               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.3.2020
            COM(2020) 78 final
            2020/0035(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa raudteeaasta (2021) kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               11. detsembri 2019. aasta teatises
                  1
                esitas komisjon Euroopa Liidu ja selle kodanike jaoks Euroopa rohelise kokkuleppe. Selles teatises kinnitatakse komisjoni kohustust tegeleda kliima- ja keskkonnaprobleemidega, mis on meie põlvkonna jaoks määrava tähtsusega ülesanne. Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Euroopa roheline kokkulepe on lahutamatu osa komisjoni strateegiast, mille eesmärk on rakendada ÜRO 2030. aasta tegevuskava ja saavutada kestliku arengu eesmärgid
                  2
               . Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldustes
                  3
                kinnitati eesmärk saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne Euroopa Liit ning Euroopa Parlament kinnitas seda ka oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis
                  4
               .

               Euroopa rohelises kokkuleppes kutsutakse eelkõige üles kiirendama üleminekut säästvale ja arukale liikuvusele, kuna neljandik liidu kasvuhoonegaaside heitest tuleneb transpordist ja heitkogused kasvavad jätkuvalt. Kliimaneutraalsuse saavutamiseks tuleb transpordist pärinevat heidet vähendada 2050. aastaks 90 %. Kõik transpordiliigid peavad heite vähendamisele kaasa aitama. Euroopa rohelise kokkuleppe raames esitas komisjon säästva ja aruka liikuvuse strateegia, mis võetakse vastu 2020. aastal ning milles käsitletakse heite vähendamisega seotud probleeme ja kõiki heiteallikaid. Lisaks muudele meetmetele tegeletakse sellega, et oluline osa praegu 75 % ulatuses mööda maanteed toimuvast sisemaisest kaubaveost läheks üle raudteele ja siseveeteedele.

               Raudteetranspordil kui ühel kõige keskkonnahoidlikumal ja energiatõhusamal transpordiliigil peab olema oluline roll transpordist tuleneva heite vähendamise kiirendamisel. Raudtee on tõepoolest enamjaolt elektrifitseeritud ja paiskab õhku palju vähem süsihappegaasi kui samaväärne maantee- või lennutransport. Samuti on tegu ainsa transpordiliigiga, mille puhul on suurenevast transpordimahust hoolimata CO2 heide alates 1990. aastast peaaegu pidevalt vähenenud: 2016. aastaks tekitas raudtee vaid 0,5 % kõikide transpordiliikide CO2 heitest. Lisaks on raudtee osakaal liidu transpordisektori koguenergiatarbimisest ainult 2 %, samal ajal kui 2016. aastal veeti raudteel kõikide transpordiliikide arvestuses 11,2 % kaupadest ja 6,6 % reisijatest
                  5
               . Aastatel 1990–2016
                  6
                on raudtee energiatarbimine vähenenud ja üha enam kasutatakse taastuvaid energiaallikaid.

               Kuigi aastatel 2007–2016 suurenes rongireisijate osakaal liidu maismaatranspordis 7,0 %-lt 7,6 %-le, on raudtee osakaal maismaa kaubavedudest ELis pärast 2011. aastal saavutatud tippu (19 %) vähenenud 16,65 %-le 2017. aastal
                  7
               . Tõelise ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomisel on endiselt palju takistusi, sealhulgas seoses vajadusega vähendada müra. Nende takistuste ületamine koos kulude vähendamise ja kiirendatud innovatsiooniga võimaldab raudteel täielikult ära kasutada oma potentsiaali. Seetõttu on vaja raudteetransporti veelgi hoogustada, et muuta see reisijate ja ettevõtjate jaoks atraktiivsemaks transpordiliigiks, mis rahuldaks nende liikuvusvajadusi igapäevaste ja kaugemate sõitude tegemisel. Rongireisijate ja raudteel veetavate kaupade osakaalu suurendamine aitab samuti vähendada nii liikluskoormust kui ka inimeste tervisele ohtlikku heidet, eelkõige õhusaastet.

               Ettepanekuga kuulutada 2021. aasta Euroopa raudteeaastaks soovitakse edendada raudteetransporti kooskõlas eesmärkidega, mis on esitatud komisjoni teatises Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, sealhulgas seoses säästva ja aruka liikuvusega. Euroopa raudteeaasta raames reklaamitakse kodanikele, ettevõtjatele ja ametiasutustele projektide, arutelude, ürituste, näituste ja algatuste kaudu kogu Euroopas raudteed kui atraktiivset ja keskkonnasäästlikku viisi Euroopas liikumiseks, rõhutades selle kogu liitu hõlmavat ja uuenduslikku mõõdet. Sihtotstarbeliste ürituste ja teavituskampaaniate kaudu jõutakse lisaks raudteesektorile ka kodanikeni ning veendakse rohkem inimesi ja ettevõtjaid raudteed kasutama.

               2021. aasta on liidu raudteepoliitika jaoks oluline aasta. See on esimene täisaasta, mil neljanda raudteepaketi
                  8
                raames kokku lepitud eeskirju rakendatakse kogu ELis; eeskirjad puudutavad riigisiseste reisijateveoteenuste turu avamist ning kogu ELis tegutsevate raudteeveo-ettevõtjate kulude ja halduskoormuse vähendamist. Mitmes liikmesriigis kasvab üldsuse huvi raudteede, sealhulgas öörongide vastu, mida näitab ka algatuse „DiscoverEU“
                  9
                populaarsus. Lisaks on rahvusvaheline kunstifestival Europalia
                  10
                2021. aastal pühendatud mõjule, mida avaldavad raudteed kunstile, ning seejuures rõhutatakse raudtee rolli sotsiaalsete, majanduslike ja tööstuslike muutuste jõulise edendajana. Seepärast on 2021. aasta käesoleva algatuse jaoks väga sobiv ajastus.

               Nagu kõigi varasemate Euroopa aastate puhul on ka seekord peamine eesmärk suurendada teadlikkust väljakutsetest ja võimalustest ning rõhutada liidu rolli ühiste lahenduste edendamisel. Euroopa raudteeaasta eesmärk on ergutada ja toetada liidu, liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike asutuste ning muude organisatsioonide jõupingutusi rongireisijate ja raudteel veetavate kaupade osakaalu suurendamiseks. Eelkõige peaks Euroopa aasta edendama raudteed kui säästvat, uuenduslikku ja ohutut transpordiliiki, jõudes laiema üldsuseni, eelkõige noorteni. Samuti peaks see rõhutama raudtee Euroopa piiriülest mõõdet, mis lähendab kodanikke, võimaldab neil õppida tundma liitu kogu selle mitmekesisuses, edendab ühtekuuluvust ja aitab integreerida liidu siseturgu. Samuti peaks see suurendama raudtee panust liidu majandusse, tööstusse ja ühiskonda laiemalt ning edendama raudteed kui liidu ja kolmandate riikide, eelkõige Lääne-Balkani riikide vaheliste suhete olulist elementi.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Nagu eespool mainitud, edendatakse Euroopa raudteeaastaga raudteetransporti kooskõlas eesmärkidega, mis on esitatud komisjoni teatises Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, sealhulgas seoses säästva ja aruka liikuvusega. Samuti tugineb see olemasolevatele raudteega seotud algatustele ja poliitikale, nagu riigisiseste reisijateveoteenuste turu avamine ning kogu liidus tegutsevate raudteeveo-ettevõtjate kulude ja halduskoormuse vähendamine. Sarnaselt teistele Euroopa aastatele on meetmete hulgas teavitamis- ja tutvustamiskampaaniad, üritused, projektid ja algatused nii liidu, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Neid kasutatakse selleks, et edastada olulisi sõnumeid ja levitada teavet heade tavade kohta.

               Euroopa aasta annab võimaluse julgustada liikmesriikide ametiasutusi ja sektorit tegema koostööd raudteetranspordi edendamiseks. Tehakse jõupingutusi selle tagamiseks, et Euroopa aastal organiseeritud üritused vastaksid iga liikmesriigi vajadustele ja olukorrale. Liikmesriikidel palutakse seega nimetada ametisse riiklik koordinaator, kes korraldab nende osalemist Euroopa raudteeaasta üritustel. Moodustatakse Euroopa juhtrühm, kuhu kuuluvad riiklike koordinaatorite esindajad. Komisjon korraldab riiklike koordinaatorite kohtumisi, et kooskõlastada Euroopa aasta korraldamist ja vahetada teavet selle rakendamise kohta riigi ja liidu tasandil.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Euroopa raudteeaasta on seotud muude liidu poliitikavaldkondadega, nagu regionaalareng, tööstuse konkurentsivõime, säästev turism, innovatsioon, tööhõive, haridus, noored, kultuur ja juurdepääsuvõimaluste tagamine puuetega inimestele, samuti liidu sidemetega naaberriikidega. Selles rõhutatakse raudtee Euroopa ja piiriülest mõõdet kui vahendit kaupade vedamiseks, reisimiseks, Euroopa avastamiseks ja ühendamiseks kestlikul ja tulevikku suunatud viisil. Mõnda Euroopa aasta raames toimuvat tegevust võiks rahastada olemasolevatest liidu programmidest, nagu programm „Euroopa horisont“, Euroopa ühendamise rahastu, liidu struktuuri- ja investeerimisfondid, programmid „Loov Euroopa“, „Erasmus+“, algatus „DiscoverEU“ või programm „Kodanike Euroopa“.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikkel 91. Artiklis 91 on sätestatud, et võttes arvesse transpordi iseärasusi, kehtestavad Euroopa Parlament ja nõukogu, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega asjakohased sätted ELi toimimise lepingu artikli 90 rakendamiseks. ELi toimimise lepingu artiklis 90 on sätestatud, et aluslepingute eesmärke püütakse saavutada ühist transpordipoliitikat rakendades. Käesoleva ettepaneku peamine eesmärk on aidata kaasa rongireisijate ja raudteel veetavate kaupade osakaalu suurendamisele. Sellisena kuulub see eesmärk ELi toimimise lepingu artikli 91 kohaldamisalasse.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Käesoleva ettepaneku eesmärke ei ole võimalik piisaval määral saavutada üksnes liikmesriikide poolt võetavate meetmetega. Seda seetõttu, et üksnes riigi tasandi meetmed ei võimaldaks kasu saada Euroopa mõõtmes kogemuste ja heade tavade vahetamisest liikmesriikide vahel. ELi lepingu artikli 3 lõikes 3 on eelkõige sätestatud, et Euroopa Liit rajab siseturu, taotleb Euroopa säästvat arengut, mis põhineb tasakaalustatud majanduskasvul, hindade stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel. Oma eesmärkide järgimiseks rakendab liit asjakohaseid vahendeid vastavalt pädevusele, mis talle aluslepingutega antakse. Lisaks saaksid liikmesriikide meetmed kasu liidu tasandil võetavatest meetmetest tänu Euroopa aastale, mil nähtavus on suurem ja soodustatakse mitmepoolset partnerlust, riikidevahelist teabevahetust ning kogu liitu hõlmavat teadlikkuse suurendamist ja heade tavade levitamist.

               •Proportsionaalsus

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Kavandatud tegevuskäik on lihtne. See tugineb olemasolevatele programmidele ja eeldab, et teavitamiskampaaniad suunatakse Euroopa aasta teemadele. Sellega ei kaasne ebaproportsionaalseid halduskulusid ettepanekut rakendavatele ametiasutustele. Liidu meetmetega toetatakse ja täiendatakse liikmesriikide ja sektori jõupingutusi. Selle meetme eesmärk on esiteks tõhustada liidu enda vahendeid. Teiseks soodustab see sünergiat ja koostööd liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, era- ja avaliku sektori ettevõtete ning kodanikuühiskonna vahel üldiselt. Liidu meetmed ei läheks kaugemale, kui on vaja selleks, et lahendada ilmnenud probleemid.

               •Vahendi valik

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus on sobivaim vahend, et tagada seadusandja täielik kaasamine 2021. aasta nimetamisse Euroopa raudteeaastaks.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  EI KOHALDATA

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Võimalust kuulutada 2021. aasta Euroopa raudteeaastaks arutati 9. detsembril 2019 mitme raudteesektori esindajaga (CER, UNIFE, EIM, ERFA – Allrail), Euroopa Liidu Raudteeameti (ERA), ühisettevõtte Shift2Rail ja Europalia esindajatega. Kõik osalejad väljendasid sellele algatusele laialdast toetust, rõhutades raudtee rolli CO2 heite vähendamise eesmärgi saavutamisel ja raudtee piiriülest mõõdet. Raudteesektori sidusrühmadelt, eelkõige raudteeveo-ettevõtjatelt, jaamaülematelt, tootjatelt ja riiklikelt ametiasutustelt oodatakse aktiivset osalemist ürituste korraldamises Euroopa aasta raames liidu, riiklikul ja kohalikul tasandil. Konsultatsioonid rahvusvahelise kunstifestivali Europalia korraldajatega tõid esile suurepärased võimalused, mis tuleneksid sünergiast Euroopa aastaga. Nii Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kui ka Regioonide Komitee võtsid hiljuti vastu omaalgatuslikud arvamused,
                  11

                  12
                mis näitavad nende liikmete huvi edendada raudteed kui säästvat ja uuenduslikku transpordiliiki.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  EI KOHALDATA

               •Mõjuhinnang

               Mõju hindamist ei ole vaja, kuna kavandatud algatuse eesmärgid kuuluvad olemasolevate ELi programmide eesmärkide hulka. Kavandatud algatus ei kohusta komisjoni võtma õigusloomega seotud erimeetmeid. Samuti ei oleks sellel olulist sotsiaalset, majanduslikku ega keskkonnamõju väljaspool olemasolevaid vahendeid.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  EI KOHALDATA

               •Põhiõigused

                  EI KOHALDATA

               4.MÕJU EELARVELE

                  Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid aastateks 2020–2021 on hinnanguliselt 8 000 000 eurot. Euroopa aasta elluviimine hõlmab asjakohast rahastamist, mis määratakse kindlaks 2020. ja 2021. aasta eelarvemenetluse raames vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2021–2027).

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Ettepanek sisaldab komisjoni kohustust esitada 31. detsembriks 2022 aruanne Euroopa aastaga hõlmatud algatuste rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta.

               2020/0035 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa raudteeaasta (2021) kohta

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  13
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  14
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)11. detsembri 2019. aasta teatises
                  15
                esitas komisjon Euroopa Liidu ja selle kodanike jaoks Euroopa rohelise kokkuleppe. Euroopa roheline kokkulepe on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta EL õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud.

               (2)Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldustes
                  16
                kinnitati eesmärk saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne Euroopa Liit.

               (3)Euroopa Parlament kiitis 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis
                  17
                heaks komisjoni teatise „Euroopa roheline kokkulepe“ ja tunnistas, et kliimaneutraalsele majandusele tuleb üle minna hiljemalt 2050. aastaks.

               (4)Kooskõlas eesmärkidega, mis on esitatud komisjoni teatises Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, on vaja muuta liidu majandust ja uuesti läbi mõelda poliitika, eelkõige transpordi ja liikuvuse valdkonnas, mis tähendab kiiremat üleminekut säästvale ja arukale liikuvusele. Transport põhjustab veerandi liidu kasvuhoonegaaside heitest ja see osa kasvab jätkuvalt. Kliimaneutraalsuse saavutamiseks tuleb transpordist pärinevat heidet vähendada 2050. aastaks 90 %. Säästva transpordi saavutamine tähendab kasutajate esikohale seadmist ning neile nende praeguste liikumisharjumuste asemele taskukohasemate, paremini juurdepääsetavate, tervislikumate ja puhtamate alternatiivide pakkumist. Euroopa roheline kokkulepe eeldab, et nende probleemide lahendamiseks kiirendatakse üleminekut säästvale ja arukale liikuvusele. Eelkõige peaks oluline osa praegu 75 % ulatuses mööda maanteed toimuvast sisemaisest kaubaveost minema üle raudteele ja siseveeteedele.

               (5)Raudteel on oluline roll kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisel 2050. aastaks. See on üks keskkonnahoidlikumaid ja energiatõhusamaid transpordiliike. Raudtee on enamjaolt elektrifitseeritud ja paiskab õhku palju vähem süsihappegaasi kui samaväärne maantee- või lennutransport ning see on ainus transpordiliik, mille puhul on kasvuhoonegaaside ja CO2 heide alates 1990. aastast pidevalt vähenenud. Lisaks on aastatel 1990–2016
                  18
                raudtee energiatarbimine vähenenud ja üha enam kasutatakse taastuvaid energiaallikaid.

               (6)Liidu peamiste transporditeede ühendamisega ELi äärepoolsemate piirkondade ja aladega aitab raudteesektor kaasa sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele.

               (7)Kuigi rongireisijate osakaal liidu maismaatranspordis on alates 2007. aastast vaid veidi suurenenud, on kaubaveo osakaal vähenenud. Tõelise ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomisel on endiselt palju takistusi, sealhulgas seoses vajadusega vähendada müra. Nende takistuste ületamine koos kulude vähendamise ja kiirendatud innovatsiooniga võimaldab raudteel täielikult ära kasutada oma potentsiaali. Seetõttu on vaja raudteetransporti veelgi hoogustada, et muuta see atraktiivsemaks nii reisijate kui ka ettevõtjate jaoks.

               (8)Selleks et edendada raudteetransporti kooskõlas eesmärkidega, mis on esitatud komisjoni teatises Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, sealhulgas seoses säästva ja aruka liikuvusega, tuleks 2021. aasta kuulutada Euroopa raudteeaastaks. 2021. aasta on liidu raudteepoliitika jaoks oluline aasta ja see on esimene täisaasta, mil neljanda raudteepaketi raames kokku lepitud eeskirju rakendatakse kogu liidus; eeskirjad puudutavad riigisiseste reisijateveoteenuste turu avamist ning kogu liidus tegutsevate raudteeveo-ettevõtjate kulude ja halduskoormuse vähendamist. Mitmes liikmesriigis kasvab üldsuse huvi raudteede, sealhulgas öörongide vastu, mida näitab ka algatuse „DiscoverEU“ populaarsus. Lisaks on rahvusvaheline kunstifestival Europalia 2021. aastal pühendatud mõjule, mida avaldavad raudteed kunstile, ning seejuures rõhutatakse raudtee rolli sotsiaalsete, majanduslike ja tööstuslike muutuste jõulise edendajana,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Reguleerimisese

               2021. aasta nimetatakse Euroopa raudteeaastaks (edaspidi „Euroopa aasta”).

               Artikkel 2

               Eesmärgid

               Euroopa aasta eesmärk on ergutada ja toetada liidu, liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike asutuste ning muude organisatsioonide jõupingutusi rongireisijate ja raudteel veetavate kaupade osakaalu suurendamiseks. Euroopa aasta raames:

               (a)edendatakse raudteed kui säästvat, uuenduslikku ja ohutut transpordiliiki, rõhutades eelkõige raudtee murrangulist rolli, mis aitab saavutada liidu kliimaneutraalsuse eesmärki 2050. aastaks, ning kaasates laiemat üldsust, eelkõige noori;

               (b)rõhutatakse raudtee Euroopa piiriülest mõõdet, mis lähendab kodanikke, võimaldab neil õppida tundma liitu kogu selle mitmekesisuses, edendab ühtekuuluvust ja aitab integreerida liidu siseturgu;

               (c)suurendatakse raudtee panust liidu majandusse, tööstusse ja ühiskonda, hõlmates eelkõige regionaalarengu, tööstuse konkurentsivõime, säästva turismi, innovatsiooni, tööhõive, hariduse, noorte ja kultuuriga seotud aspekte ning parandades puuetega inimeste juurdepääsu;

               (d)aidatakse kaasa raudtee kui liidu ja naaberriikide, eelkõige Lääne-Balkani riikide vaheliste suhete olulise elemendi edendamisele, tuginedes partnerriikide huvidele ja vajadustele ning liidu asjatundlikkusele raudteetranspordi valdkonnas.

               Artikkel 3

               Meetmete sisu

               1.Meetmed, mida artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks võetakse, hõlmavad järgmisi Euroopa aasta eesmärkidega seotud tegevusi liidu, liikmesriigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil:

               (a)algatused ja üritused arutelu edendamiseks, teadlikkuse suurendamiseks ning kodanike, ettevõtjate ja riigiasutuste kaasamise hõlbustamiseks, kasutades selleks eri kanaleid ja vahendeid, sealhulgas üritused liikmesriikides, et muuta raudtee reisijate ja kaubaveo jaoks atraktiivsemaks ja võidelda selliselt kliimamuutuste vastu;

               (b)teabe-, näituse-, inspiratsiooni-, haridus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad, et soodustada muutusi reisijate, tarbijate ja ettevõtjate käitumises ning ergutada üldsust aktiivselt kaasa aitama säästvama transpordiga seotud eesmärkide saavutamisele;

               (c)riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, kodanikuühiskonna, ettevõtjate ja koolide kogemuste ja heade tavade jagamine raudtee kasutamise edendamise ja käitumisharjumuste muutmise kohta kõigil tasanditel;

               (d)uuringute ja innovatsioonitegevuse korraldamine ning nende tulemuste levitamine Euroopa või liikmesriigi tasandil ning

               (e)Euroopa aastaga seotud projektide ja võrgustike edendamine, sealhulgas meedia, sotsiaalvõrgustike ja muude internetikogukondade kaudu.

               2.Liidu institutsioonid ja asutused ning liikmesriigid võivad lõikes 1 osutatud tegevuste edendamisel vastavalt kas liidu või liikmesriigi tasandil viidata Euroopa aastale ja kasutada selle visuaalset identiteeti.

               Artikkel 4

               Kooskõlastamine liikmesriikide tasandil

               Euroopa aasta tegevuses osalemise korraldamise eest liikmesriigi tasandil vastutavad liikmesriigid. Selleks määravad liikmesriigid oma koordinaatorid. Liikmesriikide koordinaatorid tagavad asjakohase tegevuse koordineerimise liikmesriigi tasandil.

               Artikkel 5

               Kooskõlastamine liidu tasandil

               3.Komisjon korraldab regulaarselt liikmesriikide koordinaatorite kohtumisi, et kooskõlastada Euroopa aasta korraldamist. Sellistel kohtumistel vahetatakse ka teavet Euroopa aasta elluviimise kohta liikmesriigi ja liidu tasandil; Euroopa Parlamendi esindajad saavad neil koosolekutel osaleda vaatlejatena.

               4.Euroopa aasta kooskõlastamisel liidu tasandil järgitakse valdkonnaülest käsitlust, et tekitada sünergiat liidu eri programmide ja raudteetranspordi valdkonna või raudteesektori jaoks oluliste projektide rahastamise algatuste vahel.

               5.Komisjon korraldab regulaarselt sidusrühmade ja raudteetranspordi valdkonnas tegutsevate organisatsioonide või asutuste, sealhulgas olemasolevate rahvusvaheliste võrgustike ja asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide ning noorteorganisatsioonide ja kogukondade esindajate kohtumisi, et need aitaksid tal ellu viia Euroopa aasta ettevõtmisi liidu tasandil.

               Komisjon võib eelarvet arvestades korraldada projektikonkursse ja projekte, mis võivad saada toetust, et aidata kaasa aasta eesmärkide saavutamisele.

               Artikkel 6

               Rahvusvaheline koostöö

               Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks teeb komisjon vajaduse korral koostööd pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, tagades samas liidu osalemise nähtavuse.

               Artikkel 7

               Järelevalve ja hindamine

               Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2022 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesoleva otsusega ette nähtud algatuste rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta.

               Artikkel 8

               Jõustumine

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               SISUKORD

               FINANTSSELGITUS
                     12

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK12

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus12

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad (programmi teemavaldkond)12

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik:12

               1.4.Ettepaneku/algatuse põhjendused12

               1.4.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava12

               1.4.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.12

               1.4.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid13

               1.4.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega13

               1.5.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju14

               1.6.Ettenähtud eelarve täitmise viisid14

               2.HALDUSMEETMED15

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad15

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)15

               2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus15

               2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta15

               2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).15

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed15

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU16

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub16

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele17

               3.2.1.Hinnanguline mõju kuludele – ülevaade17

               3.2.2.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade19

               3.2.2.1.Hinnanguline personalivajadus20

               3.2.3.Kolmandate isikute rahaline osalus21

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele21

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Euroopa raudteeaasta (2021)

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad (programmi teemavaldkond)

                  (2020)

                  Poliitikavaldkond: liikuvus ja transport

                  (2021)

                  Rubriik 1 – „Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond“: poliitikavaldkond 1 „Teadusuuringud ja innovatsioon“ ja poliitikavaldkond 2 „Euroopa strateegilised investeeringud“.

                  Rubriik 3 – „Loodusvarad ja keskkond“: poliitikavaldkond 9 „Keskkonna- ja kliimameetmed“

               1.3.Ettepanek/algatus käsitleb:

               X uut meedet

               ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  19

               ◻ olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega

               1.4.Ettepaneku/algatuse põhjendused

               1.4.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

                  Lühiajalised: parandada raudtee mainet kodanike ja ettevõtjate seas, suurendada teadlikkust sellest, kui oluline on reisijate- ja kaubaveo puhul üleminek raudteeveole kooskõlas Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas komisjoni teatises esitatud eesmärkidega.

                  Pikaajalised: rongireisijate ja raudteel veetavate kaupade osakaalu suurendamine, et aidata kaasa transpordisektorist tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamisele liidus kooskõlas eesmärkidega, mis on esitatud komisjoni teatises Euroopa rohelise kokkuleppe kohta.

               1.4.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

                  Transpordi ja eelkõige raudtee Euroopa piiriülene mõõde. Liidu õigusaktid integreeritud ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomiseks, näiteks liikmesriikide turu- ja tehniliste tõkete kõrvaldamine.

                  Selliste meetmete liidu mõõde, mille eesmärk on kiirendada üleminekut säästvale ja arukale liikuvusele kooskõlas eesmärkidega, mis on esitatud komisjoni teatises Euroopa rohelise kokkuleppe kohta.

               1.4.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Viimase kümne aasta jooksul korraldatud Euroopa aastad on tõestanud oma väärtust tõhusate teadlikkuse suurendamise vahenditena, millel on olnud mõju nii avalikkusele kui ka arvamuskujundajatele, ning on loonud sünergia mitmesuguste sekkumisvaldkondade vahel liidu ja liikmesriigi tasandil.

               1.4.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Euroopa raudteeaasta on seotud muude liidu poliitikavaldkondadega, nagu regionaalareng, tööstuse konkurentsivõime, säästev turism, innovatsioon, tööhõive, haridus, noored, kultuur ja juurdepääsuvõimaluste tagamine puuetega inimestele, samuti liidu sidemetega naaberriikidega. Selles rõhutatakse Euroopa raudtee piiriülest mõõdet kui vahendit kaupade vedamiseks, reisimiseks, Euroopa avastamiseks ja ühendamiseks kestlikul ja tulevikku suunatud viisil. Mõnda Euroopa aasta raames toimuvat tegevust võib rahastada ka olemasolevatest liidu programmidest.

               1.5.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               X Piiratud kestusega

               –X
                     hõlmab ajavahemikku 1.1.2021–31.12.2021

               –X
                     finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele avaldub ajavahemikul 2020–2021 ja maksete assigneeringutele ajavahemikul 2020–2022.

               ◻ Piiramatu kestusega

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.6.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  20

               X Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt

               –◻ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetage);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  [...]

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Märkige sagedus ja tingimused.

                  Euroopa aasta tööprogramm

                  Juhtkomitee asutamine

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus.

                  Otsene eelarve täitmine on finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punkti a kohaselt eelistatav viis, kuna meetmeid rakendab Euroopa Komisjon, eelkõige liikuvuse ja transpordi peadirektoraat, kes tagab koordineerimise liikmesriikide ja erinevate sidusrühmadega.

               2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta

                  Kindlakstehtud riskid: algatuste puudulik nähtavus; liiga kõrged ootused seoses piiratud eelarvega.

                  Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta: pidev riskihindamine juhtkomitees raames.

               2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

                  Kontrollid on osa liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi sisekontrollisüsteemist. Need uued tegevused toovad kaasa ebaolulised täiendavad kontrollikulud peadirektoraadi tasandil.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias esitatud meetmed.

                  Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetmete kohaldamise, tõhusa kontrolli ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. Komisjon on volitatud korraldama kohapealseid kontrolle vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) viib vajaduse korral läbi uurimisi, mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                           liik

                        Rahaline osalus

                        Rubriik 1. [Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond]

                        Liigendatud/liigendamata
                           21

                        EFTA riigid
                           22

                        kandidaatriigid
                           23

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli [21 lõike 2 punkti b] tähenduses

                        06.02.05.00 (2020) / 02.20.04.01 (2021–22)

                        01.02.02.50

                        02.03.01

                        Eelarvemenetluse käigus võib kindlaks määrata muud eelarveread

                        Liigendatud/liigendamata

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Rubriik 3. [Loodusvarad ja keskkond]

                        Liigendatud/liigendamata
                           24

                        EFTA riigid
                           25

                        kandidaatriigid
                           26

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli [21 lõike 2 punkti b] tähenduses

                        09.02.xx

                        Eelarvemenetluse käigus võib kindlaks määrata muud eelarveread

                        Liigendatud/liigendamata

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               Allpool nimetatud programmid ja eelarveread on soovituslikud. Asjakohane rahastamine määratakse kindlaks eelarvemenetluse raames vahendite ümberpaigutamise teel 2020. aastal kehtiva finantsplaneeringu raames; 2021. aastal määratakse eriassigneeringud kindlaks tulevaste programmide rahastamispakettides ja finantsplaneeringus vastavalt kohaldatavale mitmeaastasele finantsraamistikule.

               3.2.1.Hinnanguline mõju kuludele – ülevaade

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        <…>

                        Rubriik 1. [Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond]; rubriik 3. [Loodusvarad ja keskkond]

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Pärast 2027. aastat

                        KOKKU

                        Tegevusassigneeringud

                        06.02.05 (eelarve 2020) / 02.20.04.01 (2021–22) Euroopa transpordipoliitika toetusmeetmed

                        Kulukohustused

                        (1)

                        0,500

                        1,500

                        2,000

                        Maksed

                        (2)

                        0,300

                        1,200

                        0,500

                        2,000

                        Tegevusassigneeringud

                        01.02.02.50 programm „Euroopa horisont“

                        02.03.01 Euroopa ühendamise rahastu – Transport

                        09.02 LIFE

                        Kulukohustused

                        (1)

                        6,000

                        6,000

                        Maksed

                        (2)

                        3,000

                        3,000

                        6,000

                        Rubriikide 1 ja 3 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 1 + 3

                        0,500

                        7,500

                        8,000

                        Maksed

                        = 2 + 3

                        0,300

                        4,200

                        3,500

                        8,000

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        7

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Pärast 2027. aastat

                        KOKKU

                        Personalikulud

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Muud halduskulud

                        0,010

                        0,010

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 7 assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Pärast 2027. aastat

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,650

                        7,810

                        0,075

                        8,535

                        Maksed

                        0,450

                        4,510

                        3,575

                        8,535

               3.2.2.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aastad

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 7 assigneeringud

                        Personalikulud

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Muud halduskulud

                        0,010

                        0,010

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 7 kulud kokku

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7
                           27
                         välja jäävad kulud

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud kokku

                        KOKKU

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               Personalikulude ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.2.1.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aastad

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        Komisjoni peakorteris ja esindustes

                        1

                        2

                        0,5

                        Delegatsioonides

                        Teadustegevus

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           28

                        Rubriik 7

                        Rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        Rahastatakse programmi vahenditest
                           29

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        Teadustegevus

                        Muud eelarveread (märkige)

                        KOKKU

                        1

                        2

                        0,5

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadi sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Teavituskampaaniate ja -ürituste korraldamine ja koordineerimine; projektikonkursside haldamine; ligikaudu 10 lähetust liikmesriikidesse 2021. aastal.

                        Koosseisuvälised töötajad

                        EI KOHALDATA

               3.2.3.Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus:

               –X
                     ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –X
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

               LISA
               järgmise dokumendi juurde: FINANTSSELGITUS

               Ettepaneku/algatuse nimetus:

                  Euroopa raudteeaasta (2021)

               1. VAJALIKUKS PEETAV TÖÖTAJATE ARV JA TÖÖTAJATEGA SEOTUD KULUD

               2. MUUD HALDUSKULUD

               3. KULUDE ARVUTAMISEKS KASUTATUD MEETODID

               3.1 Personalikulud

               3.2 Muud halduskulud

                  Käesolev lisa, mille peavad täitma kõik ettepaneku/algatusega seotud peadirektoraadid/talitused, tuleb lisada finantsselgitusele pärast talitustevahelise konsulteerimise algatamist.

                  Andmetabeleid kasutatakse finantsselgituses sisalduvate tabelite allikana. Need on rangelt komisjonisiseseks kasutamiseks.

               1. Vajalikuks peetavad personalikulud

               ◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               X
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 7

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        KOKKU

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        Komisjoni peakorteris ja esindustes

                        AD

                        1

                         0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                        0,075

                        0,525

                        AST

                        liidu delegatsioonides

                        AD

                        AST

                        • Koosseisuväline personal
                           30

                        Üldvahenditest rahastatavad

                        lepingulised töötajad

                        riikide lähetatud eksperdid

                        renditööjõud

                        liidu delegatsioonides

                        lepingulised töötajad

                        kohalikud töötajad

                        riikide lähetatud eksperdid

                        renditööjõud

                        noored eksperdid delegatsioonides

                        Muud eelarveread (märkige)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 7

                        kulude vahesumma

                         1

                        0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                         0,075

                        0,525

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadi sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        KOKKU

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        Täistööaja ekvivalent

                        Assigneeringud

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        Teadustegevus

                        AD

                        AST

                        • Koosseisuväline personal
                           31

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavad koosseisuvälised töötajad (endised BA read).

                        – peakorteris

                        lepingulised töötajad

                        riikide lähetatud eksperdid

                        renditööjõud

                        – liidu delegatsioonides

                        lepingulised töötajad

                        kohalikud töötajad

                        riikide lähetatud eksperdid

                        renditööjõud

                        noored eksperdid delegatsioonides

                        Teadustegevus

                        lepingulised töötajad

                        riikide lähetatud eksperdid

                        renditööjõud

                        Muud eelarveread (märkige)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 välja jäävate

                        kulude vahesumma

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadi sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               2. Muud halduskulud

               (e)1.Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               X
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 7

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Kokku

                        Peakorteris:

                        Lähetus- ja esinduskulud

                         0,010

                        0,010

                        Konverentside ja koosolekutega seotud kulud

                        Komiteed
                           32

                        Uuringud ja konsultatsioonid

                        Info- ja juhtimissüsteemid

                        IKT-seadmed ja -teenused
                           33

                        Muud eelarveread (märkige)

                        Liidu delegatsioonides

                        Lähetus-, konverentsi- ja esinduskulud

                        Personali täiendusõpe

                        Soetamine, üürimine ja sellega seotud kulud

                        Seadmed, sisustus, varustus ja teenused

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 7

                        kulude vahesumma

                         0,010

                        0,010

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Kokku

                        Tegevusassigneeringutest (endised BA read) kaetavad tehnilise ja haldusabi kulud (välja arvatud koosseisuvälised töötajad)

                        – peakorteris

                        – liidu delegatsioonides

                        Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud

                        Muud eelarveread (märkige)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 välja jäävate

                        kulude vahesumma

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 7 kulud ja RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud

                        0,010

                        0,010

               Haldusassigneeringute vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades seda vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               3. Arvutusmeetodid

               3.1 Personalikulud

               Selles osas kirjeldatakse vajalikuks peetava personali arvutamise meetodit (töökoormuse prognoosid, sealhulgas konkreetsete töökohtade puhul (süsteemi Sysper 2 kohased töökohtade profiilid), töötajate liigid ja vastavad keskmised kulud)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 7

                        NB! Keskmised kulud iga töötajate liigi puhul peakorteris on kättesaadavad veebisaidil BudgWeb:

                           https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx

                        • Ametnikud ja ajutised töötajad

                        1 täistööajale taandatud töötaja 2020. aastal ürituste ettevalmistamiseks ja koordineerimiseks

                        2 täistööajale taandatud töötajat 2021. aastal projektikonkurssi haldamiseks

                        0,5 täistööajale taandatud töötajat 2022. aastal lõpliku aruandluse jaoks

                        • Koosseisuväline personal

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud

                        • Ametikohad, mida rahastatakse teadusuuringute eelarvest

                        • Koosseisuväline personal

               3.2 Muud halduskulud

               Täpsustage arvutusmeetodit, mida kasutati iga eelarverea puhul,

               ja eelkõige aluseks võetud eeldusi (nt kohtumiste arv aastas, keskmised kulud jne).

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 7

                        Ligikaudu 10 lähetust liikmesriikidesse 2021. aastal

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud

                     (1)

                        Komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019) 640 final).

                     (2)

                        https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

                     (3)

                        Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldused

                     (https://www.consilium.europa.eu/media/41768/12-euco-final-conclusions-en.pdf)

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioon Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (2019/2956(RSP)).

                     (5)

                        ELi transpordistatistika käsiraamat 2019

                     (6)

                        ELi transpordistatistika käsiraamat 2019

                     (7)

                        ELi transpordistatistika käsiraamat 2019

                     (8)

                        https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/packages/2013_en

                     (9)

                        https://europa.eu/youth/discovereu_en

                     (10)

                        https://europalia.eu

                     (11)

                        Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Kaasava valdkondliku ülemineku tagamine digiteeritud raudteesektorile“ (vastu võetud 30. oktoobril 2019, CCMI/169-EESC-2019)

                     (12)

                        Regioonide Komitee arvamus „Raudteesektori potentsiaal ELi poliitiliste prioriteetide saavutamisel“ (vastu võetud 4. detsembril 2019, CDR 1939/2019)

                     (13)

                        ELT C ..., ..., lk ….

                     (14)

                        ELT C ..., ..., lk …..

                     (15)

                        Komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019) 640 final).

                     (16)

                        Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldused.

                     (17)

                        Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioon Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (2019/2956(RSP)).

                     (18)

                        Liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi statistika käsiraamat „ELi transpordistatistika 2019“ (allikas: Eurostat)

                     (19)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 58 lõike 2 punktile a või b.

                     (20)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/ET/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (21)

                        Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud.

                     (22)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (23)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (24)

                        Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud.

                     (25)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (26)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (27)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (28)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored spetsialistid delegatsioonides.

                     (29)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).

                     (30)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (31)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (32)

                        Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.

                     (33)

                        IKT: info- ja kommunikatsioonitehnoloogia: konsulteerida informaatika peadirektoraadiga.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.3.2020
            COM(2020) 89 final
            2020/0038(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Rumeenias

               2020/0038 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Rumeenias

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (edaspidi „ELi toimimise leping“), eriti selle artikli 126 lõiget 6,

               võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Rumeenia esitatud märkusi

               ning arvestades järgmist:

               (1)ELi toimimise lepingu artikli 126 kohaselt hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.

               (2)Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hinnastabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva kestliku majanduskasvu tagamiseks.

               (3)ELi toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida on täpsustatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta
                  1
                (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokollis nr 12 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009
                  2
                on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuste sätete kohaldamiseks.

               (4)ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 5 nõutakse, et kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk, esitab ta asjaomasele liikmesriigile arvamuse ja teavitab sellest ka nõukogu. Olles arvesse võtnud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt vastu võetud aruannet ning ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Rumeenial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seepärast edastas komisjon [4. märtsil] 2020 Rumeeniale sellekohase arvamuse ja teavitas sellest nõukogu
                  3
               .

               (5)ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peab nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Rumeenia puhul võib kõnealuse üldhinnangu põhjal teha alljärgnevad järeldused.

               (6)Vastavalt Rumeenia ametiasutuste 30. septembril 2019 esitatud andmetele, mille Eurostat seejärel kinnitas, ulatus Rumeenia valitsemissektori eelarve puudujääk 2018. aastal 3,0 %ni SKPst ja valitsemissektori võlg püsis 35,0 % tasemel SKPst. Muudetud SKP näitajatega, mille riiklik statistikaamet esitas pärast Eurostati pressiteate avaldamist, muutusid need suhtarvud veidi, nii et 2018. aastal oli puudujääk 2,9 % SKPst ja võlg 34,7 % SKPst. Esitatud andmete alusel oli 2019. aastaks kavandatud valitsemissektori eelarve puudujääk 2,8 % SKPst.

               (7)Valitsus võttis 10. detsembril 2019 vastu 2020.–2022. aasta fiskaal- ja eelarvestrateegia (edaspidi „eelarvestrateegia“), kus valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärk oli 2019. aastal 3,8 % SKPst. See ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust (3 % SKPst). Aluslepingu kontrollväärtuse ületamine 2019. aastal ei ole ka erandlik, sest selle põhjuseks ei ole ei ebatavaline sündmus ega tõsine majandussurutis aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni 2020. aasta talveprognoosi kohaselt peaks SKP reaalkasv olema 2019. aastal 3,9 % ja 2020. aastal 3,8 %, samas kui SKP lõhe peaks olema nulli lähedal. Ühekordsed kulud moodustasid 2019. aastal 0,1 % SKPst ja tulenesid autode keskkonnalõivu tagasimaksmisest. Kontrollväärtuse (3 % SKPst) kavandatud ületamine ei ole ajutine ka aluslepingu ega stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni 2020. aasta talveprognoosi kohaselt, millele lisati ka eelarvemuutujad, peaks valitsemissektori eelarve puudujääk olema 2019. aastal 4,0 % SKPst, 2020. aastal 4,9 % SKPst ja 2021. aastal 6,9 % SKPst. Puudujäägi prognoositud suurenemine on peamiselt tingitud pensionide märkimisväärsest tõstmisest. Eelarvestrateegias prognoosib valitsus ka seda, et valitsemissektori eelarve puudujääk ületab 2020. ja 2021. aastal kontrollväärtust ning on 2020. aastal 3,6 % SKPst ja 2021. aastal 3,4 % SKPst. Seega ei ole ELi toimimise lepingus sätestatud eelarvepuudujäägi kriteerium prima facie täidetud.

               (8)Rumeenia valitsemissektori võlg küündis 2018. aastal 34,7 %ni SKPst. Nii komisjoni 2020. aasta talveprognoosis, millele on lisatud ka eelarvemuutujad, kui ka eelarvestrateegias prognoositakse, et valitsemissektori võlg suureneb kuni 2021. aastani, kuid jääb alla aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse. Eelarvestrateegia kohaselt peaks valitsemissektori võlg suurenema 2021. aastal kuni 37,8 %ni SKPst. Komisjon prognoosib suuremat kasvu, mille tulemusel jõuab võlg 2021. aastal 41,9 %ni SKPst. Aluslepingus sätestatud võlakriteerium jääb siiski täidetuks.

               (9)Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 3 analüüsis komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohases aruandes kõiki asjaomaseid tegureid. Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 4, võetakse juhul, kui valitsemissektori võla suhe SKPsse ei ületa kontrollväärtust, asjaomaseid tegureid arvesse lisameetmete puhul, mille alusel teha otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel on võetud arvesse asjakohaseid tegureid, eelkõige seda, et märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames alates 2017. aastast antud nõukogu soovituste järgimiseks ei ole võetud tõhusaid meetmeid, et Rumeenia edusammud struktuurireformide tegemisel on olnud piiratud ning et keskpikas ja pikas perspektiivis seisab Rumeenia silmitsi suurte eelarve kestlikkuse riskidega. Need tegurid ei mõjuta järeldust, et ELi toimimise lepingu kohane eelarvepuudujäägi kriteerium on täitmata,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Üldhinnangust järeldub, et eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmata jätmise tõttu on Rumeenias ülemäärane eelarvepuudujääk.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 209, 2.8.1997, lk 6.

                     (2)

                        ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

                     (3)

                        Kõik Rumeenia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid asuvad järgmisel veebisaidil: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/closed-excessive-deficit-procedures/romania_en#ongoing-procedure


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.3.2020
            COM(2020) 92 final
            2020/0039(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel sõlmitud vabakaubanduslepingu kultuurikoostöö protokolli artikli 5 kohase audiovisuaalse ühistoodangu suhtes kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kohaldamise pikendamist

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Korea vahelisele vabakaubanduslepingule kirjutati alla 6. oktoobril 2010 ja see sõlmiti 2015. aastal, kui võeti vastu nõukogu otsus 2015/2169, milles käsitletakse vabakaubanduslepingu sõlmimist ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel (edaspidi „otsus“). Vastavalt vabakaubanduslepingu raames lepinguosaliste vahel sõlmitud kultuurikoostöö protokollile (edaspidi „protokoll“) loodi koostööraamistik, mille kohaselt teevad lepinguosalised koostööd kultuuritegevuse, -toodete ja -teenuste vahetamise hõlbustamiseks ja selliste vahetuste tingimuste parandamiseks, muu hulgas audiovisuaalsektoris.

               Protokolliga leppisid lepinguosalised kooskõlas oma õigusaktidega muu hulgas kokku, et asjaomaseid kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavasid kohaldatakse vastavalt teatavatele eritingimustele ELi ja Korea audiovisuaalse ühistoodangu suhtes.

               Sellist ühistoodangut võib Euroopas käsitada Euroopa päritolu teostena ja Koreas Korea päritolu teostena, tingimusel et järgitakse protokolli artiklis 5 sätestatud tingimusi (vt eelkõige artikli 8 punktid a–c).

                  Kava kohaldamine nähti ette kolmeks aastaks (1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2014) ning seda pikendati kaks korda veel kolmeks aastaks. Esimene pikendamine kestis 30. juunini 2017 ja käesoleva pikendamise kehtivus lõpeb 30. juunil 2020. Nüüd tehakse ettepanek, et nõukogu esitaks avalduse kava kohaldamisperioodi pikendamiseks veel kolme aasta võrra.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Programmi „Loov Euroopa“ allprogrammiga MEDIA toetatakse programmis osalevate Euroopa riikide Euroopa audiovisuaalteoste arendamist ja levitamist. Kolmandad riigid võivad osaleda teatavates kavades, tingimusel et nad täidavad kindlaksmääratud tingimused.

                  Mõned kavad aitavad luua ühistootmist (sealhulgas partnerluses Koreaga) soodustavat keskkonda, näiteks turulepääsu ja koolitustega seotud kavad, mille alusel rahastatakse messe, võrgustike kokkusaamisi ja töötube. Lisaks aitab rahvusvahelise ühistootmise kava Euroopa ja rahvusvahelise ühistootmise partneritel, sealhulgas Koreal, teha koostööd ja annab teatavatel tingimustel kaudset toetust rahvusvaheliste ühistootmisfondide poolt ühiselt toodetavatele audiovisuaalteostele, sealhulgas koostöös Koreaga toodetavatele teostele.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               EL ja Korea sõlmisid kultuurikoostöö protokolli aastal 2015 vabakaubanduslepingu osana. Täpsemalt nähti selles vahendit, millega toetada ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise 2005. aasta konventsiooni kohaldamist.

               Praegu kohaldatakse kavu ühistootmise suhtes, mida toetatakse audiovisuaalsetele teostele suunatud riiklikest kavadest ja rahastutest. Samuti annab kavade kohaldamine võimaluse käsitada ühiselt toodetavaid teoseid audiovisuaalseid meediateenuseid käsitleva direktiivi artikli 1 punkti n alapunkti iii definitsiooni kohaselt Euroopa päritolu teostena.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Kava kohaldamise pikendamise menetlus on sätestatud protokolli artiklis 5. Nõutavad meetmed on võetud.

                  Protokolli artikli 5 lõikes 8 on sätestatud, et kui kohaldamist otsustatakse pikendada, võidakse seda teha kolme aasta võrra ja seejärel automaatselt edasisteks sama kestusega perioodideks, kui emb-kumb lepinguosalistest ei teata vähemalt kolm kuud enne kohaldamisperioodi lõppu kirjalikult kohaldamise lõpetamisest. Enne kohaldamise lõpetamist toodetud ühistoodangu suhtes võib siiski kohaldada kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavu.

                  On asjakohane teha ettepanek võtta vastu nõukogu otsus kavade kohaldamise pikendamise kohta. Ettepaneku aluseks peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 6, sest tegemist on rahvusvahelise lepingu osa kohaldamise pikendamisega. ELi institutsioonide tahte formuleerumist puudutavad normid on sätestatud aluslepingutes, mitte liikmesriikide või institutsioonide endi poolt. Nõukogu otsustes rahvusvaheliste lepingute sõlmimise kohta ei või menetluse puhul, millega esitatakse avaldus nendega sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest tulenevate kohustuste kohaldamise aja pikendamise kohta, aluslepingutest kõrvale kalduda.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Kavade kohaldamise pikendamine annab Euroopa audiovisuaalsektorile võimaluse jääda kiiresti kasvavale Korea turule, suurendada oma turuosa ning koguda kogemusi ja teadmisi.

                  Kuigi mõned liikmesriigid on audiovisuaalteoste ühistootmist kahepoolsetel alustel edukalt rakendanud, ei ole paljud teised seda teinud, mistõttu on ELi tasandi kohaldamisel potentsiaali suurendada ühistootmises osalevate riikide arvu.

                  Euroopa Komisjonil on filmide tootmise alal piiratud pädevus, sellega tegelevad liikmesriikide filmifondid, sealhulgas rahvusvahelise ühistootmise puhul. Seepärast on vaja protokolli rakendamiseks suurendada liikmesriikide filmifondide osalust.

               •Proportsionaalsus

                  Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse uuringud ja andmed on näidanud, et ühistootmine suurendab vaatajate hulka. 2017. aastal moodustasid Euroopa filmid 17 % Koreas linastunud filmidest, kuid nende osakaal kinokülastustest oli vaid 5 %. Linastuste ja kinokülastuste vahe näitab suurt kasutamata potentsiaali ning parem koostöö võiks aidata seda ära kasutada. Ühistootmiskavade kohaldamine looks Euroopa audiovisuaaltööstusele rohkem ekspordi- ja reklaamivõimalusi Koreas ning avaks värava Aasiasse. Seepärast annaks asjaomaste kavade kohaldamine võimaluse suurendada turuosa ajal, mil turg on kasvu teel (aastatel 2013–2017 kasvas kinokülastuste arv Koreas 23 %). Korea filme näidatakse ELis siiski vähe (2014.–2018. aasta andmed näitavad, et linastunud filmidest olid vaid 0,4 % Koreast pärit ning nende osakaal kinokülastustest oli 0,1 %).

                  Tundub et protokolli ei ole seni eriti rakendatud põhjusel, et puudub konkreetne teave stiimulite kohta, mida ühistootmisele riigi tasandil võidakse pakkuda. Seepärast tuleks nii Euroopa kui ka riikide tasandil võtta sihtotstarbelisi meetmeid (mis hõlmavad rahastamise, koolituste ja võrgustike loomise võimaldamist).

                  Samuti näitab kahepoolse ühistootmise edu, et võimekust ja potentsiaali jagub enamakski. Audiovisuaalküsimuste töörühma esialgsetel aruteludel on liikmesriigid märku andnud, et nad sooviksid teha liidu tasandil koostööd, et edendada protokolli kohaselt ühistootmist, kasutades kahepoolse koostöö käigus saadud kogemusi.

               •Vahendi valik

                  Asjakohane vahend kavade kohaldamise pikendamist käsitleva sõnaselge avalduse jaoks on nõukogu otsus, mille aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 6, sest tegemist on rahvusvahelise lepingu osa kohaldamise pikendamisega.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Protokollis on ette nähtud, et lepinguosalised moodustavad sisenõuanderühma, kuhu kuuluvad kultuuri- ja audiovisuaalala esindajad, kes tegutsevad protokolliga hõlmatud valdkondades. ELi sisenõuanderühm kohtus Brüsselis 17. oktoobril 2019, et hinnata kohaldamise tulemusi kultuurilise mitmekesisuse suurendamise ning ühistootmise vallas tehtava vastastikku kasuliku koostöö seisukohast. Konsultatsioonis osalesid ka sidusrühmad, kes saatsid oma kirjalikud märkused.

               Sidusrühmad märkisid kokkuvõttes protokolli tingimustele vastava ELi ja Korea audiovisuaalse ühistoodangu vähesust, ent nõustusid, et protokoll on siiski potentsiaalselt kasulik vahend. Nad suhtusid positiivselt ELi ja Korea ühistoodangut käsitlevate kavade kohaldamise pikendamisse, kuigi mõningate reservatsioonidega selle praktilise lisaväärtuse suhtes, mida tuleks paremini selgitada. Lisaks järeldasid sidusrühmad, et kohaldamise kasulikkuse esiletoomiseks tuleb protokolli sektori, riikide ja ELi tasemel edendada.

               Lähtudes liikmesriikidega peetud konsultatsioonidest ja sisenõuanderühma arvamusest, kutsutakse nüüd komisjoni üles kinnitama, et kavade kohaldamist on vaja pikendada.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse uuringud ja andmed on näidanud, et ühistootmine suurendab vaatajate hulka.

               Võrdluses muude eksporditurgudega moodustasid Euroopa filmid 2017. aastal 17 % Koreas linastunud filmidest, kuid nende osakaal kinokülastustest oli vaid 5 %. Linastuste ja kinokülastuste vahe näitab suurt kasutamata potentsiaali ning parem koostöö võiks aidata seda ära kasutada. Ühistootmiskavade kohaldamine looks Euroopa audiovisuaaltööstusele rohkem ekspordi- ja reklaamivõimalusi Koreas ning avaks värava Aasiasse. Seepärast annaks asjaomaste kavade kohaldamine võimaluse suurendada turuosa ajal, mil turg on kasvu teel (2013–2017 kasvas kinokülastuste arv Koreas 23 %). Korea filme näidatakse ELis siiski vähe (2014.–2018. aasta andmed näitavad, et linastunud filmidest olid vaid 0,4 % Koreast pärit ning nende osakaal kinokülastustest oli 0,1 %).

               •Mõju hindamine

               Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

               Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

               Puudub.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Komisjon jälgib pidevalt audiovisuaalteoste ühistootmise edendamise kavade kohaldamist, toetudes Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse ja asjaomase sektori andmetele, eriti seoses animafilmisektoriga.

               Euroopa Liidu ja liikmesriikide ning Korea Vabariigi kultuurikoostöö komitee kohtub kord aastas, et jälgida tehtud edusamme ning arutada probleemide ja võimaluste üle.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Kohaldamist pikendatakse veel kolme aasta võrra, kuni 2023. aasta juunini. Kohaldamine on sätestatud protokolli artiklis 5 järgmiselt.

               „Käesoleva protokolli kohaldamisel tähendab „ühistoodang“ audiovisuaalteost, mille tootmisel on osalenud nii Korea kui ka liidu tootjad ja millesse need tootjad on investeerinud käesoleva protokolli tingimuste kohaselt.

               Lepinguosalised toetavad läbirääkimiste pidamist uute ühistootmislepingute üle ja kehtivate ühistootmislepingute rakendamist ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi ja Korea vahel. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et Euroopa Liidu liikmesriigid ja Korea võivad anda rahalist toetust ühiselt toodetavatele audiovisuaalteostele, nagu on määratletud asjaomastes ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi ja Korea vahel sõlmitud või sõlmitavates kahepoolsetes ühistootmislepingutes.

               Lepinguosalised soodustavad kooskõlas oma vastavate õigusaktidega liidu ja Korea tootjate ühistoodangut, tehes seda muu hulgas asjaomaste kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kohaldamise kaudu ühistoodangu suhtes.

               Ühiselt toodetavate audiovisuaalteoste suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kava, sest neid peetakse direktiivi 89/552/EMÜ (mida on muudetud direktiiviga 2007/65/EÜ või selle hilisemate muudatustega)
                  1
                artikli 1 punkti n alapunkti i kohaselt Euroopa päritolu toodeteks direktiivi 89/552/EMÜ (mida on muudetud direktiiviga 2007/65/EÜ või selle hilisemate muudatustega)
                  2
                artikli 3i lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 1 sätestatud audiovisuaalteoste edendamise nõuete tähenduses. Ühiselt toodetavate audiovisuaalteoste suhtes kohaldatakse lõikes 3 osutatud Korea kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavasid, sest neid peetakse kinofilmide ja videotoodete edendamise seaduse (21. mai 2009. aasta seadus nr 9676) artikli 40 või selle hilisemate muudatuste, ringhäälinguseaduse (31. detsembri 2008. aasta seadus nr 9280) artikli 71 või selle hilisemate muudatuste ning programmide suhtarvu käsitleva teatise (Korea Kommunikatsioonikomisjoni 31. detsembri 2008. aasta teatis nr 2008-135) või selle hilisemate muudatuste kohaselt Korea päritolu toodeteks.

               Ühistoodangu suhtes kohaldatakse kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavasid järgmistel tingimustel:

               a) ühiselt toodetud audiovisuaalteoste tootjad on ettevõtted, mis on praegu ja ka edaspidi kas otseselt või enamusosaluse kaudu vastavalt Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea ja/või Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea kodanike omandis;

               b) ühistootmises osalevate ettevõtete tegevdirektori(te)l või tegevjuhil (tegevjuhtidel) on vastavalt Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea kodakondsus ja see riik on tema alaliseks elukohaks;

               c) iga audiovisuaalteose, välja arvatud animateose ühistootmises on nõutav kahe Euroopa Liidu liikmesriigi tootja osalus. Animateose ühistootmises on nõutav kolme Euroopa Liidu liikmesriigi tootja osalus. Ühegi Euroopa Liidu liikmesriigi tootja või tootjate rahaline osalus ei tohi olla väiksem kui 10 %;

               d) ELi tootjate rahaline osalus (kokku) ja Korea tootjate rahaline osalus (kokku) audiovisuaalteose, välja arvatud animateose ühistootmises ei tohi olla väiksem kui 30 % audiovisuaalteose tootmise kogukuludest. Animateoste puhul ei tohi see osalus olla väiksem kui 35 % tootmise kogukuludest;

               e) kummagi lepinguosalise tootjate osalus (kokku) hõlmab tõhusat tehnilist ja kunstilist osalust ja tagatakse lepinguosaliste osaluse tasakaal. Eelkõige ei tohi kummagi lepinguosalise tootjate tehniline ja kunstiline osalus (kokku) audiovisuaalteose, välja arvatud animateose ühistootmises erineda nende rahalisest osalusest rohkem kui 20 protsendipunkti võrra ega moodustada mingil juhul üle 70 % üldisest osalusest. Animateose puhul ei tohi kummagi lepinguosalise tootjate tehniline ja kunstiline osalus (kokku) erineda nende rahalisest osalusest rohkem kui 10 protsendipunkti võrra ega moodustada mingil juhul üle 65 % üldisest osalusest;

               f) UNESCO konventsiooni ratifitseerinud kolmandate riikide tootjate osalus ühiselt toodetud audiovisuaalteose tootmises võib moodustada võimaluse korral kuni 20 % audiovisuaalteose tootmise kogukuludest ja/või tehnilisest ja kunstilisest osalusest audiovisuaalteose tootmises.“

               Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et ühistoodangu suhtes kohaldatavad kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavad toovad vastastikust kasu ja et asjaomastele kriteeriumidele vastavale ühistoodangule antakse Euroopast või Koreast pärit teose staatus ilma lisatingimusteta.

               Ühistoodangu suhtes kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kohaldamise ajaks määratakse kolm aastat.

               2020/0039 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel sõlmitud vabakaubanduslepingu kultuurikoostöö protokolli artikli 5 kohase audiovisuaalse ühistoodangu suhtes kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kohaldamise pikendamist

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 167 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõikega 6,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               1) 1. oktoobril 2015 võttis nõukogu vastu otsuse 2015/2169, milles käsitletakse vabakaubanduslepingu sõlmimist ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel.

               2) Leping sisaldab kultuurikoostöö protokolli (edaspidi „protokoll“), millega vastavalt selle artiklile 1 loodi koostööraamistik, mille kohaselt teevad lepinguosalised koostööd kultuuritegevuse, -toodete ja -teenuste vahetamise hõlbustamiseks, muu hulgas audiovisuaalsektoris.

               3) Protokolli artikli 5 lõike 8 punktis b on sätestatud, et pärast algse kolmeaastase kohaldamisperioodi lõppemist pikendatakse seda ajavahemikku edasisteks sama kestusega perioodideks, kui emb-kumb lepinguosalistest ei teata vähemalt kolm kuud enne algse või mis tahes järgneva kohaldamisperioodi lõppu kirjalikult kohaldamise lõpetamisest.

               6) Protokolli artikli 3 lõike 5 alusel moodustatud sisenõuanderühmaga on kohaldamisperioodi pikendamise osas konsulteeritud vastavalt protokolli artikli 5 lõikele 8.

               7) Käesolev otsus ei tohiks mõjutada liidu ja liikmesriikide vastavaid pädevusi,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Nõukogu kinnitab protokolli artikli 5 kohase audiovisuaalse ühistoodangu suhtes lepinguosaliste asjaomaste kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kohaldamise pikendamise kolmeks aastaks, 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2023.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub 1. aprillil 2020.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Viimane muudatus tehti direktiiviga 2018/1808/EL, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda, ELT L 303, 28.11.2018.

                     (2)

                        Vt joonealune märkus 1; muudetud audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga ergutatakse Euroopa päritoluga teoste tootmist, selle artikli 13 lõikes 1 on sätestatud nõue, et tellitavate videoteenuste osutajad tagavad oma kataloogis vähemalt 30 % suuruse osa Euroopa päritolu teoste jaoks ning tagavad kõnealuste teoste esiletoomise.