|

52010PC0498

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …/…, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks  /* KOM/2010/0498 lõplik - COD 2010/0256 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 24.9.2010KOM(2010) 498 lõplik2010/0256 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …/…,millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoksSELETUSKIRIVASTAVUSSE VIIMINE EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGUGAEuroopa Liidu toimimise lepinguga on määratud selgelt kindlaks komisjoni pädevused: artikli 290 kohaselt võidakse komisjonile delegeerida õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte (delegeeritud aktid), mis on üldkohaldatavad ja mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi, ning artikli 291 kohaselt on komisjonil õigus võtta vastu rakendusakte.Delegeeritud õigusaktide puhul delegeerib seadusandja komisjonile õiguse võtta õiguslikele meetmetele sarnaseid meetmeid. Rakendusaktide puhul on kontekst sootuks teine. Euroopa Liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamise eest vastutavad esmajärgus liikmesriigid. Kui õigusakti peab kohaldama ühetaolistel tingimustel, peab komisjon need tingimused vastu võtma.Määruse (EÜ) nr 247/2006 vastavusse viimisel aluslepingu uute eeskirjadega tuleb lähtuda määratlusel, millised on delegeeritud õigused ja millised on komisjoni vastuvõetud sätete rakendusõigused kõnealuse määruse kohaldamisel (määrus (EÜ) nr 793/2006, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 247/2006 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad).Selle tegevuse tulemusena koostati määruse (EÜ) nr 247/2006 uuesti sõnastamise ettepaneku eelnõu. Kõnealuse eelnõuga jäetakse seadusandjale õigus otsustada selliste peamiste üksikasjade üle, mis hõlmavad äärepoolseimate piirkondade teatavate põllumajandustoodete erikorda äärepoolseimast asukohast tingitud raskuste kõrvaldamiseks (nn POSEI programm). Kõnealuse programmi üldised suunad ja üldpõhimõtted on kindlaks määranud seadusandja. Seega on seadusandja sätestanud kõnealuse erikorraga kehtestatud meetmete eesmärgid, samuti programmi koostamise ning ELi muude strateegiatega ühilduvuse ja järjekindluse põhimõtted. Seadusandja on samuti sätestanud põhimõtted sertifikaatide korra kehtestamiseks ning karistuste, vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamiseks. Seadusandja näeb ette ka POSEI graafilise sümboli.Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt jätab seadusandja komisjonile õiguse teatavaid vähem tähtsaid üksikasju täiendada või muuta. Seadusandja kehtestatud korra tõhusaks toimimiseks vajalikud täiendavad üksikasjad võib seega määrata kindlaks komisjon delegeeritud õigusaktiga. Seega võtab komisjon delegeeritud õigusaktiga vastu tingimused, mille kohaselt ettevõtjaid sertifikaatide registrisse kanda, ning kui majanduslik olukord seda nõuab, seab komisjon sertifikaadi väljaandmise tingimuseks tagatise esitamise (artikli 11 lõige 2). Samuti annab seadusandja komisjonile volitused võtta vastu meetmed, mis hõlmavad programmide muudatuste vastuvõtmise menetluse kehtestamist (artikli 6 lõige 3), töötlemise tingimusi (artikli 13 lõige 6), abisummade kindlaksmääramise tingimusi (artikli 18 lõige 4, artikli 23 lõige 3 ja artikli 29 lõige 4), imporditollimaksudest erandite tegemise tingimusi (artikli 26 lõige 2), graafilise sümboli kasutamise õiguse tingimusi (artikli 20 lõige 3) ning karistusi (artikli 17 lõige 2).Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 kohaselt on liikmesriigid kohustatud seadusandja kehtestatud korda rakendama. Et vältida konkurentsimoonutusi ja ettevõtetevahelist diskrimineerimist, oleks siiski vaja tagada POSEI programmi ühetaoline rakendamine liikmesriikides. Seetõttu annab seadusandja komisjonile aluslepingu artikli 291 lõike 2 kohaselt rakendusvolitused, mis hõlmavad eelkõige tarnete erikorraga hõlmatud toodete äärepoolseimatesse piirkondadesse sisenemise, sealt väljumise ja seal ringlemise ühetaolisi tingimusi (artikli 11 lõige 3, artikli 13 lõike 2 punkt a, artikli 13 lõike 2 punkt b, artikli 13 lõige 3, artikli 26 lõige 1 ja artikli 28 lõige 2), programmide rakendamise ühetaolisi tingimusi (artikli 6 lõige 2, artikli 18 lõige 3, artikli 20 lõige 4 ja artikli 29 lõige 3), samuti liikmesriikide kohaldatava kontrollimise üldraamistikku (artikkel 7, artikli 12 lõige 2 ja artikli 17 lõige 1).SISULISED MUUDATUSEDKuna nõukogu määrust (EÜ) nr 247/2006, millega sätestatakse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks põllumajandusvaldkonnas, on alates selle vastuvõtmisest 30. jaanuaril 2006 palju muudetud, tehakse ettepanek kõnealune määrus selguse huvides uuesti sõnastada.Lisaks sellele tuleb ühenduse seadusandluse arengu ja käesoleva määruse vastuvõtmisele järgnenud tegeliku rakendamise tõttu muuta ka teatavaid määruse sätteid ja kujundada ümber õigusakti teksti struktuur, et viia seda paremini vastavusse POSEI põllumajandusprogrammi tegelikkusega.Uues määruses on toodud selgemalt välja programmi peamised eesmärgid, mille elluviimisele põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks peaksid kaasa aitama (artikkel 2).Määruse uue struktuuriga on kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmid (POSEI (Programme d'Options Spécifiques à l'Eloignement et l'Insularité) programmid) seatud kesksele kohale; programmid on nüüdsest iga äärepoolseima piirkonna kohta kõige sobivamal tasemel kindlaks määratud. Programmid hõlmavad POSEI kahte peamist tegevusvaldkonda: tarnete erikorda ja kohalikku tootmist soodustavaid erimeetmeid (artikkel 3).Määruse teksti muud vähem olulised muudatused on järgmised.1.  Täpsustatud on komisjoni heakskiidu saamiseks talle programmide ja nende muudatuste esitamise korda, nii et see vastaks paremini tegelikkusele ja muudaks paindlikumaks ja tõhusamaks programmide kohandamise vastavalt tegelikele nõudmistele, mis on seotud põllumajandusega ja äärepoolseimate piirkondade varustamisega oluliste toodetega (artikkel 6).2.  Artiklis 10 on täpsustatud, et tarnete erikord peab olema kehtestatud iga piirkonna jaoks kohalikust põllumajandustootmisest lähtuvalt ning liiga suur tarnetoetus selliste toodete puhul, mida ka kohapeal toodetakse, ei tohiks kohaliku tootmise arengut pidurdada. Kõnealust sätet peeti vajalikuks, et muuta kohustuslikuks POSEI programmi kahe meetme omavaheline vastavus.3.  Võimalust lähetada tarnete erikorraga hõlmatud toorainest kohapeal töödeldud tooted edasi ilma soodustust tagasi maksmata on laiendatud Prantsusmaa ülemeredepartemangudele; seni piirdus kõnealune võimalus toodetega, mida lähetati Assooridelt Madeirale või vastupidi ja Madeiralt Kanaari saartele või vastupidi (artikli 13 lõike 2 punkt e).4.  Et tagada eelarve tõhus haldamine, peavad liikmesriigid esitama oma programmides otsetoetustel põhinevate abide loetelu (artikli 18 lõike 2 punkt d).5.  Samuti on vaja märkida, kuidas on kindlaks määratud kohalikku põllumajandustootmist soodustavate meetmete abisumma, mis varem ei olnud põhi õigusaktis sätestatud (artikli 18 lõike 2 punktid e ja f).6.  Iga väljavalitud programmi rahaline toetus vastab 2011. aastale ja igale sellele järgnevale majandusaastale. POSEI 2006. aasta reformi mõju esimese aruande tulemusel, mis esitati Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2010. aastal, suurendati seetõttu tarnete erikorra rahastamise ülemmäära Prantsusmaa ja Portugali osas 20 % (artikli 29 lõige 3).Käesolev määrus ei mõjuta ühenduse toetuse rahastamisallikaid ega osatähtsust.2010/0256 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …/…,[kuupäev],millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoksEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[1],olles edastanud seadusandliku akti riikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[2],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[3],toimides kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega[4]ning arvestades järgmist:7.  Põllumajandusvaldkonna erimeetmed ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud ELi äärepoolseimate piirkondade asukohast tingitud raskuste kõrvaldamiseks on sätestatud nõukogu 30. jaanuari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 247/2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks[5]. Kõnealuseid meetmeid on muudetud konkreetsemaks iga piirkonna toetusprogrammidega, mis on peamine vahend nende piirkondade varustamisel põllumajandustoodetega. Seoses Lissaboni lepingu jõustumise järel vajalikuks osutunud uute muudatustega tuleks määrus (EÜ) nr 247/2006 kehtetuks tunnistada ning asendada see uue tekstiga.8.  Täpsustada tuleks peamised eesmärgid, millele Euroopa Liidu äärepoolseimaid piirkondi soodustava korra elluviimine kaasa aitab.9.  Sisuliselt tuleks muuta täpsemaks kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmid (edaspidi „POSEI programmid”), mille asjaomased liikmesriigid peavad subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt ja geograafiliselt kõige sobivamal tasemel välja töötama ning komisjonile heakskiidu saamiseks esitama.10.  ELi äärepoolseimate piirkondade toetamise korra eesmärkide paremaks elluviimiseks peaksid POSEI programmid hõlmama meetmeid, mis tagavad piirkondade varustamise toiduainetega ning kohaliku põllumajandustoodangu säilimise ja arengu. Asjaomaseid piirkondi käsitlevat kavandamistegevust tuleks ühtlustada ning komisjoni ja liikmesriikide vahelist partnerlust hõlmavat lähenemisviisi tuleks muuta süsteemsemaks.11.  Kohaldades subsidiaarsuse ja paindlikkuse põhimõtteid, mis on äärepoolseimate piirkondade toetamise korra jaoks heaks kiidetud programmipõhise lähenemise aluseks, võivad liikmesriikide nimetatud ametisasutused teha selleks, et kohandada programmi vastavalt äärepoolseimate piirkondade tegelikkusele, ettepanekuid programmi muutmiseks. Samadest põhimõtetest lähtuvalt tuleks programmide muutmise korda kohandada vastavalt iga muudatuse otstarbekuse tasemele.12.  Et tagada äärepoolseimate piirkondade varustamine oluliste põllumajandustoodetega ja leevendada nende äärepoolseimast asukohast tingitud lisakulutusi, oleks asjakohane kehtestada tarnete erikord. Äärepoolseimate piirkondade eriline geograafiline asend põhjustab täiendavaid veokulusid inimtoiduks ja töötlemiseks ette nähtud ning toorainena kasutatavate oluliste toodete tarnimisel. Peale selle põhjustavad äärepoolseimast asukohast, eelkõige saarelisest asendist ja väikesest põllumajanduspindalast tulenevad objektiivsed tegurid äärepoolseimate piirkondade ettevõtjatele ja tootjatele täiendavaid piiranguid, mis oluliselt pärsivad nende tegevust. Kõnealuseid pärssivaid piiranguid saab vähendada oluliste toodete hinna alandamisega.13.  Olenemata aluslepingu artiklist 28, tuleks sel eesmärgil vabastada kolmandatest riikidest imporditavad asjaomased tooted kohaldatavatest impordimaksudest. Tooteid, mis on liidu tolliterritooriumile sisse toodud seestöötlemise või tolliladustamise tolliprotseduuri alusel, tuleks nende päritolu ja nende suhtes liidu õiguse kohaselt kohaldatava tollirežiimi arvessevõtmiseks käsitada otse imporditud toodetena, et võimaldada tarnete erikorrast tulenevaid soodustusi.14.  Et saavutada äärepoolseimates piirkondades hindade alandamise eesmärki ja leevendada piirkondade äärepoolseimast asukohast tingitud lisakulutusi, säilitades samal ajal liidu toodete konkurentsivõime, tuleks anda abi liidust pärit toodete tarnimiseks äärepoolseimatesse piirkondadesse. Selle abiga peaks arvesse võtma äärepoolseimatesse piirkondadesse veo täiendavaid kulusid ja kolmandatesse riikidesse ekspordi hindu ning tooraineks ja töötlemiseks ette nähtud saaduste puhul äärepoolseimast asukohast, eelkõige saarelisest asendist ja väheviljakast pinnasest tingitud lisakulutusi.15.  Äärepoolseimate piirkondade lõpptarbijatele kahjulikult mõjuvate spekulatsioonide ära hoidmiseks tuleks täpsustada, et tarnete erikorra alla võivad kuuluda üksnes veatu, ehtsa ja standardse turustuskvaliteediga tooted.16.  Ette tuleks näha kõnealuse korra toimimiseeskirjad, milles käsitletakse eelkõige ettevõtjate registri loomist ja sellise sertifikaadisüsteemi loomist, mis hõlmaks nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus))[6] artiklitega 130 ja 161 osutatud sertifikaate.17.  Tarnete erikorraga hõlmatud tegevuse järelevalvenõuetega on ette nähtud asjaomaste toodete halduskontroll nende importimisel ja äärepoolseimatesse piirkondadesse sisse toomisel, samuti nende eksportimisel ja kõnealustest piirkondadest välja viimisel. Selleks et erikorra eesmärke ellu viia, peaks selle korra majanduslik kasu kajastuma ka tootmiskulude tasemes ja hindade languses lõpptarbija tasemel. Kõnealuseid majanduslikke eeliseid tuleks anda üksnes juhul, kui need tegelikult lõpptarbijani edasi kanduvad, ning selle üle saab teostada vajalikku kontrolli.18.  Kuna tarnete erikorraga hõlmatud kogused on piiratud äärepoolseimate piirkondade tarnevajadustega, ei kahjusta see kord siseturu nõuetekohast toimimist. Peale selle ei tohiks tarnete erikorra majanduslikud eelised põhjustada häireid asjaomaste toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks keelata kõnealuste toodete edasisaatmine või eksport äärepoolseimatest piirkondadest. Siiski tuleks nende toodete edasisaatmist või eksporti lubada juhul, kui tarnete erikorra tõttu saadud rahaline kasu hüvitatakse.19.  Töödeldud toodete puhul tuleks äärepoolseimate piirkondade vahelise kaubavahetuse võimaldamiseks anda luba kõnealuste toodetega kauplemiseks asjaomastes piirkondades. Samuti tuleks arvesse võtta äärepoolseimate piirkondade tavapäraseid kaubavoogusid nii piirkondliku kaubanduse või tavapärase ekspordi ja edasisaatmise raames kui ka kolmandate riikidega ning kõikides nendes piirkondades tuleks lubada töödeldud toodete eksport vastavalt tavapärastele kaubavoogudele. Selguse huvides tuleks täpsustada võrdlusperiood kõnealuste tavapäraselt eksporditud või edasisaadetud koguste määramiseks.20.  Siiski tuleks võtta kohased meetmed, et võimaldada suhkrutöötlemissektori ümberkorraldamist Assooridel. Meetmete puhul tuleks võtta arvesse, et elujõulise suhkrusektori jaoks Assooridel on vaja kindlustada teatav tootmise ja töötlemise tase. Seda arvesse võttes tuleks erandkorras jätkuvalt lubada, et suhkrusaadetised Assooridelt liidu teistesse piirkondadesse ületavad viieaastase perioodi jooksul tavapäraseid kaubavooge ning nende suhtes kohaldatakse järkjärguliselt vähendatavaid aastasi piirmäärasid. Kuna edasisaadetavad kogused on proportsionaalsed ja piiratud kogustega, mis on hädavajalikud kohaliku suhkrutootmise ja -töötlemise elujõulisuse tagamiseks, ei avalda ajutise iseloomuga suhkrusaadetised Assooridelt kahjulikku mõju liidu siseturule.21.  Assooride, Madeira ja Kanaari saarte varustamiseks ettenähtud kvoodivälise suhkru puhul tuleb jätkuvalt kohaldada imporditollimaksudest vabastamise korda. Ühtlasi tuleks lubada kohaldada Assooride suhtes toor-roosuhkru imporditollimaksudest vabastamist prognoositava tarnebilansi piires.22.  Siiani on Kanaari saartele tarnete erikorra alusel tarnitud tööstuslikuks töötlemiseks ettenähtud CN-koodi 1901 90 99 alla kuuluvat taimse rasvaga lõssipulbrit. Selle kohaliku toidutraditsiooni tavapäraseks osaks muutunud toote tarnimist tuleks lubada jätkata.23.  Kuna Réunion toidutraditsioon põhineb riisil ning saarel ei toodeta seda kohalike vajaduste katmiseks piisavalt, tuleks vabastada kõnealuse toote import Réunionile mis tahes tollimaksudest.24.  Liidu äärepoolseimate piirkondade kohaliku tootmise poliitika on hõlmanud palju erinevaid tooteid ja meetmeid tootmise, turustamise või töötlemise soodustamiseks. Need meetmed on olnud tõhusad ning kindlustanud põllumajanduse järjepidevuse ja arengu. Liit peaks jätkama nende tootmisviiside toetamist, sest see on äärepoolseimate piirkondade keskkonnaalase, sotsiaalse ja majandusliku tasakaalu olulisim tegur. Maaelu arengupoliitika kogemus on näidanud, et tugev partnerlus kohalike asutustega võib aidata asjaomaste piirkondade eriprobleeme täpsemini tabada. Soovitav on seega jätkata kohaliku tootmise toetamist POSEI programmide kaudu.25.  Äärepoolseimate piirkondade toodete turustamise toetamiseks tuleks seada sisse abi kõnealuste toodete turustamiseks väljaspool tootmispiirkonda.26.  Põllumajanduslikku tootmist soodustavate meetmete kehtestamiseks tuleks määrata kindlaks POSEI programmides nõutavad miinimumkriteeriumid, nt olukorra kirjeldus, väljapakutud strateegia, eesmärgid ja meetmed. Et vältida abi mittevastavust ja kattumist, tuleks täpselt sätestada kõnealuste meetmete ühilduvuse põhimõtted liidu muude strateegiatega.27.  POSEI programmi rakendamise huvides võiks programm sisaldada ka meetmeid uuringute, tutvustusprojektide, koolituse või tehnilise abi rahastamiseks.28.  Äärepoolseimate piirkondade põllumajandustootjaid tuleks julgustada tootma kvaliteetseid tooteid ning nende turustamist tuleks toetada. Selleks otstarbeks võib kasulik olla liidu graafilise sümboli kasutamine.29.  Äärepoolseimate piirkondade teatavate põllumajanduslike, töötlemis- ja turustamisettevõtete struktuur on ebapiisav ning ettevõtted kannatavad konkreetsete raskuste käes. Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta)[7] artikli 26 lõikega 2 ja artikli 28 lõikega 2 on seetõttu ette nähtud soodsam toetusmäär äärepoolseimates piirkondades tehtavate teatavate investeeringuliikide puhul.30.  Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 27 lõikega 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 20 punkti b alapunktis ii sätestatud investeeringutoetuse piirangut ei kohaldata äärepoolseimate piirkondade puhul.31.  Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõikes 4 ning kõnealuse määruse I lisas on määratud kindlaks põllumajanduse keskkonnatoetuse saamise tingimustele vastavad aastased ülemmäärad. Assooride teatavate väga tundlike karjamaade konkreetse keskkonnaseisundi arvessevõtmiseks ning põllumajandusmaa maastiku ja iseloomulike vormide säilitamiseks, eriti Madeira terrasspõllunduspiirkondades, tuleks teatavate erimeetmete puhul ette näha võimalus suurendada kõnealuseid määrasid kuni kaks korda.32.  Erand tuleks teha komisjoni järjepidevast strateegiast, mille kohaselt ei anta riigiabi aluslepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodete tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks, et leevendada põllumajanduslikule tootmisele seatud eripiiranguid äärepoolseimates piirkondades, mis tulenevad nende äärepoolseimast asukohast, eelkõige eraldatusest, saarelisest asendist, väikesest pindalast, mägisest maastikust, kliimast või nende majanduslikust sõltuvusest vähesest hulgast toodetest.33.  Äärepoolseimate piirkondade põllumajanduskultuuride taimetervis kannatab kliima ja kõnealustes piirkondades sel eesmärgil kohaldatavate kontrollimeetmete puudulikkusega seotud probleemide tõttu. Seetõttu tuleks rakendada programme kahjulike organismide vastu võitlemiseks muu hulgas ka mahepõllumajanduslike meetodite abil, samuti tuleks täpsustada liidu rahaline toetus selliste programmide puhul.34.  Viinamarjaistandused on Madeiral ning Kanaari saartel kõige levinum viljeluse liik, olles väga tähtsad ka Assooridele, nii et nende säilitamine on majanduslikel ja keskkondlikel põhjustel vältimatu. Et jätkuvalt tootmist edendada, ei kohaldata kõnealustes piirkondades määrusega (EÜ) nr 1234/2007 ette nähtud loobumislisatasu ega turumehhanisme, välja arvatud erakorraline destilleerimine Kanaari saartel, mida võib kohaldada juhul, kui turg on kvaliteediprobleemide tõttu erandlikult häiritud. Samuti on tehnilised ning sotsiaal-majanduslikud raskused takistanud õigeaegset ümberkorraldust Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades, kuhu on istutatud viinamarjade hübriidsorte, mis on määruse (EÜ) nr 1234/2007 alusel keelatud. Sellistes viinamarjaistandustes toodetud veini kasutatakse üksnes tavapäraseks kohalikuks tarbimiseks.35.  Piimasektori ümberkorraldamine Assooridel ei ole veel lõpetatud. Arvestades Assooride suurt sõltuvust piimatootmisest ning muid takistusi, mis on tingitud saarte äärepoolsest asukohast ja elujõulise alternatiivse tootmisharu puudumisest, tuleks säilitada erandid määruse (EÜ) nr 1234/2007 teatavatest sätetest, milles käsitletakse piima ja piimatoodete pealt arvestatavat kvoodiületamise tasu.36.  Lehmapiima tootmise toetus Madeiral ja Réunionil ei ole olnud piisav, et säilitada tasakaal kodumaiste ja välismaiste tarnete vahel peamiselt nii sektorit mõjutavate tõsiste struktuuriliste raskuste tõttu kui ka sektori võimetuse tõttu kohaneda uue majanduskeskkonnaga. Selle tulemusena tuleks lubada liidust pärit piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima tootmist, pidades silmas kohalikku tarbimisvajadust. Tarbija nõuetekohaseks teavitamiseks tuleks kehtestada kohustus tähistada toote müümisel kasutataval märgistusel piimapulbrist toodetud kõrgkuumutatud pulbripiima valmistusviis.37.  Määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohaldamata jätmist Prantsusmaa ülemeredepartemangudes ja Madeiral põhjendatakse vajadusega säilitada soodustuste abil kohalik piimatootmine. Madeiral tuleks seda erandit kohaldada 4 000 tonni ulatuses.38.  Tavapärast loomakasvatust tuleks toetada. Kohaliku tarbimise vajaduste rahuldamiseks Prantsusmaa ülemeredepartemangudes ja Madeiral tuleks teatavatel tingimustel ja aastase maksimaalse määraga lubada nuumamiseks mõeldud isasveiste puhul tollimaksuvaba importi kolmandatest riikidest.39.  Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks)[8] avanenud võimalust kanda ammlehmade eest makstavate lisatasude õigused üle Portugalist Assooridele tuleks uuendada ja seda tuleks kohaldada äärepoolseimate piirkondade toetuskorra raames.40.  Tubakakasvatus on Kanaari saartel ajaloolise tähtsusega. Majanduslikust aspektist lähtudes on tubaka tootmine jätkuvalt üks põhilisi tööstustegevusi kõnealuses piirkonnas. Sotsiaalset aspekti silmas pidades on tubakakasvatus väga töömahukas ja seda viljelevad väikesed põllumajandusettevõtted. Kõnealuse põllukultuuri ebapiisava tulususe tõttu on see väljasuremisohus. Tubakat kasvatatakse praegu veel üksnes väikesel maa-alal La Palma saarel, kus seda kasutatakse sigarite käsitsi valmistamiseks. Seepärast tuleks Hispaanial lubada anda lisaks liidu abile jätkuvalt täiendavat abi kõnealuse traditsioonilise põllukultuuri säilitamiseks, et toetada sigarite käsitsi valmistamist. Peale selle peaks tubakatoodete jätkuva valmistamise eesmärgil olema toortubaka ja pooltöödeldud tubaka importimine Kanaari saartele jätkuvalt vabastatud tollimaksust kuni 20 000 tonni eemaldatud leherootsudega toortubaka ekvivalendi piires aastas.41.  Käesoleva määruse rakendamine ei tohi kahjustada eritoetuste taset, millest äärepoolseimad piirkonnad on seni kasu saanud. Seetõttu peaks liimesriikidel olema sobivate meetmete rakendamiseks juba olemas summad, mis liidu poolt määrusega (EÜ) nr 247/2006 eraldatud toetusele.42.  Alates 2006. aastast on karjakasvatuse arengu ja demograafilise surve tõttu suurenenud teatavates äärepoolseimates piirkondades, eelkõige Assooridel ja Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, vajadus oluliste toodete järgi. Seetõttu tuleks suurendada seda eelarve osa, mida liikmesriigid saaksid kasutada asjaomaste piirkondade tarnete erikorra puhul.43.  Komisjonil peaks olema volitused võtta aluslepingu artikli 290 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et käesoleva määruse teatavaid vähemolulisi üksikasju täiendada või muuta. Määrata tuleks kindlaks valdkonnad, mille puhul saaks neid volitusi rakendada ja tingimused, millest delegeerimise puhul tuleb lähtuda.44.  Et tagada POSEI programmi ühetaoline rakendamine liikmesriikides ja vältida konkurentsimoonutusi ja ettevõtetevahelist diskrimineerimist, peaks komisjon olema volitatud aluslepingu artikli 291 lõike 2 kohaselt rakendusakte vastu võtma. Seetõttu tuleks anda komisjonile rakendusvolitused, mis hõlmavad eespool osutatud sätet, eelkõige tarnete erikorraga hõlmatud toodete äärepoolseimatesse piirkondadesse sisenemise, sealt väljumise ja seal ringlemise ühetaolisi tingimusi, programmide rakendamise ühetaolisi tingimusi, samuti liikmesriikide kohaldatava kontrolli miinimumnõudeid.45.  [Põhjendus rakendusmeetmete kontrolli kohta. Täita pärast seda, kui on vastu võetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõikes 2 osutatud kontrolli käsitlev määrus, mis on praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutlusel.]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKKKOHALDAMISALAARTIKKEL 1 SisuKäesolevas määruses on sätestatud põllumajandusvaldkonna erimeetmed selliste raskuste kõrvaldamiseks, mis on tingitud ELi toimimise lepingu artiklis 349 nimetatud ELi piirkondade (edaspidi „äärepoolseimad piirkonnad”) äärepoolseimast asukohast, eelkõige eraldatusest, saarelisest asendist, väikesest pindalast, maastikust, halbadest ilmastikuoludest ja majanduslikust sõltuvusest piiratud hulgast toodetest.Artikkel 2 Eesmärgid46.  Artiklis 1 osutatud erimeetmed aitavad saavutada järgmisi eesmärke:a) tagada äärepoolseimate piirkondade varustamine inimtoiduks ja töötlemiseks ette nähtud ning toorainena kasutatavate oluliste põllumajandustoodetega;b) säilitada ja arendada põllumajandustegevust äärepoolseimates piirkondades, sh kohalike toodete tootmist, töötlemist ja turustamist.47.  Lõikes 1 osutatud eesmärgid viiakse ellu III, IV ja V peatükis esitatud meetmete abil.II PEATÜKKPOSEI PROGRAMMIDARTIKKEL 3 POSEI programmide koostamine48.  Artiklis 1 osutatud meetmed on määratud iga äärepoolseima piirkonna puhul kindlaks kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmiga (POSEI, Programme d'Options Spécifiques à l'Eloignement et l'Insularité) (edaspidi „POSEI programm”), mis hõlmab järgmist:a) tarnete erikorda vastavalt III peatükile jab) erimeetmeid kohaliku põllumajandustootmise toetamiseks vastavalt IV peatükile.49.  POSEI programm kehtestatakse sellisel geograafilisel tasandil, mida asjaomane liikmesriik peab kõige asjakohasemaks. Selle valmistab ette liikmesriigi määratud pädev asutus ning pärast konsulteerimist pädevate asutuste ja organisatsioonidega asjakohasel piirkondlikul tasandil esitab liikmesriik selle artikkel 6 kohaselt komisjonile kinnitamiseks.50.  Liikmesriik võib oma äärepoolseimate piirkondade kohta esitada üksnes ühe POSEI programmi.Artikkel 4 Vastavus ja järjepidevus51.  POSEI programmide raames võetud meetmed peavad vastama liidu õigusaktidele ning peavad olema kooskõlas liidu muude poliitikavaldkondadega ja nende raames võetud meetmetega.52.  Tuleb tagada järjepidevus POSEI programmide ja muude ühise põllumajanduspoliitika vahendite raames võetavate meetmete vahel ning eelkõige tuleb tagada ühine turukorraldus, maaelu areng, toodete kvaliteet, loomade heaolu ja keskkonna kaitse.Käesoleva määruse raames ei tohi ühtegi meedet finantseerida kui:a) lisatoetust turu ühise korralduse raames sätestatud lisatasudele või abikavadele, välja arvatud objektiivsete kriteeriumide abil põhjendatud erakorraliste vajaduste puhul;b) teadusuuringute toetust, st meetmeid teadusuuringute kavade toetamiseks või meetmeid, mis vastavalt nõukogu otsusele 2009/470/EÜ[9] on liidupoolse rahastamise tingimustele vastavad;c) määruse (EÜ) nr 1698/2005 reguleerimisala piiresse jäävate meetmete toetust.Artikkel 5 Programmide sisuPOSEI programm hõlmab järgmist:a) meetmete rakendamise ajakava ja üldist suunavat aastase rahastamiskava tabelit, mis näitab ressursside kasutamist;b) programmide raames võetavate erinevate meetmete vastavuse ja järjepidevuse tõendit ning järelevalveks ja hindamiseks kasutatavaid kriteeriume ja kvantitatiivseid näitajaid;c) programmide, sealhulgas reklaami, järelevalve ja hindamise tõhusat ja nõuetekohast rakendamist tagavaid meetmeid ja kvantitatiivsete näitajate määratlusi programmi hindamiseks;d) pädevate asutuste ja programmi rakendamise eest vastutavate organite nimetamist ning pädevate asutuste või ametite ja sotsiaal-majanduslike partnerite nimetamist asjakohasel tasandil ning konsultatsioonide tulemusi.Artikkel 6 Programmide heakskiitmine ja muutmine53.  Liikmesriigid esitavad komisjonile artikli 29 lõigetes 2 ja 3 osutatud rahaliste toetuste raames POSEI programmi eelnõu.Programmi eelnõu sisaldab prognoositava tarnebilansi projekti, milles esitatakse tooted, nende kogused ja nende tarnimiseks antava liidu toetuse suurus, ning kohaliku tootmise toetuskava projekti.Komisjon annab POSEI programmidele hinnangu ja otsustab rakendusaktiga selle heakskiitmise.54.  Et programme äärepoolseimate piirkondade nõuetele ja väljapakutud strateegiale paremini kohandada, esitavad liikmesriigid POSEI programmidega hõlmatud meetmete aastahinnangu alusel komisjonile artikli 29 lõigetes 2 ja 3 osutatud rahaliste toetuste raames oma muudatusettepanekud. Komisjon võtab programmi muudatusettepanekute esitamise ühtlustatud korra rakendusaktiga vastu.55.  Et võtta arvesse pakutud muudatuste eri liike, samuti ajavahemikku, mille jooksul muudatusi tuleb rakendada, määrab komisjon delegeeritud õigusaktiga kindlaks muudatuste heakskiitmise korra.Artikkel 7 Kontroll ja järelevalveLiikmesriikide teostatav kontroll koosneb halduskorras läbivaatamisest ja kohapealsest kontrollist. Ühtlustatud kohaldamise tagamiseks võtab komisjon rakendusaktiga vastu liikmesriikide kohaldatava kontrolli miinimumnõuded.Samasuguse õigusaktiga võtab komisjon ühtlasi vastu materiaalsed ja finantsnäitajad programmide tõhusa järelevalve tagamiseks.III PEATÜKKTARNETE ERIKORDARTIKKEL 8 Prognoositav tarnebilanss56.  Käesolevaga kehtestatakse erikord, millega käsitletakse aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks olulisi, muude toodete tootmiseks või põllumajanduslikuks tooraineks ettenähtud põllumajandustooteid äärepoolseimates piirkondades.57.  Asjaomane liikmesriik kehtestab kõige asjakohasemal geograafilisel tasandil prognoositava tarnebilansi, et määrata aluslepingu I lisas nimetatud toodete kogused, mida on vaja igal aastal iga äärepoolseima piirkonna tarnevajaduste rahuldamiseks.Eraldiseisva prognoositava bilansi võib koostada kohalikuks turustamiseks ja ülejäänud liitu tavapäraseks edasisaatmiseks või artikli 13 lõike 3 tähenduses kolmandatest riikidest eksporditud piirkondliku või traditsioonilise kaubavahetuse raames ettenähtud tooteid töötleva ja pakendava tööstuse vajaduste kohta.Artikkel 9 Korra toimimine58.  Prognoositavas tarnebilansis kindlaksmääratud koguste piires ei kohaldata tollimakse tarnete erikorraga hõlmatud kolmandatest riikidest pärit toodete importimise puhul äärepoolseimatesse piirkondadesse.Tooteid, mis on liidu tolliterritooriumile sisse veetud seestöötlemise või tolliladustamise tolliprotseduuri alusel, käsitatakse käesoleva peatüki kohaldamisel kolmandatest riikidest otseimporditavate toodetena.59.  Artikli 8 lõike 2 kohaselt kehtestatud nõuete täitmise tagamiseks hinna ja kvaliteedi osas ning samas säilitades liidu osakaalu tarnimisel, antakse abi riikliku sekkumise raames ladustatud või liidu turul saadavate liidu toodete tarnimiseks äärepoolseimatesse piirkondadesse.Selline abi määratakse kindlaks iga asjaomase toote puhul, et võtta arvesse äärepoolseimatesse piirkondadesse toodete vedamisel tekkivaid täiendavaid kulusid ja kolmandatesse riikidesse eksportimise suhtes kohaldatavaid hindu ning töötlemiseks ettenähtud toodete ja põllumajanduslike sisendite puhul, äärepoolseimast asukohast, eelkõige saarelisest asendist või väikesest pindalast tulenevaid täiendavaid kulusid.60.  Abi ei anta nende toodete tarnimiseks, mille suhtes on juba kohaldatud tarnete erikorra soodustusi muus äärepoolseimas piirkonnas.61.  Tarnete erikorraga võivad olla hõlmatud üksnes veatu, ehtsa ja standardse turustuskvaliteediga tooted.Artikkel 10 RakendamineTarnete erikorra rakendamisel võetakse eelkõige arvesse:a) äärepoolseimate piirkondade erivajadusi ning töötlemiseks ja tooraineks ettenähtud toodete puhul konkreetseid kvaliteedinõudeid;b) kaubavoogusid ülejäänud liiduga;c) kavandatava abi majanduslikku külge;d) vajaduse korral asjaolu, et erikord ei tohi takistada kohaliku tootmise arendamist.Artikkel 11 Sertifikaadid62.  Tarnete erikorraga hõlmatud imporditollimaksudest vabastamist või tarneabi kohaldatakse sertifikaadi esitamisel.Sertifikaate antakse välja üksnes nendele ettevõtjatele, kes on kantud pädevate asutuste hallatavasse registrisse.Sertifikaadid ei ole loovutatavad.63.  Et ettevõtjad saaksid tarnimise erikorra raames täielikult oma õigusi rakendada, määrab komisjon delegeeritud õigusaktiga kindlaks tingimused ettevõtjate registrisse kandmiseks, seades vajaduse korral sertifikaadi väljaandmise tingimuseks tagatise esitamise.64.  Komisjon võtab rakendusaktiga vastu kõik vajalikud meetmed, mis aitavad tagada, et liikmesriigid kohaldaksid ühetaoliselt käesolevat, eelkõige sertifikaatide korra elluviimist käsitlevat artiklit, v.a erandit sertifikaatide tagatise esitamise tingimusest, ja et ettevõtjad kohustuksid end registreerima.Artikkel 12 Eelise jõudmine lõpptarbijani1. Imporditollimaksudest vabastamisel või tarnete puhul antaval abil põhineva tarnete erikorra kohaldamise tingimuseks on korrast tuleneva majandusliku kasu tegelik jõudmine lõpptarbijani, kelleks võib olla tavatarbija, kui tegemist on otseseks tarbimiseks ettenähtud toodetega; viimane töötleja või pakendaja, kui tegemist on töötlemis- või pakendamistööstusele mõeldud toodetega; või põllumajandusettevõtja, kui tegemist on loomasöödaks või põllumajanduslikuks tooraineks ette nähtud tootega.2. Lõike 1 ühetaolise kohaldamise tagamiseks võtab komisjon rakendusaktiga vastu kohaldamise üksikasjalikud tingimused ja eelkõige tingimused, mille järgi liikmesriigid saaksid kontrollida toetusest tuleneva majandusliku kasu tegelikku jõudmist lõpptarbijani.Artikkel 13 Eksport kolmandatesse riikidesse ja lähetamine ülejäänud liitu65.  Tarnete erikorraga hõlmatud toodete eksportimist kolmandatesse riikidesse või lähetamist ülejäänud liitu võib teostada üksnes komisjoni rakendusaktiga sätestatud ühetaolistel tingimustel, mis hõlmavad artikli 9 kohaselt imporditollimaksude maksmist või saadud abi hüvitamist.Sertifikaat ei hõlma tarnete erikorraga hõlmatud toodete eksportimist kolmandatesse riikidesse.Esimest lõiku ei kohaldata kaubavoogude suhtes Prantsusmaa ülemeredepartemangude vahel.66.  Lõike 1 esimeses lõigus sätestatud piirangut ei kohaldata äärepoolseimates piirkondades tarnete erikorra raames toetust saanud toodetest töödeldud toodete suhtes, mis on:a) eksporditud kolmandatesse riikidesse või lähetatud ülejäänud liitu tavapärase lähetamise või eksportimise piires. Kõnealused kogused on komisjon kehtestanud rakendusaktiga, võttes arvesse 1989., 1990. ja 1991. aasta keskmist lähetamist või eksporti;b) eksporditud kolmandatesse riikidesse piirkondlike kaubavoogude raames vastavalt komisjoni poolt rakendusaktiga sätestatud korras määratud sihtkohtadele ja tingimustele;c) lähetatud Assooridelt Madeirale või vastupidi;d) lähetatud Madeiralt Kanaari saartele või vastupidi;e) lähetatud Prantsusmaa ülemeredepartemangude vahel.Esimese lõigu punktide a ja b kohaselt eksporditavatele toodetele eksporditoetust ei anta.Sertifikaat ei hõlma esimese lõigu punktides a ja b osutatud toodete eksportimist kolmandatesse riikidesse.67.  Käesolevas peatükis mõistetakse „piirkondliku kaubanduse” all komisjoni rakendusaktiga kindlaks määratud kolmandate riikide päritolu kaubatarneid ülemeredepartemangudesse, Assooridele, Madeirale ja Kanaari saartele.68.  Tooteid, mis on tarnitud ülemeredepartemangudesse, Assooridele, Madeirale või Kanaari saartele tarnimise erikorra alusel ja mida on kasutatud laevade ja lennukite pardavarudega varustamiseks, käsitatakse kohalikult tarbituna.69.  Erandina lõike 2 esimese lõigu punktist a võib Assooridelt liidu teistesse piirkondadesse viieaastase ajavahemiku jooksul tarnida järgmised maksimumkogused suhkrut (CN-kood 1701):70.  2011 aastal; 3 000 tonni,71.  2012 aastal; 2 500 tonni,72.  2013 aastal; 2 000 tonni,73.  2014 aastal; 1 500 tonni,74.  2015 aastal; 1 000 tonni.75.  Et suunata tarnete erikorrast saadav kasu piirkondlikku ja traditsioonilisse kaubandusse, määrab komisjon delegeeritava õigusaktiga kindlaks traditsiooniliseks ekspordiks või traditsiooniliseks kaubanduseks vajalike töötlemisoperatsioonide tingimused.Artikkel 14 Suhkur76.  Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 204 lõigetes 2 ja 3 sätestatud ajavahemiku jooksul kohaldatakse määruse 1234/2007 artiklis 61 osutatud kvooti ületava toodangu puhul imporditollimaksudest vabastamise kava käesoleva määruse artiklis 8 osutatud prognoositava tarnebilansi piires järgmiste toodete suhtes:a) suhkur, mis on sisse toodud tarbimiseks Madeiral ja Kanaari saartel CN-koodi 1701 alla kuuluva valge suhkruna;b) suhkur, mis on sisse toodud rafineerimiseks ja tarbimiseks Assooridel CN-koodi 1701 12 10 alla kuuluva toorsuhkruna (toorpeedisuhkur).77.  Rafineerimise eesmärgil võib Assooridel kohaldada imporditollimaksudest vabastamist prognoositava tarnebilansi piires lisaks lõikes 1 osutatud kogustele ka CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluva toorsuhkru (toor-roosuhkur) suhtes.Assooride toorsuhkruvajaduse kindlaksmääramisel võetakse arvesse kohaliku suhkrupeeditootmise arengut. Tarnekorraga hõlmatavad kogused määratakse kindlaks nii, et Assooridel igal aastal rafineeritava suhkru kogus ei ületa 10 000 tonni.Artikkel 15 LõssipulberErandina artiklist 8 võib Kanaari saartele jätkuvalt tarnida CN-koodi 1901 90 99 alla kuuluvat lõssipulbrit (lõssipulber taimse rasvaga), mis on ette nähtud tööstuslikuks töötlemiseks, kuni 800 tonni aastas. Nimetatud tootele liidu poolt makstav abi ei tohi ületada vastavalt 210 eurot tonni kohta ning see sisaldub artiklis 29 osutatud ülemmääras. Kõnealune toode on ette nähtud üksnes kohalikuks tarbimiseks.Artikkel 16 Riisi import RéunioniTollimaksuga ei maksustata ühegi CN-koodide 1006 10, 1006 20 või 1006 40 00 alla kuuluva toote importi Prantsusmaa Réunioni ülemeredepartemangu seal tarbimiseks.Artikkel 17 Kontroll ja karistused78.  Tarnete erikorraga hõlmatud toodete importimisel või nende sissetoomisel äärepoolseimatesse piirkondadesse, samuti nende eksportimisel või edasisaatmisel äärepoolseimatest piirkondadest kuuluvad kõnealused tooted halduskontrolli alla.Kõnealuse sätte ühtlustatud kohaldamise tagamiseks võtab komisjon rakendusaktiga vastu liikmesriikide kohaldatava kontrolli miinimumnõuded.79.  Kui ettevõtja ei täida artikli 11 alusel võetud kohustusi, välja arvatud vääramatu jõu või erakorraliste ilmastikuolude korral, võetakse sertifikaadi omanikule antud eelis ära ning olenevalt rikkumise raskusastmest tema registreerimine peatatakse või tühistatakse.Et erikorras osalevad ettevõtjad oma kohustusi täidaksid, määrab komisjon delegeeritud õigusaktiga kindlaks esimese lõigu kohaldamiseks vajalikud tingimused ja ettevõtja sertifikaadi uute taotluste menetlemise.IV PEATÜKKMEETMED KOHALIKE PÕLLUMAJANDUSTOODETE TOETAMISEKSARTIKKEL 18 Meetmed80.  POSEI programmid hõlmavad kohalikke põllumajandustooteid soodustavaid aluslepingu III jaotise kolmanda osa kohaldamisalasse kuuluvaid erimeetmeid äärepoolseimate piirkondade põllumajandustootmise järjepidevuse ja arengu tagamiseks.81.  Programmi see osa, milles käsitletakse kohalikku põllumajandustootmist toetavaid meetmeid, hõlmab vähemalt järgmisi üksikasju:a) kirjeldus, milles arvandmete alusel käsitletakse põllumajandustootmise olukorda, arvestades olemasolevaid hindamise tulemusi, näidatakse arenguerinevusi, arengus mahajäämust ja arenguvõimalusi, kasutatud rahastamisvahendeid ning varasemalt algatatud ettevõtmiste peamisi tulemusi;b) väljapakutud strateegia kirjeldust, seatud prioriteete ning üldisi ja kvantitatiivseid eesmärke, samuti eelhindamist, mis näitab oodatavat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju, sealhulgas mõju tööhõivele;c) kavandatavate meetmete kirjeldust, eelkõige programmi rakendamiseks ettenähtud abikavade kirjeldust, ning vajaduse korral teavet asjaomaste meetmete ettevalmistamise, rakendamise või kohandamisega seotud uuringute, tutvustusprojektide, koolituse või tehnilise abi vajaduse kohta;d) loetelu abidest, mis koosnevad otsetoetustest määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 2 lõike d tähenduses;e) abi eraldamise tingimused, asjaomased tooted ja kogused;f) programmiga kehtestatud ühe või mitme eesmärgi saavutamiseks ettenähtud meetme või tegevuse kohta kehtestatud abisumma.82.  Komisjon võtab rakendusaktiga vastu lõikes 2 osutatud abi andmise ühetaolised tingimused.83.  Programm võib hõlmata toetusmeetmeid äärepoolseimate piirkondade põllumajandustoodete tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks.Iga meedet võib jaotada tegevusteks. Iga tegevuse puhul on programmiga määratud kindlaks järgmised üksikasjad:a) abisaajad,b) abikõlblikkuse tingimused,c) individuaalne abi,d) ülemmäär.Et toetada toodete turustamist väljaspool nende tootmispiirkonda, võttis komisjon delegeeritud õigusaktiga vastu turustamiseks antava abi summa kindlaksmääramise tingimused ja vajaduse korral maksimumkogused, millele seda abi võib anda.Artikkel 19 Kontrollid ja alusetult tehtud väljamaksed84.  Käesolevas peatükis osutatud meetmeid kontrollitakse halduskontrolli ja kohapealse kontrolli abil.85.  Alusetult tehtud väljamakse korral on asjaomane abisaaja kohustatud kõnealuse summa tagasi maksma. Komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009[10] artiklit 80 kohaldatakse mutatis mutandis .V PEATÜKKTÄIENDAVAD MEETMEDARTIKKEL 20 Graafiline sümbol86.  Äärepoolseimatele piirkondadele iseloomulike kvaliteetsete töödeldud või töötlemata põllumajandustoodete tuntuse ja tarbimise suurendamiseks seatakse sisse graafiline sümbol.87.  Asjaomased kaubandusorganisatsioonid teevad ettepaneku lõikega 1 ette nähtud graafilise sümboli kasutamise tingimuste kohta. Ametiasutused edastavad need ettepanekud koos oma arvamusega komisjonile.Sümboli kasutamist jälgib pädev ametiasutus või pädevate riiklike ametiasutuste heakskiidetud asutus.88.  Et parandada äärepoolseimatele piirkondadele iseloomulike kvaliteetsete töödeldud või töötlemata põllumajandustoodete tuntust ja suurendada nende tarbimist, määrab komisjon delegeeritava õigusaktiga kindlaks graafilise sümboli kasutusõiguse rakendamise tingimused ning järeletegemise ja kasutamise tingimused.89.  Kõnealuse artikli ühtlustatud kohaldamise tagamiseks võtab komisjon rakendusaktiga vastu üksikasjalikud eeskirjad graafilise sümboli rakendamiseks, samuti liikmesriikide kohaldatava kontrolli ja järelevalve miinimumnõuded.Artikkel 21 Maaelu arendamine90.  Olenemata määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõikest 4 võib käesoleva määruse lisaga ette nähtud liidupoolse toetuse saamise tingimustele vastavaid aastaseid ülemmäärasid tõsta kuni kaks korda Assooride järvede kaitsmise meetme puhul ja Madeira põllumajandusmaa maastiku ja iseloomulike vormide ning eelkõige terrasse kaitsvate kivimüüride säilitamise meetme puhul.91.  Käesoleva artikli lõikega 1 kavandatud meetmete kirjeldus kantakse vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklites 16 nimetatud kõnealuste piirkondade programmidesse.Artikkel 22 Riigiabi92.  Aluslepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodete puhul, mille suhtes kohaldatakse aluslepingu artikleid 107, 108 ja 109, võib komisjon kooskõlas aluslepingu artikliga 108 lubada äärepoolseimate piirkondade eraldatusest, saarelisest asendist ja äärepoolseimast asukohast tulenevate eriliste põllumajanduspiirangute leevendamiseks tegevusabi andmist kõnealuste toodete tootmis-, töötlemis- ja turustamissektorites.93.  Liikmesriigid võivad POSEI programmide elluviimist täiendavalt rahastada. Sellisel juhul peavad nad teavitama komisjoni riigiabist ja komisjon võib selle kõnealuste programmide osana vastavalt käesolevale määrusele heaks kiita. Sel viisil teatatud abi käsitatakse abina, millest on teatatud aluslepingu artikli 108 lõike 3 esimese lause tähenduses.94.  Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade suhkrusektorile võib Prantsusmaa anda abi kuni 90 miljonit eurot turustusaasta kohta.Prantsusmaa teavitab komisjoni 30 päeva jooksul pärast iga turustusaasta lõppu tegelikult antud abisummadest.95.  Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamist, erandina määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 180 esimesest lõigust ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1184/2006[11] artiklist 3, ei kohaldata aluslepingu artikleid 107, 108 ja 109 maksete suhtes, mida liikmesriigid teevad kooskõlas käesoleva määrusega IV jaotise, käesoleva artikli lõike 3 ning artiklite 23 ja 27 alusel.Artikkel 23 Taimetervise programmid96.  Prantsusmaa ja Portugal esitavad komisjonile taimedele ja taimsetele saadustele kahjulike organismide vastu võitlemise programmid Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral. Programmides täpsustatakse eelkõige taotletavad eesmärgid, võetavad meetmed, nende kestus ja kulud. Käesoleva artikli kohaselt esitatud programmid ei hõlma banaanide kaitset.97.  Liit toetab lõikes 1 ettenähtud programmide rahastamist, tuginedes piirkondliku olukorra tehnilisele analüüsile.98.  Nende programmide elluviimiseks määrab komisjon delegeeritud aktiga kindlaks lõikes 2 osutatud liidupoolse rahalise osaluse, liidu jaoks rahastamiskõlblikud meetmed ja abisumma.Selline toetus võib hõlmata kuni 60 % abikõlblikest kulutustest Prantsusmaa ülemeredepartemangudes ja kuni 75 % abikõlblikest kulutustest Assooridel ja Madeiral. Maksmine toimub Prantsusmaa ja Portugali ametiasutuste esitatud dokumentide põhjal. Vajaduse korral võib komisjon korraldada uurimise, mille teostavad tema nimel nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ[12] artiklis 21 osutatud eksperdid.Artikkel 24 Vein99.  Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 103v, 103w, 103x ja 182a ei kohaldata Assooride ja Madeira suhtes.100.  Erandina määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 120a lõike 2 teisest lõigust võib veini tootmiseks kasutada Assooridel ja Madeiral koristatud viinamarju, mis on pärit kõnealuse lõigu punktis b osutatud viinamarjasortidest, ja mida tohib kasutada üksnes sellise veini tootmiseks, mida ei turustata mujal kui kõnealustes piirkondades.Portugal likvideerib, kasutades selleks vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 103q ette nähtud toetusi, järk-järgult viinamarjaistandused, kuhu on istutatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 120a lõike 2 teise lõigu punktis b loetletud viinamarjasordid.101.  Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 103v, 103w ja 103y ei kohaldata Kanaari saarte suhtes.Artikkel 25 Piim102.  Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 79 kohase kvoodiületamise tasu jaotamise eesmärgil käsitatakse ületootmist põhjustanud tootjatena üksnes kõnealuse määruse artikli 65 punktis c määratletud tootjaid, kes asuvad ja toodavad Assooridel ning turustavad koguseid, mis ületavad nende individuaalset kvooti, mida on suurendatud kolmandas lõigus osutatud protsendimäära võrra.Kolmandas lõigus osutatud protsendimäära võrra suurendatud kvooti ületavate koguste eest makstakse kvoodiületamise tasu pärast seda, kui piirmäära suurendamise tõttu üle jäänud kasutamata kogused on ümber jaotatud kõigi määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 65 punktis c määratletud tootjate vahel, kes asuvad ja toodavad Assooridel, ning jaotamine on toimunud võrdeliselt iga Assooridel asuva ja tootva tootja kasutuses oleva kvoodiga.Esimeses lõigus osutatud protsendimäär võrdub alates 2005/2006. turustusaastast 23 000 tonni suuruse koguse ja 31. märtsil 2010 iga põllumajandusettevõtte kasutuses olevate kvootide summa suhtega. Seda kohaldatakse üksnes 31. märtsil 2010 kasutuses olevate kvootide suhtes.103.  Turustatud piima või piimaekvivalendi koguseid, mis ületavad kvooti, kuid mis pärast lõikes 1 osutatud ümberjaotamist vastavad lõike 1 kolmandas lõigus osutatud protsendimäärale, ei võeta arvesse Portugali kvoodi ületamise määra kindlamääramisel, mida arvutatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 66 kohaselt.104.  Piimatootjate suhtes kohaldatavat, määrusega (EÜ) nr 1234/2007 ette nähtud kvoodiületamise tasu kava ei kohaldata Prantsusmaa ülemeredepartemangudes ega 4 000 tonni kohapeal toodetud piima ulatuses Madeiral.105.  Erandina määruse (EÜ) nr 1234/9714 artikli 114 lõikest 2, lubatakse Prantsusmaa Réunioni ülemeredepartemangul toota liidu päritolu piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima kohalike tarbimisvajaduste piires, kui selle meetmega ei takistata kohapeal toodetud piima kogumist ja turustamist. Kõnealune toode on ette nähtud üksnes kohalikuks tarbimiseks.Sellisel viisil saadud kõrgkuumutatud pulbripiima valmistusviis peab olema toote müümisel kasutataval märgistusel selgelt tähistatud.Artikkel 26 Loomakasvatus106.  Kuni kohalike noorte isasveiste arv jõuab tasemele, mis on piisav kohaliku loomaliha tootmise arendamiseks Prantsusmaa ülemeredepartemangudes ja Madeiral, kehtestatakse võimalus importida ilma ühise tollitariifistiku imporditollimaksu kohaldamata kolmandatest riikidest veiseid nuumamiseks ja tarbimiseks Prantsusmaa ülemeredepartemangudesse ja Madeirale. Komisjon võtab rakendusaktiga vastu käesoleva lõigu kohaldamiseks vajalikud meetmed ning tingimused, mille alusel vabastada eelkõige noorte isasveiste import Prantsusmaa ülemeredepartemangudesse ja Madeirale tollimaksust.Artiklit 12 ja artikli 13 lõiget 1 kohaldatakse loomade suhtes, mis vastavad käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tollimaksudest vabastamise tingimustele.107.  Lõikes 1 osutatud tollimaksust vabastamise tingimustele vastavate loomade arv määratakse kindlaks POSEI programmidega, kui impordivajadus on põhjendatud, võttes arvesse kohaliku tootmise arengut. Selliste loomade puhul eelistatakse tootjaid, kelle nuumveistest on vähemalt 50 % kohaliku päritoluga.Et võtta arvesse loomakasvatussektori ja selle harude kohalikke eripärasid, määrab komisjon delegeeritud aktiga kindlaks tingimused, mille alusel imporditollimaksude erandeid teha.108.  Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 52 ja artikli 53 lõike 1 kohaldamisel võib Portugal vähendada riiklikku ülemmäära lammaste ja kitsede liha eest makstavate tasude ning ammlehmade eest makstavate lisatasude osas. Sellisel juhul ja komisjoni rakendusakti kohaselt kantakse vastav summa määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 52 ja artikli 53 lõike 1 kohaldamisest tuleneva ülemmäära alt käesoleva määruse artikli 29 lõike 2 teises taandes osutatud rahalise toetuse alla.Artikkel 27 Riigiabi tubakatootmiseleHispaanial lubatakse anda Kanaari saartele tubaka tootmise toetust. Kõnealune toetus ei tohi põhjustada saarte tootjate vahel vahetegemist.Toetuse suurus ei tohi ületada 2 980,62 eurot tonni kohta. Täiendavat toetust makstakse kuni 10 tonni jaoks aastas.Artikkel 28 Tubaka vabastamine tollimaksust1. Tollimaksu ei kohaldata Kanaari saartele järgmiste otse imporditava toortubaka ja pooltöödeldud tubaka suhtes:(a) CN-kood 2401 ja(b) järgmised alaliigid:-  2401 10 eemaldamata leherootsudega tubakas,-  2401 20 eemaldatud leherootsudega tubakas,-  ex 2401 20 sigarite välimised lehed alustel, rullides, tubaka tootmiseks,-  2401 30 tubakajäägid,-  ex 2402 10 ümbriseta lõpetamata sigarid,-  ex 2403 10 sigaretitubakas (valmis tubakasegud sigarettide, sigarite ja sigarillode tootmiseks),-  ex 2403 91 homogeniseeritud või taastatud tubakas, ka lehtede või ribadena,-  ex 2403 99 paisutatud tubakas.Esimeses lõigus osutatud erandit kohaldatakse artiklis 11 osutatud sertifikaatide toetuseks.Kõnealust erandit kohaldatakse selliste esimeses lõigus osutatud toodete suhtes, millest valmistatakse Kanaari saartel kohalikke vahetult suitsetamiseks mõeldud tooteid, kuni aastase impordilimiidi 20 000 võrdlustonni eemaldatud leherootsudega toortubaka puhul.2. Komisjon võtab rakendusaktiga vastu lõike 1 kohaldamiseks vajalikud meetmed ning eelkõige tingimused, mille alusel vabastada tubaka import Kanaari saartele tollimaksust.VI PEATÜKKRAHANDUSSÄTTEDARTIKKEL 29 Rahaline toetus1. Käesoleva määrusega ettenähtud meetmeid, välja arvatud artikkel 21, käsitatakse sekkumisena põllumajandusturgude tasakaalus tamiseks määruse (EÜ) nr 1290/2005[13] artikli 3 lõike 1 punktis b määratletud tähenduses.2. Igal eelarveaastal rahastab liit III ja IV peatükiga ette nähtud meetmeid aastase ülemmäära ulatuses järgmiselt:Prantsusmaa ülemeredepartemangud | 278,41 miljonit eurot; |Assoorid ja Madeira | 106,21 miljonit eurot; |Kanaari saared | 268,42 miljonit eurot. |-  3. Peatükiga III ette nähtud meetmete rahastamiseks igal eelarveaastal eraldatud summad ei tohi olla suuremad kui järgmised summad:Prantsusmaa ülemeredepartemangud | 24,8 miljonit eurot; |Assoorid ja Madeira | 21,2 miljonit eurot; |Kanaari saared | 72,7 miljonit eurot. |-  Komisjon kehtestab rakendusaktiga ühetaolised tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigid igal aastal muuta eraldatavaid vahendeid erinevatele toodetele, mis on tarnete erikorra raames abikõlblikud.4. Et tagada mõistlikud ja proportsionaalsed eraldised uuringute, tutvustusprojektide, koolituse või tehnilise abi rahastamise meetmeteks, sätestab komisjon delegeeritud aktiga meetmete jaoks eraldatava aastase summa ülemmäära.VII PEATÜKKÜLD- JA LÕPPSÄTTEDARTIKKEL 30 Riiklikud meetmedLiikmesriigid võtavad käesoleva määruse täitmiseks vajalikud meetmed, eelkõige kontrolli ja halduskaristuste suhtes, ning teatavad sellest komisjonile.Artikkel 31 Teatised ja aruanded109.  Hiljemalt iga aasta 15. veebruariks teavitavad liikmesriigid komisjoni neile eraldatud assigneeringutest, mida nad kavatsevad järgmisel aastal POSEI programmide alla kuuluva prognoositava tarnebilansi rakendamiseks ja kohalikku põllumajandustootmist toetavate meetmete rakendamiseks kulutada.110.  Hiljemalt iga aasta 31. juuliks esitavad liikmesriigid komisjonile aruande käesoleva määrusega ettenähtud meetmete rakendamise kohta eelmisel aastal.111.  Hiljemalt 30. juuniks 2015, seejärel iga viie aasta möödudes, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldaruande käesoleva määruse alusel võetud meetmete mõju kohta (sealhulgas banaanisektoris), millele vajaduse korral lisatakse asjakohased ettepanekud.Artikkel 32 Komisjoni volitusedKui komisjonile on antud volitused, tegutseb ta delegeeritud õigusaktide puhul vastavalt artiklis 33 osutatud menetlusele ja rakendusaktide puhul vastavalt artiklis 34 osutatud menetlusele.Artikkel 33Delegeeritud õigusaktid112.  Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte.Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.113.  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist seadusandjat ja komisjoni hiljemalt üks kuu enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise tõenäolised põhjused.Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .114.  Euroopa Parlament või nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud või kui nad on enne seda kuupäeva komisjonile teatanud, et nad on otsustanud vastuväiteid mitte esitada, jõustub delegeeritud õigusakt selles nimetatud kuupäeval.Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.Artikkel 34 Rakendusaktid – komitee[Täita pärast seda, kui on vastu võetud praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutlusel olev Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõike 2 kohane määrus kontrollimeetmete kohta.]Artikkel 35 Kehtetuks tunnistamineMäärus (EÜ) nr 247/2006 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.Artikkel 36JõustumineKäesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .[Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.]Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.[Väljaandmise aeg ja koht]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident esimeesLISAVASTAVUSTABELMäärus (EÜ) nr 247/2006 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 | Artikkel 8 |Artikli 3 lõiked 1 ja 2 | Artikli 9 lõiked 1 ja 2 |Artikli 9 lõige 3 |Artikli 9 lõige 4 |Artikli 3 lõige 3 | Artikkel 10 |Artikli 3 lõige 4 | Artikkel 12 |Artikli 4 lõiked 1 ja 2 | Artikli 13 lõiked 1 ja 2 |Artikli 13 lõige 3 |Artikli 13 lõige 4 |Artikli 4 lõige 3 | Artikli 13 lõige 5 |Artikkel 5 | Artikkel 14 |Artikkel 6 | Artikkel 15 |Artikkel 7 | Artikkel 16 |Artikli 8 viimane lause | Artikkel 11 |Artikli 9 lõige 1 ja artikkel 10 | Artikli 18 lõige 1 |Artikli 9 lõiked 2 ja 3 | Artikkel 3 |Artikkel 11 | Artikkel 4 |Artikli 12 punktid a, b ja c | Artikli 18 lõike 2 punktid a, b ja c |Artikli 12 punktid d, e, f ja g | Artikkel 5 |Artikkel 13 | Artikkel 7 |Artikkel 14 | Artikkel 20 |Artikkel 15 | Artikkel 21 |Artikkel 16 | Artikkel 22 |Artikkel 17 | Artikkel 23 |Artikkel 18 | Artikkel 24 |Artikkel 19 | Artikkel 25 |Artikkel 20 | Artikkel 26 |Artikkel 21 | Artikkel 27 |Artikkel 22 | Artikkel 28 |Artikkel 23 | Artikkel 29 |Artikkel 24 | Artikkel 6 |Artikkel 27 | Artikkel 30 |Artikkel 28 | Artikkel 31 |Artikkel 29 | Artikkel 35 |Artikkel 33 | Artikkel 36 |[1] ELT C […] , […], lk […].[2] ELT C […] , […], lk […].[3] ELT C […] , […], lk […].[4] ELT C […] , […], lk […].[5] ELT L 42, 14.2.2006, lk 1.[6] ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.[7] ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.[8] ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.[9] ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.[10] ELT L 316, 2.12.2009, lk 65.[11] ELT L 214, 4.8.2006, lk 7.[12] ELT L 4, 7.1.2000, lk 11.[13] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.3.2016
            COM(2016) 159 final
            2016/0086(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            milles käsitletakse määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2016. kalendriaastaks

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud liidu rahastamist käsitlev aluspõhimõte, mille kohaselt peab liidu aastaeelarve vastama mitmeaastasele finantsraamistikule.

               Selleks et toetada põllumajandussektorit põllumajanduslikku tootmist või turustamist mõjutavate suurte kriiside korral, tuleks moodustada kriisireserv, kohaldades iga aasta alguses otsetoetuste vähendamist finantsdistsipliini mehhanismi abil, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta)
                  1
                artikliga 26. Kõnealuse määruse artiklis 25 on kindlaks määratud, et põllumajandussektori kriisireservi kogusumma on 2 800 miljonit eurot aastaste osamaksetega summas 400 miljonit eurot (2011. aasta hindades) ajavahemikul 2014–2020 ja et see lisatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki 2. Komisjoni 2017. aasta eelarveprojekti lisatav reservisumma on jooksevhindades 450,5 miljonit eurot, mis kaetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1307/2013 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad)
                  2
                I lisas loetletud otsetoetuste vähendamisega.

               Tagamaks, et ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) rahastamise summad oleksid kooskõlas rubriigi 2 kohaste turuga seotud kulude ja otsetoetuste aastaste vaheülemmääradega, mis on sätestatud nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruses (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,
                  3
                tuleb kohaldada finantsdistsipliini mehhanismi, kui otsetoetuste ja turuga seotud kulude rahastamise prognoosid näitavad, et ületatakse mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud aastane rubriigi 2 kohane vaheülemmäär, mida on kohandatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) vahelise mis tahes finantsülekandega. See EAGFi kuludeks 2017. aastaks eraldatav netosaldo on vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 16 kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/257
                  4
                ja on 44 146 miljonit eurot.

               2017. aasta eelarveprojekti koostamisel ilmnes otsetoetuste ja turuga seotud kulude puhul esialgsetest eelarveprognoosidest, et 2017. aasta EAGFi kuludeks eraldatud netosaldot tõenäoliselt ei ületata ning seetõttu ei ole finantsdistsipliini vaja täiendavalt kohaldada.

               Eespool öeldu põhjal esitab komisjon ettepaneku määrata kindlaks 2016. aastat hõlmav otsetoetuste kohandamise määr, mille Euroopa Parlament ja nõukogu peavad vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikele 3 vastu võtma 30. juuniks 2016. Kui kohandamismäära ei ole 30. juuniks 2016 kindlaks määratud, teeb seda vastavalt nimetatud artiklile komisjon.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               Käesoleva ettepanekuga kehtestatakse 2016. kalendriaastat hõlmav finantsdistsipliini kohandamise protsendimäär.

               Kuna liikmesriikidel on võimalus teha makseid põllumajandustootjatele ka pärast otsetoetuste suhtes kohaldatava regulatiivse makseperioodi lõppu ja kuna finantsdistsipliini kohandamise määr kalendriaastati varieerub, ei tohiks finantsdistsipliin mõjutada põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste summasid erinevalt vastavalt sellele, millal liikmesriigid põllumajandustootjatele toetust maksavad. Seepärast tuleks põllumajandustootjate võrdse kohtlemise tagamiseks kohaldada kohandamismäära ainult 2016. kalendriaastal esitatud toetuse taotluste alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste summade suhtes, sõltumata sellest, millal toetus tegelikult põllumajandustootjale makstakse.

               Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et kohandamismäära kohaldatakse üksnes 2 000 eurot ületavate otsetoetuste suhtes. Horvaatias makstakse otsetoetusi 2016. kalendriaastal järk-järgult. Seega kõnealuses liikmesriigis finantsdistsipliini ei kohaldata.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Käesoleva ettepanekuga rakendatakse määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 26 ja määruse (EL) nr 1307/2013 artiklis 8 sätestatud eeskirju. Eelnevat konsulteerimist sidusrühmadega ja mõjuhinnangu koostamist ei kohaldatud.

               4.MÕJU EELARVELE

               Finantsdistsipliini kohandamise määra arvutamine on osa 2017. aasta eelarveprojekti koostamisest.

               Põllumajandussektori kriisireservi summa, mis tuleb lisada komisjoni 2017. aasta eelarveprojekti, on 450,5 miljonit eurot jooksevhindades. Otsetoetuste ja turuga seotud kulude eelarveassigneeringute esialgsed prognoosid näitavad, et EAGFi 2017. aasta netosaldot tõenäoliselt ei ületata.

               Finantsdistsipliini kohaldamisest tulenev vähendamine on seega kokku 450,5 miljonit eurot. Finantsdistsipliini kohandamise määra protsent on 1,366744 %. Selle määra arvutamisel on võetud arvesse, et seda kohaldatakse üksnes selliste põllumajandustootja kohta makstavate otsetoetuste suhtes, mis ületavad 2 000 eurot, ning mitte Horvaatias.

               Kõnealuse kohandamismäära kohaldamise tõttu vähenevad otsetoetussummad seoses selliste eelarveridadega, mis hõlmavad põllumajandustootjate poolt 2016. kalendriaasta (2017. eelarveaasta) kohta esitatud toetusetaotlustega seotud kulusid.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               Lisaks käesolevas määruses sätestatud kohandamismäära kehtestamisele antakse komisjonile määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikega 4 ühtlasi võimalus võtta tema valduses oleva uue teabe põhjal vastu rakendusakte nimetatud määra kohandamiseks. Komisjon vaatab 2017. aasta eelarveprojekti kirjalikku muutmisettepanekut ette valmistades 2016. aasta oktoobris läbi oma turuga seotud kulusid ja otsetoetusi käsitlevad prognoosid ning võtab vajaduse korral 1. detsembriks 2016 vastu muudetud kohandamismäära.

               2016/0086 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               milles käsitletakse määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2016. kalendriaastaks

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,
                  5

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013
                  6
                artiklile 25 tuleb põllumajanduslikku tootmist või turustamist mõjutavate suurte kriiside korral põllumajandussektorile lisatoetuse andmiseks luua reserv, vähendades iga aasta alguses kõnealuse määruse artiklis 26 osutatud finantsdistsipliini mehhanismiga otsetoetusi.

               (2)Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikes 1 on sätestatud, et selle tagamiseks, et nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  7
                kohaste turuga seotud kulude ja otsetoetuste rahastamiseks kasutatavaid aastaseid ülemmäärasid ei ületataks, tuleb määrata kindlaks otsetoetuste kohandamise määr, kui asjaomase eelarveaasta vaheülemmäära raames rahastatavate meetmete prognoosid osutavad kohaldatava aastase ülemmäära ületamisele.

               (3)Põllumajandussektori kriisireservi summa, mis tuleb lisada komisjoni 2017. aasta eelarveprojekti, on 450,5 miljonit eurot jooksevhindades. Selle summa katmiseks tuleb 2016. kalendriaasta puhul kohaldada finantsdistsipliini toetuskavade raames makstavate otsetoetuste suhtes, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013
                  8
                I lisas.

               (4)Esialgsetest prognoosidest otsetoetuste ja turuga seotud kulude kohta, mis tuleb kindlaks määrata komisjoni 2017. aasta eelarveprojektis, nähtub, et täiendavat finantsdistsipliini ei ole vaja kohaldada.

               (5)Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule kohandamismäära ettepaneku hiljemalt selle kalendriaasta 31. märtsiks, mille suhtes kõnealust määra kohaldatakse.

               (6)Üldjuhul makstakse ühe kalendriaasta (N) jaoks otsetoetuste saamise taotluse esitanud põllumajandustootjatele toetust eelarveaasta (N + 1) piiresse jääva kindlaksmääratud makseperioodi jooksul. Sellegipoolest võivad liikmesriigid maksta põllumajandustootjatele toetust teatava tähtaja jooksul ka pärast kõnealuse makseperioodi lõppu. Nimetatud maksed võidakse teha järgneval eelarveaastal. Kui asjaomase kalendriaasta suhtes kohaldatakse finantsdistsipliini, ei tohiks kohandamismäära kohaldada selliste maksete suhtes, mille kohta esitati toetusetaotlused muudel kalendriaastatel kui finantsdistsipliini kohaldamise kalendriaasta. Seepärast on põllumajandustootjate võrdse kohtlemise tagamiseks asjakohane sätestada, et kohandamismäära kohaldatakse üksnes selliste maksete suhtes, mille kohta on toetusetaotlused esitatud finantsdistsipliini kohaldamise kalendriaastal, olenemata sellest, millal makse põllumajandustootjatele tehakse.

               (7)Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 kohaselt kindlaks määratud kohandamismäära kohaldatakse üksnes 2 000 eurot ületavate otsetoetuste suhtes, mida antakse põllumajandustootjatele asjaomasel kalendriaastal. Lisaks on määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikes 2 sätestatud, et otsetoetuste järkjärgulise kehtestamise tulemusel kohaldatakse kohandamismäära Horvaatia suhtes alles alates 1. jaanuarist 2022. Seega ei tuleks käesoleva määrusega kindlaks määratavat kohandamismäära kohaldada nimetatud liikmesriigi põllumajandustootjate suhtes.

               (8)Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 4 kohaselt võib komisjon tema valduses oleva uue teabe põhjal kohaldada käesolevas määruses sätestatud kohandamismäära kuni 1. detsembrini 2016,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               1.Selleks et kehtestada kohandamismäär kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitega 25 ja 26 ning kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikega 1, kohaldatakse määruse (EL) nr 1307/2013 I lisas loetletud toetuskavade raames makstavate selliste 2 000 eurot ületavate otsetoetuste vähendamise korral, mida makstakse põllumajandustootjatele 2016. kalendriaasta kohta esitatud toetusetaotluse alusel, kohandamismäära 1,366744 %.

               2.Lõikes 1 sätestatud vähendamist ei kohaldata Horvaatias.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        FS/16/RB/

                        6.15.2016.1

                        KUUPÄEV:

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:

                        Vt eelarveprognoos pärast finantsdistsipliini kohaldamist eelarvepunktide kaupa:

                        05 03 01 02 (Ühtse pindalatoetuse kava)

                        05 03 01 07 (Ümberjaotav toetus)

                        05 03 01 10 (Põhitoetuskava)*

                        05 03 01 11 (Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus)

                        05 03 01 12 (Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus)

                        05 03 01 13 (Noorte põllumajandustootjate toetus)

                        05 03 02 40 (Puuvilla pindalatoetus)

                        05 03 02 50 (POSEI – ühenduse abiprogrammid)

                        05 03 02 52 (POSEI – Egeuse mere saared)

                        05 03 02 60 (Vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus)

                        05 03 02 61 (Väikepõllumajandustootjate kava)

                        05 03 10      (Põllumajandussektori kriisireserv)

                        * enne sihtotstarbelise tulu arvessevõtmist

                        ASSIGNEERINGUD:

                        miljonites eurodes

                        4 504,0

                        1 646,0

                        17 871,0

                        12 211,0

                        3,0

                        507,0

                        247,0

                        412,0

                        17,0

                        4 063,0

                        p.m.

                        450,5

                        2.

                        PEALKIRI:

                        Ettepanek:

                        EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2016. kalendriaastaks

                        3.

                        ÕIGUSLIK ALUS:

                        Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2

                        4.

                        EESMÄRGID:

                        Käesolevas määruses kehtestatakse finantsdistsipliini kohandamise määr, mida kohaldatakse põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste üle 2 000 euro suuruste summade suhtes, mille kohta on esitatud 2016. kalendriaastat hõlmav toetusetaotlus.

                        5.

                        FINANTSMÕJU

                        12-KUULINE PERIOOD

                           (miljonites eurodes)

                        JOOKSEV EELARVEAASTA

                        2016

                        (miljonites eurodes)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA

                        2017

                        (miljonites eurodes)

                        5.0

                        KULUD

                        -
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TOETUSED/SEKKUMISED)

                        -
                              RIIGIASUTUSED

                        -
                              MUUD

                        – 450,5

                        + 450,5

                        ei kohaldata

                        – 450,5

                        + 450,5

                        5.1

                        TULUD

                        -
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        -
                              RIIGISISESED

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        5.0.1

                        KAVANDATUD KULUD

                        5.1.1

                        KAVANDATUD TULUD

                        5.2

                        ARVUTAMISMEETOD:

                        vt märkused

                        6.0

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        ei kohaldata

                        6.1

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        ei kohaldata

                        6.2

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                        EI

                        6.3

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        EI

                        MÄRKUSED:

                        Finantsdistsipliini kohandamise määra arvutamine on osa 2017. aasta eelarveprojekti koostamisest.

                        Põllumajandussektori kriisireservi summa, mis tuleb lisada komisjoni 2017. aasta eelarveprojekti, on 450,5 miljonit eurot jooksevhindades. Otsetoetuste ja turuga seotud kulude eelarveassigneeringute esialgsete prognooside põhjal EAGFi 2017. aasta netosaldot tõenäoliselt ei ületata.

                        Finantsdistsipliini kohaldamisest tulenev vähendamine on seega kokku 450,5 miljonit eurot. Finantsdistsipliini kohandamise määra protsent on 1,366744 %. Selle arvutamisel on võetud arvesse, et seda kohaldatakse üksnes üle 2 000 euro suuruste summade suhtes ning kõikides liikmesriikides, v.a Horvaatias. Kuna Horvaatias kohaldatakse otsetoetusi 2016. kalendriaastal järk-järgult, selles liikmesriigis finantsdistsipliini ei kohaldata.

                        Kõnealuse kohandamismäära kohaldamise tõttu vähenevad otsetoetussummad seoses selliste eelarveridadega, mis hõlmavad põllumajandustootjate poolt 2016. kalendriaasta (2017. eelarveaasta) kohta esitatud toetusetaotlustega seotud kulusid. Finantsdistsipliinist tulenev hinnanguline vähendamine eelarvepunkti kohta on järgmine:

                        Kavandataval määrusel on mõju eelarvele, kuna otsetoetuste eelarveassigneeringute esialgseid prognoose (enne finantsdistsipliini kaalumist) on vähendatud eespool esitatud summade võrra pärast käesolevas määruse eelnõus osutatud kohandamismäära kohaldamist. Selle tulemusena tagatakse 2017. aasta eelarveprojekti lisatavad ja peatüki 05 03 (Otsetoetused) jaoks taotletud assigneeringutega, nagu on osutatud käesoleva finantsselgituse punktis 1 selliste eelarvepunktide osas, mille suhtes kohaldatakse finantsdistsipliini, kriisireservi jaoks vajaliku summa kehtestamise.

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

                     (2)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 608.

                     (3)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (4)
                  Komisjoni 24. veebruari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/257, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 367/2014, millega kehtestatakse EAGFi kuludeks eraldatav netosaldo (ELT L 49, 25.2.2016, lk 1).

                     (5)
                  ELT C ..., ..., lk …

                     (6)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

                     (7)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (8)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).