               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.11.2015
            COM(2015) 805 final
            2015/0271(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta, milles käsitletakse Eurocontroli alalises komisjonis vastuvõetavaid otsuseid seoses Eurocontroli missiooni ja ülesannete ning tsentraliseeritud teenustega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Üldist

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse Eurocontroli alalises komisjonis võetavat seisukohta ühest küljest seoses Eurocontroli (Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon) missiooni ja ülesannete kindlaksmääramisega ja teisest küljest seoses tsentraliseeritud teenuste valdkonnas toimuva Eurocontroli tegevusega. Alalise komisjoni koosolek toimub 8. ja 9. detsembril ning seal käsitletakse osutatud kahte punkti.

               Ettepanek on vajalik, sest Eurocontroli tegevus omab erilist positsiooni, mis kohati kattub liidu tegevusega liidu õigusaktidega kaetud valdkondades.

               Viimase kümne aasta jooksul on võetud meetmeid sellise kattumise vältimiseks ja parimate võimalike tulemusteni jõudmiseks mõlema institutsiooni olemasolevaid vahendeid silmas pidades. Selle tulemusena täidab Eurocontrol oma ülesanded ühtse Euroopa taeva (Single European Sky, SES) õigusaktide alusel. Eurocontroli ülesanded (missioon) on jaotatud kolme suuremasse valdkonda:

               (1)tehnilise toe pakkumine Euroopa Komisjonile ja Euroopa Lennundusohutusametile (edaspidi „EASA”), et nad saaksid täita oma tavapäraseid ülesandeid vastavalt 29. oktoobril 2012 sõlmitud ELi-Eurocontroli kõrgetasemelisele kokkuleppele;

               (2)tulemuslikkuse hindamise asutuse ülesannete täitmine, et aidata komisjonil välja töötada ja rakendada tulemuskava (komisjon määras selle ülesande kuni 2016. aasta lõpuni);

               (3)tegutsemine võrgustiku haldusasutusena Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide täitmisel (komisjon määras selle ülesande kuni 2019. aasta lõpuni).

               Lisaks sellele on Eurocontrol koos ELiga ühisettevõte SESAR asutajaliige (SESAR asutati 2007. aastal).

               2012. aastal sõlmitud ELi-Eurocontroli kõrgetasemelises kokkuleppes on tunnustatud iga organisatsiooni panust Euroopa lennuliikluse korraldamisse. Kokkuleppes kinnitati üle, et ELi vastav ülesanne on toimida ühtse üleeuroopalise reguleerijana ja Eurocontroli ülesanne on pakkuda tehnilist tuge ühtse Euroopa taeva poliitiliste põhimõtetega seatud eesmärkide saavutamisel.

               Kõnealuseid punkte tuleb vaadelda kontekstis, mis hõlmab Eurocontroli missioone ja ülesandeid. See on esimene teema, mida alalise komisjoni eespool nimetatud koosolekul arutama hakatakse.

               Praegu on Eurocontroli tegevus põhimõtteliselt kindlaks määratud rahvusvahelises konventsioonis, milles käsitletakse lennuliikluse ohutuse alast koostööd ja mida on muudetud Brüsselis 12. veebruaril 1981. aastal allkirjastatud protokolliga (edaspidi „muudetud konventsioon”). Konventsiooniosalised allkirjastasid 27. juunil 1997. aastal protokolli konsolideeritud versiooni, millega muu hulgas sooviti muuta ka Eurocontroli ülesandeid. Kõnealuse protokolliga muudetud konventsioonile osutatakse tavaliselt kui „läbivaadatud konventsioonile”. Samas ei ole konsolideeritud protokoll siiani jõustunud.

               9. detsembril 1997. aastal võeti Eurocontroli alalises komisjonis vastu otsus nr 71, milles on käsitletud läbivaadatud konventsiooni artikli 2 lõike 1 peatset rakendamist ja määratud kindlaks Eurocontroli täidetavad ülesanded.

               Eurocontroli reformimisega tegeleva uurimisrühma tegevust laiendati ka selles suhtes. Kõnealuse uurimisrühma 6. koosolekul, mis peeti 19. oktoobril 2015, seadis uurimisrühm Eurocontroli ülesandeks valmistada ette alalise komisjoni otsuse eelnõu, milles määrataks kindlaks organisatsiooni edasine missioon, tema ülesanded ja funktsioonid ning mis esitataks ja võetaks vastu alalise komisjoni järgmisel koosolekul, mis toimub 8. ja 9. detsembril 2015.

               Kõnealune alalise komisjoni otsus saaks olema õiguslikult siduv. Muudetud konventsioonis sätestatud ja Eurocontroli puhul kohaldatava institutsioonilise raamistiku kohaselt on alalise komisjoni ülesanne „organisatsiooni üldise poliitika formuleerimine”.

               Alalise komisjoni poolt kindlaks määratud missioon ja ülesanded oleksid omakorda suunaks Eurocontroli edasisele tegevusele ja kajastaks tingimata ka seda, mida organisatsioon käsitleb seadusliku tegevusena. Selles osas tehtavad otsused on siduvad nii Eurocontroli liikmetele kui ka ELi liikmesriikidele.

               Sellega seoses tuleb märkida, et alalise komisjoni otsusel võivad olla tagajärjed ELi õigusaktide kohaldamise suhtes, eelkõige ELi pädevuste terviklikkuse ja usaldusväärsuse suhtes, sest liidu õigusaktid hõlmavad väga olulisi valdkondi, kus Eurocontrol tegutseb. Mõnikord sõltub Eurocontroli missioon ja tegevus otsustest, mida tuleb võtta liidu tasandil (vt allpool). Seepärast on oluline tagada, et Eurocontroli missiooni ja ülesannete kindlaksmääramisel ei mindaks vastuollu ELi õigusaktidega, eelkõige ELi pädevustega, ja et sellega ei piirataks ELi edasist tegevust.

               Teine teema, mida alalise komisjoni eespool nimetatud koosolekul arutama hakatakse, hõlmab Eurocontroli tegevust tsentraliseeritud teenuste valdkonnas. Täpsemalt võib eeldada seda, et võetakse vastu otsus teatavate tsentraliseeritud teenuste rahastamise kohta. Seda tsentraliseeritud teenuste küsimust tuleks vaadelda liidu nende meetmete kontekstis, mis on sätestatud määruses (EL) nr 677/2011 ja milles käsitletakse ühtse Euroopa taeva Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) projekti ja võrgustiku haldamise funktsioone. Sellega seoses tuleb rõhutada, et kõnealuste tsentraliseeritud teenuste osutamine ühendab vajaduse korral Euroopa lennuliikluse korraldamiseks (ATM) vajaliku taristu kättesaadavuse nii tsentraalsel, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Kõnealuse taristu kasutuselevõtt ja käitamine sõltub otsustest, mis SESARi kontekstis tuleb võtta liidu tasandil, seda eelkõige maapealsete sidesüsteemide ja õhk-maa-sidesüsteemidega seonduvate otsuste puhul. Need otsused tehakse kulude ja tulude, juhtimissüsteemide, investeeringute, julgeoleku ja kaitseküsimuste põhjaliku analüüsimise alusel ning tehes kindlaks selliste teenuste tsentraalsest osutamisest tuleneva lisandväärtuse, sealhulgas võttes arvesse neid teenuseid, mida vähesel määral juba osutatakse. Lisaks võib kõnealuste tsentraliseeritud teenuste osutamise puhul olla vajalik liidu tasandi otsuste vastuvõtmine selles valdkonnas, mis ülesandeid täidab võrgustiku haldusasutusena tegutsev Eurocontrol, et osutada neid tsentraliseeritud teenuseid. Nimetatud asjaoludel on Eurocontroli võetav otsus teatavate tsentraliseeritud teenuste rahastamise kohta praeguses etapis ennatlik ning võib mõjutada Eurocontroli edasist tegevust viisil, mis võib olla liidu asjakohase tegevusega vastuolus, seda eelkõige SESARiga seonduvalt. Seega on vaja selle otsuse tegemine edasi lükata, sest liidu kasutuses ei ole praegu piisavalt teavet olukorra hindamiseks. .

               Eurocontroli juhtorganid ei võimalda liidul olla alalises komisjonis esindatud, samas saavad seda teha Eurocontroli liikmeks olevad riigid, sh ELi liikmesriigid. Seega on käesolevas ettepanekus sätestatud seisukoht esitatud selleks, et seda kaitseksid alalises komisjoni osalevad liikmesriigid.

               Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 kohaselt on liikmesriigid (nagu ka liidu institutsioonid) kohustatud kaitsma samu seisukohti Eurocontroli ajutises nõukogus, mis on antud küsimuses pädev ettevalmistav organ.

               Eurocontroli missiooni ja ülesannetega seonduv taust

               2013. aastal algatas Eurocontrol arutelud organisatsiooni reformimise teemal. 4. detsembril 2013 asutas Eurocontroli alaline komisjon organisatsioonisisese uurimisrühma, kes pidi uurima, mis küsimustes tuleks muuta Eurocontroli konventsiooni, et kohandada seda vastavalt Euroopa territooriumi kohal toimuva lennuliikluse korralduses tehtavatele muudatustele.

               Arutelusid on peetud viimase kahe aasta jooksul. Eurocontroli uurimisrühma viimasel koosolekul, mis toimus 19. oktoobril 2015, ütles rühma juhataja, et Eurocontrol peaks koostama ettepaneku Eurocontroli poolt osutatavate teenuste, organisatsiooni missiooni ja ülesannete kohta, nagu on sätestatud Eurocontroli liikmeks olevate riikide esitatud dokumendi (Eurocontrol Study Group of Alternates discussion paper CN-SG-6-2015-2: „Future role and tasks of the Organisation”) 4. peatükis, ja mille osas juhataja leidis, et uurimisrühm on jõudnud piisaval määral üksmeelele.

               Eurocontroli alalise komisjoni otsus organisatsiooni missiooni ja ülesannete kohta on kavas vastu võtta alalise komisjoni 9. detsembril 2015 toimuval ajutise nõukogu 44. koosolekul. Selle otsusega täiendatakse praegust 9. detsembri 1997. aasta otsust nr 71, milles on käsitletud läbivaadatud konventsiooni artikli 2 lõike 1 peatset rakendamist.

               Euroopa lennuliikluse korraldamise valdkonna tsentraliseeritud teenuste väljatöötamisega seonduv taust

               Tsentraliseeritud teenuste valdkonnas on Eurocontroli tegevus olnud alates nende teenuste algatamisest 2012. aastal väga edukas. Eurocontroli alaline komisjon andis 2014. aasta veebruaris Eurocontrolile loa algatada etapiviisiline lähenemine kõnealuste võimalike tsentraliseeritud teenuste talitlusliku, tehnilise ja finantsilise teostatavuse hindamiseks ja tutvustamiseks, arvestades seda, et need teenused on erineva valmidusastmega. Pärast seda on Eurocontrol pidanud mitu töökohtumist ja töötanud mitme tsentraliseeritud teenuse jaoks välja tegevuskontseptsioonid. On tehtud ka üldine kulude ja tulude analüüs, mille tegemiseks kaasati sõltumatu konsultant, ent selle analüüsi üksikasju ei ole avalikult kontrollitud.

               Eurocontroli alalise komisjoni otsus tsentraliseeritud teenuste rahastamise kohta on kavas vastu võtta alalise komisjoni 9. detsembril 2015 toimuval ajutise nõukogu 44. koosolekul. Otsusega algatataks teatavate tsentraliseeritud teenuste tutvustamise etapp.

               2.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               Eelnevalt kirjeldatu põhjal ja tuginedes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõikele 9 on tehtud ettepanek võtta vastu liidu nimel võetav seisukoht Eurocontroli alalises komisjonis vastuvõetavate otsuste kohta seoses Eurocontroli missiooni ja ülesannete ning tsentraliseeritud teenustega.

               2015/0271 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta, milles käsitletakse Eurocontroli alalises komisjonis vastuvõetavaid otsuseid seoses Eurocontroli missiooni ja ülesannete ning tsentraliseeritud teenustega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 ja artikli 218 lõiget 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Eurocontroli alaline komisjon on oma 4. detsembril 2013. aastal vastuvõetud otsusega nr 123 asutanud Eurocontroli uurimisrühma, et uurida, mis küsimustes võib olla vaja muuta Eurocontroli konventsiooni, et kohandada seda vastavalt Euroopa territooriumi kohal toimuva lennuliikluse korralduse arengule.

               (2)Kõnealune uurimisrühm tegi 19. oktoobril 2015. aastal Eurocontrolile ülesandeks valmistada ette Eurocontroli alalise komisjoni otsuse eelnõu, milles määrataks kindlaks organisatsiooni edasine missioon, ülesanded ja funktsioonid.

               (3)Organisatsiooni missiooni ja ülesandeid käsitleva Eurocontroli alalise komisjoni otsuse eelnõu heakskiitmine on võetud alalise komisjoni 8. ja 9. detsembril 2015 toimuva koosoleku päevakorda.

               (4)See otsus on õiguslikult siduv. Eurocontroli rahvusvahelises konventsioonis, mida on muudetud Brüsselis 12. veebruaril 1981. aastal allkirjastatud protokolliga (edaspidi „muudetud konventsioon”), on sätestatud, et organisatsiooni institutsioonilise raamistiku kohaselt on Eurocontroli ajutise komisjoni ülesanne „organisatsiooni üldise poliitika formuleerimine”. Alalise komisjoni poolt kindlaks määratud missioon ja ülesanded oleksid omakorda suunaks Eurocontroli edasisele tegevusele ja kajastaks tingimata ka seda, mida organisatsioon käsitleb seadusliku tegevusena. Selles osas tehtavad otsused on siduvad nii Eurocontroli liikmetele kui ka ELi liikmesriikidele.

               (5)Alalise komisjoni otsuse alusel Eurocontroli missiooni ja ülesannete kindlaks määramine võib avaldada mõju ELi õigusaktide kohaldamisele, eelkõige ELi pädevuste terviklikkusele ja usaldusväärsusele, sest liidu õigusaktid hõlmavad väga olulisi valdkondi, kus tegutseb Eurocontrol. Mõnikord sõltub Eurocontroli missioon ja tegevus otsustest, mis tuleb võtta liidu tasandil.

               (6)Seepärast on oluline tagada, et Eurocontroli missiooni ja ülesannete kindlaksmääramisel ei mindaks vastuollu ELi õigusaktidega, eelkõige ELi pädevustega, ja et sellega ei piirataks ELi edasist tegevust.

               (7)Samal alalise komisjoni koosolekul võidakse vastu võtta otsus tsentraliseeritud teenuste kohta.

               (8)Kõnealuses otsuses käsitletaks ilmselt teatavate tsentraliseeritud teenuste rahastamist. Liidu käsutuses ei ole praegu piisavalt teavet selle otsuse sisu hindamiseks. Kõnealune otsus võib mõjutada Eurocontroli edasist tegevust viisil, mis võib olla vastuolus liidu tegevusega asjaomases valdkonnas, seda eelkõige ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamisega seonduvalt. Otsuse tegemine kõnealuses küsimuses tuleks seega edasi lükata.

               (9)Tuleks vastu võtta Eurocontroli alalises komisjonis liidu nimel võetav seisukoht,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liikmesriikide poolt liidu nimel Eurocontroli alalises komisjonis võetav seisukoht, milles käsitletakse Eurocontroli missiooni ja ülesandeid ning tsentraliseeritud teenuseid, on sätestatud käesoleva otsuse lisas.

               Liikmesriigid tegutsevad liidu huvides ühiselt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.11.2015
            COM(2015) 805 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta, milles käsitletakse Eurocontroli alalises komisjonis vastuvõetavaid otsuseid seoses Eurocontroli missiooni ja ülesannete ning tsentraliseeritud teenustega

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta, milles käsitletakse Eurocontroli alalises komisjonis vastuvõetavaid otsuseid seoses Eurocontroli missiooni ja ülesannete ning tsentraliseeritud teenustega

               I. Eurocontroli missioon ja ülesanded

               Liit nõuab, et ettepanekus sisalduv Eurocontroli osutatavaid teenuseid, tema missiooni ja ülesandeid käsitlev tekst ei mõjutaks mingil juhul liidu pädevusi ega piiraks liidu edasist tegevust. Seal kus Eurocontrol täidab praegu ajutiselt liidu õigusaktide raames konkreetseid ülesandeid, ei tuleks neid ülesandeid esitada sõltumatuna liidu otsustest.

               Eurocontroli tegevuskava CN-SG-6-2015 (organisatsiooni missioon ja ülesanded, 16. november 2015) lisas kavandatud Eurocontroli missiooni ja ülesannete loetellu palub liit teha järgmised muudatused.

               (1)Artikli 2 lõige 1 „Funktsioonid ja teenused”:

               (a)Lennuliikluse tsentraalne lennuvoogude juhtimine;

               (b)lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonid, kui neid täidab Euroopa Liit mida tehakse Euroopa Liidu nimel;

               (c)lennuliikluse korraldamise (ATM) funktsioonid ülesanded Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nimel Euroopa ja Põhja-Atlandi (EUR/NAT) piirkonnas;

               (d)aeronavigatsioonitasude kehtestamine, arvestamine ja kogumine;

               (e)lennuliiklusteenuste osutamine MUACi keskkonnas vastavalt liikmesriikide ja EUROCONTROLi vaheliste arutelude tulemustele;

               (f)tsentraalsed funktsioonid ja teenused, näiteks EAD, ARTAS/CAMOS, ja muud tsentraalsed teenused, mida võidakse kokkuleppel ELiga teha ülesandeks alalisele komisjonile.

               (2)Artikli 2 lõige 2 „Missioon”:

               (a)„toetusega” seoses tuleb muuta järgmist:

               i.toetus oma liikmesriikidele, riiklikele järelevalveasutustele ja aeronavigatsiooniteenuse osutajatele ning muudele asjakohastele huvirühmadele;

               ii.toetus ELile ELi organitele, sh regulaarlennundusalase ekspertiisi pakkumine kooskõlas vastavalt 29. oktoobri 2012. aasta ELi ja Eurocontroli kõrgetasemelisele kokkuleppelekõnealuste organite nõudmisel;

               iii.lennuliikluse korraldamise küsimustega seonduvalt Euroopa huvide kaitsmise lihtsustamine ja edendamine riikide hulgas, kes ei osale Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi tegevuses. See toimub tihedas koostöös selle liikmeks olevate riikide, nende riikide aeronavigatsiooniteenuse osutajate ja lennundusvaldkonnaganing ELiga,, va valdkondades, mis on hõlmatud ELi eeskirjadega ja mille osas tuleb respekteerida ELi pädevusi;

               iv.kaastöö SESARile (teadus- ja uurimistegevus, Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava hoidmine ja rakendamine). Koostöö aluseks on lennuliikluse korraldamise kogemused, üleeuroopaline mõõde, tsiviil- ja militaarvaldkonnaga arvestamine ja tsentraalsete lennuvoogude võrgustiku juhtimine kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega;

               v.uurimistegevuseks ja sellega seonduvaks simulatsiooniks vajalike vahendite andmine, nt SESARi jaoks, lisaks SESARile tehtav uurimistegevus ja õhuruumi muutmisega seonduv uurimistegevus kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega, kui need on olemas;

               vi.liikmesriikide organisatsioonide koolitamine / väljaõpe;

               (b)„koostöömehhanismidega” seoses tuleb muuta järgmist:

               i.tsiviil- ja militaarvaldkonna koordineerimise lihtsustamine ja edendamine lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste arendamisel;

               ii.liikmesriikidele vajaliku toe pakkumine Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) töös, respekteerides seejuures ELi pädevusi;

               iii.liikmesriikide nõusolekul koostöö maailma muude piirkondadega, tagades selle koostöö koordineerimise ELiga;

               iv.rahvusvaheline koostöö / koordineerimine (ICAO, FAA, NATO jne) selliste organisatsiooni liikmeks olevate riikide nimel, kes ei ole ELi liikmesriigid;

               v.nõustamine ELi mittekuuluvate nende organisatsiooni liikmeks olevate riikide taotluse korral, kes ei ole ELi liikmesriigid ega ole sõlminud liiduga kokkleppeid lennuliikluse korraldamise ohutuse ja toimivuse küsimustes, kasutades kooskõlas ICAO eeskirjadega, olles koordineerinud oma tegevust ELiga ning respekteerides ELi pädevusi selles valdkonnas kehtivate ELi ja EASA eeskirjade kohaselt ja selleks, et teavitada neid ühtlustamise, ohutuse, toimivuse tõhususe ja mastaabisäästu suurendamisest.;

               (c)sättega „Üleeuroopalist lennuliikluse korraldamist käsitlevad andmed ja informatsioon” seoses tuleb muuta järgmist:

               i.andmete (sh õhusõidukite suutlikkusenäitajad, ohutusnäitajad jne) kogumine ja analüüs, selleks et „hoida” süsteemid käigus ja säilitada andmeid regulatiivse tegevuse jaoks) nende riikide puhul, kes ei ole ELi liikmesriigid, ja kui EL annab organisatsioonile vastava ülesande, siis ELi liikmesriikide puhul;

               ii.aruannete (teabe) esitamine kogutud andmete kohta (nt ACE, PRR) ja andmete analüüs nende riikide puhul, kes ei ole ELi liikmesriigid, ja kui EL annab organisatsioonile vastava ülesande, siis ELi liikmesriikide puhul;

               iii.ühtse Euroopa taeva ja ühtse kohaliku taeva rakendamiseprotsesside juhtimine, kui Euroopa Liit on andnud sellkohase ülesande;

               iv., sealhulgas aruannete esitamine Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile (ICAO) ülemaailmse aeronavigatsioonialase kava (GANP) ja lennuliikluse tugisüsteemi üldise ajakohastamise kavade (ASBU) rakendamise kohtaja tagades aruandluse kokkusobivus ELi aruandlusmehhanismidega kokkuleppel Euroopa Liiduga;

               v.lennuliiklust käsitlevate andmete kogumine ja STATFORi prognooside esitamine.

               II. Tsentraliseeritud teenused

               Liidu seisukoht on, et praeguses etapis tuleks tsentraliseeritud teenuseid käsitleva otsuse tegemine edasi lükata.

               Liidu käsutuses ei ole praegu piisavalt teavet selle otsuse sisu hindamiseks. Kõnealune otsus võib mõjutada Eurocontroli edasist tegevust viisil, mis võib olla vastuolus liidu tegevusega asjaomases valdkonnas, seda eelkõige ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamisega seonduvalt.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0660

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta  /* KOM/2009/0660 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 30.11.2009KOM(2009)660 lõplikEttepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSpaindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohtaSELETUSKIRI17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe[1] võimaldab kasutusele võtta paindlikkusinstrumendi, et rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi ülemmäärade piires.2010. aasta eelarve raames on vaja teha täiendavaid kulutusi, mis ületavad rubriigi 1a ülemmäärasid. Seetõttu on tehtud ettepanek võtta kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 27 kasutusele paindlikkusinstrument.Paindlikkusinstrumendi abil rahastatavad summad:-  120 miljonit eurot energeetikavaldkonna projektide rahastamiseks Euroopa majanduse elavdamise kava raames;-  75 miljonit eurot Kozloduy tuumaelektrijaama dekomisjoneerimiseks.Eelarvepädevatele institutsioonidele tuletatakse meelde, et otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei või toimuda hiljem 2010. aasta eelarve avaldamisest.Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSpaindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[2] eriti selle punkti 27 viiendat lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3]ning arvestades, et pärast kõigi võimaluste uurimist rubriigi 1a alusel tehtavate assigneeringute ümberjaotamiseks nõustusid mõlemad eelarvepädevad institutsioonid18. novembril 2009 toimunud lepituskohtumisel ületama rubriigi 1a ülemmäärasid ja võtma 2010. aasta eelarve täiendavaks rahastamiseks kasutusele paindlikkusinstrumendi vahendeid:-  120 miljonit eurot energeetikavaldkonna projektide rahastamiseks Euroopa majanduse elavdamise kava raames;-  75 miljonit eurot Kozloduy tuumaelektrijaama dekomisjoneerimiseks,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarves (edaspidi „2010. aasta eelarve”) kasutatakse paindlikkusinstrumenti 195 miljoni euro ulatuses rubriigi 1a kulukohustuste assigneeringutena.Kõnealust summat kasutatakse järgmiste meetmete rahastamise täiendamiseks:-  120 miljonit eurot energeetikavaldkonna projektide rahastamiseks Euroopa majanduse elavdamise kava raames;-  75 miljonit eurot Kozloduy tuumaelektrijaama dekomisjoneerimiseks.Artikkel 2Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[2] ELT L 139, 14.6.2006, lk 1.[3] ELT […]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.3.2016
            COM(2016) 154 final
            2016/0083(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist täiendavate kemikaalide kandmiseks püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni A, B ja/või C lisasse

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon (edaspidi „konventsioon”), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/507/EÜ, jõustus 17. mail 2004. Konventsiooni eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda püsivate orgaaniliste saasteainete eest. Konventsiooniga nähakse ette ettevaatusprintsiibil põhinev raamistik praegu 23 eritähelepanu nõudva (prioriteetse) püsiva orgaanilise saasteaine tootmise, kasutamise, importimise ja eksportimise lõpetamiseks, nende ohutuks käitlemiseks ja kõrvaldamiseks ning teatud püsivate orgaaniliste saasteainete juhusliku heite lõpetamiseks või vähendamiseks.

               Määrusega (EÜ) nr 850/2004, mis käsitleb püsivaid orgaanilisi saasteaineid, on Euroopa Liidu õiguses rakendatud kohustused, mis on sätestatud konventsioonis ja piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni juurde kuuluvas püsivaid orgaanilisi saasteaineid käsitlevas protokollis (edaspidi „protokoll”), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 259/2004/EÜ.

               Konventsiooni artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et konventsiooniosaline võib esitada sekretariaadile ettepaneku kemikaali kandmiseks konventsiooni A, B või C lisasse; seejärel vaatab ettepaneku artikli 8 lõigete 3 ja 4 kohaselt üle püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee. Ettepanek peab sisaldama D lisas esitatud teavet. Lisade muudatuste vastuvõtmise menetlus on ette nähtud konventsiooni artikliga 22.

               Käesolev nõukogu otsuse ettepanek käsitleb Euroopa Liidu kavatsust esitada ettepanek kanda lisasse oktametüültsüklotetrasiloksaan (D4), mis tähendab, et esitada tuleb D lisa toimik, mis sisaldab kõnealust kemikaali käsitlevate läbivaatuskriteeriumidega seotud teavet ning millega algatatakse püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee tehtav läbivaatus.

               Kui D4 vastab läbivaatuskriteeriumidele, esitatakse täiendav teave, mis on vajalik kõnealuse kemikaali riskiprofiili kindlaksmääramiseks. See hõlmab muu hulgas liidus kemikaali tootmist, kasutusviise, ohuhindamist ja ohtlikkuse analüüsi käsitlevat teavet. Kui koostatakse riskijuhtimise hinnang, esitatakse vastavalt konventsiooni F lisale täiendav teave sotsiaal-majanduslike kaalutluste kohta, mis kajastavad olukorda liidus.

               Olemasoleva teadusliku teabe ja läbivaatamisaruannete ning konventsiooni D lisas sätestatud läbivaatuskriteeriumide kohaselt on D4 püsiva orgaanilise saasteaine omadused.

               D4 toodetakse ELis ja samuti imporditakse ELi ainena (eraldi või segudes) ja toodetes. D4 vabaneb valmistamise ja töötlemise etapis („tootmine”), toodete ja kaupade kasutusea etapis ning jäätmeetapis (ringlussevõtt, ladestamine ja põletamine). D4 kasutatakse sageli lähteainena silikoonpolümeeride tootmiseks.

               Euroopa Kemikaaliameti teabelevitusveebisaidi andmeil on D4 registreeritud kogusevahemik 100 000–1 000 000 tonni aastas.

               Ühendkuningriigi pädevad asutused on koostanud REACH-määruse XV lisa kohase toimiku, et esitada ettepanek kahe siloksaaniühendi suhtes REACH-määruse kohase piirangute kehtestamise menetluse algatamiseks. Piiranguid käsitleva toimikuga tehakse ettepanek piirata D4 ja dekametüültsüklopentasiloksaani (D5) turulelaskmist või kasutamist, kui nende kontsentratsioon on vähemalt 0,1 % tavapärastes kasutustingimustes mahapestava isikliku hügieeni toote massist.

               Kõnealuseid aineid kasutatakse sageli lähteainena silikoonpolümeeride tootmiseks. Selliseid silikoonvedelikke, elastomeere, geele ja vaike kasutatakse omakorda väga mitmel viisil, sealhulgas kummina, kattematerjalide ja hermeetikute elastomeeridena, vahutamisvastaste ainetena, alküüdvärvide ja -lakkide voolavuse ja/või läike regulaatorina, tekstiilitööstuses kasutatavate pehmendite, veekindlust lisavate ja märgavate ainetena, poleervahendite ja muude pinnatöötlusvahendite koostisosadena, määrdeainetena, määretena, adhesioonivabade katteainete ja vormimäärde toimeainetena, paberi kattematerjalidena, hüdraulilise, dielektrilise ja soojust juhtiva vedelikuna ning selliste tarbekaupadena nagu isikliku hoolduse tooted, majapidamisvahendid ja autohooldustooted. Kõnealuseid polümeere saab ka täiendavate funktsionaalrühmadega modifitseerida ja kasutada veel väga paljudeks muudeks otstarveteks. D4 ja D5 kasutatakse mitmesugustes tarbekaupades ja tööstuslikes rakendustes ning nende kasutusviiside tulemusena vabanevad nimetatud ained hajutatult keskkonda.

               Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) liikmesriikide komitee võttis ECHA tegevjuhataja taotluse alusel ja REACH-määruse artikli 77 lõike 3 punkti c kohaselt oma 2015. aastal toimunud 41. istungil vastu arvamuse
                  1
                D4 ja D5 püsivuse (P/vP) ja bioakumulatsiooni (B/vB) kohta. Komitee oli seisukohal, et nii D4 kui ka D5 täidavad REACH-määruse XIII lisas esitatud vP ja vB kriteeriume. Seega täidavad nad konventsiooni D lisa püsivuse ja bioakumulatsiooni kriteeriume.

               D4 on määruse (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist) ühtlustatud klassifikatsiooni kohaselt reproduktiivtoksiline (2. kategooria) ja mürgine veeorganismidele (4. kategooria). Samas muudavad määrusega (EL) nr 286/2011 ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise puhul kasutusele võetud uued veekeskkonda ohustava kroonilise mürgisuse kriteeriumid keskkonnaalase klassifikatsiooni rangemaks, sest väikseim usaldusväärne krooniline veekeskkonnale täheldatavat toimet mitteavaldav kontsentratsioon (NOEC) on ligikaudu 4,4 µg/l. Sellise kroonilise NOEC puhul tuleks ainele ühtlustatud klassifikatsiooni kohaselt eeldatavasti omistada veekeskkonna suhtes kroonilise mürgisuse 1. ohukategooria. Seega vastaks D4 püsiva orgaanilise saasteaine toksilisuse kriteeriumidele nii veeloomade kui ka imetajate puhul kasutatavate näitajate järgi.

               Lisaks tõendatud PBT- ja vPvB-omadustele, millele osutab eespool märgitud REACH-määruse kohane hindamine, uuritakse XV lisa kohaseid piiranguid käsitlevas toimikus ka D4 ja D5 võimalikku kauglevi keskkonnas ning jõutakse järeldusele, et kuna neil ainetel on kalduvus jääda õhku ja nende poolestusajad atmosfääris on pikad, võivad D4 ja D5 õhu kaudu kanduda kaugele ja jõuda kaugetesse piirkondadesse.

               Health Canada järeldas 2008. aastal tehtud sõelhindamise
                  2
                tulemusena, et D4 levimise tavapärast ulatust käsitlevate modelleerimisandmete kohaselt on D4 võimeline õhu kaudu väga kaugele levima, millest annab tunnistust asjaolu, et D4 kandub sellistesse kaugetesse piirkondadesse nagu Arktika.

               Liikmesriikide komitee arvamuse kohaselt leidub D4 paljudes organismides (eelkõige kalades ja veeselgrootutes, kuid ka lindudes ja imetajates) ning see esineb kaugete piirkondade elustikes, sealhulgas Euroopa Arktika piirkonna kala- ja linnuliikides.

               Arvestades praegu kättesaadavat teavet D4 püsivuse, bioakumuleeruvuse ja mürgisuse ning keskkonnas kaugele levimise võime kohta, võttes samuti arvesse eespool kirjeldatud uuringuid ja aruandeid, tehakse ettepanek, et D4 tuleks pidada konventsiooni D lisa kriteeriumidele vastavaks ja seega tuleks seda käsitada püsiva orgaanilise saasteainena.

               D4 on suurtes kogustes toodetav kemikaal, mida kasutatakse laialdaselt kodutarvetes ja isikliku hügieeni toodetes. Kuna nimetatud kemikaal võib keskkonnas levida kaugele, ei ole riigi ega Euroopa Liidu tasandil võetavad meetmed keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks piisavad ning seetõttu on vaja võtta ulatuslikumad rahvusvahelised meetmed.

               Pidades silmas püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee järgmist istungit 2016. aasta septembris, peaks komisjon esitama Stockholmi konventsiooni sekretariaadile liidu nimel ettepaneku oktametüültsüklotetrasiloksaani kandmiseks A, B ja/või C lisasse. See on ELi nimel võetav seisukoht Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 tähenduses.

               2.KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

               Kui D4 vastab konventsiooni D lisa kohastele läbivaatuskriteeriumidele, kutsutakse kõiki osalisi ja vaatlejaid üles esitama teavet, mis võimaldaks kindlaks määrata kõnealuse kemikaali riskiprofiili. See hõlmab muu hulgas kemikaali tootmist, kasutusviise, ohuhindamist ja ohtlikkuse analüüsi käsitlevat teavet. Kui riskiprofiili põhjal otsustatakse liikuda järgmisse etappi ja koostada riskijuhtimise hinnang, kutsutakse kõiki osalisi ja vaatlejaid üles esitama vastavalt konventsiooni F lisale täiendavat teavet sotsiaal-majanduslike kaalutluste kohta. Kõikidele osalistele ja vaatlejatele esitatud laiapõhjalise üleskutse eesmärk on valmistada ette põhjaliku analüüsi koostamist kõnealuse kemikaali mõju kohta inimtervisele ja keskkonnale ning võtta nõuetekohaselt arvesse osaliste erinevat suutlikkust ja tingimusi seoses riskijuhtimise ja kõrvaldamisega.

               Kui püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee otsustab, et D4 vastab Stockholmi konventsiooni D lisas sätestatud läbivaatuskriteeriumidele, algatab komisjon uuringu, et koguda teavet D4 võimaliku lisasse kandmise sotsiaal-majandusliku mõju kohta.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               Käesoleva ettepaneku tulemusel koostatakse teabetoimik vastavalt konventsiooni artikli 8 lõike 1 sätetele ja D lisas esitatud kriteeriumidele. Seejärel esitatakse konventsiooni sekretariaadile ettepanek D4 kandmiseks konventsiooni A, B ja/või C lisasse.

               2016/0083 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist täiendavate kemikaalide kandmiseks püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni A, B ja/või C lisasse

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 191 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit ratifitseeris püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) 16. novembril 2004 nõukogu 14. oktoobri 2004. aasta otsusega 2006/507/EÜ, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel
                  3
               .

               (2)Konventsiooniosalisena võib EL esitada ettepanekuid konventsiooni lisade muutmiseks. Konventsiooni A lisasse on kantud püsivad orgaanilised saasteained, mille kasutamine tuleb lõpetada, samas kui B lisasse on kantud püsivad orgaanilised saasteained, mille kasutamist tuleb piirata ning C lisasse on kantud püsivad orgaanilised saasteained, mille puhul tuleb tegeleda juhusliku tootmisega.

               (3)Olemasoleva teadusliku teabe ja läbivaatamisaruannete ning konventsiooni D lisas sätestatud läbivaatuskriteeriumide kohaselt on oktametüültsüklotetrasiloksaanil (CASi nr 556-67-2) püsiva orgaanilise saasteaine omadused.

               (4)Olemasoleva teabe kohaselt vastab oktametüültsüklotetrasiloksaan Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006
                  4
                XIII lisas esitatud keskkonnas püsiva, bioakumuleeruva ja toksilise aine ning väga püsiva ja väga bioakumuleeruva aine kriteeriumidele.

               (5)Ühendkuningriik koostas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 69 lõike 4 kohaselt XV lisa nõuetele vastava oktametüültsüklotetrasiloksaani piiranguid käsitleva toimiku,
                  5
                et tegeleda keskkonnaohuga, mis tuleneb oktametüültsüklotetrasiloksaani turule laskmisest või kasutamisest, kui selle kontsentratsioon on vähemalt 0,1 % tavapärastes kasutustingimustes mahapestava isikliku hügieeni toote massist.

               (6)Oktametüültsüklotetrasiloksaan on aine, mida kasutatakse laialdaselt kogu maailmas paljudeks otstarveteks ja mida on leitud keskkonnast. Kuna oktametüültsüklotetrasiloksaan võib keskkonnas levida kaugele, ei ole riigi ega Euroopa Liidu tasandil võetavad meetmed keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks piisavad ning seetõttu on vaja võtta ulatuslikumad rahvusvahelised meetmed.

               (7)EL peaks seega esitama konventsiooni sekretariaadile ettepaneku oktametüültsüklotetrasiloksaani kandmiseks konventsiooni A, B ja/või C lisasse,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1. Liit esitab ettepaneku oktametüültsüklotetrasiloksaani kandmiseks püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) A, B ja/või C lisasse.

               2. Komisjon saadab selle ettepaneku koos kogu konventsiooni D lisas nõutava teabega ELi nimel konventsiooni sekretariaadile.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                     http://echa.europa.eu/documents/10162/13641/art77-3c_msc_opinion_on_d4_and_d5_20150422_en.pdf

                  .

                     (2)
                  Environment Canada ja Health Canada, „Screening Assessment for the Challenge Octamethylcyclotetrasiloxane (D4)”, Chemical Abstracts Service, registreerimisnumber 556-67-2,november 2008. Vaata: http://www.ec.gc.ca/ese-ees/default.asp?lang=En&n=2481B508-1#a1.

                     (3)
                  ELT L 209, 31.7.2006, lk 1.

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

                     (5)
                  Kättesaadav aadressil:

                     http://www.echa.europa.eu/web/guest/restrictions-under-consideration

                     Piirangu kehtestamist käsitleva ettepanekuga on hõlmatud ka dekametüültsüklopentasiloksaan.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.2.2016
            COM(2016) 76 final
            2016/0046(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes vastu võetav seisukoht seoses ÜRO eeskirjade nr 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 ja 131 muudatusettepanekute ning vaiksete maanteesõidukite (QRTV) heakskiitmist käsitleva uue ÜRO eeskirjaga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               ÜRO Euroopa Majanduskomisjon (UNECE) töötab rahvusvahelisel tasandil välja ühtlustatud nõuded, mille eesmärk on kõrvaldada tehnilised tõkked mootorsõidukite kaubanduselt 1958. aasta muudetud kokkuleppe osaliste vahel ning tagada, et neil sõidukitel oleks kõrge ohutuse- ja keskkonnakaitse tase.

               Kooskõlas nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsusega 97/836/EÜ ühines liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe”), ning kooskõlas nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsusega 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe”), ühines liit paralleelse kokkuleppega.

               UNECE sõidukite eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi WP.29 istungeid peetakse kolm korda aastas: iga kalendriaasta märtsis, juunis ja novembris. Igal istungil võetakse tehnika arengu võimaldamiseks vastu uusi ÜRO eeskirju või olemasolevate ÜRO eeskirjade või ÜRO üldiste tehniliste normide muudatusi. Enne iga WP.29 istungit võtab kõnealused muudatused vastu üks kuuest WP.29 raames tegutsevast töörühmast.

               Seejärel toimub WP.29 istungil muudatuste, täienduste ja paranduste vastuvõtmise lõplik hääletamine, juhul kui kvoorum on koos ja kui saavutatakse kokkuleppeosaliste kvalifitseeritud häälteenamus. EL on WP.29 raames kahe kokkuleppe (1958. ja 1998. aasta kokkuleppe) osaline. Iga kord valmistatakse ette nõukogu otsus (nn megaotsus), mis sisaldab eeskirjade, muudatuste, täienduste ja paranduste nimekirja ja millega volitatakse komisjoni hääletama igal WP.29 istungil liidu nimel.

               Käesolevas nõukogu otsuses määratakse kindlaks liidu seisukoht 7.–11. märtsil 2016 toimuval WP.29 istungil hääletamiseks esitatud eeskirjade, muudatuste, täienduste ja paranduste kohta.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Käesolev ettepanek täiendab liidu siseturupoliitikat autotööstuse valdkonnas ja on sellega täies kooskõlas.

               WP.29 süsteem tugevdab sõidukistandardite rahvusvahelist harmoniseerimist. 1958. aasta kokkuleppel on selle eesmärgi saavutamisele väga suur mõju, kuna ELi tootjad saavad rakendada ühtset tüübikinnitusmääruste kogumit, teades, et lepinguosalised tunnistavad nende tooted oma riiklikele õigusaktidele vastavaks. Tänu sellele süsteemile on määrusega (EÜ) nr 661/2009 (mootorsõidukite ohutuse kohta) tühistada rohkem kui 50 ELi direktiivi ja asendada need vastavate 1958. aasta kokkuleppel põhinevate määrustega.

               Samalaadne lähenemisviis on võetud direktiiviga 2007/46/EÜ, mis asendas liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti ÜRO eeskirjad ELi tüübikinnituse süsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates nimetatud direktiivi vastuvõtmisest on liidu õigusaktide asemel üha sagedamini hakatud ELi tüübikinnituse raames kohaldama ÜRO eeskirju.

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtetega

               WP29 süsteem on seotud liidu konkurentsivõimepoliitikaga, millele käesoleval algatusel on positiivne mõju. Käesolev ettepanek on kooskõlas liidu transpordi- ja energiapoliitikaga, mida on 1958. aasta kokkuleppe raamesse jäävate määruste koostamisel ja vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse võetud.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               •Subsidiaarsus

               Selliste rahvusvaheliste õigusaktide nagu ÜRO eeskirjade ettepanekute ning ÜRO eeskirjade ja üldiste tehniliste normide eelnõude muudatusettepanekute poolt hääletamine ja nende ülevõtmine liidu mootorsõidukite tüübikinnitussüsteemi on liidu ainupädevuses. See hoiab ära siseturu killustumise ning lisaks tagab võrdväärsed tervishoiu- ja ohutusnormid kogu liidus. Samuti kaasneb sellega mastaabisääst: tooteid saab valmistada kogu liidu ja isegi rahvusvahelise turu jaoks, ilma et neid oleks vaja kohandada igalt liikmesriigilt eraldi tüübikinnituse taotlemiseks.

               Seepärast on käesolev ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

               •Proportsionaalsus

                  Nõukogu otsusega volitatakse komisjoni hääletama liidu nimel ja see on vastavalt nõukogu otsuse 97/836/EÜ artikli 5 lõikele 1 proportsionaalne vahend, et määrata kindlaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis esitatav ühtne ELi seisukoht WP.29 istungi päevakorras olevate töödokumentide üle hääletamisel. Käesolev ettepanek on seega kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe järgmiste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale: tagada nii siseturu nõuetekohane toimimine kui ka avaliku ohutuse ja kaitse kõrge tase.

               •Vahendi valik

               Nõukogu otsuse kasutamist on nõutud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9, et kehtestada rahvusvahelises lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Järelhindamised/ kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

               Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Käesoleva ettepaneku puhul ei ole välisekspertide arvamusi vaja kasutada. Siiski on mootorsõidukite tehnilise komitee selle läbi vaadanud.

               •Mõju hindamine

               Käesoleva ettepaneku mõju ei saa hinnata, kuna see ei ole seadusandliku iseloomuga, ning muud poliitilised alternatiivid puuduvad ja on isegi võimatud.

               •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

               Algatusel ei ole halduskoormuslikke tagajärgi, kuna megaotsusele lisatud parandusviited ei lisa ettevõtjaile, sh VKEdele uusi aruannete esitamise ega muid halduskohustusi. Vastupidi, halduskoormust püütakse vähendada, sest ülemaailmselt harmoniseeritud standardite kohaldamine võimaldab tootjail esitada süsteemide ja komponentide heakskiidudokumentatsiooni mitte üksnes ELis, vaid ka 1958. aasta lepingu osalisriikide eksporditurgudel väljaspool ELi.

               Ettepanekul on väga positiivne mõju ELi autotööstuse konkurentsivõimele ja rahvusvahelisele kaubandusele. Rahvusvaheliselt harmoniseeritud sõidukeid käsitlevate määruste tunnistamine ELi kaubanduspartnerite poolt loetakse parimaks viisiks kõrvaldada mittetariifsed kaubandustõkked ning avada turulepääs ELi autotootjatele või seda avardada.

               •Põhiõigused

               Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

               Käesolev algatus ei mõjuta eelarvet.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad ning seire-, hindamis- ja aruandluskord

               Ei kohaldata.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

               Ei kohaldata

               •Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus

               Ettepanekus määratakse kindlaks liidu seisukoht ÜRO eeskirjade nr 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 ja 131 muudatuste ning vaiksete maanteesõidukite (QRTV) heakskiitmist käsitleva uue ÜRO eeskirja hääletamisel.

               2016/0046 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes vastu võetav seisukoht seoses ÜRO eeskirjade nr 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 ja 131 muudatusettepanekute ning vaiksete maanteesõidukite (QRTV) heakskiitmist käsitleva uue ÜRO eeskirjaga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas nõukogu otsusega 97/836/EÜ
                  1
                ühines liit Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE”) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe”).

               (2)Nõukogu otsusega 2000/125/EÜ
                  2
                ühines liit kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist („paralleelne kokkulepe”).

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ
                  3
                asendati liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti ÜRO eeskirjad ELi tüübikinnituse süsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates nimetatud direktiivi vastuvõtmisest on liidu õigusaktide asemel üha sagedamini hakatud ELi tüübikinnituse raames kohaldama ÜRO eeskirju.

               (4)Arvestades kogemusi ja tehnika arengut on vaja kohandada tehnika edusammudega nõudeid teatavatele elementidele või tunnusjoontele, mida käsitletakse ÜRO eeskirjades nr 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 ja 131.

               (5)Selleks, et sätestada ühtsed nõuded seoses vaiksete maanteesõidukite (QRTV) heakskiitmisega seoses nende vähendatud müraga, tuleks vastu võtta uus ÜRO eeskiri.

               (6)Seetõttu on vaja kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel 1958. aasta muudetud kokkuleppe halduskomitees ja paralleelse kokkuleppe täitevkomitees nimetatud ÜRO dokumentide vastuvõtmise küsimuses,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel 1958. aasta muudetud kokkuleppe halduskomitees ja paralleelse kokkuleppe täitevkomitees ajavahemikus 7.–11. märtsini 2016 võetav seisukoht on hääletada käesoleva otsuse lisas loetletud ettepanekute poolt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe”) ( EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

                     (2)
                  Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukitele ning nendele paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe”) ( EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.2.2016
            COM(2016) 76 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes vastu võetav seisukoht seoses ÜRO eeskirjade nr 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 ja 131 muudatusettepanekute ning vaiksete maanteesõidukite (QRTV) heakskiitmist käsitleva uue ÜRO eeskirjaga

               LISA

                        Reg nr

                        Päevakorrapunkt

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi number

                        10

                        4.9.1.

                        Eeskirja nr 10 (elektromagnetiline ühilduvus) 05-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/16

                        10

                        4.9.2.

                        Eeskirja nr 10 (elektromagnetiline ühilduvus) 04-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/17

                        34

                        4.8.1.

                        Eeskirja nr 34 (tuleohutus) 03-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/8

                        41

                        4.6.1.

                        Eeskirja nr 41 (mootorrataste müratase) 04-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/3

                        46

                        4.8.2.

                        Eeskirja nr 46 (kaudse nähtavuse seadmed) 04-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/9

                        48

                        4.9.3.

                        Eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 06-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/18

                        48

                        4.9.4.

                        Eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 05-seeria muudatuste 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/19

                        48

                        4.9.5.

                        Eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 04-seeria muudatuste 16. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/20

                        50

                        4.9.6.

                        Eeskirja nr 50 (mopeedide ja mootorrataste ääretule-, pidurdustule- ja suunatulelaternad) algsete muudatuste seeriate 18. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/21

                        51

                        4.6.2.

                        Eeskirja nr 51 (M- ja N-kategooria sõidukite müra) 03-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/4

                        53

                        4.9.7.

                        Eeskirja nr 53 (L3-kategooria sõidukite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 01-seeria muudatuste 18. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/22

                        53

                        4.9.8.

                        Eeskirja nr 53 (L3-kategooria sõidukite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) uue 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/23

                        55

                        4.7.1.

                        Eeskirja nr 55 (mehhaanilised haakeseadised) 01-seeria muudatuste 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/5

                        60

                        4.15.1.

                        Eeskirja nr 60 (mopeedide/mootorrataste juhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus) 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/27

                        73

                        4.12.1.

                        Eeskirja nr 73 (küljekaitsevahendid) 01-seeria muudatuste 1. paranduse (ainult prantsuskeelses versioonis) ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/31

                        83

                        4.15.2.

                        Eeskirja nr 83 (M1- ja N1-kategooria sõidukite heide) 07-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/28

                        94

                        4.11.1

                        Eeskirja nr 94 (laupkokkupõrke kaitse) 01-seeria muudatuste 3. paranduse (ainult venekeelses versioonis) ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/32

                        107

                        4.8.3.

                        Eeskirja nr 107 (busside üldine ehitus) 05-seeria muudatuste 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/10

                        107

                        4.8.4.

                        Eeskirja nr 107 (busside üldine ehitus) 06-seeria muudatuste 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/11

                        107

                        4.8.5.

                        Eeskirja nr 107 (busside üldine ehitus) 07-seeria muudatuste eelnõu ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/12

                        110

                        4.8.6.

                        Eeskirja nr 110 (surumaagaasi või veeldatud maagaasi kasutavad sõidukid) 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/13

                        113

                        4.9.9.

                        Eeskirja nr 113 (sümmeetrilist lähituld kiirgavad esilaternad) 01-seeria muudatuste 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/24

                        118

                        4.8.7.

                        Eeskirja nr 118 (materjalide põlemisomadused) 02-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/14

                        125

                        4.8.8.

                        Eeskirja nr 125 (juhi eesmine vaateväli) 01-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/15

                        128

                        4.9.10.

                        Eeskirja nr 128 (valgusdioodiga valgusallikad (leedvalgusallikad)) algse seeria muudatuste 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/25

                        130

                        4.7.2.

                        Eeskirja nr 130 (sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteem (LDWS)) 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/6

                        131

                        4.7.3.

                        Eeskirja nr 131 (kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid (AEBS)) 01-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/7

                        4.13.1.

                        Vaiksete maanteesõidukite (QRTV) heakskiitmist käsitleva uue eeskirja ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/26


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0815

Ettepanek: Komisjoni otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta  /* KOM/2006/0815 lõplik - CNS 2006/0271 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 12.12.2006KOM(2006) 815 lõplik2006/0271 (CNS)Ettepanek:KOMISJONI OTSUSliikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI2005. aastast toimiv uus Lissaboni strateegia põhineb uuel juhtimistsüklil, mille üldsuuniste ühtne dokument kehtib 2008. aastani. Majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõõtmega koondsuuniste põhjal on liikmesriigid koostanud riiklikud reformikavad, milles sätestatakse nende majanduskasvu ja tööhõive edendamise kolme aasta strateegia.Iga-aastases arenguaruandes ja sellega kaasnevas ühises tööhõivearuande eelnõus (mis võetakse vastu asutamislepingu artikli 128 lõikes 1 sätestatud korra kohaselt) esitatakse komisjoni hinnang riiklike reformikavade kohta. Hindamine kinnitab, et tööhõive suureneb ja töötus väheneb. Majanduskasv ja töökohtade kvaliteet ei ole Euroopa vajaduste tarbeks veel piisav. Üleilmastumise ja vananemisega seotud väljakutsed jäävad Euroopa tööturgude kohanemisvõimet silmas pidades olulisteks teemadeks. Liikmesriikide reformikavade analüüs toob esile iga kolme Euroopa tööhõivestrateegia prioriteedi puhul esile järgmised põhiteemad:-  Poliitika rakendamisel on kõige suuremaid edusamme tehtud inimeste tööturule toomise ja seal hoidmise vallas. Rohkem tähelepanu on pööratud ühtsele elutsüklil põhinevale lähenemisele, kuid noorte, naiste ja vanemaealiste töötajatega seotud tegevusstrateegiaid käsitletakse veel enamasti eraldi.-  Rakendusaruannetest ilmneb, et poliitika rakendamine on kõige nõrgem töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime parandamise alal. On vaja terviklikumat lähenemist, mis ühendab paremini paindlikkuse ja turvalisuse. Tähelepanu on äratanud ühtne paindlikkust ja turvalisust hõlmav lähenemisviis, kuid on tarvis arendada rohkem erinevaid tegevussuundi paindlikkuse ja turvalisuse edasiseks edendamiseks kõikides liikmesriikides.-  Palju pööratakse tähelepanu haridus- ja koolitussüsteemide struktuurireformidele ja nende seotusele tööturuga. Kuid paljudes liikmesriikides tuleb veel sidusad ja ühtsed strateegiad luua. Koolitusalased algatused keskenduvad endiselt peamiselt noortele ja üle 45aastaste osavõtt elukestavast õppest on veel murettekitavalt väike.Need järeldused toetavad praegustes tööhõivesuunistes esitatud poliitikat ja reformikava. Artikli 128 lõikes 2 sätestatud protseduurilistel põhjustel peab tööhõivesuuniste kehtivust 2007. aastal oma otsusega kinnitama nõukogu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, Regioonide Komitee, Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning tööhõivekomiteega.2006/0271 (CNS)Ettepanek:KOMISJONI OTSUSliikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 128 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[3]olles konsulteerinud regioonide komiteega,võttes arvesse tööhõivekomitee arvamustning arvestades järgmist:(1) 2005. aasta Lissaboni strateegia reform rõhutab majanduskasvu ja tööhõive tähtsust. Euroopa tööhõivestrateegia tööhõive suunised ja majanduspoliitika üldsuunised on vastu võetud ühtse dokumendina,[4] kusjuures Euroopa tööhõivestrateegial on Lissaboni strateegia tööhõive ja tööturu alaste eesmärkide elluviimisel tähtis osa.(2) Liidul tuleb koondada kõik liikmesriikide ja ühenduse asjakohased vahendid – sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika – Lissaboni strateegia kolme (majanduslikku, sotsiaalsesse ja keskkonnaalasesse) dimensiooni, et nendevahelist koostoimet säästva arengu üldises kontekstis paremini kasutada.[5](3) Tööhõivesuunised ja majanduspoliitika üldsuunised tuleb täielikult läbi vaadata ainult kord kolme aasta jooksul, kuid vahepealsetel aastatel, kuni aastani 2008, peab olema nende ajakohastamine rangelt piiratud, et tagada tõhusamaks rakendamiseks vajalik stabiilsus.(4) Komisjoni iga-aastases arenguaruandes ja ühises tööhõivearuandes esitatud liikmesriikide riiklike reformikavade analüüs näitab, et liikmesriigid peavad jätkuvalt tegema jõupingutusi, et käsitleda järgmiseid prioriteetseid valdkondi:-  tuua rohkem inimesi tööturule ja neid seal hoida, suurendada tööjõu pakkumist ja ajakohastada sotsiaalse kaitse süsteeme;-  parandada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ja-  suurendada investeeringuid inimkapitali parema hariduse ja oskuste kaudu.(5) 23–24. märtsi 2006. aasta Euroopa Ülemkogul rõhutati tööhõivepoliitika keskset osa Lissaboni tegevuskava raames ja vajadust suurendada prioriteetsete rühmade tööhõivevõimalusi elutsüklil põhineva lähenemise kaudu.Sellega seoses kiideti Euroopa Ülemkogul heaks Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakt, mis peaks jätkuvalt suurendama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ja soodustama naiste väljavaateid ja võimalusi tööks laiemas plaanis.(6) Töötajate liikuvusega seotud takistuste kõrvaldamine asutamislepingute, sealhulgas ühinemislepingute kohaselt, peaks tugevdama siseturu toimimist ja tõhustama selle kasvu ning suurendama tööhõive võimalusi.(7) Riiklike reformikavade komisjonipoolset läbivaatamist ja Euroopa Ülemkogu järeldusi silmas pidades tuleks nüüd keskenduda tõhusale ja õigeaegsele rakendamisele, pöörates erilist tähelepanu 2005–2008. aasta suunistes sätestatud kokkulepitud koguseliste eesmärkide saavutamisele kooskõlas Euroopa Ülemkogu järeldustega.(8) Ühenduse, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi rahalise toetuse kasutamise kavandamisel tuleb liikmesriikidel arvesse võtta tööhõivesuuniseid.(9) Arvestades suunistedokumendi ühtsust, peavad liikmesriigid majanduspoliitika üldsuunised täielikult rakendama,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsuse 2005/600/EÜ lisas sätestatud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised jäävad 2007. aastaks kehtima ning liikmesriigid peavad neid oma tööhõivepoliitikas arvestama.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüsssel,Nõukogu nimeleesistuja[…] [1] ELT C, , lk..[2] ELT C, , lk..[3] ELT C, , lk..[4] ELT L 205, 6.8. 2005, lk 21 (Tööhõivesuunised) ja lk 28 (Majanduspoliitika üldsuunised)[5] Vt ELT L 205, 6.8 2005 (Tööhõivesuunised), põhjendus 4.


Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0810

Ettepanek nõukogu otsus millega selgitatakse Poola ja Tšehhi Vabariigi ühinemise mõjusid Euroopa Ühenduse osalemisele rahvusvahelist Oderi reostusevastase kaitse komisjoni käsitlevas konventsioonis ja Elbe kaitse rahvusvahelist komisjoni käsitlevas konventsioonis  /* KOM/2004/0810 lõplik */

	Brüssel 16.12.2004KOM(2004) 810 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega selgitatakse Poola ja Tšehhi Vabariigi ühinemise mõjusid Euroopa Ühenduse osalemisele rahvusvahelist Oderi reostusevastase kaitse komisjoni käsitlevas konventsioonis ja Elbe kaitse rahvusvahelist komisjoni käsitlevas konventsioonis(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIAlates uute liikmesriikide ühinemisest 1. mail 2004 on ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide ühiste piiriüleste jõgede valglate olukord muutunud kahel viisil.Üheks tagajärjeks on, et pärast ELi piiride nihkumist kaugemale itta on nüüd vaja käsitleda meie uute naabritega piiriüleste jõgedega seonduvat. Selleks on vaja välja selgitada, kas Euroopa Ühendusel on otstarbekas osaleda kehtivates või uutes kaugemal Ida-Euroopas asuvaid piiriüleseid jõgesid ja veeteid käsitlevates rahvusvahelistes lepingutes ja kokkulepetes ning mil viisil seda teha.Teise vahetu tagajärjena on olukord oluliselt muutunud nende rahvuvaheliste jõgede puhul, mis alates ühinemisest asuvad täielikult ELi territooriumil. Sellises olukorras on Oderi ja Elbe jõe valglad.Euroopa Ühendus osaleb rahvusvahelist Oderi reostusevastase kaitse komisjoni käsitlevas konventsioonis[1] ja rahvusvahelises Elbe saastekaitse komisjoni konventsioonis[2] (edaspidi „Oderi ja Elbe konventsioonid“).Mõlemal juhul oli ühenduse osalemine vajalik, sest konventsioonid sõlmiti kolmandate riikidega ja need käsitlesid EÜ keskkonnapoliitikaga hõlmatud küsimusi. Seosed ühenduse õigusaktidega on eriti tihedad ja kõnesolevat kaht konventsiooni on laialdaselt tunnustatud kui olulist vahendit vee raamdirektiivi eesmärkide edendamisel Poolas ja Tšehhi Vabariigis juba enne nende riikide ühinemist ELga.Alates Poola ja Tšehhi Vabariigi ühinemise kuupäevast on kõik Oderi ja Elbe konventsioonide osalised ELi liikmesriigid. Silmas pidades sellist asjaolude olulist muutumist, tähistab käesolev otsus õigussuhte lõppemist Euroopa Ühenduse ja kõnealuse kahe konventsiooni vahel.Euroopa Liidu laienemise tõttu on pooltevahelised õigussuhted märkimisväärselt muutunud. Alates ühinemisest on võimalik saavutada põhilisi strateegilisi eesmärke ühendusesisestes õigusaktides sätestatud meetmete kaudu. Suhted Poola ja Tšehhi Vabariigiga seoses integreeritud veemajandamisega Oderi ja Elbe jõe valglates on muutunud osaks kehtivast EÜ õigustikust ning eelkõige vee raamdirektiiviga vastavuse saavutamise küsimuseks.Seoses sellega meenutatakse, et vee raamdirektiiv juba sisaldab sätet, mille alusel peavad asjaomased liikmesriigid koos tagama rahvusvaheliste jõgede valglate piirkondades nimetatud kooskõlastamise ning selleks võivad nad kasutada rahvusvahelistest lepingutest ja kokkulepetest tulenevaid olemasolevaid struktuure (artikli 3 lõige 3).Nii on juba tehtud mitmete erinevate liikmesriikidevaheliste piiriüleseid jõgesid hõlmavate lepingute puhul (nt Schelde või Meuse'i lepingud). Praegune vaatlejastaatus võimaldab asjakohast koostööd ja aitab tagada poliitika ühtsust. Ühendus ei ole siiski selliste liikmesriikidevaheliste lepingute osaline, kuna need ei hõlma kolmandaid riike ega käsitle ühenduse välispädevuse küsimust EÜ asutamislepingu artikli 300 tähenduses. Oderi ja Elbe puhul tuleks pärast Poola ja Tšehhi Vabariigi ühinemist kohaldada sama põhimõtet.Lõpetuseks tuleks öelda, et kuna konventsioonide osaliste vahelised õigussuhted on pärast ühinemist oluliselt muutunud, ei saa ühendus enam kõnealuses kahes konventsioonis osaleda.EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega selgitatakse Poola ja Tšehhi Vabariigi ühinemise mõjusid Euroopa Ühenduse osalemisele rahvusvahelist Oderi reostusevastase kaitse komisjoni käsitlevas konventsioonis ja Elbe kaitse rahvusvahelist komisjoni käsitlevas konventsioonisEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse akti Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (edaspidi „ühinemisakt“),[3] eriti selle artiklit 57,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]ning arvestades järgmist:Euroopa Ühenduse osalemine rahvusvahelist Oderi reostusevastase kaitse komisjoni kästlevas konventsioonis[5] ja Elbe kaitse rahvusvahelist komisjoni käsitlevas konventsioonis[6] (edaspidi „Oderi ja Elbe konventsioonid“) oli vajalik, sest kõnealused kaks konventsiooni sõlmiti kolmandate riikidega ja nendes käsitleti EÜ keskkonnapoliitikaga hõlmatud küsimusi.Alates Poola ja Tšehhi Vabariigi ühinemisest Euroopa Liiduga 1. mail 2004 on kõik kõnesoleva kahe konventsiooni osalised Euroopa Liidu liikmesriigid. Seetõttu ei pea ühendus enam olema seotud nende konventsioonidega. Alates sellest hetkest ei ole ühenduse osalemine enam vajalik ega õigustatud.Lisaks sellele on pooltevahelised õigussuhted Euroopa Liidu laienemise mõjul märkimisväärselt muutunud. Alates ühinemisest on võimalik saavutada põhilisi strateegilisi eesmärke ühenduse õigusaktides sätestatud meetmete abil.Ühinemisaktiga ei nähta ette erisätet käesolevaks olukorraks ning seetõttu tuleb vajalikud meetmed kehtestada kooskõlas ühinemisakti artikliga 57, mis lubab selliseid väljajätmisi parandada.Seetõttu tuleks selgeks teha, et alates ühinemiskuupäevast ei osale ühendus enam kõnealustes konventsioonides ning et võib olla vaja võtta teatavaid üleminekumeetmeid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 11. Alates 1. maist 2004 ei osale Euroopa Liit rahvusvahelist Oderi reostusevastase kaitse komisjoni käsitlevas konventsioonis ega Elbe kaitse rahvusvahelist komisjoni käsitlevas konventsioonis.2. Komisjon lepib vajaduse korral kolme asjaomase liikmesriigiga kokku lahenduste suhtes seoses üleminekuprobleemidega, mis võivad tuleneda ühenduse osalemise lõppemisest kõnesolevates konventsioonides.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud Poolale, Saksamaa Liitvabariigile ja Tšehhi Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] Nõukogu otsus 1999/257, 29. märts 1999, EÜT L100/20, 15.4.1999.[2] Nõukogu otsus 91/598/EMÜ, 18. november 1991, EÜT L321/24, 23.11.1991.[3] ELT L 236, 23.9.2003.[4] ELT C […], […], lk […].[5] Nõukogu otsus 1999/257, 29. märts 1999, EÜT L 100/20, 15.4.1999.[6] Nõukogu otsus 91/598/EMÜ, 18. november 1991, EÜT L 321/24, 23.11.1991.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0396

Ettepanek Nõukogu otsus mis käsitleb ühisesse põllumajandustaimesortide kataloogi kantud geneetiliselt muundatud maisi MON 810 hübriidide seemnete turustamise ajutist keelamist Kreekas vastavalt direktiivile 2002/53/EÜ  /* KOM/2005/0396 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.08.2005KOM(2005) 396 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSmis käsitleb ühisesse põllumajandustaimesortide kataloogi kantud geneetiliselt muundatud maisi MON 810 hübriidide seemnete turustamise ajutist keelamist Kreekas vastavalt direktiivile 2002/53/EÜ(KOMISJONI ESITATUD)SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepaneku eelnõu käsitleb ühisesse põllumajandustaimesortide kataloogi kantud geneetiliselt muundatud maisi MON 810 hübriidide seemnete turustamise ajutist keelamist Kreekas vastavalt direktiivile 2002/53/EÜ.Komisjon avaldas 17. septembril 2004 vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artiklile 17 Euroopa Liidu Teataja C-seerias ühise põllumajandustaimesortide kataloogi 22. tervikväljaande 13. lisas nimekirja seitsmeteistkümnest geneetiliselt muundatud organismist MON 810 saadud geneetiliselt muundatud maisisordist.7. aprillil 2005 teavitasid Kreeka ametiasutused komisjoni ministri käskkirjast, millega keelatakse seitsmeteistkümne eespool nimetatud sordi seemnete turustamine kasvuperioodidel 2005 ja 2006, ja palusid komisjonil anda luba nimetatud siseriikliku meetme rakendamiseks vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artiklile 18.Kreeka poolt koos taotlusega täiendavalt esitatud andmete põhjal selgub, et ükski nimetatud direktiivi artikli 18 erisäte ei ole kohaldatav mainitud keelu suhtes ja seega ei saa kõnealust keeldu lubada.Seda kõike arvesse võttes esitati 20. juulil 2005 alalisele põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu, milles on sätestatud, et Kreeka Vabariigile ei anta luba eespool nimetatud seemnete turustamise keelamiseks. 11 liikmesriiki (162 häält) hääletasid eelnõu poolt, 9 liikmesriiki (109 häält) selle vastu ja 4 liikmesriiki (47 häält) keeldusid hääletamisest. Üks liikmesriik ei olnud esindatud.Komitee ei esitanud arvamust. Seega peab komisjon vastavalt nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 23 lõikele 3 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikliga 5 esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta (nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega) ja teavitama Euroopa Parlamenti.EttepanekNÕUKOGU OTSUSmis käsitleb ühisesse põllumajandustaimesortide kataloogi kantud geneetiliselt muundatud maisi MON 810 hübriidide seemnete turustamise ajutist keelamist Kreekas vastavalt direktiivile 2002/53/EÜEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta,[1] eriti selle artiklit 18,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Komisjon avaldas 17. septembril 2004 vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artiklile 17 Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias ühise põllumajandustaimesortide kataloogi 22. tervikväljaande 13. lisas[2] nimekirja seitsmeteistkümnest geneetiliselt muundatud organismist MON 810 saadud geneetiliselt muundatud maisisordist.(2) Vastavalt direktiivi artikli 16 lõikele 1 tagavad liikmesriigid, et alates artiklis 17 osutatud avaldamisest ei kohaldata kõnealuse direktiivi kohaselt või kõnealuse direktiivi põhimõtetele vastavate põhimõtete kohaselt heaks kiidetud sortide seemne suhtes mingeid sordiga seotud turustuskitsendusi.(3) Vastavalt nimetatud direktiivi artikli 7 lõikele 4 kiidetakse geneetiliselt muundatud sordid siseriiklikusse kataloogi kandmiseks heaks alles pärast seda, kui need on kiidetud heaks turustamiseks vastavalt direktiivile 90/220/EMÜ, millega nähakse ette geneetiliselt muundatud organismidega kaasneva inimeste tervist ja keskkonda ähvardava ohu hindamine.(4) Komisjoni 22. aprilli 1998. aasta otsusega 98/294/EÜ geneetiliselt muundatud maisi ( Zea mays L. liin MON 810) turuleviimise kohta[3] otsustati vastavalt nõukogu direktiivile 90/220/EMÜ anda luba kõnealuse toote turuleviimiseks. 3. augustil 1998 andsid Prantsusmaa ametiasutused loa kõnealuse toote turuleviimiseks.(5) 7. aprillil 2005 teavitasid Kreeka ametiasutused komisjoni ministri 3. märtsi 2005. aasta käskkirjast nr 243267, millega keelatakse seitsmeteistkümne eespool nimetatud sordi seemnete turustamine kasvuperioodidel 2005 ja 2006, ja palusid komisjonil anda luba nimetatud siseriikliku meetme rakendamiseks vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artiklile 18.(6) Direktiivi 2002/53/EÜ artiklis 18 on sätestatud, et kui tehakse kindlaks, et ühisesse põllumajandustaimesortide kataloogi kantud sordi viljelemine võib taimetervise seisukohast kahjustada mis tahes liikmesriigis muude sortide või liikide viljelemist või ohustada keskkonda või inimeste tervist, võib asjaomane liikmesriik saada taotluse korral loa keelata kõnealuse sordi seemne turustamise kogu oma territooriumil või osal sellest. Kui on olemas otsene oht kahjulike organismide levikuks või otsene oht inimeste tervisele või keskkonnale, võib asjaomane liikmesriik kehtestada kõnealuse keelu kohe pärast taotluse esitamist ja keeld kehtib kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni.(7) Kreeka ametiasutused selgitasid teatises, et keelu kehtestamist peetakse vajalikuks kuna geneetiliselt muundatud sortide viljelemine võib kahjustada maakeskkonda. Kreeka ei esitanud siseriiklikku meedet põhjendavat teavet, mille oleks saanud edastada Euroopa Toiduohutusametile, et hinnata nimetatud geneetiliselt muundatud sortidega kaasnevaid ohte inimeste tervisele ja keskkonnale. 4. mail 2005 kirjutas komisjon Kreeka ametiasutustele ja palus selgitusi, eelkõige nimetatud seemnete turustamise võimaliku mõju kohta maakeskkonnale. Kreeka ametiasutused vastasid 12. mail 2005, et nimetatud seitsmeteistkümne geneetiliselt muundatud sordi seemnete põhjustatud kahjulik mõju maakeskkonnale on majanduslikku laadi ning ei ole seotud üldiselt keskkonnaga ega inimeste tervisega. Sellega seoses teatati ka vastuses, et Kreeka ametiasutused on teadlikud, et vastavalt keskkonnaohtude hindamist käsitletavale ühenduse õigusaktidele on MON 810 juba tunnistatud inimeste tervisele ja keskkonnale ohutuks.(8) Selle põhjal ei ole ükski direktiivi 2002/53/EÜ artikli 18 erisäte kohaldatav nimetatud sortide viljelemise keelamise suhtes Kreeka ametiasutuste poolt ja seega ei saa anda luba kõnealuse keelu kehtestamiseks.(9) Alaline põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee ei ole oma eesistuja poolt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed peab seepärast vastu võtma nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 18 kohaselt,ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Kreeka Vabariigile ei anta luba ühisesse põllumajandustaimesortide kataloogi kantud geneetiliselt muundatud maisi MON 810 hübriidide seemnete turustamise keelamiseks.Artikkel 2Kreeka Vabariik võtab kõik käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 20 päeva jooksul pärast selle teatavaks tegemist.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1).[2] ELT C 232 A, 17.9.2004, lk 1.[3] EÜT L 131, 5.5.1998, lk 32.