Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0291

Ettepanek Nõukogu määrus kolmandatest riikidest pärinevate põllumajandustoodete imporditingimuste kohta pärast Tšernobõli tuumaelektrijaama avariid (kodifitseeritud versioon)  /* KOM/2007/0291 lõplik - ACC 2007/0101 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 4.6.2007KOM(2007) 291 lõplik2007/0101 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSkolmandatest riikidest pärinevate põllumajandustoodete imporditingimuste kohta pärast Tšernobõli tuumaelektrijaama avariid (kodifitseeritud versioon)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 22. märtsi 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 737/90 kolmandatest riikidest pärinevate põllumajandustoodete imporditingimuste kohta pärast Tšernobõli tuumaelektrijaama avariid[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EMÜ) nr 737/90 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse IV lisas. 737/90 (kohandatud)2007/0101 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSkolmandatest riikidest pärinevate põllumajandustoodete imporditingimuste kohta pärast Tšernobõli tuumaelektrijaama avariidEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit  133 ,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[6],ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 22. märtsi 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 737/90 kolmandatest riikidest pärinevate põllumajandustoodete imporditingimuste kohta pärast Tšernobõli tuumaelektrijaama avariid[7] on korduvalt oluliselt muudetud[8]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. 737/90 põhjendus 1(2) 26. aprillil 1986 toimunud Tšernobõli tuumaelektrijaama avarii tagajärjel paiskus atmosfääri märkimisväärses koguses radioaktiivseid aineid. 737/90 põhjendus 3 (kohandatud)(3) Jättes endale võimaluse tulevikus vajaduse korral toetuda nõukogu määrusele 22. detsembrist 1987 (Euratom) nr [3954/87, mis käsitleb toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade kehtestamist tuuma- või muu kiirgusavarii korral[9]] ja võttes arvesse Tšernobõli avarii spetsiifilisi tagajärgi,  peaks  ühendus ka edaspidi tagama, et inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted, mis võivad olla saastatud, toodaks ühendusse ainult vastavalt ühisele korrale. 737/90 põhjendus 4(4) Nimetatud ühine kord peaks kaitsma tarbijate tervist ja ühenduse ning kolmandate riikide vahelist kaubandust ebasoodsalt mõjutamata säilitama turu ühtsuse ja mitte kahjustama kaubavahetust. 737/90 põhjendus 6 (kohandatud)(5) Lubatud piirmäärade järgimist  tuleks  asjakohaselt kontrollida, ja kui neid ei järgita, siis importi mitte lubada. 737/90 põhjendus 7 (kohandatud)(6) Mitmete põllumajandustoodete radioaktiivne saastatus on vähenenud ja väheneb veelgi tasemeni, mis oli enne Tšernobõli avariid. Seepärast tuleks kehtestada kord, mis võimaldab sellised tooted määruse  [3954/87]  reguleerimisalast välja jätta. 737/90 põhjendus 8 (kohandatud)(7) Kuna käesolev määrus hõlmab kõiki inimtoiduks ettenähtud põllumajandussaadusi ja -tooteid, ei ole kõnesoleval juhul vaja kohaldada  nõukogu  direktiivi  2004/68/EÜ[10]  artiklis  14   nimetatud  korda. 737/90 põhjendus 9 (kohandatud)(8)  Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[11]. 737/90 (kohandatud)ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1.  Välja arvatud I lisas loetletud inimtoiduks sobimatud tooted ja vastavalt artikli 5 lõikes 2  nimetatud  korrale käesoleva määruse reguleerimisalast väljajäetavad tooted, kohaldatakse käesolevat määrust kolmandatest riikidest pärinevate toodete suhtes, mis on nimetatud:a) asutamislepingu  I  lisas;b) nõukogu [määruses (EMÜ) nr 2730/75 [12]];c) nõukogu [määruses (EMÜ) nr 2783/75 [13]];d) nõukogu  3448/93[14] ;e) nõukogu  määrus (EÜ) nr 776/94 [15].Artikkel 2.  Muude kehtivate sätete kohaldamist piiramata, tuleb artiklis 1 nimetatud tooteid vabasse ringlusse lubades järgida  lõikes 2 kehtestatud  lubatud piirmääri: 616/2000 art 1 punkt a (kohandatud).  Tseesium-134 ja -137 maksimaalne akumuleerunud radioaktiivsustase ei ületa[16]:a) 370 Bq/kg II lisas loetletud piima ja piimatoodete ning toiduainete puhul, mis on ette nähtud imikute toitmiseks esimesel neljal kuni kuuel elukuul ja rahuldavad selle inimrühma toitumisvajadusi ning pannakse jaemüüki selgelt eristatavates ning etiketiga „imikutoit”; varustatud pakendites;b) 600 Bq/kg kõikide teiste asjaomaste toodete puhul. 737/90Artikkel 31. Liikmesriigid kontrollivad, kuidas artiklis 2 lõikes 2 ettenähtud lubatud piirmääri järgitakse artiklis 1 nimetatud toodete osas, võttes arvesse päritoluriigi saastatuse taset.Võidakse kontrollida ka ekspordilube.Sõltuvalt kontrolli tulemustest võtavad liikmesriigid artikli 2 kohaldamiseks vajalikke meetmeid, sealhulgas võivad nad kas üksiktoodet või kogu tooteliiki vabasse ringlusse mitte lubada.2. Iga liikmesriik annab komisjonile käesoleva määruse kohaldamisega seotud teavet, eriti juhtumite kohta, kui lubatud piirmääri ei järgita.Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele. 737/90 (kohandatud).  Kui tuvastatakse korduv lubatud piirmäärade eiramine, võib võtta vajalikke meetmeid artikli 5 lõikes 2  nimetatud  korras.See võib isegi tähendada, et asjaomasest kolmandast riigist pärinevaid tooteid ei lubata importida.Artikkel 4Käesoleva määruse rakendamise kord ning kõik muudatused I lisa toodete loetelus ja käesolevast määrusest väljajäetud toodete nimekiri võetakse vastu artikli 5 lõikes 2  nimetatud  korras. 806/2003 art 3 ja III lisa punkt 7Artikkel 51. Komisjoni abistab komitee. 806/2003 art 3 ja III lisa punkt 7 (kohandatud)2. Kui viidatakse käesolevale  lõikele , kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7. 806/2003 art 3 ja III lisa punkt 7Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ettenähtud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 6Määrus (EMÜ) nr 737/90 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas IV lisas esitatud vastavustabeliga. 737/90 (kohandatud)Artikkel 7Käesolev määrus jõustub  kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 616/2000 art 1 punkt cSee lõpeb:a) 31. märtsil 2010, kui nõukogu enne seda kuupäeva teisiti ei otsusta, eriti kui artiklis 6 nimetatud väljajäetud toodete nimekiri hõlmab kõiki inimtoiduks ettenähtud tooteid, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse;b) määruse (Euratom) [nr 3954/87] artikli 2 lõikes 1 ette nähtud komisjoni määruse jõustumise kuupäeval, kui see on enne 31. märtsi 2010. 737/90Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja 737/90 (kohandatud)I LISAInimtoiduks sobimatud kaubadCN-kood | Kirjeldus |ex 0101 Ö 10 10 Õ Ö ex 0101 90 19 Õ | Võidusõiduhobused |ex 0106 | Muud (elusloomad, v.a koduküülikud ja tuvid: mitte inimtoiduks) |ex 03 01 | Elusad dekoratiivkalad |0408 11 Ö 20 Õ 0408 19 Ö 20 Õ 0408 91 Ö 20 Õ 0408 99 Ö 20 Õ | Kooreta munad ja munakollased, inimtoiduks kõlbmatud[17] |ex 0504 Ö 00 00 Õ | Loomade (v.a kalade) toiduks mittekasutatavad sooled, põied ja maod, terved või tükeldatud |0511 10 00 ex 0511 91 90 0511 99 | Mujal nimetamata või hõlmamata loomsed tooted, v.a toidukõlblik loomaveri; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad rühmadest 1 ja 3 |Ö ex Õ | Kuivatatud kaunviljad, poetatud, kooritud või koorimata, tükeldatud või tükeldamata, seemneks |1001 90 10 | Polbnisu seemneks[18] |1005 10 11 1005 10 13 1005 10 15 1005 10 19 Ö 1005 10 90 Õ | Hübriidmais seemneks[19] Ö Muu mais seemneks Õ |1006 10 10 | Riis seemneks[20] |1007 00 Ö 10 Õ | Hübriidsorgo seemneks[21] |1201 00 10 1202 10 10 1204 00 10 1205 00 10 1206 00 10 1207 10 10 1207 20 10 1207 30 10 1207 40 10 1207 50 10 1207 60 10 1207 91 10 1207 99Ö 15 Õ | Õliseemned ja õliviljad, purustatud või purustamata, seemneks[22] |Ö ex Õ 1209 | Seemned, viljad ja eosed külviks Ö , võimeline idanema (s.o sobib seemneks) Õ |1501 00 11 | Pekk ja muu searasv kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks[23] |1502 00 10 | Veise-, lamba- või kitserasv, sulatamata või sulatatud, pressitud või pressimata, ekstraheeritud või ekstraheerimata, kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks[24] |1503 00 11 | Rasvasteariin ja oleosteariin kasutamiseks tööstusliku toorainena[25] |1503 00 30 | Küünla- või seebirasv kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks[26] |1505 Ö 00 Õ | Villarasv ja sellest saadud rasvained (sh lanoliin) |1507 10 10 1507 90 10 | Sojaoaõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, kasutamiseks tehniliseks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks[27] |1508 10 10 1508 90 10 | Maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, kasutamiseks tehniliseks otstarbeks või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks[28] |1511 10 10 | Palmi toorõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, kasutamiseks tehniliseks otstarbeks või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks[29] |1515 30 10 | Kastoorõli ja selle fraktsioonid sünteetiliste kiudude või plastmasside tootmisel kasutatava aminoundekaanhappe tootmiseks[30] |1515 Ö 90 11 Õ | Tungaõli Ö jojoba ja oititsikaõli; mürtelvaha ja jaapani vaha Õ fraktsioonid |1511 90 91 1512 11 Ö 10 Õ 1512 19 10 1515 21 10 1512 29 10 1513 11 10 1513 19 30 1513 21 Ö 10 Õ 1513 29 30 1514 Ö 11 Õ 10 1514 Ö 19 Õ 10 Ö 1514 91 10 Õ Ö 1514 99 10 Õ 1515 19 10 1515 21 10 1515 29 10 1515 50 11 1515 50 91 1515 90 21 1515 90 31 1515 90 40 1515 90 60 1516 20 Ö 95 Õ | Muud õlid kasutamiseks tehniliseks otstarbeks või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks[31] |1518 00 31 1518 00 39 | Stabiliseeritud taimeõlid, vedelal kujul, segatud, tehniliseks või tööstuslikuks kasutamiseks, v.a toiduainete tootmiseks[32] |2207 20 00 | Denatureeritud, mis tahes kangusega etüül- jm alkohol |Ö 3824 Õ 10 00 | Valuvormide ja -kärnide tootmisel kasutatavad sideained |4501 | Looduslik kork, töötlemata või esmaselt töödeldud; korgijäätmed; purustatud, granuleeritud või jahvatatud kork |5301 10 00 5301 21 00 5301 29 00 | Linakiud, toorlina või töödeldud, ent ketramata |5302 | Toorkanep (Cannabis sativa L.) või töödeldud, ent ketramata; kanepitakud ja -jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) |ex rühm 6 | Eluspuud jm taimed; taimesibulad, -juured jms, lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal, v.a alamrubriiki 0601 20 10 kuuluvad siguritaimed ja -juured |________________II LISAPiim ja piimatooted, mille puhul kehtib lubatud piirmäär 370 Bq/kgCN-koodid | 0401 |0402 |0403 10 11–39 |0403 90 11–69 |0404 |_______________III LISAKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustegaNõukogu määrus (EMÜ) nr 737/90 (EÜT L 82, 29.3.1990, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 686/95 (EÜT L 71, 31.3.1995, lk 15) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 616/2000 (EÜT L 75, 24.3.2000, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) | Ainult III lisa punkt 7 |_____________IV LISAVASTAVUSTABELMäärus (EMÜ) nr 737/90 | Käesolev määrus |Artikkel 1, sissejuhatus | Artikkel 1, sissejuhatus |Artikkel 1, esimene taane | Artikkel 1, punkt a |Artikkel 1, teine taane | Artikkel 1, punkt b |Artikkel 1, kolmas taane | Artikkel 1, punkt c |Artikkel 1, neljas taane | Artikkel 1, punkt d |Artikkel 1, viies taane | Artikkel 1, punkt e |Artikkel 2 | Artikkel 2, lõige 1 |Artikkel 3, esimene sissejuhatav lause | - |Artikkel 3, teine sissejuhatav lause | Artikkel 2, sissejuhatus |Artikkel 3, esimene ja teine taane | Artikkel 2, punkt a ja punkt b |Artikkel 4 lõige 1 esimene, teine ja kolmas lause | Artikkel 3 lõige 1 esimene, teine ja kolmas lõik |Artikkel 4 lõige 2 esimene ja teine lause | Artikkel 3 lõige 2 esimene ja teine lõik |Artikkel 5 esimene ja teine taane | Artikkel 3 lõige 3 esimene ja teine lõik |Artikkel 6 | Artikkel 4 |Artikkel 7 | Artikkel 5 |- | Artikkel 6 |Artikkel 8, esimene lõige | Artikkel 7, esimene lõige |Artikkel 8, teine lõige, sissejuhatus | Artikkel 7, teine lõige, sissejuhatus |Artikkel 8, teine lõige punkt 1 | Artikkel 7, teine lõige punkt a |Artikkel 8, teine lõige punkt 2 | Artikkel 7, teine lõige punkt b |I lisa | I lisa |II lisa | II lisa |_ | III lisa |_ | IV lisa |___________________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku III lisa.[5] ELT C , , lk .[6] ELT C , , lk .[7] EÜT L 82, 29.3.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr. 806/2003 (EÜT L 122, 16.5.2003, lk 1).[8] Vt lisa III.[9] [EÜT L 371, 30.12.1987, lk 11.Määrust on viimati muudetud määrusega (Euratom) nr 2218/89 (EÜT L 211, 22.7.1989, lk 1).][10] ELT L 139, 30.4.2004, lk 320.[11] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/521/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).[12] [EÜT L 281, 1.11.1975, lk 20.][13] [EÜT L 282, 1.11.1975, lk 104.][14]  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18. [15] EÜT L 91, 8.4.1994, lk 6.[16] Kontsentraatide või kuivtoodete suhtes kohaldatav määr arvutatakse valmistoidu põhjal.[17] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[18] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[19] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[20] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[21] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[22] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[23] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[24] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[25] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[26] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[27] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[28] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[29] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[30] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[31] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.[32] Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ettenähtud tingimusi.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0369

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1543/2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks  /* KOM/2007/0369 lõplik - CNS 2007/0127 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.6.2007KOM(2007) 369 lõplik2007/0127 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1543/2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1) ETTEPANEKUTE TAUSTEttepanekute põhjused ja eesmärgidKomisjon valmistab ette ülevaadet nõukogu määruse (EÜ) nr 1543/2000 kohta, et reageerida uutele väljakutsetele, mis tulenevad vajadusest minna kalanduse korraldamisel üle uuele, pigem laevastikul ja piirkonnal kui kalavarudel põhinevale korraldusele ning rakendada kalanduse korraldamisel ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi.Käesoleva ülevaatega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1543/2000 ja komisjoni rakendusmäärus (EÜ) nr 1581/2004 (millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1639/2001). Lisaks on vaja kohandada uut programmi aega, et saavutada kooskõla finantsmäärusega (EÜ) nr 861/2006 ja selle programmi ajavahemikuga 2007–2013.Uued määrused peaksid jõustuma aastal 2008.Kehtivas määruses märgitakse, et komisjoni loodud teadusprogrammid (ühenduse programm) ja liikmesriikide esitatud vastavad riiklikud programmid koostatakse kuueks aastaks. Esimene ühenduse programm ja esimene programmi aeg, võttes arvesse liikmesriikide ettepanekuid, hõlmab erandlikult aastaid 2002–2006, viimane aasta kaasa arvatud. Teine kuus aastat kestev vahemik hõlmab aastaid 2007–2012.Õiguslike ja finantsnõuete täitmiseks üleminekuajal on vaja muuta määrust (EÜ) nr 1543/2000, et tagada järjepidevus ja vältida kehtiva määruse ja uue määruse kattumist teadusprogrammide programmi aja osas.Seda arvesse võttes hõlmab komisjoni loodud teine ühenduse programm ja liikmesriikide esitatud riiklike programmide teine programmi aeg erandlikult aastaid 2007–2008, viimane aasta kaasa arvatud.Üldine taustKalandust käsitlevate usaldusväärsete lähteandmete süstemaatiline kogumine on kalavarude hindamise ja teadusliku nõustamise alus ning on seega ühise kalanduspoliitika rakendamise seisukohalt äärmiselt oluline.Kõnealuste andmete kogumiseks ja haldamiseks loodi ühenduse õigusraamistik 2000. aastal, kui võeti vastu nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1543/2000 ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 439/2000, millele järgnesid 2001. aastal komisjoni 25. juuli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1639/2001, mida muudeti 2004. aastal komisjoni 27. augusti 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1581/2004, millega kehtestati üksikasjalikud rakenduseeskirjad.Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidKõnealuses valdkonnas puuduvad muud õigusnormid kui nõukogu määrus (EÜ) nr 1543/2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks.Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINEKonsulteerimine huvitatud isikutegaKonsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusEi kohaldata.Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineEi kohaldata.Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.Mõju hindamineKäesolev ettepanek on seotud ühenduse olemasolevate õigusaktide kehtivuse pikendamisega.Seetõttu ei peetud mõju hindamist vajalikuks.3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGKavandatud meetmete kokkuvõteTäpsustatakse, et teine ühenduse programm ja programmi aeg hõlmab aastaid 2007–2008, viimane aasta kaasa arvatud.Õiguslik alusAsutamislepingu artikkel 37.Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel:Ei kohaldata.Õigusakti valikKavandatud õigusakt(id): määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel.Ettepanekus käsitletakse praeguse määruse muudatust.4) MÕJU EELARVELEAndmete kogumiseks võivad liikmesriigid taotleda ühenduselt rahalist toetust. Andmete kogumise ja teadusliku nõustamise keskmine aastane eelarve ajavahemikul 2007–2013 on 58 miljonit eurot.5) TÄIENDAV TEAVELihtsustamineEi kohaldata.Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamineEi kohaldata.2007/0127 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1543/2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 29. juuni 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1543/2000 (millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks)[3] on sätestatud, et esimene ühenduse programm ja esimene programmi aeg hõlmab aastaid 2002–2006.(2) Määrus (EÜ) nr 1543/2000 tuleb asendada uue määrusega [2008], et rakendada kalanduse korraldamisel uusi lähenemisviise. Sellised lähenemisviisid hõlmavad nii üleminekut kalavarudel põhinevalt korralduselt laevastikul ja piirkonnal põhinevale korraldusele kui ka ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi. Kuni uue määruse vastuvõtmiseni on vaja kindlaks määrata teine programmi aeg aastateks 2007–2008, et tagada ühetaoalise ja ajaliselt ühtiva programmi väljatöötamine ühenduse ja riikide tasandil.(3) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1543/2000 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1543/2000 muudetakse järgmiselt.a) Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:“1 Komisjon määratleb artikli 9 lõikes 2 sätestatud korras kooskõlas I lisas kindlaksmääratud raamistikuga ühenduse miinimumprogrammi, mis hõlmab teaduslikeks hinnanguteks vältimatult vajalikke andmeid, ja ühenduse laiendatud programmi, mis lisaks miinimumprogrammi andmetele sisaldab ka teaduslikke hinnanguid tõenäoliselt parandavaid andmeid. Esimene ühenduse programm hõlmab aastaid 2002–2006, viimane aasta kaasa arvatud, ja teine ühenduse programm aastaid 2007–2008.”b) Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:1. Iga liikmesriik koostab riikliku andmete kogumise ja haldamise programmi. Esimene programm hõlmab aastaid 2002–2006, viimane aasta kaasa arvatud. Teine programm hõlmab aastaid 2007–2008. Programmis kirjeldatakse nii üksikasjalike andmete kogumist kui ka kokkuvõtlike andmete saamiseks vajalikku töötlemist vastavalt artiklis 3 ettenähtud põhimõtetele. Selles täpsustatakse nimetatud programmi ja artikli 5 kohaselt koostatavate ühenduse programmide seosed.”Artikkel 2Käeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1543/2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE / TEGEVUSPÕHISE EELARVESTAMISE RAAMISTIK11 07: Vee-elusressursside kaitse, majandamine ja kasutamine3. EELARVEREAD3.1 Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid:11 01 04 03: Kalavarude majandamise toetus (lähteandmete kogumine ja teadusliku nõustamise tõhustamine) – halduskorralduskulud11 07 01: Kalavarude majandamise toetus (lähteandmete kogumine)11 07 02: Kalavarude majandamise toetus (teadusliku nõustamise tõhustamine)3.2 Meetme kestus ja finantsmõju:2007 – 20083.3 Eelarve tunnusjooned (vajadusel lisada ridu):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |11010403 | Mittekohustuslik | Liigendamata[4] | EI | EI | EI | Nr 2 |110701 | Mittekohustuslik | Liigendatud[5] | EI | EI | EI | Nr 2 |110702 | Mittekohustuslik | Liigendatud 2 | EI | EI | EI | Nr 2 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1 Rahalised vahendid4.1.1 Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2007 | 2008 | Kokku |Tegevuskulud[6] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 49,000 | 51,000 | 100,000 |Maksete assigneeringud | b | 27,980 | 50,345 | 78,325 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[7] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0,100 | 0,100 | 0,200 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 49,100 | 51,100 | 100,200 |Maksete assigneeringud | b+c | 28,080 | 50,445 | 78,525 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[8] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,959 | 1,018 | 1,977 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0,150 | 0,150 | 0,300 |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 50,209 | 52,268 | 102,477 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 29,189 | 51,613 | 80,802 |Maksete assigneeringute hindamiseks eeldatakse järgmist.Andmekogumise maksete assigneeringud = 50% aasta n kulukohustuste assigneeringutest + 50% aasta n-1 kulukohustuste assigneeringutestUuringute maksete assigneeringud = 80% aasta n kulukohustuste assigneeringutest +20 % aasta n-1 kulukohustuste assigneeringutestTeadusalaste nõuannete maksete assigneeringud = 80% aasta n kulukohustuste assigneeringutest + 20% aasta n-1 kulukohustuste assigneeringutestKaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | 2007 | 2008 | Kokku |Liikmesriigid rahastatasid üksnes andmekogumise riiklikke programme | f) | 37,400 | 38,250 | 75,650 |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 87,609 | 90,517 | 178,127 |4.1.2 Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib tekkida vajadus kohaldada institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid (st paindlikkusinstrumenti või finantsperspektiivi läbivaatamist).[9]Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | 8,2 | 8,7 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusTagada kehtiva määruse (EÜ) nr 1543/2000 järjepidevus kuni uue määruse vastuvõtmise ja jõustumiseni (loodetavalt alates 2009. aastast).5.2 Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeKõnealune määruse kehtivuse pikendamine on kooskõlas ühise kalanduspoliitikaga ning lisatakse seetõttu uue finantsperspektiivi 2. rubriigi alla. See on ühenduse ainuõiguse alusel kalavarude säästva majandamise tulemusliku poliitika rakendamise seisukohalt hädavajalik. See on üks nõukogu poolt 2002. aasta detsembris ühise kalanduspoliitika raames vastuvõetud otsuste tulemusi.5.3 Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames5.3.1 Andmekogumise valdkonnas on eelarve suurendamine seotud vajadusega lisada 2007. aastal kaks uut liikmesriiki. Eelolevast laienemisest tuleneb vajadus kohaldada ühtset kalanduspoliitikat Musta mere piirkonnas. See nõuab ühenduselt täiendavat pingutust ja toetust.EesmärkTagada järjepidevus ja vältida kehtiva määruse ja uue määruse kattumist teadusprogrammide programmitöö ajas.NäitajadAndmekogumise 2007. aasta riiklike programmide rakendamise jätkamine kuni uue programmi kohaldamise kuupäevani.Finants- ja halduseeskirjade ning määruste arvestamine, sealhulgas kohustuste ja maksete tähtajad.Oodatav tulemusVõtta vastu Bulgaaria ja Rumeenia kalapüügiandmete kogumise programmid.Kalanduse korralduses suurendada kasutatavate andmete kvaliteeti ja valideerimist.5.3.2 Teadusliku nõustamise valdkonnas: ühise kalanduspoliitika reform rõhutab mitmekülgset lähenemist kalandusele, võrreldes varudel põhineva lähenemisviisiga. See on tekitanud olulise lisanõudluse kalandusalase nõustamise järele.EesmärgidEriuuringud määruses (EÜ) 861/2006 sätestatud tegevusalade kohta.Liikmesriikide ja sidusrühmadega peetud nõupidamiste põhjal leppida Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega kokku uues nõustamisperioodis.NäitajadKalapüügi mõju mere ökosüsteemile ja sotsiaal-majanduslikku mõju käsitleva teadusliku nõustamise kvaliteedi paranemine.Nõustamine suurenenud kalavarude kohta.Finants- ja halduseeskirjade ning määruste arvestamine, sealhulgas kohustuste ja maksete tähtajad.Oodatav tulemusSuureneb teaduslik toetus ettepanekute mõju hindamisele, mida on edendatud kalanduse parema tundmisega.5.4 Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).[11]( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:täitevasutusteleühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1 JärelevalvekordKäesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete üle tehakse regulaarset järelevalvet. Komisjon tagab rahastatavate meetmete korrapärase sõltumatu välishindamise.Hindamine6.1.1 Mõju hindamineMäärusega (EÜ) 861/2006 (mis hõlmab perioodi 2007–2013) kaasnes mõju hindamine, mis tugines ühise kalanduspoliitika reformi raames tehtud põhjalikule analüüsile. Kõnealuse määruse eesmärk oli luua õiguslik alus jätkuvale ühendusepoolsele rahastamisele, et toetada ühise kalanduspoliitika eesmärke kalavarude kaitse, andmekogumise ja teadusliku nõustamise valdkonnas pärast 31. detsembrit 2006. Samuti püütakse määrusega luua ühenduse finantssekkumise läbipaistev, selge ja lihtsustatud raamistik.6.1.2 Edasise hindamise tingimused ja sagedusKomisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule:vahehindamise aruande uue määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel saavutatud tulemuste ja rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta;teatise uue määruse alusel rahastatavate meetmete jätkamise kohta.Järelhinnangu aruanne tehakse uue määruse alusel.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDKomisjon tagab, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/1999.Käesoleva määruse alusel rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab eeskirjade eiramine määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses ühenduse õiguse sätete mis tahes rikkumist või ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmatajätmist, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada ühenduste üldeelarvet või mõnda ühenduse täidetavat eelarvet.Komisjon vähendab meetme rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta tuvastab eeskirjade eiramise, sealhulgas käesoleva määruse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata märkimisväärselt muudetud, nii et see on vastuolus rahastatavate meetmete laadi või rakendamise tingimustega.Lisaks sellele, ilma et see piiraks liikmesriikide poolt vastavalt siseriiklikele õigusnormidele tehtavat kontrolli, võivad komisjoni ning kontrollikoja ametnikud või nende esindajad teha käesoleva määrusega rahastatavate meetmete kohapealset kontrolli igal ajal kuni kolme aasta jooksul pärast lõppmakse tasumist komisjoni poolt. Selleks peavad toetuse saajad sel perioodil kõik asjakohased dokumendid kättesaadaval hoidma.Komisjon võib ka nõuda asjaomaselt liikmesriigilt kohapealse kontrolli tegemist. Komisjoni ja kontrollkoja ametnikud või nende esindajad võivad sellises kontrollis osaleda.Iga alusetult tehtud väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | 2007 | 2008 | KOKKU |Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku |11.07.01 „Põhiandmete kogumine“ |Riiklikud programmid | 37,400 | 38,250 | 75,650 |Uuringud (kuni 15%) | 6,600 | 6,750 | 13,350 |11.07.02 Teadusliku toetuse suurendamine | 5,000 | 6,000 | 11,000 |KULUD KOKKU | 49,000 | 51,000 | 100,000 |8.2 HalduskuludInim- ja haldusressursside vajadused kaetakse haldavale peadirektoraadile iga-aastase jaotusmenetluse raames eraldatud vahenditest.8.2.1 Ametikohtade arv ja liigidAmetikoha liik |2007 | 2008 |Ametnikud või ajutine personal (11 01 01)[12] | A*/AD | 3,7 | 3,7 |B*, C*/AST | 4,5 | 5 |Artikli 11 01 02 kohaselt rahastatav personal[13] |Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[14] |KOKKU | 8,2 | 8,7 |8.2.2 Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusRakendada ühise kalanduspoliitika toetuseks vajalike lähteandmete kogumist käsitlev määrus. Arutada ja jälgida andmekogumise ja bioloogiliste uuringute valdkonna riiklike programmide teaduslikke aspekte, osaleda andmekogumist käsitlevate õigusaktide koostamises, korraldada projektikonkursside ja pakkumismenetluste vastusena saadud ettepanekute hindamine ja osaleda sellises hindamises, osaleda ELi kalandust ja vesiviljelust käsitlevate teadusuuringute suunitlemisel.Koostada, arutada ja jälgida andmekogumisuuringute ja riiklike programmide haldus- ja finantsaspekte; teha nende lepingute finantsaspektide kohapealset kontrolli.IT-tugi ja sekretariaatAndmefailide operatiivkontrollVäljamaksete kinnitamine8.2.3 Ametikohtade jaotus (kohustuslik)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8. 2.4 Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (110104030 – Halduskorralduskulud)(eurodes)Eelarverida 11-010403 | 2007 | 2008 | KOKKU |1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) |Riiklike programmide hindamine väliskonsultandi poolt | 100 000 | 100 000 | 200 000 |Programmi hindamine |Tehniline ja haldusabi kokku | 100 000 | 100 000 | 200 000 |8. 2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud(eurodes)Ametikoha liik | 2007 | 2008 |Ametnikud ja ajutine personal (11 01 01) | 959 400 | 1 017 900 |Artikli 11 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 959 400 | 1 017 900 |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.Arvestus = 117 000 eurot ametikoha kohtaArvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.2007 | 2008 | KOKKU |Lähetused 11.010211 | 100 000 | 100 000 | 200 000 |Koosolekud ja konverentsid | 50 000 | 50 000 | 100 000 |Komiteed[15] |Uuringud ja konsultatsioonid |Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (11 01 02 11) | 150 000 | 150 000 | 300 000 |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustada, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 150 000 | 150 000 | 300 000 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[1] ELT C […], lk […].[2] ELT C […], lk […].[3] EÜT L 176, 15.7.2000, lk 1.[4] Liigendamata assigneeringud.[5] Liigendatud assigneeringud[6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise 11 peatüki 11 01 alla.[7] Kulud, mis kuuluvad jaotise 11 artikli 11 01 04 alla.[8] Kulud, mis kuuluvad peatüki 11 01 alla, välja arvatud artiklid 11 01 04 ja 11 01 05.[9] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[10] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[11] Kui näidatud on mitu meetodit, esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all.[12] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[13] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[14] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[15] Täpsustada komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


title: Ettepanek: Nõukogu määrus põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0268

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.5.2007KOM(2007) 268 lõplik2007/0095 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSpõllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIVastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2702/1999 põllumajandussaaduste ja -toodetega seotud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta kolmandates riikides ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2826/2000 põllumajandustoodete ja -saaduste teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul võib ühendus siseturul ja kolmandate riikide turgudel ellu viia piiratud arvu põllumajandussaaduste ja -toodete müügiedendusmeetmeid.Nii ühendusesiseste kui ka -väliste turgude olukorda ning rahvusvahelist kaubandust silmas pidades oli vaja kahe eespool nimetatud määruse abil arendada üldist järjekindlat teavitamis- ja müügiedenduspoliitikat, mis tugineb aga kahele eri teljele: siseturule ja kolmandate riikide turgudele.Nimetatud poliitika täiendas ja tugevdas oluliselt liikmesriikide 2000. aastatel käivitatud kavasid, tõstes nende toodete mainet tarbijate silmis ühenduses ja kolmandates riikides, eelkõige seoses toiduainete kvaliteedi, toiteväärtuse ja ohutuse ning tootmismeetoditega. Selline uusi turge avav tegevus võimaldas ka lisada riiklikke ja eraalgatusi.Viimastel aastatel omandatud kogemustest lähtudes ja lihtsustamise eesmärgil tuleks põllumajandussaaduste ja -toodete müügiedenduseks siseturul ja kolmandate riikide turgudel vastu võtta ühtne õiguslik raamistik, säilitades seejuures meetmete eripära olenevalt rakenduskohast. Selleks tehakse ettepanek nimetatud kaks määrust, (EÜ) nr 2702/1999 ja (EÜ) nr 2826/2000, sõnastada uuesti üheainsa määrusena.Selline areng järgib tegelikult üht varasemat lihtsustust, mille tulemusel sündisid kaks eespool viidatud määrust. Nimelt olid kuni 1990. aastate lõpuni müügiedendusmeetmeid käsitlevad sätted esitatud valdkondlikes õigusaktides, mis erinesid üksteisest rakenduseeskirjade poolest ja mida oli sageli muudetud. Seetõttu oli neid raske kohaldada. Siis näis asjakohane neid ühtlustada ja lihtsustada, võttes vastu eespool nimetatud määrused ja tunnistades kehtetuks varem müügiedenduse alal kehtinud valdkondlikud sätted ja määrused.Müügiedenduspoliitikas osalejatel lihtsustaks täna välja pakutav üks ja ühtne õiguslik raamistik süsteemi siseneda ja selles osaleda. Sel viisil saaks ühtlasi märkimisväärselt vähendada ja lihtsustada selle poliitika rakendamisega seonduvaid haldusmenetlusi.2007/0095 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSpõllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikidesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]ning arvestades järgmist:(1) Vastavalt nõukogu 19. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 2826/2000 põllumajandustoodete ja -saaduste teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul[3] ja nõukogu 14. detsembri 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 2702/1999 põllumajandussaaduste ja -toodetega seotud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta kolmandates riikides[4] võib ühendus teatava arvu põllumajandustoodete ja -saaduste puhul siseturul ja kolmandate riikide turgudel läbi viia teavitus- ja müügiedendusmeetmeid. Seni saavutatud tulemused on vägagi julgustavad.(2) Omandatud kogemusi, ühendusesiseste ja -väliste turgude kasvuväljavaateid ning rahvusvahelise kaubanduse uut olukorda silmas pidades on vaja üldist järjekindlat teavitamis- ja müügiedenduspoliitikat põllumajandussaaduste ja -toodete ning nende tootmismeetodite ning põllumajanduslike toiduainete suhtes siseturul ja kolmandate riikide turgudel, soosimata siiski toodete tarbimist konkreetselt nende päritolu pärast. Selguse huvides tuleks seega määrused (EÜ) nr 2702/1999 ja (EÜ) nr 2826/2000 kehtetuks tunnistada ning asendada need ühe määrusega, säilitades samas meetmete eripära olenevalt rakenduskohast.(3) Selline poliitika täiendab ja tugevdab oluliselt liikmesriikide meetmeid, tõstes nende toodete mainet ühenduse ja kolmandate riikide tarbijate silmis, eelkõige seoses toiduainete kvaliteedi, toiteväärtuse ja ohutuse ning tootmismeetoditega. Sellisel kolmandates riikides uusi turge avaval tegevusel on tõenäoliselt ka riiklikke ja eraalgatusi mitmekordistav mõju.(4) Tuleks määratleda asjaomaste toodete ja valdkondade ning ühenduse programmide teemade ja turgude valikukriteeriumid.(5) Põllumajandustoodete ja -saaduste teavitamis- ja müügiedendusmeetmega peab olema võimalik hõlmata nii tooteid, mis vastavad eksporditoetuse saamise tingimustele, kui ka tooteid, mis ei vasta.(6) Meetmete rakendamine tuleb tagada teavitamis- ja müügiedendusprogrammide raames. Siseturul elluviidavate meetmete järjepidevuse ja tõhususe tagamiseks tuleks kõnealuste programmide olulised osad iga asjaomase toote või valdkonna puhul määrata üldjoontes kindlaks suuniste abil.(7) Täidetavate ülesannete tehnilist laadi silmas pidades tuleks sätestada, et komisjon võib pöörduda teabevahetusekspertidest või tehnilistest assistentidest koosneva komitee poole.(8) Tuleb kindlaks määrata meetmete rahastamise kriteeriumid. Selleks et suurendada ettepaneku teinud organisatsioonide ja liikmesriikide vastutust, on üldjuhul asjakohane, et ühendus katab ainult osa meetmete maksumusest. Erandjuhtudel võib siiski osutuda asjakohaseks mitte nõuda rahastamist asjaomaselt liikmesriigilt. Päritolu, mahepõllunduslikku tootmist ja märgistamist ning põllumajandusalaste õigusaktidega eelkõige äärepoolseimate piirkondade jaoks ettenähtud graafilisi sümboleid käsitlevatest ühenduse süsteemidest teavitamise korral võib ühenduse ja liikmesriikide ühine rahastamine olla õigustatud seoses vajadusega asjakohase teabe järele nende suhteliselt uute meetmete kohta.(9) Valitud meetmete maksimaalse tasuvuse ja tõhususe tagamiseks tuleks meetmete rakendamine usaldada asjakohase menetluse teel asutustele, kellel on vajalik struktuur ja teadmised.(10) Pidades silmas omandatud kogemusi ja rahvusvahelise oliivinõukogu saavutatud tulemusi müügiedendustegevuses, tuleks siiski sätestada, et ühendus saaks jätkata nimetatud nõukogu vastutusalasse kuuluvate meetmete delegeerimist nimetatud nõukogule. Ka teiste toodete puhul peaks olema võimalik taotleda samalaadsete rahvusvaheliste organisatsioonide abi.(11) Programmide nõuetekohase elluviimise ja meetmete mõju kontrollimiseks tuleks sätestada, et liikmesriigid teostavad tõhusat järelevalvet ning sõltumatu organisatsioon hindab tulemusi.(12) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmete rahastamisega seonduvaid kulusid tuleks käsitleda vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta)[5] artikli 3 lõike 1 punktile d või artikli 3 lõike 2 punktile b.(13) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,[6]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 Eesmärk ja kohaldamisala1. Põllumajandussaaduste ja -toodete ja nende tootmismeetodite ning põllumajanduslike toiduainete kohta siseturul või kolmandate riikide turgudel korraldatavad ja artiklis 2 esitatud teavitus- ja müügiedendusmeetmeid võib rahastada täielikult või osaliselt ühenduse eelarvest käesolevas määruses sätestatud tingimustel.Need meetmed viiakse ellu teavitus- ja müügiedendusprogrammi raames.2. Lõikes 1 osutatud meetmed ei tohi põhineda kaubamärkidel ega õhutada toodete tarbimist nende päritolu pärast. Meetmetega hõlmatud toote päritolu võib siiski märkida, kui tegemist on ühenduse õigusnormide alusel antud märgistusega.Artikkel 2Teavitus- ja müügiedendusmeetmed1. Artikli 1 lõikes 1 osutatud meetmed on järgmised:a) suhtekorralduse, müügiedenduse ja reklaami meetmed, mis rõhutavad eelkõige ühenduse toodete olulisi omadusi ja eeliseid, eriti toidu kvaliteeti, ohutust, erilisi tootmismeetodeid, toiteväärtust ja tervislikkust, märgistust, loomade heaolu ja keskkonnasäästlikkust;b) teabekampaaniad, eelkõige ühenduse kaitstud päritolunimetuste (KPN), kaitstud geograafiliste tähiste (KGT), garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste (GTE) ja mahepõllundusliku tootmise korra ning ühenduse põllumajandustoodete ja -saaduste ning toiduainete kvaliteedistandardite ja märgistuse ning kohaldatavate ühenduse õigusaktidega ettenähtud graafiliste sümbolite suhtes kehtiva korra kohta;c) teavitamismeetmed ühenduse kindlaksmääratud piirkondades valmistatud kvaliteetveinide (mpv-kvaliteetveinid), geograafilise tähisega veinide ja geograafilise tähise või reserveeritud traditsioonilise tähisega piiritusjookide süsteemi kohta;d) uuringud müügiedendus- ja teavitamismeetmete tulemuste hindamiseks.2. Siseturul võivad artikli 1 lõikes 1 osutatud meetmed hõlmata ka siseriikliku või Euroopa tähtsusega üritustel, messidel ja näitustel osalemist, eelkõige ühenduse toodete maine tõstmiseks mõeldud väljapanekute korraldamist.3. Kolmandates riikides võivad artikli 1 lõikes 1 osutatud meetmed hõlmata ka:a) teavitamismeetmeid ühenduse lauaveinide süsteemi kohta;b) osalemist rahvusvahelise tähtsusega üritustel, messidel ja näitustel, eelkõige ühenduse toodete maine tõstmiseks mõeldud väljapanekute korraldamist;c) uuringuid uute turgude kohta, mis on vajalikud turuväljundite laiendamiseks;d) kõrgetasemelisi kaubandusalaseid visiite.Artikkel 3Asjaomased valdkonnad ja tooted1. Siseturul võetavate artikli 1 lõikes 1 osutatud meetmetega hõlmatavad valdkonnad või tooted määratakse kindlaks järgmiste kriteeriumide alusel:a) võimalus pöörata temaatiliste või konkreetsetele tarbijatele suunatud kampaaniatega tähelepanu kõnealuste toodete kvaliteedile, tüüpilistele omadustele, erilistele tootmismeetoditele, toiteväärtusele ja tervislikkusele, ohutusele, loomade heaolule ja keskkonnasäästlikkusele;b) tarbijaid teavitava märgistussüsteemi ning toodete jälgitavuse ja kontrollsüsteemide rakendamine;c) vajadus lahendada konkreetse valdkonna spetsiifilisi või lühiajalisi probleeme;d) võimalus anda teavet ühenduse kaitstud päritolunimetuse/kaitstud geograafilise tähise, garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste ja mahepõllundussaaduste süsteemide tähenduse kohta;e) võimalus anda teavet ühenduse mpv-kvaliteetveinide, geograafilise tähisega veinide ja geograafilise tähise või reserveeritud traditsioonilise tähisega piiritusjookide süsteemi tähenduse kohta.2. Kolmandates riikides võetavate artikli 1 lõikes 1 osutatud meetmete tingimustele vastavad eelkõige järgmised tooted:a) otsetarbimiseks või töötlemiseks mõeldud tooted, mille jaoks on kolmandates riikides olemas ekspordivõimalused või potentsiaalne uus turuväljund, eriti tooted, mille puhul ei ole eksporditoetuse maksmine vajalik;b) kõrge lisandväärtusega tüüpilised või kvaliteettooted.Artikkel 4Meetmete tingimustele vastavate teemade, toodete ja riikide loeteluKomisjon koostab artikli 16 lõikes 2 osutatud korras artiklis 3 osutatud teemade ja toodete ning asjaomaste kolmandate riikide loetelud. Need loetelud vaadatakse läbi iga kahe aasta tagant. Vajaduse korral võib neid loetelusid samas korras vahepeal siiski muuta.Kolmandate riikide valimise puhul võetakse arvesse riikide turge, kus on tegelik või potentsiaalne nõudlus.Artikkel 5Suunised1. Müügiedenduseks siseturul koostab komisjon artikli 16 lõikes 2 osutatud korras iga valitud valdkonna või toodete kohta suunised, milles määratakse kindlaks teavitamis- ja müügiedendusprogrammide ettepanekutes järgitav strateegia.Nendes suunistes märgitakse üldjoontes eelkõige:a) eesmärgid ja sihid;b) valitud meetmete teema või teemad;c) võetavate meetmete liik;d) programmide kestus;e) programmide elluviimiseks saadaoleva ühenduse toetussumma soovituslik jagunemine turgude ning kavandatud meetmete liikide kaupa.2. Müügiedenduseks kolmandates riikides võib komisjon artikli 16 lõikes 2 osutatud korras vastu võtta suunised, milles määratakse kindlaks artikli 3 lõikes 2 osutatud teatavate või kõigi toodete alastes teavitus- ja müügiedendusprogrammide ettepanekutes järgitav strateegia.Artikkel 6Teavitamis- ja müügiedendusmeetmete elluviimisega tegelevad organisatsioonid1. Kui käesoleva artikli lõikest 2 ei tulene teisiti, koostavad artikli 2 lõike 1 punktides a, b ja c, lõikes 2 ja lõike 3 punktides a, b ja c osutatud meetmete elluviimiseks vastavalt artikli 5 lõikes 1 osutatud suunistele ühte või mitut asjaomast valdkonda ühe või mitme liikmesriigi või ühenduse tasandil esindavad üks või mitu kutseorganisatsiooni või kutsealadevahelist organisatsiooni ettepanekud maksimaalselt kolmeaastase kestusega teavitamis- ja müügiedendusprogrammide kohta.2. Kui müügiedendusmeetmed kolmandates riikides on mõeldud oliiviõli ja lauaoliivide sektori jaoks, võib ühendus need ellu viia rahvusvahelise oliiviõlinõukogu kaudu.Teiste sektorite puhul võib ühendus taotleda samalaadseid tagatisi pakkuvate rahvusvaheliste organisatsioonide abi.Artikkel 7Teavitamis- ja müügiedendusprogrammide koostamine ja edastamine1. Liikmesriigid koostavad spetsifikaadid, milles määratakse kindlaks teavitamis- ja müügiedendusprogrammide hindamise nõuded ja kriteeriumid.Asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid kontrollivad programmiettepanekute sobilikkust ja nende vastavust käesoleva määruse sätetele, artikli 5 alusel vastuvõetud suunistele ja nende vastavatele spetsifikaatidele. Nad kontrollivad samuti, kas kõnealuste programmide puhul tehtavad kulutused vastavad nendest saadavale tulule.Pärast programmi või programmide läbivaatamist koostab liikmesriik/koostavad liikmesriigid ettenähtud vahendite raames programmide loetelu ja kohustub/kohustuvad osalema nende rahastamises.2. Liikmesriik saadab/liikmesriigid saadavad komisjonile lõike 1 kolmandas lõigus osutatud programmide loetelu ja koopiad.Kui komisjon leiab, et esitatud programm või selle teatavad meetmed ei ole ühenduse sätetega kooskõlas või siseturul võetavate meetmete puhul ei vasta artiklis 5 osutatud suunistele või tehtavad kulutused ei vasta programmidest saadavale tulule, teavitab ta artikli 16 lõikes 2 osutatud korras kindlaksmääratud tähtaja jooksul asjaomast liikmesriiki või asjaomaseid liikmesriike programmi osalisest või täielikust mittekõlblikkusest. Pärast tähtaja möödumist loetakse programm sellise teate puudumisel tingimustele vastavaks.Liikmesriik arvestab/liikmesriigid arvestavad komisjoni võimalikke märkusi ja saadavad artikli 6 lõikes 1 osutatud ettepaneku teinud organisatsiooni(de)ga kooskõlastatult läbivaadatud programmid artikli 16 lõikes 2 osutatud korras komisjonile kindlaksmääratud tähtajaks.Artikkel 8Teavitamis- ja müügiedendusprogrammide valik1. Komisjon valib artikli 16 lõikes 2 osutatud korras programmid ja kiidab heaks neile vastavad eelarved. Eelisjärjekorras käsitletakse mitme liikmesriigi esitatud programme või mitmes liikmesriigis või kolmandates riikides meetmete võtmiseks koostatud programme.2. Komisjon võib artikli 16 lõikes 2 osutatud korras kehtestada käesoleva artikli lõike 1 alusel valitavate programmide tegelike kulude alam- või ülemmäärad. Neid määrasid võib kohandada olenevalt asjaomaste programmide olemusest. Kohaldatavad kriteeriumid võib kindlaks määrata artikli 16 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 9Siseturu teavitamismeetmete programmide puudumise korral järgitav kord1. Kui artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud ühe või mitme teavitamismeetme kohta ei esitata artikli 6 lõike 1 kohaselt siseturul elluviidavaid programme, koostab huvitatud liikmesriik/koostavad huvitatud liikmesriigid artikli 5 lõikes 1 osutatud suuniste põhjal programmi ja vastava spetsifikaadi ning valib/valivad avaliku pakkumismenetluse teel rakendusorgani programmi jaoks, mille rahastamises nad kohustuvad osalema.2. Liikmesriik saadab või liikmesriigid saadavad lõike 1 kohaselt valitud programmi komisjonile koos põhjendatud seisukohaga, mis käsitleb:a) programmi asjakohasust;b) programmi ja esitatud organisatsiooni vastavust käesolevale määrusele ja vajaduse korral kohaldatavatele suunistele;c) hinnangut programmi tulude-kulude suhte kohta.3. Komisjon vaatab programmid läbi vastavalt artikli 7 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 1.4. Komisjon võib artikli 16 lõikes 2 osutatud korras kehtestada käesoleva artikli lõike 2 kohaselt esitatud programmide tegelike kulude alam- või ülemmäärad. Neid määrasid võib kohandada olenevalt asjaomaste programmide olemusest. Kohaldatavad kriteeriumid võib kindlaks määrata artikli 16 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 10Komisjoni algatusel elluviidavad teavitamis- ja müügiedendusmeetmedPärast seda, kui artikli 16 lõikes 1 osutatud ja ühisel koosolekul kogunenud komiteesid või vajaduse korral nõukogu määruse (EMÜ) nr 2092/91[7] artikli 14 lõikega 1 asutatud komiteed, nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006[8] artikli 15 lõikega 1 asutatud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalist komiteed või nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006[9] artikli 18 lõike 1 alusel asutatud alalist garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste komiteed on teavitatud, võib komisjon teha otsuse ühe või mitme järgmise meetme kohta:a) siseturul ja kolmandate riikide turgudel võetavate meetmete puhul:i) käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punktis d osutatud meetmed;ii) käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punktides b ja c ning lõikes 2 osutatud meetmed juhul, kui need meetmed on ühenduse huvides või kui käesoleva määruse artiklite 6 ja 9 alusel ei ole asjakohaseid ettepanekuid esitatud;b) kolmandates riikides elluviidavate meetmete puhul:i) käesoleva määruse artikli 2 lõike 3 punktis d osutatud meetmed;ii) käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punktis a ning lõike 3 punktides a, b ja c osutatud meetmed juhul, kui need meetmed on ühenduse huvides või kui käesoleva määruse artiklite 6 ja 9 alusel ei ole asjakohaseid ettepanekuid esitatud.Artikkel 11Programme ja meetmeid rakendavad asutused1. Komisjon valib avatud või piiratud pakkumismenetluse teel:a) artikli 7 lõikega 2 ettenähtud programmiettepanekute, sealhulgas esitatud rakendusorganite hindamiseks vajalikud tehnilised assistendid;b) asutuse või asutused, kes vastutab/vastutavad artiklis 10 osutatud meetmete rakendamise eest.2. Ettepaneku teinud organisatsioon korraldab asjakohasel viisil konkursi ning valib asutused, kes rakendavad artikli 7 lõike 1 alusel valitud programme.Ettepaneku teinud organisatsioon võib artikli 16 lõikes 2 osutatud korras kindlaksmääratud teatavatel tingimustel siiski rakendada programmi teatavaid osi ise.3. Arvestades kõnealuste programmide ühenduse mõõdet, peavad teavitamis- ja müügiedendusmeetmete rakendamise eest vastutavatel asutustel olema asjaomaste toodete ja turgude kohta erialateadmised ning meetmete võimalikult tõhusama rakendamise tagamiseks vajalikud vahendid.Artikkel 12Programmide järelevalve1. Komisjoni, asjaomaste liikmesriikide ja ettepaneku teinud organisatsioonide esindajatest koosnev järelevalverühm tagab artiklites 8 ja 9 osutatud programmide järelevalve.2. Asjaomased liikmesriigid vastutavad artiklites 8 ja 9 osutatud programmide nõuetekohase rakendamise ning nendega seoses tehtavate maksete eest. Liikmesriigid tagavad, et kõik kõnealuste programmide raames koostatud teavitamis- ja müügiedendusmaterjalid on ühenduse õigusaktidega kooskõlas.Artikkel 13Rahastamine1. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 4 kohaldamist, rahastab ühendus artiklis 10 osutatud meetmeid täies ulatuses. Ühendus rahastab täies ulatuses ka artikli 11 lõike 1 punkti a kohaselt valitud tehniliste assistentidega seonduvaid kulusid.2. Ühenduse rahaline osalus artiklites 8 ja 9 osutatud valitud programmides ei ületa 50% programmide tegelikust maksumusest. Toetus kahe- või kolmeaastastele teavitamis- ja müügiedendusprogrammidele ei tohi ühelgi rakendusaastal nimetatud ülemmäära ületada.3. Ettepaneku teinud organisatsioonid osalevad oma esitatud programmide rahastamises vähemalt 20% ulatuses nende programmide tegelikust maksumusest, ülejäänud rahastamise eest kannab hoolt asjaomane liikmesriik või kannavad hoolt asjaomased liikmesriigid, võttes arvesse lõikes 2 osutatud ühenduse toetust.Liikmesriikide ja ettepaneku teinud organisatsioonide vastavad osad määratakse kindlaks siis, kui programm esitatakse komisjonile vastavalt artikli 7 lõikele 2.Liikmesriigid või ettepaneku teinud organisatsioonid võivad katta oma rahalise toetuse osa muudest lõivudest või kohustuslikest sissemaksetest.4. Artikli 6 lõike 2 kohaldamisel teeb ühendus pärast programmi heakskiitmist asjaomasele rahvusvahelisele organisatsioonile asjakohase sissemakse.5. Asjaomased liikmesriigid katavad artiklis 9 osutatud programmide kulud ulatuses, mida ühendus ei rahasta.Liikmesriigid võivad katta oma rahalise toetuse osa muudest lõivudest.6. Asutamislepingu artikli 36 alusel ühenduse toetust saavate programmide puhul, mille komisjon on vastavalt käesoleva määruse artikli 8 lõikele 1 heaks kiitnud, ei kohaldata liikmesriikidelt saadud rahaliste toetuste ega liikmesriikide või ettepaneku teinud organisatsioonide lõivudest või kohustuslikest sissemaksetest kaetud rahaliste toetuste suhtes asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89.Artikkel 14Ühenduse kuludÜhenduse rahalist toetust käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud meetmetele antakse igal üksikjuhul eraldi vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 1 punktile d või artikli 3 lõike 2 punktile b.Artikkel 15RakenduseeskirjadKäesoleva määruse rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 16 lõikes 2 sätestatud korras.Artikkel 16Komitee1. Komisjoni abistavad nõukogu määruse (EÜ) nr 865/2004[10] artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud oliiviõli ja lauaoliivide korralduskomitee ning põllumajandusturgude ühist korraldust käsitlevate teiste määruste vastavate artiklite kohaselt asutatud korralduskomiteed (edaspidi „komiteed”). Komiteed tegutsevad ühiselt.2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtaeg on üks kuu.3. Komiteed võtavad vastu oma töökorra.Artikkel 17KonsulteerimineEnne artiklis 4 sätestatud loetelude koostamist, artiklis 5 sätestatud suuniste kindlaksmääramist, artiklites 6 ja 9 osutatud programmide heakskiitmist, meetmete kohta otsuse vastuvõtmist vastavalt artiklile 10 või artiklis 15 osutatud rakenduseeskirjade vastuvõtmist võib komisjon konsulteerida:a) komisjoni otsusega 2004/391/EÜ[11] asutatud põllumajandustoodete edendamise nõuanderühmaga;b) komiteede liikmetest või müügiedendus- ja reklaamispetsialistidest koosnevate ajutiste tehniliste töörühmadega.Artikkel 18AruanneKomisjon esitab enne 31. detsembrit 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta koos vajalike ettepanekutega.Artikkel 19Kehtetuks tunnistamineMäärused (EÜ) nr 2702/1999 ja (EÜ) nr 2826/2000 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt käesoleva lisa vastavustabelile.Artikkel 20JõustumineKäesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, …Nõukogu nimeleesistujaLISAArtiklis 19 osutatud VASTAVUSTABELID1. Määrus (EÜ) nr 2702/1999Määrus (EÜ) nr 2702/1999 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 | Artikkel 2 |Artikkel 3 | Artikli 3 lõige 2 |Artikkel 4 | Artikli 3 lõike 2 viimane lõik |Artikli 5 lõige 1 | Artikkel 4 |Artikli 5 lõige 2 | Artikli 5 lõige 2 |Artikkel 6 | Artikli 5 lõige 3 |Artikli 7 lõike 1 esimene lõik | Artikkel 6 |Artikli 7 lõike 1 teine lõik ja lõige 2 | Artikli 7 lõige 1 |Artikli 7 lõige 3 | Artikli 7 lõige 2 |Artikli 7 lõiked 4, 5 ja 6 | Artikkel 8 |--- | Artikkel 9 |Artikkel 7a | Artikkel 10 |Artikli 8 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 11 |Artikli 8 lõiked 3 ja 4 | Artikkel 12 |Artikli 9 lõiked 1–4 | Artikli 13 lõiked 1–4 |--- | Artikli 13 lõige 5 |Artikli 9 lõige 5 | Artikli 13 lõige 6 |Artikkel 10 | Artikkel 14 |Artikkel 11 | Artikkel 15 |Artikkel 12 | Artikkel 16 |Artikkel 12a | Artikkel 17 |Artikkel 13 | Artikkel 18 |Artikkel 14 | Artikkel 19 |Artikkel 15 | Artikkel 20 |2. Määrus (EÜ) nr 2826/2000Määrus (EÜ) nr 2826/2000 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 | Artikkel 2 |Artikkel 3 | Artikli 3 lõige 1 |Artikkel 4 | Artikkel 4 |Artikkel 5 | Artikli 5 lõige 1 |Artikli 6 lõike 1 esimene lõik | Artikkel 6 |Artikli 6 lõike 1 teine lõik ja lõige 2 | Artikli 7 lõige 1 |Artikli 6 lõige 3 | Artikli 7 lõige 2 |Artikli 6 lõiked 4–6 | Artikkel 8 |Artikkel 7 | Artikkel 9 |Artikkel 7a | Artikkel 10 |Artikkel 8 | Artikli 11 lõige 1 |Artikkel 9 | Artikkel 13 |Artikli 10 lõige 1 | Artikli 11 lõige 2 |Artikli 10 lõiked 2 ja 3 | Artikkel 12 |Artikkel 11 | Artikkel 14 |Artikkel 12 | Artikkel 15 |Artikkel 13 | Artikkel 16 |Artikkel 13a | Artikkel 17 |Artikkel 14 | Artikkel 18 |Artikkel 15 | Artikkel 19 |Artikkel 16 | --- |Artikkel 17 | Artikkel 20 |[pic][pic][pic][1] ELT C … , …, lk ….[2] ELT C … , …, lk ….[3] EÜT L 328, 23.12.2000, lk 2. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2060/2004 (ELT L 357, 2.12.2004, lk 3).[4] EÜT L 327, 21.12.1999, lk 7. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2060/2004.[5] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 320/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).[6] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).[7] EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1.[8] ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.[9] ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.[10] ELT L 161, 30.4.2004, lk 97. Parandatud versioon ELT L 206, 9.6.2004, lk 37.[11] ELT L 120, 24.4.2004, lk 50.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0363

Ettepanek Nõukogu määrus millega lõpetatakse Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine ja tunnistatakse määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud dumpinguvastased meetmed kehtetuks  /* KOM/2007/0363 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 27.6.2007KOM(2007) 363 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega lõpetatakse Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine ja tunnistatakse määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud dumpinguvastased meetmed kehtetuks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist teatavate Jaapanist pärit kaamerasüsteemide ning Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi menetluste suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1910/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutele on kooskõlas algmääruse sätetega juba uurimise käigus antud võimalus oma huvisid kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2042/2000 kehtestati Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. 21. detsembril 2006, pärast aegumise läbivaatamist, pikendati kõnealuste meetmete rakendamist. 18. mail 2006 algatas komisjon uue dumpinguvastase uurimise teatavate Jaapanist pärit kaamerasüsteemide ühendusse importimise suhtes. Toode, mille suhtes olid kehtestatud eelnimetatud meetmed, kattub täies ulatuses uue uurimise tootemääratlusega. Seega algatati uue uurimisega samaaegselt nõukogu määruse (EÜ) nr 2042/2000 vahepealne läbivaatamine. Määrus (EÜ) nr 2042/2000 kaotas kehtivuse 29. detsembril 2006. Kuna telekaamerasüsteemide impordi suhtes kohaldatavaid meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 1910/2006 siiski pikendati, pikendati automaatselt kõnealuse vahepealse läbivaatamise menetlust viimati nimetatud kuupäevani. 12. aprillil 2007 komisjonile saadetud kirjas võttis kaebuse esitaja ametlikult oma kaebuse teatavate kaamerasüsteemide kohta tagasi, samuti ei toetanud ta enam kõnealuste meetmete rakendamise jätkamist telekaamerasüsteemide suhtes. Komisjon kavandab teatavaid kaamerasüsteeme käsitleva menetluse lõpetamist ja teeb ettepaneku telekaamerasüsteemide suhtes kehtivad meetmed kehtetuks tunnistada, arvestades et uurimine käigus ei ilmnenud mingeid asjaolusid, mis näitaksid, et menetluse lõpetamine ja meetmete kehtetuks tunnistamine ei ole ühenduse huvides. Komisjon teeb ettepaneku lõpetada ka eelnimetatud vahepealne läbivaatamine, mis käsitles telekaamerasüsteeme ja mis algatati samaaegselt teatavate kaamerasüsteemide importi käsitleva uue uurimisega. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada samaaegselt komisjoni otsusega, millega lõpetatakse kõnealune uurimine. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõtetega kooskõlas järgmistel põhjustel: |Eespool nimetatud algmääruses on kirjeldatud vastavaid meetmeid ning need ei võimalda teha riiklikke otsuseid. |Nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ning kodanike rahalist ja halduskoormust tuleb hoida võimalikult väiksena ning proportsionaalsena ettepanekus seatud eesmärgiga, ei kohaldata. |Õigusakti valik |Kavandatav õigusakt: määrus. |Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega lõpetatakse Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine ja tunnistatakse määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud dumpinguvastased meetmed kehtetuksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteeganing arvestades järgmist:A. KEHTIVAD MEETMED2.  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2042/2000[2] kehtestati lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Jaapanist pärit nende telekaamerasüsteemide impordi suhtes, mis kuuluvad kehtivate CN-koodide ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 ja 8543 70 90 (alates 1. jaanuarist 2007 kehtivad CN-koodid) alla.3.  2006. aasta detsembris kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1910/2006[3] kõnealuste meetmete (edaspidi „esialgsed meetmed”) rakendamist algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt läbiviidud aegumise läbivaatamise järelduste alusel.B. MENETLUS4.  4. aprillil 2006. aastal sai komisjon kaebuse Jaapanist pärit teatavate kaamerasüsteemide impordi väidetava kahjustava dumpingu kohta.5.  Kaebuse esitas algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 alusel Grass Valley Nederland BV selliste ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa ühenduse teatavate kaamerasüsteemide kogutoodangust.6.  Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva kahju kohta ning seda käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks.7.  Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (edaspidi „algatamisteade”)[4] algatas komisjon seega dumpinguvastase menetluse Jaapanist pärit teatavate kaamerasüsteemide impordi suhtes, mis kuuluvad kehtivate CN-koodide ex 8525 80 19, ex 8525 80 91, ex 8528 49 10, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 10, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8543 70 90 ja ex 9002 90 00 (alates 1. jaanuarist 2007 kehtivad CN-koodid) alla.8.  Algatamisteates kirjeldatud toode on Jaapanist pärit teatavad kaamerasüsteemid, mis koosnevad järgmistest osadest:a) kaamerakere:i) sisseehitatud pildinäidikuga, selle ühenduse või ühendusvõimalusega,ii) sisseehitatud optiline seade, etteulatuva või samalaadse seade (vaata allpool esitatud kirjeldust), selle ühenduse või ühendamisvõimalusega,iii) kaamerakere on kas adapteriga samas korpuses või eraldi;b) kaamera adapter. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või paikneda eraldi;c) optiline seade (etteulatuv või samalaadne ühe või mitme kujutise sensoriga seade), mille valgustundliku skaneeerimisala diagonaali pikkus on 6 mm või rohkem. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või paikneda eraldi;d) kaamera pildinäidik. See võib olla paigaldatud kaamerakere sisse või paikneda eraldi;e) keskjaam või kaamera juhtpult (CCU), mis on kaamera külge ühendatud kaabliga või muul viisil näiteks traadita ühenduse kaudu;f) juhtpaneel (OCP) või mõni samalaadne seade kaamera käsitsemiseks (st objektiivi värvustundlikkuse või teravuse reguleerimiseks) ühele kaamerale;g) keskjuhtpaneel (MCP) või keskhäälestusseade (MSU) ülevaate saamiseks ja mitme erineva kaamera reguleerimiseks;h) lisaobjektiivide kinnitamise komplekt nagu nt lainurk objektiivi adapter või SuperXpander, mis võimaldavad kaasaskantavale kaamerasüsteemile lisada paigaldatavaid objektiive;ning mida imoprditakse kas koos või eraldi ja mis on pärit Jaapanist.Alati ei pea kaamerasüsteem koosnema kõikidest eelnimetatud osadest.Eelnimetatud kaamerasüsteemi osi (välja arvatud kaamerakere) ei saa kasutada eraldi ega mujal kui konkreetse tootja kaamerasüsteemis.Kaamerakerega mitte ühes tükis olevad objektiivid ja salvestusseadmed ei kuulu vaatlusaluse toote juurde.Vaatlusalune toode sobib kasutamiseks ringhäälingus, uudiste edastamisel, digitaalkinematograafias või erialases tegevuses. Erialane tegevus on (kuid mitte ainult) nende süsteemide kasutamine haridusalase, meelelahutusliku, tutvustava ja dokumentaalse videomaterjali tootmiseks nii sise- kui välisturule.9.  Esialgsete meetmetega kaetud toode kattub täies ulatuses eelneva tootekirjeldusega.10.  Seega algatas komisjon sama teatega ka määruse (EÜ) nr 2042/2000 vahepealse läbivaatamise algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt. Kõnealuse vahepealse läbivaatamise eesmärk oli määrust (EÜ) nr 2042/2000 muuta või see kehtetuks tunnistada, kui läbivaatamise tulemusena selgub, et teatavate Jaapanist pärit kaamerasüsteemide impordi suhtes on vaja kehtestada meetmed, mis kokkuvõttes hõlmavad ka nende telekaamerasüsteemide importi, mille suhtes kohaldatakse meetmeid määruse (EÜ) nr 2042/2000 alusel. Sel juhul ei oleks määrusega (EÜ) nr 2042/2000 kehtestatud meetmete rakendamine enam vajalik ja määrust (EÜ) nr 2042/2000 oleks tulnud vastavalt muuta.11.  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2042/2000 kaotanuks kehtivuse 29. detsembril 2006. Enne kõnealust kuupäeva ja nagu eelnevalt põhjenduses 2 märgitud, pikendas nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1910/2006 telekaamerasüsteemide impordi suhtes kehtivaid lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse; kõnealune määrus jõustus 22. detsembril 2006. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2042/2000 algatatud läbivaatamist laiendati seega automaatselt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1910/2006.12.  Komisjon teatas uurimise algatamisest ametlikult eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud importijate või eksportijate ühendustele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele, kasutajatele, toorainetarijatele ja kaebuse esitanud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul ning kõikidele asjaomastele isikutele saadeti küsimustikud.C. KAEBUSE TAGASIVÕTMINE, MENETLUSE LÕPETAMINE JA KEHTIVATE LÕPLIKE DUMPINGUVASTASTE TOLLIMAKSUDE KEHTETUKS TUNNISTAMINE13.  12. aprillil 2007 komisjonile saadetud kirjas võttis Grass Valley Nederland B.V. ametlikult kaebuse tagasi. Samas kirjas teatas Grass Valley ka seda, et ei toeta enam Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel läbiviidud aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 1910/2006 kehtestatud esialgseid meetmeid.14.  Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib kaebuse tagasivõtmise korral menetluse lõpetada, kui selline lõpetamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega.15.  Seoses sellega lõpetas komisjon otsusega (EÜ) XXX[5] teatavaid kaamerasüsteeme käsitleva menetluse, sest uurimise käigus ei ilmnenud mingeid asjaolusid, mis näitaksid, et menetluse lõpetamine ei ole ühenduse huvides.16.  Nagu eespool põhjenduses 8 märgitud, kehtivad lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ka Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes; kõnealused telekaamerasüsteemid kattuvad teatavate kaamerasüsteemide importi käsitleva menetluse tootemääratlusega.17.  Nagu eespool põhjenduses 12 märgitud, teatas ühenduse tootmisharu eelnimetatud kirjaga ametlikult, et ei toeta enam kõnealuseid meetmeid ja taotles nende meetmete tühistamist.18.  Seega otsustati, et kehtivad meetmed tuleb kehtetuks tunnistada, sest uurimise käigus ei ilmnenud mingeid asjaolusid, mis näitaksid, et meetmete kehtetuks tunnistamine ei ole ühenduse huvides.D. JÄRELDUS19.  Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus arvamust avaldada. Ei saadud ühtegi märkust, kus oleks märgitud, et vahepealse läbivaatamise lõpetamine ja kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamine ei ole ühenduse huvides.20.  Seega otsustati käimasolev läbivaatamine lõpetada ja lõpilikud dumpinguvastased tollimaksud Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes kehtetuks tunnistada.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Artikkel 1Käesolevaga lõpetatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1910/2006 läbivaatamine ja tunnistatakse kehtetuks lõpilikud dumpinguvastased tollimaksud Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] EÜT L 244, 29.9.2000, lk 38, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1909/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 1).[3] ELT L 365, 21.12.2006, lk 7[4] ELT C 117, 18.5.2006, lk 8.[5] ELT L XXX, xxxxx, xx