				|

		52011PC0860

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa riskikapitalifondide kohta /* KOM/2011/0860 lõplik - 2011/0417 (COD) */

			   	SELETUSKIRI

1.
ETTEPANEKU TAUST

Võrreldes
konkureerivate ülemaailmsete kõrgtehnoloogia ja innovatsiooni keskuste,
eelkõige võrreldes Ameerika Ühendriikidega, on Euroopa riskikapitali valdkond killustatud
ja hajutatud. Selline killustatus ja hajutatus põhjustab statistiliselt
märkimisväärse investorite vastumeelsuse investeerida riskikapitalifondidesse. Mõnel
liikmesriigil on spetsiaalne riskikapitalifondi korraldus koos eeskirjadega
portfelli struktuuri, investeerimistehnikate ja aktsepteeritavate investeerimisobjektide
kohta. Enamikul liikmesriikidel ei ole siiski konkreetset riskikapitalifondi korraldust,
vaid nad kohaldavad pigem äriühinguõiguses kehtivaid üldeeskirju ning
prospektidega seotud kohustust kõigi selliste fondivalitsejate tegevuste puhul,
kes soovivad pakkuda riskikapitali suunatud emissiooni oma jurisdiktsioonides.
Sellise õigusliku
killustatuse tõttu peavad võimalikud riskikapitali investorid, näiteks varakad
üksikisikud, pensionifondid või kindlustusandjad, oma investeeringutest teatud
osa suunamist riskikapitali keeruliseks ja kulukaks. Õiguslik killustatus
takistab ka spetsialiseerunud riskikapitalifondidel kaasata suures ulatuses
kapitali välismaalt.
Eespool
kirjeldatud probleemiga on tihedalt seotud küsimus, kas rahalised vahendid,
mida Euroopa annab innovatiivsete alustavate tööstusharude rahastamiseks, on ebapiisavad.
Samal ajal kui Ameerika Ühendriikides suunati aastatel 2003–2010
riskikapitalifondidesse ligikaudu 131 miljardit eurot, suutsid Euroopa
riskikapitalifondid selles ajavahemikus kaasata üksnes 28 miljardit eurot.
Võimalikud
investorid eelistavad praegu riskikapitaliinvesteeringute asemel
investeeringuid börsivälistesse ettevõtetesse. Vaatlusperioodil 2003–2010
erakapitaliinvesteeringute laiemas valdkonnas kokku eraldatud 437 miljardist
eurost langes riskikapitali arvele 64 miljardit eurot. Riskikapital
moodustas seega üksnes 14,6 % koguvahenditest, kusjuures börsivälistesse
ettevõtetesse tehtud investeeringute osa oli 85,4 %. Vaadeldes seda
vaatlusperioodi aastate kaupa, võib täheldada, et iga aasta puhul ületasid börsivälistesse
ettevõtetesse tehtud investeeringud suuresti riskikapitali kaasatud rahalisi
vahendeid.
Niikaua kuni
jätkuvalt soodustatakse börsivälist kapitali – sektorit, milles
investeeritakse kogenud ettevõtjatesse ning korraldatakse võimendusväljaoste –,
ei suunata olemasolevaid vahendeid omakapitali kaudu rahastamisse, et rahastada
otsustavas arengujärgus olevaid seemne- ja idufirmasid. Riskikapitali praegu
suunatavate finantsressursside puudumine on otsene põhjus, miks Euroopa
keskmine riskikapitalifond ei ole optimaalse suurusega.
Euroopa
riskikapitalifondi keskmine suurus jääb märkimisväärselt alla sellist liiki
rahastamisvahendi optimaalsele suurusele. Kui Ameerika Ühendriikide keskmine riskikapitalifond
kaasab vara 130 miljoni euro väärtuses, siis Euroopa keskmise
riskikapitalifondi suuruseks on 60 miljonit eurot.
Seepärast täidab riskikapital
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamisel praegu väikest osa. Väikesed
ja keskmise suurusega ettevõtjad sõltuvad eeskätt pangalaenudest. Pangalaenude
abil kaetakse üle 80 % nende rahastamisest, samas kui üksnes 2 %
saadakse spetsialiseerunud riskikapitalifondidest. Ameerika Ühendriikides on
vastav arv 14 %.
Sellised tähelepanekud
on erakordselt jahmatavad, võttes arvesse asjaolu, et paljud väikesed ja
keskmise suurusega ettevõtjad on pidanud alates finantskriisi algusest 2008. ja
2009. aastal maksma pangalaenudelt palju kõrgemat intressimäära[1]. Lisaks on oluliselt vähenenud
pankade poolt 2008. ja 2009. aasta finantskriisi tõttu krediidiliinide
võimaldamine väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning nende
pikendamine, mistõttu on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate
alternatiivsete rahastamisallikate otsimine ja nõudlus muutumas üha suuremaks
probleemiks[2].
Piisavate kapitalivahendite puudumise tõttu ei ole riskikapital siiski suutnud
seda ilmselget lünka veel täita.
Tõhusa
riskikapitalisektori puudumise tõttu töötavad Euroopa innovaatorid ja
uuenduslikud ettevõtjad alla oma kaubandusliku potentsiaali. See on omakorda
halb Euroopa üldisele konkurentsivõimele. Näitlikustamiseks võib võrrelda
riskikapitaliinvesteeringute suhtelist tähtsust rahastamisvahendina
(väljendatud protsendina SKPst) väga innovatiivsel turul, näiteks Ameerika
Ühendriigid (0,14 %), Euroopa keskmisega (0,03 %).
Seda olukorda kinnitab ka olukorra hindamine konkreetse fondivalitseja
hallatava riskikapitali üldise portfelli seisukohast. Euroopa Riskikapitali
Assotsiatsiooni (EVCA) viimaste arvandmete põhjal haldab 98 % Euroopa
riskikapitalifondi valitsejatest portfelli, mis jääb alla alternatiivsete
investeerimisfondide valitsejaid käsitlevas direktiivis sätestatud
500 miljoni euro künnise.[3]

Seepärast on nende probleemidega tegelemine
ning Euroopa ettevõtjate toetamine määrava tähtsusega. Edukas Euroopa
riskikapitaliturg on üks Euroopa 2020. aasta strateegia[4] eesmärkidest, samas kui
2011. aasta veebruaris kogunenud Euroopa Ülemkogu kutsus üles eemaldama
piiriülese riskikapitali järelejäänud õiguslikke takistusi. Euroopa Komisjon
võttis ühtse turu aktis[5]
järelmeetmena kohustuse tagada, et 2012. aastaks saavad mis tahes
liikmesriigis asutatud riskikapitalifondid kapitali kaasata ja vabalt
investeerida kõikjal ELis. Uus riskikapitalifondide raamistik on samuti üks
põhiprioriteet VKEde tegevuskavas [sisestada viide], mille eesmärk on
suurendada VKEde kasvu, parandades nende juurdepääsu rahastamisele. Komisjoni 12. oktoobril 2011
vastu võetud teatises „Stabiilsus- ja majanduskasvu tegevuskava” toodi
riskikapitalile juurdepääsu lihtsustamine samuti välja olulise vahendina ELi
majanduskasvu hoogustamisel ning seepärast kutsutakse teatises üles Euroopa
Parlamenti ja nõukogu asjaomased ettepanekud kiiresti vastu võtma[6].
Kavandatud määruses käsitletakse neid
probleeme. Sellega kehtestatakse ühtsed nõuded nimetuse „Euroopa
riskikapitalifond” all tegutsevate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate
valitsejatele. Sellega kehtestatakse ka nõuded seoses investeerimisportfelli,
investeerimistehnikate ja aktsepteeritavate ettevõtjatega, millesse kvalifitseeruvad
riskikapitalifondid võivad investeerida. Samuti kehtestatakse sellega ühtsed
eeskirjad selle kohta, millistele investorite kategooriatele võivad olla kvalifitseeruvad
riskikapitalifondid suunatud, ning selle kohta, milline peaks olema selliseid kvalifitseeruvate
fondide osakuid või aktsiaid turustavate fondivalitsejate sisekorraldus. Kuna nimetuse
„Euroopa riskikapitalifond” all tegutsevate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate
valitsejatele kehtivad samasugused sisulised eeskirjad kõikjal ELis, on neile
kasulikud ühtsed nõuded registreerimisel ning ELis kehtiv tegevusluba, mis
aitab luua võrdseid võimalusi kõigile riskikapitaliturul osalejatele.
Riskikapitalifondide ühtsed eeskirjad võivad
anda olulise tõuke ka riskikapitaliinvesteeringute muude valdkondade
reguleerimise arenguks. Kindlustusettevõtjate (Solventsus II) ning pankade
(kapitalinõuete määrus ja direktiiv) usaldatavusnõuete raamistikes käsitletakse
riskikapitaliinvesteeringuid kapitalinõuete arvutamisel kõrge riskina. Komisjon hindab selliste nõuete mõju, et teha kindlaks, kas sellised
kapitalinõuded vajavad muutmist keskpikas või pikas perspektiivis. Seda hindamist
võib lihtsustada see, kui kehtestada üleeuroopaline riskikapitalifondide
raamistik, mis hõlmab käesoleva määrusega kavandatud ühtseid eeskirju portfelli
struktuuri ja toimimistingimuste kohta.
Nagu on rõhutatud ka VKEde tegevuskavas, oleks
alustuseks hea kindlaks määrata riskikapitalifondi ühtne mõiste, et edasi uurida
liikmesriikidega lahendusi maksuprobleemidele, mis võivad takistada selliste
fondide kaudu tehtavaid piiriüleseid investeeringuid. Komisjon viib
2012. aastal lõpule piiriüleste riskikapitaliinvesteeringute
maksustamisega seotud tõkete analüüsi, et esitada 2013. aastal lahendused,
mille eesmärk on tõkete kõrvaldamine, ennetades samal ajal maksustamise
vältimist ja maksupettust. Sellised lahendused – kuigi need on käesolevast
määrusest sõltumatud – täiendavad oluliselt määrust, et arendada
riskikapitalifondide ning VKEde jaoks ELis välja täielikult toimiv turg. Need
tagaksid tõhusa kapitalivoo kvalifitseeruvatele riskikapitalifondidele ning
lõpptulemusena kvalifitseeruvatele portfelliettevõtjatele, millesse fondid
investeerivad.
Kavandatud määrus täiendab kavandatud Euroopa
sotsiaalettevõtlusfonde käsitlevat määrust. Mõlema ettepanekuga taotletakse eri
eesmärke ning mõlemad ettepanekud oleksid vastuvõtmise korral vastastikuses
sõltumatuses iseseisvad õigusaktid.

2.
HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE NING MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1.
Huvitatud isikutega konsulteerimine

Töö seoses riskikapitaliga algas
1998. aastal, mil riskikapitali tegevuskava käsitlevas komisjoni teatises
juba tunnustati olulisust luua hästi toimiv riskikapitaliturg,[7] mille oluline osa on riskikapital[8]. Sellest
ajast alates on komisjon kogunud lisatõendeid spetsiaalsete töötubade,
konsultatsioonide ja eksperdirühmade kaudu, tegeledes riskikapitaliturgude
optimaalset toimimist takistavate õiguslike, regulatiivsete ja maksutõketega.
Komisjoni talitused algatasid 15. juunil
2011 üldsusega konsulteerimise[9] seoses riskikapitalifonde hõlmava võimaliku Euroopa raamistiku põhielementidega.
Konsulteerimine lõpetati 10. augustil 2011. Saadud 48 vastusega on
võimalik tutvuda järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/venture_capital_en.htm.

2.2.
Mõjuhinnang

Komisjon hindas poliitikavalikute mõju vastavalt
parema õigusloome poliitikale. Need alternatiivid hõlmavad mitmeid võimalikke
valikuid:
·
kehtestada uus riskikapitali tegevusluba vastavalt
direktiivile 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid
käsitlev direktiiv);
·
vähendada alternatiivsete investeerimisfondide
valitsejaid käsitlevas direktiivis sätestatud künniseid või tühistada need;
·
luua alternatiivsete investeerimisfondide
valitsejaid käsitleva direktiivi rakendussätete osana (2. tasand)
riskikapitali erieeskirjad;
·
luua riskikapitali tegevusluba eraldi õigusaktina;
·
luua haldusvõrgustik, et tõhustada riskikapitali
või suunatud emissiooni reguleerivate siseriiklike eeskirjade vastastikust
tunnustamist.
Kõiki valikuvõimalusi analüüsiti, võttes
arvesse üldeesmärke, milleks on Euroopa VKEde muutmine konkurentsivõimelisemaks
maailmaturul, kuid ka käesoleva algatuse konkreetsemaid ja tegevuseesmärke: i) kehtestada
üleeuroopaline riskikapitalifondi mõiste, ii) luua piiriülest
riskikapitalifondide vahendite kaasamist edendav Euroopa süsteem, iii) luua
ühine regulatiivne lähenemisviis selliste fondide reguleerimiseks, sealhulgas õigusalase
koostöövõrgu loomine selliste investeerimisfondide järelevalveks.
Analüüsiti ka mõju, sealhulgas kulu ja tulu
riskikapitalifondide valitsejatele, VKEdele, ühiskonnale, majandusele üldiselt,
keskkonnale ja globaalset tausta. Analüüside põhjal toetatakse riskikapitali
tegevusloa loomist eraldi õigusaktina. Eelistatud valik toob eeldatavalt kasu
riskikapitalifondide valitsejatele, kuna paranevad nende tegutsemise tingimused
ELis, millest tulenevalt vähenevad seejärel nõuete täitmisega seotud kulud ja
halduskulud ning avanevad uued rahaliste vahendite kaasamise võimalused. See
toob kaasa rohkem ärivõimalusi ning rohkem suunatakse rahalisi vahendeid
noortele ja innovatiivsetele VKEdele, mis hoogustab omakorda Euroopa majanduse
konkurentsivõimet ja kasvu.
Mõjuhindamiskomitee 11. novembri
arvamuses esitatud märkused on arvesse võetud. Eelkõige on probleemide analüüsi
toetatud, selgitades kui suures ulatuses võib riskikapitalifondide piiriülese
vahendite kaasamise madalat taset seostada ELi eeskirjade killustatusega. Poliitikavalikuid
on käsitletud selgemalt koos konkreetsete kindlaks tehtud probleemidega ning
nende mõju analüüsi on süvendatud. Seire ja vastavuse tagamise korda on
täpsustatud.

3.
ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.
Õiguslik alus

Ettepanek põhineb selle valdkonna kõige
asjakohasemal õiguslikul alusel, milleks on Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikkel 114. Ettepaneku eesmärk on peamiselt parandada nimetuse „Euroopa
riskikapitalifond” all tegutsevate ettevõtjate turundustegevuse usaldusväärsust
ja õiguskindlust. Eesmärgi saavutamiseks sätestatakse ettepanekus Euroopa
riskikapitalifondi portfelli struktuuri ja selliste instrumentide ühtsed
standardid, mida sellised fondid võivad investeerimiseks kasutada, ning
investeerimisobjektid, mida võidakse rahastada nimetuse „Euroopa
riskikapitalifond” all tegutsevatest ühisinvesteerimisfondidest.
Ettepanekus sätestatakse ka ühtsed eeskirjad
investorite kategooriate kohta, kes on kõlblikud investeerima Euroopa
riskikapitalifondidesse. Määrust peetakse kõige asjakohasemaks õigusaktiks, et
kehtestada ühtsed nõuded kõikidele riskikapitalituru osalejatele: riskikapitaliinvestoritele,
riskikapitalifondidele ja riskikapitali rahastamise sihtäriühingutele. Määrust
peetakse samuti kõige asjakohasemaks vahendiks, et luua ühtsed eeskirjad selle
kohta, kes võib olla riskikapitaliinvestor, kes võib kasutada nimetust „Euroopa
riskikapitalifond” ning millist liiki ettevõtjaid võidakse kvalifitseeruvatest
fondidest rahastada. Määrust peetakse ka kõige asjakohasemaks vahendiks, mille
abil tagada, et kõigi osalejate suhtes kohaldatakse Euroopa
riskikapitalifondide osakute või aktsiate märkimisel ning Euroopa
riskikapitalifondide kasutatavate investeerimisstrateegiate ja -vahenditega
seoses ühtsed nõuded.

3.2.
Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Ettepaneku peamine eesmärk on luua Euroopa
riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamiseks usaldusväärne, turvaline
ja õiguslikult stabiilne turustamiskeskkond. Euroopa riskikapitalifondi
peamiste omaduste kindlaksmääramist seoses portfelli struktuuri, investeerimiseks
kasutatavate vahendite, investeerimisobjektide ja aktsepteeritavate investorite
rühmadega ei või jätta liikmesriikide otsustada, kuna see põhjustaks nende
nõuete erisugust ja ebaühtlast kohaldamist ELis. Seega peab ühtsetel määratlustel
ja tegevusnõuetel olema keskne koht ühiste eeskirjade kehtestamisel Euroopa
turul tegutsevate ELi riskikapitalifondide ja nende valitsejate jaoks. Lisaks
peavad kõikide nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all kõnealusel turul tegutsevate
ühisinvesteerimisfondide valitsejate suhtes kehtima samad korralduslikud ja
äritegevuse nõuded.
Euroopa riskikapitalifondide valitsejate
registreerimise ja järelevalvega seoses püütakse ettepanekuga saavutada
tasakaal Euroopa riskikapitalifondide tõhusa järelevalve ning selle
liikmesriigi pädevate asutuste huvide vahel, kus sellised fondid asuvad või kus
neid pakutakse aktsepteeritavatele investorite kategooriatele, ning Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve kooskõlastava rolli vahel. Sujuva järelevalveprotsessi
loomiseks kontrollib taotleva fondivalitseja esitatud registreerimisdokumente
selle liikmesriigi pädev asutus, kus asub kvalifitseeruva Euroopa
riskikapitalifondi valitseja, ning registreerib taotleja pärast seda, kui on
hinnanud, kas taotleja on esitanud piisava tagatise suutlikkuse kohta täita
käesoleva määruse nõudeid. Registreeritud fondivalitseja üle järelevalvet
teostades teeb fondivalitseja registreerinud pädev asutus koostööd nende
liikmesriikide pädevate asutustega, kus kvalifitseeruva fondi osakuid või aktsiaid
turustatakse. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab keskandmebaasi, mis
sisaldab nimekirja kõigist registreeritud fondivalitsejatest, kes võivad
kasutada nimetust „Euroopa riskikapitalifond”.
Proportsionaalsuse puhul püütakse ettepanekuga
saavutada asjakohane tasakaal likviidsema riskikapitalituru arendamise
edendamise avaliku huvi ja kavandatud meetmete kulutõhususe vahel. Lihtsa
registreerimissüsteemi kavandamisel on ettepanekus võetud täielikult arvesse
vajadust tasakaalustada nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” kasutamisega
seotud turvalisus ja usaldusväärsus riskikapitalituru tõhusa toimimise ja eri
sidusrühmade jaoks tekkiva kuluga.

3.3.
Vastavus Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklitele 290 ja 291

Komisjon võttis 23. septembril 2009 vastu
määruste ettepanekud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Kindlustus- ja
Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
(ESMA) loomiseks. Seoses sellega soovib komisjon meelde tuletada ELi toimimise
lepingu artiklitega 290 ja 291 seotud avaldusi, mille ta tegi Euroopa
Järelevalveasutuste loomise määruste vastuvõtmisel ning mille kohaselt: „Seoses regulatiivsete standardite vastuvõtmisega
rõhutab komisjon finantsteenuste sektori ainulaadset iseloomu, mis tuleneb
Lamfalussy struktuurist ja mida on tunnustatud selgelt ELi toimimise lepingule
lisatud deklaratsioonis nr 39. Siiski on komisjonil tõsiseid kahtlusi, kas
tema rollile seatud piirangud delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete
vastuvõtmisel on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.”

3.4.
Ettepaneku kokkuvõte

Artikkel 1 – Reguleerimisala
Artiklis 1 on
piiritletud kavandatud määruse reguleerimisala. Artiklis on sõnaselgelt
sätestatud, et nimetust „Euroopa riskikapitalifond” võivad kasutada üksnes need
fondivalitsejad, kes täidavad ühtsete kvaliteedikriteeriumide kogumit, mida
kohaldatakse nende kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamisel
kõikjal ELis. Seoses sellega rõhutatakse artiklis 1 eesmärki kehtestada kvalifitseeruva
riskikapitalifondi ühtne mõiste. See mõiste on välja töötatud, et tagada
selliste fondide osakute või aktsiate sujuv turustamine kõikjal ELis.
Artikkel 2 – Kohaldamisala ulatus
Artiklis 2 on
täpsustatud, et käesolevat määrust kohaldatakse käesoleva määruse artikli 3
punktis b määratletud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate
valitsejate suhtes tingimusel, et need valitsejad on asutatud ELis ja
registreeritud vastavalt direktiivile 2011/61/EL oma päritoluliikmesriigi
pädeva asutuse juures ning et nad haldavad selliste kvalifitseeruvate
riskikapitalifondide portfelle, mille valitsetavate varade kogumaht ei ületa
500 miljoni euro künnist.
Artikkel 3 – Mõisted
Artikkel 3 sisaldab
põhimõisteid, millega piiritletakse kavandatud määruse kohaldamisala ulatus. Määratletud
on põhimõisted, nagu kvalifitseeruv riskikapitalifond, kvalifitseeruvad investeerimisvahendid
ja kvalifitseeruvad investeerimisobjektid. Eelkõige on nende mõistete eesmärk
tõmmata selge piirjoon kvalifitseeruva riskikapitalifondi ja muude fondide
vahele, mille investeerimisstrateegiad on vähem spetsialiseerunud (nt
investeeringud börsivälistesse ettevõtetesse).
Kooskõlas eesmärgiga täpselt piiritleda kvalifitseeruvad fondid,
millega seoses saab riskikapitalifondi valitseja kasutada käesolevast määrusest
tulenevaid õigusi, on artikli 3 punktis a sätestatud, et kvalifitseeruv
riskikapitalifond on fond, mis investeerib vähemalt 70 % kapitali sissemaksete
ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast VKEdesse, mis emiteerivad
omakapitali ja kvaasiomakapitali instrumente otse riskikapitaliinvestoritele („investeerimisobjektid”).
See tähendab, et nt kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasutavad tegevuskulud,
mis võidakse kokku leppida investoritega, tuleb kanda märgitud kapitali sissemaksete
järelejäävast 30 %-lisest osast.
Oluline on täpsustada, et riskikapitalifond
peab need instrumendid omandama otse emiteerivalt VKE-lt. Otsene omandamine on oluline
kaitsemeede, kuna selle eesmärk on eristada kvalifitseeruvad
riskikapitalifondid börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide laiemast
kategooriast (kes kauplevad emiteeritud väärtpaberitega järelturgudel). Artiklis 3
on esitatud kavandatud määruse kohaldamiseks vajalikud täiendavad mõisted.
Artikkel 4 – Nimetuse „Euroopa
riskikapitalifond” kasutamine
Artiklis 4 on
sätestatud peamine põhimõte, et nimetust „Euroopa riskikapitalifond” võivad
kasutada üksnes need fondid, kes täidavad kvalifitseeruvate
riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamisel kogu ELis käesolevas
määruses sätestatud ühtseid kriteeriumeid.
Artikkel 5 – Portfelli struktuur
Artiklis 5 on
esitatud üksikasjalik säte Euroopa riskikapitalifondi iseloomustava portfelli
struktuuri kohta. Sellega seoses on artiklis 5 sätestatud ühtsed eeskirjad
kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investeerimisobjektide, aktsepteeritavate
investeerimisvahendite ning eeskirjade kohta, millega sätestatakse piirmäärad,
mille ulatuses võib kvalifitseeruv riskikapitalifond oma riskipositsiooni suurendada.
Selleks et võimaldada kvalifitseeruvatel riskikapitalifondidel investeeringute
tegemisel ja likviidsuse juhtimisel teatavat paindlikkust, võidakse lubada
järelturul kauplemist maksimaalselt kuni 30 % ulatuses kapitali sissemaksete
ja sissenõudmata kapitaliinvesteeringute kogusummast.
Artikkel 6 – Aktsepteeritavad
investorid
Artiklis 6 on
esitatud üksikasjalikud sätted investorite kohta, kes võivad investeerida kvalifitseeruvatesse
riskikapitalifondidesse: vastavalt sellele artiklile võib kvalifitseeruvate
fondide osakuid või aktsiaid turustada üksnes nendele investoritele, keda
tunnustatakse vastavalt direktiivile 2004/39/EÜ kutseliste investoritena. Fondide osakute või aktsiate turustamine teistele investoritele, nagu
varakatele üksikisikutele, on lubatud üksnes juhul, kui nad võtavad kohustuse investeerida
fondi vähemalt 100 000 eurot ning kui fondivalitseja järgib teatavaid
menetlusi, nii et fondivalitsejal on piisav kindlus, et kõnealused teised
investorid on suutelised tegema oma investeerimisotsuseid ise ja mõistma seotud
riske.
Artikkel 7 – Tegutsemiseeskirjad ja
huvide konflikti vältimine
Artiklis 7 on
sätestatud kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja käitumise
üldpõhimõtted, eelkõige tema tegevuses ja suhetes investoritega.
Artikkel 8 – Huvide konflikt
Artiklis 8 on
esitatud eeskirjad riskikapitalifondi valitsejale huvide konflikti
käsitlemiseks. Nende eeskirjadega nõutakse samuti, et fondivalitseja on sisse
seadnud vajaliku organisatsioonilise ja halduskorra huvide konflikti
nõuetekohase käsitlemise tagamiseks.
Artikkel 9 – Muud organisatsioonilised
nõuded
Artikliga 9
on nõutud, et riskikapitalifondi valitsejal on piisavad inim- ja tehnilised
ressursid ning omavahendid kvalifitseeruva riskikapitalifondi nõuetekohaseks
valitsemiseks.
Artikkel 10 – Väärtuse hindamine
Artiklis 10
käsitletakse kvalifitseeruva riskikapitalifondi varade väärtuse hindamist. Eeskirjad
selleks tuleks sätestada iga kvalifitseeruva riskikapitalifondi põhikirjas. Artikkel
11 – Aastaaruanne
Artiklis 11
on sätestatud eeskirjad aastaaruannete kohta, mida riskikapitalifondi
valitsejad peaksid koostama seoses nende valitsetava kvalifitseeruva
riskikapitalifondiga. Aruandes kirjeldatakse fondi portfelli struktuuri ja
viimase aasta tegevust.
Artikkel 12 – Teabe avalikustamine
investoritele
Artiklis 12
on esitatud peamised teabe avalikustamise nõuded, mis lasuvad riskikapitali
fondivalitsejal seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondidega. Eelkõige
kehtestati nende nõuetega lepingueelne teabe avalikustamise kohustus seoses kvalifitseeruva
fondi investeerimisstrateegia ja -eesmärkide, kasutatavate investeerimisinstrumentide
ning teabega kulude ning seonduvate maksude kohta, samuti seoses kvalifitseeruva
fondi kavandatud investeerimise riski ja tootluse profiiliga. Samuti sisaldab
see teavet riskikapitalifondi valitseja tasu arvutamise kohta.
Artikkel 13 – Järelevalve
Artikkel 13: tagamaks,
et päritoluliikmesriigi pädev asutus saab teostada järelevalvet selle üle, et
riskikapitalifondi valitseja täidab käesolevas määruses sätestatud ühtseid
nõudeid, teavitab riskikapitalifondi valitseja pädevat asutust oma kavatsusest
turustada kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid nimetuse
„Euroopa riskikapitalifond” all. Fondivalitseja annab ka vajalikku teavet
käesoleva määruse täitmise korra ning fondide osakute või aktsiate kohta, mida
ta kavatseb turustada. Kui pädev asutus leiab, et nõutav teave on täielik ja
kord sobiv käesoleva määruse nõuete täimiseks, siis registreerib ta
riskikapitalifondi valitseja. Registreerimine kehtib kogu ELis ja võimaldab
riskikapitalifondi valitsejal turustada kvalifitseeruva riskikapitalifondi
osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all.
Artikkel 14 – Kvalifitseeruvat
riskikapitalifondi käsitleva teabe ajakohastamine
Artikkel 14
hõlmab eeskirju olukordade kohta, kui päritoluliikmesriigi pädevatele
asutustele edastatud teavet on vaja ajakohastada.
Artikkel 15 – Piiriülene teavitamine
Artiklis 15
on kirjeldatud piiriülese teavitamise protsessi pädevate järelevalveasutuste
vahel, mis saab alguse riskikapitalifondi valitseja registreerimisest.
Artikkel 16 – Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve andmebaas
Artikliga 16
antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ülesanne pidada kõigi ELis
registreeritud kvalifitseeruvate riskikapitalifondide keskandmebaasi.
Artikkel 17 – Pädeva asutuse teostatv
järelevalve
Artiklis 17
on sätestatud, et päritoluliikmesriigi pädev asutus teostab järelevalvet käesoleva
määruse nõuete täitmise üle.
Artikkel 18 – Järelevalvevolitused
Artiklis 18
on täpsustatud järelevalvevolitused, mis on pädevatel asutustel käesolevas
määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise tagamiseks.
Artikkel 19 – Sanktsioonid
Artiklis 19
on esitatud käesoleva määruse nõuete korrektse täitmise tagamiseks ette nähtud
sanktsioonid.
Artikkel 20 – Põhisätete rikkumine
Artiklis 20
on täpsustatud, et käesoleva määruse selliste põhisätete rikkumist, mis
hõlmavad portfelli struktuuri, aktsepteeritavaid investoreid ja nimetuse
„Euroopa riskikapitalifond” kasutamist, tuleks karistada nimetuse kasutamise
keeluga ja riskikapitalifondi valitseja registrist kõrvaldamisega.
Artikkel 21 – Järelevalvealane koostöö
Artikkel 21
hõlmab eeskirju järelevalvealase teabevahetuse kohta päritoluliikmesriigi ja
vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ning Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve vahel.
Artikkel 22 – Ametisaladus
Artikkel 22
hõlmab sätteid ametisaladuse nõutava taseme kohta, mida tuleks kohaldada kõigi
asjaomaste riigi ametiasutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suhtes.
Artikkel 23 – Volitamise tingimused
Artiklis 23
on sätestatud, millistel tingimustel on komisjonil volitused võtta vastu
delegeeritud õigusakte.
Artikkel 24 – Läbivaatamine
Artiklis 24
on sätestatud klauslid kavandatud määruse läbivaatamiseks ja komisjoni
võimalike ettepanekute tegemiseks, et muuta määrust.

4.
MÕJU EELARVELE

Määrus ei mõjuta eelarvet.
2011/0417 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
Euroopa riskikapitalifondide kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[10],
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[11],
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[12],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Riskikapitali abil rahastatakse ettevõtjaid, kes on
üldiselt väga väikesed ja on äritegevuse algetapis ning omavad tugevat kasvu-
ja laienemispotentsiaali. Lisaks pakuvad riskikapitalifondid nendele
ettevõtjatele väärtuslikke eksperditeadmisi ja oskusteavet, ärikontakte, suurendavad
kaubamärgi väärtust ja annavad strateegilist nõu. Riskikapitalifondid
stimuleerivad nendele ettevõtjatele rahastamise võimaldamise ja nõu andmisega
majanduskasvu, aitavad luua töökohti, toetavad innovatiivseid ettevõtjaid,
suurendavad nende investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning edendavad
ettevõtlust, uuendustegevust ja konkurentsivõimet Euroopa Liidus.
(2)
On vaja kehtestada ühine eeskirjade raamistik
seoses nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” kasutamisega, eelkõige seoses selle
nimetuse all tegutsevate fondide portfelli struktuuri, nende aktsepteeritavate
investeerimisobjektide ja investeerimisvahenditega, mida nad võivad kasutada,
ning selliste investorite kategooriatega, kes võivad neisse fondidesse
investeerida Euroopa Liidu ühtsete eeskirjade alusel. Ühise raamistiku
puudumisel on oht, et liikmesriigid võtavad riiklikul tasandil lahknevaid
meetmeid, mis avaldab otsest negatiivset mõju siseturu heale toimimisele ja takistab
seda, kuna kõikjal Euroopa Liidus tegutseda soovivate riskikapitalifondide
suhtes kehtiksid eri liikmesriikides eri eeskirjad. Peale selle võivad
lahknevad kvaliteedinõuded portfelli struktuuri, investeerimisobjektide ja
aktsepteeritavate investorite kohta põhjustada investorite eri tasemel kaitse
ning tekitada segadust Euroopa riskikapitalifondiga seonduva investeerimisettepanekuga
seoses. Lisaks peaksid investorid suutma võrrelda eri riskikapitalifondide
investeerimisettepanekuid. Vaja on kõrvaldada olulised tõkked
riskikapitalifondide piiriüleselt vahendite kogumiselt, vältida
konkurentsimoonutusi nende fondide vahel ning ennetada võimalike täiendavate
tõkete tekkimist kaubandusele ja olulisi konkurentsimoonutusi tulevikus. Seega
on asjaomane õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 114 tõlgendatuna
kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga.
(3)
On vaja võtta vastu määrus, millega kehtestatakse
Euroopa riskikapitalifondide suhtes kohaldatavad ühtsed eeskirjad ning selliste
fondivalitsejate vastavad kohustused kõigis liikmesriikides, kes soovivad
kaasata kapitali kogu Euroopa Liidus nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all. Nende
nõuetega peaks olema tagatud riskikapitalifondidesse investeerida soovivate
investorite usaldus.
(4)
Nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” kasutamise
kvaliteedinõuete kindlaksmääramine määruse vormis tagaks nende nõuete vahetu
kohaldatavuse selliste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate
suhtes, kes kaasavad rahalisi vahendeid seda nimetust kasutades. See tagaks
nimetuse kasutamise ühtsed tingimused, ennetades liikmesriikide nõuete
lahknemist direktiivi ülevõtmise tulemusena. Määrusega kaasneks see, et seda
nimetust kasutavate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad peaksid
järgima samu eeskirju kogu Euroopa Liidus, mis tõstaks ka
riskikapitalifondidesse investeerida soovivate investorite usaldust. Määrusega
vähendataks ka regulatiivset keerukust ning riskikapitalifonde reguleerivate,
sageli lahknevate siseriiklike eeskirjade täitmise kulu fondivalitsejate, eriti
piiriüleselt kapitali kaasata soovivate fondivalitsejate jaoks. Määrusega peaks
kaasa aidatama ka konkurentsimoonutuste kõrvaldamisele.
(5)
Käesoleva määruse ning ühiseks investeerimiseks
loodud ettevõtjate ja nende valitsejate suhtes kehtivate eeskirjade seose
selgitamiseks on vaja ette näha, et käesolevat määrust kohaldatakse üksnes
ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, välja arvatud
vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta
direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks
investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja
haldusnormide kooskõlastamise kohta)[13]
artiklile 1 vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks
investeerimiseks loodud ettevõtjad, kes on asutatud Euroopa Liidus ja
registreeritud päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures vastavalt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivile 2011/61/EL
alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive
2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010[14]. Lisaks
tuleks seda kohaldada kehtib üksnes valitsejate suhtes, kes haldavad selliste kvalifitseeruvate
riskikapitalifondide portfelle, mille valitsetavate varade kogumaht ei ületa
500 miljoni euro künnist. Selle künnise arvutamiseks tuleks delegeerida
komisjonile õigus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise
lepingu artiklile 290, et täpsustada künnise arvutamine. Volituste rakendamisel
peaks komisjon ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate suhtes kohaldatavate
eeskirjade ühtsuse tagamiseks arvesse võtma meetmeid, mida komisjon on võtnud
vastavalt direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 6 punktile a.
(6)
Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada, kui ühiseks
investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad ei soovi kasutada nimetust
„Euroopa riskikapitalifond”. Sellistel juhtudel tuleks jätkuvalt kohaldada
kehtivaid siseriiklikke eeskirju ning üldisi Euroopa Liidu eeskirju.
(7)
Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ühtsed
eeskirjad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide laadi kohta, eelkõige
portfelliettevõtjate kohta, millesse kvalifitseeruvatel riskikapitalifondidel
on lubatud investeerida, ning investeerimiseks kasutatavate instrumentide
kohta. See on vajalik selleks, et oleks võimalik selgelt eristada kvalifitseeruvat
riskikapitalifondi muudest alternatiivsetest investeerimisfondest, mille investeerimisstrateegiad
on vähem spetsialiseerunud (nt investeeringud börsivälistessse
ettevõtetesse).
(8)
Kooskõlas eesmärgiga piiritleda täpselt ühiseks
investeerimiseks loodud ettevõtjad, mis on hõlmatud käesoleva määrusega, ning
tagamaks, et nad keskenduvad kapitali võimaldamisele väikestele ettevõtjatele,
kes on oma äritegevuse algetapis, tuleks nimetust „Euroopa riskikapitalifond”
kasutada üksnes nende fondide puhul, kes annavad vähemalt 70 % oma kapitali
sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast sellistele
ettevõtjatele omakapitali või kvaasiomakapitali investeerimisvahendite vormis.
(9)
Olulise kaitsemeetme kehtestamiseks, mille alusel
eristatakse käesoleva määruse kohaselt kvalifitseeruvad riskikapitalifondid
nende alternatiivsete investeerimisfondide laiemast kategooriast, kes kauplevad
emiteeritud väärtpaberitega järelturgudel, on vaja kehtestada piirang, et kvalifitseeruvad
riskikapitalifondid võivad investeerida üksnes otse emiteeritud instrumentidesse.
(10)
Selleks et võimaldada riskikapitalifondide
valitsejatele oma kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investeeringute
tegemisel ja likviidsuse haldamisel teatavat paindlikkust, tuleks lubada
järelturul kauplemist maksmimaalselt kuni 30 % ulatuses kapitali sissemaksete
ja sissenõudmata kapitaliinvesteeringute kogusummast. Selle piirmäära
arvutamisel ei tuleks arvesse võtta lühiajalisi sularaha ja raha ekvivalendi hoiuseid.
(11)
Selleks et tagada nimetuse „Euroopa
riskikapitalifond” usaldusväärsus ja kerge äratuntavus investorite jaoks
kõikjal Euroopa Liidus, tuleks käesoleva määrusega kehtestada, et nimetust
„Euroopa riskikapitalifond” võivad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide
osakute või aktsiate turustamisel kogu Euroopa Liidus kasutada üksnes need
riskikapitalifondide valitsejad, kes täidavad käesolevas määruses sätestatud
ühtseid kvaliteedikriteeriumeid.
(12)
Tagamaks, et kvalifitseeruvatel
riskikapitalifondidel on selgesti eristatav ja kindlaks tehtav profiil, mis
vastab nende eesmärgile, peaksid olemas olema ühtsed eeskirjad portfelli
struktuuri ja investeerimistehnikate kohta, mida võivad sellised kvalifitseeruvad
fondid kasutada.
(13)
Tagamaks, et kvalifitseeruvad riskikapitalifondid
ei aita kaasa süsteemsete riskide tekkele ning et sellised fondid keskenduvad
oma investeerimistegevuses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate toetamisele,
ei tohiks olla lubatud fondi tasandil laenamine või finantsvõimendus. Selleks
et fond saaks katta erakordsed likviidsusvajadused, mis võivad tekkida ajal, mil
investoritelt on märgitud kapital sisse nõutud ja kapital ei ole veel tegelikult
arvele laekunud, tuleks siiski lubada lühiajalist laenamist.
(14)
Tagamaks, et kvalifitseeruvate riskikapitalifondide
osakuid või aktsiaid turustatakse investoritele, kellel on teadmised, kogemused
ja suutlikkus võtta riske, mida need fondid endas kätkevad, ning selleks, et
investorid ei kaotaks usaldust kvalifitseeruvate riskikapitalifondide vastu,
tuleks kehtestada teatavad konkreetsed kaitsemeetmed. Seepärast tuleks kvalifitseeruvate
riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid üldiselt turustada üksnes
investoritele, kes on kutselised kliendid või keda võib käsitleda kutseliste
klientidena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli
2004. aasta direktiivile 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta,
millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu
direktiiv 93/22/EMÜ[15].
See kategooria hõlmab riskikapitalifondide valitsejaid, kes ise investeerivad
riskikapitalifondidesse. Piisavalt laia riskikapitalifondide investorite baasi
olemasoluks oleks samuti soovitatav, et kvalifitseeruvatele riskikapitalifondidele
oleks juurdepääs ka teatavatel teistel investoritel, sealhulgas varakatel
üksikisikutel. Kõnealuste teiste investorite jaoks tuleks siiski sätestada
konkreetsed kaitsemeetmed tagamaks, et kvalifitseeruvate riskikapitalifondide
osakuid või aktsiaid turustatakse üksnes investoritele, kellel on sellisteks
investeeringute tegemiseks asjakohane profiil. Nende kaitsemeetmetega
välistatakse turustamine perioodiliste säästuplaanide kasutamise kaudu.
(15)
Tagamaks, et nimetust „Euroopa riskikapitalifond”
kasutavad üksnes need riskikapitalifondide valitsejad, kelle käitumine turul
vastab ühtsetele kvaliteedikriteeriumidele, tuleks käesoleva määrusega
kehtestada eeskirjad äritegevuse ning riskikapitalifondi valitseja ja
investorite suhte kohta. Samal põhjusel tuleks käesolevas määruses sätestada
ühtsed tingimused huvide konfliktide käsitlemiseks kõnealuste fondivalitsejate
poolt. Nende eeskirjadega tuleks samuti nõuda, et fondivalitseja on huvide
konflikti nõuetekohase käsitlemise tagamiseks sisse seadnud vajaliku organisatsioonilise
ja halduskorra.
(16)
Nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” usaldusväärsuse
tagamiseks tuleks käesolevas määruses sätestada ka riskikapitalifondi valitseja
korralduse kvaliteedikriteeriumid. Seepärast tuleks käesolevas määruses
sätestada ühtsed, proportsionaalsed nõuded vajaduse kohta omada kvalifitseeruva
riskikapitalifondi nõuetekohaseks haldamiseks piisavaid tehnilisi ja
inimressursse ning omavahendeid.
(17)
Investorite kaitse eesmärgil on vaja tagada kvalifitseeruva
riskikapitalifondi varade nõuetekohane hindamine. Seepärast peaks kvalifitseeruva
riskikapitalifondi põhikirjas olema sätestatud varade väärtuse hindamise
eeskirjad. See peaks tagama väärtuse hindamise usaldusväärsuse ja
läbipaistvuse.
(18)
Tagamaks, et nimetust „Euroopa riskikapitalifond” kasutavate
riskikapitalifondide valitsejad annavad oma tegevusest piisavalt aru, tuleks
kehtestada ühtsed eeskirjad aastaaruannete esitamise kohta.
(19)
Nimetuse „Euroopa riskikapitalifond”
usaldusväärsuse tagamiseks investorite silmis on vajalik, et seda kasutavad
üksnes riskikapitalifondi valitsejad, kes on oma investeerimispoliitikas ja
investeerimise eesmärkides täielikult läbipaistvad. Käesoleva määrusega tuleks
seepärast kehtestada ühtsed eeskirjad teabe avaldamise nõuete kohta, mida
riskikapitalifondi valitsejal on kohustus täita seoses tema investoritega. Eelkõige
peaks olemas olema lepingueelne teabe avaldamise kohustus seoses kvalifitseeruva
riskikapitalifondi investeerimisstrateegia ja -eesmärkide, kasutatavate
investeerimisinstrumentide ning teabega kulude ning seonduvate maksude kohta,
samuti seoses kvalifitseeruva fondi kavandatud investeerimise riski ja tootluse
profiiliga. Läbipaistvuse kõrge taseme saavutamiseks peaksid teabe avaldamise
nõuded sisaldama ka teavet riskikapitalifondi valitseja tasu arvutamise kohta.
(20)
Käesoleva määruse ühtsete nõuete täitmise tõhusa
järelevalve tagamiseks kontrollib päritoluliikmesriigi pädev asutus, kas
riskikapitalifondi valitseja täidab käesolevas määruses sätestatud ühtseid
nõudeid. Selleks teavitab kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja, kes
soovib turustada oma kvalifitseeruvate fondide osakuid või aktsiaid nimetuse
„Euroopa riskikapitalifond” all, oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust
sellisest kavatsusest. Pädev asutus peaks registreerima riskikapitalifondi
valitseja siis, kui kogu vajalik teave on esitatud ja kui käesoleva määruse
nõuete täitmiseks on olemas sobiv kord. Registreerimine peaks kehtima kogu Euroopa
Liidus.
(21)
Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide
täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus hõlmama eeskirju
olukordade kohta, kui päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele edastatud
teavet on vaja ajakohastada.
(22)
Käesoleva määruse nõuete täitmise tõhusaks
järelevalveks peaks olema selles määruses sätestatud pädevate järelevalveasutuste
vahelise piiriülese teavitamise protsess, mille algatab riskikapitalifondi
valitseja registreerimine päritoluliikmesriigis.
(23)
Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või
aktsiate turustamise läbipaistvate tingimuste säilitamiseks kogu Euroopa Liidus
tuleks anda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ülesanne pidada kõigi
käesoleva määruse kohaselt registreeritud kvalifitseeruvate
riskikapitalifondide keskandmebaasi.
(24)
Käesolevas määruses sätestatud ühtsete
kriteeriumide tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus sisaldama
pädevate asutuste käsutuses olevate järelevalvevolituste loetelu.
(25)
Käesolevas määruses tuleks selle nõuetekohase jõustamise
tagamiseks sätestada sanktsioonid juhuks, kui rikutakse käesoleva määruse
põhisätteid, milleks on eeskirjad portfelli struktuuri kohta, kaitsemeetmed
seoses aktsepteeritavate investorite kindlakstegemisega ja eeskirjad selle
kohta, et nimetust „Euroopa riskikapitalifond” võivad kasutada üksnes
registreeritud riskikapitalifondide valitsejad. Sätestada tuleks, et põhisätete
rikkumisega kaasneb nimetuse kasutamise keeld ja riskikapitalifondi valitseja
registrist kõrvaldamine.
(26)
Järelevalvealast teavet tuleks vahetada
päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ning Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve vahel.
(27)
Käesolevas määruses sätestatud ühtsete
kriteeriumide täitmise üle järelevalvet teostavate üksuste vaheliseks tõhusaks
õigusalaseks koostööks on vaja, et ametisaladuse kõrget taset nõutakse kõigilt
asjaomastelt siseriiklikelt ametiasutustelt ning Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvelt.
(28)
Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid
tagama järjepideva ühtlustamise ning järelevalve kõrge taseme kogu Euroopa Liidus.
Kuna Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised, on tõhus
ja asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja
rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha
poliitilisi otsuseid.
(29)
Komisjonil peaks olema ka õigus võtta vastu
rakenduslikud tehnilised standardid ELi toimimise lepingu artikli 291
kohaste rakendusaktidega ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega
asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve),
muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni
otsus 2009/77/EÜ)[16]
artiklile 15. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tuleks teha ülesandeks koostada
artiklis 15 osutatud teatamismenetluse vormi ja meetodi rakenduslikud
tehnilised standardid.
(30)
Käesolevas määruses sätestatud nõuete
täpsustamiseks tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu õigusakte
kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 käesolevas määruses osutatud
künniste arvutamise ja seire meetodite täpsustamiseks, ning täpsustada huvide
konflikti liigid, mida riskikapitalifondi juhid peavad vältima, ning sellega
seoses võetavad meetmed. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava
töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil.
(31)
Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja
koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse
ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(32)
Hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumise
kuupäeva tuleks määrus riskikapitalituru arengu arvessevõtmiseks läbi vaadata. Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja
nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud õigusakti muudatused.
(33)
Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja
peetakse kinni põhimõtetest, mida on tunnustatud eeskätt Euroopa Liidu
põhiõiguste hartas, sealhulgas era- ja perekonnaelu austamine (artikkel 7)
ja ettevõtlusvabadus (artikkel 16).
(34)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri
1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete
töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[17] reguleeritakse käesoleva
määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist liikmesriikides
liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute
riigiasutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri
2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta
isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste
andmete vaba liikumise kohta)[18]
reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ning Euroopa andmekaitseinspektori
järelevalve all.
(35)
Käesolev määrus ei tohiks piirata riigiabi
eeskirjade kohaldamist kvalifitseeruva riskikapitalifondi suhtes.
(36)
Käesoleva määruse eesmärki, nimelt kvalifitseeruvate
riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamise suhtes ühtsete eeskirjade
kohaldamise tagamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada. Euroopa Liit
võib seega võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5
sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud
proportsionaalsuse põhimõttega nähakse käesoleva määrusega ette lihtne
riskikapitalifondide valitsejate registreerimissüsteem, võttes seega täielikult
arvesse vajadust tasakaalustada nimetuse „Euroopa riskikapitalifond”
kasutamisega seotud ohutus ja usaldusväärsus riskikapitalituru tõhusa toimimise
ja eri sidusrühmade jaoks tekkiva kuluga. Seda tehes ei
lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
REGULEERIMISESE, -ALA JA MÕISTED
Artikkel 1
Käesolevas määruses on sätestatud ühtsed
nõuded nende ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate jaoks, kes
soovivad kasutada nimetust „Euroopa riskikapitalifond”, ning tingimused selle
nimetuse all ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate turustamiseks Euroopa Liidus,
aidates seega kaasa siseturu tõrgeteta toimimisele. Määruses on sätestatud
ühtsed eeskirjad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamiseks
aktsepteeritavatele investoritele kogu Euroopa Liidus, kvalifitseeruvate
riskikapitalifondide portfelli struktuuri kohta, aktsepteeritavate
investeerimisinstrumentide ning -tehnikate kohta, mida kasutavad kvalifitseeruvad
riskikapitalifondid, ning ka kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või
aktsiaid kogu Euroopa Liidus turustavate riskikapitalifondide valitsejate
korraldus, käitumine ja läbipaistvus.
Artikkel 2
1.
Käesolevat määrust kohaldatakse artikli 3
punktis b määratletud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate
valitsejate suhtes, kes on asutatud Euroopa Liidus ning kes peavad end
registreerima oma päritoluliikmesriigi pädevate asutuste juures vastavalt
direktiivi 2011/61/EÜ artikli 3 lõike 3 punktile a,
tingimusel, et need valitsejad haldavad selliste kvalifitseeruvate
riskikapitalifondide portfelle, mille valitsetavate varade kogumaht ei ületa
500 miljoni euro künnist, või liikmesriikides, kus euro ei ole ametlik
vääring, vastav väärtus liikmesriigi omavääringus käesoleva määruse jõustumise
kuupäeval.
2.
Lõikes 1 osutatud künnise arvutamisel ei pea
ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad, kes haldavad muid kui kvalifitseeruvaid
riskikapitalifonde, varade kogusumma arvutamisel arvesse võtma nende muude fondide
hallatavat vara.
3.
Komisjonile antakse õigus võtta artikli 23
kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse käesoleva artikli
lõikes 1 osutatud künnise arvutamise ning selle künnise täitmise pideva jälgimise
meetodid.
Artikkel 3
Käesolevas määruses kasutatakse järgmiseid
mõisteid:
(a)
„kvalifitseeruv riskikapitalifond” – ühiseks
investeerimiseks loodud ettevõtja, kes investeerib vähemalt 70 % oma
kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast kvalifitseeruvatesse
investeeringutesse;
(b)
„ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja” –
ettevõtja, kes kaasab mitmete investorite kapitali, et investeerida see
vastavalt kindlaks määratud investeerimispoliitikale kõnealuste investorite
kasuks, ning mille puhul ei ole nõutav direktiivi 2009/65/EÜ artikli 5
kohane tegevusluba;
(c)
„kvalifitseeruvad investeeringud” – omakapitali või
kvaasiomakapitali investeerimisvahendid,
i)        mille on emiteerinud kvalifitseeruv
portfelliettevõtja ning mille on kvalifitseeruv riskikapitalifond omandanud kvalifitseeruvalt
portfelliettevõtjalt otse, või
ii)       mille on emiteerinud kvalifitseeruv
portfelliettevõtja kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud
kapitaliväärtpaberi vastu, või
iii)      mille on emiteerinud ettevõtja, kes on kvalifitseeruva
portfelliettevõtja enamusosalusega tütarettevõtja, ning mille on omandanud kvalifitseeruv
riskikapitalifond kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud
omakapitaliinstrumendi vastu;
(d)
„kvalifitseeruv portfelliettevõtja” – ettevõtja,
kes kvalifitseeruva riskikapitalifondi poolt investeeringu tegemise ajal ei ole
noteeritud reguleeritud turul vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ
artikli 4 lõike 1 punktis 14 kindlaks määratule, kes annab tööd
alla 250 inimesele, kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või
kelle aastane bilansimaht ei ületa kokku 43 miljonit eurot, ning kes ise
ei ole ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja;
(e)
„omakapital” – omandiosalus ettevõtjas,
väljendatuna kvalifitseeruva portfelliettevõtja investoritele väljastatud
osakutes või muus kapitaliosaluse vormis;
(f)
„kvaasiomakapital” – vahendid, millelt saadav kasum
tuleneb peamiselt kvalifitseeruva portfelliettevõtja kasumist või kahjumist
ning mis on kohustuste täitmata jätmise korral tagatiseta;
(g)
„turustamine” – riskikapitalifondi valitseja
algatusel või riskikapitalifondi valitseja nimel sellise riskikapitalifondi
osakute või aktsiate otsene või kaudne pakkumine või emissioon, mida ta haldab
üksi või koos investoritega, kes asuvad Euroopa Liidus või kelle registrijärgne
asukoht on Euroopa Liidus;
(h)
„märgitud kapital” – kohustuse võtmine, mille
alusel peab isik omandama riskikapitalifondi osaluse või tegema
riskikapitalifondi kapitali sissemakseid;
(i)
„riskikapitalifondi valitseja” – juriidiline isik,
kes haldab tavapärase äritegevuse raames vähemalt ühte kvalifitseeruvat
riskikapitalifondi;
(j)
„päritoluliikmesriik” – liikmesriik, kus
riskikapitalifondi valitseja on asutatud või kus tal on registrijärgne asukoht;
(k)
„vastuvõttev liikmesriik” – muu liikmesriik kui
päritoluliikmesriik, kus riskikapitalifondi valitseja turustab kvalifitseeruva
riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid vastavalt käesolevale määrusele;
(l)
„pädev asutus” – riigi ametiasutus, millele
päritoluliikmesriik on õigusnormi alusel andnud ülesande registreerida ühiseks
investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad vastavalt artikli 2
lõikes 1 osutatule.
II PEATÜKK
NIMETUSE „EUROOPA RISKIKAPITALIFOND” KASUTAMISE TINGIMUSED
Artikkel 4
Riskikapitalifondi valitsejatel, kes täidavad
käesolevas peatükis sätestatud nõudeid, on õigus kasutada kvalifitseeruvate
riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamisel Euroopa Liidus nimetust „Euroopa
riskikapitalifond”.
Artikkel 5
1.
Riskikapitalifondi valitseja tagab, et kvalifitseeruvate
investeeringute kõrval muud vara soetades ei kasutata fondi kapitali sissemaksete
ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast rohkem kui 30 % muude kui kvalifitseeruvate
investeeringute tarvis; selle piirmäära arvutamisel ei võeta arvesse
lühiajalisi sularaha ja raha ekvivalendi hoiuseid.
2.
Riskikapitalifondi valitseja ei laena, ei emiteeri
võlakohustusi, ei anna kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil tagatisi ega
kasuta kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil ühtegi meetodit, millega
suureneks fondi riskipositsioon, kas sularaha või väärtpaberite laenamise,
tuletisinstrumendi positsioonide kaudu või mis tahes muul viisil.
3.
Lõikes 2 sätestatud keeldu ei kohaldata laenu
puhul, mille tähtaeg ei ületa 120 kalendripäeva ning mida ei ole võimalik
pikendada, mis on vajalik selleks, et võimaldada likviidsust ajal, mil
investoritelt nõutakse sisse märgitud kapital ja tegelik kapital ei ole veel
arvele laekunud.
Artikkel 6
Riskikapitalifondi valitsejad turustavad kvalifitseeruvate
riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid üksnes investoritele, kes on kutselised
kliendid vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaole või keda
võib taotluse korral kutseliste klientidena käsitleda vastavalt direktiivi
2004/39/EÜ II lisa II jaole, või muudele investoritele, juhul kui:
(a)
need muud investorid võtavad kohustuse investeerida
vähemalt 100 000 eurot;
(b)
need muud investorid kinnitavad kirjalikult
investeerimise kohustuse võtmiseks sõlmitavast lepingust eraldi dokumendiga, et
nad on teadlikud kavandatud siduva kohustuse või investeeringuga seonduvatest
riskidest;
(c)
riskikapitalifondi valitseja hindab investori
asjatundlikkust, kogemusi ja teadmisi ega eelda, et investoril on turu kohta
teadmised ja kogemused, mis on loetletud direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaos;
(d)
riskikapitalifondi valitsejal on piisav kindlus,
võttes arvesse kavandatud siduva kohustuse või investeeringu laadi, et investor
on suuteline tegema oma investeerimisotsused ise ja mõistma seonduvaid riske,
ning et selline siduv kohustus on sellisele investorile sobilik;
(e)
riskikapitalifondi valitseja kinnitab kirjalikult,
et ta on teostanud punktis c osutatud hindamise ning et punktis d
sätestatud tingimused on täidetud.
Artikkel 7
Riskikapitalifondi valitsejad peavad enda hallatavate
kvalifitseeruvate riskikapitalifondidega seoses:
(a)
tegutsema piisava vilumuse, ettevaatuse ja
hoolikusega;
(b)
kohaldama asjakohaseid põhimõtteid ja menetlusi, et
ennetada kuritarvitusi, mille puhul on alust arvata, et need võivad mõjutada
investorite ja kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate huve;
(c)
teostama äritegevust enda hallatavate kvalifitseeruvate
riskikapitalifondide, enda hallatavate kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investorite
ning turu terviklikkuse parimates huvides;
(d)
olema väga hoolsad, kui nad valivad, millistesse kvalifitseeruvatesse
portfelliettevõtjatesse investeeringuid teevad, ning nende pideval jälgimisel;
(e)
omama piisavaid teadmisi ja arusaamist kvalifitseeruvatest
portfelliettevõtjatest, millesse nad investeerivad.
Artikkel 8
1.
Riskikapitalifondi valitsejad teevad kindlaks
huvide konfliktid ja väldivad neid (ning juhul kui neid ei ole võimalik
vältida, siis juhivad ja jälgivad neid) ning avalikustavad need kooskõlas
lõikega 4, et vältida olukorda, kus need kahjustaksid kvalifitseeruvate
riskikapitalifondide ning nende investorite huve, ning et tagada nende
hallatavate kvalifitseeruvate riskikapitalifondide õiglane kohtlemine.
2.
Riskikapitalifondi valitseja teeb kindlaks eelkõige
need huvide konfliktid, mis võivad tekkida:
(a)
riskikapitalifondide valitsejate, isikute, kes
tegelikult juhivad riskikapitalifondi valitseja äritegevust, töötajate või
isikute, kes otse või kaudselt kontrollivad riskikapitalifondi valitsejat või
keda kontrollib riskikapitalifondi valitseja, ning kvalifitseeruva
riskikapitalifondi, keda haldavad riskikapitalifondi valitsejad, või nende kvalifitseeruvate
riskikapitalifondide investorite vahel;
(b)
kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle kvalifitseeruva
riskikapitalifondi investorite ning muu kvalifitseeruva riskikapitalifondi,
mida haldab sama riskikapitalifondi valitseja, või selle muu kvalifitseeruva
riskikapitalifondi investorite vahel.
3.
Riskikapitalifondi valitsejad tagavad tõhusa
organisatsioonilise ja halduskorra ja rakendavad seda, et täita lõigetes 1
ja 2 sätestatud nõuded.
4.
Vastavalt lõikes 1 osutatule avalikustatakse
huvide konfliktid juhul, kui riskikapitalifondi valitseja kehtestatud
organisatsiooniline kord huvide konfliktide tuvastamiseks, ennetamiseks,
juhtimiseks ja jälgimiseks ei ole küllaldane, et piisava kindlusega tagada
kliendi huvide kahjustamise ohu vältimine. Riskikapitalifondi valitsejad avalikustavad
investoritele enne nende nimel äritegevuse alustamist selgelt huvide
konfliktide üldise laadi või allika.
5.
Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt
artiklile 23 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:
(a)
käesoleva artikli lõikes 2 osutatud huvide
konfliktide liigid;
(b)
meetmed, mida riskikapitalifondide valitsejad
peaksid võtma seoses struktuuri ning organisatsiooniliste ja haldusmenetlustega,
et tuvastada, ennetada, juhtida, jälgida ja avalikustada huvide konfliktid.
Artikkel 9
Riskikapitalifondide valitsejatel peab alati
olema piisavaid omavahendeid ning nad peavad alati kasutama asjakohaseid ja
piisavaid tehnilisi ja inimressursse kvalifitseeruvate riskikapitalifondide korrektseks
valitsemiseks.
Artikkel 10
Varade väärtuse hindamise eeskirjad tuleb
sätestada iga kvalifitseeruva riskikapitalifondi põhikirjas.
Artikkel 11
1.
Riskikapitalifondi valitseja teeb
päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele kättesaadavaks aastaaruande iga
hallatava kvalifitseeruva riskikapitalifondi kohta hiljemalt kuus kuud pärast
majandusaasta lõppu. Aruandes kirjeldatakse kvalifitseeruva riskikapitalifondi
portfelli struktuuri ja viimase aasta tegevust. See sisaldab kvalifitseeruva
riskikapitalifondi auditeeritud raamatupidamise aastaaruannet. Aruanne koostatakse
vastavalt kehtivatele aruandlusstandarditele ning riskikapitalifondi valitseja
ja investorite vahel kokku lepitud tingimustele. Riskikapitalifondi valitseja
esitab aruande investoritele nende taotlusel. Riskikapitalifondi valitsejad ja
investorid võivad omavahel kokku leppida teabe täiendavas avalikustamises.
2.
Juhul kui riskikapitalifondi valitsejal on kohustus
avalikustada kvalifitseeruva riskikapitalifondi majandusaasta aruanne vastavalt
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/109/EÜ,[19] võidakse käesoleva artikli
lõikes 1 osutatud teave esitada kas eraldi või majandusaasta aruande
täiendava osana.
Artikkel 12
1.
Riskikapitalifondide valitsejad teavitavad oma
investoreid enne investeerimisotsust vähemalt järgmistest asjaoludest:
(a)
riskikapitalifondi valitseja ja kõigi teiste
selliste teenuseosutajate andmed, kellel on lepinguline suhe riskikapitalifondi
valitsejaga seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide haldamisega, ning
nende ülesannete kirjeldus;
(b)
kvalifitseeruva riskikapitalifondi investeerimisstrateegia
ja -eesmärkide kirjeldus, sealhulgas kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate ja
muude varade liikide kirjeldus, millesse kvalifitseeruv riskikapitalifond võib
investeerida, tehnikad, mida see võib kasutada, ning kõik kohaldatavad
investeerimispiirangud;
(c)
kvalifitseeruva riskikapitalifondi riskiprofiili
ning selliste varadega seotud riskide kirjeldus, millesse fond võib
investeerida, või investeerimistehnikad, mida võidakse kasutada;
(d)
kvalifitseeruva riskikapitalifondi väärtuse hindamise
menetluse ja varade väärtuse hindamismetoodika kirjeldus, sealhulgas kvalifitseeruvate
portfelliettevõtjate varade väärtuse määramisel kasutatavad meetodid;
(e)
riskikapitalifondi valitseja tasu arvutamise
kirjeldus;
(f)
kõigi selliste tasude, maksete ja kulude kirjeldus ja
nende maksimaalne summa, mida investorid otseselt või kaudselt kannavad;
(g)
olemasolu korral kvalifitseeruva riskikapitalifondi
varasemad tulemused;
(h)
selliste menetluste kirjeldus, mille abil kvalifitseeruv
riskikapitalifond võib muuta oma investeerimisstrateegiat või -poliitikat või
mõlemat.
2.
Kui kvalifitseeruval riskikapitalifondil on
kohustus avaldada prospekt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiivile 2003/71/EÜ[20]
või kvalifitseeruvat riskikapitalifondi hõlmavale siseriiklikule õigusele, siis
võidakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave esitada kas eraldi või
prospekti osana.
III PEATÜKK
JÄRELEVALVE JA HALDUSKOOSTÖÖ
Artikkel 13
1.
Riskikapitalifondide valitsejad, kes kavatsevad turustada
oma kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid nimetuse
„Euroopa riskikapitalifond” all, teavitavad oma päritoluliikmesriigi pädevat
asutust vastavast kavatsusest ning esitavad järgmise teabe:
(a)
kvalifitseeruvate riskikapitalifondide äritegevust
tegelikult juhtivate isikute andmed;
(b)
kvalifitseeruvate riskikapitalifondide andmed, mille
osakuid või aktsiaid turustatakse, ning nende investeerimisstrateegiad;
(c)
teave II peatüki nõuete täitmiseks kehtestatud
korra kohta;
(d)
nimekiri liikmesriikidest, kus riskikapitalifondi
valitseja kavatseb iga kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid turustada.
2.
Päritoluliikmesriigi pädev asutus registreerib
riskikapitalifondi valitseja üksnes juhul, kui
(a)
kogu lõikes 1 nõutav teave on esitatud ning
(b)
lõike 1 punkti c kohaselt teavitatud kord
on sobilik II peatüki nõuete täitmiseks.
3.
Registreerimine kehtib kogu Euroopa Liidu
territooriumil ja võimaldab riskikapitalifondide valitsejatel turustada kvalifitseeruva
riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa riskikapitalifond”
all kogu Euroopa Liidus.
Artikkel 14
Riskikapitalifondi valitseja teavitab selle
päritoluliikmesriigi pädevat asutust, kus riskikapitalifondi valitseja kavatseb
turustada:
(a)
uue kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või
aktsiaid;
(b)
olemasoleva kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid
või aktsiaid liikmesriigis, mida ei ole märgitud artikli 13 lõike 1
punktis d osutatud loetelus.
Artikkel 15
1.
Vahetult pärast riskikapitalifondi valitseja
registreerimist teavitab päritoluliikmesriigi pädev asutus riskikapitalifondi
valitseja registreerimisest neid liikmesriike, keda on loetletud vastavalt
artikli 13 lõike 1 punktile d, ning Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvet.
2.
Vastuvõtvad liikmesriigid, kes on loetletud vastavalt
artikli 13 lõike 1 punktile d, ei kehtesta vastavalt
artiklile 13 registreeritud riskikapitalifondi valitsejale nõudeid ega
haldusmenetlusi seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või
aktsiate turustamisega, samuti ei nõua nad enne tegevusega alustamist
turustamise heakskiitmist.
3.
Käesoleva artikli ühtse kohaldamise tagamiseks
töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste
standardite eelnõud, et määrata kindlaks teavitamise vorm.
4.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused
rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [sisestada
kuupäev].
5.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesoleva
artikli lõikes 3 osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõud
vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud
menetlusele.
Artikkel 16
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab
keskandmebaasi, mis on interneti kaudu avalikult kättesaadav ning milles on
loetletud kõik käesoleva määruse kohaselt Euroopa Liidus registreeritud
riskikapitalifondide valitsejad.
Artikkel 17
Päritoluliikmesriigi pädev asutus teostab
järelevalvet käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise üle.
Artikkel 18
Pädevatel asutustel on kooskõlas siseriikliku
õigusega kõik oma ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja
uurimisvolitused. Neil on eelkõige järgmised volitused:
(a)
nõuda juurdepääsu kõigile dokumentidele, olenemata
nende vormist, ning saada nende dokumentide koopiad või teha nendest koopiaid;
(b)
nõuda riskikapitalifondi valitsejalt teabe
viivitamatut esitamist;
(c)
nõuda teavet igalt isikult, kes on seotud
riskikapitalifondi valitseja tegevusega või kvalifitseeruva
riskikapitalifondiga;
(d)
teostada kohapealseid etteteatatud või
etteteatamata kontrolle;
(e)
anda korraldus, millega tagatakse, et
riskikapitalifondi valitseja täidab käesoleva määruse nõudeid ning hoidub kordamast
käitumist, mis võib põhjustada käesoleva määruse nõuete rikkumist.
Artikkel 19
1.
Liikmesriigid sätestavad eeskirjad käesoleva
määruse rikkumise eest kohaldatavate haldusmeetmete ja sanktsioonide kohta ning
võtavad nende rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed. Sätestatud meetmed
ja sanktsioonid on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
2.
Liikmesriigid teavitavad hiljemalt [24 kuud pärast
käesoleva määruse jõustumist] lõikes 1 osutatud eeskirjadest komisjoni
ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Nad teavitavad komisjoni ja Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata eeskirjade mis tahes hilisematest
muudatustest.
Artikkel 20
1.
Päritoluliikmesriigi pädev asutus võtab kõik
lõikes 2 osutatud asjakohased meetmed, kui riskikapitalifondi valitseja:
(a)
ei täida portfelli struktuurile kohaldatavaid
nõudeid, rikkudes artiklit 5;
(b)
ei turusta kvalifitseeruva riskikapitalifondi
osakuid või aktsiaid aktsepteeritavatele investoritele, rikkudes
artiklit 6;
(c)
ei registreeri end oma päritoluliikmesriigi pädeva
asutuse juures, rikkudes artikli 13 nõudeid.
2.
Lõikes 1 osutatud juhtudel võtab
päritoluliikmesriigi pädev asutus vajaduse korral järgmised meetmed:
(a)
keelab nimetuse „Euroopa riskikapitalifond”
kasutamise riskikapitalifondi valitseja ühe või mitme kvalifitseeruva
riskikapitalifondi osakute või aktsiate turustamiseks;
(b)
kõrvaldab riskikapitalifondi valitseja registrist.
3.
Päritoluliikmesriigi pädev asutus teavitab artikli 13
lõike 1 punkti d kohaselt loetletud vastuvõtvate liikmesriikide
pädevaid asutusi riskikapitalifondi valitseja registrist kõrvaldamisest,
millele on osutatud käesoleva artikli lõike 2 punktis b.
4.
Õigus turustada Euroopa Liidus ühe või mitme kvalifitseeruva
riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa riskikapitalifond”
all tühistatakse viivitamata pädeva asutuse sellise otsuse tegemise kuupäevast
alates, millele on viidatud lõike 2 punktides a või b.
Artikkel 21
1.
Pädevad asutused ja Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve teevad käesoleva määruse kohaste vastavate
ülesannete teostamisel vajaduse korral koostööd.
2.
Nad vahetavad kogu vajalikku teavet ja dokumente, mis
on vajalikud käesoleva määruse rikkumiste kindlakstegemiseks ja heastamiseks.
Artikkel 22
1.
Kõigil pädevates asutustes või Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalves töötanud või töötavatel isikutel, samuti pädevate
asutuste volitatud audiitoritel ning ekspertidel on ametisaladuse hoidmise
kohustus. Ilma et see piiraks kriminaalõiguse valdkonda kuuluvate kohtuasjade
menetlemist ja käesoleva määruse kohaseid menetlusi, ei tohi konfidentsiaalset
teavet, mida need isikud on saanud oma ametikohustuste täitmisel, teha
teatavaks ühelegi teisele isikule või asutusele, välja arvatud niisugusel
kokkuvõtlikul või üldistatud kujul, kus riskikapitalifondi valitsejaid ja kvalifitseeruvaid
riskikapitalifonde eraldi identifitseerida pole võimalik.
2.
Liikmesriikide pädevaid asutusi või Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvet ei takistata vahetamast teavet kooskõlas käesoleva
määruse või muude Euroopa Liidu õigusaktidega, mis on kohaldatavad
riskikapitalifondi valitsejate ja kvalifitseeruvate riskikapitalifondide suhtes.
3.
Kui pädevad asutused või Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve saab konfidentsiaalset teavet vastavalt
lõikele 2, siis võivad nad seda kasutada üksnes oma ülesannete täitmisel
ning haldus- või kohtumenetlusteks.
IV PEATÜKK
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 23
1.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.
Artikli 2 lõikes 3 ja artikli 8
lõikes 5 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse
komisjonile neljaks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Komisjon
esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne
nelja-aastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse
automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament
või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne
iga ajavahemiku lõppemist.
3.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2
lõikes 3 ja artikli 8 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise
igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud
volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei
mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5.
Artikli 2 lõike 3 või artikli 8
lõike 5 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul,
kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti
teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes
vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja
möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa
Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 24
1.
Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi hiljemalt
neli aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva. Läbivaatamine hõlmab
üldist ülevaadet käesoleva määruse eeskirjade toimimisest ning nende
kohaldamisel saadud kogemustest, kaasa arvatud:
(a)
mil määral on riskikapitalifondide valitsejad
kasutanud eri liikmesriikides kas siseriiklikult või piiriüleselt nimetust
„Euroopa riskikapitalifond”;
(b)
käesoleva määruse reguleerimisala, sealhulgas
500 miljoni euro künnis.
2.
Komisjon esitab pärast konsulteerimist Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvega Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele
on vajaduse korral lisatud seadusandlik ettepanek.
Artikkel 25
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates
22. juulist 2013, välja arvatud artikli 2 lõige 3 ja
artikli 8 lõige 5, mida kohaldatakse alates käesoleva määruse
jõustumise kuupäevast.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüsselis,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               Euroopa Keskpanga viimase
uuringu kohaselt teavitasid 50 % valimisse kuulunud euroala VKEdest, et
pangad on VKEdele antavate laenude puhul tõstnud intressimäärasid ning
karmistanud üldiseid krediidisaamise standardeid.
[2]               Viimases Euroopa Keskpanga teostatud
uuringus (sept. 2010 – veeb. 2011), mis töötati välja ühiselt Euroopa
Komisjoniga ning mis hõlmas VKEde juurdepääsu rahastamisele euroalal, väitsid
ligikaudu 15 % küsitletud VKEdest, et nende pakilisem probleem on
„juurdepääs rahastamisele”, ning olukord ei ole võrreldes varasemate
uuringutega muutunud. http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/accesstofinancesmallmediumsizedenterprises201104en.pdf?b704f6b228e071bea9507d7569412805
[3]               Allikas:
Euroopa Riskikapitali Assotsiatsiooni 2011. aasta hinnangud.
[4]               http://ec.europa.eu/europe2020/index_et.htm,
3. märts 2010, samuti on seda tunnustanud innovatsiooniliit, http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?pg=keydocs,
6. oktoober 2010.
[5]               http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf,
13. april 2011.
[6]               http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/news/speeches-statements/pdf/20111012communication_roadmap_en.pdf
[7]               Riskikapital
hõlmab kolme liiki rahastamist: i) äriinglite mitteametlikud investeeringud,
ii) riskikapital ja iii) VKEdele ning kiirelt kasvavatele
ettevõtjatele spetsialiseerunud aktsiaturg.
[8]               Riskikapitali tegevuskava
lõpparuanne 2003: http://ec.europa.eu/internal_market/securities/riskcapital/index_en.htm
[9]               http://ec.europa.eu/internal_market/investment/venture_capital_en.htm
[10]             ELT C,..., lk...
[11]             ELT C,..., lk...
[12]             ELT C,..., lk...
[13]             ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.
[14]             ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.
[15]             ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.
[16]             ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.
[17]             EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
[18]             EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
[19]             ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.
[20]             ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.