               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.6.2019
            COM(2019) 296 final/2 – DOWNGRADED on 16.7.2019
            2019/0141(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel kokkuleppe allkirjastamist Ameerika Ühendriikidega 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 617/2009 (millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot) ettenähtud tariifikvoodi osa eraldamise kohta Ameerika Ühendriikidele

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 617/2009 avas Euroopa Liit kõrgekvaliteedilise veiseliha aastase tariifikvoodi
                     1
                   (edaspidi „tariifikvoot”) kooskõlas Euroopa Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi , (Ameerika Ühendriikidega sõlmitud 21. oktoobri 2013. aasta muudetud vastastikuse mõistmise memorandum, mis käsitleb teatavaid kasvuhormoone mittesaavatelt loomadelt pärit veiseliha importi ning Ameerika Ühendriikide poolt teatavate Euroopa Liidu toodete suhtes kehtestatud kõrgendatud tollimakse)
                     2
                   ning selle läbivaadatud versiooniga. Liit ja Ameerika Ühendriigid edastasid muudetud vastastikuse mõistmise memorandumi WTO vaidluste lahendamise organile 14. aprillil 2014 ning selles esitatakse tegevuskava, mille eesmärk on lahendada WTO vaidlus „EÜ – liha ja lihatoodetega (hormoonidega) seotud meetmed“ (DS26).

                  Detsembris 2016 astusid Ameerika Ühendriigid samme kõrgendatud tollimaksude ennistamiseks teatavate ELi toodete suhtes seoses vaidlusega DS26. Tollimaksu ennistamise menetluse algatamist taotles USA veiselihatööstus, kes väljendas muret tariifikvoodi rakendamise pärast.

                  Selleks et hoida ära kõrgendatud tollimaksude ennistamine teatavate ELi toodete suhtes, pidasid Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid muudetud vastastikuse mõistmise memorandumi artikli IV.1 punkti b kohaselt konsultatsioone selle kasutamise üle, kusjuures Ameerika Ühendriigid taotlesid muudetud vastastikuse mõistmise memorandumi alusel avatud tariifikvoodi osa eraldamist neile.

                  Liidu huvides on eraldada osa tariifkvoodist Ameerika Ühendriikidele, et mõlemad pooled jõuaksid WTO vaidlusküsimuses asjas DS26 mõlemat poolt rahuldava lahenduseni, millest tuleb teavitada WTO vaidluste lahendamise organit.

                  19. oktoobril 2018 volitas nõukogu komisjoni alustama Ameerika Ühendriikidega liidu nimel läbirääkimisi tariifikvoodi kasutamise üle eesmärgiga eraldada Ameerika Ühendriikidele osa tariifikvoodist, et leida lõplik lahendus WTO vaidlusele asjas DS26. Need läbirääkimised viidi edukalt lõpule.

                  Lisaks volitas nõukogu kooskõlas kohaldatavate WTO eeskirjadega komisjoni vajalikus ulatuses küsima teiste tariifikvoodi alusel tarnivate oluliste riikide nõusolekut seoses kvoodi jaotamisega riikide vahel. Kui tariifikvoot jaotatakse tarnijariikide vahel, peaks üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XIII artikli lõike 2 järgmiseks tariifikvooti eraldav pool püüdma saavutada tariifikvoodi osade jaotamise osas kokkuleppe kõigi oluliste tarnijatega. Selleks et tagada tariifikvoodi jaotamine riikide vahel vastavalt ELi kohustustele WTO ees, peab EL jõudma kokkuleppele teiste oluliste tariifikvoodi alusel tarnivate riikidega (Austraalia, Uruguay ja Argentina). Seega küsis komisjon oluliste tarnivate riikide nõusolekut ja sai kinnituskirjade vormis nende kirjaliku nõusoleku tariifikvoodi osa eraldamise kohta Ameerika Ühendriikidele, vastavalt 10., 20. ja 31. mail 2019.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Ei kohaldata.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Ei kohaldata.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 3 ja artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 5.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ei kohaldata, kuna liidu pädevus ühise kaubanduspoliitika valdkonnas on ainupädevus (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkt e).

               •Proportsionaalsus

               Ei kohaldata.

               •Vahendi valik

               Rahvusvaheline kokkulepe on sobiv vahend tariifikvoodi osa eraldamiseks Ameerika Ühendriikidele.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ei kohaldata.

               •Mõjuhinnang

               Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

               Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Puudub.

               2019/0141 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel kokkuleppe allkirjastamist Ameerika Ühendriikidega 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 617/2009 (millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot) ettenähtud tariifikvoodi osa eraldamise kohta Ameerika Ühendriikidele

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 3 ning artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liit avas vastavalt määrusele (EÜ) nr 617/2009
                  3
                kõrgekvaliteedilise veiseliha aastase tariifikvoodi (edaspidi „tariifikvoot“).

               (2)19. oktoobril 2018 volitas nõukogu komisjoni alustama Ameerika Ühendriikidega liidu nimel läbirääkimisi tariifikvoodi kasutamise üle, sealhulgas tariifikvoodi riikide vahel jaotamise üle, eesmärgiga leida lõplik lahendus WTO vaidlusele asjas DS26 („EÜ – liha ja lihatoodetega (hormoonidega) seotud meetmed“).

               (3)Kõnealused läbirääkimised viidi Ameerika Ühendriikidega edukalt lõpule 27. veebruaril 2019.

               (4)Lisaks volitas nõukogu kooskõlas kohaldatavate WTO eeskirjadega komisjoni vajalikus ulatuses küsima teiste tariifikvoodi alusel tarnivate oluliste riikide nõusolekut seoses kvoodi jaotamisega riikide vahel.

               (5)Teised olulised tarnivad riigid kinnitasid kirjalikult, et nad nõustuvad tariifikvoodi sellise jaotusega riikide vahel.

               (6)Seepärast tuleks eespool nimetatud kokkulepe liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Kiidetakse heaks otsus allkirjastada liidu nimel Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline kokkulepe, mis käsitleb kõrgekvaliteedilise veiseliha tariifikvoodi osa eraldamist Ameerika Ühendriikidele, ja millele on osutatud Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelises muudetud vastastikuse mõistmise memorandumis, mis käsitleb teatavaid kasvuhormoone mittesaavatelt loomadelt pärit veiseliha importi ja Ameerika Ühendriikide poolt teatavate Euroopa Liidu toodete suhtes kehtestatud kõrgendatud tollimakse (2014), tingimusel et kõnealune kokkulepe
                  4
                hiljem sõlmitakse.

               Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud kokkuleppele liidu nimel alla kirjutama.

               .

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 617/2009, millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot (ELT L 182, 15.7.2009, lk 1).

                     (2)

                        ELT L 27, 30.1.2014 lk 2.

                     (3)

                        Nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 617/2009, millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot (ELT L 182, 15.7.2009, lk 1).

                     (4)

                        Kokkuleppe tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.6.2019
            COM(2019) 296 final/2 – DOWNGRADED on 16.7.2019
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel kokkuleppe allkirjastamist Ameerika Ühendriikidega 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 617/2009 (millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot) ettenähtud tariifikvoodi osa eraldamise kohta Ameerika Ühendriikidele

               LISA

               KOKKULEPE

               AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE

               JA EUROOPA LIIDU VAHEL,
               MIS KÄSITLEB KÕRGEKVALITEEDILISE VEISELIHA TARIIFIKVOODI OSA ERALDAMIST AMEERIKA ÜHENDRIIKIDELE, JA MILLELE ON OSUTATUD

               MUUDETUD VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUMIS,
               MIS KÄSITLEB TEATAVAID KASVUHORMOONE MITTESAAVATELT LOOMADELT PÄRIT VEISELIHA IMPORTI NING AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE POOLT TEATAVATE EUROOPA LIIDU TOODETE SUHTES KEHTESTATUD KÕRGENDATUD TOLLIMAKSE (2014)

               Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit, 21. oktoobri 2013. aasta muudetud vastastikuse mõistmise memorandumi (mis käsitleb teatavaid kasvuhormoone mittesaavatelt loomadelt pärit veiseliha importi ning Ameerika Ühendriikide poolt teatavate Euroopa Liidu toodete suhtes kehtestatud kõrgendatud tollimakse) (edaspidi „2014. aasta memorandum“) osapooled on kokku leppinud järgmises:

               Artikkel 1

               Eesmärgid

               Käesoleva kokkuleppe eesmärgid on järgmised:

               1.eraldada Ameerika Ühendriikidele osa kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomsest tariifikvoodist (edaspidi „tariifikvoot“) 45 000 tootemassitonni, millele on osutatud 2014. aasta memorandumi artikli II lõikes 4, artikli II lõikes 5 ja artiklis VI, ning

               2.täiendada või muuta 2014. aasta memorandumi III, IV, V, VII ja VIII artiklis osutatud teatavaid osapoolte õigusi ja kohustusi.

               Artikkel 2

               Jaotamine kvoodi raames

               1.Euroopa Liit eraldab Ameerika Ühendriikidele 35 000 tonni artiklis 1 osutatud 45 000 tonni suurusest tariifikvoodist. Ülejäänud 10 000 tonni tehakse kättesaadavaks kõigile teistele riikidele. Eraldised jaotatakse etapiviisiliselt seitsmeks aastaks (rakendusperiood) järgmiselt:

                        Ameerika Ühendriigid

                        Kõik teised riigid

                        Aasta 1

                        18 500 tonni

                        26 500 tonni

                        Aasta 2

                        23 000 tonni

                        22 000 tonni

                        Aasta 3

                        25 400 tonni

                        19 600 tonni

                        Aasta 4

                        27 800 tonni

                        17 200 tonni

                        Aasta 5

                        30 200 tonni

                        14 800 tonni

                        Aasta 6

                        32 600 tonni

                        12 400 tonni

                        Alates 7. aastast

                        35 000 tonni

                        10 000 tonni

               2.Kindluse tagamiseks kohaldatakse Ameerika Ühendriikidele eraldatud tariifikvoodi osa suhtes 2014. aasta memorandumi artikli II lõikes 1 sätestatud põhikohustusi, sealhulgas kvoodikohast tariifi null (0) protsenti.

               3.Tariifikvoodi aastane maht jaotatakse võrdselt nelja kolmekuulise alamperioodi peale. Kvoodiaasta algab 1. juulil ja lõpeb 30. juunil.

               Kui käesolev kokkulepe jõustub muul kuupäeval kui 1. juulil, algab esimese aasta rakendusperiood sama kvoodiaasta järgmise alamperioodi esimesel päeval ja kestab neli järjestikust alamperioodi
                  1
               . Kõik kogused, mis jäid kasutamata kõnealuse kvoodiaasta alamperioodidel, mis eelnesid esimese aasta esimesele päevale, lisatakse rakendusperioodi esimese aasta esimesel alamperioodil saadaolevatele kogustele. Need kogused lisatakse Ühendriikidele eraldatud kogustele ja teistele riikidele eraldatud kogustele proportsionaalselt nende osaga tariifikvoodi kogumahust.

               Artikkel 3

               Kvootide haldamine

               Ühendriikidele eraldatud kõrgekvaliteedilise veiseliha tariifikvoodi osa haldab Euroopa Liit saabumise järjekorras teenindamise põhimõttel. Euroopa Liit teeb kõik endast oleneva, et hallata Ameerika Ühendriikidele eraldatud tariifikvoodi osa viisil, mis võimaldab importijatel seda täielikult ära kasutada. Käesolev artikkel asendab 2014. aasta memorandumi artiklit III.

               Artikkel 4

               Vaidlusasi „EÜ–hormoonid“

               1.Ameerika Ühendriikide kaubandusesindaja viib 1974. aasta kaubandusseaduse (muudetud redaktsioon) 306. jao punkti c alusel lõpule menetluse, mis algatati detsembris 2016 eesmärgiga mitte ennistada loa andmist vaidlusasjas WT/DS26/21. Ameerika Ühendriigid avaldavad oma otsuse hiljemalt kuupäevaks, mil jõustub artiklis 2 määratletud kvoodi eraldamine riikidele esimeseks aastaks.

               2.Artikli 2 lõikes 1 osutatud rakendusperioodi ja artikli 4 lõikes 3 osutatud läbivaatamisperioodi jooksul ning kuni läbivaatamisaja saabumiseni esitatakse artikli 4 lõikes 3 osutatud mõlemat kokkuleppe osalist rahuldav lahendus:

               (a)kokkuleppe osalised ei nõua WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 21 lõike 5 kohase vahekohtu moodustamist vaidlusasjas „Euroopa Ühendus – liha ja lihatoodetega (hormoonidega) seotud meetmed“ (WT/DS26), (edaspidi „EÜ–hormoonid“);

               (b)Ameerika Ühendriigid ei peata tariifsete soodustuste ega sellega seotud kohustuste kohaldamist Euroopa Liidu suhtes, nagu seda on volitanud Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organ vaidlusasjas „EÜ–hormoonid“, mille puhul Ameerika Ühendriigid tuginevad vaidlusasjas WT/DS26/21 vaidluse lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 22 lõikele 7.

               3.Hiljemalt kümme (10) aastat pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist kohtuvad Ameerika Ühendriigid ja EL, et vaadata läbi tariifikvootide toimimine, et jõuda mõlemat kokkuleppe osalist rahuldava lahenduseni, millest läbivaatamise lõpuks teatatakse WTO vaidluste lahendamise organile vastavalt vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 3 lõikele 6. Läbivaatamine viiakse lõpule hiljemalt 11 aastat pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist. Käesolev artikkel asendab 2014. aasta memorandumi artiklit IV.

               4.Kui kokkuleppe osalised ei esita 11 aasta jooksul pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist WTO vaidluste lahendamise organile ühiselt mõlemat osalist rahuldavat lahendust, võib kumbki kokkuleppe osaline kokkuleppe lõpetada kooskõlas artikli 6 lõikega 1.

               Artikkel 5

               Kohapealsed kontrollid

               Komisjon võib paluda Ameerika Ühendriikide valitsusel lubada komisjoni esindajatel teha kohapealseid kontrolle Ameerika Ühendriikides, tingimusel et kohapealseid kontrolle tehakse teiste riikide tarnijate suhtes mittediskrimineerival viisil. Selliseid kontrolle tehakse koos Ameerika Ühendriikide pädevate asutustega.

               Artikkel 6

               Taganemine ja mõju

               1.Kumbki kokkuleppe osaline võib käesolevast kokkuleppest taganeda, teatades sellest kirjalikult teisele kokkuleppe osalisele. Kokkulepe lõpetatakse kuus kuud pärast seda, kui teine kokkuleppe osaline on kõnealuse teate kätte saanud. Kokkuleppest taganemine ei tähenda taganemist 2014. aasta memorandumist, välja arvatud juhul, kui kokkuleppe osalised on selgesõnaliselt väljendanud sellist kavatsust.

               2.Taganemine 2014. aasta memorandumist toob selle artikli V lõike 4 kohaselt kaasa taganemise käesolevast kokkuleppest. Kokkuleppe osalised järgivad 2014. aasta memorandumi artiklis II loetletud põhikohustusi kuue kuu jooksul alates selle artikli V lõikes 4 osutatud taganemisteate esitamise kuupäevast.

               3.Kui WTO vaidluste lahendamise organile ei teatata artikli 4 lõike 3 kohaselt mõlemat kokkuleppe osalist rahuldavast lahendusest, ei tõlgendata ühtki käesoleva kokkuleppe sätet nii, nagu muudaks see kummagi poole jaoks vastavaid õigusi või kohustusi, mis tulenevad vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppest seoses vaidlusasjaga „EÜ–hormoonid“.

               4.Ühtegi käesoleva kokkuleppe sätet ei tõlgendata viisil, mis võimaldaks kokkuleppe osalistele muid õigusi või kohustusi peale nende, mis on kokkuleppe osaliste vahel kindlaks määratud, ega viisil, mis võimaldaks otseselt tugineda käesolevale kokkuleppele kohtutes ja kokkuleppe osaliste siseriiklikes õigussüsteemides.

               5.Käesolev kokkulepe jõustub esimesel päeval pärast seda, kui mõlemad kokkuleppe osalised teatavad teineteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest, mis on vajalikud artikli 2 ja artikli 4 lõike 1 kohaste kokkuleppe osaliste kohustuste täitmise tagamiseks.

               SELLE KINNITUSEKS on valitsuste täievolilised esindajad käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud.

               KOOSTATUD <KOHT> <KUUPÄEV> kahes eksemplaris inglise keeles, mis on kokkuleppe autentne tekst.

               Ameerika Ühendriikide nimel

                     Euroopa Liidu nimel

                     (1)

                        Suurema selguse huvides, kui käesolev kokkulepe jõustub kvoodiaasta alamperioodi n alguses, tehakse esimese aasta maht kättesaadavaks nelja järjestikuse alamperioodi jooksul, jagades selle võrdselt kõnealuste alamperioodide vahel, alustades kõnealuse kvoodiaasta alaperioodist n ning lõpetades järgneva kvoodiaasta alamperioodiga n-1. Teisest aastast alates tehakse mahud kättesaadavaks neljal järjestikusel alamperioodil, jagades need võrdselt kõnealuste alamperioodide vahel, alustades järgneva kvoodiaasta alamperioodist n.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.9.2019
            COM(2019) 416 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nõukogus seoses rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 9. lisa („Protseduuride lihtsustamine“) 9. peatüki läbivaatamisega broneeringuinfo standardite ja soovituslike tavade osas

               LISA

               Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nõukogus seoses rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 9. lisa („Protseduuride lihtsustamine“) 9. peatüki läbivaatamisega broneeringuinfo standardite ja soovituslike tavade osas

               Üldpõhimõtted

               Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) meetmete raames seoses Chicago konventsiooni 9. lisa („Protseduuride lihtsustamine“) 9. peatüki läbivaatamisega broneeringuinfo (PNR andmete) standardite ja soovituslike tavade osas ühiselt liidu huvides tegutsevad liikmesriigid:

               (a)toimivad kooskõlas eesmärkidega, mida liit taotleb broneeringuinfo poliitika raames ja milleks on eelkõige tagada julgeolek, kaitsta inimeste elu ja turvalisust ning tagada põhiõiguste, eelkõige eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsega seotud õiguste täielik austamine;

               (b)suurendavad kõigi ICAO osalisriikide teadlikkust liidu standarditest ja põhimõtetest, mis on seotud broneeringuinfo edastamisega ja mis tulenevad vastavast liidu õigusest ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikast;

               (c)edendavad selliste mitmepoolsete lahenduste väljatöötamist, mis on kooskõlas põhiõigustega ja käsitlevad broneeringuinfo edastamist lennuettevõtjatelt õiguskaitseasutustele, et tagada õiguskindlus ja põhiõiguste austamine ning ühtlustada lennuettevõtjatele pandud kohustusi;

               (d)edendavad broneeringuinfo ja sellise info töötlemise tulemuste vahetamist ICAO osalisriikide vahel, kui seda peetakse vajalikuks terroriaktide või raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks või nende eest vastutusele võtmiseks, austades täielikult põhiõigusi ja -vabadusi;

               (e)toetavad jätkuvalt ICAO poolt broneeringuinfo kogumise, kasutamise, töötlemise ja kaitsmise standardite väljatöötamist kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu 21. detsembri 2017. aasta resolutsiooniga 2396 (2017);

               (f)toetavad jätkuvalt kõigis ICAO osalisriikides suutlikkuse parandamist, et nad saaksid broneeringuinfot koguda, töödelda ja analüüsida ICAO standardite ja soovituslike tavade raames, ning tagavad, et kõik nende pädevad riiklikud ametiasutused kasutavad ja et nendega jagatakse broneeringuinfot terroriaktide ja nendega seotud reisimise ennetamiseks, tuvastamiseks ja uurimiseks viisil, milles võetakse täielikult arvesse inimõigusi ja põhivabadusi, nagu on nõutud ÜRO Julgeolekunõukogu 21. detsembri 2017. aasta resolutsioonis 2396 (2017);

               (g)edendavad sellise keskkonna arendamist, milles rahvusvaheline lennutransport saab areneda avatud, liberaliseeritud ja ülemaailmsel turul ning jätkata kasvu, ohustamata julgeolekut, tagades samal ajal asjakohaste kaitsemeetmete kehtestamise.

               Tegevussuunad

               Ühiselt liidu huvides tegutsevad liikmesriigid toetavad järgmiste standardite ja põhimõtete lisamist tulevastesse broneeringuinfot käsitlevatesse ICAO standarditesse ja soovituslikesse tavadesse:

               1.Broneeringuinfo edastamist puudutavad sätted

               (a)Edastamise viis: selleks et kaitsta vedajate süsteemides sisalduvaid isikuandmeid ja tagada nende püsimine vedajate süsteemide kontrolli all, tuleks andmeid edastada üksnes tõukesüsteemi kasutades.

               (b)Edastamise protokollid: broneeringuinfo edastamisel tuleks julgustada selliste sobilike, turvaliste ja avatud standardi protokollide kasutamist, mis on osa rahvusvaheliselt heakskiidetud viiteprotokollidest, et järk-järgult suurendada nende kasutuselevõttu ja lõpuks erastandardid nendega asendada.

               (c)Andmete edastamise sagedus: broneeringuinfo edastamise sagedus ja ajastus ei tohiks tuua vedajate jaoks kaasa ebamõistlikku koormust ning peaks piirduma sellega, mis on rangelt vajalik õiguskaitse ja piirijulgeoleku seisukohast, et oleks võimalik võidelda terrorismi ja raske kuritegevusega.

               (d)Vedajatel ei ole kohustust koguda täiendavaid andmeid: vedajatelt ei tohiks nõuda juba kogutava broneeringuinfoga võrreldes täiendavate andmete kogumist või teatavat liiki andmete kogumist, vaid üksnes selliste andmete edastamist, mida nad juba oma majandustegevuse raames koguvad.

               2.Broneeringuinfo töötlemist puudutavad sätted

               (a)Edastamise ja töötlemise ajastus: asjaomaste isikute eraelu puutumatuse kaitse sobivaid kaitsemeetmeid arvesse võttes võib broneeringuinfo teha kättesaadavaks aegsasti enne lennu saabumist või väljumist, andes sel moel ametiasutusele andmete töötlemiseks ja analüüsimiseks ja vajaduse korral meetmete võtmiseks rohkem aega.

               (b)Võrdlus eelnevalt kehtestatud kriteeriumide ja andmebaasidega: ametiasutused peaksid broneeringuinfo töötlemisel kasutama tõenduspõhiseid kriteeriume ja andmebaase, mis on terrorismi- ja raskete kuritegude vastases võitluses asjakohased.

               3.Isikuandmete kaitse

               (a)Töötlemise seaduslikkus, õiglus ja läbipaistvus: isikuandmete töötlemiseks peaks olema õiguslik alus, et üksikisikud oleksid teadlikud oma isikuandmete töötlemisega seotud ohtudest, kaitsemeetmetest ja õigustest ning sellest, kuidas nad saavad sellise andmete töötlemisega seoses oma õigusi kasutada.

               (b)Eesmärgi piiramine: otstarve, milleks ametiasutused broneeringuinfot kasutavad, tuleks selgelt kindlaks määrata ja see ei tohiks minna eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, eelkõige õiguskaitse ja piirijulgeoleku otstarbel kasutatava info korral, et võidelda terrorismi ja raskete kuritegudega.

               (c)Broneeringuinfo ulatus: lennuettevõtjate edastatava broneeringuinfo andmeelemendid peaksid olema selgelt kindlaks määratud ja ammendavalt loetletud. See loetelu peaks olema ühtlustatud, tagamaks, et selliste andmete hulk oleks võimalikult väike, hoides samal ajal ära delikaatsete andmete, sealhulgas selliste andmete töötlemise, mis paljastavad rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi seisukohti, usulisi või filosoofilisi tõekspidamisi, ametiühingu liikmesust, tervist, seksuaalelu või seksuaalset sättumust.

               (d)Broneeringuinfo kasutamine: broneeringuinfo edasine töötlemine peaks olema piiratud algse edastamise eesmärgiga, põhinedes objektiivsetel kriteeriumidel ja järgides materiaal- ja menetlusõiguslikke nõudeid kooskõlas isikuandmete edastamisele kohaldavate nõuetega.

               (e)Broneeringuinfo automaatne töötlemine: automaatne töötlemine peaks põhinema objektiivsetel, mittediskrimineerivatel ja usaldusväärsetel kriteeriumidel, mis on eelnevalt kindaks määratud, ja üksnes selle alusel ei tohiks langetada otsust, mille õiguslik mõju isikule on negatiivne või mis teda oluliselt mõjutab.

               (f)Isikuandmete säilitamine: broneeringuinfo säilitamise aeg peaks olema piiratud ja ei tohiks olla pikem, kui algse eesmärgi saavutamiseks vajalik. Andmete kustutamine tuleks tagada kooskõlas päritoluriigi õiguslike nõuetega. Säilitamise tähtaja möödudes tuleks broneeringuinfo kustutada või anonüümida.

               (g)Broneeringuinfo avaldamine volitatud asutustele: broneeringuinfot võib täiendavalt avaldada teistele sama riigi valitsusasutustele või teistele ICAO osalisriikidele juhtumipõhiselt üksnes siis, kui vastuvõtva asutuse pädevuses on terrorismi ja raske rahvusvahelise kuritegevuse vastane võitlus ning ta on suuteline pakkuma sama ulatuslikku andmekaitset kui andmeid avalikustav asutus.

               (h)Andmeturve: broneeringuinfo turvalisuse, konfidentsiaalsuse ja tervikluse kaitseks tuleb võtta asjakohased meetmed.

               (i)Läbipaistvus ja teatamine: üksikisikuid tuleks teavitada nende broneeringuinfo töötlemisest ja nende õigustest ja õiguskaitsevahenditest, kui vajalikest ja proportsionaalsetest piirangutest ei tulene teisiti.

               (j)Andmetega tutvumine, nende parandamine ja kustutamine: üksikisikutel peaks olema õigus oma broneeringuinfoga tutvuda ja õigus seda parandada, kui vajalikest ja proportsionaalsetest piirangutest ei tulene teisiti.

               (k)Õiguskaitsevahendid: üksikisikutel peaks olema õigus tõhusatele halduslikele ja kohtulikele õiguskaitsevahenditele, kui nad leiavad, et nende õigust eraelu puutumatusele või andmekaitsele on rikutud.

               (l)Järelevalve ja aruandekohustus: broneeringuinfot kasutavad ametiasutused peaksid andma aru sõltumatule avaliku sektori asutusele, kes teeb nende üle järelevalvet, kellel on tegelikud uurimis- ja täitevolitused ning kes on oma ülesannete täitmises vabad igasugustest mõjutustest, eelkõige õiguskaitseasutuste poolt.

               4.Broneeringuinfo jagamine õiguskaitseasutuste vahel

               (a)Teabe jagamise edendamine: edendada tuleks broneeringuinfo vahetamist ICAO osalisriikide õiguskaitseasutuste vahel, et parandada rahvusvahelist koostööd terrorismi ja raskete kuritegude ennetamisel, avastamisel, uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel.

               (b)Teabevahetuse turvalisus: teabe jagamiseks tuleks kasutada asjakohaseid kanaleid, millega tagatakse piisav andmeturve, ja see peab toimuma täielikult kooskõlas isikuandmete kaitset puudutavate rahvusvaheliste ja riigisiseste õigusraamistikega.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.9.2019
            COM(2019) 416 final
            2019/0195(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nõukogus seoses rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 9. lisa („Protseduuride lihtsustamine“) 9. peatüki läbivaatamisega broneeringuinfo standardite ja soovituslike tavade osas

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (edaspidi „ICAO“) organites võetav seisukoht seoses rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (edaspidi „Chicago konventsioon“) 9. lisa (edaspidi „Protseduuride lihtsustamine“) 9. peatüki kavandatavate muudatuste vastuvõtmisega, et sätestada uued broneeringuinfot käsitlevad ICAO standardid.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon („Chicago konventsioon“)

               Rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni eesmärk on reguleerida rahvusvahelist lennutransporti. Konventsioon jõustus 4. aprillil 1947 ja sellega asutati Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO).

               Kõik ELi liikmesriigid on Chicago konventsiooni osalised.

               2.2.Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon

               ICAO on ÜRO spetsialiseeritud asutus. Organisatsiooni eesmärkideks on arendada rahvusvahelise aeronavigatsiooni põhimõtteid ja meetodeid ning edendada rahvusvahelise lennutranspordi kavandamist ja arendamist.

               ICAO nõukogu on ICAO alaline organ, kuhu kuulub 36 konventsiooniosalist riiki, mille ICAO assamblee on valinud kolmeks aastaks. Ajavahemikul 2016–2019 on ICAO nõukogus esindatud seitse ELi liikmesriiki.

               Chicago konventsiooni artiklis 54 loetletud ICAO nõukogu kohustuste hulka kuulub rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade vastuvõtmine. Need standardid ja tavad määratakse kindlaks Chicago konventsiooni lisades.

               ICAO nõukogu kutsub kokku ka assamblee, mis on ICAO suveräänne organ. ICAO assamblee tuleb kokku vähemalt üks kord kolme aasta jooksul ning määrab järgmiseks kolmeks aastaks kindlaks organisatsiooni poliitilise suuna. ICAO assamblee 40. istung toimub 24. septembrist – 4. oktoobrini Kanadas Montrealis.

               2.3. Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni kavandatav akt

               Kooskõlas Chicago konventsiooni artikli 54 punktiga l võtab ICAO nõukogu vastu standardeid ja soovituslikke tavasid. Broneeringuinfo standardid ja soovituslikud tavad on esitatud Chicago konventsiooni 9. lisa („Protseduuride lihtsustamine“) 9. peatüki osades A ja D. Neid täiendavad lisasuunised, eelkõige ICAO dokument 9944, milles on esitatud broneeringuinfo suunised
                  1
               . Erinevalt muust reisimisega seotud teabest, mida kogutakse valitsuste nimel, nt reisijaid käsitlev eelteave, on broneeringuinfo näol tegemist reisijate isikuandmetega, mida lennuettevõtjad koguvad majandustegevuse jaoks.

               21. detsembril vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2396 on sätestatud, et ÜRO liikmesriigid „parandavad suutlikkust koguda, töödelda ja analüüsida broneeringuinfot ICAO standardite ja soovituslike tavade raames ning tagavad, et kõik nende pädevad riiklikud ametiasutused kasutavad ja et nendega jagatakse broneeringuinfot viisil, milles võetakse täielikult arvesse inimõigusi ja põhivabadusi.“ ICAO kutsub resolutsioonis ka üles „tegema liikmesriikidega koostööd, et kehtestada broneeringuinfo kogumise, kasutamise, töötlemise ja kaitsmise standard
                  2
               .“

               Sellega seoses kiitis Euroopa Liidu Nõukogu 18. juulil 2019 heaks teabedokumendi „PNR andmete ehk broneeringuinfo kogumise, kasutamise, töötlemise ja kaitsmise standardid ja põhimõtted“, et see esitada ICAO assamblee 40. istungil. Teabedokument on esitatud Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsile (ECAC) konsulteerimiseks.

               ICAO õhutranspordikomitee moodustas 2019. aasta märtsis protseduuride lihtsustamist käsitleva töörühma (Facilitation Panel Task Force), mille ülesanne on kaaluda kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2396 (2017) ettepanekuid standardite ja soovituslike tavade kohta, mis puudutavad broneeringuinfo kogumist, kasutamist, töötlemist ja kaitsmist. Töörühma ülesanne on a) vaadata läbi Chicago konventsiooni 9. lisa 9. peatüki olemasolevad broneeringuinfo standardid ja soovituslikud tavad; b) teha kindlaks, kas neid on vaja täiendada uute standardite ja soovituslike tavadega ja/või juhendmaterjaliga, võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu otsust ja kaalutlusi; ja c) vajaduse korral töötada broneeringuinfo kogumiseks, kasutamiseks, töötlemiseks ja kaitsmiseks välja uued sätted (standardid, soovituslikud tavad ja/või juhendmaterjalid).

               Arutelud ICAO broneeringuinfo standardite ja soovituslike tavade läbivaatamise üle on alles algetapis. Kui kavandatud standardid vastu võetakse, on need siduvad kõikide ICAO liikmete, sh ELi liikmesriikide jaoks, kooskõlas Chicago konventsiooniga ja sellega ette nähtu piires. Kui konventsiooniosalisriigid plaanivad standardist kõrvale kalduda, peavad nad Chicago konventsiooni artikli 38 järgi sellest ICAOd teavitama erinevustest teatamise mehhanismi raames.

               2.4.ELi õigusraamistik

               Broneeringuinfo töötlemine on ELi ühises võitluses terrorismi ja raskete kuritegudega oluline vahend ning julgeolekuliidu alustala. Kahtlaste reisiharjumuste kindlakstegemine ja nende jälgimine broneeringuinfo töötlemise abil, et koguda tõendeid ja vajaduse korral avastada raskete kuritegude toimepanijad ja nende kaasosalised ning paljastada kuritegelikke võrgustikke, on osutunud terrori- ja raskete kuritegude ennetamise, avastamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmise seisukohast oluliseks vahendiks.

               27. aprillil 2016 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu direktiivi (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks
                  3
               . Nimetatud direktiiv annab riikide ametiasutustele õiguse pääseda otse juurde lennuettevõtjate valduses olevale olulisele teabele, võttes täielikult arvesse andmekaitseõigusi. See annab kõigile liikmesriikidele olulise vahendi terrorismi ja raskete kuritegude, sealhulgas uimastite ja inimkaubanduse ning laste seksuaalse ärakasutamise ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks. Liikmesriigid pidid broneeringuinfo direktiivi siseriiklikku õigusesse üle võtma 25. maiks 2018
                  4
               .

               Selleks et hõlbustada lennuettevõtjate ühendamist liikmesriikide broneeringuinfo üksustega, kes vastutavad broneeringuinfo kogumise ja töötlemise eest, võttis Euroopa Komisjon 28. aprillil 2017 vastu rakendusotsuse, milles käsitletakse ühiseid protokolle ja andmevorminguid, mida lennuettevõtjad peavad kasutama broneeringuinfo edastamisel liikmesriikidele
                  5
               . Rakendusotsust muutus kohaldatavaks 2018. aasta aprillis.

               ELi ja kolmandate riikide (täpsemalt Austraalia
                  6
                ja Ameerika Ühendriikide
                  7
               ) vahel on sõlmitud kaks broneeringuinfo töötlemise ja edastamise rahvusvahelist lepingut. 26. juulil 2017 võttis Euroopa Kohus vastu arvamuse kavandatud ELi ja Kanada vahelise lepingu kohta, millele kirjutati alla 25. juunil 2014
                  8
               . Kohus asus seisukohale, et lepingut ei saa selle kavandatud vormis sõlmida, sest mõned selle sätted ei ole kooskõlas ELi tunnustatud eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsega seotud põhiõigustega. Eelkõige esitas kohus täiendavad õiguslikud nõuded, mis puudutasid sõltumatu asutuse teostatavat järelevalvet, delikaatseid andmeid, broneeringuinfo automaatset töötlemist, broneeringuinfo töötlemise eesmärke ning broneeringuinfo säilitamist, kasutamist, avaldamist ja edasist edastamist. Komisjoni nõukogult 2017. aasta detsembris saadud volituse alusel alustati 2018. aasta juunis Kanadaga broneeringuinfo üle uusi läbirääkimisi. 17.–18. juulil 2019 Montrealis toimunud ELi ja Kanada 17. tippkohtumisel väljendasid mõlemad heameelt, et läbirääkimised on lõpule jõudnud. Kanada esitas õigusliku läbivaatamise nõude ja osalised kohustusid selle läbivaatamise alusel lepingu võimalikult kiiresti sõlmima ning tunnistasid lepingu olulisust turvalisuse suurendamisel ning eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse tagamisel.

               Üha rohkem kolmandaid riike kogub lennuettevõtjatelt broneeringuinfot ja mitmed neist on viimase paari aasta jooksul võtnud komisjoniga ühendust, et sõlmida ELiga broneeringuinfot käsitlev rahvusvaheline leping. Ilma õigusliku aluseta sattuvad lennuettevõtjad normide kollisiooni olukorda ja neid ähvardavad trahvid ja muud sanktsioonid. Samal ajal paluvad ELi liikmesriigid broneeringuinfo direktiivi rakendamiseks kolmandate riikide lennuettevõtjatelt broneeringuinfo edastamist oma broneeringuinfo üksustele. Mitu kolmandat riiki on sellisest edastamisest keeldunud, teised on ähvardanud andmeid mitte edastada, viidates vastastikkuse puudumisele, seades seeläbi ohtu ELi broneeringuinfo mehhanismi tõhususe.

               ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 järgi kuulub liidu ainupädevusse „rahvusvahelise lepingu sõlmimine, ... kui selle sõlmimine võib mõjutada ühiseeskirju või muuta nende reguleerimisala.“ Rahvusvaheline leping võib mõjutada ühiseeskirju või muuta nende reguleerimisala, kui lepinguga hõlmatud valdkond kattub liidu õigusaktidega või on suures osas reguleeritud liidu õigusega. Pealegi selleks et hinnata, kas valdkond on suures ulatuses reguleeritud ühiseeskirjadega, tuleb arvesse võtta mitte ainult asjaomases valdkonnas praegu kehtivat liidu õigust, vaid ka selle edaspidist arengut, niivõrd kuivõrd seda on võimalik analüüsi tegemise ajal ette näha.

               Eespool nimetatud ühiseeskirju ja direktiivi 2016/681
                  9
                artikli 19 kohast eelseisvat läbivaatamist silmas pidades võib järeldada, et kavandatud otsusega hõlmatud teemad kuuluvad liidu ainupädevusse.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Arvestades kõnealuse küsimuse olulisust ELi sise- ja välispoliitika seisukohast ning eespool öeldut, on vaja määrata kindlaks liidu seisukoht seoses broneeringuinfo edastamisega ICAO tasandil pooleliolevate (mitmepoolsete) meetmete jaoks. EL peaks püüdlema eelkõige selle poole, et broneeringuinfo edastamise ja töötlemise ning isikuandmete kaitse aluspõhimõtted, mis sätestatakse ühises seisukohas, lisataks uutesse ICAO broneeringuinfo standarditesse. Siinkohal on oluline juhtida ICAO raames selliste uute broneeringuinfo standardite üle peetavaid arutelusid viisil, mis on kooskõlas ELi õigusraamistikuga ja Euroopa Kohtu asjakohase kohtupraktikaga, eelkõige eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud põhiõigustega.

               Liidu seisukoht, mis puudutab nii ICAO nõukogu lõplikku otsust kui ka muid ICAO organites peetavaid ettevalmistavaid arutelusid, on määratud kindlaks kohaldatava andmekaitset ja broneeringuinfot käsitleva ELi õigusraamistiku ehk määruse (EL) 2016/679, direktiivi (EL) 2016/680 ja direktiivi (EL) 2016/681, samuti aluslepingu ja põhiõiguste harta kohaselt, nagu neid on tõlgendatud Euroopa Liidu Kohtu asjaomases kohtupraktikas, eelkõige Euroopa Kohtu arvamuses 1/15.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  10
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime kõnealust organit reguleeriva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised instrumendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  11
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               ICAO nõukogu on lepinguga, täpsemalt Chicago konventsiooniga loodud organ.

               Kõik Chicago konventsiooni 9. lisa 9. peatükki tehtavad muudatused, mille ICAO nõukogu konventsiooni artikli 54 punkti l kohaselt vastu võtab, kujutavad endast akti, millel on õiguslik toime. Selline muudatus võib otsustavalt mõjutada ELi õigusaktide, eelkõige direktiivi (EL) 2016/681 sisu, samuti ELi ja kolmandate riikide vahelisi kehtivaid ja tulevasi broneeringuinfo rahvusvahelisi lepinguid.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seepärast on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatavate aktidega taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud õigusakti eesmärgid ning valdkonnad on seotud andmekaitse ja politseikoostöö valdkonnaga. Kavandatava akti kõnealused aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega.

               Seepärast moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: ELi toimimise lepingu artikli 16 lõige 2 ja artikli 87 lõike 2 punkt a.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikli 16 lõige 2 ja artikli 87 lõike 2 punkt a koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2019/0195 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nõukogus seoses rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 9. lisa („Protseduuride lihtsustamine“) 9. peatüki läbivaatamisega broneeringuinfo standardite ja soovituslike tavade osas

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 16 lõiget 2 ja artikli 87 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon (edaspidi „Chicago konventsioon“), millega reguleeritakse rahvusvahelist lennutransporti, jõustus 4. aprillil 1947. Sellega loodi Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (edaspidi „ICAO“).

               (2)Liikmesriigid on Chicago konventsiooni osalisriigid ja ICAO liikmed, samal ajal kui liidul on teatavates ICAO organites, sealhulgas assamblees ja muudes tehnilistes organites vaatleja staatus.

               (3)Chicago konventsiooni artikli 54 punkti l järgi võib ICAO nõukogu võtta vastu rahvusvahelisi standardeid ja soovituslikke tavasid.

               (4)ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas 21. detsembril 2017 vastu võetud resolutsioonis 2396 (2017), et ÜRO liikmesriigid peavad parandama suutlikkust koguda, töödelda ja analüüsida broneeringuinfot ICAO standardite ja soovituslike tavade raames ning tagama, et kõik nende pädevad riiklikud ametiasutused kasutavad ja et nendega jagatakse terroriaktide ja nendega seotud reisimise ennetamiseks, tuvastamiseks ja uurimiseks broneeringuinfot viisil, milles võetakse täielikult arvesse inimõigusi ja põhivabadusi
                  12
               .

               (5)Samuti kutsuti resolutsioonis 2396 (2017) ICAOd üles tegema ÜRO liikmesriikidega koostööd, et kehtestada broneeringuinfo kogumise, kasutamise, töötlemise ja kaitsmise standard.

               (6)Broneeringuinfo standardid ja soovituslikud tavad sisalduvad Chicago konventsiooni 9. lisa („Protseduuride lihtsustamine“) 9. peatüki osades A ja D. Neid täiendavad lisasuunised, eelkõige ICAO dokument 9944, milles on esitatud broneeringuinfot käsitlevad suunised.

               (7)ICAO õhutranspordikomitee moodustas 2019. aasta märtsis ICAO protseduuride lihtsustamise paneeli kuuluvate liikmesriikide ekspertidest koosneva töörühma, et kaaluda kooskõlas resolutsiooniga 2396 (2017) ettepanekuid uute standardite ja soovituslike tavade kohta, mis puudutavad broneeringuinfo kogumist, kasutamist, töötlemist ja kaitsmist. Töörühmas on esindatud mitu Euroopa Liidu liikmesriiki. Komisjon osaleb töörühmas vaatlejana. Töörühm peaks esitama oma lõpparuande ICAO õhutranspordikomiteele 2019. aasta oktoobris.

               (8)ICAO assamblee 40. istung toimub 24. septembrist – 4. oktoobrini 2019. Assamblee määrab kindlaks ICAO järgmiste aastate poliitilise suuna, võimalik, et muu hulgas ka broneeringuinfo uute standardite ja soovituslike tavade vastuvõtmise osas.

               (9)18. juulil 2019 kiitis nõukogu heaks teabedokumendi „PNR andmete ehk broneeringuinfo kogumise, kasutamise, töötlemise ja kaitsmise standardid ja põhimõtted“, et see esitada ICAO assambleele. See teabedokument esitati Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsile (ECAC) konsulteerimiseks.

               (10)Dokumendis on esitatud liidu seisukoht aluspõhimõtete kohta, mille abil oleks võimalik tagada, et broneeringuinfo töötlemisel selleks, et võidelda terrorismi ja raskete kuritegudega, austatakse eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud põhiõigusi käsitlevaid põhiseaduslikke ja regulatiivseid nõudeid. ICAOd kutsutakse üles lisama sellised põhimõtted kõikidesse tulevastesse broneeringuinfo standarditesse ning ICAO broneeringuinfot käsitlevatesse (läbivaadatud) suunistesse (dokument 9944).

               (11)Liit on võtnud vastu broneeringuinfot käsitlevad ühiseeskirjad, täpsemalt direktiivi (EL) 2016/681,
                  13
                mille kohaldamisala kattub suures osas valdkonnaga, mida soovitakse reguleerida kavandatud standardite ja soovituslike tavadega. See hõlmab eelkõige ulatuslikku normide kogumit, et kaitsta eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsega seotud põhiõigusi, kui lennuettevõtjad edastavad liikmesriikidele terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks broneeringuinfot.

               (12)ELi ja kolmandate riikide (täpsemalt Austraalia
                  14
                ja Ameerika Ühendriikide
                  15
               ) vahel on sõlmitud kaks broneeringuinfo töötlemise ja edastamise rahvusvahelist lepingut. 26. juulil 2017 võttis Euroopa Kohus vastu arvamuse kavandatud ELi ja Kanada vahelise lepingu kohta, millele kirjutati alla 25. juunil 2014
                  16
               .

               (13)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ICAO nõukogus ning ettevalmistavates/tehnilistes organites, sest kõik broneeringuinfo valdkonna tulevased standardid ja soovituslikud tavad, eelkõige Chicago konventsiooni 9. lisa („Protseduuride lihtsustamine“) 9. peatükki tehtavad muudatused, mille ICAO nõukogu vastu võtab, võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, eelkõige direktiivi (EL) 2016/681 ja kehtivaid rahvusvahelisi broneeringuinfo lepinguid.

               (14)Lisas esitatud liidu seisukoht on määratud kindlaks kooskõlas kohaldatava andmekaitset ja broneeringuinfot käsitleva ELi õigusraamistiku ehk Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679
                  17
               , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680
                  18
                ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/681, samuti aluslepingu ja põhiõiguste hartaga, nagu neid on tõlgendatud Euroopa Liidu Kohtu asjaomases kohtupraktikas, eelkõige Euroopa Kohtu arvamuses 1/15.

               (15)Liidu seisukohta väljendavad ühiselt tegutsedes liidu liikmesriigid, kes on ICAO nõukogu liikmed.

               (16)[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on kõnealused riigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.]

                  VÕI

                  [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale kõnealused liikmesriigid käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.]

                  VÕI

                  [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.]

                  [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa teatanud (... kirjaga) oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.]

                  VÕI

                  [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik teatanud (... kirjaga) oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.]

                  [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv.]

               (17)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõukogus seoses broneeringuinfo standardite ja soovituslike tavade vastuvõtmisega, eelkõige Chicago konventsiooni 9. lisa („Protseduuride lihtsustamine“) 9. peatüki läbivaatamise teel, on esitatud lisas.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud seisukoha esitavad ühiselt tegutsedes liidu liikmesriigid, kes on ICAO nõukogu liikmed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ICAO, Doc 9944 Guidelines on Passenger Name Record (PNR) Data, First Edition – 2010.

                     (2)

                        ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2396 (2017) tagasipöörduvatest terroristidest välisvõitlejatest rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule tulenevate ohtude kohta.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks (ELT L 119, 4.5.2016, lk 132–149.)

                     (4)

                        Vt broneeringuinfo direktiivi rakendamise olukorra kohta üheksateistkümnes eduaruanne tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta (COM (2019) 353 final, 24.7.2019) .

                     (5)

                        Komisjoni 28. aprilli 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/759 lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo üksustele broneeringuinfo edastamisel kasutatavate ühiste protokollide ja andmevormingute kohta (C/2017/2743, ELT L 113, 29.4.2017, lk 48–51).

                     (6)

                        ELT L 186, 14.7.2012, lk 4–16.

                     (7)

                        ELT L 215, 11.8.2012, lk 5–14.

                     (8)

                        Kohtu 26. juuli 2017. aasta arvamus 1/15 (suurkoda), ECLI:EU:C:2017:592.

                     (9)

                        Selle sätte kohaselt „vaatab komisjon hiljemalt maiks 2020 kõigi käesoleva direktiivi elementide toimimise läbi“. Vajaduse korral esitab ta muudatusettepanekuid (lõige 4).

                     (10)

                        Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. oktoober 2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (11)

                        Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. oktoober 2014, Saksamaa vs. nõukogu, Saksamaa vs. komisjon, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (12)

                        S/RES/2396(2017), 21. detsember 2017.

                     (13)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks (ELT L 119, 4.5.2016, lk 132).

                     (14)

                        ELT L 186, 14.7.2012, lk 4–16.

                     (15)

                        ELT L 215, 11.8.2012, lk 5–14.

                     (16)

                        Euroopa Kohtu (suurkoda) arvamus 1/15, 26. juuli 2017, ECLI:EU:C:2017:592.

                     (17)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

                     (18)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.2.2020
            COM(2020) 42 final
            2020/0020(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes võetavat seisukohta seoses ÜRO eeskirjade nr 10, 26, 28, 46, 48, 51, 55, 58, 59, 62, 79, 90, 106, 107, 110, 117, 121, 122, 128, 144, 148, 149, 150, 151 ja 152 muudatusettepanekute, üldiste tehniliste normide nr 3, 6 ja 16 muudatusettepanekute, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepanekute ning ettepanekutega anda luba töötada välja üldise tehnilise normi nr 6 muudatus ja uus üldine tehniline norm elektriajamiga sõidukite võimsuse kindlaksmääramise (DEVP) kohta

               SELETUSKIRI

               1.KAVANDATAV REGULEERIMISESE

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni institutsioonilises raamistikus ühes alalises töörühmas, nimelt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil (töörühm 29 või WP.29) seoses olemasolevate ÜRO eeskirjade (1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel) või ÜRO üldiste tehniliste normide (paralleelse kokkuleppe alusel) muudatuste ja ühe 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel võetava resolutsiooni kavandatava vastuvõtmisega selles töörühmas.

               2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1.1958. ja 1998. aasta kokkulepe

               ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „muudetud 1958. aasta kokkulepe“) ning kokkuleppe, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist (edaspidi „paralleelne kokkulepe“) eesmärk on töötada välja ühtlustatud nõuded, mille eesmärk on kõrvaldada tehnilised tõkked mootorsõidukite kaubanduselt UNECE kokkuleppeosaliste vahel ja tagada, et neil sõidukitel oleks kõrge ohutuse ja keskkonnakaitse tase. Kokkulepped jõustusid ELis vastavalt 24. märtsil 1998 ja 15. veebruaril 2000. Neid mõlemat haldab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (töörühm 29 või WP.29).

               Euroopa Liit on nende kokkulepete osaline
                  1
               .

               2.2. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (töörühm 29 või WP.29)

               WP.29 pakub sõidukeid käsitlevate eeskirjade ülemaailmseks ühtlustamiseks unikaalset raamistikku. WP.29 on ÜRO institutsioonilises raamistikus alaline töörühm, millel on konkreetne mandaat ja töökord. See toimib ülemaailmse foorumina, mis võimaldab avatud arutelusid mootorsõidukeid käsitlevate eeskirjade üle ning kus arutatakse 1958. aasta muudetud kokkuleppe ja paralleelse kokkuleppe rakendamist. Kõik ÜRO liikmesriigid ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmesriikide loodud piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid võivad WP.29 tegevuses täielikult osaleda ja saada WP.29 poolt hallatavate sõidukeid käsitlevate kokkulepete osaliseks.

               UNECE WP.29 koosolekuid peetakse kolm korda aastas, st märtsis, juunis ja novembris. Igal istungil võetakse tehnika arengu võimaldamiseks vastu uusi ÜRO eeskirju, ÜRO üldisi tehnilisi norme, olemasolevate ÜRO eeskirjade ja resolutsioonide (1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel) muudatusi ning ÜRO üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide (paralleelse kokkuleppe alusel) muudatusi. Enne iga WP.29 koosolekut arutatakse neid muudatusi esmalt tehnilisel tasandil WP.29 spetsiaalsetes allorganites.

               Seejärel toimub WP.29 tasandil hääletus (st 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel esitatud ettepanekute puhul kohalolevate ja hääletavate kokkuleppeosaliste kvalifitseeritud häälteenamusega ning paralleelse kokkuleppe alusel esitatud ettepanekute puhul kohalolevate ja hääletavate kokkuleppeosaliste ühehäälse heakskiiduga).

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel uute määruste ja üldiste tehniliste normide ning nende muudatuste, täienduste ja paranduste kohta, määratakse kindlaks enne iga WP.29 koosolekut nõukogu otsusega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel.

               2.3. WP.29 kavandatav akt

               10.–12. märtsil 2020 toimuval 180. istungil võib WP.29 võtta vastu ÜRO eeskirjade nr 10, 26, 28, 46, 48, 51, 55, 58, 59, 62, 79, 90, 106, 107, 110, 117, 121, 122, 128, 144, 148, 149, 150, 151 ja 152 muudatusettepanekud, üldiste tehniliste eeskirjade nr 3, 6 ja 16 muudatusettepanekud, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepanekud ning ettepanekud anda luba töötada välja üldise tehnilise normi nr 6 muudatus ja uus üldine tehniline norm elektriajamiga sõidukite võimsuse kindlaksmääramise (DEVP) kohta.

               3. LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT

               WP.29 süsteem tugevdab sõidukistandardite rahvusvahelist harmoneerimist. 1958. aasta kokkuleppel on selle eesmärgi saavutamisele väga suur mõju, kuna ELi tootjad saavad rakendada ühtset tüübikinnituseeskirjade kogumit, teades, et kokkuleppeosalised tunnistavad nende tooted oma siseriiklikele õigusaktidele vastavaks. Näiteks on tänu sellele süsteemile määrusega (EÜ) nr 661/2009 mootorsõidukite ohutuse kohta kehtetuks tunnistatud rohkem kui 50 ELi direktiivi ja asendatud need vastavate 1958. aasta kokkuleppel põhinevate eeskirjadega.

               Samalaadne lähenemisviis on võetud direktiiviga 2007/46/EÜ, mis asendas liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning millega kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti ÜRO eeskirjad ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates asjaomase direktiivi vastuvõtmisest on ÜRO eeskirju hakatud ELi tüübikinnituse raames üha sagedamini lõimima liidu õigusaktidesse.

               Kui WP.29 on vastu võtnud ÜRO eeskirjade muutmise või uute eeskirjade koostamise ettepanekud ja kui ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni tegevsekretär on need aktid kokkuleppeosalistele teatavaks teinud, võivad õigusaktid kuus kuud hiljem lõpuks jõustuda ja need võib iga kokkuleppeosalise riiklikesse õigusnormidesse üle võtta, juhul kui blokeeriva vähemuse moodustavad kokkuleppeosalised ei ole vastuväiteid esitanud. ELis on ülevõtmine lõpule viidud pärast nende aktide avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seega on vaja kindlaks määrata liidu seisukoht järgmistes küsimustes:

               –ÜRO eeskirjade nr 10, 26, 28, 46, 48, 51, 55, 58, 59, 62, 79, 90, 106, 107, 110, 117, 121, 122, 128, 144, 148, 149, 150, 151 ja 152 muudatusettepanekud;

               –üldiste tehniliste normide nr 3, 6 ja 16 muudatusettepanekud,

               –konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepanek, ning;

               –ettepanekud anda luba töötada välja üldise tehnilise normi nr 6 muudatus ja uus üldine tehniline norm elektriajamiga sõidukite võimsuse kindlaksmääramise (DEVP) kohta,

               mis esitatakse hääletamiseks 2020. aasta märtsi WP.29 istungil, mis toimub 10.–12. märtsil 2020.

               Liit peaks eespool nimetatud õigusakte toetama, kuna need on täielikult kooskõlas liidu siseturupoliitikaga autotööstuse valdkonnas ning on kooskõlas liidu transpordi-, kliima- ja energiapoliitikaga. Õigusaktidel on väga positiivne mõju ELi autotööstuse konkurentsivõimele ja rahvusvahelisele kaubandusele. Nende õigusaktide poolt hääletamine edendab tehnoloogia arengut, pakub mastaabisäästu eeliseid, hoiab ära siseturu killustumise ning tagab võrdsed keskkonna- ja ohutusstandardid kogu liidus.

               Käesoleva ettepaneku puhul ei ole välisekspertide arvamusi vaja kasutada. Siiski vaatab selle läbi mootorsõidukite tehniline komitee.

               4.ÕIGUSLIK ALUS

               4.1.
                     Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.
                     Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.
                     Kohaldamine käesoleval juhul

               WP.29 on organ, kus ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppeosalised arutavad 1958. aasta muudetud kokkuleppe ja paralleelse kokkuleppe rakendamist.

               Aktid, mille WP.29 peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid.

               Kavandatud õigusakti kohased ÜRO eeskirjad on liidule siduvad ja võivad avaldada otsustavat mõju ELi õigusaktide sisule sõiduki tüübikinnituse valdkonnas. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ
                  3
                asendati liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad („ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates direktiivi 2007/46/EÜ vastuvõtmisest on üha sagedamini hakatud liidu õigusaktidesse lõimima ÜRO eeskirju.

               Kavandatavate aktidega ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.
                     Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.
                     Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on üksnes kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2. Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud õigusaktide ühtlustamisega. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 114.

               4.3.
                     Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2020/0020 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes võetavat seisukohta seoses ÜRO eeskirjade nr 10, 26, 28, 46, 48, 51, 55, 58, 59, 62, 79, 90, 106, 107, 110, 117, 121, 122, 128, 144, 148, 149, 150, 151 ja 152 muudatusettepanekute, üldiste tehniliste normide nr 3, 6 ja 16 muudatusettepanekute, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepanekute ning ettepanekutega anda luba töötada välja üldise tehnilise normi nr 6 muudatus ja uus üldine tehniline norm elektriajamiga sõidukite võimsuse kindlaksmääramise (DEVP) kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega 97/836/EÜ
                  4
                ühines Euroopa Liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“). 1958. aasta muudetud kokkulepe jõustus 24. märtsil 1998.

               (2)Nõukogu otsusega 2000/125/EÜ
                  5
                ühines liit kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist („paralleelne kokkulepe“). Paralleelne kokkulepe jõustus 15. veebruaril 2000.

               (3)1958. aasta muudetud kokkuleppe artikli 1 ja paralleelse kokkuleppe artikli 6 kohaselt võib ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (töörühm 29 või WP.29) vastavalt võtta vastu ÜRO eeskirjade nr 10, 26, 28, 46, 48, 51, 55, 58, 59, 62, 79, 90, 106, 107, 110, 117, 121, 122, 128, 144, 148, 149, 150, 151 ja 152 muudatusettepanekud, üldiste tehniliste normide nr 3, 6 ja 16 muudatusettepanekud, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepaneku ning ettepanekud anda luba töötada välja üldise tehnilise normi nr 6 muudatus ja uus üldine tehniline norm elektriajamiga sõidukite võimsuse kindlaksmääramise (DEVP) kohta.

               (4)WP.29 võtab 10.–12. märtsil 2020 toimuval ülemaailmse foorumi 180. istungil vastu eespool nimetatud õigusaktid, milles käsitletakse haldusnorme ja ühtseid tehnonõudeid seoses ratassõiduki ning sellele paigaldatavate ja/või sellel kasutatavate seadmete ja osade tüübikinnituse ning üldiste tehniliste normidega.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel töörühmas 29 võetav seisukoht seoses ÜRO eeskirjade ettepanekute vastuvõtmisega, sest ÜRO eeskirjad on liidu jaoks siduvad ja võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu sõiduki tüübikinnituse valdkonnas.

               (6)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ
                  6
                asendati liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad („ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates direktiivi 2007/46/EÜ vastuvõtmisest on üha sagedamini hakatud liidu õigusaktidesse lõimima ÜRO eeskirju.

               (7)Arvestades kogemusi ja tehnika arengut on vaja muuta või täiendada nõudeid teatavate elementide või tunnusjoonte osas, mida on käsitletud ÜRO eeskirjades nr 10, 26, 28, 46, 48, 51, 55, 58, 59, 62, 79, 90, 106, 107, 110, 117, 121, 122, 128, 144, 148, 149, 150, 151 ja 152. Lisaks sellele tuleb muuta ÜRO üldiste tehniliste normide nr 3, 6 ja 16 teatavaid sätteid. Samuti tuleb vastu võtta konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatused ning luba töötada välja üldise tehnilise normi nr 6 muudatus ja uus üldine tehniline norm elektriajamiga sõidukite võimsuse kindlaksmääramise (DEVP) kohta.

               (8)WP.29 töödokument ECE/TRANS/WP.29/2020/25 käsitleb ÜRO eeskirja nr 144 (hädaabikõnede süsteem) 2. täienduse ettepanekut, mis ei ole veel töörühmas WP.29 hääletamiseks valmis.

               (9)WP.29 töödokument ECE/TRANS/WP.29/2020/2 käsitleb ÜRO eeskirja nr 9 (kolmerattaliste sõidukite müra) 08-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanekut. Arvestades, et EL ei kohalda ÜRO eeskirja nr 9 ühtseid sätteid, ei ole vaja esitada liidu seisukohta ettepaneku ECE/TRANS/WP.29/2020/2 kohta.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel 10.–12. märtsil 2020 toimuval WP.29 180. istungil võetav seisukoht on hääletada käesoleva otsuse lisas loetletud ettepanekute poolt.

               Artikkel 2

               Liidu nimel 10.–12. märtsil 2020 toimuval WP.29 180. istungil võetav seisukoht on hääletada ÜRO eeskirja nr 144 (hädaabikõnede süsteem) 2. täienduse ettepaneku (töödokument ECE/TRANS/WP.29/2020/25) vastu.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     eesistuja

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) (EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

                     (4)

                        Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) ( EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

                     (5)

                        Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) (EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.2.2020
            COM(2020) 42 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes võetavat seisukohta seoses ÜRO eeskirjade nr 10, 26, 28, 46, 48, 51, 55, 58, 59, 62, 79, 90, 106, 107, 110, 117, 121, 122, 128, 144, 148, 149, 150, 151 ja 152 muudatusettepanekute, üldiste tehniliste normide nr 3, 6 ja 16 muudatusettepanekute, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepanekute ning ettepanekutega anda luba töötada välja üldise tehnilise normi nr 6 muudatus ja uus üldine tehniline norm elektriajamiga sõidukite võimsuse kindlaksmääramise (DEVP) kohta

               LISA

                        Eeskiri nr

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendiviide
                           1

                        10

                        ÜRO eeskirja nr 10 (elektromagnetiline ühilduvus) 06-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/30

                        26

                        ÜRO eeskirja nr 26 (sõiduautode väljaulatuvad osad) 04-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/26

                        26

                        ÜRO eeskirja nr 26 (sõiduautode väljaulatuvad osad) 03-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/15

                        28

                        ÜRO eeskirja nr 28 (helisignaalseadmed) algse muudatuste seeria 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/3

                        46

                        ÜRO eeskirja nr 46 (kaudse nähtavuse seadmed) 04-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/16

                        46

                        ÜRO eeskirja nr 46 (kaudse nähtavuse seadmed) 04-seeria muudatuste 8. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/17

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) uue 07-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/36, WP.29-180-07

                        51

                        ÜRO eeskirja nr 51 (M- ja N-kategooria sõidukite müra) 03-seeria muudatuste 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/4

                        55

                        ÜRO eeskirja nr 55 (mehhaanilised haakeseadised) 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/27

                        58

                        ÜRO eeskirja nr 58 (tagumised allasõidutõkked) 03-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/19

                        59

                        ÜRO eeskirja nr 59 (varusummutisüsteemid) uue 03-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/7

                        62

                        ÜRO eeskirja nr 62 (mopeedide/mootorrataste vargusevastased süsteemid) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/28

                        79

                        ÜRO eeskirja nr 79 (roolimehhanism) 03-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/11

                        90

                        ÜRO eeskirja nr 90 (pidurite varuosad) 02-seeria muudatuste 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/8

                        106

                        ÜRO eeskirja nr 106 (põllutöömasinate rehvid) algse muudatuste seeria 18. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/5

                        107

                        ÜRO eeskirja nr 107 (M2- ja M3-kategooria sõidukid) 06-seeria muudatuste 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/12

                        107

                        ÜRO eeskirja nr 107 (M2- ja M3-kategooria sõidukid) 07-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/13

                        107

                        ÜRO eeskirja nr 107 (M2- ja M3-kategooria sõidukid) 08-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/14

                        110

                        ÜRO eeskirja nr 110 (surumaagaasi või veeldatud maagaasi kasutavad sõidukid) 04-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/20

                        110

                        ÜRO eeskirja nr 110 (surumaagaasi või veeldatud maagaasi kasutavad sõidukid) 04-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/21

                        117

                        ÜRO eeskirja nr 117 (rehvid – veeremismüra, veeretakistusjõud, märghaardumine) 02-seeria muudatuste 11. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/6

                        121

                        ÜRO eeskirja nr 121 (juhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus) 01-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/22

                        122

                        ÜRO eeskirja nr 122 (küttesüsteemid) 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/23

                        128

                        ÜRO eeskirja nr 128 algversiooni 10. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/31

                        144

                        ÜRO eeskirja nr 144 (hädaabikõnede süsteemid) 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/24

                        144

                        ÜRO eeskirja nr 144 (hädaabikõnede süsteemid) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/29

                        148

                        ÜRO eeskirja nr 148 (valgussignaalseadmed) algse seeria 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/32

                        149

                        ÜRO eeskirja nr 149 (tee valgustusseadmed) algse seeria 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/33

                        150

                        ÜRO eeskirja nr 150 (helkurseadmed) algse seeria 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/34

                        151

                        ÜRO eeskirja nr 151 (pimeala infosüsteemid) 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/18, WP.29-180-05

                        152

                        ÜRO eeskirja nr [152] (M1- ja N1-kategooria sõidukite kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid (AEBS)) 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/9

                        152

                        ÜRO eeskirja nr [152] (M1- ja N1-kategooria sõidukite kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid (AEBS)) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/10

                        Üldine tehniline norm (GTR) nr

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendiviide

                        3

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 (mootorrattad: pidurdamine) 4. muudatuse ettepanek

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 (mootorrattad: pidurdamine) 4. muudatuse tehnilise aruande ettepanek

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 muudatuste väljatöötamise luba

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/47

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/48

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/47

                        6

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 6 (turvaklaas) 2. muudatuse ettepanek

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 6 (turvaklaas) 2. muudatuse tehnilise aruande ettepanek

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 6 muudatuste väljatöötamise luba

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/43

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/44

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/52

                        6

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 6 (turvaklaas) 3. muudatuse ettepanek

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 6 (turvaklaas) 3. muudatuse tehnilise aruande ettepanek

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 6 muudatuse väljatöötamise luba

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/45

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/46

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/52

                        16

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 16 (rehvid) 2. muudatuse ettepanek

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 16 (rehvid) 2. muudatuse tehnilise aruande ettepanek

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 16 muudatuste väljatöötamise luba

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/41

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/42

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/48/Rev.1

                        Resolutsiooni nr

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendiviide

                        R.E.5

                        Valgusallikate kategooriate ühtset tehnilist kirjeldust käsitleva resolutsiooni (R.E.5) 5. muudatuse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/37

                        Muud küsimused

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendiviide

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 6 (turvaklaas) muudatuse väljatöötamise luba

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/55

                        Uue ÜRO üldise tehnilise normi (elektriajamiga sõidukite võimsuse kindlaksmääramine (DEVP)) väljatöötamiseks antud muudetud luba

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/53/Rev.1

                     (1)

                        Kõik tabelis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel aadressil:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2020.html