               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.6.2017
            COM(2017) 353 final
            2017/0146(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
            raudteeveo statistika kohta (uuestisõnastatud tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.

               Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.

               Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.

               2.1. aprillil 1987. aastal otsustas
                  1
                komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.

               3.Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992
                  2
               , rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.

               Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.

               4.Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002 määrus (EÜ) nr 91/2003 raudteeveo statistika kohta
                  3
               . Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid
                  4
               , säilitades kodifitseeritud õigusaktide sisu. Samas on vaja selles määruses teha ka sisuline muudatus artikli 4 lõikes 5. Niisiis on ettepanek esitatud uuesti sõnastamisena.

               5.Uuesti sõnastamise ettepanek on koostatud määruse (EÜ) nr 91/2003 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel 24 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on uuesti sõnastatud määruse X lisas.

               ê 91/2003 (kohandatud)

               2017/0146 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

               raudteeveo statistika kohta (uuestisõnastatud tekst)

               Ö EUROOPA PARLAMENT JA Õ EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise lepingut Õ, eriti selle artikli Ö 338 lõiget 1 Õ,

               võttes arvesse Ö Euroopa Õ Komisjoni ettepanekut,

               Ö olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  5
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt Õ

               ning arvestades järgmist:

               ò uus

               (1)Nõukogu määrust (EÜ) nr 91/2003
                  6
                on korduvalt oluliselt muudetud
                  7
               . Kuna määrusesse on vaja teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

               ê 91/2003 põhjendus 1 (kohandatud)

               (2)Raudteed on tähtis osa Ö liidu Õ transpordivõrkudest.

               ê 2016/2032 põhjendus 2

               (3)Komisjon vajab statistikat kauba- ja reisijateveo kohta raudteel, et jälgida ja arendada ühist transpordipoliitikat ning piirkondlike ja üleeuroopaliste võrkudega seotud tegevuspõhimõtete veondustahke

               ê 2016/2032 põhjendus 3

               (4)Komisjon vajab raudteeohutuse statistikat ka selleks, et ette valmistada ja jälgida liidu tegevust transpordiohutuse alal. Euroopa Liidu Raudteeamet kogub andmeid õnnetuste kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ
                  8
                I lisa alusel seoses ühiste ohutusnäitajatega ja õnnetusjuhtumite maksumuse arvestamise ühiste meetoditega

                  ê 91/2003 põhjendus 4 (kohandatud)

               (5)Ö Liidu Õ statistikat raudteeveo kohta on vaja ka selleks, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EU
                  9
                artiklis 15 sätestatud järelevalveülesandeid.

               ê 91/2003 põhjendus 5 (kohandatud)

               (6)Ö Liidu Õ statistilisi andmeid kõikide veoviiside kohta tuleks koguda ühiste põhimõtete ja normide kohaselt, et saavutada võimalikult hea võrreldavus veoviiside vahel.

               ê 2016/2032 põhjendus 4

               (7)Oluline on vältida töö dubleerimist ning optimeerida sellise olemasoleva teabe kasutamist, mida on võimalik statistilistel eesmärkidel kasutada. Sel eesmärgil ning liidu kodanikele ja teistele sidusrühmadele hõlpsasti kättesaadava ja kasuliku raudteeveoohutust ja raudteesüsteemi, sh raudteetaristu koostalitlust käsitleva teabe esitamist silmas pidades tuleks komisjoni talituste ja asjaomaste üksuste vahel, sh rahvusvahelisel tasandil, sõlmida asjakohased statistikaalast tegevust käsitlevad koostöölepingud.

               ê 2016/2032 põhjendus 6

               (8)Euroopa statistika koostamisel tuleks saavutada tasakaal kasutajate vajaduste ja andmeesitajate koormuse vahel.

               ê 2016/2032 põhjendus 8

               (9)Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud aruandes kogemuste kohta, mis komisjon on saanud määruse (EÜ) nr 91/2003 kohaldamisel, viitab komisjon asjaolule, et areng pikemas perspektiivis toob kaasa selle, et määruse alusel juba kogutud andmeid tõenäoliselt enam ei kasutata või neid lihtsustatakse ning et eesmärk on lühendada reisijate raudteeveo aastaandmete edastamise perioodi. Komisjon peaks jätkama korrapäraste aruannete esitamist käesoleva määruse rakendamise kohta

               ê 91/2003 põhjendus 7

               (10)Riigi omandis ja eraomandis olevate raudtee-ettevõtjate kõrvuti tegutsemine raudteeveo kaubandusturul eeldab kõikidelt raudtee-ettevõtjatelt nõutavate ja Eurostati levitatavate statistiliste andmete täpset kirjeldamist.

               ê 91/2003 põhjendus 8 (kohandatud)

               (11)Ö Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 Õ sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on ühtlustatud andmete saamist võimaldavate ühiste statistikanormide loomine toiming, mida saab tõhusalt teostada üksnes Ö liidu Õ tasandil. Selliseid norme tuleks igas liikmesriigis rakendada riikliku statistika koostamise eest vastutavate asutuste ja institutsioonide järelevalve all.

               ê 91/2003 põhjendus 9

               (12)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009
                  10
                on käesoleva määruse sätete raamistikuks.

               ê 2016/2032 põhjendus 10

               (13)Selleks et kajastada uusi liikmesriikides toimunud arenguid ja sama ajal säilitada raudteevedu käsitlevate andmete ühtlustatud kogumine kogu liidus, samuti selleks et säilitada liikmesriikide edastatavate andmete hea kvaliteet, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, et kohandada tehnilisi mõisteid ja sätestada täiendavaid tehnilisi mõisteid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes
                  11
                sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

               ê 2016/2032 põhjendus 11

               (14)Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei pandaks liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust.

               ê 2016/2032 põhjendus 12

               (15)Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et määrata kindlaks andmed, mida tuleb esitada aruannete tarvis, mis käsitlevad kvaliteeti ja tulemuste võrreldavust, ning korra osas, kuidas komisjon (Eurostat) neid tulemusi levitab. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011
                  12
               .

               ê 2016/2032 põhjendus 13

               (16)Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud.

               ê 91/2003 (kohandatud)

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Eesmärk

               Käesoleva määruse eesmärk on kehtestada ühised eeskirjad raudteevedu käsitleva Ö liidu Õ statistika koostamiseks.

               Artikkel 2

               Kohaldamisala

               Käesolev määrus hõlmab kõiki Ö liidus Õ paiknevaid raudteid. Iga liikmesriik esitab statistilisi andmeid, mis käsitlevad raudteevedu tema territooriumil. Kui raudtee-ettevõtja tegutseb rohkem kui ühes liikmesriigis, nõuavad asjaomaste riikide asutused, et ettevõtja esitaks eraldi andmed iga riigi kohta, kus ettevõtja tegutseb, et võimaldada riigikohase statistika koostamist.

               Liikmesriigid võivad käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta:

               a)raudtee-ettevõtjad, mis tegutsevad ainuüksi või peaasjalikult tööstus- ja samasugustes rajatistes, ka sadamates;

               b)raudtee-ettevõtjad, mis osutavad kohalikke turismiteenuseid, näiteks käitavad säilinud ajaloolisi auruvedurite raudteid.

               Artikkel 3

               Mõisted

               ê 1192/2003 artikkel 1 lõige 1

               1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1)andmeid esitav riik — Eurostatile andmeid edastav liikmesriik;

               2)riigi ametiasutused — riigi statistikaasutused ja muud liikmesriigis ühenduse statistika koostamise eest vastutavad organid;

               3)raudtee — raudteest koosnev ühendustee, mis on üksnes raudteesõidukitele kasutamiseks;

               4)raudteesõiduk — üksnes raudteel sõitev liikumisvahend, mis liigub kas oma jõuallika abil (vedurid) või mida veavad teised sõidukid (reisivagunid, mootorvaguni haakevagunid, pagasivagunid ja kaubavagunid);

               5)raudtee-ettevõtja — riigi osalusega või eraettevõtja, mis osutab kaupade ja/või reisijate raudteeveoteenust. Nende hulka ei arvata ettevõtjaid, kelle põhitegevus on osutada teenuseid reisijate vedamiseks metrooga, trammiga ja/või kergraudteel;

               6)kaupade raudteevedu — kaupade liikumine laadimiskohast mahalaadimiskohta raudteesõidukitel;

               7)reisijate raudteevedu — reisijate liikumine pealeminekukohast mahatulekukohani raudteesõidukitel. Siia alla ei kuulu reisijatevedu metrooga, trammiga ja/või kergraudteel;

               8)metroo (tuntakse ka “allmaaraudtee” nime all) — reisijateveoks ettenähtud elektriraudtee, millel on suur läbilaskevõime ja oma trasside kasutamise ainuõigus, mitmest vagunist koosnevad rongid ja mida iseloomustab suur kiirus ja järsk kiirendus, keerukas signaalimine ning raudteeületuskohtade puudumine, mis võimaldab tihedat rongiliiklust ja suurt perrooni koormust. Metroosid iseloomustavad ka lühikesed vahemaad jaamade vahel, mis tavaliselt on 700 kuni 1 200 meetrit. “Suur kiirus” viitab kiirusele võrreldes trammide ja kergraudteega ning vastab antud juhul kiirusele umbes 30-40 km/h lühematel marsruutidel ja 4070 km/h pikematel marsruutidel;

               9)tramm — reisijate maanteesõiduk, mis on ette nähtud rohkem kui üheksale inimesele (kaasa arvatud juht), mis on ühendatud elektrikontaktliinidega või käivitatavad diiselmootori abil ning mis sõidavad rööbasteel;

               10)kergraudtee — reisijate vedamiseks ettenähtud raudtee, mis kasutab sageli elektrimootoriga rööbassõidukeid, mis liiguvad üksikult või lühikeses rongis kinnitatud kaherööpalisel raudteel. Üldjuhul on jaamade/peatuste vaheline kaugus lühem kui 1 200 meetrit. Võrreldes metroodega on kergraudteel kergemad konstruktsioonid, mis on kavandatud väiksemale liiklusmahule ja üldjuhul madalamatele kiirustele. Mõnikord on raske teha täpset vahet kergraudtee ja trammi vahel; trammid ei ole tavaliselt maanteeliiklusest eraldatud, samas kui kergraudtee võib olla muudest süsteemidest eraldatud;

               11)siseriiklik vedu — raudteevedu kahe koha vahel (laadimis-/pealeminekukoht ja mahalaadimis-/mahaminekukoht), mis asuvad andmeid esitavas riigis. See võib hõlmata transiiti läbi teise riigi;

               12)rahvusvaheline vedu — raudteevedu, mis toimub andmeid esitavas riigis asuva koha (laadimis-/pealeminekukoht või mahalaadimis-/mahaminekukoht) ja teises riigis asuva koha (laadimis-/pealeminekukoht või mahalaadimis-/mahaminekukoht) vahel;

               13)transiit — raudteevedu läbi andmeid esitava riigi territooriumi kahe koha vahel (laadimis-/pealeminekukoht ja mahalaadimis-/mahaminekukoht), mis asuvad väljaspool andmeid esitava riigi territooriumit. Transiidiks ei loeta vedusid, mis hõlmavad andmeid esitava riigi piiril kaupade/reisijate laadimist/pealeminekut või mahalaadimist/mahaminekut ühelt veoliigilt teisele;

               14)rongireisija — mis tahes isik, kaasa arvatud rongi personal, kes kasutab raudteetransporti. Liiklusõnnetuste statistikast jäetakse välja reisijad, kes üritavad liikuva rongi peale minna või sealt maha tulla;

               15)reisijate arv — rongireisijate sooritatud reiside arv, kus iga reis määratletakse liikumisena peaminekukohast mahaminekukohani üleminekuga ühelt raudteesõidukilt teisele või ilma üleminekuta. Kui reisijad kasutavad rohkem kui ühe raudtee-ettevõtja teenuseid, arvestatakse neid võimaluse korral vaid üks kord;

               16)reisijakilomeeter — mõõtühik, mis vastab ühe reisija raudteeveol läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Arvesse võetakse ainult andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaa;

               17)kaal — kaupade kogus tonnides (1 000 kilogrammi). Arvesse võetav kaal sisaldab lisaks veetavate kaupade raskusele ka pakendite kaalu ning raudteed mööda kulgevate kombineeritud vedude puhul mahutite, vahetatavate osade, kaubaaluste ja maanteesõidukite omakaalu. Kui kaupu veetakse rohkem kui ühe raudtee-ettevõtja teenuseid kasutades, arvestatakse kaupade kaalu võimaluse korral vaid üks kord;

               18)tonnkilomeeter — kaubaveo mõõtühik, mis vastab ühetonnise (1 000 kilogrammi) kaubakoguse raudteeveol läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Arvesse võetakse ainult andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaa;

               19)rong — teatud numbri või erinimetuse all määratud lähtepunktist määratud sihtpunkti liikuv ühe või mitme veduri või mootorvaguni poolt veetav raudteesõiduk või raudteesõidukid või eraldi sõitev mootorvagun. Tühja vedurit, st üksi sõitvat vedurit ei käsitata rongina;

               20)rongikilomeeter — mõõtühik, mis vastab rongi läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Kasutatavaks vahemaaks loetakse tegelikult läbitud vahemaad, kui see on kättesaadav, muul juhul kasutatakse raudteevõrgu lähte- ja sihtpunkti vahelist standardkaugust. Arvesse võetakse ainult andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaad;

               21)rongi täislaadung — saadetis, mis koosneb ühest või mitmest vagunilastist, mille üks lähetaja on andnud ühes jaamas samaaegseks vedamiseks ning mis edastatakse rongi koosseisu muutmata ühele vastuvõtjale ühes sihtjaamas;

               22)vaguni täislaadung — kaubasaadetis, mille vedamiseks kasutatakse üksnes vaguneid, olenemata sellest, kas kogu kandevõime on kasutatud või mitte;

               23)TEU (Twenty-foot Equivalent Unit) — standardühik, mis põhineb 20 jala pikkusel ISO konteineril (6,10 m), mida kasutatakse liiklusvoogude või läbilaskevõime statistiliseks mõõtmiseks. Üks ISO seeria 1 standardile vastav 40 jala pikkune konteiner võrdub 2 TEUga. Alla 20 jala pikkused vahetatavad osad vastavad 0,75 TEU-le, 20-40 jala pikkused vastavad 1,5 TEU-le ja üle 40 jala pikkused vastavad 2,25 TEU-le.

               ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 1 punkt b

               2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli muutmiseks, et kohandada lõike 1 punktides 8, 9, 10, 21, 22 ja 23 sätestatud tehnilisi mõisteid ja vajaduse korral kehtestada täiendavaid tehnilisi mõisteid, et võtta arvesse uusi arenguid, mille puhul on vaja määrata kindlaks teatav tehnilise üksikasjalikkuse tase, et tagada statistika ühtlustamine.

               Nimetatud volituste teostamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust. Lisaks esitab komisjon nendes delegeeritud õigusaktides sätestatud statistikaalaste meetmete kohta nõuetekohase põhjenduse, kasutades vajaduse korral kulutasuvuse analüüsi, sealhulgas andmeesitajatel lasuva koormuse ning statistika koostamise kulude hinnangut, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 223/2009
                  13
                artikli 14 lõike 3 punktis c.

               ê 91/2003

               Artikkel 4

               Andmete kogumine

               1. Kogutavad statistilised andmed on nimetatud käesoleva määruse lisades. Need hõlmavad järgmist laadi andmeid:

               a)kaubaveo aastaandmed - üksikasjalik andmeesitus (I lisa);

               b)reisijateveo aastaandmed - üksikasjalik andmeesitus (II lisa);

               c)kauba- ja reisijateveo kvartaliandmed (III lisa);

               d)kauba- ja reisijateveo piirkondlikud andmed (IV lisa);

               e)raudteevõrgu liiklusvoogude andmed (V lisa).

               ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 2 punkt b

               2. I ja II lisa kohaselt esitavad liikmesriigid andmed nende ettevõtjate kohta, kelle:

               a)kaubaveo kogumaht on vähemalt 200 000 000 tonnkilomeetrit või vähemalt 500 000 tonni;

               b)reisijateveo kogumaht on vähemalt 100 000 000 reisijakilomeetrit.

               Punktides a ja b osutatud piirmääradest väiksema mahuga ettevõtjate puhul on I ja II lisa kohane andmete esitamine vabatahtlik.

               ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 2 punkt c

               3. VIII lisa kohaselt esitavad liikmesriigid koguandmed ettevõtjate kohta, kelle puhul jäävad mahud lõikes 2 osutatud piirmääradest allapoole, kui neid andmeid ei esitata I ja II lisa kohaselt, nagu on täpsustatud VIII lisas.

               ê 91/2003

               4. Käesoleva määruse kohaldamisel liigitatakse kaubad VI lisa kohaselt. Ohtlikud kaubad liigitatakse täiendavalt VII lisa kohaselt.

               ê 219/2009 artikkel 1 ja lisa punkt 4(4)

               5. Komisjon võib lisade sisu kohandada. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

               ê 91/2003

               Artikkel 5

               Andmeallikad

               1. Liikmesriigid määravad avalik-õigusliku või eraõigusliku organisatsiooni, kes osaleb käesoleva määrusega nõutavate andmete kogumises.

               2. Vajalikke andmeid võib hankida ühest või mitmest allpool nimetatud allikast:

               a)kohustuslikud uuringud;

               ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 3

               b)haldusandmed, sealhulgas reguleerivate asutuste kogutud andmed, eelkõige raudtee-kaubaveo saatekiri, kui see on olemas;

               ê 91/2003

               c)statistilised hindamismenetlused;

               d)raudteesektori kutseorganisatsioonide esitatud andmed;

               e)sihtuuringud.

               3. Riikide asutused võtavad meetmeid kasutatavate andmeallikate kooskõlastamiseks ja Eurostatile edastatava statistika kvaliteedi tagamiseks.

               Artikkel 6

               Statistiliste andmete edastamine Eurostatile

               1. Liikmesriigid edastavad Eurostatile artiklis 4 osutatud statistilised andmed.

               2. Artiklis 4 osutatud statistiliste andmete edastamise kord kehtestatakse artikli 11 lõikes 2 osutatud korras.

               ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 4

               Artikkel 7

               Levitamine

               I–V ja VIII lisas nimetatud andmetel põhinevat statistikat levitab komisjon (Eurostat).

               Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse tulemuste levitamise kord. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               ê 91/2003

               Artikkel 8

               Statistika kvaliteet

               1. Eurostat töötab välja ja avaldab metoodikasoovitusi, et aidata liikmesriikidel säilitada raudteeveo statistika kvaliteeti. Nendes soovitustes võetakse arvesse riikide asutuste, raudtee-ettevõtjate ja raudteesektori kutseorganisatsioonide häid tavasid.

               ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 5 punkt a

               2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada edastatavate andmete kvaliteet.

               ê 91/2003

               3. Statistiliste andmete kvaliteeti hindab Eurostat. Selleks esitavad liikmesriigid Eurostati palvel teavet statistika koostamisel kasutatud meetodite kohta.

               ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 5 punkt b

               4. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse edastatavate andmete puhul määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume.

               5. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse standardsete kvaliteediaruannete üksikasjalik kord, ülesehitus, perioodilisus ja võrreldavuse üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 6

               Artikkel 9

               Rakendamisaruanne

               Komisjon esitab pärast konsulteerimist Euroopa statistikasüsteemi komiteega 31. detsembriks 2020 ja seejärel iga nelja aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise ja edasise arengu kohta.

               Komisjon lähtub selles aruandes asjakohasest liikmesriikide esitatud teabest, mis on seotud edastatavate andmete kvaliteedi, andmete kogumise meetodite, võimalike parandamist vajavate valdkondade või kasutajate vajadustega.

               See aruanne sisaldab eelkõige

               a)hinnangut selle kohta, milline on olnud koostatud statistikast saadud kasu liidule, liikmesriikidele, andmeesitajatele ja statistika kasutajatele;

               b)hinnangut edastatud andmete kvaliteedi, kasutatud andmekogumise meetodite ja koostatud statistika kvaliteedi kohta.

               ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 7

               Artikkel 10

               Delegeeritud volituste rakendamine

               1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

               2. Artikli 3 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 13. detsembrist 2016. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

               3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

               4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

               5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

               6. Artikli 3 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

               ê 2016/2032 artikkel 1 lõige 8

               Artikkel 11

               Komiteemenetlus

               1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

               2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

               ê

               Artikkel 12

               Kehtetuks tunnistamine

               Määrus (EÜ) nr 91/2003 tunnistatakse kehtetuks.

               Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt X lisas esitatud vastavustabelile.

               ê 91/2003 (kohandatud)

               Artikkel 13

               Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  KOM(87) 868 PV.

                     (2)
                  Vt. järelduste A osa 3 lisa.

                     (3)
                  Õigusloomeprogrammi lülitatud 2017.

                     (4)
                  Vaata ettepaneku IX lisa.

                     (5)
                  ELT C […], […], lk […].

                     (6)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2003, 16. detsember 2002, raudteeveo statistika kohta (EÜT L 14, 21.1.2003, lk 1).

                     (7)
                  Vt lisa IX.

                     (8)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (

                     ELT L 164, 30.4.2004, lk 44

                  ).

                     (9)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/34/EL, 21. november 2012, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond EMPs kohaldatav tekst (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

                     (11)

                     ELT L 123, 12.5.2016, lk 1

                  .

                     (12)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (

                     ELT L 55, 28.2.2011, lk 13

                  ).

                     (13)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.6.2017
            COM(2017) 353 final
            LISAD
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
            raudteeveo statistika kohta (uuestisõnastatud tekst)

               I LISA

                        KAUBAVEO AASTAANDMED — ÜKSIKASJALIK ANDMEESITUS

                        Muutujate loend ja mõõtühikud

                        Veetud kaubad:

                        –tonnides

                        –tonnkilomeetrites

                        Kaubarongide liikumine:

                        –rongikilomeetrites

                        Veetud ühendveoüksuste hulk:

                        –arvuna

                        –TEUdes (twenty-foot-equivalent-unit) (mahutite ja vahetatavate kerede puhul)

                        Vaatlusperiood

                        Üks aasta

                        Sagedus

                        Igal aastal

                        Tabelite loend ja iga tabeli liigendus

                        Tabel I1: veetud kaubad veoliikide järgi

                        Tabel I2: veetud kaubad kaubaliikide järgi (VI lisa)

                        Tabel I3: veetud kaubad (rahvusvaheliste ja transiitvedude puhul) peale- ja mahalaadimisriikide järgi

                        Tabel I4: veetud kaubad ohtlike kaupade liikide järgi (VII lisa)

                        Tabel I5: veetud kaubad saadetiseliikide järgi (mittekohustuslik)

                        Tabel I6: ühendveoüksustes veetud kaubad veoliikide ja veoüksuseliikide järgi

                        Tabel I7: lastituna veetud ühendveoüksuste hulk veoliikide ja veoüksuseliikide järgi

                        Tabel I8: tühjana veetud ühendveoüksuste hulk veoliikide ja veoüksuseliikide järgi

                        Tabel I9: kaubarongide liikumine

                        Andmete edastamise tähtaeg

                        Viis kuud pärast vaatlusperioodi lõppu

                        Esimene vaatlusperiood tabelite I1, I2 ja I3 puhul

                        2003

                        Esimene vaatlusperiood tabelite I4, I5, I6, I7, I8 ja I9 puhul

                        2004

                        Märkused

                        1.
                              Veoliigid on järgmised:

                        –riigisisene

                        –välisriigist saabuv

                        –suunduv

                        –transiit

                        2.
                              Saadetisi võib liigitada järgmiselt:

                        –rongi täislaadungid

                        –vaguni täislaadungid

                        –muu

                        3.
                              Veoüksuseliigid on järgmised:

                        –mahutid ja vahetatavad kered

                        –poolhaagised (saatjata)

                        –maanteesõidukid (saatjaga)

                        4.
                              Tabeli I3 puhul võivad Eurostat ja liikmesriigid võtta meetmeid muudes liikmesriikides olevatelt ettevõtjatelt pärinevate andmete ühendamise hõlbustamiseks, et tagada nende andmete omavaheline kooskõla.

                        5.
                              Tabeli I4 puhul märgivad liikmesriigid ära võimalikud vedude rühmad, mida andmed ei hõlma.

                        6.
                              Kui tabelite I2–I8 puhul ei ole täielikku teavet transiitvedude kohta saadaval, esitavad liikmesriigid kõik kättesaadavad andmed.

               _____________

               ê 2016/2032 artikkel 1 punkt 11 ja lisa I

               II LISA

                        REISIJATEVEO AASTAANDMED — ÜKSIKASJALIK ANDMEESITUS

                        Muutujate loend ja mõõtühikud

                        Veetud reisijad:

                        –reisijate arvuna

                        –reisijakilomeetrites

                        Reisirongide liikumine:

                        –rongikilomeetrites

                        Vaatlusperiood

                        Üks aasta

                        Sagedus

                        Igal aastal

                        Tabelite loend ja iga tabeli liigendus

                        Tabel II1: veetud reisijad veoliikide järgi

                        Tabel II2: veetud rahvusvahelised reisijad lähte- ja sihtriikide järgi

                        Tabel II3: reisirongide liikumine

                        Andmete edastamise tähtaeg

                        Kaheksa kuud pärast vaatlusperioodi lõppu.

                        Esimene vaatlusperiood

                        2016

                        Märkused

                        1.Veoliigid on järgmised:

                        –riigisisene

                        –rahvusvaheline

                        2.Tabelite II1 ja II2 puhul esitavad liikmesriigid andmed, mis sisaldavad teavet väljaspool andmeid esitavat riiki müüdud piletite kohta. Selle teabe võib saada kas otse muude riikide asutustelt või pileteid käsitlevate rahvusvaheliste hüvitussüsteemide kaudu.

               _____________

               ê 91/2003

               III LISA

                        KAUBA- JA REISIJATEVEO KVARTALIANDMED

                        Muutujate loend ja mõõtühikud

                        Veetud kaubad:

                        –tonnides

                        –tonnkilomeetrites

                        Veetud reisijad:

                        –reisijate arvuna

                        –reisijakilomeetrites

                        Vaatlusperiood

                        Kvartal

                        Sagedus

                        Iga kvartal

                        Tabelite loend ja iga tabeli liigendus

                        Tabel III1: veetud kaubad

                        Tabel III2: veetud reisijad

                        Andmete edastamise tähtaeg

                        Kolm kuud pärast vaatlusperioodi lõppu

                        Esimene vaatlusperiood

                        2004. aasta esimene kvartal

                        Märkused

                        1.
                              Tabelite III1 ja III2 kohased andmed võib esitada esialgsete, sealhulgas hinnanguliste andmete põhjal. Tabeli III2 puhul võivad liikmesriigid esitada andmed, mis põhinevad andmeid esitavas riigis müüdud piletitel või mõnel muul kasutada oleval allikal.

                        2.
                              Need statistilised andmed esitatakse I ja II lisaga hõlmatud ettevõtjate puhul.

               _____________

               IV LISA

                        KAUBA- JA REISIJATEVEO PIIRKONDLIKUD ANDMED

                        Muutujate loend ja mõõtühikud

                        Veetud kaubad:

                        –tonnides

                        Veetud reisijad:

                        –reisijate arvuna

                        Vaatlusperiood

                        Aasta

                        Sagedus

                        Iga viie aasta tagant

                        Tabelite loend ja iga tabeli liigendus

                        Tabel IV1: riigisisene kaubavedu peale- ja mahalaadimispiirkondade järgi (NUTS 2)

                        Tabel IV2: rahvusvaheline kaubavedu peale- ja mahalaadimispiirkondade järgi (NUTS 2)

                        Tabel IV3: riigisisene reisijatevedu lähte- ja sihtpiirkondade järgi (NUTS 2)

                        Tabel IV4: rahvusvaheline reisijatevedu lähte- ja sihtpiirkondade järgi (NUTS 2)

                        Andmete edastamise tähtaeg

                        Kaksteist kuud pärast vaatlusperioodi lõppu

                        Esimene vaatlusperiood

                        2005

                        Märkused

                        1.
                              Kui peale- või mahalaadimiskoht (tabelid IV1 ja IV2) või lähte- või sihtkoht (tabelid IV3 ja IV4) asub väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda, esitavad liikmesriigid üksnes riigi nime.

                        2.
                              Eurostat annab liikmesriikidele UIC jaamatähiste ja neile vastavate NUTS tähiste loendi, et aidata liikmesriikidel neid tabeleid koostada.

                        3.
                              Tabelite IV3 ja IV4 puhul võivad liikmesriigid esitada andmed, mis põhinevad müüdud piletitel või mõnel muul kasutada oleval allikal.

                        4.
                              Need statistilised andmed esitatakse I ja II lisaga hõlmatud ettevõtjate puhul.

               _____________

               V LISA

                        RAUDTEEVÕRGU LIIKLUSVOOGUDE ANDMED

                        Muutujate loend ja mõõtühikud

                        Kaubavedu:

                        –rongide arv

                        Reisijatevedu:

                        –rongide arv

                        Muu (hooldusrongid jne) (mittekohustuslik):

                        –rongide arv

                        Vaatlusperiood

                        Üks aasta

                        Sagedus

                        Iga viie aasta järel

                        Tabelite loend ja iga tabeli liigendus

                        Tabel V1: kaubavedu võrgulõikude kaupa

                        Tabel V2: reisijatevedu võrgulõikude kaupa

                        Tabel V3: muu (hooldusrongid jne) võrgulõikude kaupa (mittekohustuslik)

                        Andmete edastamise tähtaeg

                        Kaheksateist kuud pärast vaatlusperioodi lõppu

                        Esimene vaatlusperiood

                        2005

                        Märkused

                        1.
                              Liikmesriigid määratlevad võrgulõigud nii, et need hõlmaksid vähemalt üleeuroopalise raudteevõrgu nende territooriumil asuvat osa. Nad edastavad Eurostatile:

                        –geograafilised koordinaadid ja muud andmed, mida on vaja iga võrgulõigu ja lõikude vaheliste ühenduste kindlaksmääramiseks ja kaardistamiseks

                        –teabe iga võrgulõiku kasutavate rongide omaduste kohta (kaasa arvatud mahutavus).

                        2.
                              Iga võrgulõik, mis on osa üleeuroopalisest raudteevõrgust, määratakse kindlaks lisatunnuse abil, et oleks võimalik mõõta vedusid üleeuroopalises raudteevõrgus.

               _____________

               ê 1304/2007 artikkel 3 ja lisa

               VI LISA

               NST 2007

                        01

                        Põllumajandus-, jahindus- ja metsandustooted; kala ja muud kalapüügisaadused

                        02

                        Kivisüsi ja pruunsüsi; toornafta ja maagaas

                        03

                        Metallimaagid jm kaevandus- ja karjääritooted; turvas, uraan ja toorium

                        04

                        Toiduained, joogid ja tubakas

                        05

                        Tekstiil ja tekstiilitooted; nahk ja nahatooted

                        06

                        Puit ning puit- ja korktooted (v.a mööbel); õlest ja punumismaterjalist tooted; paberimass, paber ja pabertooted; trükised ja salvestised

                        07

                        Koks ja rafineeritud naftatooted

                        08

                        Kemikaalid, keemiatooted ja keemilised kiud; kummi- ja plasttooted; tuumkütus

                        09

                        Muud mittemetallilised mineraaltooted

                        10

                        Metall; metalltooted, v.a masinad ja seadmed

                        11

                        Mujal klassifitseerimata masinad ja seadmed; kontorimasinad ja arvutid; mujal klassifitseerimata elektrimasinad ja -aparaadid; raadio-, televisiooni- ja sideseadmed ja -aparatuur; meditsiinitehnika, optikariistad, täppisinstrumendid; ajanäitajad

                        12

                        Transpordivahendid

                        13

                        Mööbel; muud mujal liigitamata tööstustooted

                        14

                        Teisene toore; olme- ja muud jäätmed

                        15

                        Post, pakid

                        16

                        Kaupade transpordil kasutatavad seadmed ja materjalid

                        17

                        Kaubad, mida transporditakse kodumajapidamise või kontori kolimise puhul; pagasi transport reisijatest eraldi; remonti viidavad mootorsõidukid; muud mujal liigitamata mitteturustatavad kaubad.

                        18

                        Rühmitatud kaubad: koos transporditavad eri liiki kaubad

                        19

                        Kindlaks määramata kaubad: kaubad, mida mingil põhjusel ei ole võimalik kindlaks määrata ning mida seetõttu ei saa liigitada rühmadesse 01–16

                        20

                        Muud mujal liigitamata kaubad

               _____________

               ê 91/2003

               VII LISA

               OHTLIKE KAUPADE LIIGITUS

               1.
                     Lõhkeained

               2.
                     Surugaas, vedelgaas ja rõhu all lahustatud gaas

               3.
                     Tuleohtlikud vedelikud

               4.1.
                     Tuleohtlikud tahked ained

               4.2.
                     Isesüttivad ained

               4.3.
                     Ained, mis kokkupuutel veega eraldavad tuleohtlikke gaase

               5.1.
                     Oksüdeerivad ained

               5.2.
                     Orgaanilised peroksiidid

               6.1.
                     Mürgised ained

               6.2.
                     Nakkusohtlikud ained

               7.
                     Radioaktiivsed ained

               8.
                     Söövitavad ained

               9.
                     Mitmesugused ohtlikud ained

               Märkus:

               need rühmad on määratletud eeskirjades, mis käsitlevad rahvusvaheliste kaupade raudteevedu ja mida tunda üldiselt nime all RID, nagu need on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/68/EÜ
                  1
               .

               _____________

               ê 2016/2032 artikkel 1 punkt 12 ja lisa II

               VIII LISA

                        Tabel VIII.1

                        KAUBAVEO MAHT

                        Muutujate loend ja mõõtühikud

                        Veetud kaubad:

                        –tonnides kokku

                        –tonnkilomeetrites kokku

                        Kaubarongide liikumine:

                        –rongikilomeetrites kokku

                        Vaatlusperiood

                        Üks aasta

                        Sagedus

                        Igal aastal

                        Andmete edastamise tähtaeg

                        Viis kuud pärast vaatlusperioodi lõppu

                        Esimene vaatlusperiood

                        2017

                        Märkused

                        Ainult ettevõtjate puhul, mille kaubaveo maht on väiksem kui 200 miljonit tonnkilomeetrit ja väiksem kui 500 000 tonni ja mille kohta ei ole I lisa kohaselt andmeid esitatud (üksikasjalik andmeesitus)

                        Tabel VIII.2

                        REISIJATEVEO MAHT

                        Muutujate loend ja mõõtühikud

                        Veetud reisijad:

                        –reisijate koguarvuna

                        –reisijakilomeetrites kokku

                        Reisirongide liikumine:

                        –rongikilomeetrites kokku

                        Vaatlusperiood

                        Üks aasta

                        Sagedus

                        Igal aastal

                        Andmete edastamise tähtaeg

                        Kaheksa kuud pärast vaatlusperioodi lõppu

                        Esimene vaatlusperiood

                        2017

                        Märkused

                        Ainult ettevõtete puhul, mille reisijateveo maht on väiksem kui 100 miljonit reisijakilomeetrit ja mille kohta ei ole II lisa kohaselt andmeid esitatud (üksikasjalik andmeesitus).

               _____________

               é

               IX LISA

               Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2003
                        (EÜT L 14, 21.1.2003, lk 1)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 1192/2003
                           (ELT L 167, 4.7.2003, lk 13)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 1304/2007
                           (ELT L 290, 8.1.2007, lk 14)

                        Ainult artikkel 3

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2009
                           (ELT L 87, 31.3.2009, lk 109)

                        Ainult lisa punkt 4.4

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/2032
                        (ELT L 317, 23.11.2016, lk 105)

               _____________

               X LISA

               Vastavustabel

                        Määrus (EÜ) nr 91/2003

                        Käesolev määrus

                        Artiklid 1, 2 ja 3

                        Artiklid 1, 2 ja 3

                        Artikkel 4 lõige 1, sissejuhatav osa

                        Artikkel 4 lõige 1, sissejuhatav osa

                        Artikkel 4 lõige 1a

                        Artikkel 4 lõige 1a

                        Artikkel 4 lõige 1c

                        Artikkel 4 lõige 1b

                        Artikkel 4 lõige 1e

                        Artikkel 4 lõige 1c

                        Artikkel 4 lõige 1f

                        Artikkel 4 lõige 1d

                        Artikkel 4 lõige 1g

                        Artikkel 4 lõige 1e

                        Artikkel 4 lõiked 2, 3 ja 4

                        Artikkel 4 lõiked 2, 3 ja 4

                        Artikkel 4 lõige 5

                        –

                        Artiklid 5, 6 ja 7

                        Artiklid 5, 6 ja 7

                        Artikkel 8 lõige 1

                        Artikkel 8 lõige 1

                        Artikkel 8 lõige 1a

                        Artikkel 8 lõige 2

                        Artikkel 8 lõige 2

                        Artikkel 8 lõige 3

                        Artikkel 8 lõige 3

                        Artikkel 8 lõige 4

                        Artikkel 8 lõige 4

                        Artikkel 8 lõige 5

                        Artiklid 9, 10 ja 11

                        Artiklid 9, 10 ja 11

                        –

                        Artikkel 12

                        Artikkel 13

                        Artikkel 13

                        Lisa A

                        Lisa I

                        Lisa C

                        Lisa II

                        Lisa E

                        Lisa III

                        Lisa F

                        Lisa IV

                        Lisa G

                        Lisa V

                        Lisa J

                        Lisa VI

                        Lisa K

                        Lisa VII

                        Lisa L

                        Lisa VIII

                        –

                        Lisa IX

                        –

                        Lisa X

               _____________

                     (1)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ, 24. september 2008, ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).


title: Ettepanek Nõukogu määrus kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0487

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.9.2006KOM(2006) 487 lõplik2006/0162 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSkuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRII – TaustKuni kaheteist kuu vanuste veiste liha tootmine ja turustamine on liikmesriigiti erinev.Põhimõtteliselt on olemas kaht tüüpi tootmissüsteeme. Ühe süsteemi kohaselt söödetakse loomi peamiselt piima ja piimatoodetega ning tapetakse enne kaheksakuuseks saamist, enamasti kuue- kuni seitsmekuustena. Teise süsteemi kohaselt söödetakse loomi peaaegu eranditult teraviljaga (peamiselt maisiga), mida täiendatakse muu söödaga, ja tapetakse alates kümnendast elukuust.Esimest tootmissüsteemi tuntakse peaaegu kõigis liikmesriikides, kuid eelkõige kasutatakse seda viies riigis (Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Belgia ja Saksamaa). Teine süsteem on aga tuntud ja kasutusel vaid vähestes liikmesriikides, peamiselt Madalmaades, Taanis ja Hispaanias.Kõneluseid süsteeme kasutades toodetud liha võib turustada eri nimetuste all, kuid enamasti turustatakse neid ühise müüginimetuse all, seda vähemalt ühenduse peamistel turgudel. Üldiselt ei viidata loomadele antud sööda tüübile ega loomade vanusele tapmise hetkel.Kogemused on näidanud, et kõnesolev praktika võib takistada kaubavahetust ja soodustada kõlvatu konkurentsi tekkimist. Seetõttu on sellel otsene mõju ühtse turu loomisele ja toimimisele. Tapamajast väljumisel on kaht eri süsteemi kasutades toodetud liha hindade vahel täheldatud 2–2,5 euro suurust erinevust kilogrammi kohta.Kõnealune praktika võib tekitada ka segadust tarbijate hulgas, kuna võib eksitada neid ostetava toote tegelike omaduste osas.Paljud liikmesriigid on palunud komisjonil teha ettepanek kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustustingimuste parandamiseks.II – Komisjoni ettepanekOma ettepaneku väljatöötamiseks läbi viidud arutelude raames pidas komisjon põhjalikult nõu nii valitsusekspertidega kui ka asjaomaste kutseringkondade, tarbijate ja nende esindusorganisatsioonidega. 2005. aasta varakevadel korraldati internetis laiaulatuslik avalik arutelu. Sellele järgnes 2005. aasta juunis avalik ärakuulamine, kuhu olid kutsutud nii tehnilised eksperdid kui ka ühenduse peamiste teemast huvitatud kutseorganisatsioonide esindajad.Internetiarutelude käigus kinnitas suurem osa tarbijaid, et liha pehmus ja maitse on ostuhetkel olulised valikukriteeriumid. Värvi tähtsus on liikmesriigiti erinev. Samuti täpsustasid osalejad, et loomade vanus ja sööt on liha iseloomustamisel olulised kriteeriumid. Loomade tapakaal seevastu on nende jaoks selles olukorras vähem oluline.Samuti on eri uuringud näidanud, et liha organoleptilised omadused, näiteks pehmus, maitse ja värv, sõltuvad eelkõige loomade vanusest ja söötmissüsteemist. Ligikaudu seitsme kuu vanustena tapetud loomade liha omadused erinevad ligikaudu kümne kuu vanustena tapetud loomade liha omadustest.Arutelude käigus seostas suurem osa tarbijaid esimese loomade kategooria kuni kaheksa kuu vanuste loomadega. Seost kinnitas enamik avalikul ärakuulamisel arvamust avaldanud tarbijakaitseorganisatsioone. Kõnesolevat vanusepiiri kasutatakse ka nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad,[1] artiklis 130 kõnealuste loomade tapatoetuse abikõlblikkuse kindlaksmääramiseks. Sama vanusepiiri kasutavad ka mitmed liikmesriigid ja selle suhtes valitseb nende hulgas suur üksmeel. Seega näib asjakohane kasutada kõnealust vanusepiiri, et luua kaks loomade alamkategooriat nullist kaheksa kuuni ja kaheksast kaheteistkümne kuuni.Tapavanust on lihtsam kontrollida kui kasutatud söötmissüsteemi. Lisaks on kuni kaheteist kuu vanuste loomade puhul kasutatud tootmissüsteemid ja söödatüübid enamasti seotud loomade tapavanusega. Seega on piisav toetuda kahe alamkategooria loomade liha eri müüginimetuste määramisel tapavanuse kriteeriumile.Arutelude käigus selgus ka, et eri liikmesriikides võivad seoses sama müüginimetusega olla tarbijate ootused erinevad. Ühes liikmesriigis teatavale tootele viitava sõna tõlkimine teise liikmesriigi keelde ei pruugi tuua vajalikku selgust, kuna see ei viita samale tootele kõenaluses teises liikmesriigis. Seega tundub mõistlik arvestada müüginimetuste valikul võimalikult palju kombeid ja kultuuritraditsioone, et aidata tarbijatel teha nende ootustele vastav valik.Komisjon soovitab seega kehtestada müüginimetused, mida tuleb kasutada kõigis liikmesriikides mõlema alamkategooria loomade liha turustamisel ning muuta samal ajal kohustuslikuks loomade tapavanuse märkimine.Selleks et tagada müüginimetuste korrektne kasutamine vastavalt käesolevale määrusele, tuleks sätestada mõlema kindlaksmääratud kategooria veiste liha tähistamine ühe tähega ning etiketil esitatud teabe õigsuse tagamist võimaldavate andmete registreerimine.Ettevõtjad, kes soovivad täiendada käesolevas määruses sätestatud müüginimetusi lisateabega, peavad tegema seda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta.[2]Mõnel juhul on kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha kaitstud nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta.[3] Liha turustatakse kaitstud tähiste ja nimetuste all ning nende abil saavad äriettevõtted ja tarbijad seda suurepäraselt tuvastada. Lisaks turustatakse liha enamasti kohalikul tasandil. Seepärast tuleks sätestada, et käesoleva määruse sätted ei tohi kahjustada määrusega (EÜ) nr 510/2006 kaitstud nimetusi.Tuleks sätestada, et liikmesriigid nimetaksid käesoleva määrusega ettenähtud tingimuste kontrollimiseks pädevad asutused, ning võtta meetmed, et komisjon saaks veenduda kõnealuste tingimuste järgimises, kasutades vajadusel kohapealseid kontrolle..Järjepidevuse kindlustamiseks ja konkurentsi kahjustamise ohu vältimiseks tuleks sätestada, et kolmandatest riikidest imporditud liha suhtes tuleb samuti kohaldada käesoleva määruse sätteid.III – Komisjoni ettepaneku mõjuEttepaneku eesmärk on suurendada kuni kaheteist kuu vanuste loomade liha turustamise läbipaistvust. Selle sätted peaksid võimaldama parandada ühtse turu toimimist ja viima tarbijate parema teavitamiseni.Nagu juba märgitud, võtab ettepanek nii palju kui võimalik arvesse liikmesriikides kehtivaid tavasid nii tootmise kui tarbimise valdkonnas. Kahe alamkategooria loomine piiriga kaheksa kuu juures ei tohiks tekitada probleeme. Kõnealust piiri kasutatakse juba paljudes liikmesriikides, kes on esimese alamkategooria loomade peamised tootjad, kuid see võiks ühenduse lehmakarja vähenemise tõttu huvitada ka nende liikmesriikide esimese alamkategooria loomade tootjaid, kes ei ole kõnesolevat piiri veel kasutusele võtnud. Lisaks võimaldab loomade vanuse märkimise kohustus teha selgemat vahet eri tooteliikide vahel.Juhul kui ettepanek sellisel kujul vastu võetakse, saavutab enamik liikmesriike sarnase lähenemise kuni kaheteist kuu vanuste loomade liha müüginimetuste kasutamisele.Ülejäänud liikmesriikide jaoks nähakse ettepanekuga eelkõige ette teise alamkategooria loomade liha eristus, kehtestades kohustuse kasutada erinevat müüginimetust. Järelikult võib ettepanek mõjutada vaid kõnesolevat toodangut. Siiski on kindlaks tehtud, et enamikus riikides tarbitakse suurem osa sellisest toodangust riigi territooriumil. Lisaks võib arvata, et pärast ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformi jõustumist ja otsetoetuste lahutamist tootmise liigist võib tulevikus selline tootmine neis riikides väheneda. Samal ajal tuleb ka märkida, et osas kõnealustest riikidest on veiseliha sektori hinnatõus alates 2004. aasta lõpust olnud vähem soodne teise alamkategooria loomade liha jaoks, võrreldes vanemate veiste lihaga. Kõnealuse kahe lihatüübi varasem hinnavahe on tänaseks peaaegu kadunud ja juba täheldatud langustendents võib seega tulevikus tugevneda. Seega võib öelda, et käesolev ettepanek ei ole teise alamkategooria toodangu suurim mõjutaja.Loomade heaolu küsimused kuuluvad tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi pädevusse. Käesolev ettepanek määratleb kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha puhul kasutatavad müüginimetused ning ei kahjusta loomade heaolu mujal kindlaksmääratud eeskirjade järgimist. Iga määratletud alamkategooria liha puhul pakutakse võimalust tuua esile loomade heaolu eeskirjade järgimine, minnes kaugemale olemasolevate normide järgimisest vabatahtliku märgistuse alusel.Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.2006/0162 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSkuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, ja eelkõige selle artikli 37 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1254/1999 (veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta)[5] artikli 2 teises lõigus koostoimes kõnealuse artikli esimese lõigu punktiga b sätestatakse, et nõukogu võtab vastu veise- ja vasikaliha tootmis-, töötlemis- ja turustuskorralduse edendamise meetmeid käsitlevad üldeeskirjad.(2) Kuni kaheteist kuu vanuste veiste tootmissüsteemid ja loomade omadused nende tapmise hetkel on sageli liikmesriigiti erinevad. Ühenduse peamistel turgudel turustatakse eri tootmissüsteeme kasutades saadud liha enamasti ühtse müüginimetuse all.(3) Kogemused on näidanud, et kõnealune praktika võib takistada kaubavahetust ja soodustada kõlvatu konkurentsi tekkimist. Seetõttu on sellel otsene mõju ühtse turu loomisele ja toimimisele.(4) Kõnesolev tegevus võib tekitada ka tarbijate jaoks segadust ja neid eksitusse viia.(5) Et parandada ühtse turu toimimist, tuleks korraldada kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamine võimalikult läbipaistvalt. See võimaldaks ka vastavat tootmist paremini korraldada. Selleks tuleks täpsustada kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamisel kasutatavad müüginimetused kõigi liikmesriikide ametlikes keeltes. Seeläbi paraneb ka tarbijate juurdepääs teabele.(6) Teatavatel juhtudel on kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha kaitstud vastavalt nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta.[6] Liha turustatakse kaitstud tähiste ja nimetuste all ning nende abil saavad äriettevõtted ja tarbijad liha suurepäraselt tuvastada. Seega tuleks sätestada, et käesoleva määruse sätted ei tohi kahjustada määrusega (EÜ) nr 510/2006 kaitstud nimetusi.(7) Mitmesugused uuringud on näidanud, et liha organoleptilised omadused, näiteks pehmus, maitse ja värv, sõltuvad eelkõige loomade vanusest ja söödast.(8) 2005. aastal komisjoni korraldatud avaliku arutelu käigus kinnitas enamik tarbijaid, et loomade vanus ja kasutatud sööt on liha iseloomustamisel olulised kriteeriumid. Loomade tapakaal seevastu on nende jaoks kõnealuses olukorras vähem oluline.(9) Tapavanuse kontrolli on lihtsam teostada kui kasutatud sööda kontrolli. Lisaks on kuni kaheteist kuu vanuste loomade puhul kasutatud tootmissüsteemid ja söödatüübid enamasti seotud loomade tapavanusega. Seega peaks nõutava läbipaistvuse saavutamiseks piisama eri müüginimetuste kasutamisest sõltuvalt loomade vanusest.(10) Kõnealuste arutelude käigus seostas suurem osa tarbijaid kuni kaheteist kuu vanuste veiste hulgas esimese loomade kategooria loomadega, kelle vanus on kaheksa kuud või vähem. Kõnesolevat vanusepiiri kasutatakse ka nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001,[7] artiklis 130 kõnealuste loomade tapatoetuse abikõlblikkuse kindlaksmääramiseks. Seega tundub kohane kasutada kõnesolevat vanusepiiri, et jaotada kuni kaheteist kuu vanuste loomade kategooria kaheks alamkategooriaks.(11) Aruteludes selgus ka, et eri liikmesriikides võivad sama müüginimetuse puhul olla tarbijate ootused erinevad. Seega tundub mõistlik arvestada müüginimetuste valikul võimalikult palju kommete ja kultuuritraditsioonidega, et aidata tarbijatel teha nende ootustele vastav valik.(12) Samuti tuleks sätestada kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha tuvastamine alamkategooriale vastava tähega ning tapavanuse märkimine liha etiketile.(13) Ettevõtjad, kes soovivad täiendada käesolevas määruses sätestatud müüginimetusi lisateabega, peavad tegema seda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta.[8](14) Selleks et tagada etiketil esitatud teabe korrektne kasutamine vastavalt käesolevale määrusele, tuleks sätestada kõigis tootmise ja turustamise etappides kõnealuse teabe õigsuse tagamist võimaldavate andmete registreerimine.(15) Tuleks sätestada, et liikmesriigid nimetaksid käesolevas määruses määratletud tingimuste kontrollimiseks pädevad asutused, ning võtta meetmed, et komisjon saaks veenduda kõnealuste tingimuste järgimises, kasutades vajadusel kohapealseid kontrolle.(16) Järjepidevuse kindlustamiseks tuleks ette näha sätted, mis võimaldavad tagada, et kolmandatest riikidest imporditud liha vastab käesoleva määruse tingimustele. Selleks tuleks sätestada, et kui kontrolli teostab sõltumatu kolmas organ, peab see tagama oskused, erapooletuse ja objektiivsuse.(17) Tuleks võtta vajalikud meetmed käesoleva määruse rakendamiseks kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,[9]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 Eesmärk ja kohaldamisala1. Käesoleva määruse eesmärk on määrata kindlaks kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamise tingimused ühenduse territooriumil, eelkõige kasutatavad müüginimetused.Määrust kohaldatakse ühenduses toodetud või kolmandatest riikidest imporditud kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha suhtes.2. Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks nõukogu määruse (EMÜ) nr 1208/81[10] sätete kohaldamist.3. Käesolevat määrust ei kohaldata kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha suhtes, mille kohta on registreeritud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7.Artikkel 2 MõistedKäesoleva määruse kohaldamisel tähendab mõiste „liha” kuni kaheteist kuu vanuste veiste rümpasid tervikuna, kondiga ja kondita liha ja viilutatud või viilutamata rupsi, mida pakutakse värskelt, jahutatult või külmutatult ning mis on pakitud või pakkimata, .Artikkel 3 Veiste kategooriatesse jaotamine tapamajasTapmise hetkel liigitavad ettevõtjad artikli 8 lõikes 1 osutatud pädeva asutuse järelevalve all kõik kuni kaheteist kuu vanused veised ühte I lisas määratletud kategooriatest.Artikkel 4 Müüginimetused1. Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustatakse eri liikmesriikides üksnes II lisas esitatud, kõigi kõnealuste liikmesriikide jaoks kehtestatud müüginimetus(t)e all.Esimeses lõigus osutatud müüginimetusi võib täiendada kõnealuse lihatüki või rupsi nime või nimetusega.2. II lisa A osas esitatud müüginimetusi ning kõnealustest müüginimetustest tuletatud uusi nimetusi ei tohi kasutada üle kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamisel.Samuti ei tohi sõnu „veau”, „ternera”, „kalv”, „Kalb”, „veal”, „vitello”, „kalf”, „μοσχάρι”, „vitella” ja „vitela” kasutada üle kaheteist kuu vanuste veiste liha müüginimetuses ega etiketil.Artikkel 5 Kohustuslik teave etiketil1. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ [11] artikli 3 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklite 13, 14 ja 15 kohaldamist, varustavad ettevõtjad kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha igal tootmis- ja turustusetapil järgmise teabega:a) käesoleva määruse I lisas määratletud kategooria tuvastamise täht,b) müüginimetus vastavalt käesoleva määruse artiklile 4,c) loomade tapavanus, esitatud kujul „tapavanus: väiksem või võrdne n kuuga” kuni kaheksa kuu vanuste loomade liha puhul ning „tapavanus: üle kaheksa kuu ja väiksem või võrdne n kuuga” üle kaheksa ja kuni kaheteist kuu vanuste loomade liha puhul, kus n tähistab kuude arvu.2. Kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha puhul, mis esitatakse lõpptarbijale müügiks jaemüügikohtades eelnevalt pakendamata kujul, sätestavad liikmesriigid tingimused, mille kohaselt lõikes 1 osutatud teavet esitada.Nad võivad jätta lõike 1 punktis a osutatud teabe esitamise kohustuslikuks muutmata, tingimusel, et ostja teavitamine oleks korrektselt tagatud.Artikkel 6 Vabatahtlik teave etiketilEttevõtjad võivad täiendada artiklis 5 osutatud kohustuslikku teavet määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklis 16 või 17 sätestatud menetluse kohaselt heakskiidetud vabatahtliku teabega.Artikkel 7 RegistreerimissüsteemEttevõtjad loovad igale kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha tootmis- ja turustusetapile üksikasjaliku registreerimissüsteemi.Esimeses lõigus osutatud süsteemi rakendatakse nii, et oleks tagatud artiklites 5 ja 6 sätestatud etiketil esitatava teabe tõesus. Teave hõlmab järgmist:a) loomade identifitseerimisnumber ja sünniaeg;b) viitenumber, mis võimaldab tõendada seost ühelt poolt liha päritolu ja teiselt poolt liha etiketil esitatud müüginimetuse, tapavanuse ja kategooria tuvastamise tähe vahel;c) loomade ja liha ettevõttesse saabumise ja sealt väljumise kuupäev koos sisenemis- ja väljumiskogustega, et tagada seos saabumiste ja väljumiste vahel.Artikkel 8 Ametlik kontroll1. Liikmesriigid nimetavad enne [1. juulit 2007] pädeva asutuse või asutused, kes vastutavad käesoleva määruse kohaldamise kontrolli eest ja teavitavad sellest komisjoni.2. Komisjon kontrollib koos pädevate asutustega, et liikmesriigid vastaksid käesoleva määruse sätetele.Komisjoni eksperdid teostavad nii tihti kui vaja koos asjaomaste pädevate asutustega ja vajadusel liikmesriikide ekspertidega kohapealseid kontrolle, et veenduda käesoleva määruse kohaldamises.Liikmesriik, kelle territooriumil kohapealne kontroll toimub, osutab komisjonile tema ülesannete täitmiseks vajalikku abi.Artikkel 9 Kolmandatest riikidest imporditud liha1. Kolmandatest riikidest imporditud kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustatakse ühenduse turul vastavalt käesolevale määrusele.2. Kolmanda riigi ettevõtja, kes soovib tuua ühenduse turule lõikes 1 osutatud liha, võimaldab oma tegevust kontrollida asjaomase kolmanda riigi määratud pädeval ametiasutusel või selle puudumisel kolmandal sõltumatul organil. Kõnealused organid peavad tagama Euroopa standardis EN 45011 või ISO/IEC juhendis 65 [ISO/IEC 65] (toodete sertifitseerimise süsteemidega tegelevate asutuste üldnõuded) sätestatud kriteeriumide järgimise.Määratud pädev asutus või kolmas sõltumatu organ tagab käesoleva määruse tingimuste järgimise.Artikkel 10 Rakenduseeskirjad1. Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 43 lõikes 2 sätestatud menetlusega. Kõnesolevad meetmed hõlmavad eelkõige:a) artiklis 5 osutatud loomade tapavanuse ja kategooria tuvastamise tähe märkimise praktilist korda, mis käsitleb kasutatud kirja paigutust ja suurust;b) kauplemist artiklis 9 osutatud kolmandate riikidega, mis käsitleb käesoleva määruse sätete järgimise kontrolli korda.2. I ja II lisas võib teha muudatusi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 43 lõikes 2 osutatud menetlusega.Artikkel 11 JõustumineKäeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Määrust kohaldatakse kõigi kuni kaheteist kuu vanuste loomade suhtes, kes on tapetud alates [1. juulist 2007].Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISAKuni kaheteist kuu vanuste veiste kategooriadTapmise hetkel liigitatakse kuni kaheteist kuu vanused veised ühte järgmistest kategooriatest:A) Kategooria X: veised, kelle vanus on kaheksa kuud või vähemKategooria tuvastamise täht: X;B) Kategooria Y: veised, kelle vanus on üle kaheksa kuu, kuid vähem või võrdne 12 kuugaKategooria tuvastamise täht: Y.Liikmesriikides teostatakse kõnealune liigitus veisega kaasas olevas passis sisalduva teabe põhjal või selle puudumisel määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklis 5 sätestatud elektroonilises andmebaasis sisalduvate andmete põhjal.II LISAArtiklis 4 osutatud müüginimetuste loeteluA) Kategooria X veiste liha puhul:Turustamisriik | Kasutatav müüginimetus |Belgia | veau, viande de veau / kalfsvlees / Kalbfleisch |Bulgaaria | месо от малки телета* |Tšehhi Vabariik | telecí |Taani | lyst kalvekød |Saksamaa | Kalbfleisch |Eesti | vasikaliha |Kreeka | μοσχάρι γάλακτος |Hispaania | ternera blanca (o lechal), carne de ternera blanca (o lechal) |Prantsusmaa | veau, viande de veau |Iirimaa | veal |Itaalia | vitello, carne di vitello |Küpros | µοσχαράκι |Läti | teļa gaļa |Leedu | veršiena |Luksemburg | veau, viande de veau / Kalbfleisch |Ungari | borjúhús |Malta | vitella |Madalmaad | kalfsvlees |Austria | Kalbfleisch |Poola | cielęcina |Portugal | vitela |Rumeenia | carne de vitel* |Sloveenia | teletina |Slovakkia | teľacie mäso |Soome | vasikanliha / kalvkött |Rootsi | kalvkött |Ühendkuningriik | veal |* Eeldusel, et Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisleping on käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäevaks jõustunud. |B) Kategooria Y veiste liha puhul:Turustamisriik | Kasutatav müüginimetus |Belgia | jeune bovin, viande de jeune bovin / jongrundsvlees / Jungrindfleisch |Bulgaaria | телешко месо* |Tšehhi Vabariik | hovězí z mladého dobytka |Taani | kalvekød |Saksamaa | Jungrindfleisch |Eesti | noorloomaliha |Kreeka | μοσχάρι |Hispaania | ternera , carne de ternera |Prantsusmaa | jeune bovin, viande de jeune bovin |Iirimaa | beef |Itaalia | vitellone, carne di vitellone |Küpros | μοσχάρι |Läti | liellopu gaļa |Leedu | jautiena |Luksemburg | jeune bovin, viande de jeune bovin / Jungrindfleisch |Ungari | marhahús |Malta | canga |Madalmaad | rose kalfsvlees |Austria | Jungrindfleisch |Poola | wołowina |Portugal | vitelão |Rumeenia | carne de tineret bovin* |Sloveenia | meso mlade govedi |Slovakkia | mäso z mladého dobytka |Soome | nuori nauta / nötkött |Rootsi | nötkött |Ühendkuningriik | beef |* Eeldusel, et Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisleping on käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäevaks jõustunud. |FINANTSSELGITUS |1. | EELARVERIDA: 05 02 13 | ASSIGNEERINGUD: 388 miljonit eurot |2. | MEETME NIMETUS: Nõukogu määrus kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamise kohta |3. | ÕIGUSLIK ALUS: Asutamislepingu artikkel 37 |4. | MEETME EESMÄRGID: Käesoleva määruse eesmärk on määrata kindlaks kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha turustamise tingimused ühenduse territooriumil, eelkõige kasutatavad müüginimetused. |5. | MÕJU EELARVELE | 12 KUUD (miljonit eurot) | KÄESOLEV EELARVEAASTA 2006 (miljonit eurot) | JÄRGMINE EELARVEAASTA 2007 (miljonit eurot) |5.0 | KULUD, MIS KANTAKSE – EÜ EELARVEST (TOETUSED/SEKKUMISED) – RIIKIDE EELARVETEST – MUUD | – | – | – |5.1 | TULUD – EÜ OMAVAHENDID (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD) – RIIGI TULUD | – | – | – |2008 | 2009 | 2010 | 2011 |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD | – | – | – | – |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD | – | – | – | – |5.2 | ARVUTAMISMEETOD – |6.0 | KAS PROJEKTI ON VÕIMALIK RAHASTADA KÄESOLEVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEST | JAH EI |6.1 | KAS PROJEKTI ON VÕIMALIK RAHASTADA KÄESOLEVA EELARVE ÜHEST PEATÜKIST TEISE ÜLEKANDMISE TEEL | JAH EI |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET | JAH EI |6.3 | TULEVASTESSE EELARVETESSE TEHTAVAD ASSIGNEERINGUD | JAH EI |MÄRKUSED: Ettepanek kehtestada kuni kaheteist kuu vanuste veiste liha müüginimetused ei mõjuta ühenduse eelarvet. |[1] ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 319/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 32).[2] EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.[3] ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.[4] ELT C … , …, lk. …[5] EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).[6] ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.[7] ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 319/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 32).[8] EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.[9] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[10] EÜT L 123, 7.5.1981, lk 3.[11] EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.