title: Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0719

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.11.2007KOM(2007) 719 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Komisjon koostöös tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmaga on vaadanud läbi kõik liikmesriikide esitatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude ajutist peatamist käsitlevad taotlused. Lisatud ettepanek käsitleb teatavaid tööstus-, põllumajandus- ja kalandustooteid. Peatamistaotlused, mis on seotud eespool osutatud toodetega, vaadati läbi, lähtudes kriteeriumidest, mis on sätestatud komisjoni teatises ühepoolsete tariifide peatamise ja kvootide kohaldamise kohta (vt EÜT C 128, 25.4.1998, lk 2). Pärast nimetatud läbivaatamist on komisjon seisukohal, et lisatud määruse ettepaneku lisas osutatud toodete tollimaksumäärade peatamine või vähendamine on põhjendatud. Tooted, mille puhul peatamine ei ole enam ühenduse majandushuvidega kooskõlas, on lisast kõrvaldatud. Käeoleva määruse lisas on loetletud need tooted, mille suhtes tehakse ettepanek tollimaks peatada või mille sõnastust peab muutma. Selleks, et oleks võimalik uurida individuaalsete peatamiste majanduslikke aspekte asjaomasel ajavahemikul, on meetme kehtivusaeg piiratud. Peatamised, mida komisjon ja tollitariifistiku majandusküsimuste töörühm peavad vajalikuks tühistada või pikendada, kustutatakse või neid pikendatakse pärast seda kuupäeva. |Üldine taust Ühenduse huvides on peatada osaliselt või täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud mitmete uute toodete puhul, mida ei ole loetletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/96 (millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud) lisas. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid EÜT L 158, 29.6.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 729/2007 (ELT L 166, 28.6.2007, lk 4.) |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Kooskõlas põllumajandus-, kaubandus-, ettevõtlus- ja arengupoliitikaga ning välissuhete poliitikaga. Eelkõige ei rakendata käesolevat ettepanekut ELiga sooduskaubanduslepingud (nt üldine soodustuste süsteem ja AKV süsteem) sõlminud kolmandate riikide arvelt. |2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Konsulteeriti tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmaga, kes esindab kõigi liikmesriikide tootmisharusid. Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Kõik loetletud peatamised vastavad rühmasiseste arutelude käigus saavutatud kokkulepetele. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad Tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmas liikmesriike esindavad eksperdid. Kasutatud metoodika Avatud konsultatsioon Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Iga liikmesriigi määratud eksperdid Kokkuvõte saadud ja kasutatud nõuannetest Ei ole nimetatud võimalikke tõsiseid pöördumatute tagajärgedega ohte. Eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid Ettepaneku avaldamine |Mõju hindamine Ei kohaldata Ettepanek ei kuulu komisjoni 2008. aasta töö- ja õigusloomekavasse. |3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud. |Õiguslik alus Artikkel 26 |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Kavandatavad meetmed on kooskõlas tegevuskava „Toll 2008“ eesmärkidega. |Kõnealused meetmed on kooskõlas põhimõtetega, mille kohaselt menetlusi väliskaubandusega tegelevate ettevõtete jaoks lihtsustatakse, ning ühepoolsete tariifide peatamist ja kvoote käsitleva komisjoni teatisega. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt(id): määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 26 kiidab nõukogu ühepoolsete tollimaksumäärade kohaldamise peatamise komisjoni ettepaneku põhjal heaks kvalifitseeritud häälteenamusega. |4) MÕJU EELARVELE |Saamata jäävad tollimaksud kogusummas 9 400 000 miljonit eurot aastas. |5) TÄIENDAV TEAVE |Lihtsustamine |Ettepanekuga nähakse ette õigusaktide lihtsustamine. |Kavandatava määruse lisas avaldatakse kõikide peatatud tollimaksude konsolideeritud loetelu, seetõttu ei ole enam vaja tutvuda rohkem kui ühe määrusega, et mõnda konkreetset meedet leida. |EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksudEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 26,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:(1) Ühenduse huvides on peatada osaliselt või täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud 66 uue toote puhul, mida ei ole loetletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/96 lisas[2].(2) Kuus praegu määruse (EÜ) nr 1255/96 lisas loetletud toodet tuleks nimekirjast välja jätta, kuna ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude peatamise jätkumine nende toodete puhul ei ole enam ühenduse huvides.(3) Lisaks tuleb mõnede toodete kirjeldusi muuta, et võtta arvesse tehnilisi muudatusi või majandussuundumusi turul. Kõnealuseid tooteid tuleks käsitada nimekirjast väljajäetutena ning seepärast tuleks nad sinna lisada uute toodetena.(4) Arvestades 1. jaanuaril 2008 jõustuvate muudatuste suurt hulka, tuleks arusaamise hõlbustamise eesmärgil määruse (EÜ) nr 1255/96 lisa asendada täiesti uue versiooniga, mis jõustuks samal kuupäeval ning kus uued ja muudetud kanded on tähistatud tärniga.(5) Kogemused on näidanud, et on vaja ette näha määruses (EÜ) nr 1255/96 loetletud peatamiste kehtivuse lõppemise kuupäev, et tagada tehniliste ja majanduslike muutuste arvessevõtmine. See ei tohiks välistada teatavate meetmete ennetähtaegset lõpetamist või nende jätkumist pärast nimetatud tähtaega, esitatakse majanduslikud põhjendused vastavalt ühepoolseid tariife ja kvoote käsitlevas komisjoni 1998. aasta teatises[3] sätestatud põhimõtetele.(6) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1255/96 vastavalt muuta.(7) Kuna käesolevas määruses sätestatud kehtivusaja algus on 1. jaanuar 2008, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks jõustuma viivitamataON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1255/96 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.Artikkel 2Lisas sätestatud toodete ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude ajutisi peatamisi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008. Need kaotavad kehtivuse kõnealuses lisas loetletud kuupäevadel.Artikkel 3Ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude ajutine peatamine toodete puhul, mille TARICi koodid on 0304 19 39 45, 0304 19 99 60, 0304 29 61 10, 0304 99 99 21, 2903 39 90 20, 2932 29 85 75, 2933 19 90 10, 2933 39 99 70, 3920 62 19 61 ja 3920 62 19 63, lõpetatakse alates 1. jaanuarist 2008.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA[lisatakse tabel]FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA1. ETTEPANEKU NIMETUSEttepanek nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud.2. EELARVEREAD:Peatükk ja artikkel: peatüki 1 2 artikkel 1 2 0.Veerus „kehtivusaeg” nimetatud järgmiste aastate saamata jääv tulu arvutatakse eraldi tulevaste määruste alusel.Aastaks 2008 eelarvestatud summa: 16 431 900 000 eurot.3. FINANTSMÕJU( Ettepanekul ei ole finantsmõju.(x Ettepanekul ei ole finantsmõju kulude poolele, kuid sellel on finantsmõju tulude poolele. Mõju on järgmine:(miljonites eurodes ühe kümnendkoha täpsusega)Eelarverida | Tulud[4] | 12-kuuline periood, alates pp/kk/aaaa | [Aasta 2008] |Artikkel 1 2 0 | Mõju omavahenditele | 01/01/2008 | - 9,4 |4. PETTUSEVASTASED MEETMEDMõnede käesoleva nõukogu määrusega hõlmatud toodete lõppkasutust kontrollitakse kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted, artiklitega 291–300.5. MUUD MÄRKUSEDMajanduslike probleemide vähendamiseks on määratud kehtivusaeg.Käesolev ettepanek käsitleb olemasolevaid tooteid, mille suhtes muudatusi ei tehtud, samuti muudatusi, mida tuleb teha kehtivas määruses, et arvestada järgmist:1. esitatud ja kinnitatud uued peatamistaotlused;2. tehnilised tootearendused ja majandussuundumused turul, millega seoses teatavad kehtivad peatamised lõpetatakse.Seepärast avaldatakse konsolideeritud lisa.TäiendusLisaks CN-koodide muutmisest tulenevatele parandustele on käesolevas lisas 66 uut toodet. Nimetatud peatamiste tõttu jääb aastas saamata 29,62 miljoni eurot tollimakse – arvestatuna taotleva liikmesriigi 2008. aasta hinnangulise impordi põhjal.Varasemate aastate statistikast selgub aga, et nimetatud summat tuleks korrutada keskmise koefitsiendiga, mis on hinnanguliselt 1,8, et võtta arvesse ka samu peatamisi kasutavate teiste liikmesriikide importi. See tähendab, et tulud vähenevad aastas umbes 53,32 miljoni euro võrra.KõrvaldamineTollide taaskasutuselevõtust johtuvalt on käesolevast lisast kõrvaldatud kuus toodet. Nii suurenevad vahendid 44,37 miljoni euro võrra (arvestades peatamistaotluste või 2006. aasta statistika andmeid).Meetme arvestuslik kuluKättesaadava (2006. aasta) statistika kohaselt vähenevad käesolevast määrusest tingitult tulud 8,95 miljonit eurot (bruto, arvesse on võetud ka kogumiskulud) × 0,75 = 6,71 miljonit eurot aastas ajavahemikus 1.1.2008–31.12.2008 . [1] ELT C […], […], lk […].[2] EÜT L 158, 29.6.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 729/2007(ELT L 166, 28.6.2007, lk 4).[3] EÜT C 128, 25.4.1998, lk 2.[4] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.7.2016
            COM(2016) 460 final
            2016/0218(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
            ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo* vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohaldamise teatava rakenduskorra kohta

               SELETUSKIRI

               Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo
                  1* vahel („stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping“) kirjutati alla 27. oktoobril 2015 ja see jõustus 1. aprillil 2016.

               Nüüd on vaja kehtestada eeskirjad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teatavate sätete rakendamiseks ning samuti rakendamise üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmise menetlus.

               Selleks et tagada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes
                  2
               . Arvestades, et rakendusaktid moodustavad osa üldisest kaubanduspoliitikast, tuleks nende vastuvõtmiseks kasutada kontrollimenetlust.

               Kui stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga on ette nähtud võimalus erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaolude esinemisel kohaldada olukorra lahendamiseks kiireloomulisi meetmeid, tuleks komisjonil sellised rakendusaktid kohe vastu võtta. Põllumajandus- ja kalandustooteid käsitlevate meetmete puhul peaks komisjon, kui see on vajalik nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu, sellised rakendusaktid kohe vastu võtma.

               Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus on sätestatud, et tariifikvootide piires võib teatavaid Kosovost pärinevaid põllumajandus- ja kalandustooteid importida liitu vähendatud tollimaksumääraga. Seetõttu on vaja kehtestada nende tariifikvootide haldamise ja läbivaatamise kord, et neid oleks võimalik põhjalikult hinnata.

               Käesolev määrus sisaldab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendusmeetmeid ja seega tuleks seda kohaldada alates stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumisest, et tagada lepingu kohaselt antud tariifikvootide tõhus kohaldamine ja haldamine ning tagada õiguskindlus ja võrdne kohtlemine seoses tollimaksude kogumisega.

               2016/0218 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

               ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo
                  3* vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohaldamise teatava rakenduskorra kohta

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo vahel („leping“) kirjutati alla 27. oktoobril 2015. Leping jõustus 1. aprillil 2016.

               (2)
                  4
               On vaja kehtestada eeskirjad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teatavate sätete rakendamiseks ning samuti rakendamise üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmise menetlus.

               (3)Selleks et tagada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011
                  5
               . Arvestades, et rakendusaktid moodustavad osa üldisest kaubanduspoliitikast, tuleks nende vastuvõtmiseks kasutada kontrollimenetlust. Kui stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga on ette nähtud võimalus erakorralistel ja otsustava tähtsusega asjaolude esinemisel kohaldada olukorra lahendamiseks kiireloomulisi meetmeid, tuleks komisjonil sellised rakendusaktid kohe vastu võtta. Põllumajandus- ja kalandustooteid käsitlevate meetmete puhul peaks komisjon, kui see on vajalik nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu, sellised rakendusaktid kohe vastu võtma.

               (4)Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus on sätestatud, et tariifikvootide piires võib teatavaid Kosovost pärinevaid põllumajandus- ja kalandustooteid importida liitu vähendatud tollimaksumääraga. Seetõttu on vaja kehtestada nende tariifikvootide haldamise ja läbivaatamise kord, et neid oleks võimalik põhjalikult hinnata.

               (5)Kui on vaja võtta kaubanduse kaitsemeetmeid, tuleks need vastu võtta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 260/2009,
                  6
                nõukogu määrusele (EÜ) nr 1225/2009,
                  7
                või vajaduse korral nõukogu määrusele (EÜ) nr 597/2009
                  8
               .

               (6)Kui liikmesriik esitab komisjonile teavet võimaliku pettusejuhtumi või halduskoostööga mittetoimetulemise kohta, tuleb kohaldada asjakohaseid liidu õigusakte, eelkõige nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97
                  9
               .

               (7)Käesolevas määruses on esitatud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendusmeetmed ja seda tuleks seetõttu kohaldada alates lepingu jõustumisest,

               (8)Selleks et tagada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu alusel antud tariifikvootide tõhus kohaldamine ja haldamine ning tagada õiguskindlus ja võrdne kohtlemine seoses tollimaksude kogumisega, tuleks teatavaid käesoleva määruse sätteid kohaldada alates stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping jõustumise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Reguleerimisese

               Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad ja menetlused, mille kohaselt võetakse vastu ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo
                  10* vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping”) teatavate sätete rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.

               Artikkel 2

               Soodustused kalale ja kalandustoodetele

               Komisjon võtab rakendusaktidega vastu stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 31 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad kala ja kalandustoodete tariifikvoote. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

               Artikkel 3

               Tollimaksude vähendamine

               1.Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, ümardatakse soodustollimaksumäär allapoole kümnendkohani.

               2.Kui lõike 1 kohaselt on soodustollimaksu arvutamise tulemus üks järgmistest, võrdsustatakse soodusmäär täieliku tollimaksust vabastamisega:

               (a)väärtuseline tollimaks on 1 % või vähem või

               (b)koguseline tollimaks on 1 euro üksiksumma kohta või vähem.

               Artikkel 4

               Tehnilised kohandused

               Komisjon võtab rakendusaktidega vastu käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis on vajalikud pärast kombineeritud nomenklatuuri koodide ja Euroopa ühenduste integreeritud tariifistiku (TARIC) alamrubriikide muutmist või mis tulenevad liidu ja Kosovo vahelistest uutest või muudetud lepingutest, protokollidest, kirjavahetusest või muudest dokumentidest. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

               Artikkel 5

               Üldine kaitseklausel

               Kui liidul on vaja võtta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 43 kohast meedet, siis võtab komisjon selle meetme vastu rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kui stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 43 ei ole sätestatud teisiti.

               Artikkel 6

               Puuduse korral kohaldatav klausel

               Kui liidul on vaja võtta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 44 kohast meedet, siis võtab komisjon selle meetme vastu rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

               Artikkel 7

               Erakorralised ja otsustava tähtsusega asjaolud

               Kui tekivad erakorralised ja otsustava tähtsusega asjaolud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 43 lõike 5 punkti b ja artikli 44 lõike 4 tähenduses, võib komisjon võtta viivitamata kohaldatavaid meetmeid, nagu on ette nähtud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklites 41 ja 42, kooskõlas käesoleva määruse artikli 13 lõikes 4 osutatud menetlusega.

               Artikkel 8

               Põllumajandus- ja kalandustoodete kaitseklausel

               1.Kui liit peab rakendama põllumajandus- ja kalandustoodete suhtes stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 34 lõikes 2 või artiklis 43 ettenähtud meedet, teeb komisjon, olenemata käesoleva määruse artiklites 5 ja 6 osutatud menetlustest, liikmesriigi taotlusel või omal algatusel otsuse vajalike meetmete kohta pärast seda, kui ta on vajaduse korral kohaldanud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 41 sätestatud teatamise korda. Nimetatud meetmed võtab komisjon vastu rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

               Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu, sealhulgas lõikes 2 osutatud olukorras, võtab komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 13 lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

               2.Kui komisjon saab liikmesriigilt lõikes 1 osutatud taotluse, teeb ta selle kohta otsuse:

               (a)kolme tööpäeva jooksul alates nimetatud taotluse kättesaamisest, kui ei kohaldata stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 43 sätestatud teatamise korda, või

               (b)kolme päeva jooksul pärast stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 43 lõike 5 punktis a osutatud 30-päevase ajavahemiku lõppemist, kui kohaldatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 43 sätestatud teatamise korda.

               Komisjon teavitab nõukogu meetmetest, mida ta on otsustanud rakendada.

               Artikkel 9

               Järelevalve

               Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 34 rakendamiseks tuleb kehtestada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli nr 3 V lisas loetletud kaupade impordi liidupoolne järelevalve. Kohaldatakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93
                  11
                artiklis 308d sätestatud korda.

               Artikkel 10

               Dumping ja subsiidiumid

               Juhul kui mõni tegevus võib anda liidule põhjuse võtta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 42 lõikes 2 sätestatud meetmeid, otsustatakse dumpinguvastaste või tasakaalustusmeetmete või mõlemate võtmine vastavalt määrusele (EÜ) nr 1225/2009 või määrusele (EÜ) nr 597/2009.

               Artikkel 11

               Konkurents

               1.Juhul kui komisjon peab mis tahes tegevust kokkusobimatuks stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikliga 75, otsustab komisjon pärast juhtumi omal algatusel või mõne liikmesriigi taotlusel uurimist asjakohase meetme võtmise vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklile 75.

               Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 75 lõikes 9 sätestatud meetmed võetakse abijuhtumite esinemise korral vastu vastavalt määruses (EÜ) nr 597/2009 sätestatud menetlustele.

               2.Juhul, kui mõni tegevus annab Kosovole aluse kohaldada liidu suhtes meetmeid stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 75 alusel, otsustab komisjon pärast juhtumi uurimist, kas kõnealune tegevus sobib kokku stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus sätestatud põhimõtetega. Vajaduse korral teeb komisjon asjakohase otsuse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 101, 102 ja 107 kohaldamisest tulenevate kriteeriumide põhjal.

               Artikkel 12

               Pettus või halduskoostööst hoidumine

               1.Kui komisjon leiab liikmesriikide esitatud teabe alusel või omal algatusel, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 48 sätestatud tingimused on täidetud, siis komisjon viivitamata:

               (a)teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu ning

               (b)teatab stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomiteele oma järeldused koos neile aluseks olevate faktidega, ning alustab konsultatsioone stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitees.

               2.Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas kõik stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 48 lõikele 5 vastavad teatised.

               3.Komisjon võib otsustada rakendusaktiga, mis võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 48 lõikele 4.

               Artikkel 13

               Komiteemenetlus

               1.Käesoleva määruse artiklite 2, 4 ja 12 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EL) nr 952/2013 artikli 285 alusel loodud tolliseadustiku komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

               2.Käesoleva määruse artiklite 5–8 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EÜ) nr 260/2009 artikli 4 kohaselt asutatud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

               3.Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 kohast kontrollimenetlust.

               4.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 8 lõikeid 1–4 koostoimes selle artikliga 5.

               Artikkel 14

               Teavitamine

               Komisjon vastutab liidu nimel stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu ning stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee teavitamise eest stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu nõuete kohaselt.

               Artikkel 15

               Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2016.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  *          Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruar 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

                     (3)
                  *Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruar 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

                     (5)
                  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1).

                     (6)
                  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).

                     (7)
                  Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 188, 18.7.2009, lk 93).

                     (8)
                  Nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1).

                     (9)
                  *             Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

                     (10)
                  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).


				|

		52011PC0518

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ühenduse süsteem radioaktiivsete materjalide vedajate registreerimiseks /* KOM/2011/0518 lõplik - 2011/0225 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI

1.
PÕHJENDUS JA EESMÄRK

Euroopa tasandil reguleeritakse
radioaktiivsete materjalide vedu Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaste
transpordialaste õigusaktidega ning kiirgusalaseid aspekte käsitlevate
õigusaktidega, sealhulgas töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitset
käsitlevate Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepingu kohaste
sätetega.
ELi toimimise lepingu kohaseid õigusakte
lihtsustati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta
direktiiviga 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade sisseveo kohta), milles ühendati kõik
veoliigid.
Nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiivis
96/29/EURATOM on sätestatud põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna
tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. Vastavalt Euratomi
lepingu artiklile 30 tähendab väljend „põhistandardid” järgmist:
(a)
suurimad lubatud doosid, mis tagavad piisava
ohutuse;
(b)
suurimad lubatud kiiritus- ja saastetasemed;
(c)
töötajate meditsiinilise järelevalve põhimõtted.
Vastavalt artiklile 33 kehtestavad
liikmesriigid põhistandardite järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid.
Töötajate ja muu elanikkonna tervise
kaitsmiseks ning oma töö paremaks keskendamiseks peavad liikmesriikide
ametiasutused teadma, milliseid isikuid, organisatsioone või ettevõtjaid
kontrollida. Selleks on direktiivi artiklites 3 ja 4 sätestatud, et
liikmesriigid peavad kehtestama teatava tegevuse suhtes, millega kaasneb
ioniseerivast kiirgusest tulenev oht, aruandluskohustuse (teatamine) ja eelneva
loa nõude, või sellise tegevuse keelama.
Direktiivi 96/29/Euratom kohaldatakse iga
tegevuse suhtes, millega kaasneb ioniseeriva kiirguse oht kas tehislikust
kiirgusallikast või looduslikust kiirgusallikast, sealhulgas transport.
Kuna transport on ainus „liikuv” tegevusala
ning arvestades asjaolu, et veotoimingud ületavad sageli riigipiire, on
võimalik, et vedaja peab kõnealuseid aruandlus- ja loamenetlusi järgima mitmes
liikmesriigis. Lisaks on liikmesriigid kõnealused menetlused rakendanud eri
süsteemides, mis suurendab veotoimingute keerukust.
Seepärast aitab kõnealuste riiklike aruandlus-
ja loamenetluste asendamine ühtse vedude registreerimissüsteemiga lihtsustada
menetlust, vähendada halduskoormust, kõrvaldada sisseveotakistusi ning
säilitada samal ajal kõrge kiirguskaitse tase.
Käesoleva määrusega asendatakse nõukogu
direktiivi 96/29/Euratom rakendamiseks vajalikud liikmesriikide aruandlus- ja
loaandmissüsteemid ühtse registreerimissüsteemiga. Käesoleva määrusega luuakse
Euroopa süsteem vedajate registreerimiseks. Vedajad peaksid esitama taotluse
keskse veebiliidese kaudu. Taotlusi kontrollib vastav riiklik pädev asutus, kes
väljastab registreeringu, kui taotleja vastab ohutuse põhinormidele. Samal ajal
võimaldab süsteem saada pädevatel asutustel paremat ülevaadet nende riigis
tegutsevatest vedajatest. Süsteem peab olema kättesaadav, katsetatud ja toimiv
selleks ajaks, kui käesolev määrus jõustub.
Käesoleva määrusega kehtestatakse ohutustaset
arvestav lähenemisviis, jättes registreerimismenetlusest välja üksnes
vabasaadetisi transportivad vedajad. Samas jäetakse määrusega liikmesriigi
otsustada, kas esitada täiendavad registreerimisnõuded lõhustuvate ja suure
radioaktiivsusega materjalide vedajatele.
Muude füüsilist kaitset, kaitsemeetmeid ja
tsiviilvastutust käsitlevate ühenduse õigusaktide ja rahvusvaheliste eeskirjade
kohaldamist jätkatakse. Eelkõige kehtib see direktiivi 2008/68/EÜ kohta.

2.
ÕIGUSLIK ALUS

Käesoleva määruse sätted on seotud töötajate
ja muu elanikkonna tervise kaitse põhinormidega. Vastavalt sellele on
õiguslikuks aluseks valitud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, eriti
selle artiklid 31 ja 32.

3.
SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse
ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse. Kuna ühendusel on
EURATOMI lepingu II jaotise 3. peatüki valdkonnas seadusandlikud volitused, mis
on oma laadilt ainuõiguslikud, ei kohaldata nende suhtes subsidiaarsuse
põhimõtet.
Samuti on tagatud proportsionaalsus.
Ettevalmistuste käigus läbiviidud mõju hindamise kohaselt tagatakse kavandatud
mehhanismiga õige tasakaal veotoimingutel töötajate ja muu elanikkonna tõhusa
kaitsmise, asjaomaste sidusrühmade õigustatud huvide ja liikmesriikide huvide
vahel. Eelistatud valikuvõimalus minimaalne, mis on vajalik kehtestatud
eesmärkide tõhusaks saavutamiseks mõistlike kuludega.
2011/0225 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega luuakse ühenduse süsteem
radioaktiivsete materjalide vedajate registreerimiseks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingut, eriti selle artikli 31 teist lõiku ja artiklit 32,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on
koostatud pärast teadus- ja tehnikakomitee määratud asjatundjate rühma arvamuse
saamist,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[1],
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt Euratomi lepingu artiklile 33 peavad
liikmesriigid kehtestama õigus- ja haldusnormid, mis on vajalikud selliste
põhinormide järgimiseks, mis käsitlevad töötajate ja kogu elanikkonna tervise
kaitset ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest.
(2)
Põhilised ohutusnormid on kehtestatud nõukogu 13.
mai 1996. aasta direktiiviga 96/29/Euratom[3]. Nimetatud
direktiivi kohaldatakse iga tegevuse suhtes, millega kaasneb ioniseeriva
kiirguse oht kas tehislikust kiirgusallikast või looduslikust kiirgusallikast,
sealhulgas transport.
(3)
Põhinormide järgimise tagamiseks on vajalik
sätestada, milliseid isikuid, organisatsioone või ettevõtjaid peaksid
liikmesriikide ametiasutused kontrollima. Selleks on direktiivis 96/29/Euratom
sätestatud, et liikmesriigid peavad kehtestama teatava tegevuse suhtes, millega
kaasneb ioniseerivast kiirgusest tulenev oht, aruandluskohustuse (teatamine) ja
eelneva loa nõude, või sellise tegevuse keelama.
(4)
            Kuna transport on piiriülene
tegevusala, on võimalik, et radioaktiivsete materjalide vedajalt nõutakse
aruandlus- ja loasüsteemidega seotud nõuete täitmist mitmes liikmesriigis.
Käesoleva määrusega asendatakse kõnealused liikmesriikide aruandlus- ja
loaandmissüsteemid ühtse registreerimissüsteemiga, mis kehtib kogu Euroopa
Aatomienergiaühenduses (edaspidi „ühendus”).
(5)
Õhu- ja merevedude teostajatele on selline
registreerimis- ja sertifitseerimissüsteem juba olemas. Nõukogu 16. detsembri
1991. aasta määruses (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride
kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses)[4] on sätestatud, et
lennuettevõtjatel peab ohtlike kaupade vedamiseks olema spetsiaalne
sertifikaat. Seoses merevedudega on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni
2002. aasta direktiiviga 2002/59/EÜ[5] loodud ühenduse
laevaliikluse seire- ja teabesüsteem. Tsiviillennundusametite poolt välja antud
sertifikaate ja merelaevade aruandlussüsteemi peetakse aruandlust ja loa
andmist käsitlevate direktiivi 96/29/Euratom sätete nõuetekohaseks rakendamiseks
piisavaks. Seepärast ei ole õhu- ja merevedudega seotud põhinormide järgimise
tagamiseks liikmesriikides vajalik nimetatud vedude teostajaid käesoleva
määruse kohaselt registreerida.
(6)
Radioaktiivsete materjalide vedajate suhtes
kohaldatakse mitmeid ELi ja Euratomi ning rahvusvaheliste õigusaktide nõudeid.
Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) eeskirju radioaktiivsete
materjalide ohutu veo kohta (TS-R-1) ja kõiki transpordiliike käsitlevate
ohtlike kaubavedude kohta kohaldatakse ka edaspidi vahetult või rakendavad
liikmesriigid neid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta
direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta)[6]
kohaselt maantee, raudtee- ja siseveetranspordis. Käesoleva määruse sätted ei
piira aga töötervishoidu ja tööohutust ning keskkonnakaitset käsitlevate muude
õigusaktide kohaldamist,
ON
VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sisu ja reguleerimisala
(1)
Käesoleva määrusega luuakse ühenduse süsteem
radioaktiivsete materjalide vedajate registreerimiseks, mis aitab
liikmesriikidel tagada, et järgitakse direktiivis 96/29/Euratom sätestatud
põhinorme, mis käsitlevad töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitset
ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest.
(2)
Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi vedajate
suhtes, kes transpordivad radioaktiivseid materjale ühenduse sees, kolmandatest
riikidest ühendusse ning ühendusest kolmandatesse riikidesse. Määrust ei
kohaldata selliste vedajate suhtes, kes transpordivad radioaktiivseid materjale
õhu- ja veeteede kaudu.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi
mõisteid:
(1)
„vedaja” – isik, organisatsioon või avalik-õiguslik
äriühing, kes tegeleb radioaktiivse materjali veoga ühenduses mis tahes
transpordiliiki kasutades, sealhulgas vedajad, kes tegelevad vedudega rendi või
tasu eest;
(2)
„pädev asutus” – asutus, kelle liikmesriik on
määranud ülesannete täitmiseks käesoleva määrusega ettenähtud korras;
(3)
„vedu” – radioaktiivsete jäätmete transportimisega
seotud toimingud lähtepunktist kuni sihtpunktini, kaasa arvatud radioaktiivse
materjali pealelaadimine, ladustamine transiidi ajal ja mahalaadimine;
(4)
„radioaktiivne materjal” – materjal, mis sisaldab
radionukliide ning mille puhul saadetise aktiivsuskontsentratsioon ja
koguaktiivsus ületab radioaktiivsete materjalide ohutut vedu käsitlevate IAEA
eeskirjade (IAEA ohutusstandardite seeria nr TS-R-1, Viin, 2009) lõigetes
402–407 kindlaksmääratud väärtusi;
(5)
„eriti ohtlikud kaubad – radioaktiivne materjal” –
radioaktiivsed materjalid, mida võidakse kuritarvitada terroriaktis ning mis
võivad selle tulemusena kaasa tuua raskeid tagajärgi (nt massiliselt ohvreid
või purustusi), nagu on määratletud IAEA tuumajulgeoleku juhiste nr 9 A.9.
liites „Turvalisus radioaktiivsete materjalide veol”, Viin, 2008 (Appendix
A.9. of the IAEA Nuclear Security Series No.9 “Security in the Transport of
Radioactive Material”, Vienna, 2008);
(6)
„vabasaadetis” – saadetis, milles lubatud
radioaktiivne sisaldus ei ületa radioaktiivsete materjalide ohutut vedu
käsitlevate eeskirjade (nr TS-R-1) IV jaotise V tabelis sätestatud
aktiivsustasemeid või ühte kümnendikku kõnealustest piirväärtustest
postisaadetiste puhul ning mis kannavad märget UN nr 2908, 2909, 2910 või 2911
(7)
„lõhustuv materjal” – uraan-233, uraan-235,
plutoonium-239 ja plutoonium-241 või nende radionukliidide mis tahes
kombinatsioon.
Artikkel 3
Üldsätted
(1)
Radioaktiivsete materjalide vedajal on kooskõlas
artikliga 5 saadud kehtiv registreering. Registreering võimaldab vedajal
teostada vedusid kogu Euroopa Liidus.
(2)
Lõikes 3 osutatud vedude puhul peab veotoimingutel
olema kaasas vedaja registreerimistunnistuse või kooskõlas kohaldatava riikliku
menetlusega saadud litsentsi või registreeringu koopia.
(3)
Radioaktiivsete materjalide käitlemiseks või
radioaktiivset materjali või kiirgusallikaid sisaldavate seadmete kasutamiseks
direktiivi 96/29/Euratom kohaselt välja antud kehtiva litsentsi või
registreeringu omanik võib kõnealuseid materjale või kiirgusallikaid vedada
ilma käesoleva määruse kohase registreeringuta, kui vedu on reguleeritud kõigi
selliste liikmesriikide litsentside või registreeringutega, kus vedu toimub.
(4)
Riiklikke aruandlus- ja loanõudeid, mis kehtivad
lisaks käesolevas määruses sätestatud nõuetele, võib kohaldada üksnes järgmiste
materjalide vedajatele:
–
lõhustuv materjal, välja arvatud looduslik uraan
või vaesestatud uraan, mida on kiiritatud üksnes termoreaktorites;
–
eriti ohtlikud kaubad – radioaktiivsed materjalid.
Artikkel 4
Vedajate elektrooniline registreerimissüsteem (VERS)
(1)
Komisjon loob radioaktiivsete materjalide veo
järelevalveks ja kontrolliks vedajate elektroonilise registreerimissüsteemi
(VERS) ning hooldab seda. Komisjon määrab kindlaks täiendava teabe ning VERSi
tehnilised spetsifikatsioonid ja nõuded.
(2)
VERS annab liikmesriigi pädevatele asutustele
piiratud ja turvalise juurdepääsu registreeritud vedajatele ja taotlejatele,
võttes arvesse eelkõige asjaomaseid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
95/46/EÜ[7] sätteid isikuandmete
kaitse kohta. Pädevatel asutustel on juurdepääs kogu kättesaadavale teabele.
(3)
Komisjon ei vastuta VERSi kaudu esitatud teabe sisu
ja õigsuse eest.
Artikkel 5
Registreerimismenetlus
(1)
Vedaja esitab registreerimistaotluse VERSi kaudu.
(2)
Taotlejast vedaja täidab I lisas sätestatud
elektroonilise taotluse vormi.
(3)
Pärast taotluse vormi täitmist ja esitamist saab
taotleja automaatse kinnituse taotluse kättesaamise kohta ning taotluse numbri.
(4)
Kui taotleja asukoht on ühes või mitmes
liikmesriigis, vaatab taotluse läbi selle liikmesriigi pädev asutus, kus asub
taotleja peakontor.
(5)
Kui taotleja asukoht on kolmandas riigis, vaatab
taotluse läbi selle liikmesriigi pädev asutus, kuhu vedaja kavatseb ELi
territooriumil esimesena siseneda.
(6)
See liikmesriigi pädev asutus, kes väljastab
vedajale esmakordse registreerimistunnistuse, väljastab ka uue tunnistuse, kui
andmeid artikli 6 kohaselt muudetakse.
(7)
Pädev asutus väljastab vedaja
registreerimistunnistuse kaheksa nädala jooksul alates taotluse kättesaamist
kinnitava teate edastamisest, kui ta leiab, et esitatud teave on täielik ja
kooskõlas käesoleva määruse kohaselt kohaldatavate nõuetega ning direktiiviga
96/29/Euratom ja direktiiviga 2008/68/EÜ.
(8)
Vedaja registreerimistunnistus sisaldab II lisas
sätestatud teavet ning see väljastatakse VERSi kaudu standardse
registreerimistunnistuse kujul.
(9)
Vedaja registreerimistunnistuse koopia saadetakse
VERSi kaudu automaatselt kõigile selliste liikmesriikide pädevatele asutustele,
kus vedaja kavatseb tegutseda.
(10)
Kui pädev asutus keeldub vedaja
registreerimistunnistust väljastamast, kuna taotlus on puudulik või ei vasta
kohaldatavatele nõuetele, vastab ta taotlejale kirjalikult kaheksa nädala
jooksul pärast taotluse kättesaamist kinnitava teate edastamist. Pädev asutus
esitab keeldumise põhjused.
(11)
Keeldumist ja selle põhjusi käsitleva dokumendi
koopia saadetakse VERSi kaudu automaatselt kõigile selliste liikmesriikide
pädevatele asutustele, kus vedaja kavatseb tegutseda.
(12)
Kui vedaja registreerimistunnistuse väljastamisest
keeldutakse, võib taotleja esitada kaebuse kooskõlas kohaldatavate riiklike
õigusnormidega.
(13)
Kehtivat registreerimistunnistust tunnustavad kõik
liikmesriigid.
(14)
Vedaja registreerimistunnistus kehtib viis aastat
ning seda võib vedaja taotluse korral uuendada.
Artikkel 6
Andmete muutmine
(1)
Vedaja tagab, et VERSi kaudu ühenduse vedaja
registreeringu taotluses esitatud andmed on alati õiged.
(2)
Vedaja taotleb uut tunnistust, kui ühenduse vedaja
registreeringu taotluse vormi A osa andmed muutuvad.
Artikkel 7
Nõuetele vastavuse tagamine
(1)
Kui vedaja ei täida käesoleva määruse nõudeid,
kohaldab selle liikmesriigi pädev asutus, kus nõuete täitmatajätmine avastati,
täitemeetmeid kõnealuse liikmesriigi õigusraamistikus (kirjalikud teated,
koolituse ja haridusega seotud meetmed, registreeringu peatamine, tühistamine
või muutmine, vastutusele võtmine) sõltuvalt sellest, kuivõrd nõuete
täitmatajätmine mõjutab ohutust ning kuidas vedaja on varem nõudeid täitnud.
(2)
Kõnealune pädev asutus edastab vedajale ja selliste
liikmesriikide pädevatele asutusele, kus vedaja kavatses radioaktiivseid
materjale vedada, teabe kohaldatud täitemeetmete kohta ning kõnealuse meetme
kohaldamise põhjused. Vedaja peakontori asukoha liikmesriigi pädev asutus või
juhul, kui vedaja asub kolmandas riigis, selle liikmesriigi pädev asutus, kus
vedaja kavatses esimest korda ühenduse territooriumile siseneda, tühistab
registreeringu, kui vedaja ei täida lõike 1 kohaselt kohaldatud täitemeetmeid.
(3)
Pädev asutus edastab vedajale ja muudele
asjaomastele pädevatele asutustele tühistamisotsuse koos põhjendusega.
Artikkel 8
Pädevad asutused ja riiklik kontaktpunkt
(1)
Liikmesriik määrab radioaktiivsete materjalide
veoks pädeva asutuse ja riikliku kontaktpunkti.
(2)
Liikmesriik edastab komisjonile hiljemalt üks kuu
pärast käesoleva määruse jõustumist nime(d), aadressi(d) ja kogu muu teabe, mis
on vajalik kiireks teabevahetuseks radioaktiivsete materjalide veoks määratud
pädevate asutuste ja riikliku kontaktpunktiga, ning kõik andmete hilisemad
muudatused.
(3)
Komisjon edastab need andmed ja kõik nendes
andmetes tehtud muudatused ühenduse kõikidele pädevatele asutustele VERSi
kaudu.
Artikkel 9
Pädevate asutuste vaheline koostöö
Liikmesriikide pädevad asutused teevad
koostööd, et ühtlustada registreeringu väljastamise nõudeid ja tagada käesoleva
määruse ühtlustatud kohaldamine ja jõustamine.
Kui liikmesriigis on mitu pädevat asutust,
teevad nad tihedat koostööd nende vahel sõlmitud juriidiliste või ametlike
lepingute alusel, milles on sätestatud iga asutuse kohustused. Nad peaksid
suhtlema ning vahetama teavet üksteisega, riikliku kontaktpunktiga ja muude
valitsusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega, kellel on asjaomased
kohustused.
Artikkel 10
Eksperdirühm
Komisjon loob vastavalt Euratomi lepingu
artiklile 135 komisjoni otsusega eksperdirühma.
Rühm nõustab ja abistab komisjoni talle
käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel.
Rühm koosneb liikmesriikide määratud
ekspertidest ja komisjoni määratud ekspertidest ning seda juhib komisjoni
esindaja.
Artikkel 11
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust hakatakse kohaldama kuus kuud pärast selle
jõustumist.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, […]
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
                                                                       […]
I LISA
TAOTLUSE VORM ÜHENDUSE VEDAJA REGISTREERINGU SAAMISEKS
PALUN SAATKE KÄESOLEV TAOTLUS ÜKSNES
KOMISJONI TURVALISE vedajate elektroonilise registreerimissüsteemi
(VERS) VEEBISAIDI KAUDU
KUI TAOTLETAKSE A OSAS SISALDUVA TEABE
MUUTMIST, ON VAJA TEHA UUS REGISTREERING
Käesolevas taotluse esitatud teavet töötleb
Euroopa Komisjon kooskõlas Euratomi määrusega xxxxx
         UUS REGISTREERIMISTUNNISTUS
         OLEMASOLEVA REGISTREERINGU
MUUTMINE
         OLEMASOLEVA REGISTREERINGU
UUENDAMINE
Registreerimistunnistuse number/numbrid:
Palun selgitage, miks Te soovite olemasolevat
registreeringut muuta?
1. TAOTLEJA ANDMED:
 A OSA || B OSA
 ÄRIÜHINGU NIMI: Täielik aadress: Riiklik registrEERIMISNUMBER:   || 1. Vedaja organisatsiooni vastutava esindaja (isik, kellel on volitused võtta vedaja organisatsioonile kohustusi) nimi, ametikoht, täielik aadress, telefoninumber ja e-posti aadress: 2. Tehniliste- ja haldusküsimustega tegeleva ametiasutuse (kes vastutab selle eest, et vedaja äriühingu tegevus vastaks eeskirjadele) kontaktisiku nimi, ametikoht, täielik aadress, telefoninumber ja e-posti aadress: 3. Ohutusnõustaja nimi, ametikoht ja täielik aadress (üksnes maismaatranspordiliikide puhul ja juhul, kui see erineb punktide 1 või 2 kohaselt esitatud andmetest) 4. Kiirguskaitseprogrammi rakendamise eest vastutava isiku nimi, ametikoht ja täielik aadress juhul, kui see erineb punktide 1, 2, või 3 kohaselt esitatud andmetest
2. VEOLIIK
 A OSA || B OSA
        MAANTEEVEDU        RAUDTEEVEDU        VEDU SISEVEETEEDEL  || 1. Veoga seotud ja selleks koolitatud personal (teave)        1 kuni 5                   5 kuni 10                 10 kuni 20               >20 2. Vedudega seotud sektor: vedude laadi üldkirjeldus (teave)  meditsiinis kasutamiseks       tööstuses kasutamiseks, mittepurustavad katsed, teadusuuringud            tuumkütusetsüklis kasutamiseks        jäätmed  eriti ohtlikud kaubad – radioaktiivsed materjalid
3. GEOGRAAFILINE KATVUS
Palun tähistage allpool esitatud loetelus
linnukesega need liikmesriigid, kus radioaktiivset materjali on kavas vedada
ning valige tegevuse laad
 Kui vedu toimub ka muudes liikmesriikides kui registreeringu saamiseks taotluse esitanud liikmesriigis, esitage iga riigi kohta täpsemad andmed (kas toimus üksnes transiitvedu, peamised peale- ja mahalaadimise kohad konkreetses riigis, sagedus):
 A OSA || B OSA
 Austria Belgia Bulgaaria Eesti Hispaania Iirimaa Itaalia Kreeka Küpros Leedu Luksemburg Läti Madalmaad Malta Poola Portugal Prantsusmaa Rootsi Rumeenia Saksamaa Slovakkia Sloveenia Soome Taani Tšehhi Vabariik Ungari Ühendkuningriik ||  transiitvedu  mahalaadimine  pealelaadimine peamised pealelaadimise kohad: peamised mahalaadimise kohad: sagedus  iga päev  iga nädal  iga kuu  harvemini
4. SAADETISTE LIIK
Registreeringut nõutakse järgmiste saadetiste
puhul:
 A OSA SAADETISE TÜÜP – ts-r-1 klassifikatsioon || B-OSA: Saadetiste hinnanguline arv aastas
 UN 2908 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VABASAADETIS – TÜHI PAKEND UN 2909 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VABASAADETIS – LOODUSLIKUST URAANIST või LAHJENDATUD URAANIST või LOODUSLIKUST TOORIUMIST VALMISTATUD ESEMED UN 2910 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VABASAADETIS – PIIRATUD KOGUSES UN 2911 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VABASAADETIS – MÕÕTESRIISTAD või ESEMED UN 2912 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-I), mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2913 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, SAASTATUD PINNAGA ESEMED (SCO-I või SCO-II), mittelõhustuvad või harvalõhustuvad UN 2915 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP A SAADETIS, mitte-eri vormis, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2916 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP B(U) SAADETIS, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2917 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP B(M) SAADETIS, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2919 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, ERIKORRALDUSE KOHASELT VEETAV, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2977 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, URAANHEKSAFLUORIID, LÕHUSTUV UN 2978 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, URAANHEKSAFLUORIID, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3321 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-II), mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3322 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-III), mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3323 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP C SAADETIS, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3324 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-II), LÕHUSTUV UN 3325 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-III), LÕHUSTUV UN 3326 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, SAASTATUD PINNAGA ESEMED (SCO-I või SCO-II), LÕHUSTUVAD UN 3327 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP A SAADETIS, LÕHUSTUV, mitte-eri vormis UN 3328 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP B(U) SAADETIS, LÕHUSTUV UN 3329 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP B(M) SAADETIS, LÕHUSTUV UN 3330 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP C SAADETIS, LÕHUSTUV UN 3331 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VEETAV ERIKOKKULEPPE ALUSEL, LÕHUSTUV UN 3332 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP A SAADETIS, ERIVORM, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3333 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP A SAADETIS, ERIVORM, LÕHUSTUV   ||
5. KIIRGUSKAITSE PROGRAMM (KKP)
 A OSA:  Märkides siia linnukese kinnitan, et meil on täielikult rakendatud ja rangelt kohaldatud kiirguskaitseprogramm       || B-OSA: kiirguskaitseprogrammi kirjeldava dokumendi viide ja kuupäev   Laadige siia üles kiirguskaitseprogramm
6. KVALITEEDI TAGAMISE PROGRAMM (KTP)
Kvaliteedi tagamise programm on pädevale asutusele
kontrolliks kättesaadav (vastavalt ADRi artiklile 1.7.3)
 A OSA:  Märkides siia linnukese kinnitan, et meil on täielikult rakendatud ja rangelt kohaldatud kvaliteedi tagamise programm || B-OSA: Dokumendi viide ja kuupäev  ISO 9002
7. kinnitus
Mina, vedaja, kinnitan käesolevaga, et täidan
kõiki radioaktiivsete materjalide vedu käsitlevaid asjaomaseid rahvusvahelisi,
ühenduse ja riiklike eeskirju.
 Mina, vedaja, kinnitan käesolevaga, et
selles vormis sisalduv teave on õige.
Kuupäev………..      Nimi………………     Allkiri…………
II LISA
VEDAJA ELEKTROONILINE REGISTREERIMISTUNNISTUS RADIOAKTIIVSETE MATERJALIDE VEOKS

MÄRKUS:
REGISTREERIMISTUNNISTUSE KOOPIA PEAB OLEMA KAASAS
IGAL KÄESOLEVA MÄÄRUSE REGULEERIMISALASSE KUULUVAL VEOL.
Registreerimistunnistus on väljastatud kooskõlas
nõukogu määrusega (Euratom) xxxxx
Käesolev tunnistus ei vabasta vedajat muude
kohaldatavate veoeeskirjade täitmisest.
1) REGISTREERINGU VIITENUMBER: BE/ xxxx /
pp-kk-aaaa
2) ASUTUSE NIMI / RIIK:
3) ÄRIÜHINGU NIMI JA AADRESS
4) VEOLIIK:
       MAANTEEVEDU
       RAUDTEEVEDU
       VEDU SISEVEETEEDEL
7) LIIKMESRIIGID, kus tunnistust kohaldatakse
8) SAADETISE TÜÜP – ÜRO (UN) NUMBER (vt I lisa
– sama vorming)
9) KUUPÄEV
ELEKTRONALLKIRI
KEHTIVUSAEG: KUUPÄEV – 5 aastat
FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE
MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA
1.           ETTEPANEKU NIMETUS:
Nõukogu määruse, millega luuakse ühenduse süsteem
radioaktiivsete materjalide vedajate registreerimiseks.
2.           EELARVEREAD:
Peatükk ja artikkel: 320102110005 – (E)
IT-süsteemide arendamine
Kõnealuseks aastaks eelarves ettenähtud summa:
350000 eurot
3.           FINANTSMÕJU
¨      Ettepanekul puudub finantsmõju
¨      Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, kuid sellel on
finantsmõju tuludele. Mõju on järgmine:
miljonites eurodes (üks koht pärast koma)
   ||   ||
 Eelarverida || Tulud || 12-kuuline periood alates kk.pp.aaaa || [aasta n]
 Artikkel 4 ||   ||   || 0,35
 Olukord pärast meetme rakendamist
   || [n+1] || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5]
 Artikkel 4   || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,05
4.           PETTUSEVASTASED MEETMED
5.           MUUD MÄRKUSED
[1]               ELT C , , lk .
[2]               ELT C , , lk .
[3]               EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1.
[4]               EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4.
[5]               EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.
[6]               ELT L 260, 30.9.2008, lk 13.
[7]               EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.


|

52011PC0562

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2012. aastaks  /* KOM/2011/0562 lõplik - 2011/0240 (NLE) */

	SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKooskõlas nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) soovitakse ühise kalanduspoliitikaga tagada vee-elusressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes. Tähtis vahend nende eesmärkide saavutamiseks on iga-aastane lubatud kogupüüki (TAC), kvoote ja püügikoormuse piiranguid hõlmav kalapüügivõimaluste kinnitamine.Käesoleva ettepaneku eesmärk on kindlaks määrata liikmesriikide 2012. aasta kalapüügivõimalused seoses majanduslikult kõige tähtsamate Läänemere kalavarudega.-  Üldine taustKomisjoni teatises kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta (KOM(2011) 298 (lõplik)), kirjeldatakse ettepaneku tausta. Iga-aastast lubatud kogupüüki ja kvoote käsitlevate otsuste lihtsustamiseks ja selgitamiseks määratakse alates 2006. aastast kalapüügivõimalused Läänemeres kindlaks eraldi määrusega.Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) edastas 2011. aasta mais ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 2011. aasta juunis teadusnõuanded Läänemere 2012. aasta kalavarude kohta.Käesolevas ettepanekus on kaks osa, mis on olulised Läänemere kalanduspiirkondade haldamisel püügivõimaluste kaudu 2012. aastal: neist esimeses sätestatakse lubatud kogupüük ja kvoodid ning teises sätestatakse püügikoormuse piirangud nende tegevuse piiramise kaudu (merel viibitud päevade arv).-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidKalapüügivõimalusi ja nende eraldamist liikmesriikidele reguleeritakse kord aastas. Viimati on vastu võetud nõukogu 29. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1124/2010, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2011. aastaks.Läänemere kalavarude majandamise seisukohast on samuti oluline nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98.Nõukogu 18. septembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ning muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 779/97, on esitatud kõnealuste tursavarude taastamiseks kohaldatavad kontrolli- ja seiremeetmed. Lisaks on selles määruses sätestatud lääne- ja idaosa tursavarude lubatud kogupüükide kehtestamise eeskirjad ning asjaomased püügikoormuse piirangud.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEsitatud meetmed on kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja eeskirjadega ning liidu säästva arengu poliitikaga.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutaminePeamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritudTeadusorganisatsioonid, kellega konsulteeriti, on Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF).Euroopa Liit taotleb igal aastal ICESilt ning STECFilt teadusnõuandeid tähtsate kalavarude kohta. Saadud nõuanded hõlmavad kogu Läänemere kalavaru, mille kohta esitatakse lubatud kogupüük.-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaLäänemere piirkondliku nõuandekomisjoni (BSRAC) põhjalähedaste, lõheliste ja pelaagiliste kalavarude ühistöörühma koosolekul peeti juunis 2011 konsultatsioone komisjoni teatise alusel, milles käsitletakse konsultatsioone 2011. aasta kalapüügivõimaluste üle. ICES ja STECF esitasid ettepaneku teadusliku põhjenduse. Nimetatud koosolekutel tutvustati 2012. aasta lubatud kogupüügi ja kvootide määramisel rakendatavaid eeskirju. Koosolekute käigus esitatud esialgseid seisukohti kõikide asjaomaste kalavarude kohta kaaluti ja võeti ettepanekus nii palju kui võimalik arvesse, minemata vastuollu olemasoleva poliitikaga või põhjustamata ohustatud varude olukorra halvenemist.Läänemere piirkondlik nõuandekomisjon toetab komisjoni püüet kehtestada võimalikult teadusnõuandele vastav lubatud kogupüük ning tursavarude mitmeaastase kava rakendamist lubatud kogupüügi kehtestamisel. Lisaks ei ole BSRAC nõus komisjoni poliitilise strateegiaga vähendada 25 % võrra selliste lubatud kalavarude kogupüüki, mille kohta puuduvad andmed ja mille kohta teadlased ei ole saanud edastada kalavarude analüütilist hinnangut.-  Mõju hindamineTursa lubatud kogupüüki Läänemere lääne- ja idaosas on mitmeaastase kava kohaselt suurendatud keskmiselt 14%. Viiest pelaagilistest liigist kahe lubatud kogupüüki suurendatakse, ülejäänud kolmel vähendatakse. Üldiselt vähenevad kavandatud meetmetega ELi laevade kalapüügivõimalused Läänemerel kõikide kalavarude puhul, v.a lõhevarud, ligikaudu 16 %.Ettepanek ei kajasta mitte ainult lühiajalisi probleeme, vaid on ka osa pikaajalisest strateegiast, mille puhul kalapüüki vähendatakse pikemas perspektiivis järk-järgult säästva tasemeni.Ettepaneku strateegia järgimine viiks seega keskmises või pikas perspektiivis väiksema püügikoormuseni, kuid stabiilsete või suurenevate kvootideni. Seega oodatakse strateegia pikaajalise tulemusena väiksemat keskkonnamõju vähenenud püügikoormuse tulemusena, püügisektori vähenemist, kuna väheneb laevade arv ja/või keskmine püügikoormus laeva kohta, ning püsivat või kasvavat lossimismahtu. Pikas perspektiivis suureneb kalandustegevuse stabiilsus.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteEttepanekus sätestatakse püügipiirangud ja püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse ELi püügipiirkondades, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada kalapüügi bioloogiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlik maht.-  Õiguslik alusEuroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Ühine kalanduspoliitika on ühine kogu liidule. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.Nõukogu asjakohase määrusega eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõiget 3, on liikmesriikidel otsustusvabadus nende püügivõimaluste jaotamisel piirkondadele või ettevõtjatele. Seega on liikmesriikidel piisavalt suured võimalused neile eraldatud püügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikul.Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas.-  Vahendi valikKavandatavad vahend(id): määrus.Tegemist on ettepanekuga kalavarude majandamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 alusel ja kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 20.MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ELi eelarvet.TÄIENDAV TEAVE-  LihtsustamineEttepanekuga lihtsustatakse jätkuvalt (ELi või riikide) ametiasutuste haldusmenetlusi, kuna selles sisalduvad Läänemere 2011. aasta püügivõimalusi käsitleva määrusega sarnased sätted.-  Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklauselEttepanek käsitleb iga-aastast määrust 2012. aasta kohta ega sisalda seetõttu läbivaatamisklauslit.-  Üksikasjalik selgitusEttepanekuga määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2012. aastaks.Esitatud arvud kajastavad teadusnõuandeid, konsulteerimist Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoniga ning lubatud kogupüügi ja kvootide kehtestamise raamistikku, mis on esitatud komisjoni teatises, mis käsitleb konsultatsioone 2011. aasta kalapüügivõimaluste üle. Vajaduse korral arvati kavandatud kogupüügist maha Vene Föderatsiooniga ühiste kalavarude teoreetilised kogused.Komisjoni eesmärk on tagada kalavarude säästev kasutamine vastavalt liidu poliitikale ja rahvusvahelistele kohustustele ning säilitada samas püügivõimaluste stabiilsus, mistõttu lubatud kogupüügi iga-aastased muudatused on võimaluse piires limiteeritud, võttes arvesse konkreetse kalavaru seisukorda.Lubatud kogupüük ja liikmesriikidele eraldatud kvoodid on esitatud käesoleva määruse I lisas ja püügikoormuse piirangud II lisas.Tursavarude puhul on kavandatud lubatud kogupüük ja püügikoormuse piirangud kooskõlas Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastase kava nõuetega. Kõnealuse kava peaeesmärk on kalastussuremuse järkjärguline vähendamine pikas perspektiivis säästva tasemeni, mis tagab varude taastamise ning suure ja stabiilse saagi. Tursavarude kalastussurevust on juba suudetud vähendada mitmeaastases kavas planeeritud tasemeni; seetõttu ei ole vajadust täiendavalt vähendada püügikoormust (merel viibitud päevade arvu) ning lubatud kogupüüki võib isegi suurendada.Kahe räimevaru (Läänemere lääneosa ja Põhjalahe e Botnia lahe) lubatud kogupüük vastab kalastussuremuse maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele. Muude pelaagiliste kalavarude puhul vastab kavandatud lubatud kogupüük kalastussuremuse sellisele vähendamisele, mis jääb praeguse taseme ja maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagava kalastussuremuse vahele, võtmata arvesse Läänemere keskosa räimevarusid. Kõnealusel juhul oleks vahepeale jääv kalastussuremus ennetuslikust tasemest väljaspool, mistõttu on kavandatud lubatud kogupüük selle asemel maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagava kalastussuremuse ja ennetusliku kalastussuremuse vahepeal.Atlandi merilesta puhul, mille varude kohta ei ole palju andmeid, vastab lubatud kogupüük 2011. aastaga võrreldes 25 %-lisele lubatud kogupüügi vähendamisele. BSRACi arvamust väiksema vähendamise kohta ei olnud võimalik arvesse võtta, kuna kalapüügivõimalusi käsitlevas teatises kirjeldatud lähenemisviisi kohaselt ei või andmete puudumist kasutada põhjendusena praeguste püügitasemete säilitamisele, ning tuleb kohaldada ettevaatuspõhimõtet.Lõhevarudega seoses korraldas Läänemere piirkondlik nõuandekomisjon ICESi mais esitatud teadusliku nõuande ebakindluse tõttu augustis ICESiga kohtumise. Nimetatud kohtumise järel kinnitas ICES taas eelnevalt esitatud nõuannet.  2011/0240 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2012. aastaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.2.  Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[1] kohaselt tuleb kehtestada meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavat teaduslikku nõuannet ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruannet.3.  Nõukogu on kohustatud vastu võtma meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta kalavaru või kalavarurühma kaupa ja vastavalt vajadusele ka teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalastustegevuse suhteline stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.4.  Lubatud kogupüük (TAC) tuleks kehtestada olemasoleva teadusnõuande põhjal ja arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades ka silmas arvamusi, mida on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteega ja asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega.5.  Kalavarudele, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kalapüügivõimalused kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Sellest tulenevalt tuleks kehtestada Läänemere tursavarude püügipiirangud ja püügikoormuse piirangud kooskõlas nõukogu 18. septembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1098/2007 (millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava)[2] sätestatud meetmetega.6.  Käesolevas määruses kehtestatud püügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks)[3], eelkõige selle artiklitele 33 ja 34, mis käsitlevad vastavalt püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta.7.  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[4] artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid.8.  Liidu kaluritele elatusvahendite tagamiseks on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2012,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I peatükk Kohaldamisala ja määratlusedArtikkel 1 SisuKäesoleva määrusega määratakse 2012. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused.Artikkel 2 ReguleerimisalaKäesolevat määrust kohaldatakse ELi laevade suhtes, mis püüavad kala Läänemerel.Artikkel 3 MõistedKäesolevas määruses kasutatakse lisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:a) Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) püügipiirkonnad on geograafilised piirkonnad vastavalt nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil,[5] I lisale;b) „Läänemeri” – ICESi alarajoonid 22–32;c) „ELi laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;d) „lubatud kogupüük (TAC)” – igast kalavarust aastas lubatav püük;e) „kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;f) „sadamast äraoleku päev” – mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik või osa sellest, mille kestel laev ei ole sadamas.II peatükk KalapüügivõimalusedArtikkel 4 Lubatud kogupüük ja selle eraldamineLubatud kogupüük, kõnealuste lubatud kogupüügi tasemete jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.Artikkel 5 Püügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted9.  Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast ümberjaotamist;c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste kinnipidamist;e) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi.10.  Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist kogupüüki.Artikkel 6 Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused11.  Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud püügi piirnormid, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud võib) saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.Artikkel 7 Püügikoormuse piirangud12.  Püügikoormuse piirangud on esitatud II lisas.13.  Kõnealuseid piiranguid kohaldatakse samuti ICESi alarajoonide 27 ja 28.2 suhtes, välja arvatud juhul kui komisjon ei ole otsustanud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 29 lõikega 2 need alarajoonid kõnealuse määruse artikli 8 lõike 1 punktis b, lõigetes 3, 4 ja 5 ning artiklis 13 sätestatud piirangute kohaldamisalast välja jätta.14.  Kõnealuseid piiranguid ei kohaldata ICESi alarajooni 28.1 suhtes, välja arvatud juhul kui komisjon ei ole otsustanud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 29 lõikega 4, et määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punktis b, lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud piiranguid kohaldatakse kõnealuse alarajooni suhtes.III peatükk LõppsättedArtikkel 8 Andmete edastamineKui liikmesriigid saadavad komisjonile püütud koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalaliikide koode.Artikkel 9 JõustumineKäesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISA ELi LAEVADE LUBATUD KOGUPÜÜGID PIIRKONDADES, KUS KEHTIVAD LUBATUD KOGUPÜÜGID KALALIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPAJärgmistes tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning kvootide haldamisega seotud tingimused ühest aastast teise ülekandmisel.Viited püügipiirkondadele on viited ICES püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti.Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabelit.Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Üldnimetus |Clupea harengus | HER | Räim |Gadus morhua | COD | Tursk |Pleuronectes platessa | PLE | Atlandi merilest |Salmo salar | SAL | Lõhe |Sprattus sprattus | SPR | Kilu |Liik: | Räim | Püügipiirkond: | Alarajoonid 30–31 |Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |Soome | 86 905 | (1) | Analüütiline TAC |Rootsi | 19 095 | (2) |Euroopa Liit | 106 000 | (3) |Lubatud kogupüük (TAC) | 106 000 | (3) |__________ |(1) Alarajoonis 31 võib püüda kuni 1 640 t (2) Alarajoonis 31 võib püüda kuni 360 t (3) Alarajoonis 31 võib püüda kuni 2 000 t |Liik: | Räim | Püügipiirkond: | Alarajoonid 22–24 |Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |Taani | 2 930 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | 11 532 |Soome | 1 |Poola | 2 719 |Rootsi | 3 718 |Euroopa Liit | 20 900 |Lubatud kogupüük (TAC) | 20 900 |Liik: | Räim | Püügipiirkond: | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 ELi veed |Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |Taani | 1 588 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | 421 |Eesti | 8 109 |Soome | 15 829 |Läti | 2 001 |Leedu | 2 107 |Poola | 17 983 |Rootsi | 24 140 |Euroopa Liit | 72 178 |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Räim | Püügipiirkond: | Alarajoon 28.1 |Clupea harengus | HER/03D.RG |Eesti | 13 336 | Analüütiline TAC |Läti | 15 542 |Euroopa Liit | 28 878 |Lubatud kogupüük (TAC) | 28 878 |Liik | Tursk | Püügipiirkond: | Alarajoonide 25–32 ELi veed |Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |Taani | 15 587 | Analüütiline TAC |Saksamaa | 6 200 |Eesti | 1 519 |Soome | 1 193 |Läti | 5 795 |Leedu | 3 818 |Poola | 17 947 |Rootsi | 15 791 |Euroopa Liit | 67 850 |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Tursk | Püügipiirkond: | Alarajoonid 22–24 |Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |Taani | 9 298 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | 4 546 |Eesti | 206 |Soome | 183 |Läti | 769 |Leedu | 499 |Poola | 2 487 |Rootsi | 3 312 |Euroopa Liit | 21 300 |Lubatud kogupüük (TAC) | 21 300 |Liik: | Atlandi merilest | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22–32 ELi veed |Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |Taani | 1 634 | Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | 182 |Poola | 342 |Rootsi | 123 |Euroopa Liit | 2 281 |Lubatud kogupüük (TAC) | 2 281 |Liik: | Lõhe | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22–31 ELi veed |Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |Taani | 10 977 | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | 1 221 | (1) |Eesti | 1 116 | (1) |Soome | 13 688 | (1) |Läti | 6 982 | (1) |Leedu | 821 | (1) |Poola | 3 330 | (1) |Rootsi | 14 839 | (1) |Euroopa Liit | 52 974 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |__________ |(1) Väljendatakse isendite arvuna. |Liik: | Lõhe | Püügipiirkond: | Alarajooni 32 ELi veed |Salmo salar | SAL/3D32. |Eesti | 1 116 | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Soome | 9 768 | (1) |Euroopa Liit | 10 884 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |__________ |(1) Väljendatakse isendite arvuna. |Liik: | Kilu | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22–32 ELi veed |Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |Taani | 21 022 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | 13 318 |Eesti | 24 411 |Soome | 11 004 |Läti | 29 483 |Leedu | 10 665 |Poola | 62 568 |Rootsi | 40 639 |Euroopa Liit | 213 110 |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |II LISA Püügikoormuse piirangud15.  Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatel laevadel, mis kalastavad traalide, ankurdatud põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, seisevvõrkude, nakkevõrkude või abaratega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, põhjapüügivahendite ja õngejadadega, v.a triivõngejadade, ridvata õngede ja taglasõngejadadega, lubatakse kalastada kunia) 163 sadamast äraoleku päeva jooksul alarajoonides 22–24, välja arvatud ajavahemikul 1.–30. aprill, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti a, ningb) 160 sadamast äraoleku päeva jooksul alarajoonides 25–28, välja arvatud ajavahemikul 1. juuli – 31. august, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti b.16.  Aasta jooksul sadamast äraoleku päevade maksimumarv, mil laev võib viibida kahes punkti 1 alapunktides a ja b määratletud piirkonnas, kalastades punktis 1 osutatud püügivahenditega, ei või olla suurem kui ühele neist kahest piirkonnast eraldatud päevade maksimumarv.[1] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[2] ELT L 248, 22.9.2007, lk 1.[3] ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.[4] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.[5] ELT L 349, 31.12.2005, lk 1.