               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.4.2021
            COM(2021) 180 final
            2021/0096(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees transpordiühendusega seotud teatavate haldus- ja personaliküsimuste osas

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel transpordiühenduse asutamise lepinguga loodud piirkondlikus juhtimiskomitees võetav seisukoht seoses piirkondliku juhtimiskomitee poolt mitme haldusküsimusi käsitleva otsuse kavandatud vastuvõtmisega: 1) kulude hüvitamine nende isikute puhul, kes ei kuulu transpordiühenduse alalisse sekretariaati ja on kutsutud osalema transpordiühenduse koosolekutel, 2) reisi- ja kolimiskulude hüvitamine transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate puhul teenistusse asumisel ja teenistuse lõpetamisel ning 3) transpordiühenduse panus transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate tervise-, töötus-, pensioni- ja töövõimetuskindlustusse.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Transpordiühenduse asutamise leping

               Euroopa Liit on osaline transpordiühenduse asutamise lepingus, mida on kohaldatud ajutiselt alates 2017. aastast ja mis jõustus 1. mail 2019
                  1
               .

               2.2.Piirkondlik juhtimiskomitee

               Piirkondlik juhtimiskomitee on moodustatud transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 24 alusel. Komitee vastutab transpordiühenduse asutamise lepingu haldamise ja nõuetekohase rakendamise tagamise eest. Selleks annab piirkondlik juhtimiskomitee soovitusi ja võtab vastu otsuseid transpordiühenduse asutamise lepingus sätestatud juhtudel. Piirkondlik juhtimiskomitee teeb eelkõige järgmist:

               a) valmistab ette ministrite nõukogu töö;

               b) otsustab tehniliste komiteede moodustamise üle;

               c) annab soovitusi ja võtab vastu otsuseid vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingule;

               d) võtab uute ELi õigusaktide vastuvõtmise korral asjakohaseid meetmeid, eelkõige transpordiühenduse asutamise lepingu I lisa läbivaatamise teel;

               e) määrab pärast ministrite nõukoguga konsulteerimist ametisse alalise sekretariaadi direktori;

               f) võib ametisse nimetada ühe või mitu alalise sekretariaadi asedirektorit;

               g) kehtestab alalise sekretariaadi suhtes kohaldatavad eeskirjad;

               h) võib teha otsuse eelarvesse tehtavate maksete läbivaatamise kohta;

               i) võtab vastu transpordiühenduse aastaeelarve;

               j) võtab vastu otsuse, milles täpsustatakse eelarve täitmise ning raamatupidamisarvestuse esitamise, auditeerimise ja kontrollimise menetlust;

               k) teeb otsuseid lepinguosaliste vahel tekkinud vaidluste kohta;

               l) võtab vastu üldpõhimõtted seoses transpordiühenduse asutamise lepingu alusel või selle raames moodustatud organite valduses olevate dokumentide kättesaadavusega;

               m) võtab vastu aastaaruandeid, et anda ministrite nõukogule ülevaade põhivõrgu rakendamisest;

               n) määrab teatavate liidu õigusaktide puhul kindlaks tähtajad ja viisid, mida Kagu-Euroopa lepinguosalised kõnealuste õigusaktide ülevõtmisel peavad järgima.

               2.3.Piirkondliku juhtimiskomitee kavandatavad aktid

               Piirkondlik juhtimiskomitee peab vastu võtma otsused, milles käsitletakse 1) kulude hüvitamist nende isikute puhul, kes ei kuulu transpordiühenduse alalisse sekretariaati ja on kutsutud osalema transpordiühenduse koosolekutel, 2) reisi- ja kolimiskulude hüvitamist transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate puhul teenistusse asumisel ja teenistuse lõpetamisel ning 3) transpordiühenduse panust transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate tervise-, töötus-, pensioni- ja töövõimetuskindlustusse.

               Kavandatavad otsused muutuvad lepinguosalistele siduvaks kooskõlas transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 25 lõikega 1.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Piirkondlikul juhtimiskomiteel on vaja need otsused vastu võtta transpordiühenduse asutamise lepingu rakendamiseks ja alalise sekretariaadi nõuetekohase juhtimise tagamiseks. Kuna liit on transpordiühenduse asutamise lepingu osaline, siis on vaja määrata kindlaks liidu seisukoht.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Piirkondlik juhtimiskomitee on lepinguga, st transpordiühenduse asutamise lepinguga ettenähtud organ.

               Aktid, mille piirkondlik juhtimiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artiklile 30 võib piirkondlik juhtimiskomitee kehtestada alalise sekretariaadi toimimise eeskirjad, eelkõige sekretariaadi töötajate töötingimuste kohta. Transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 35 alusel võib piirkondlik juhtimiskomitee võtta vastu otsuseid, millega täpsustatakse eelarve täitmise korda. Tulenevalt nende iseloomust ja arvestades piirkondliku juhtimiskomitee tegevust reguleerivat rahvusvahelist õigust, sisaldavad need eeskirjad elemente, mis mõjutavad transpordiühenduse asutamise lepingu osaliste ja seega ka liidu õiguslikku olukorda. Seega on nendel eeskirjadel õiguslik toime.

               Kavandatavad aktid ei täienda ega muuda transpordiühenduse asutamise lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatavad aktid on vajalikud transpordiühenduse asutamise lepingu nõuetekohaseks toimimiseks. Transpordiühenduse asutamise lepingu eesmärgid ning osad hõlmavad maantee-, raudtee- ja siseveetransporti, mis on hõlmatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 91, ning meretransporti, mis on hõlmatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikega 2. Tulenevalt kavandatava akti horisontaalsest laadist hõlmab see kõiki neid elemente.

               Seetõttu moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91 ja artikli 100 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91 ja artikli 100 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 25 lõikele 2 avaldatakse piirkondliku juhtimiskomitee otsused Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0096 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees transpordiühendusega seotud teatavate haldus- ja personaliküsimuste osas

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 ja artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsuse (EL) 2019/392
                  3
                alusel transpordiühenduse asutamise lepingu, mis jõustus 1. mail 2019.

               (2)Transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 24 kohaselt moodustati piirkondlik juhtimiskomitee transpordiühenduse asutamise lepingu haldamiseks ja nõuetekohaseks rakendamiseks. Transpordiühenduse asutamise lepingu artiklite 30 ja 35 kohaselt peab piirkondlik juhtimiskomitee vastu võtma eeskirjad transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate töötingimuste ja eelarve täitmise kohta.

               (3)Piirkondlik juhtimiskomitee peab oma 2021. aasta mai koosolekul vastu võtma otsused, milles käsitletakse kulude hüvitamist nende isikute puhul, kes ei kuulu transpordiühenduse alalisse sekretariaati ja on kutsutud osalema transpordiühenduse koosolekutel, reisi- ja kolimiskulude hüvitamist transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate puhul teenistusse asumisel ja teenistuse lõpetamisel ning transpordiühenduse panust transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate tervise-, töötus-, pensioni- ja töövõimetuskindlustusse. Kui neid küsimusi ei käsitleta kõnealusel koosolekul, kavandatakse nende otsuste vastuvõtmine järgmiseks koosolekuks.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel piirkondlikus juhtimiskomitees võetav seisukoht, kuna sellised otsused on vajalikud transpordiühenduse alalise sekretariaadi korralikuks toimimiseks ja nad on liidule siduvad,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse asutamise lepinguga loodud piirkondlikus juhtimiskomitees võetav seisukoht seoses eeskirjade vastuvõtmisega kulude hüvitamise kohta nende isikute puhul, kes ei kuulu transpordiühenduse alalisse sekretariaati ja on kutsutud osalema transpordiühenduse koosolekutel, reisi- ja kolimiskulude hüvitamise kohta transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate puhul teenistusse asumisel ja teenistuse lõpetamisel ning transpordiühenduse panuse kohta transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate tervise-, töötus-, pensioni- ja töövõimetuskindlustusse, põhineb piirkondliku juhtimiskomitee asjaomaste otsuste eelnõudel, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Kõnealuste otsuste eelnõude väiksemates muudatustes võivad liidu esindajad piirkondlikus juhtimiskomitees kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 4. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/392 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 71, 13.3.2019, lk 1).

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        Nõukogu 4. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/392 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 71, 13.3.2019, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.4.2021
            COM(2021) 180 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees transpordiühendusega seotud teatavate haldus- ja personaliküsimuste osas

               EELNÕU

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIKU JUHTIMISKOMITEE
               OTSUS 2021/...,

               [kuupäev],

               millega võetakse vastu kulude hüvitamise eeskirjad nende isikute puhul, kes ei kuulu transpordiühenduse alalisse sekretariaati ja on kutsutud osalema transpordiühenduse koosolekutel

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIK JUHTIMISKOMITEE,

               võttes arvesse transpordiühenduse asutamise lepingut, eriti selle artiklit 35,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Kulude hüvitamise eeskirjad nende isikute puhul, kes ei kuulu transpordiühenduse alalisse sekretariaati ja on kutsutud osalema transpordiühenduse koosolekutel, on esitatud lisas.

                  Piirkondliku juhtimiskomitee nimel

                  esimees

               LISA
                  Kulude hüvitamise eeskirjad nende isikute puhul, kes ei kuulu transpordiühenduse alalisse sekretariaati ja on kutsutud osalema transpordiühenduse koosolekutel

               1.Kohaldamisala

               1.1.Eeskirju kohaldatakse osalejate suhtes, kes on kutsutud järgmistele transpordiühenduse koosolekutele:

               (a)ministrite nõukogu, piirkondlik juhtimiskomitee, tehnilised komiteed, sotsiaalfoorum;

               (b)eelarvekomitee;

               (c)töökonnad, koordineerimisrühmad ja muud tööorganid, mis on loodud ministrite nõukogu ja piirkondliku juhtimiskomitee otsuste või järeldustega;

               (d)transpordiühenduse alalise sekretariaadi korraldatavad konverentsid, koosolekud, seminarid ja muud foorumid, mis on seotud transpordiühenduse tööprogrammiga;

               (e)muud laadi kohtumised, mis korraldatakse transpordiühenduse asutamislepingu rakendamise raames (kõrgetasemelised arutelud, seminarid jne);

               (f)transpordiühenduse avaldatud ametikohtade valikumenetlused (valikukomisjoni liikmed) või

               (g)transpordiühenduse avaldatud ametikohtade valikumenetlused (kandidaadid).

               1.2.Põhimõtteliselt makstakse hüvitist ainult ühele esindajale iga hüvitisesaaja kohta (ministeerium, reguleeriv asutus, amet, üksus jne). Juhul kui mitu komiteed või töörühma korraldavad ühise koosoleku, võib transpordiühenduse alalise sekretariaadi (edaspidi „alaline sekretariaat“) direktor sellest eeskirjast kõrvale kalduda, tehes põhjendatud otsuse.

               1.3.Hüvitatakse ainult reisi- ja majutuskulud. Päevaraha ei maksta.

               2.Reisikulud

               2.1.Kõigil kutsutud osalejatel on õigus reisikulude hüvitamisele kutses märgitud kohast (töökoha või kodune aadress) koosoleku toimumise kohta, eeldusel et kasutatud on vahemaad silmas pidades kõige sobivamat transpordivahendit. Üldjuhul on selleks teise klassi rongireis vähem kui 400 km pikkuse vahemaa puhul (üks suund vastavalt ametlikule vahemaale raudteel) ja turistiklassi lennureis vähemalt 400 km pikkuse vahemaa puhul.

               2.2.Alalise sekretariaadi direktor püüab tagada, et koosolekud korraldatakse nii, et osalejad saaksid kasutada kõige soodsamaid reisihindu.

               2.3.Reisikulud hüvitatakse ainult reisidokumentide originaalide esitamisel.

               2.4.Kui lennu- või raudteetransporti ei ole võimalik kasutada või need ei ole kulutõhusad, võib reisida bussi või autoga.

               2.5.Isikliku autoga reisimine hüvitatakse vastavalt määrale 0,22 eurot kilomeetri kohta.

               2.6.Taksokulud hüvitatakse üksnes juhul, kui kohalik transport ei ole kättesaadav.

               2.7.Reisikulud hüvitatakse kuni 700 EUR ulatuses.

               3.Majutuskulud

               3.1.Kutsutud osalejatel, kes peavad veetma ühe või mitu ööd koosoleku toimumise kohas, sest koosoleku ajad ei sobitu lennu- või rongiaegadega, on õigus majutuskulude (kuni 120 eurot öö kohta) hüvitamisele. Ööde arv ei tohi ületada koosolekupäevade arvu + üks päev.

               3.2.Erandkorras võib alalise sekretariaadi direktori eelneval nõusolekul hüvitada täiendava öö, kui viibimisaja pikendamine võimaldab kutsutud osalejal saada seoses transpordiga hinnasoodustust, mis ületab lisaöö maksumuse.

               3.3.Hüvitatakse ainult majutuskulud. Muid hotellis viibimisega seotud kulusid (internet, telefon, koopiad, minibaar, lisanduv hommikusöök jne) ei hüvitata.

               4.Piletite ja majutuse ostmine

               4.1.Artikli 1 lõike 1 punktides a–e määratletud kutsutud osalejad broneerivad oma piletid ja majutuse ise. Broneeringud tuleb teha võimalikult varakult, et oleks võimalik saada kõige soodsam hind/tariif. Transpordiühenduse alalise sekretariaadi kantud kulude ettemakse, mis hõlmab ka reisi ja/või majutuse broneerimist, piirdub erandjuhtudega ja selle suhtes kohaldatakse artikli 6 sätteid.

               4.2.Artikli 1 lõike 1 punktides f ja g määratletud osalejate reisi- ja majutuskorraldusega tegeleb alaline sekretariaat.

               5.Hüvitamise kord

               5.1.Reisikulude hüvitamise taotlus esitatakse alalisele sekretariaadile elektrooniliselt hiljemalt 15 kalendripäeva jooksul pärast kõnealuse koosoleku toimumise kuupäeva.

               5.2.Kasutatakse 1. liites esitatud vormi. Taotlusele tuleb lisada dokumendid, mis tõendavad tehtud kulusid, nimelt piletid (sh ühistranspordipiletid) ja arved või elektroonilise broneeringu puhul väljatrükid ja pardakaardid lennu sihtkohta. Esitatud dokumentidel peab kajastuma kasutatud reisijaklass, reisi aeg ja makstud summa. Hüvitist ei maksta, kui ei esitata täielikke arveid.

               5.3.Kõik hüvitamisega seotud kirjad tuleb saata kirjalikult järgmisel aadressil: finance@transport-community.org

               5.4.Hüvitist makstakse ainult pangaülekandega.

               5.5.Kulud hüvitatakse eurodes koosolekul osaleja nimetanud institutsiooni või organisatsiooni antud pangakontole. Kohaldatakse koosoleku kuupäeval kehtinud vahetuskurssi.

               5.6.Kutsutud osaleja erapangakontole võib hüvitist maksta üksnes osaleja nimetanud institutsiooni või organisatsiooni kirjaliku taotluse alusel.

               5.7.Esitatavad pangakonto andmed peavad sisaldama järgmist: makse saaja nimi (kontoomanik), kontoomaniku aadress, panga nimi, pangakonto number (IBAN), SWIFT-kood (BIC).

               6.Reisi- ja majutuskulude ettemaksed

               6.1.Alalise sekretariaadi direktor võib osaleja nimetanud institutsiooni või organisatsiooni kirjaliku taotluse alusel otsustada, kas tuleb teha artikli 1 lõike 1 punktides a–e määratletud osalejate reisi- ja majutuskulude ettemakse.

               6.2.Ettemaksetaotlus esitatakse kirjalikult alalisele sekretariaadile selleks ettenähtud e-posti aadressil finance@transport-community.org vähemalt 21 kalendripäeva enne koosoleku kuupäeva. Kasutatakse 2. liites esitatud vormi. Sellise taotluse hilise esitamise tõttu võidakse taotlus tagasi lükata.

               6.3.Pärast taotluse heakskiitmist ja kooskõlas koosoleku päevakorra projektiga broneerib alaline sekretariaat asjaomase osaleja reisi ja majutuse. Alaline sekretariaat saadab kutsutud osalejale e-posti teel pileti ja majutuse broneeringute kinnitused.

               6.4.Reisikulude ettemakse taotlemisel kohustub osaleja kõnealusel koosolekul osalema.

               6.5.Kui kutsutud osaleja ei saa koosolekul osaleda põhjustel, mis ei ole otseselt seotud transpordiühendusega, hüvitab osaleja nimetanud institutsioon või organisatsioon alalisele sekretariaadile reisi korraldamisega seotud kulud (nt broneeritud piletitega seotud kulud, sealhulgas tühistamistasud jms).

               7.Haldusnormid ja lõppsätted

               7.1.Eeskirjade nõuetekohase rakendamise eest vastutab alalise sekretariaadi direktor.

               7.2.Alaline sekretariaat säilitab hüvitamisega seotud dokumente ja tõendeid, sealhulgas erikohtlemisega seotud dokumente, viis aastat.

               7.3.Eeskirjad avaldatakse pärast nende vastuvõtmist transpordiühenduse veebisaidil.

               1. LIIDE – REISIKULUDE HÜVITAMISE TAOTLUS

                        1. KOOSOLEKU ÜKSIKASJAD

                        Koosoleku kirjeldus:

                        Koht:

                        Kuupäev:
                              Päevade arv:

                        2. OSALEJA

                        PEREKONNANIMI:
                              EESNIMI:

                        INSTITUTSIOON/ORGANISATSIOON:
                              AMET:

                        RIIK:

                        E-POSTI AADRESS:
                              TELEFON:

                        3. PANGAKONTO ANDMED — palun esitage täielik IBAN ja SWIFT/BIC kood

                        KONTOOMANIKU (INSTITUTSIOONI) NIMI JA AADRESS: (palun märkige siia pangakonto omaniku / hüvitise saaja nimi)

                        PANGA NIMI

                        Kontonumber

                        SWIFT (BIC) kood

                        IBAN

                        4. MAJUTUS

                        Alates:

                        Kuni:

                        MAJUTUSE KUUPÄEVAD

                        Hotelliööde koguarv (maksimaalselt 120 eurot öö kohta)

                        Palun lisage hotelliarve koopia

                        5. REISIKULUD

                                 Lennuk, rong, kaugbuss, kohalik transport jne.

                                 LÄHTEKOHT

                                 SIHTKOHT

                                 KLASS

                                 SUMMA

                                 VALUUTA

                                 EURODES

                                 Marsruut

                        Vajaduse korral jätkake eraldi lehel. Palun lisage olemasolevate kviitungite/arvete koopiad, sealhulgas lennu pardakaardid /rongi-/bussipiletid

                                 SÕIDUAUTO

                                 Lähtekoht:

                                 Sihtkoht:

                                 Sihtkoht: (tagasisõit):

                                 Lisatud tõend vahemaa kohta (marsruudi koopia rakendusest Google Maps või

                                 veebisaitidelt ViaMichelin.com või Rome2Rio.com esitatakse PDF- või JPG-vormingus)

                                 KM edasi-tagasi:

                                 EUROT kokku:

                                 TAKSO (kui kohalik ühistransport ei olnud kättesaadav) – nõutav kviitung; vajalik täiendav põhjendus

                                 Summa

                                 Vääring

                                 EURODES

                        TAOTLETAV SUMMA KOKKU EURODES:

                        Muud märkused:

                        Kinnitan, et käesolev hüvitamistaotlus on õige tõend minu reisikulude kohta. Neid kulusid ei ole hüvitatud ja neid ei hüvitata mitte ühestki muust allikast ning ma ei ole lisanud kulusid, mis on makstud või mis makstakse otse muust allikast.

                        Kuupäev: OSALEJA ALLKIRI:

               2. LIIDE – REISIKULUDE ETTEMAKSE TAOTLUS

                        1.Reisija andmed – palun täitke KÕIK sümboliga {*} märgistatud väljad

                        Perekonnanimi*:

                        Eesnimi*:

                        Organisatsiooni/institutsiooni nimi*:

                        Amet:

                        Passi number* (nõutav broneerimiseks):

                        Kontakttelefon:

                        E-posti aadress:

                        Koosoleku nimetus ja toimumise koht:

                        Koosoleku kuupäevad:

                        Alates:

                        Kuni:

                        Reisiteekond:

                        Lähtekoht:

                        Sihtkoht:

                        2.Broneerimistaotlus – palun tehke rist vastavasse kasti

                        REIS  MAJUTUS

                        OLULISED MÄRKUSED OSALEJATELE

                        •Vorm on aluseks transpordiühenduse alalise sekretariaadi poolt reisija nimel korraldatud reisile. Reisija otsene ülemus peab selle eelnevalt heaks kiitma ja saatma skaneeritud kujul alalise sekretariaadi e-posti aadressile finance@transport-community.org

                        •Reisija vastutab ainuisikuliselt esitatud andmete õigsuse eest ja kannab täielikku vastutust mittetäielike või vigaste andmete eest, mille tulemuseks võib olla tühistamine, reisimise võimatus, broneeringuandmete muutmine ja/või sellega seotud lisatasud.

                        •Ühtki lisakulu (minibaari kasutamine hotellis, parkimistasud, lisaööd jne) ei hüvitata.

                        •Reisija on kohustatud säilitama kõik pardakaardid/reisipiletid reisitõendina ning naasmisel palutakse tal saata skaneeritud koopiad eespool nimetatud e-posti aadressile.

                        •Alaline sekretariaat korraldab reisi turul olemasolevate reisi- ja majutuspakkumiste raames, mis vastavad hüvitamiseeskirjade piirangutele ja määradele.

                        •Allakirjutanu kinnitab, et on teadlik kohaldatavate transpordiühenduse hüvitamiseeskirjade artiklis 6.5 sätestatud tagasimakseklauslist: kui kutsutud osaleja ei saa koosolekul osaleda põhjustel, mis ei ole otseselt seotud transpordiühendusega, hüvitab osaleja nimetanud institutsioon või organisatsioon alalisele sekretariaadile reisi korraldamisega seotud kulud (nt broneeritud piletitega seotud kulud, sealhulgas tühistamistasud jms).

                        Taotleja allkiri: _____________

                        Kuupäev: _______

                        Osaleja nimetanud institutsiooni/organisatsiooni juhi heakskiit: ___________ Kuupäev: ______

                        3.TRANSPORDIÜHENDUSE ALALISE SEKRETARIAADI SISEKASUTUSEKS

                        Hinnangulised kulud (eurodes)

                         Eelarvevahendite olemasolu

                        Lennupilet/rongipilet/auto

                        JAH  EI

                        Finants- ja raamatupidamisametnik:

                        Majutus

                        Kuluprognoos KOKKU:

                         DIREKTORI HEAKSKIIT:

                         Heaks kiidetud  Mitte heaks kiidetud

                        Eelarvelise kulukohustuse nr:

               EELNÕU

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIKU JUHTIMISKOMITEE
               OTSUS 2021/...,

               [kuupäev],

               millega võetakse vastu reisi- ja kolimiskulude hüvitamise eeskirjad transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate puhul teenistusse asumisel ja teenistuse lõpetamisel

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIK JUHTIMISKOMITEE,

               võttes arvesse transpordiühenduse asutamise lepingut, eriti selle artikleid 30 ja 35,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Reisi- ja kolimiskulude hüvitamise eeskirjad transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate puhul teenistusse asumisel ja teenistuse lõpetamisel on esitatud lisas.

                  Piirkondliku juhtimiskomitee nimel

                  esimees

               Lisa

               Reisi- ja kolimiskulude hüvitamise eeskirjad transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate puhul teenistusse asumisel ja teenistuse lõpetamisel

               1.Kohaldamisala

               1.1.Eeskirju kohaldatakse järgmise suhtes:

               (a)transpordiühenduse personalieeskirjade kohaldamisalasse kuuluvate transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate (edaspidi „töötajad“), nende abikaasade ja 2–18aastaste ülalpeetavate, tegelikult nende leibkonnas elavate laste reisikulude hüvitamine töötajate teenistusse asumisel ja teenistuse lõpetamisel;

               (b)töötajate kolimis- ja nende esemete ladustamise kulude hüvitamine teenistusse asumisel ja teenistuse lõpetamisel;

               (c)töötajatele sisseseadmistoetuse maksmine teenistusse asumisel.

               2.Reisikulud

               2.1.Reisikulud hüvitatakse

               (a)teenistusse asumisel: värbamiskohast teenistuskohta;

               (b)teenistuse lõpetamisel teenistuskohast päritolukohta, kui sellega kaasneb peamise elukoha muutmine ja see toimub kolme aasta jooksul alates töösuhte lõpetamise kuupäevast.

               2.2.Üldjuhul on transpordiviisiks teise klassi rongireis vähem kui 400 km pikkuse vahemaa puhul (üks suund vastavalt ametlikule vahemaale raudteel) ja turistiklassi lennureis vähemalt 400 km pikkuse vahemaa puhul.

               2.3.Üleliigse pagasiga seotud kulud võib hüvitada kuni 10 kg ulatuses iga hüvitamisõigusliku reisija kohta.

               2.4.Reisikulud hüvitatakse ainult reisidokumentide originaalide esitamisel.

               2.5.Kui lennu- või raudteetransporti ei ole võimalik kasutada või need ei ole kulutõhusad, võib sõita bussi või autoga.

               2.6.Isikliku autoga reisimine hüvitatakse vastavalt määrale 0,22 eurot kilomeetri kohta.

               2.7.Taksoarveid ei hüvitata.

               3.Kolimiskulud

               3.1.Mööbli ja isiklike esemete kolimise kulud, sealhulgas kindlustus tavaliste riskide vastu (eelkõige purunemine, vargus, tulekahju jne), hüvitatakse transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktori eelneval loal

               (a)teenistusse asumisel, kuid mitte hiljem kui ühe aasta möödumisel katseaja lõpust: kolimiseks alalisest elukohast teenistuskohta. Enne töötaja teenistusse asumist toimunud kolimise kulusid ei hüvitata;

               (b)teenistuse lõpetamisel kolimiseks teenistuskohast päritolukohta või kohta, mis asub sama kaugel või lähemal kui päritolukoht.

               3.2.Hüvitatav kulu on kindlasummaline kolimishüvitis või tegelikult kantud kulud.

               3.3.Tegelikult kantud kulud, sealhulgas maksimaalselt 60 päeva ladustamiskulud ja kindlustus tavaliste riskide vastu, hüvitatakse järgmises ulatuses:

               (a)8 000 kg või 40 m³ hüvitamisõigusliku töötaja puhul, keda saadab teenistuskohta või ühineb temaga seal vähemalt üks tema pereliige ja kes reisib transpordiühenduse alalise sekretariaadi kulul;

               (b)4 000 kg või 30 m³ hüvitamisõigusliku töötaja puhul, keda ei saada ükski tema pereliige ja kes reisib transpordiühenduse alalise sekretariaadi kulul;

               (c)tegelike kolimiskulude hüvitamise ülemmäär on 6 000 eurot.

               3.4.Vedu toimub maitsi või meritsi või kõige soodsamal viisil, mille on kindlaks määranud transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor, võttes arvesse võimalikke pakkidesse ja kastidesse pakkimise, veo, pakkide ja kastide lahti pakkimise ning tollimaksudega seotud kulusid.

               3.5.Töötajad peavad transpordiühenduse alalisele sekretariaadile heakskiitmiseks esitama vähemalt kolme kolimisettevõtte pakkumised.

               3.6.Kindlasummaline kolimishüvitis on 30 % töötaja põhipalgast ja selle ülemmäär on 1 500 eurot.

               4.Sisseseadmistoetus

               4.1.Töötajal, keda ei saada ükski tema pereliige ja kes reisib alalise sekretariaadi kulul, on ametisse nimetamisel õigus saada sisseseadmistoetust ühe kuupalga ulatuses.

               4.2.Töötajal, keda saadab teenistuskohta või ühineb temaga seal vähemalt üks tema pereliige ja kes reisib alalise sekretariaadi kulul, on ametisse nimetamisel õigus saada sisseseadmistoetust kahe kuupalga ulatuses, mille transpordiühenduse alaline sekretariaat maksab korraga.

               5.Haldusnormid ja lõppsätted

               5.1.Töötajad teatavad transpordiühenduse alalisele sekretariaadile, kui nende ning vajaduse korral nende pereliikmete reisi- ja kolimiskulud katab osaliselt või täielikult kolmas isik (nt valitsusasutused, kutse esitanud organisatsioon, abikaasa tööandja, muu tööandja jne), millisel juhul transpordiühenduse alaline sekretariaat hüvitab või katab vaid selle osa kuludest, mida kolmas isik ei kata.

               5.2.Eeskirjade nõuetekohase rakendamise eest vastutab transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor.

               5.3.Transpordiühenduse alaline sekretariaat säilitab kolimis- ja reisikulude hüvitamise ning sisseseadmistoetuste maksmisega seotud dokumente ja tõendeid viis aastat.

               5.4.Eeskirju kohaldatakse alates nende piirkondlikus juhtimiskomitees vastuvõtmise päevast.

               5.5.Töötajatel, kes asusid ametisse enne eeskirjade vastuvõtmist, on õigus reisi- ja kolimiskulude hüvitamisele ning sisseseadmistoetuse maksmisele vastavalt käesolevatele eeskirjadele, kui nad esitavad tõendavad dokumendid tegelike kulude kohta ja kuni kindlaksmääratud ülemmääradeni.

               5.6.Sõltuvalt hindade arengust võib transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor teha piirkondlikule juhtimiskomiteele ettepaneku eeskirjad läbi vaadata.

               5.7.Eeskirjad avaldatakse pärast nende vastuvõtmist transpordiühenduse veebisaidil.

               EELNÕU

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIKU JUHTIMISKOMITEE
               OTSUS 2021/...,

               [kuupäev],

               millega võetakse vastu eeskirjad transpordiühenduse panuse kohta transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate tervise-, töötus-, pensioni- ja töövõimetuskindlustusse

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIK JUHTIMISKOMITEE,

               võttes arvesse transpordiühenduse asutamise lepingut, eriti selle artikleid 30 ja 35,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Eeskirjad transpordiühenduse panuse kohta transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate tervise-, töötus-, pensioni- ja töövõimetuskindlustusse on esitatud lisas.

                  Piirkondliku juhtimiskomitee nimel

                  esimees

               Lisa

               Eeskirjad transpordiühenduse panuse kohta transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate tervise-, töötus-, pensioni- ja töövõimetuskindlustusse

               1.Kohaldamisala

               1.1.Eeskirju kohaldatakse transpordiühenduse personalieeskirjade kohaldamisalasse kuuluvate transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate (edaspidi „töötajad“), suhtes.

               1.2.Vastavalt transpordiühenduse personalieeskirjade artikli 12 punktile b sätestatakse käesolevate eeskirjades transpordiühenduse panus töötajate tervise-, töötus-, pensioni- ja töövõimetuskindlustusse.

               2.Tervisekindlustus

               2.1.Töötaja vastutab asjakohase tervisekindlustusskeemi korraldamise eest alates ametisse nimetamise esimesest päevast. Töötaja teavitab transpordiühendust kirjalikult oma tervisekindlustusskeemist ühe kuu jooksul alates ametisse nimetamise kuupäevast.

               2.2.Transpordiühenduse panus töötaja tervisekindlustusse on 7,8 %, arvutatuna transpordiühenduse alalise sekretariaadi eelmise kuu keskmise põhipalga alusel.

               3.Pensionikindlustus

               3.1.Töötaja vastutab endale asjakohase pensionikindlustusskeemi korraldamise eest alates ametisse nimetamise esimesest päevast. Töötaja teavitab transpordiühendust kirjalikult oma pensionikindlustusskeemist ühe kuu jooksul alates ametisse nimetamise kuupäevast.

               3.2.Transpordiühenduse panus töötaja pensionikindlustusse on 5 % töötaja põhipalgast.

               4.Töövõimetus- ja elukindlustus

               4.1.Transpordiühenduse alaline sekretariaat kindlustab töötajad ametikohustuste täitmisega seotud vigastuste, õnnetusjuhtumite, kutsehaiguste, surma või töövõimetuse vastu.

               5.Töötuskindlustus

               5.1.Töötaja vastutab asjakohase töötuskindlustuse korraldamise eest omal kulul.

               6.Lõppsätted

               6.1.Eeskirjade nõuetekohase rakendamise eest vastutab transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor.

               6.2.Eeskirju kohaldatakse alates [nende vastuvõtmisele järgneva kalendrikuu esimesest päevast].

               6.3.Sõltuvalt hindade arengust võib transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor teha piirkondlikule juhtimiskomiteele ettepaneku eeskirjad läbi vaadata.

               6.4.Eeskirjad avaldatakse pärast nende vastuvõtmist transpordiühenduse veebisaidil.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.8.2021
            COM(2021) 450 final
            2021/0254(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses mõiste „teravili“ või „teraviljad“ muutmisega 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni raames

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks rahvusvahelises teraviljanõukogus liidu nimel võetav seisukoht seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni kavandatava muudatusega, et lisada kaunviljad mõistele „teravili“ või „teraviljad“.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.1995. aasta teraviljakaubanduse konventsioon

               1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on edendada rahvusvahelist koostööd teraviljakaubanduse kõigis aspektides, aidata laiendada rahvusvahelist teraviljakaubandust ja tagada selles valdkonnas võimalikult vabad kaubavood. Samuti on konventsiooni eesmärk aidata võimalikult suures ulatuses kaasa rahvusvaheliste teraviljaturgude stabiilsuse saavutamisele kõigi liikmete huvides, suurendada maailmas toiduga kindlustatust ning tagada foorum, kus vahetatakse teraviljakaubandusega seotud teavet ja arutatakse liikmete sellealaseid mureküsimusi.

               Konventsioon jõustus 1. juulil 1995.

               Euroopa Liit on konventsiooniosaline
                  1
               .

               2.2.Rahvusvaheline teraviljanõukogu

               Rahvusvaheline teraviljanõukogu (edaspidi „teraviljanõukogu“) on valitsustevaheline organisatsioon, mis püüab saavutada konventsiooni artiklis 1 esitatud eesmärke. Eelkõige on teraviljanõukogu eesmärk

               ·edendada rahvusvahelist koostööd teraviljakaubanduse kõigis aspektides;

               ·aidata laiendada teraviljasektoris toimuvat rahvusvahelist kaubandust ning muuta see avatumaks ja õiglasemaks;

               ·aidata saavutada rahvusvahelise teraviljaturu stabiilsust, suurendada maailmas toiduga kindlustatust ja toetada selliste riikide arengut, mille majandus sõltub teravilja kaubanduslikust müügist.

               Neid eesmärke püütakse saavutada, muutes turgu läbipaistvamaks turul ja poliitikas toimunud muutuste kohta teabe vahetamise, nende muutuste analüüsimise ja sellealase konsulteerimise teel.

               Rahvusvahelises teraviljanõukogus on 30 liiget, sh paljud maailma suurimad teraviljatootjad ja -importijad. Peale Euroopa Liidu on liikmeteks muu hulgas Argentina, Austraalia, Kanada, Egiptus, India, Jaapan, Venemaa, Ukraina, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid. Liikmete hulgas ei ole Hiina ega Brasiilia.

               Teraviljanõukogu 30 liikmel on kokku 2 000 häält.

               Liidul on 2020/2021. aastal eelarvemenetlustes (vt konventsiooni artikkel 11), st liikmete iga-aastaste osamaksete kindlaksmääramisel, 371 häält
                  2
               .

               Otsuste tegemiseks, st kui toimub hääletamine (vt konventsiooni artikkel 12), on antud 1 000 häält 11-le eksportivale liikmele (sh 244 liidule) ja 1 000 häält 19-le importivale liikmele. Tuleb toonitada, et põhimõtteliselt töötab teraviljanõukogu konsensuse alusel ja hääletatakse väga harva.

               Teraviljanõukogu koosolekutel esindab liitu komisjon. Liikmesriigid võivad osaleda teraviljanõukogu koosolekutel, eelkõige selle istungitel.

               2.3.Rahvusvahelise teraviljanõukogu kavandatav õigusakt

               Teraviljanõukogu tegi 14. mail 2021 ettepaneku lisada kaunviljad konventsiooni (edaspidi „kavandatav akt“) artikli 2 lõike 1 punkti e kohasele mõistele „teravili“ või „teraviljad“. Tehakse ettepanek, et teraviljanõukogu teeks otsuse posti teel (st kirjalik menetlus) 31. oktoobriks 2021. Kui ükski teraviljanõukogu liige ei esita kirjalikku vastuväidet, lisatakse kaunviljad konventsiooni artikli 2 lõike 1 punkti e kohasele mõistele „teravili“ või „teraviljad“ alates 1. novembrist 2021.

               Ettepaneku kohaselt lisatakse „läätsed, kuivatatud herned, kikerherned, kuivatatud oad, muud kaunviljad ja neist valmistatud tooted 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni artikli 2 lõike 1 punkti e kohasele mõistele „teravili“ või „teraviljad““.

               Kavandatava akti eesmärk on võimaldada teraviljanõukogul laiendada oma korrapärast tööd vastavalt konventsiooni artiklile 3 kaunviljadele. Eelkõige peaksid konventsiooni artiklis 3 osutatud korrapärased aruanded, teabevahetus ja eriuuringud hõlmama alates 1. novembrist 2021 kaunvilju ja neist valmistatud tooteid. Konventsiooniosaliste valitsused peaksid tegema koostööd teraviljanõukogu sekretariaadiga ja andma asjakohast teavet kõnealuste kaunviljade ja neist valmistatud toodete kohta.

               Kuigi konventsioonis ei ole kehtestatud erieeskirju posti teel hääletamise korra (või kirjaliku menetluse) kohta, ei nõuta konventsiooni artikliga 14, milles käsitletakse teraviljanõukogu otsuseid, et sellised otsused võetaks vastu teraviljanõukogu istungil.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

                  Euroopa Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni nõukogu otsusega 96/88/EÜ
                     3
                   kehtivusega kuni 30. juunini 1998 ja pärast seda on selle kehtivust korrapäraselt pikendatud. Kooskõlas konventsiooni artikliga 33 pikendatakse konventsiooni iga kord kuni kaheks aastaks. Viimati pikendati konventsiooni rahvusvahelise teraviljanõukogu 7. juuni 2021. aasta otsusega ja see jääb jõusse 30. juunini 2023.

                  Konventsiooni sõlmimise ajal hõlmas artikli 2 lõike 1 punktis e kohane mõiste „terad“ järgmisi tooteid: oder, mais, hirss, kaer, rukis, sorgo, tritikale ja nisu ning neist valmistatud tooted.

                  Seejärel otsustasid teraviljanõukogu liikmed 2008. aastal lisada riisi ja sellest valmistatud tooted mõistele „teravili“ või „teraviljad“ alates 1. juulist 2009. Lisaks laiendati alates 1. juulist 2013 mõiste „teravili“ või „teraviljad“ määratlust, et hõlmata ka mitmesugused õliseemned, nimelt kopra, puuvillaseemned, palmituumad, maapähklid, rapsiseemned/kanolad, sojaoad ja päevalilleseemned ning neist valmistatud tooted.

                  Euroopa Liit on alati olnud teraviljanõukogu aktiivne liige ja toetanud selle töö laiendamist, et analüüsida turu- ja kaubandussuundumusi ka kaunviljade puhul. Seni on seda tehtud vajaduspõhiselt, tingimusel et teraviljanõukogu kiidab heaks iga-aastase tööprogrammi.

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile nõukogu luba hääletada liidu nimel teraviljanõukogus selle poolt, et lisada kaunviljad konventsiooni artikli 2 lõike 1 punkti e kohasele mõistele „teravili“ või „teraviljad“ alates 1. novembrist 2021. Teraviljanõukogu ametlik otsus ettepaneku kohta tehakse kirjaliku menetluse teel (postihääletus) ja selle tähtaeg on 31. oktoober 2021.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsuste vastuvõtmine, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  4
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Rahvusvahelise teraviljanõukogu kavandatava õigusaktiga muudetakse konventsiooni – liidu jaoks siduv rahvusvaheline lepe –, et lisada kaunviljad artikli 2 lõike 1 punkti e kohasele mõistele „teravili“ või „teraviljad“. Seega on kavandatav õigusakt õigusliku toimega.

               Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud põllumajandustoodetega kauplemisega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimene lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna teraviljanõukogu õigusaktiga muudetakse konventsiooni, et lisada kaunviljad artikli 2 lõike 1 punkti e kohasele mõistele „teravili“ või „teraviljad“, on asjakohane avaldada vastav nõukogu otsus pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0254 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses mõiste „teravili“ või „teraviljad“ muutmisega 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni raames

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 3 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) nõukogu otsusega 96/88/EÜ
                  5
                ja konventsioon jõustus 1. juulil 1995. Konventsioon sõlmiti kolmeks aastaks.

               (2)Konventsiooni artikli 2 lõike 1 punktis e on määratletud mõiste „teravili“ või „teraviljad“ konventsiooni tähenduses. Rahvusvahelise teraviljanõukogu liikmed võivad otsustada seda määratlust kooskõlas konventsiooni artikliga 32 muuta.

               (3)Rahvusvahelise teraviljanõukogu sekretariaat tegi 14. mail 2021 ettepaneku lisada kaunviljad konventsiooni artikli 2 lõike 1 punkti e kohasele mõistele „teravili“ või „teraviljad“ alates 1. novembrist 2021. Ettepaneku kohaselt lisatakse „läätsed, kuivatatud herned, kikerherned, kuivatatud oad, muud kaunviljad ja neist valmistatud tooted 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni artikli 2 lõike 1 punkti e kohasele mõistele „teravili“ või „teraviljad“
                  6
               .

               (4)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses konventsiooni artikli 2 lõike 1 punkti e kohase mõiste „teravili“ või „teraviljad“ muutmisega, kuna rahvusvahelises teraviljanõukogus esindatud toodete laiendamine, et lisada kaunviljad mõiste „teravili“ või „teraviljad“ määratlusse, on liidu huvides,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus võetav seisukoht on hääletada teraviljakaubanduse konventsiooni artikli 2 lõike 1 punkti e muutmise poolt, et lisada kaunviljad mõistele „teravili“ või „teraviljad“ vastavalt rahvusvahelise teraviljanõukogu sekretariaadi poolt 14. mail 2021 esitatud ettepanekule.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47.

                     (2)

                        Teraviljanõukogu töö aluseks on eelarveaasta, mis kestab 1. juulist 30. juunini.

                     (3)

                        EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47.

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 63 ja 64.

                     (5)

                        Nõukogu 19. detsembri 1995. aasta otsus 96/88/EÜ, teraviljakaubanduse ja toiduabi konventsioonide (mis moodustavad 1995. aasta rahvusvahelise teraviljalepingu) tunnustamise kohta Euroopa Ühenduse poolt (EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47).

                     (6)

                        Rahvusvaheline teraviljanõukogu, GC53/3, 14. mai 2021, 1. lisa.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.9.2021
            COM(2021) 499 final
            2021/0282(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega(Programm LIFE)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitees vastu võetava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmist

               2.Ettepaneku taust

               2.1.EMP leping

               Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

               2.2.EMP ühiskomitee

               EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel. Vastavalt Lissaboni lepingule vastutab EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel Euroopa välisteenistus.

               2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

               EMP ühiskomitee võtab eeldatavasti vastu EMP ühiskomitee otsuse (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               Kavandatava õigusakti eesmärk on laiendada EMP lepingu lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks EMP EFTA riikide osalemist keskkonna- ja kliimameetmete programmis (LIFE). Seetõttu tuleb EMP lepingusse inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/783, millega see programm luuakse ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 1293/2013
                  1
               .

                  Kuna Liechtenstein ja Norra ei ole väljendanud huvi programmis LIFE osalemise vastu, puudutab EMP ühiskomitee otsuse eelnõu üksnes Islandi.

               Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Makse võib teha aga alles pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist ja pärast seda, kui Euroopa Komisjon on esitanud EMP EFTA riikidele ELi rahastamisnõude.

               Seetõttu kohaldatakse ühiskomitee otsuse eelnõu tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, et katta 1. jaanuari 2021 ja makse saamise vaheline ajavahemik. Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

               Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab esitada selle seisukoha EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

               EMP ühiskomitee otsuse eelnõu sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.

               Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus vastab EMP lepingusse inkorporeeritava õigusakti materiaalõiguslikule alusele. Programm LIFE põhineb ELi toimimise lepingu XX jaotise „Keskkond“ artikli 192 lõikel 1. Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslikuks aluseks peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               5.Mõju eelarvele

                  Island toetab rahaliselt liidu eelarvet. Täpne summa määratakse kindlaks kooskõlas EMP lepingu sätetega pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               6.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna EMP ühiskomitee aktiga muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0282 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega

                  (Programm LIFE)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse ELi toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  3
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  4
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis sisaldab sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/783
                  5
               .

               (4)EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) tuleks seetõttu vastavalt muuta.

               (5)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seega põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 172, 17.5.2021, lk 53.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (4)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/783, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1293/2013 (ELT L 172, 17.5.2021, lk 53).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.9.2021
            COM(2021) 499 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega (Programm LIFE)

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               [kuupäev],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/783, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1293/2013
                  1
               .

               (2)On asjakohane, et EFTA riikide osalemine määrusest (EL) 2021/783 tulenevates meetmetes algaks 1. jaanuaril 2021, sõltumata sellest, millal käesolev otsus vastu võetakse või kas käesoleva otsuse kohaldamiseks vajalike põhiseadusest tulenevate võimalike nõuete täitmisest teatatakse pärast 10. juulit 2021.

               (3)EFTA riikides moodustatud üksused peaksid saama osaleda meetmetes, mille võtmist alustatakse enne käesoleva otsuse jõustumist. Pärast 1. jaanuari 2021 võetud meetmete kulusid võib käsitada rahastamiskõlblikena samadel tingimustel nagu ELi liikmesriikides moodustatud üksuste kulusid, eeldusel, et käesolev otsus jõustub enne asjaomaste meetmete lõpuleviimist.

               (4)EFTA riikide ning nende asutuste, ettevõtete, organisatsioonide ja kodanike Euroopa Liidu programmides osalemise tingimused on sätestatud EMP lepingus, eriti selle artiklis 81.

               (5)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 vastavalt muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks toimuda alates 1. jaanuarist 2021,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artikli 3 lõikesse 7 lisatakse järgmine punkt:

               „f)ühenduse õigusaktid, mis jõustuvad alates 1. jaanuarist 2021:

               –32021 R 0783: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/783, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1293/2013 (ELT L 172, 17.5.2021, lk 53).

               Pärast 1. jaanuari 2021 alustatud meetmete kulusid võib käsitada alates nende asjaomases toetuslepingus või toetuse andmise otsuses sätestatud alguskuupäevast rahastamiskõlblikena nendes sätestatud tingimustel, eeldusel, et EMP ühiskomitee [kuupäev] 2021. aasta otsus nr XX/2021 [käesolev otsus] jõustub enne nende meetmete lõpuleviimist.

               Liechtenstein ja Norra ei osale kõnealuses programmis ega selle rahastamises.“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui kõik EMP lepingu
                  2* artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […].

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  [...]

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                  [...]

                     (1)

                        ELT L 172, 17.5.2021, lk 53.

                     (2)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.9.2021
            COM(2021) 533 final
            2021/0284(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega(Programm „EL tervise heaks“)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitees vastu võetava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmist

               2.Ettepaneku taust

               2.1.EMP leping

               Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

               2.2.EMP ühiskomitee

               EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel. Vastavalt Lissaboni lepingule vastutab EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel Euroopa välisteenistus.

               2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

               EMP ühiskomitee võtab eeldatavasti vastu EMP ühiskomitee otsuse (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               Kavandatava õigusakti eesmärk on laiendada EMP lepingu lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks EMP EFTA riikide osalemist liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammis (programm „EL tervise heaks“) ajavahemikul 2021–2027. Seetõttu tuleb EMP lepingusse inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/522, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm (programm „EL tervise heaks“) ja tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 282/2014
                  1
               .

                  Kuna Liechtenstein ei ole väljendanud huvi programmis „EL tervise heaks“ osalemise vastu, puudutab EMP ühiskomitee otsuse eelnõu üksnes Norrat ja Islandi.

               Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Makse võib teha aga alles pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist ja pärast seda, kui Euroopa Komisjon on esitanud EMP EFTA riikidele ELi rahastamisnõude.

               Seetõttu kohaldatakse ühiskomitee otsuse eelnõu tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, et katta 1. jaanuari 2021 ja makse saamise vaheline ajavahemik. Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

               Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab esitada selle seisukoha EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

               EMP ühiskomitee otsuse eelnõu sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.

               Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus vastab EMP lepingusse inkorporeeritava õigusakti materiaalõiguslikule alusele. Programm „EL tervise heaks“ põhineb ELi toimimise lepingu artikli 168 lõikel 5 ja XIV jaotisel „Rahvatervis“. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 168 lõige 5.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslikuks aluseks peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 168 lõige 5 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               5.Mõju eelarvele

                  Island ja Norra toetavad rahaliselt liidu eelarvet. Täpne summa määratakse kindlaks kooskõlas EMP lepingu sätetega pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               6.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna EMP ühiskomitee aktiga muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0284 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega

                  (Programm „EL tervise heaks“)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 168 lõiget 5 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  3
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  4
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis sisaldab sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/522
                  5
               .

               (4)EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) tuleks seetõttu vastavalt muuta.

               (5)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seega põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 107, 26.3.2021, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (4)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/522, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm (programm „EL tervise heaks“) ajavahemikuks 2021–2027 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 ( ELT L 107, 26.3.2021, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.9.2021
            COM(2021) 533 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega (Programm „EL tervise heaks“)

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               [kuupäev],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/522, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm (programm „EL tervise heaks“) ajavahemikuks 2021–2027 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014
                  1
               .

               (2)On asjakohane, et EFTA riikide osalemine määrusest (EL) 2021/522 tulenevates meetmetes algaks 1. jaanuaril 2021, sõltumata sellest, millal käesolev otsus vastu võetakse või kas käesoleva otsuse kohaldamiseks vajalike põhiseadusest tulenevate võimalike nõuete täitmisest teatatakse pärast 10. juulit 2021.

               (3)EFTA riikides moodustatud üksused peaksid saama osaleda meetmetes, mille võtmist alustatakse enne käesoleva otsuse jõustumist. Pärast 1. jaanuari 2021 võetud meetmete kulusid võib käsitada rahastamiskõlblikena samadel tingimustel nagu ELi liikmesriikides moodustatud üksuste kulusid, eeldusel, et käesolev otsus jõustub enne asjaomaste meetmete lõpuleviimist.

               (4)EFTA riikide ning nende asutuste, ettevõtete, organisatsioonide ja kodanike Euroopa Liidu programmides osalemise tingimused on sätestatud EMP lepingus, eriti selle artiklis 81.

               (5)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks toimuda alates 1. jaanuarist 2021,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artikli 16 lõikesse 1 lisatakse järgmine taane:

               „-32021 R 0522: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/522, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm (programm „EL tervise heaks“) ajavahemikuks 2021–2027 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 1).

               Pärast 1. jaanuari 2021 alustatud meetmete kulusid võib käsitada alates nende asjaomases toetuslepingus või toetuse andmise otsuses sätestatud alguskuupäevast rahastamiskõlblikena nendes sätestatud tingimustel, eeldusel, et EMP ühiskomitee [kuupäev] 2021. aasta otsus nr XX/2021 [käesolev otsus] jõustub enne nende meetmete lõpuleviimist.

               Liechtenstein ei osale kõnealuses programmis ega selle rahastamises.“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui kõik EMP lepingu
                  2* artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […].

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  [...]

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                  [...]

                     (1)

                        ELT L 107, 26.3.2021, lk 1.

                     (2)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.9.2021
            COM(2021) 534 final
            2021/0285(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsiooni („Helsingi konventsioon“) raames seoses kõnealuse konventsiooni III lisa II osa muutmise soovituse vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Läänemere merekeskkonna kaitse komisjonis võetav seisukoht seoses Helsingi konventsiooni III lisa II osa muutmise soovituse kavandatava vastuvõtmisega

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Helsingi konventsioon

               Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on kaitsta Läänemere merekeskkonda igasuguse reostuse, industrialiseerimise ja muu inimtegevuse eest. Konventsioon jõustus 3. mail 1980. Seda muudeti 1992. aastal.

               Euroopa Liit on konventsiooniosaline
                  1
               .

               2.2.Läänemere merekeskkonna kaitse komisjon (HELCOM)

               Läänemere merekeskkonna kaitse komisjon, mida tuntakse ka Helsingi komisjonina (HELCOM), koosneb kõigi kümne konventsiooniosalise
                  2
                esindajatest. See tuleb kokku korrapäraste ajavahemike järel ja igal ajal konkreetsete asjaolude tõttu. Komisjoni ülesannete hulka kuulub järelevalve konventsiooni rakendamise üle ning merepiirkonna tingimuste, võetavate meetmete tõhususe, seatud prioriteetide ja mis tahes täiendavate või mitmesuguste meetmete vajaduse läbivaatamine.

               Vastavalt konventsiooni artiklile 23 on igal konventsiooniosalisel komisjonis üks hääl. ELil on nii palju hääli, kui palju on konventsiooniosalisest liikmesriike. EL ei kasuta oma hääleõigust, kui seda teevad liikmesriigid, ja vastupidi.

               Konventsiooni artikli 19 lõike 5 kohaselt võtab komisjon otsused vastu konventsiooniosaliste ühehäälse otsusega, kui ei ole sätestatud teisiti.

               2.3.Läänemere merekeskkonna kaitse komisjoni kavandatav õigusakt

               20. oktoobril 2021 kavatseb Läänemere merekeskkonna kaitse komisjon HELCOMi ministrite 2021. aasta kohtumisel vastu võtta soovituse, millega muudetakse Helsingi konventsiooni III lisa II osa (edaspidi „kavandatav akt“).

               Muudatusettepaneku eesmärk on ajakohastada lepingu III lisa II osa nõudeid, lisades hiljutised arengud teaduslikes teadmistes heade põllumajandustavade kohta ja uue mõistete sõnastiku, võttes arvesse kehtivaid ELi õigusakte, ning lisada uus punkt toitainete ringlussevõtu kohta, mis põhineb ELi eesistumisel toimunud komisjoni 2018. aasta Brüsseli ministrite kohtumise tulemustel.

               Kavandatava akti vastuvõtmisega avatakse lepingu artikli 32 kohane vaikiva nõusoleku menetlus, et muuta kõnealuse konventsiooni III lisa II osa. Konventsiooni III lisa II osa muutmine on liidu jaoks siduv.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Korduvalt on tunnistatud vajadust kaitsta Läänemere elurikkust ja ökosüsteeme, sealhulgas riikide jurisdiktsiooni alt välja jäävatel merealadel.

               Põllumajandusest lähtuva reostuse vältimist käsitleva Helsingi konventsiooni III lisa II osa muutmise eesmärk on ajakohastada konventsiooni nõudeid. Eelkõige kohandati punkti 3 (sõnniku ladustamine) ja punkti 6 (orgaaniliste väetiste kasutamine), et need kajastaksid hiljutisi arenguid teaduslikes teadmistes heade põllumajandustavade kohta. Ühtlasi lisatakse uus punkt toitainete ringlussevõtu kohta, et kajastada sellega seoses ELi eesistumise ajal HELCOMi 2018. aasta deklaratsioonis võetud kohustusi, ning uus terminite sõnastik, võttes arvesse kehtivaid ELi õigusakte.

               Pidades silmas HELCOMi ministrite kohtumist 2021. aasta oktoobris, on liidu seisukoht vajalik, sest kavandatava soovitusega avatakse Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsiooni artikli 32 kohane vaikiva nõusoleku menetlus, et muuta kõnealuse konventsiooni III lisa II osa. Konventsiooni III lisa II osa muutmine on liidu jaoks siduv. Kuna lisa muutmisega ajakohastatakse Läänemere kaitse nõudeid, muudetakse ELi rahvusvahelisi kohustusi ja eesmärke ning parandatakse keskkonnakaitset, tehakse ettepanek, et liit toetaks soovituse vastuvõtmist.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Läänemere merekeskkonna kaitse komisjon on kokkuleppega, nimelt Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsiooniga loodud organ.

               Akt, mis Läänemere merekeskkonna kaitse komisjonil tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandataval aktil on õiguslik toime, kuna sellega avatakse konventsiooni artikli 32 kohane vaikiva nõusoleku menetlus, et muuta selle III lisa II osa.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta konventsiooni institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnakaitsega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2021/0285 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsiooni („Helsingi konventsioon“) raames seoses kõnealuse konventsiooni III lisa II osa muutmise soovituse vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsiooni, nagu seda on muudetud 1992. aastal (edaspidi „kokkulepe“), nõukogu otsusega 94/157/EÜ
                  4
               .

               (2)Kokkuleppe artikli 32 kohaselt võib Läänemere merekeskkonna kaitse komisjon vastu võtta kokkuleppe lisade muudatusi.

               (3)Läänemere merekeskkonna kaitse komisjon kavatseb 20. oktoobril 2021 toimuval 2021. aasta ministrite kohtumisel vastu võtta soovituse kokkuleppe III lisa II osa muutmiseks.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel Läänemere merekeskkonna kaitse komisjonis võetav seisukoht, kuna komisjoni soovitatud lisade muudatused võetakse vastu kokkuleppe artikli 32 kohase vaikiva nõusoleku menetluse teel. Konventsiooni III lisa II osa muutmine on liidu jaoks siduv.

               (5)Kuna III lisa II osa kavandatava muutmisega ajakohastatakse Läänemere kaitse nõudeid, muudetakse ELi rahvusvahelisi kohustusi ja eesmärke ning parandatakse keskkonnakaitset, tehakse ettepanek, et liit toetaks soovituse vastuvõtmist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Läänemere merekeskkonna kaitse komisjoni 2021. aasta ministrite kohtumisel, on toetada Helsingi konventsiooni III lisa II osa muutmise soovituse vastuvõtmist.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 73, 16.3.1994, lk 19.

                     (2)

                        Taani, Eesti, Euroopa Liit, Soome, Saksamaa, Läti, Leedu, Poola, Venemaa Föderatsioon ja Rootsi.

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        EÜT L 73, 16.3.1994, lk 19.