				|

		52011PC0631

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 seoses ühtse otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamisega /* KOM/2011/0631 lõplik - 2011/0285 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Mitmeaastast finantsraamistikku 2014–2020
(edaspidi „mitmeaastane finantsraamistik”)[1]
käsitlevas komisjoni ettepanekus on sätestatud ühise põllumajanduspoliitika
(edaspidi „ÜPP”) eelarveraamistik ja põhisuunad. Selle alusel esitab komisjon
määruste paketi, milles sätestatakse ÜPP õiguslik raamistik aastateks
2014–2020, ning mõjuhinnangu, milles kaalutakse alternatiivseid võimalusi
poliitika kujundamiseks.
Käesolev reformiettepanek põhineb 2020.
aastaks seatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärke käsitleval teatisel,[2] milles esitatakse üldised
poliitilised valikuvõimalused, et tulla toime põllumajanduse ja maapiirkondade
tulevaste probleemidega ning täita ÜPP eesmärgid, nimelt: 1) elujõuline
toidutööstus; 2) loodusvarade säästev majandamine ja kliimameetmed; ning 3)
tasakaalustatud territoriaalne areng. Teatises käsitletud reformi suundi on
ulatuslikult toetatud nii institutsioonidevahelises arutelus[3] kui ka mõjuhinnangu raames
toimunud sidusrühmade nõupidamisel.
Kogu protsessist nähtus üks ühine teema –
vajadus edendada ressursitõhusust, et tagada ELi põllumajanduse ja
maapiirkondade arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv vastavalt Euroopa
2020. aasta strateegiale, säilitades põllumajanduspoliitika kahesambaline struktuur,
mille puhul kasutatakse täiendavaid vahendeid samade eesmärkide saavutamiseks.
Esimese samba moodustavad otsemaksed ja turumeetmed, mille alusel antakse ELi
põllumajandustootjatele iga-aastast sissetulekutoetust ning toetust
konkreetsete turuhäirete puhul; teise sambaga on hõlmatud maaelu arengu
meetmed, mille puhul liikmesriigid koostavad ja kaasrahastavad ühise raamistiku
alusel mitmeaastaseid programme[4].
ÜPP järjestikuste reformidega on suurendatud
põllumajanduse turule orienteeritust, võimaldades tootjatele
sissetulekutoetust, parandades keskkonnanõuete integreerimist ning tugevdades
toetust maaelu arengule, mis on kogu ELi maapiirkondade arengu integreeritud
poliitika. Samast reformiprotsessist tulenevad aga ka nõuded, et toetust
liikmesriikide vahel ja liikmesriikides tuleb paremini jaotada ning
sihipärasemalt suunata meetmeid, mida võetakse keskkonna-alaste probleemide
ning turu suurenenud volatiilsusega tõhusamalt toimetulemiseks.
Varem tehti reforme peamiselt selleks, et
leida lahendus siseprobleemidele alates tohututest ülejääkidest kuni
toiduohutuse kriisideni; kõnealused reformid tulid ELile kasuks nii Euroopa kui
ka rahvusvahelisel tasandil. Enamik tänapäeva vastavatest ülesannetest on
siiski tingitud põllumajandusvälistest faktoritest ning vajaksid seega
ulatuslikumat poliitilist reageeringut.
Sissetulekud põllumajanduses on eeldatavasti
ka edaspidi löögi all, kuna põllumajandustootjad on silmitsi suuremate riskide,
tootlikkuse aeglustumise ja sisendihindade tõusust tingitud hinnavahe väikese
erinevusega; seetõttu on vaja säilitada sissetulekutoetus ja tõhustada
vahendeid, et paremini riske juhtida ja kriisiolukordadele reageerida. Tugev
põllumajandus on eluliselt oluline ELi toidutööstuse ja ülemaailmselt toiduga
kindlustatuse jaoks.
Samal ajal peavad põllumajandus ja
maapiirkonnad tegema jõupingutusi, et täita kliima- ja energiaalaseid ning
elurikkuse strateegia kõrgeid eesmärke, mis on ELi 2020. aasta tegevuskava
osad. Põllumajandus- ja metsandustootjaid kui peamisi maakasutajaid on vaja toetada
selliste põllumajandustootmise ja tootmistavade rakendamisel ja säilitamisel,
millest on kasu keskkonnaalaste ja kliimaeesmärkide saavutamisel, kuna
turuhinnad selliste avalike hüvede pakkumist ei kajasta. Väga oluline on
kasutada maapiirkondade eripalgelist potentsiaali ning sellega panustada
kaasavasse majanduskasvu ja ühtekuuluvusse.
Seepärast ei ole tulevane ÜPP selline
poliitika, mis tegeleb üksnes väikese, kuigi olulise ELi majanduse osaga, vaid
see on ka selline poliitika, mis on strateegilise tähtsusega toiduga
kindlustatuse, keskkonna ja territoriaalse tasakaalu jaoks. Selles seisneb ELi
lisandväärtus tõeliselt ühise poliitika puhul, millega on võimalik kõige
tõhusamalt kasutada piiratud eelarvevahendeid, et säilitada säästev
põllumajandus kogu ELis, lahendada selliseid olulisi piiriüleseid ülesandeid
nagu kliimamuutused ja solidaarsuse tugevdamine liikmesriikide vahel, kuid
võimaldada ka kohalikele vajadustele sobivat paindlikku rakendamist.
Mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekus
sätestatud raamistikuga nähakse ette, et ÜPP võiks jääda oma kahesambalise
struktuuri juurde, säilitades iga samba kohta eelarve 2013. aasta tasemel ning
keskendudes ELi põhiprioriteetide saavutamisele. Säästvat tootmist tuleks
soodustada otsetoetustega, eraldades 30 % nende eelarvelistest vahenditest
kohustuslikeks meetmeteks, mis on kasulikud kliima ja keskkonna jaoks.
Toetusetasemed peaksid järk-järgult lähenema ning suuremate abisaajate toetusi
tuleks järk-järgult piirata. Koos muude ELi ühiselt hallatavate fondidega
tuleks maaelu areng lisada ühisesse strateegilisse raamistikku, millel on
tulemusele orienteeritud lähenemisviis ning mille puhul kehtivad selged ja
tõhustatud eeltingimused. Seoses turumeetmetega tuleks ÜPP rahastamist
väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku tõhustada kahe instrumendiga: 1)
kriisireserv hädaolukordadele reageerimiseks; ning 2) Globaliseerumisega
Kohanemise Euroopa Fondi kohaldamisala laiendamiseks.
Selle põhjal on ÜPP õigusraamistiku
põhielemendid ajavahemikuks 2014–2020 sätestatud järgmistes määrustes:
–
ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus,
millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel
põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad („otsetoetuste
määrus”);
–
ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus,
millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ühise
turukorralduse määrus) („ÜTK määrus”);
–
ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu
toetuste kohta („maaelu arengu määrus”);
–
ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta
(„horisontaalne määrus”);
–
ettepanek: nõukogu määrus, millega määratakse
kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste
ja hüvitiste kehtestamise meetmed;
–
ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009 seoses
põllumajandustootjatele 2013. aastal makstavate otsetoetuste;
–
ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 seoses ühtse otsemaksete
kava ja viinamarjakasvatajate toetamisega.
Maaelu arengu määrus põhineb komisjoni 6.
oktoobril 2011 esitatud ettepanekul, milles sätestatakse kõigi ühise
strateegilise raamistiku[5]
kohaselt toimivate fondide ühiseeskirjad. Järgneb veel üks määrus, milles
käsitletakse enim puudust kannatavate isikute toetuseks ettenähtud abikava,
mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide kohaselt.
Lisaks sellele on ettevalmistamisel uued
eeskirjad, milles käsitletakse toetusesaajaid käsitleva teabe avaldamist,
võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu esitatud vastuväiteid, ning püüdes leida
kõige sobivamat lahendust, et kooskõlastada toetusesaajate isikuandmete kaitse
õigus läbipaistvuse põhimõttega.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Mõjuhinnangus hinnatakse ja võrreldakse
kehtiva poliitikaraamistiku hindamise ning tulevaste probleemide ja vajaduste
analüüsi põhjal kolme alternatiivse stsenaariumi mõju. See on pika, 2010. aasta
aprillis alanud protsessi tulemus, mida juhtis talitustevaheline rühm, mis
koondas ulatuslikud kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed analüüsid, sealhulgas
kehtestas võrdlusaluse keskmise tähtajaga prognooside näol
põllumajandusturgudele ja tuludele kuni 2020. aastani ning koostas mudeli
põllumajandussektori poolt majandusele avalduvate eri poliitikastsenaariumide
mõjude kohta.
Mõjuhinnangus töötati välja järgmised kolm
stsenaariumi: 1) kohandamisstsenaarium, mille korral jätkuks praegune
poliitikaraamistik, kuid tegeletakse selle kõige olulisemate puudustega, nt
otsetoetuste jaotamine; 2) integratsioonistsenaarium, mis hõlmab suuri
poliitilisi muudatusi, mis seisnevad otsetoetuste tõhusamas suunamises ja nende
keskkonnasäästlikumaks muutmises ning tugevdatud strateegilises suunatuses
maaelu arengu poliitika paremaks koordineerimiseks muude ELi poliitikatega,
samuti õigusliku aluse laiendamises tootjatevahelise koostöö suurendamiseks;
ning 3) ümbersuunamisstsenaarium, mille puhul keskendutakse poliitikas vaid
keskkonnale ning kaotatakse järk-järgult otsetoetused, eeldades et
tootmisvõimsust saab säilitada ka ilma toetusteta ning maapiirkondade
sotsiaal-majanduslikke vajadusi saab hõlmata muude poliitikatega.
Võttes arvesse majanduskriisi ja riikide
rahandusele avaldunud survet, millele EL vastas Euroopa 2020. aasta
strateegiaga ja mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekuga, rõhutatakse kolme
stsenaariumi puhul eri aspekte seoses tulevase ÜPP kolme poliitikaeesmärgiga,
milleks on konkurentsivõimelisem ja jätkusuutlikum põllumajandus elujõulistes
maapiirkondades. Selleks et saavutada parem kooskõla Euroopa 2020. aasta
strateegiaga, eelkõige ressursitõhususe aspektist, on järjest olulisem
parandada põllumajanduslikku tootlikkust teadusuuringute, teadmussiirde ning
koostöö ja innovatsiooni edendamise kaudu (sealhulgas põllumajanduse
tootlikkust ja jätkusuutlikust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse
kaudu). Kuna ELi põllumajanduspoliitika puhul ei tegutseta enam kauplemist
moonutavas poliitikakeskkonnas, tuleb arvestada sektorile mõjuva lisasurvega,
mis tuleneb täiendavast liberaliseerimisest Doha arengukava või
vabakaubanduspiirkonna raames koos Mercosuriga.
Koostati kolm poliitikastsenaariumi, mille
puhul võeti arvesse mõjuhinnangu raames läbiviidud konsultatsioonides
väljendatud eelistusi. Huvitatud pooled said esitada oma arvamused ajavahemikul
23.11.2010–25.1.2011 ning 12.1.2011 korraldati nõuandekomitee kohtumine.
Põhipunktid on kokkuvõtlikult järgmised[6].

–
Sidusrühmade hulgas toetatakse laialdaselt vajadust
tugeva, kahe samba struktuuril põhineva ÜPP järele, et lahendada probleeme
seoses toiduga kindlustatuse, loodusvarade säästva majandamise ja
territoriaalse arenguga.
–
Enamik vastajaid leidis, et ÜPP peaks aitama kaasa
turgude ja hindade stabiliseerimisele.
–
Sidusrühmadel on eriarvamused toetuse suunamise
kohta (eelkõige otsetoetuste ümberjaotamine ja toetuste piiramine).
–
Ollakse ühel meelel selles suhtes, et mõlemal
sambal on oluline osa kliimameetmete tõhustamises ning suuremas
keskkonnahoidlikkuses ELi ühiskonna heaoluks. Kuigi paljud põllumajandustootjad
leiavad, et see toimib juba praegu, on laiem avalikkus veendunud, et I samba
kohaseid toetusi saaks kasutada tulemuslikumalt.
–
Vastajad soovivad, et kõik ELi piirkonnad,
sealhulgas vähem soodsad piirkonnad saaksid osa tulevasest majanduskasvust ja
arengust.
–
Paljud vastajad rõhutasid ÜPP integreerimist muude
poliitikatega, nt keskkond, tervishoid, kaubandus, areng.
–
Innovatsioonis, konkurentsivõimelise ettevõtluse
arendamises ning ELi kodanikele avalike hüvede pakkumises nähti võimalust viia
ÜPP vastavusse Euroopa 2020. aasta strateegiaga.
Mõjuhinnangus võrreldi seega kolme
alternatiivset poliitikastsenaariumi.
Ümbersuunamisstsenaarium kiirendaks
strukturaalset kohandamist põllumajandussektoris, suunates tootmise kõige
kulutõhusamatele valdkondadele ja tulemuslikesse sektoritesse. Kuigi
keskkonnatoetusi suurendatakse märkimisväärselt, seab see sektori ette suuremad
ohud, kuna turusekkumine on võimalik vaid piiratud ulatuses. Lisaks suureneksid
oluliselt sotsiaalsed ja keskkonnakulud, kuna vähem konkurentsivõimelised
piirkonnad oleksid silmitsi märkimisväärse tulude vähenemise ja keskkonna
halvenemisega, kuna kõnealuse poliitika järgi kaoks otsetoetuste võimendav
mõju, mis on seotud nõuetele vastavuse tingimustega.
Teisest küljest võimaldaks
kohandamisstsenaarium kõige paremini praegust poliitikat jätkata, millega
kaasneks küll piiratud, kuid tuntav paranemine nii põllumajanduse
konkurentsivõime kui ka keskkonnahoidlikkuse seisukohalt. Siiski on tõsiseid
kahtlusi, kas selle stsenaariumi puhul tegeletakse piisavalt oluliste tulevaste
kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamisega, mis toetaks ka põllumajanduse
pikaajalist säästlikkust.
Integratsioonistsenaarium oleks uus edasiminek
otsetoetuste paremal suunamisel ja nende keskkonnasäästlikumaks muutmisel.
Analüüs näitab, et keskkonnasäästlikkuse aspekt ei tekita
põllumajandustootjatele suuri kulusid, kuid mõningane halduskoormus on siiski
vältimatu. Seega on uue tõuke andmine maaelu arengule võimalik tingimusel, et
liikmesriigid ja piirkonnad kasutavad uusi võimalusi tõhusalt ning et ühine
strateegiline raamistik koos muude ELi vahenditega ei kaotaks sünergiat I
sambaga ega nõrgestaks maaelu arengule omaseid tugevaid külgi. Kui õige
tasakaal on saavutatud, oleks see stsenaarium kõige asjakohasem põllumajanduse
ja maapiirkondade pikaajalise säästlikkuse seisukohalt.
Selle põhjal järeldatakse mõjuhinnangus, et
integratsioonistsenaarium on kõige tasakaalustatum selleks, et viia ÜPP
järk-järgult vastavusse ELi strateegiliste eesmärkidega ning see tasakaal
kajastub ka eri elementide rakendamisel õigusakti ettepanekutes. Samuti on
oluline töötada välja hindamisraamistik ÜPP tulemuslikkuse mõõtmiseks koos
ühiste, poliitikaeesmärkidega seotud näitajatega.
Lihtsustamist peetakse kogu protsessi vältel
väga oluliseks ning lihtsustamist tuleks mitmel eri viisil edendada, näiteks
nõuetele vastavuse ja turuinstrumentide täiustamise või väikepõllumajandustootjate
kava väljatöötamisega. Lisaks tuleks otsetoetuste keskkonnasäästlikumaks
muutmist kavandada selliselt, et halduskoormus, sealhulgas kontrollikulud
oleksid võimalikult väikesed.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Soovitatakse säilitada kehtiv ÜPP kahesambaline
struktuur, milles I samba üldiselt kohaldatavaid iga-aastasi kohustuslikke
meetmeid täiendavad vabatahtlikud meetmed, mis on paremini kohandatud riiklike
ja piirkondlike eripäradega II samba mitmeaastase programmipõhise lähenemise
alusel. Siiski tuleks otsetoetuste uue kontseptsiooni puhul paremini kasutada
ära sünergiat II sambaga, mille meetmed viiakse omakorda ühisesse
strateegilisse raamistikku, et neid paremini kooskõlastada muude ELi ühiselt
hallatavate vahenditega.
Seoses sellega jäetakse alles ka nelja peamise
õigusakti praegune struktuur, ehkki finantsmääruse reguleerimisala on
suurendatud, et koondada üldsätted horisontaalsesse määrusesse.
Ettepanekud on kooskõlas subsidiaarsuse
põhimõttega. ÜPP on tõepoolest ühine poliitika: see kuulub ELi ja
liikmesriikide jagatud pädevusse, mida hallatakse ELi tasandil säästva ja
mitmekesise põllumajanduse säilitamiseks ELis ning oluliste piiriüleste
probleemidega tegelemiseks, näiteks kliimamuutused ja liikmesriikide vahelise
solidaarsuse suurendamine. Võttes arvesse tulevikuprobleeme seoses toiduga
kindlustatusega ning keskkonna ja territoriaalse tasakaaluga, jääb ÜPP
strateegilise tähtsusega poliitikaks, et tagada kõige tulemuslikum lahendus
poliitilistele probleemidele ning eelarvevahendite kõige tõhusam kasutamine.
Lisaks soovitatakse jätta alles kahe samba vahendite praegune struktuur, mille
puhul on liikmesriikidel suurem vabadus suunata meetmeid kohalike eripärade
arvestamiseks ning samuti II samba kaasrahastamiseks. II sammas hõlmab ka uut Euroopa
innovatsioonipartnerlust ja riskijuhtimise meetmete kogumit. Samal ajal viiakse
poliitika paremini vastavusse Euroopa 2020. aasta strateegiaga (sealhulgas
ühine raamistik muude ELi vahenditega) ning võetakse kasutusele mitmed
parandamise ja lihtsustamise elemendid. Mõjuhinnangu raames teostatud analüüs
näitab selgelt, millised kulud tekivad seoses negatiivsete keskkonda
mõjutavate, sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgedega, kui midagi ei võeta
ette.
Kehtiva ÜTK määruse käesoleva muudatusega
nähakse ette viinamarjakasvatajate toetusmeetme lõplik ülekandmine ühtsesse
otsemaksete kavva. Liikmesriigid peavad 1. detsembriks 2012 langetama vastava
otsuse, mis jõustub alates 2014. aastast.
4.           MÕJU EELARVELE
Mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekuga on
ette nähtud, et märkimisväärne osa ELi eelarvest peaks jätkuvalt olema suunatud
põllumajandusele, mis on ühine strateegilise tähtsusega poliitika. Seega
soovitatakse, et ÜPP peaks pöörama rõhku oma põhitegevusele, mille kohaselt
eraldatakse aastatel 2014–2020 (praeguste hindade juures) 317,2 miljardit eurot
I sambale ja 101,2 miljardit eurot II sambale.
I ja II samba rahastamisvahenditele antakse
täiendavaid rahalisi vahendeid 17,1 miljardi euro ulatuses, millest 5,1
miljardit eurot on ette nähtud teadusuuringutele ja innovatsioonile, 2,5
miljardit eurot toiduohutusele ja 2,8 miljardit enim puudust kannatavatele
inimestele toiduabi andmiseks mitmeaastase finantsraamistiku muudest
rubriikidest, samuti 3,9 miljardit eurot uuele kriisireservile põllumajandussektoris
ning 2,8 miljardit eurot Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fondile
väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku, moodustades seega aastatel
2014–2020 eelarve kogumahuks 435,6 miljardit eurot.
Seoses toetuse jagamisega liikmesriikides
tehakse ettepanek, et kõik liikmesriigid, kelle otsetoetused jäävad allapoole
kui on 90 % ELi keskmisest, katavad ühe kolmandiku sellest vahest. Selle
põhjal arvutatakse otsetoetusi käsitlevas määruses riiklikud ülemmäärad.
Maaelu arengu toetuse jaotamine põhineb objektiivsetel
kriteeriumidel seoses poliitikaeesmärkidega, võttes arvesse praegust jaotamist.
Nagu praegugi tuleks vähem arenenud piirkondade puhul jätkuvalt kasutada
kõrgemaid kaasrahastamise määrasid, mida kohaldatakse ka teatavate meetmete
suhtes, nagu teadmussiire, tootjarühmad, koostöö ja Leader.
Kasutusele on võetud teatav sammastevaheline
paindlikkus (kuni 5 % otsetoetustest): vahendite paigutamine I sambast II
sambasse võimaldab liikmesriikidel tugevdada oma maaelu arengu poliitikat ning
II sambast I sambasse paigutamine on suunatud liikmesriikidele, kus
otsetoetuste tase on alla 90 % ELi keskmisest.
ÜPP reformiettepanekute mõjuhinnangu
üksikasjad on esitatud ettepanekutele lisatud finantsselgituses.
2011/0285 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr
1234/2007 seoses ühtse otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamisega
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[7],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[8]
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr
1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis
käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne
määrus))[9]
artikliga 103o on liikmesriikidele antud võimalus anda viinamarjakasvatajatele
ühtse otsemaksete kava alusel tootmiskohustusega sidumata toetust. Mitmed
liikmesriigid on seda võimalust kasutanud, mis näitab kõnealuse meetme
kasulikkust.
(2)
Kuid asjaolu, et liikmesriigid võivad kord aastas
muuta toetusprogramme, sh liidu eelarvest ühtsele otsemaksete kavale
eraldatavat osa ning asjaolu, et toetusprogrammid kestavad viis aastat, samas
kui ühtse otsemaksete kava alusel antakse toetusõigused määramata ajaks, on
tekitanud haldus- ja eelarvekoormust, eelkõige seoses ühtsele otsemaksete
kavale eraldatud vahendite järelevalvega.
(3)
Kõnealuse meetme haldamise lihtsustamiseks on
asjakohane anda sellele lõplik kuju, võttes arvesse, et selle kohaldamist
tuleks ühtse otsemaksete kava kaudu jätkata.
(4)
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1234/2007
vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikkel 103o
asendatakse järgmisega:
„Artikkel 103o
Ühtne otsemaksete kava ja toetus viinamarjakasvatajatele
1.           1. detsembriks 2012 võivad
liikmesriigid otsustada toetada alates 2014. aastast viinamarjakasvatajaid,
määrates neile toetusõigused, nagu need on määratletud määruse (EÜ)
nr 73/2009 III jaotise 1. peatükis.
Kui esimeses lõigus osutatud toetuse summa ületab
2013. aastal ettenähtud summat, kasutavad asjaomased liikmesriigid vahet
selleks, et määrata viinamarjakasvatajatele toetusõigused, nagu need on
määratletud määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotise 1. peatükis, kooskõlas
nimetatud määruse IX lisa punktiga C.
2.           Liikmesriigid, kes kavatsevad
anda lõikes 1 osutatud toetust, peavad sellise toetuse nägema ette oma
toetusprogrammides vastavalt artikli 103k lõikele 3.
3.           Kui toetused on kehtestatud,
peavad lõikes 1 osutatud toetused:
a)      jääma lõplikult ühtsesse otsemaksete
kavasse ja need ei tohi olla artikli 103k lõike 3 alusel enam
kättesaadavad artiklites 103p–103y loetletud meetmete jaoks;
b)      vähendama proportsionaalselt
toetusprogrammides artiklites 103p–103y loetletud meetmeteks kasutada olevaid
vahendeid.”
Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja

FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

-        Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise
põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele
makstavate otsetoetuste eeskirjad
-        Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse
põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ÜTK määrus)
-        Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist
(EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta
-        Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika rahastamise,
haldamise ja järelevalve kohta
-        Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ)
nr 73/2009 seoses põllumajandustootjatele 2013. aastal makstavate otsetoetuste
kohaldamisega
-        Ettepanek:
nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise
turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed
-        Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ)
nr 1234/2007 seoses ühtse otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamisega

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[10]

Rubriigi
2 jaotise 05 poliitikavaldkond

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik (ÜPP õiguslik raamistik
pärast 2013. aastat)

x Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[11]
x Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme
pikendamist
x Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud
meedet

1.4.
Eesmärk
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Selleks
et edendada ressursitõhusust ning võttes arvesse arukat, jätkusuutlikku ja
kaasavat majanduskasvu ELi põllumajanduse ja maaelu arengu huvides kooskõlas
Euroopa 2020. aasta strateegiaga, on ÜPP eesmärgid:
–
elujõuline toidutööstus;
–
loodusvarade säästev majandamine ja kliimameetmed;
–
tasakaalustatud territoriaalne areng.

1.4.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusvaldkonnad
vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Poliitikavaldkonna 05 erieesmärgid:
Erieesmärk nr 1:
Pakkuda
avalikke keskkonnahüvesid
Erieesmärk nr 2:
Hüvitada
tootmisraskusi looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladel
Erieesmärk nr 3:
Leevendada
kliimamuutusi ja võtta kohanemist soodustavaid meetmeid
Erieesmärk nr 4:
Juhtida
ELi eelarvet (ÜPP) kooskõlas finantsjuhtimise kõrgete standarditega
ABB 05 02 erieesmärgid - sekkumised põllumajandusturgudel:
Erieesmärk nr 5:
Parandada
põllumajandussektori konkurentsivõimet ja suurendada selle väärtuseosa
toiduahelas
ABB 05 03 erieesmärgid- otsetoetused:
Erieesmärk nr 6:
Panustada
põllumajandusettevõtete sissetulekutesse ja piirata põllumajandusettevõtte sissetulekute
muutlikkust
ABB 05 04 erieesmärgid – maaelu areng:
Erieesmärk nr 7
Suurendada
keskkonnasäästlikku majanduskasvu innovatsiooni kaudu
Erieesmärk nr 8:
Toetada
maapiirkondade tööhõivet ja säilitada nende sotsiaalne struktuur
Erieesmärk nr 9
Parandada
maamajandust ja püüda seda mitmekesistada
Erieesmärk nr 10
Võimaldada
põllumajandussüsteemide struktuurilist mitmekesisust

1.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Praeguses
etapis ei ole võimalik seada mõjunäitajatele kvantitatiivseid eesmärke. Kuigi
poliitika võib anda teatava suuna, sõltuvad selliste mõjunäitajate abil
mõõdetud majanduslikud, keskkonnaalased ja sotsiaalsed üldtulemused lõpuks ka
mitme välisteguri mõjust, mis viimaste kogemuste kohaselt on muutunud oluliseks
ja ettearvamatuks. Põhjalikum analüüs saab valmis pärast 2013. aastat.
Otsetoetuste
puhul on liikmesriikidel piiratud ulatuses võimalik otsustada otsetoetuskavade
teatavate komponentide rakendamise üle.
Maaelu
arengu osas sõltuvad oodatavad tulemused ja mõju maaelu arengu programmidest,
mida liikmesriigid edastavad komisjonile. Liikmesriikidel palutakse kehtestada
oma programmides eesmärgid.

1.4.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Ettepanekuga
nähakse ette ühtse järelevalve- ja hindamisraamistiku kehtestamine, et mõõta
ühise põllumajanduspoliitika tulemuslikkust. Kõnealune raamistik hõlmab kõiki
vahendeid, mis on seotud ÜPP meetmete ning eelkõige otsetoetuste, turumeetmete,
maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavuse eeskirjade kohaldamise järelevalve
ja hindamisega.
Kõnealuste
ÜPP meetmete mõju mõõdetakse seoses järgmiste eesmärkidega:
a)       elujõuline
toidutööstus – keskendutakse põllumajandustulule, põllumajanduse tootlikkusele
ja hindade stabiilsusele;
b)       loodusvarade
säästev majandamine ja kliimameetmed – keskendutakse kasvuhoonegaasidele,
elurikkusele, pinnasele ja veele;
c)       tasakaalustatud
territoriaalne areng – keskendutakse maaelu arengule, majanduskasvule ja
vaesusele maapiirkondades.
Komisjon
määratleb rakendusaktidega kõnealustele eesmärkidele ja valdkondadele eriomased
näitajad.
Lisaks
tehakse seoses maaelu arenguga ettepanek tugevdada ühtset järelevalve- ja
hindamisraamistiku süsteemi. Kõnealuse süsteemi eesmärk on a) näidata maaelu
arengu poliitika edusamme ja saavutusi ning hinnata poliitilise sekkumise mõju,
tõhusust, tulemuslikkust ja tähtsust maaelu arengu puhul, b)    tõhustada
maaelu arengu toetuse suunatust, ning c) toetada järelevalve ja hindamisega
seotud ühiseid õppeprotsesse. Komisjon koostab rakendusaktidega poliitiliste
prioriteetidega seotud ühiste näitajate loetelu.

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Selleks
et saavutada ÜPP mitmeaastaseid strateegilisi eesmärke, mis on otseselt seotud
Euroopa 2020. aasta strateegiaga Euroopa maapiirkondade jaoks ning selleks, et
täita aluslepingu asjaomaseid nõudeid, on ettepanekute eesmärk kehtestada ühise
põllumajanduspoliitika õiguslik raamistik pärast 2013. aastat.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Tulevane
ÜPP ei ole suunatud ainult väikesele, kuigi olulisele ELi majanduse segmendile,
vaid see saab olema ka strateegilise tähtsusega poliitika toiduga
kindlustatuse, keskkonna ja territoriaalse taakaalu seisukohalt. Seega
kasutatakse ÜPP kui tõeliselt ühise poliitika puhul kõige tulemuslikumalt
piiratud eelarvevahendeid, säilitades ELi tasandil säästva põllumajanduse ning
tegeledes oluliste piiriüleste probleemidega, näiteks kliimamuutused ja
liikmesriikide seas solidaarsuse suurendamine.
Komisjoni
teatise „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[12] kohaselt on ÜPP tõeline
Euroopa poliitika. 27 eri põllumajanduspoliitika ja eelarve asemel, koondavad
liikmesriigid vahendid ühise Euroopa poliitika juhtimiseks Euroopa ühise
eelarve alusel. See tähendab loomulikult, et ÜPP moodustab märkimisväärse osa
ELi eelarvest. Siiski on kõnealune lähenemine tõhusam ja majanduslikult
otstarbekam kui kooskõlastamata riiklik lähenemisviis.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Kehtiva
poliitilise raamistiku hindamise alusel ning sidusrühmadega peetud ulatuslike
arutelude ning tulevaste probleemide ja vajaduste analüüsi põhjal on teostatud
ulatuslik mõjuhinnang. Täiendavad üksikasjad leiab mõjuhinnangust ja
seletuskirjast, mis on lisatud õigusaktide ettepanekutele.

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Käesolevas
finantsselgituses käsitletud õigusakti ettepanekuid tuleks vaadelda ühtse
raammääruse ettepaneku laiemas kontekstis koos ühiseeskirjadega, milles
käsitletakse ühise strateegilise raamistiku fonde (Euroopa Maaelu Arengu
Põllumajandusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond,
Ühtekuuluvusfond ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfond). Kõnealuse raammääruse
abil vähendatakse oluliselt halduskoormust, kulutatakse ELi rahalisi vahendeid
tulemuslikult ning lihtsustatakse kohaldamist. Samuti toetatakse sellega kõigi
kõnealuste fondide ühise strateegilise raamistiku uusi mõisteid ning tulevasi
partnerluslepinguid, mis samuti hõlmavad neid fonde.
Kehtestatakse
ühine strateegiline raamistik Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide ja prioriteetide
ühendamiseks EAFRD ja Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi,
Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi prioriteetidega,
millega tagatakse fondide integreeritud kasutamine ühiste eesmärkide
saavutamiseks.
Ühises
strateegilises raamistikus sätestatakse ka kooskõlastusmehhanismid koos muude
asjaomaste liidu poliitikate ja vahenditega.
Lisaks
saavutatakse ÜPP puhul märkimisväärsed sünergiad ja lihtsustumine selliselt, et
ÜPP esimese samba (EAGF) ja teise samba (EAFRD) haldus- ja kontrollieeskirjad
ühtlustatakse ja viiakse vastavusse. Tuleks jätta alles tugev side EAGFi ja
EAFRD vahel ning olemasolevad struktuurid liikmesriikides.

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

x Piiratud kestusega ettepanek/algatus (otsetoetuskavasid,
maaelu arengut ja üleminekusätteid käsitlevate määruste eelnõude puhul)
–
x   Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku
1.1.2014–31.12.2020
–
x   Finantsmõju järgmise mitmeaastase
finantsraamistiku perioodiks. Maaelu arengu puhul on toetuste mõju aastani
2023.
x Piiramatu kestusega ettepanek/algatus (ühist
turukorraldust ja horisontaalset määrust käsitlevate määruste eelnõude puhul
–
Rakendamine aastast 2014.

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[13]

x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine
komisjoni poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[14]

–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa
Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
x Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Märkused
Võrreldes
praeguse olukorraga olulisi muudatusi ei tehta, st ÜPP reformi õigusaktide
ettepanekutega seotud kulusid rahastatakse valdavalt koostöös liikmesriikidega.
Kuid väga väikest osa haldab komisjon jätkuvalt tsentraliseeritult.

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Seoses
ÜPP järelevalve ja hindamisega esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja
nõukogule iga nelja aasta järel aruande; esimene aruanne esitatakse hiljemalt
2017. aasta lõpus.
Seda
täiendatakse konkreetsete sätetega kõigis ÜPP valdkondades koos põhjalike
aruandlus- ja teavitamisnõuetega, mis täpsustatakse rakenduseeskirjades.
Maaelu
arengu puhul nähakse ette järelevalve-eeskirjad programmide tasandil, mis
viiakse vastavusse muude fondidega, ning mis seotakse eel-, vahe- ja
järelhindamisega.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.
Tuvastatud ohud

ÜPP-l
on üle seitsme miljoni toetusesaaja, kes saavad toetust mitmesuguste eri
toetuskavade alusel, millel igaühel on üksikasjalikud ja mõnikord keerukad
toetuskõlblikkuskriteeriumid.
Ühise
põllumajanduspoliitika valdkonnas on veamäära vähendamine saanud juba trendiks.
Seega kõige viimasem, ligikaudu 2 %-line veamäär annab kinnitust üldisest
positiivsest hinnangust eelnevate aastate kohta. Kavatsetakse jätkata
jõupingutusi, et saavutada alla 2 %-line veamäär.

2.2.2.
Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Õigusaktide
paketis, eelkõige ettepanekus ühise põllumajanduspoliitika rahastamist,
haldamist ja järelevalvet käsitleva määruse kohta, on kavandatud määrusega (EÜ)
nr 1290/2005 kehtestatud praeguse süsteemi säilitamine ja tugevdamine. Sellega
nähakse liikmesriikides ette kohustuslik haldusstruktuur, mis koondatakse
akrediteeritud makseasutuste ümber, mis vastutavad lõplike toetusesaajate kontrollimise
eest kooskõlas punktis 2.3 sätestatud põhimõtetega. Igal aastal peavad
makseasutuse juhid esitama kinnitava avalduse, mis hõlmab majandusaasta aruande
täielikkust, täpsust ja õigsust, sisekontrollisüsteemide nõuetekohast toimimist
ning raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja
korrektsust. Sõltumatu auditeerimisasutus esitab kõigi nende kolme elemendi
kohta otsuse.
Komisjon
jätkab põllumajanduskulude auditeerimist, kasutades riskipõhist lähenemisviisi,
et tagada auditite sihtrühmaks suurima riskitasemega valdkonnad. Kui auditid
näitavad, et kulusid on tehtud ELi eeskirju rikkudes, jäetakse asjaomased
summad vastavuse kontrolli süsteemi alusel liidu rahastamisest välja.
Õigusaktide
ettepanekutele lisatud mõjuhinnangu 8. lisas on esitatud kontrollikulude
üksikasjalik analüüs.

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Õigusaktide
paketis, eelkõige ettepanekus ühise põllumajanduspoliitika rahastamist,
haldamist ja järelevalvet käsitleva määruse kohta, on kavandatud säilitada ja
tugevdada praegust üksikasjalikku kontrolli- ja karistussüsteemi, mida
makseasutused kohaldavad ning millel on ühised põhiomadused ja iga toetuskava
eripäradele vastavad erieeskirjad. Süsteemidega on üldiselt ette nähtud
põhjalikud halduskontrollid kõigi toetusetaotluste suhtes, ristkontrollid muude
andmebaasidega, kui see on vajalik, ning ettemaksete kohapealsed kontrollid
minimaalse arvu tehingute puhul, sõltuvalt vastava kavaga seonduvast riskist.
Juhul kui kõnealuste kohapealsete kontrollidega tuvastatakse palju rikkumisi,
tuleb teha täiendavaid kontrolle. Sellega seoses on kõige olulisem süsteem
ühtne haldus- ja kontrollisüsteem, mis 2010. eelarveaastal hõlmas ligikaudu
80 % EAGFi ja EAFRD raames tehtud kogukuludest. Komisjonile antakse õigus
vähendada kohapealsete kontrollide arvu liikmesriikide puhul, kelle
kontrollisüsteem toimib nõuetekohaselt ja kelle veamäärad on madalad.
Lisaks
on paketis kavandatud, et liikmesriigid ennetavad, tuvastavad ja kõrvaldavad
eeskirjade eiramisi ja pettusi, kehtestavad tõhusaid, hoiatavaid ja
proportsionaalseid karistusi vastavalt liidu õigusaktidele või liikmesriigi
õigusele ning nõuavad sisse alusetult tehtud maksed koos intressidega. See
hõlmab automaatset eeskirjade eiramise vastast kontrollimehhanismi, mille
kohaselt kannab sissenõudmata maksega seonduvad kulud asjaomane liikmesriik,
kui sissenõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul alates
sissenõudmistaotluse kuupäevast või kaheksa aasta jooksul, kui sissenõudmine
toimub kohtumenetluse teel. Selline mehhanism innustab liikmesriike alusetult
tehtud makseid võimalikult kiiresti sisse nõudma.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

Käesolevas finantsselgituses esitatud summad on
väljendatud jooksevhindades ja kulukohustustena.
Lisaks õigusakti ettepanekutest tulenevatele
muudatustele, nagu on loetletud allpool lisatud tabelites, on õigusakti
ettepanekutes tehtud veel muudatusi, millel puudub finantsmõju.
Mitte ühegi aasta puhul ajavahemikus 2014–2020 ei
saa ettepaneku praeguses etapis välistada finantsdistsipliini kohaldamist. Kuid
see ei sõltu reformiettepanekutest, vaid muudest teguritest, nt otsetoetuste
andmisest või põllumajandusturgude tulevastest arengutest.
Otsetoetuste puhul on 2014. aastaks (2013.
kalendriaasta) laiendatud netoülemmäärad, mis on lisatud ettepanekusse seoses
üleminekuga, suuremad kui lisatud tabelites esitatud otsetoetustele eraldatud
summad. Sellise laiendamise eesmärk on tagada kehtivate õigusaktide jätkuv
kohaldamine stsenaariumi korral, kus kõik muud elemendid jäävad muutmata, ilma
et see piiraks võimalikku vajadust kohaldada finantsdistsipliini mehhanismi.
Reformiettepanekud sisaldavad sätteid, millega
antakse liikmesriikidele teatav paindlikkus seoses otsetoetuste jaotamisega
maaelu arengu meetmetele. Kui liikmesriik otsustab sellist paindlikkust
kasutada, on sellel finantstagajärjed teatavate summade raames, mida ettepaneku
praeguses etapis ei saa veel kindlaks määrata.
Käesolevas finantsselgituses ei võeta arvesse
kriisireservi võimalikku kasutust. Tuleks rõhutada, et turuga seotud kulude
puhul ei ole arvesse võetud summasid seoses riikliku sekkumise kokkuostu ega
muude meetmetega, mis on seotud kriisiolukorraga mis tahes sektoris.

3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

Tabel 1: ÜPP raames ettenähtud summad,
sealhulgas mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekute ja ÜPP
reformiettepanekutega ettenähtud täiendavad summad
(miljonit eurot, jooksevhindades)
 Eelarveaasta || 2013 || 2013 kohandatud (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2014–2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastane finantsraamistik ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rubriik 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Otsetoetused ja turuga seotud kulud (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193
 Kavandatud sihtotstarbeline tulu || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704
 P1 Otsetoetused ja turuga seotud kulud (koos sihtotstarbelise tuluga) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897
 P2 Maaelu areng (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157
 Kokku || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 Rubriik 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ühine strateegiline raamistik – põllumajandusalane teadustegevus ja innovatsioon || Ei kohaldata || Ei kohaldata || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072
 Enim puudust kannatavad isikud: || Ei kohaldata || Ei kohaldata || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
 Kokku || Ei kohaldata || Ei kohaldata || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889
 Rubriik 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Toiduohutus || Ei kohaldata || Ei kohaldata || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kriisireserv põllumajandussektoris || Ei kohaldata || Ei kohaldata || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945
 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 millest põllumajandusele maksimaalselt: (5) || Ei kohaldata || Ei kohaldata || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU komisjoni ettepanekud (mitmeaastane finantsraamistik + väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku) + sihtotstarbeline tulu || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156
 KOKKU mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekud (st v.a reserv ja EGF) + sihtotstarbeline tulu || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393
Märkused:
1)             Võttes arvesse juba kokkulepitud
muudatusi õigusaktides, nt alates 2013. aasta lõpust ei kohaldata enam
vabatahtlikku ümbersuunamist Ühendkuningriigi puhul ja artiklit 136 „kasutamata
summad”.
2)             Summad on seotud esimese samba
kavandatud iga-aastase ülemmääraga. Kuid tuleks märkida, et on tehtud ettepanek
liikuda raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmise (praegu
eelarvepunkt 05 07 01 06) raames negatiivsetelt kuludelt sihtotstarbelisele
tulule (eelarvepunkt 67 03). Üksikasjad vt kavandatud tulude tabel allpool.
3)             2013. aasta näitajad hõlmavad
veterinaar- ja fütosanitaarmeetmetele ning kalandussektori turumeetmetele
ettenähtud summasid.
4)             Eespool toodud tabelis esitatud summad
on kooskõlas komisjoni teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev
eelarve” (KOM(2011)500 (lõplik), 29. juuni 2011) esitatud summadega. Kuid tuleb
veel otsustada, kas mitmeaastane finantsraamistik kajastab ühe liikmesriigi
puuvillasektori riikliku ümberkorraldamiskava rahastamisvahendite kavandatud
ülekandmist maaelu arengu alla alates 2014. aastast, mille puhul kohandatakse
(4 miljonit eurot aastas) vastavalt EAGFi vaheülemmäära ja teise samba
summasid. Allpool esitatud tabelites on summad üle kantud, olenemata sellest,
kas need kajastuvad mitmeaastases finantsraamistikus.
5)             Kooskõlas komisjoni teatisega „Euroopa
2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (KOM(2011) 500 (lõplik)
eraldatakse kuni 2,5 miljardi euro suurune kogusumma (2011. aasta hindades)
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist, et anda lisatoetust põllumajandustootjatele
globaliseerumise mõju leevendamiseks. Eespool toodud tabelis on aastate lõikes
jooksevhindedes esitatud numbrid vaid soovituslikud.
Institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõus Euroopa Parlamendi, nõukogu ja
komisjoni vahel eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
(KOM(2011) 403 (lõplik), 29. juuni 2011) on sätestatud, et Globaliseerumisega
Kohanemise Euroopa Fond ei või ületada iga-aastast maksimaalset summat 429
miljonit eurot (2011. aasta hindades). .

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

Tabel 2: Kavandatud tulud ja kulud
rubriigi 2 jaotise 05 poliitikavaldkonna puhul
(miljonit eurot, jooksevhindades)
 Eelarveaasta || 2013 || 2013 kohandatud || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2014–2020
 TULUD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Suhkru tootmismaks (omavahendid) || 123 || 123 || 123 || 123 ||   ||   ||   ||   ||   || 246
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 - Sihtotstarbeline tulu || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187
 millest: xx 05 07 01 06 - raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Kokku || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433
 KULUD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 – Turud (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764
 05 03 – Otsetoetused (enne toetuse piiramist) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105
 05 03 – Otsetoetused (pärast toetuse piiramist) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 04 – Maaelu areng (enne toetuse piiramist) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185
 05 04 – Maaelu areng (pärast toetuse piiramist) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 07 01 06 – Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Kokku || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 NETOEELARVE pärast sihtotstarbelist tulu ||   ||   || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867
Märkused
1)            2013. aasta esialgne hinnang põhineb 2012. aasta
eelarveprojektil, võttes arvesse 2013. aastaks kokkulepitud õiguslikke
kohandusi (nt veinisektoriga seonduv ülemmäär , kartulitärklisetoetuse
kaotamine, kuivsööt) ning teatavaid ettenähtud arenguid. Kõigi aastate puhul on
hinnangus eeldatud, et toetusmeetmeid ei ole turuhäirete või -kriiside tõttu
vaja täiendavalt rahastada.
2)             2013.
aasta summa hõlmab hinnangut seoses viinapuude väljajuurimisega 2012. aastal.
Tabel 3: ÜPP reformiettepanekute
mõjuhinnangu arvutamine eelarve peatükkide kaupa seoses tulude ja ÜPP kuludega
(miljonit eurot, jooksevhindades)
 Eelarveaasta || 2013 || 2013 kohandatud ||   || KOKKU 2014–2020
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 TULUD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Suhkru tootmismaks (omavahendid) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 – Sihtotstarbeline tulu || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
  millest: ex 05 07 01 06 – raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Kokku || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 KULUD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 – Turud (1) || 3 311 || 3 311 || -689 || -670 || -641 || -612 || -589 || -601 || -612 || -4 413
 05 03 – Otsetoetused (enne toetuse piiramist) (2) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913
 05 03 – Otsetoetused – toetuse piiramisest tekkivad hinnangulised summad, mis kantakse üle maaelu arengu meetmetele ||   ||   || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078
 05 04 – Maaelu areng (enne toetuse piiramist) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28
 05 04 – Maaelu areng – toetuse piiramisest tekkivad hinnangulised summad, mis kantakse üle otsetoetustelt ||   ||   || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078
 05 07 01 06 – Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Kokku || 60 229 || 60 229 || -1 076 || -1 089 || -1 102 || -1 115 || -1 133 || -1 144 || -1 156 || -7 815
 NETOEELARVE pärast sihtotstarbelist tulu ||   ||   || -1 145 || -1 158 || -1 171 || -1 184 || -1 202 || -1 213 || -1 225 || -8 298
Märkused:
1)            2013. aasta esialgne hinnang põhineb 2012. aasta
eelarveprojektil, võttes arvesse 2013. aastaks kokkulepitud õiguslikke
kohandusi (nt veinisektoriga seonduv ülemmäär, kartulitärklisetoetuse
kaotamine, kuivsööt) ning teatavaid ettenähtud arenguid. Kõigi aastate puhul on
hinnangus eeldatud, et toetusmeetmeid ei ole turuhäirete või -kriiside tõttu
vaja täiendavalt rahastada.
2)             2013.
aasta summa hõlmab hinnangut seoses viinapuude väljajuurimisega 2012. aastal.
Tabel 4: ÜPP reformiettepanekute
mõjuhinnangu arvutamine seoses ÜPP turupõhiste kuludega
(miljonit eurot, jooksevhindades)
 EELARVEAASTA ||   || Õiguslik alus || Hinnangulised vajadused || Muutused 2013. aastal ||
   ||   ||   || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2014–2020
 Erandlikud meetmed: õigusliku aluse tõhustamine ja laiendamine ||   || Artiklid 154, 155 ja 156 || Pm || pm || Pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Sekkumiskokkuostu kaotamine kõva nisu ja sorgo puhul ||   || Endine artikkel 10 || Pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Toiduabiprogrammid enim puudust kannatavate isikutele || (2) || Määruse 1234/2007 endine artikkel 27 || 500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -3 500.0
 Eraladustamine (linakiud) ||   || Artikkel 16 || Ei kohaldata || pm || Pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm
 Puuvillatoetus – ümberkorraldus || (3) || Määruse 637/2008 endine artikkel 5 || 10.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -28.0
 Starditoetus puu- ja köögiviljasektori tootjarühmadele ||   || Endine artikkel 117 || 30.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || -15.0 || -15.0 || -30.0 || -30.0 || -90.0
 Koolidele puuvilja jagamise kava ||   || Artikkel 21 || 90.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 420.0
 Humala tootjaorganisatsioonidele antava toetuse kaotamine ||   || Endine artikkel 111 || 2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -15.9
 Lõssipulbri vabatahtlik eraladustamine ||   || Artikkel 16 || Ei kohaldata || pm || Pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Toetuse andmise lõpetamine lõssi/lõssipulbri loomasöödana kasutamisel ja lõssi töötlemisel kaseiiniks ||   || Endised artiklid 101 ja 102 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Või vabatahtlik eraladustamine || (4) || Artikkel 16 || 14.0 || [-1.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-85.0]
 Müügiedendusmaksu kaotamine piimasektoris ||   || Endine artikkel 309 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 KOKKU 05 02 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Reformiettepanekute netomõju (5) ||   ||   ||   || -446.3 || -446.3 || -446.3 || -461.3 || -461.3 || -476.3 || -476.3 || -3 213.9
Märkused
1)            2013. aasta vajadused on hinnangulised ja põhinevad
komisjoni 2012. aasta eelarveprojektil, välja arvatud a) puu- ja
köögiviljasektoris, kus vajadused põhinevad vastavate reformide
finantsselgitusel, ning b) juba kokkulepitud muudatused õigusaktides.
2)             2013.
aasta summad vastavad komisjoni ettepanekule KOM(2010) 486. Alates 2014. aastast
rahastatakse meetmeid rubriigist 1.
3)             Puuvilla ümberkorraldamiskavaga ettenähtud vahendid
Kreekale (4 miljonit eurot/aastas) kantakse üle maaelu arengu meetmete alla
alates 2014. aastast. Hispaaniale ettenähtud vahendid (6,1 miljonit
eurot/aastas) paigutatakse ühtsesse otsemaksete kavasse alates 2018. aastast
(juba otsustatud).
4)             Hinnanguline
mõju meetme mittekohaldamisel.
5)             Lisaks
peatükkide 05 02 ja 05 03 kuludele, eeldatakse et peatükkide 05 01, 05 07 ja 05
08 otseseid kulusid rahastatakse EAGFi sihtotstarbelisest tulust.
Tabel 5: ÜPP reformiettepanekute
mõjuhinnangu arvutamine seoses otsetoetustega
(miljonit eurot, jooksevhindades)
 EELARVEAASTA ||   || Õiguslik alus || Hinnangulised vajadused || Muutused 2013. aastal ||
   ||   || 2013 (1) || 2013 kohandatud (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2014–2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Otsetoetused ||   ||   || 42 169.9 || 42 535.4 || 341.0 || 381.1 || 589.6 || 768.0 || 733.2 || 733.2 || 733.2 || 4 279.3
 – juba otsustatud muudatused: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Järkjärguline kohaldamine EL 12 puhul ||   ||   ||   ||   || 875.0 || 1 133.9 || 1 392.8 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 10 008.1
 Puuvillasektori ümberkorraldamine ||   ||   ||   ||   || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 6.1 || 6.1 || 6.1 || 18.4
 ÜPP läbivaatamine ||   ||   ||   ||   || -64.3 || -64.3 || -64.3 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -552.8
 Eelmised reformid ||   ||   ||   ||   || -9.9 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -204.2
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - ÜPP reformiettepanekutest tulenevad muutused ||   ||   || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3
 millest: toetuse piiramine ||   ||   ||   ||   || 0.0 || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU 05 03 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Reformiettepanekute netomõju ||   ||   ||   ||   || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3
 KOGUKULUD ||   ||   || 42 169.9 || 42 535.4 || 42 876.4 || 42 916.5 || 43 125.0 || 43 303.4 || 43 268.7 || 43 268.7 || 43 268.7 || 302 027.3
Märkused
1)             2013.
aasta summa hõlmab hinnangut seoses viinapuude väljajuurimisega 2012. aastal.
2)             Võttes
arvesse juba kokkulepitud muudatusi õigusaktides, nt alates 2013. aasta lõpust
ei kohaldata enam vabatahtlikku ümbersuunamist Ühendkuningriigi puhul ja
artiklit 136 „kasutamata summad”.
Tabel 6: Otsetoetuste komponendid
(miljonit eurot, jooksevhindades)
 EELARVEAASTA ||   ||   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2014–2020
 II lisa ||   ||   ||   ||   || 42 407.2 || 42 623.4 || 42 814.2 || 42 780.3 || 42 780.3 || 42 780.3 || 256 185.7
 Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega seotud toetus (30 %) ||   ||   ||   ||   || 12 866.5 || 12 855.3 || 12 844.3 || 12 834.1 || 12 834.1 || 12 834.1 || 77 068.4
 Maksimaalne toetus noortele põllumajandustootjatele (2 %)   ||   ||   ||   ||   || 857.8 || 857.0 || 856.3 || 855.6 || 855.6 || 855.6 || 5 137.9
 Põhitoetuskava, looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus, vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetus ||   ||   ||   ||   || 28 682.9 || 28 911.1 || 29 113.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 173 979.4
 Eeltoodud ridadelt võetav maksimumsumma väikepõllumajandustootjate kava rahastamiseks (10 %) ||   ||   ||   ||   || 4 288.8 || 4 285.1 || 4 281.4 || 4 278.0 || 4 278.0 || 4 278.0 || 25 689.3
 II lisaga hõlmatud veinisektori vahendite ülekanded[15] ||   ||   ||   ||   || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 959.1
 Toetuse piiramine ||   ||   ||   ||   || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7
 Puuvill ||   ||   ||   ||   || 256.0 || 256.3 || 256.5 || 256.6 || 256.6 || 256.6 || 1 538.6
 POSEI/väiksemad Egeuse mere saared ||   ||   ||   ||   || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 2 504.4
Tabel 7: ÜPP reformiettepanekute
mõjuhinnangu arvutamine seoses üleminekumeetmetega otsetoetuste andmiseks 2014.
aastal
(miljonit eurot, jooksevhindades)
 EELARVEAASTA ||   || Õiguslik alus || Hinnangulised vajadused || Muutused 2013. aastal
   ||   ||   || 2013 (1) || 2013 kohandatud || 2014 (2)
 Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 IV lisa ||   ||   || 40 165.0 || 40 530.5 || 541.9
 Järkjärguline kohaldamine EL 10 puhul ||   ||   ||   ||   || 616.1
 ÜPP läbivaatamine ||   ||   ||   ||   || -64.3
 Eelmised reformid ||   ||   ||   ||   || -9.9
 KOKKU 05 03 ||   ||   ||   ||   ||
 KOGUKULUD ||   ||   || 40 165.0 || 40 530.5 || 41 072.4
Märkused
1)             2013.
aasta summa hõlmab hinnangut seoses viinapuude väljajuurimisega 2012. aastal.
2)             Laiendatud
netoülemmäärad hõlmavad veinisektori vahendite hinnangulist ülekandmist
ühtsesse otsemaksete kavasse liikmesriikide 2013. aasta puhul tehtud otsuste
põhjal.
Tabel 8: ÜPP reformiettepanekute
mõjuhinnangu arvutamine seoses maaelu arenguga
(miljonit eurot, jooksevhindades)
 EELARVEAASTA ||   || Õiguslik alus || Maaelu arengu assigneeringud || Muutused 2013. aastal ||
   ||   ||   || 2013 || 2013 kohandatud (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2014–2020
 Maaelu arengu programmid ||   ||   || 14 788.9 || 14 423.4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Puuvillatoetus – ümberkorraldus || (2) ||   ||   ||   || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 28.0
 Otsetoetuste piiramisest tekkivad hinnangulised summad ||   ||   ||   ||   ||   || 164.1 || 172.1 || 184.7 || 185.6 || 185.6 || 185.6 || 1 077.7
 Maaelu arengu assigneeringud, v.a tehniline abi || (3) ||   ||   ||   || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -59.4
 Tehniline abi || (3) ||   || 27.6 || 27.6 || 8.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 29.4
 Uuendusliku ja kohaliku koostöö auhind || (4) ||   || Ei kohaldata || Ei kohaldata || 0.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 30.0
 KOKKU 05 04 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Reformiettepanekute netomõju ||   ||   ||   ||   || 4.0 || 168.1 || 176.1 || 188.7 || 189.6 || 189.6 || 189.6 || 1 105.7
 KOGUKULUD (enne toetuse piiramist) ||   ||   || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 101 185.5
 KOGUKULUD (pärast toetuse piiramist) ||   ||   || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 619.2 || 14 627.2 || 14 639.8 || 14 640.7 || 14 640.7 || 14 640.7 || 102 263.2
Märkused
1)             Kehtivate
õigusaktide kohaseid kohandusi saab teha kuni 2013. eelarveaasta lõpuni.
2)             Tabelis 1 esitatud summad on kooskõlas komisjoni
teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”
(KOM(2011) 500 (lõplik)) esitatud summadega. Kuid tuleb veel otsustada,
kas mitmeaastane finantsraamistik kajastab ühe liikmesriigi puuvillasektori
riikliku ümberkorraldamiskava rahastamisvahendite kavandatud ülekandmist maaelu
arengu alla alates 2014. aastast, mille puhul kohandatakse (4 miljonit eurot
aastas) vastavalt EAGFi vaheülemmäära ja teise samba summasid. Eespool tabelis
8 on summad üle kantud, olenemata sellest, kas need kajastuvad mitmeaastases
finantsraamistikus.
3)             Tehniliseks abiks ettenähtud summa 2013. aastal määrati
kindlaks maaelu arengule ettenähtud esialgsete rahaliste vahendite põhjal (ei
hõlma vahendite ülekandmist 1. sambast).
Aastateks 2014–2020 on tehniliseks abiks määratud kindlaks 0,25 %
maaelu arengu koguvahenditest.
4)             Kaetakse
tehniliseks abiks ettenähtud summast.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
Märkus:         Eeldatakse, et õigusaktide
ettepanekud ei mõjuta haldusassigneeringuid, st eesmärk on rakendada õiguslikku
raamistikku personali- ja halduskulude praeguse tasemega.
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ||
  Personalikulud || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986
  Muud halduskulud || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928
 Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N[16] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
x   Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik     || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv kokku || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 5: Parandada põllumajandussektori konkurentsivõimet ja suurendada selle väärtuseosa toiduahelas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Puu- ja köögivili Turustamine tootjaorganisatsioonide vahendusel[17] || Tootjaorganisatsioonide vahendusel turustatud toodangu väärtuse osakaal kogutoodangu väärtuses ||   ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 5 810.0
 - Vein: Riiklikud assigneeringud – ümberkorraldamine17 || Hektarite arv ||   || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 ||   || 3 326.0
 - Vein: Riiklikud assigneeringud – investeeringud17 ||   ||   || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 ||   || 1 252.6
 - Vein: Riiklikud assigneeringud – kõrvalsaaduste destilleerimine17 || Hektoliitrid ||   || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 ||   || 686.4
 - Vein: Riiklikud assigneeringud – alkohoolsed joogid17 || Hektarite arv ||   || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 ||   || 14.2
 - Vein: Riiklikud assigneeringud – kontsentreeritud viinamarjavirde kasutamine17 || Hektoliitrid ||   || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 ||   || 261.8
 - Vein: Riiklikud assigneeringud – edendamine17 ||   ||   ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 1 875.3
 - Muud ||   ||   ||   || 720.2 ||   || 739.6 ||   || 768.7 ||   || 797.7 ||   || 820.3 ||   || 808.8 ||   || 797.1 ||   || 5 452.3
 Erieesmärgi nr 5 väljundid kokku ||   || 2 621.8 ||   || 2 641.2 ||   || 2 670.3 ||   || 2 699.3 ||   || 2 721.9 ||   || 2 710.4 ||   || 2 698.7 ||   || 18 763.5
 ERIEESMÄRK nr 6: Panustada põllumajandusettevõtete sissetulekutesse ja piirata põllumajandusettevõtte sissetulekute muutlikkust ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Otsene sissetulekutoetus[18] || Hektarite arv, mille eest on toetust makstud (miljonites) ||   || 161.014 || 42 876.4 || 161.014 || 43 080.6 || 161.014 || 43 297.1 || 161.014 || 43 488.1 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 303 105.0
 Erieesmärgi nr 6 väljundid kokku ||   || 42 876.4 ||   || 43 080.6 ||   || 43 297.1 ||   || 43 488.1 ||   || 43 454.3 ||   || 43 454.3 ||   || 43 454.3 ||   || 303 105.0
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Märkus: Erieesmärkide nr 1–4 ning 7–10 puhul
ei ole väljundid veel kindlaks määratud (vt punkt 1.4.2 eespool).

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
x   Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud[19] || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986
 Muud halduskulud || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914

3.2.3.2.
 Hinnanguline
personalivajadus

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
x   Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
Märkus: Eeldatakse, et õigusaktide ettepanekud
ei mõjuta haldusassigneeringuid, st eesmärk on rakendada õiguslikku raamistikku
personali- ja halduskulude praeguse tasemega. Aastate 2014–2020 näitajad
põhinevad 2011. aasta andmetel.
Hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[20] ||
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || - peakorteris ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02(lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU[21]   || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115
XX osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad ||
 Koosseisuvälised töötajad ||

3.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

–
x   Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva,
AASTATEKS 2014–2020 TEHTUD ETTEPANEKUTE mitmeaastase finantsraamistikuga.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine.

3.2.5.
Kolmandate isikute rahaline toetus

–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist.
–
X  Ettepanek/algatus seoses maaelu arenguga (EAFRD)
hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:
Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus || LR || LR || LR || LR || LR || LR || LR || LR
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU[22]   || Tuleb veel kindlaks määrata || Tuleb veel kindlaks määrata || Tuleb veel kindlaks määrata || Tuleb veel kindlaks määrata || Tuleb veel kindlaks määrata || Tuleb veel kindlaks määrata || Tuleb veel kindlaks määrata || Tuleb veel kindlaks määrata

3.3.
Hinnanguline mõju tuludele

–
x   Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
x   omavahenditele
–
x   mitmesugustele tuludele
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[23]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisada vajalik arv aastaid, et kajastada finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste tulude puhul
täpsustage, milliseid eelarveridasid ettepanek mõjutab.
Vt
tabelid 2 ja 3 punktis 3.2.1.
[1]               Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa
2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve (KOM(2010) 500 (lõplik),
29.6.2011).
[2]               Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile,
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Ühise
põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja
territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine, KOM(2010) 672 (lõplik),
18.11.2010.
[3]               Vt eelkõige Euroopa Parlamendi 23. juuni 2011. aasta resolutsioon,
2011/2015(INI) ja eesistujariigi 18. märtsi 2011. aasta järeldused.
[4]               Praeguse õigusraamistikuga on hõlmatud nõukogu määrus
(EÜ) nr 73/2009 (otsetoetused), nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007
(turuinstrumendid), nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (maaelu areng) ja nõukogu
määrus (EÜ) nr 1290/2005 (rahastamine).
[5]               Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseks,
millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate
fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi,
Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ja Euroopa
Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa
Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006, KOM(2011) 615, 6.10.2011.
[6]               Vt mõjuhinnangu 9. lisa, milles on esitatud ülevaade
517st saadetud arvamusest.
[7]               ELT C […], […], lk […].
[8]               ELT C […], […], lk […].
[9]               ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.
[10]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[11]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
punktile a või b.
[12]             KOM(2011) 500 (lõplik), 29. juuni 2011.
[13]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[14]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[15]             Otsetoetused aastateks 2014–2020 hõlmavad veinisektori
vahendite hinnangulist ülekandmist ühtsesse otsemaksete kavasse liikmesriikide
2013. aasta puhul tehtud otsuste põhjal.
[16]             Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[17]             Põhineb varasemal täitmisel ja 2012. aasta eelarveprojekti
prognoosidel. Puu- ja köögiviljasektori
tootjaorganisatsioonide puhul on summad kooskõlas kõnealuse sektori reformiga,
nagu on juba esitatud 2012. aasta eelarveprojekti tegevusaruannetes ning
väljundid selguvad 2011. aasta lõpus.
[18]             Põhineb võimalikel toetuskõlblikel aladel 2009. aastal
[19]             Põhineb 127 000 euro suurusel keskmisel kulul ametnike ja
ajutiste töötajate ametikohtade loetelu jaoks.
[20]             Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid
delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid
[21]             See ei hõlma eelarverea 05.010404 vaheülemmäära.
[22]             See sätestatakse liikmesriikide esitatavates maaelu arengu
programmides.
[23]             Traditsiooniliste omavahendite (tolli- ja suhkrumaksud)
korral peab olema märgitud netosumma, st brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0012

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrusega (EÜ) nr 130/2006 Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala  /* KOM/2008/0012 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.1.2008KOM(2008) 12 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 130/2006 Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005; edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe importi käsitleva menetluse suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 130/2006, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli kooskõlas algmääruse sätetega juba uurimise käigus võimalus oma huvisid kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu. |3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 17. märtsil 2007. aastal algatas komisjon Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus tootevaliku uurimisega. Taotluse esitas CU Chemie Uetikon GmbH, üks importija Saksamaalt, kelle esitatud tõendid olid esmapilgul usutavad ning kinnitasid, et tüübi „D-(-)” viinhappe (D-viinhape) suhtes ei peaks eespool nimetatud meetmeid kohaldama. Uurimine näitas, et D-viinhappe ja teiste viinhappe tüüpide füüsikalised ja keemilised omadused erinevad oluliselt, samuti on nende lõppkasutus erinev. D-viinhapet kasutatakse eelkõige farmaatsiatööstuses keemilise sünteesi abiainena. Selle kasutusala puhul on vaja D-viinhappe spetsiifilisi omadusi, mis teistel viinhappe tüüpidel puuduvad. Lisaks on D-viinhape ka teistest viinhappe tüüpidest palju kallim, mille tulemusena kasutatakse seda tegelikult ainult eelnimetatud farmaatsiatööstuse valdkonnas. Seetõttu tehti ettepanek muuta dumpinguvastase meetmega hõlmatud tootevalikut jättes D-viinhappe sealt välja. Kõnealuse ettepaneku osas konsulteeriti liikmesriikidega, kes ettepanekut toetasid. Tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas nii kiiresti kui võimalik. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Eespool nimetatud algmääruses on kirjeldatud vastavaid meetmeid ning need ei võimalda teha riiklikke otsuseid. |Andmete avaldamist selle kohta, kuidas on ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ja kodanike rahalist ja halduskoormust vähendatud ning mil viisil on nimetatud koormus proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei nõuta. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmäärus ei näe ette muid võimalusi. |4) MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta kulusid, kuid tal on eeldatav finantsmõju tuludele –15 543 eurot. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 130/2006 Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1. KEHTIVAD MEETMED(1) Määrusega (EÜ) nr 130/2006[2] (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit viinhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.2. KÄESOLEV UURIMINE2. 1. Menetlus(2) Komisjon sai ühe Saksa importija, CU Chemie Uetikon GmbH („taotleja”) käest taotluse, milles paluti viia läbi algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine. Taotleja väitis, et nn tüübi „D-(-)” viinhape on teistest viinhappe tüüpidest täiesti erinev toode, sest tal on spetsiifiline molekulaarehitus, mis omakorda määrab tema spetsiifilised keemilised omadused, mida asjaomase toote muudel tüüpidel ei ole. Seega ei peaks tüübi „D-(-)” viinhappe suhtes eespool nimetatud meetmeid kohaldama.(3) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, algatas komisjon 17. märtsil 2007. aastal uurimise[3] vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Uurimine piirdus meetmega hõlmatud tootevaliku uurimisega.(4) Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitanud importijat, eksportivate riikide ametiasutusi ja kõiki teadaolevaid huvitatud isikuid kõnealuse läbivaatamise algatamisest. Küsimustikud saadeti ühenduse tootjatele, importijatele, kasutajatele ja eksportivatele tootjatele, kes tegid koostööd praegu kehtiva meetme kehtestamiseni viinud uurimise käigus. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.(5) Küsimustiku täitsid kaks vastajat ja üks osapool kuulati ära.(6) Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks, et hinnata, kas meetme kohaldamisala tuleks muuta, ja kontrollis nimetatud andmeid ning korraldas uurimise järgmiste äriühingute valdustes:-  CU Chemie Uetikon GmbH, Lahr, Saksamaa,-  Longchem Corporation, Hangzhou, Hiina.(7) Uurimisperiood kestis 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006.2.2. Vaatlusalune toode(8) Esialgse määruse kohane vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit viinhape, mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi 2918 12 00 alla. Vaatlusalust toodet kasutatakse veinis, jookides ja toidulisandites, aeglustina kipskrohvisegus ja paljudes teistes toodetes. Seda on võimalik saada veinivalmistamise kõrvalsaadusena, nagu kõigi ühenduse tootjate puhul, või keemilise sünteesi teel naftakeemilistest ühenditest, nagu kõigi Hiina RV eksportivate tootjate puhul.2.3. Järeldused(9) Viinhape on „kiraal” molekul, st ta esineb erinevates geomeetrilistes konfiguratsioonides. Eriti olulised on viinhappe tüübid „L-(+)” ja „D-(-)”, mille molekulid on üksteise suhtes peegelpildis. Neid viinhappe tüüpe esitatakse eraldi tüüpidena laialt tunnustatud Chemical Abstracts Service'i (CAS) ja Euroopa registreeritud kaubanduslike keemiliste ainete loetelu (EINECS) viidetes. Neid saab üksteisest kergesti eristada katse abil, millega mõõdetakse polariseeritud valguse optilist pöörangut. L-tüüpi viinhappe pöörangu suund on positiivne, D-tüüpi viinhappe oma aga negatiivne.(10) Praegu kehtiva meetme kehtestamiseni viinud uurimine keskendus looduslikult tekkiva viinahappele, mis on L-tüüpi viinhape. Leiti, et Hiina tootjate toodetud ja müüdud tootel on samad põhiomadused kui ühenduse tootmisharu omal ning et see toode konkureerib ühenduse vastava tootega enamiku eespool nimetatud kasutusalade puhul.(11) D-tüüpi viinhape ei ole aga looduslik ja seda saab ainult keemilise sünteesi teel. Ühenduse tootmisharu D-tüüpi viinhapet ei tooda ja see ei ole ühenduses tunnustatud toidu lisaainena. D-tüüpi viinhapet kasutatakse farmaatsiatööstuses teatavate abiainete tootmiseks, mida omakorda kasutatakse ravimite toimeainete tootmiseks. Nii L- kui D-tüüpi viinhapet saab farmaatsiatööstuses kõnealusel viisil kasutada, olenevalt sellest, milliseid omadusi tahetakse lõpptoote puhul saavutada. L- ja D-tüüpi viinhapet ei saa siiski iga kasutusala puhul teineteisega asendada. Neid järeldusi kinnitas asjaolu, et taotleja, s.o äriühing, kes tootis farmaatsiatööstusele abiaineid, ostis nii L- kui D-tüüpi viinhapet ja kasutas neid oma toodete valmistamisel, selle asemel, et kasutada vaid ühte (odavamat) tüüpi viinhapet.(12) Uurimine näitas ka, et D-tüüpi viinhappe hind on 4–5 korda kõrgem kui teist tüüpi viinhapete hind, kuna selle valmistamise käigus tuleb kasutada erinevaid tootmisprotsesse. Kõrge hinna tõttu on D-tüüpi viinhappe turg piiratud eelnevalt nimetatud kasutusaladega, kus teisi, vähem kalleid viinhappe tüüpe ei saa kasutada. Kasutusalade ja kulude erinevuse tulemusena moodustab D-tüüpi viinhappe turg hinnanguliselt vähem kui 1 % kogu viinhappe turust.(13) Kokkuvõttes leiti uurimise käigus, et D-tüüpi viinhappe füüsikalised ja keemilised omadused erinevad oluliselt ühenduse tootmisharu toodetud L-tüüpi viinhappe omadest, mis tähendab, et neid kahte tüüpi ei saa vastastikku asendada ja need ei konkureeri omavahel ühenduse turul. Pidades silmas neid erinevusi D-tüüpi viinhappe ja uuritud toote vahel, jõuti järeldusele, et D-tüüpi viinhape ei peaks kuuluma kehtiva meetmega hõlmatud tootevalikusse.(14) See järeldus põhineb puhta D-tüüpi viinhappe omadustel ja see ei kehti D-tüüpi viinhappe ja teiste toodete segude puhul.(15) Huvitatud isikuid teavitati eespool nimetatud järeldustest.(16) Ühenduse tootmisharu, kes ei seadnud uurimise järeldusi kahtluse alla, väljendas muret, et ühe toote tüübi suhtes erandi tegemine võib lihtsustada meetme täitmisest kõrvalehoidumist.(17) Siiski arvatakse, et arvestades hindade ja asjassepuutuvate koguste erinevusi, on meetmetest kõrvalehoidumist statistiliste andmete põhjal lihtne avastada. Samuti saab D-tüüpi viinhapet kergesti eristada teistest viinhappe tüüpidest eespool kirjeldatud optilise katse abil.(18) Komisjon jälgib D-tüüpi viinhappe ja meetmega hõlmatud teist tüüpi viinahapete importi käsitlevaid andmeid. Kui D-tüüpi viinhappe impordi kogused/hinnad peaksid mõnes liikmesriigis erinema tavapärasest, siis hoiatab komisjon koheselt asjakohaseid tolliasutusi.3. TAGASIULATAV KOHALDAMINE(19) Eespool kirjeldatut arvesse võttes peetakse asjakohaseks muuta esialgset määrust toote määratluse täpsustamiseks ja jätta D-tüüpi viinhape meetme kohaldamisalast välja.(20) Kuna käesolevas uurimises piirdutakse tootevaliku täpsustamisega ja kuna esialgseid meetmeid ei olnud kavas kohaldada nimetatud tüüpi toote suhtes, peetakse importijatele tekkivate võimalike takistuste vältimise eesmärgil asjakohaseks rakendada kõnealuseid järeldusi alates esialgse määruse jõustumise kuupäevast, sealhulgas ka impordi suhtes, mille suhtes kohaldati ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse ajavahemikus 30. juuli 2005 – 28. jaanuar 2006. Pidades silmas asjaolu, et esialgne määrus jõustus suhteliselt hiljuti ning tõenäoliselt jääb tagasimaksetaotluste arv väikeseks, ei ole ühtki olulist põhjust, miks ei võiks määrust tagasiulatuva mõjuga kohaldada.(21) Järelikult tuleb nõukogu määruse (EÜ) nr 130/2006 (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) artikli 1 lõikega 1 hõlmamata kaupade puhul kas vähendada või tagasi maksta lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on tasutud või mille kohta on tehtud arvestuskanne vastavalt määruse (EÜ) nr 130/2006 esialgse versiooni artikli 1 lõikele 1.(22) Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas ühenduse asjakohaste tollialaste õigusaktidega.(23) Käesolev läbivaatamine ei mõjuta kuupäeva, millal määrusega (EÜ) nr 130/2006 kehtestatud meetmed kaotavad kehtivuse algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 130/2006 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:'1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodi 29181200 (TARIC kood 2918 12 00 90) alla kuuluva viinhappe (v.a tüübi „D-(-)”viinhappe suhtes, millel on vähemalt 12,0 kraadine negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses vastavalt Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodile) impordi suhtes.Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 130/2006 (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) artikli 1 lõikega 1 hõlmamata kaupade puhul tuleb nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[4] artikli 236 kohaselt kas vähendada või tagasi maksta lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on tasutud või mille kohta on tehtud arvestuskanne vastavalt määruse (EÜ) nr 130/2006 esialgse versiooni artikli 1 lõikele 1. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas ühenduse asjakohaste tollialaste õigusaktidega.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Otsust kohaldatakse alates 28. jaanuarist 2006.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] ELT L 23, 27.1.2006, lk 1.[3] ELT C 63, 17.3.2007, lk 2.[4] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0048

Ettepanek: Nõukogu määrus millega kohandatakse Euroopa parlamendi ja Nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) I lisa (EMPs kohaldatav tekst)  /* KOM/2008/0048 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 4.2.2008KOM(2008) 48 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) I lisa(EMPs kohaldatav tekst)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 on loodud ühtlustatud raamistik ametlike kontrollide tegemiseks seoses sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmisega.Nimetatud määruses sätestatakse sööda ja toidu ametlikud kontrollid, mis hõlmavad ka ühenduse territooriumile imporditud sööta ja toitu.Määruse I lisas on loetletud territooriumid, mille suhtes määrust kohaldatakse. Määrus võeti vastu 30.4.2004, s.t enne uute liikmesriikide ühinemist. I lisa ei ole veel muudetud, et kaasata ka uued liikmesriigid.ELi laienemise ja sellest tulenevate kohanduste tõttu Euroopa Liidu aluslepingutes on vaja määrust (EÜ) nr 882/2004 kohaldada ka nende territooriumide suhtes. Seetõttu tuleks I lisa vastavalt muuta.Käesolev ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) I lisa(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle artikli 57 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:(1) Määrusega (EÜ) nr 882/2004[2] on loodud ühtlustatud raamistik ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks. Neid kontrolle kohaldatakse ekspordi suhtes ühendusse, ühenduse turule viimise suhtes ning kolmandatest riikidest saabuva ekspordi suhtes territooriumidele, mis on sätestatud nimetatud määruse I lisas.(2) Territooriumide loetelu tuleb täiendada, et kõik liikmesriigid kuuluksid määruse EÜ nr 882/2004 I lisa loetelusse.(3) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 882/2004 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 882/2004 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2004.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA„I LISAArtikli 2 lõikes 15 nimetatud territooriumid1. Belgia Kuningriigi territoorium2 Bulgaaria Vabariigi territoorium3. Tšehhi Vabariigi territoorium4. Taani Kuningriigi territoorium, välja arvatud Fääri saared ja Gröönimaa5. Saksamaa Liitvabariigi territoorium6. Eesti Vabariigi territoorium7. Iirimaa territoorium8. Kreeka Vabariigi territoorium9. Hispaania Kuningriigi territoorium, välja arvatud Ceuta ja Melilla10. Prantsuse Vabariigi territoorium11. Itaalia Vabariigi territoorium12. Küprose Vabariigi territoorium13. Läti Vabariigi territoorium14. Leedu Vabariigi territoorium15. Luksemburgi Suurhertsogiriigi territoorium16. Ungari Vabariigi territoorium17. Malta Vabariigi territoorium18. Madalmaade Kuningriigi territoorium Euroopas19. Austria Vabariigi territoorium20. Poola Vabariigi territoorium21. Portugali Vabariigi territoorium22. Rumeenia territoorium23. Sloveenia Vabariigi territoorium24. Slovaki Vabariigi territoorium25. Soome Vabariigi territoorium26. Rootsi Kuningriigi territoorium27. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi territoorium”[1] ELT C xxx, xx.xx.xxxx, lk xx.[2] ELT L 165, 30.4.2004, lk 1, parandatud versioon ELT L 191, 28.5.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).