               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.6.2019
            COM(2019) 251 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks eelarvest

               SELETUSKIRI

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  1
                kohaselt võib paindlikkusinstrumenti kasutada selliste selgelt määratletud kulude rahastamiseks, mida ei saa rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi ülemmäärade piires.

               Vastavalt nõukogu määruse nr 1311/2013 artiklile 11 ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe
                  2
                punktile 12 teeb komisjon pärast seda, kui ta on uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber ja kasutanud ära kogu rubriigi 3 „Julgeolek ja kodakondsus“ mittesihtotstarbelise varu, ettepaneku paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtuks 2020. aastal. Aastas saab paindlikkusinstrumenti kasutada 600 miljoni euro ulatuses (2011. aasta hindades), mis teeb jooksevhindades 717 miljonit eurot. Lisaks saab kasutada 2019. aastal kasutamata jäänud 202 miljonit eurot.

               Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise tulemusena ületatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 ülemmäär 778,1 miljoni euroga. See summa on mõeldud rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi haldamise meetmete rahastamise toetamiseks.

               Paindlikkusinstrumendi kavandatavaks kasutuselevõtmiseks vajalikud maksete assigneeringud arvutati välja erinevate rahastamisele kuuluvate meetmete eelmaksete, eelmaksete tasaarvestamise ja lõppmaksete suhtes kohaldatavate eeskirjade alusel ning need on esitatud järgmises tabelis.

               (jooksevhinnad, miljonites eurodes)

                        Aasta

                        2020. aastal paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega seotud maksete assigneeringud

                        2020

                        407,4

                        2021

                        312,2

                        2022

                        42,4

                        2023

                        16,1

                        Kokku

                        778,1

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks eelarvest

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelist 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  3
                eriti selle punkti 12,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Paindlikkusinstrumendiga on võimalik rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  4
                artiklis 11 sätestatud paindlikkusinstrumendi aastast ülemmäära 600 000 000 eurot (2011. aasta hindades) suurendatakse vajaduse korral tühistatud summade võrra, mis on tehtud kättesaadavaks kooskõlas nimetatud artikli lõike 1 teise lõiguga.

               (3)Praeguste rände, pagulaste sissevoolu ja julgeolekuohtudega seotud probleemide lahendamiseks tuleb sellekohaste meetmete rahastamiseks vajalikud märkimisväärsed täiendavad summad kasutusele võtta kiiresti.

               (4)Olles läbi vaadanud kõik võimalused jaotada assigneeringud ümber rubriigi 3 „Julgeolek ja kodakondsus“ kulude ülemmäärade raames, tuleb lisaks liidu 2020. aasta üldeelarve rubriigis 3 ülemmäärana ette nähtud vahenditele võtta kasutusele paindlikkusinstrument summas 778 074 489 eurot, et rahastada meetmeid rände, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas.

               (5)Eeldatavat maksete ajakava arvesse võttes tuleks paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise tulemusena eraldatavad maksete assigneeringud jaotada mitme eelarveaasta vahel.

               (6)Et vahendeid saaks kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 2020. eelarveaasta algusest,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               (1)Liidu 2020. aasta üldeelarves võetakse paindlikkusinstrumendist kasutusele 778 074 489 miljonit eurot rubriigi 3 „Julgeolek ja kodakondsus“ kulukohustuste assigneeringutena.

               Esimeses lõigus osutatud summat kasutatakse praeguste rände, pagulaste sissevoolu ja julgeolekuohtudega seotud probleemide lahendamiseks võetavate meetmete rahastamiseks.

               (2)Eeldatava maksete ajakava alusel on paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisest tulenevad maksete assigneeringud järgmised:

               (a)2020. aastal 407 402 108 eurot;

               (b)2021. aastal 312 205 134 eurot;

               (c)2022. aastal 42 336 587 eurot;

               (d)2023. aastal 16 130 660 eurot

               Iga eelarveaasta konkreetsed maksete assigneeringud kiidetakse heaks vastavalt iga-aastasele eelarvemenetlusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (3)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (4)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.6.2019
            COM(2019) 286 final
            2019/0139(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus võetav seisukoht seoses kavandatava otsusega, milles käsitletakse 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamist 31. detsembrini 2021.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.1992. aasta rahvusvaheline suhkruleping

               1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on tagada tõhustatud rahvusvaheline koostöö ülemaailmsetes suhkru- ja sellega seotud küsimustes, luua foorum valitsustevaheliste suhkrualaste ja ülemaailmse suhkrumajanduse parandamist käsitlevate konsultatsioonide pidamiseks, hõlbustada kaubandust ülemaailmset suhkruturgu käsitleva teabe kogumise ja vahetamise abil ning soodustada suurenenud nõudlust suhkru järele, eelkõige seoses muude kui tavapäraste kasutusviisidega.

               Leping jõustus 1. jaanuaril 1993.

               Euroopa Liit on lepingu osaline.
                  1

               2.2.Rahvusvaheline suhkrunõukogu

               Rahvusvaheline suhkrunõukogu vastutab kõigi lepingu sätete täitmiseks vajalike funktsioonide toimimise eest. Ta võtab vastu eeskirju ja määrusi, sh suhkrunõukogu ja selle komiteede kodukorda käsitlevad eeskirjad ning rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni (ISO) finants- ja personalieeskirjad. Suhkrunõukogu peab vajalikku arvestust ning avaldab aastaaruande ja muu vajalikuks peetava teabe.

               Lepinguosalistel on kokku 2 000 häält. Igal lepinguosalisel on konkreetne arv hääli, mida igal aastal kohandatakse vastavalt lepingus eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumidele. Suhkrunõukogu kõik otsused tehakse konsensuse alusel, kui lepingus ei ole ette nähtud teisiti. Kui konsensust ei saavutata, tehakse otsused lihthäälteenamusega, kui lepingus ei ole ette nähtud otsuse tegemine kvalifitseeritud häälteenamusega.

               2.3.Rahvusvahelise suhkrunõukogu kavandatud õigusakt

               Leping sõlmiti nõukogu otsusega 92/580/EMÜ ja see jõustus 1. jaanuaril 1993. Leping sõlmiti kolmeks aastaks kuni 31. detsembrini 1995 ning seda on alates sellest ajast korrapäraselt kahe aasta kaupa pikendatud, nagu on ette nähtud lepingu artikliga 45. Viimati pikendati lepingu kehtivust 2017. aasta detsembris ja leping jääb jõusse kuni 31. detsembrini 2019.

               19. juulil 2019 kavatseb rahvusvaheline suhkrunõukogu oma 55. istungil võtta vastu otsuse seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamisega veel kahe aasta võrra (edaspidi „kavandatud õigusakt“).

               Kavandatud õigusakti eesmärk on võimaldada rahvusvahelisel suhkruorganisatsioonil jätkata oma tööd.

               Kavandatud õigusakt on lepinguosaliste jaoks siduv vastavalt lepingu artikli 45 lõikele 2, milles on sätestatud: „Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega pikendada käesolevat lepingut kauemaks kui 31. detsembrini 1995 järjestikuste ajavahemike kaupa, iga kord kuni kaks aastat. Iga lepinguosaline, kes ei ole nõus käesoleva lepingu sellise pikendamisega, teatab sellest kirjalikult suhkrunõukogule ning lakkab olemast käesoleva lepingu osaline alates pikendusperioodi algusest.“

               Lepingu pikendamine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu sõlmis ühendus otsusega 92/580/EMÜ, see jõustus 1. jaanuaril 1993 ning kehtis kolm aastat kuni 31. detsembrini 1995. Pärast seda on lepingut korrapäraselt kahe aasta kaupa pikendatud. Viimati pikendati kõnealuse lepingu kehtivust rahvusvahelise suhkrunõukogu otsusega suhkrunõukogu 52. istungil 1. detsembril 2017 ja leping jääb jõusse kuni 31. detsembrini 2019.

               Liit on alati olnud rahvusvahelise suhkrunõukogu aktiivne liige ja lepingu edasine pikendamine kuni kaheks aastaks on liidu huvides. Liit on peamine suhkrutootja ja juhtiv suhkrukaubanduse partner rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni mitme liikme jaoks.

               Rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni 52 liikmel on kokku 2 000 häält. EL on üks liige. Iga hääle kaal on 2019. aasta halduseelarves 653 naelsterlingit. Eelarvemenetluse jaoks (vt 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu artikkel 25), st liikmete iga-aastaste rahaliste sissemaksete kindlaks määramiseks on liidule eraldatud häälte arv 552 ja seega on 2019. aasta rahaline sissemakse 360 456 naelsterlingit. Neid näitajaid kohandatakse igal aastal.

               Ametlik otsus lepingu pikendamise kohta 31. detsembrini 2021 kavatsetakse teha rahvusvahelise suhkrunõukogu 55. istungil, mis peetakse 19. juulil 2019 Cairnsis Austraalias.

               Euroopa Liit on alates 2015. aastast püüdnud algatada rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni liikmete seas arutelu, et alustada lepingu ajakohastamist; lepingu alusel jaotuvad hääled endiselt maailma suhkruturu olukorra järgi 1992. aastal, mis toob kaasa selle, et häälte jagunemine ei kajasta enam ülemaailmse suhkruturu tegelikku olukorda. Seega ei kajasta liidu rahaline sissemakse enam tema suhtelist positsiooni ülemaailmsel suhkruturul. 23. novembril 2017 võttis nõukogu vastu otsuse, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks
                  2
                (edaspidi „otsus“) eesmärgiga parandada seda olukorda. Nende läbirääkimiste raames on komisjon esitanud ettepanekuid lepingu muutmiseks, mida arutatakse teiste rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni liikmetega. Lepingu pikendamise hääletus toimub samal istungil, kus lepingu muutmise hääletus. Lepingu muutmise hääletus on päevakorras enne lepingu pikendamise hääletust.

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile nõukogu luba hääletada liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus selle poolt, et lepingut pikendatakse 31. detsembrini 2021. Samas peaks selle seisukoha jaoks olema vajalik rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni nõukogu pooldav otsus lepingu muutmise ettepaneku kohta. Kui seda otsust ei tehta, peaks liit ära hoidma konsensuse alusel otsuse tegemise pikendamise kohta, hoiduma edasisest hääletamisest selles küsimuses ja konsulteerima uuesti nõukoguga. Kui kohal ei ole piisavalt liikmeid, et saavutada kvalifitseeritud häälteenamus, tähendaks liidu hääletamisest hoidumine seda, et pikendamist ei lepita sellel istungil kokku ja küsimus lükatakse suurima tõenäosusega edasi järgmiseks istungiks 2019. aasta novembris. Kui häälteenamus saavutatakse, siis hääletatakse pikendamise üle ja otsus on liidu jaoks siduv. Hääletamisest hoidumist tuleks sellegipoolest eelistada negatiivse hääle andmisele, sest see saadaks tugeva poliitilise sõnumi, võimaldades samal ajal lepingut pikendada; ELil oleks endiselt võimalus lepingust taganeda. Lepingust taganemiseks peaks liit sel juhul teavitama rahvusvahelist suhkruorganisatsiooni kirjalikult oma kavatsusest lepingust taganeda, nagu on sätestatud lepingu artikli 45 lõikes 2. Selle jaoks on nõutav uus nõukogu otsus.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Rahvusvahelise suhkrunõukogu kavandatava õigusaktiga pikendatakse lepingu (mis on liidu jaoks siduv rahvusvaheline lepe) kehtivusaega. Seega on kavandatav õigusakt õigusliku toimega.

               Kavandatav õigusliku toimega akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Käesoleva kavandatud õigusakti eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga (põllumajandustoodetega kauplemine).

               Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna rahvusvahelise suhkrunõukogu aktiga muudetakse lepingut, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2019/0139 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)1992. aasta rahvusvaheline suhkruleping (edaspidi „leping“) sõlmiti nõukogu otsusega 92/580/EMÜ
                  4
                ja see jõustus 1. jaanuaril 1993. Leping sõlmiti kolmeks aastaks kuni 31. detsembrini 1995 ning seda on alates sellest ajast korrapäraselt kahe aasta kaupa pikendatud. Viimati pikendati lepingu kehtivust rahvusvahelise suhkrunõukogu otsusega 2017. aasta detsembris
                  5
                ja see jääb jõusse kuni 31. detsembrini 2019.

               (2)Lepingu artikli 45 lõike 2 kohaselt võib rahvusvaheline suhkrunõukogu pikendada lepingut järjestikuste kuni kahe aasta pikkuste ajavahemike kaupa.

               (3)Rahvusvahelise suhkrunõukogu 55. istungil 19. juulil 2019 on kavas teha otsus lepingu pikendamise kohta 31. detsembrini 2021.

               (4)Enne lepingu pikendamise otsust hääletab rahvusvaheline suhkrunõukogu oma 55. istungil ka Euroopa Liidu esitatud ja lepingu muutmist käsitleva ettepaneku teemal. See ettepanek tuleneb läbirääkimistest, mida komisjon on pidanud kooskõlas nõukogu loaga alustada liidu nimel läbirääkimisi, et muuta lepingut, nagu on sätestatud nõukogu 23. novembri 2017. aasta otsuses, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks
                  6
               .

               (5)Lepingu muutmise ettepaneku võimalik tagasilükkamine oleks vastuolus liidu eesmärkidega ajakohastada lepingut ja seaks seega lepingu pikendamise kasutegurid kahtluse alla.

               (6)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel seoses lepingu pikendamisega võetav seisukoht. Kui lepitakse kokku ka lepingu muutmises, on lepingu pikendamine liidu huvides,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni poolt liidu nimel võetav seisukoht on hääletada 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamise poolt veel kuni kaheks aastaks, s.o kuni 31. detsembrini 2021.

               Samas hoidub komisjon tegemast konsensuse alusel otsust 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamise kohta ning hoidub edasisest hääletamisest selles küsimuses, kui rahvusvaheline suhkrunõukogu ei hääleta esmalt lepingu muutmise ettepaneku poolt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        FinancSt/10/PS/pl/

                        agri.ddg3.g.4(2019)1278657

                        6.221.2019.1

                        KUUPÄEV: 8.5.2019

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:

                        PEATÜKK 05 06 – PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENDAMISE POLIITIKA RAHVUSVAHELISED KÜSIMUSED

                        05 06 01 Rahvusvahelised põllumajanduskokkulepped

                        ASSIGNEERINGUD:

                        B2019  6 300 000 eurot

                        2.

                        PEALKIRI:

                        Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus võetav seisukoht seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamisega

                        3.

                        ÕIGUSLIK ALUS: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

                        4.

                        EESMÄRGID:

                        Pikendada kehtivat rahvusvahelist suhkrulepingut veel kaheks aastaks (1.1.2020–31.12.2021).

                        5.

                        FINANTSMÕJU

                        12-KUULINE PERIOOD

                           (miljonites eurodes)

                        JOOKSEV EELARVEAASTA

                        2019

                        (miljonites eurodes)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA

                        2020

                        (miljonites eurodes)

                        5.0

                        KULUD

                        –
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TOETUSED/SEKKUMISED)

                        –
                              RIIGIASUTUSED

                        –
                              MUUD

                        0,52

                        5.1

                        TULUD

                        –
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        –
                              RIIGISISESED

                        2021              (miljonites eurodes)

                        5.0.1

                        KAVANDATUD KULUD

                        0,48

                        5.1.1

                        KAVANDATUD TULUD

                        5.2

                        ARVUTAMISMEETOD: põhineb prognoosidel ELi hinnangulise häälte arvu kohta (igal aastal erinev), hääle kohta hinnanguliselt makstaval summal naelsterlingites.

                        6.0

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        JAH

                        6.1

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        –

                        6.2

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                        –

                        6.3

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        JAH

                        MÄRKUSED:

                        tegelikult makstav summa võib erineda sõltuvalt ELile antud häälte lõplikust arvust, hääle kohta makstavast summast naelsterlingites ning euro ja naelsterlingi vahetuskursist.

                     (1)

                        Nõukogu 13. novembri 1992. aasta otsus (92/580/EMÜ) (ELT L 379, 23.12.1992, lk 15).

                     (2)

                        Nõukogu 23. novembri 2017. aasta otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks (avaldamata) (nõukogu dokument 14282/17).

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        Nõukogu 13. novembri 1992. aasta otsus 92/580/EMÜ 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15).

                     (5)

                        Teave 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamise kohta (ELT L 12, 17.1.2018, lk 1).

                     (6)

                        Nõukogu 23. novembri 2017. aasta otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks (avaldamata) (nõukogu dokument 14282/17).