komisjonile kõikide osalevate laevade nimekirja.

               (8)2016. aasta märtsis toimunud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) istungitevahelisel koosolekul lepiti kokku, et liit eraldab osa oma kasutamata kasvatamisvõimsusest loodusest püütud hariliku tuuni viimiseks Portugali kalakasvandustesse. See võimaldaks tulevikus Portugalil tegeleda hariliku tuuni kasvatamisega. Seepärast on asjakohane kehtestada loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille Portugal võib eraldada oma kalakasvandusele.

               (9)Nõukogu määruses (EL) 2015/2072
                  2
                määratakse kindlaks kalavarud, mis on Läänemeres ohututes bioloogilistes piirides. Uusimate teaduslike nõuannete kohaselt on Botnia lahe kiluvarud ohututes bioloogilistes piirides ja Riia lahe heeringavarud väljaspool ohutuid bioloogilisi piire. Seepärast on asjakohane muuta kõnealuses määruses sätestatud ohututes bioloogilistes piirides olevate kalavarude kindlaksmääramist.

               (10)Määrusi (EL) 2016/72 ja (EL) 2015/2072 tuleks seepärast vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1
                  Määruse (EL) 2016/72 muutmine

               1.Määrust (EL) 2016/72 muudetakse järgmiselt:

               a)ei puuduta eestikeelset versiooni;

               b)artiklile 21 lisatakse lõige 5:

               „5. Käesolevat artiklit kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2017, kui tegemist on kvootide ülekandmisega piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaliselt liidule ja nende kvootide edasise jaotamisega liikmesriikide vahel.“;

               c) I, IA ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

               Artikkel 2
                  Määruse (EL) 2015/2072 muutmine

               Määruse (EL) 2015/2072 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

               Artikkel 3
                  Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 22. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/72, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2016, lk 1).

                     (2)
                  Nõukogu 17. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2072, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2016. aastaks ning muudetakse määrust (EL) nr 1221/2014 ja määrust (EL) 2015/104 (ELT L 302, 19.11.2015, lk 1–10).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.7.2016
            COM(2016) 441 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Komisjoni ettepanek: Nõukogu määrus,
            millega muudetakse määrusi (EL) 2016/72 ja (EL) 2015/2072 seoses teatavate kalapüügivõimalustega

               LISAD

               järgmise dokumendi juurde:

               Komisjoni ettepanek: Nõukogu määrus,

               millega muudetakse määrusi (EL) 2016/72 ja (EL) 2015/2072 seoses teatavate kalapüügivõimalustega

               I lisa
                  Määruse (EL) 2016/72 I, IA ja IV lisa muudatused

               1.Määruse (EL) 2016/72 I lisa muudetakse järgmiselt:

               a)
                     ei puuduta eestikeelset versiooni;

               b)
                     ei puuduta eestikeelset versiooni.

               2.Määruse (EL) 2016/72 IA lisa muudetakse järgmiselt:

               a)
                     tabel, milles on heeringa püügivõimalused Vb, VIb ja VIaN(1) püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised vetes, asendatakse järgmisega:

                        Liik:

                        Heeringas

                        Püügipiirkond:

                        Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed(1)

                        Clupea harengus

                        (HER/5B6ANB)

                        Saksamaa

                         389

                        (2)

                        Analüütiline TAC

                        Prantsusmaa

                         74

                        (2)

                        Iirimaa

                         526

                        (2)

                        Madalmaad

                         389

                        (2)

                        Ühendkuningriik

                        2 102

                        (2)

                        Liit

                        3 480

                        (2)

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        3 480

                        (1)

                        Viide heeringavarudele ICESi VIa püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool või 7° läänepikkusest lääne pool ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde’i piirkond.

                        (2)

                        Heeringat on keelatud püüda või pardal hoida selle TACi kohaldamisalasse jäävate ICESi püügipiirkondade neis vetes, mis asuvad vahemikus 56° N ja 57° 30′ N, välja arvatud kuuemeremiiline vöönd mõõdetuna Ühendkuningriigi territoriaalvete lähtejoonest.

               b)
                     tabel, milles on heeringa püügivõimalused VIaS(1), VIIb, VIIc püügipiirkonnas, asendatakse järgmisega:

                        Liik:

                        Heeringas

                        Püügipiirkond:

                        VIaS(1), VIIb, VIIc püügipiirkond

                        Clupea harengus

                        (HER/6AS7BC)

                        Iirimaa

                        1 236

                        Analüütiline TAC

                        Madalmaad

                         124

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

                        Liit

                        1 360

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        1 360

                        (1)

                        Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, lõuna pool 56° 00′ N ja lääne pool 07° 00′ W.

               c)
                     tabel, milles on hariliku süvameregarneeli püügivõimalused IIIa püügipiirkonnas, asendatakse järgmisega:

                        Liik:

                        Harilik süvameregarneel

                        Püügipiirkond:

                        IIIa püügipiirkond

                        Pandalus borealis

                        (PRA/03A.)

                        Taani

                        3 813

                        Analüütiline TAC

                        Rootsi

                        2 054

                        Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

                        Liit

                        5 867

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        10 987

               d)
                     tabel, milles on hariliku süvameregarneeli püügivõimalused Norra vetes lõuna pool 62º N, asendatakse järgmisega:

                        Liik:

                        Harilik süvameregarneel

                        Püügipiirkond:

                        Norra veed lõuna pool 62° N

                        Pandalus borealis

                        (PRA/04-N.)

                        Taani

                         357

                        Analüütiline TAC

                        Rootsi

                         155

                        (1)

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

                        Liit

                         512

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        Ei kohaldata

                        (1)

                        Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.

               e)
                     tabel, milles on hariliku merikeele püügivõimalused VIIa püügipiirkonnas, asendatakse järgmisega:

                        Liik:

                        Harilik merikeel

                        Püügipiirkond:

                        VIIa püügipiirkond

                        Solea solea

                        (SOL/07A.)

                        Belgia

                         20

                        (1)

                        Analüütiline TAC

                        Prantsusmaa

                         0

                        (1)

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

                        Iirimaa

                         5

                        (1)

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

                        Madalmaad

                         6

                        (1)

                        Ühendkuningriik

                         9

                        (1)

                        Liit

                         40

                        (1)

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                         40

                        (1)(2)

                        (1)

                        Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

                        (2)

                        Lisaks sellele TACile võivad liikmesriigid, kellel on kvoot hariliku merikeele püüdmiseks VIIa püügipiirkonnas, ühisel kokkuleppel otsustada eraldada kokku 7 tonni ühele või mitmele laevale, kes tegelevad STECFi poolt hinnatud teadusliku kalapüügiga, et parandada selle kalavaru kohta teaduslikku teavet (SOL/*07A.). Asjaomased liikmesriigid peavad enne lossimise lubamist teatama komisjonile laeva(de) nime(d).

               f)
                     tabel, milles on hariliku ogahai püügivõimalused IIIa püügipiirkonna liidu vetes, asendatakse järgmisega:

                        Liik:

                        Harilik ogahai

                        Püügipiirkond:

                        IIIa püügipiirkonna liidu veed

                        Squalus acanthias

                        (DGS/03A-C.)

                        Taani

                         0

                        (1)

                        Analüütiline TAC

                        Rootsi

                         0

                        (1)

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

                        Liit

                         0

                        (1)

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                         0

                        (1)

                        (1)

                        Selle TACiga hõlmatud piirkondades ei püüta sihtliigina harilikku ogahaid. Kui harilikku ogahaid püütakse juhuslikult lossimiskohustusega hõlmamata kalapüügil, ei tohi neid isendeid kahjustada ja nad tuleb kiiresti vette tagasi lasta. Varasemad sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 46 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites määratletud piirkondades.

               g)
                     tabel, milles on hariliku ogahai püügivõimalused IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes, asendatakse järgmisega:

                        Liik:

                        Harilik ogahai

                        Püügipiirkond:

                        IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

                        Squalus acanthias

                        (DGS/2AC4-C)

                        Belgia

                         0

                        (1)

                        Analüütiline TAC

                        Taani

                         0

                        (1)

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

                        Saksamaa

                         0

                        (1)

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

                        Prantsusmaa

                         0

                        (1)

                        Madalmaad

                         0

                        (1)

                        Rootsi

                         0

                        (1)

                        Ühendkuningriik

                         0

                        (1)

                        Liit

                         0

                        (1)

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                         0

                        (1)

                        (1)

                        Selle TACiga hõlmatud piirkondades ei püüta sihtliigina harilikku ogahaid. Kui harilikku ogahaid püütakse juhuslikult lossimiskohustusega hõlmamata kalapüügil, ei tohi neid isendeid kahjustada ja nad tuleb kiiresti vette tagasi lasta. Varasemad sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 46 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites määratletud piirkondades.

               h)
                     tabel, milles on hariliku ogahai püügivõimalused I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna liidu vetes, asendatakse järgmisega:

                        Liik:

                        Harilik ogahai

                        Püügipiirkond:

                        I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

                        Squalus acanthias

                        (DGS/15X14)

                        Belgia

                         0

                        (1)(2)

                        Analüütiline TAC

                        Saksamaa

                         0

                        (1)(2)

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

                        Hispaania

                         0

                        (1)(2)

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

                        Prantsusmaa

                         0

                        (1)(2)

                        Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.

                        Iirimaa

                         0

                        (1)(2)

                        Madalmaad

                         0

                        (1)(2)

                        Portugal

                         0

                        (1)(2)

                        Ühendkuningriik

                         0

                        (1)(2)

                        Liit

                         0

                        (1)(2)

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                         0

                        (1)(2)

                        (1)

                        Selle TACiga hõlmatud piirkondades ei püüta sihtliigina harilikku ogahaid. Kui harilikku ogahaid püütakse juhuslikult lossimiskohustusega hõlmamata kalapüügil, ei tohi neid isendeid kahjustada ja nad tuleb kiiresti vette tagasi lasta. Varasemad sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 46 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites määratletud piirkondades.

                        (2)

                        Erandina võib STECFi poolt hinnatud kaaspüügi vältimise programmis osalev laev lossida ühes kuus kuni 2 tonni harilikku ogahaid, kes on kalapüügivahendite pardale hiivamise hetkel surnud. Kaaspüügi vältimise programmis osalevad liikmesriigid tagavad, et käesoleva erandi alusel lossitud hariliku ogahai üldkogused ei ületa allpool märgitud koguseid. Enne lossimise lubamist peavad nad komisjonile edastama osalevate laevade nimekirja. Liikmesriigid vahetavad teavet kaaspüügi vältimise piirkondade kohta.

                        Liik:

                        Harilik ogahai

                        Püügipiirkond:

                        I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

                        Squalus acanthias

                        (DGS/*15X14)

                        Belgia

                         20

                        Analüütiline TAC

                        Saksamaa

                         4

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

                        Hispaania

                         10

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

                        Prantsusmaa

                         83

                        Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.

                        Iirimaa

                         53

                        Madalmaad

                         0

                        Portugal

                         0

                        Ühendkuningriik

                         100

                        Liit

                         270

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                         270

               3.Määruse (EL) 2016/72 IV lisa 6. punkti tabel B asendatakse järgmisega:

               „Tabel B

                        Kalakasvandusse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides)

                        Hispaania

                        5 855

                        Itaalia

                        3 764

                        Kreeka

                        785

                        Küpros

                        2 195

                        Horvaatia

                        2 947

                        Malta

                        8 768

                        Portugal

                        500

               “

               II LISA

               Määruse (EL) 2015/2072 lisa muudatused

               Määruse (EL) 2015/2072 lisa muudetakse järgmiselt:

               a)
                     tabel, milles on räime püügivõimalused alarajoonis 28.1, asendatakse järgmisega:

                        „Liik:

                        Räim

                        Püügipiirkond:

                        Alarajoon 28.1

                        Clupea harengus

                        HER/03D.RG

                        Eesti

                        16 124

                        Läti

                        18 791

                        Liit

                        34 915

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        34 915

                        Analüütiline TAC“

               b)
                     tabel, milles on kilu püügivõimalused alarajoonide 22–32 liidu vetes, asendatakse järgmisega:

                        „Liik:

                        Kilu

                        Püügipiirkond:

                        Alarajoonide 22–32 liidu veed

                        Sprattus sprattus

                        SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

                        Taani

                        19 958

                        Saksamaa

                        12 644

                        Eesti

                        23 175

                        Soome

                        10 447

                        Läti

                        27 990

                        Leedu

                        10 125

                        Poola

                        59 399

                        Rootsi

                        38 582

                        Liit

                        202 320

                        Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 6 lõiget 3.

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        Ei kohaldata

                        Analüütiline TAC“