				|

		52012PC0638

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine /* COM/2012/0638 final - 2012/0301 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ühepoolseid Euroopa Liidu tariifikvoote on
vaja selliste toodete puhul, mida ei toodeta liidus piisavalt, et rahuldada
liidu töötleva tööstuse vajadusi jooksval kvoodi kehtivusajal. Vastuseks mitme
liikmesriigi taotlustele kaalus komisjon koos asjaomaste valitsuste
ekspertidega teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavate ühepoolsete
tariifikvootide avamist.
Nõukogu võttis 22. detsembril 2009. aastal
vastu määruse (EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja
tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende
haldamine, et liidu nõudlust kõnealuste toodete järele saaks täita kõige
soodsamatel tingimustel.
Seetõttu tuleks vajalikele kogustele avada
liidu tariifikvoodid ühise tollitariifistiku ühepoolse tollimaksu nullmääraga
või vähendatud tollimaksumääraga, häirimata seejuures kõnealuste toodete
turgusid. Tollitariifistiku majandusküsimuste töörühma koosolekul peetud
arutelud näitasid, et liikmesriigid on nõus avama kvoodid määruse ettepanekuga
hõlmatud toodetele, häirimata seejuures kõnealuste toodete turgusid.
Ettepanek on kooskõlas põllumajandus-,
kaubandus-, ettevõtlus-, arengu- ja välispoliitikaga. Eelkõige ei rakendata
käesolevat ettepanekut ELiga sooduskaubanduslepingud (nt üldine soodustuste
süsteem, AKV süsteem, kandidaatriigid või potentsiaalsed kandidaatriigid)
sõlminud riikide arvelt.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteeriti tollitariifistiku
majandusküsimuste töörühmaga, kes esindab kõigi liikmesriikide tootmisharusid.
Kõik loetletud kvoodid on töörühmas saavutatud kokkuleppe tulemus.
Märkimisväärseid pöördumatute tagajärgedega
riske ei ole nimetatud.
Käesolev ettepanek läbib talitustevahelise
konsultatsioonimenetluse ja see avaldatakse pärast vastuvõtmist nõukogus.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Nõukogu määruse (millega avatakse teatavaid
põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja
sätestatakse nende haldamine) muudatus, mille õiguslik alus on Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikkel 31. Vastavalt
kõnealusele artiklile kinnitab nõukogu ühepoolsete tariifikvootide kohaldamise
komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega.
Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Meetmed on kooskõlas põhimõtetega, mille
eesmärk on lihtsustada menetlusi väliskaubandusega tegelevate ettevõtjate
jaoks, ning komisjoni 2011. aasta teatisega ühepoolsete tariifide peatamise ja
kvootide kohaldamise kohta (vt ELT C 363, 13.12.2011, lk 6).
4.           MÕJU EELARVELE
Saamata jäävad tollimaksud kogusummas
750 000 eurot.
2012/0301 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EL) nr 7/2010,
millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed
liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 31,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[1]
ning arvestades järgmist:
(1)       Selleks et tagada teatavate
liidus alatoodetud kaupade piisav ja püsiv tarnimine ning et vältida võimalikke
turuhäireid, avati nõukogu määrusega (EL) nr 7/2010[2] teatavaid põllumajandus- ja
tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed tariifikvoodid. Kõnealuste tariifikvootidega
hõlmatud tooteid võib importida tollimaksu vähendatud määraga või nullmääraga.
Samal põhjusel tuleb alates 1. jaanuarist 2013 avada toodete
järjekorranumbritega 09.2658, 09.2659, 09.2660 ja 09.2661 asjakohaseid koguseid
hõlmavad uued tollimaksu nullmääraga tariifikvoodid.
(2)       Järjekorranumbrit 09.2628,
09.2634 ja 09.2929 kandvate ühepoolsete liidu tariifikvootide kvoodimahud ei
ole piisavad, et rahuldada liidu tööstuse vajadusi kvoodi jooksval
kehtivusajal, mis lõpeb 31. detsembril 2012. Seepärast tuleks kõnealuseid
kvoodimahte suurendada alates 1. juulist 2012. Siiski ei jätkata pärast
31. detsembrit 2012 järjekorranumbrit 09.2634 kandva ühepoolse
tariifikvoodi kvoodimahu suurendamist.
(3)       Järjekorranumbrit 09.2603
kandva ühepoolse tariifikvoodi kvoodimaht asendatakse mahuga, mis on esitatud
käesoleva määruse lisas.
(4)       Liidu huvides ei ole enam
jätkata 2013. aastal tariifikvootide andmist järjekorranumbreid 09.2615,
09.2636, 09.2640, 09.2813 ja 09.2986 kandvatele toodetele. Seepärast tuleks
need tariifikvoodid sulgeda 1. jaanuarist 2013 ning vastavad tooted tuleks
määruse (EL) nr 7/2010 lisast välja jätta.
(5)       Muudatuste rohkust arvestades
tuleks määruse (EL) nr 7/2010 lisa selguse huvides täielikult asendada.
(6)       Seepärast tuleks määrust (EL)
nr 7/2010 vastavalt muuta.
(7)       Kuna tariifikvoodid peavad
jõustuma 1. jaanuaril 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast
kuupäevast ning see peaks jõustuma viivitamata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) nr 7/2010 lisa asendatakse
käesoleva määruse lisa tekstiga.
Artikkel 2
Alates 1. jaanuarist 2013 lisatakse määruse
(EL) nr 7/2010 lisasse uued järjekorranumbrit 09.2658, 09.2659, 09.2660 ja
09.2661 kandvad tariifikvoodid.
Artikkel 3
Määruse (EL) nr 7/2010 I lisa tariifikvoodid
on alates 1. juulist 2012 järgmised:
– järjekorranumbrit 09.2628 kandva ühepoolse
tariifikvoodi kvoodimahuks kehtestatakse 3 000 000 m²,
– järjekorranumbrit 09.2634 kandva ühepoolse
tariifikvoodi kvoodimahuks kehtestatakse kuni 31. detsembrini 2012 kestval
perioodil 8 000 tonni,
– järjekorranumbrit 09.2929 kandva ühepoolse
tariifikvoodi kvoodimahuks kehtestatakse 10 000 tonni.
Artikkel 4
Alates 31. detsembrist 2012 kustutatakse
määruse (EL) nr 7/2010 lisast järjekorranumbrit 09.2615, 09.2636, 09.2640,
09.2813 ja 09.2986 kandvate toodete tariifikvoodid.
Artikkel 5
Määruse (EL) nr 7/2013 I lisa tariifikvoodid
on alates 1. jaanuarist 2010 järgmised:
– järjekorranumbrit 09.2603 kandva ühepoolse
tariifikvoodi kvoodimahuks kehtestatakse 9 000 tonni.
Artikkel 6
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu
Teatajas avaldamise päeval.
Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist
2013, välja arvatud artiklit 3, mida kohaldatakse alates 1. juulist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
LISA
 Jrk-nr || CN-kood || TARIC || Kauba kirjeldus || Kvoodi kehtivusaeg || Kvoodi maht || Kvoodi tollimaksumäär (%)
 09.2849 || ex 0710 80 69 || 10 || Valmistoitude tootmiseks ettenähtud keetmata või vees või aurus keedetud külmutatud seened liigist Auricularia polytricha (1)(2) || 1.1–31.12 || 700 tonni || 0 %
 09.2913               || ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 || 91 10 11 21 91 91 10 11 21 91 || Valmislõigatud või lõikamata töötlemata looduslik tubakas, mille tolliväärtus on vähemalt 450 eurot 100 kg netomassi kohta, ümbris- või kattelehtedena kasutamiseks alamrubriiki 2402 10 00 kuuluvate toodete valmistamisel (1)           || 1.1–31.12             || 6 000 tonni                   || 0 %
 09.2928 || ex 2811 22 00 || 40 || Ränidioksiidtäidis graanulite kujul, ränidioksiidi sisaldusega vähemalt 97 % || 1.1–31.12 || 1 700 tonni || 0 %
 09.2703 || ex 2825 30 00 || 10 || Vanaadiumoksiidid ja -hüdroksiidid, mis on mõeldud ainult sulamite valmistamiseks (1) || 1.1–31.12 || 13 000 tonni || 0 %
 09.2806 || ex 2825 90 40 || 30 || Volframtrioksiid, sealhulgas sinine volframoksiid (CAS RN 1314-35-8 + 39318-18-8) || 1.1–31.12 || 12 000 tonni || 0 %
 09.2929 || 2903 22 00 ||   || Trikloroetüleen (CAS RN 79-01-6) || 1.1–31.12 || 10 000 tonni || 0 %
 09.2837 || ex 2903 79 90 || 10 || Bromoklorometaan (CAS RN 74-97-5) || 1.1–31.12 || 600 tonni || 0 %
 09.2933 || ex 2903 99 90 || 30 || 1,3-diklorobenseen (CAS RN 541-73-1) || 1.1–31.12 || 2 600 tonni || 0 %
 09.2950 || ex 2905 59 98 || 10 || 2-klooretanool, alamrubriiki 4002 99 90 kuuluvate vedelate tioplastide valmistamiseks, (CAS RN 107-07-3) (1) || 1.1–31.12 || 15 000 tonni || 0 %
 09.2851 || ex 2907 12 00 || 10 || O-kresool puhtusastmega vähemalt 98,5 % massist (CAS RN 95-48-7) || 1.1–31.12 || 20 000 tonni || 0 %
 09.2624 || 2912 42 00 ||   || Etüülvanilliin (3-etoksü-4-hüdroksübensaldehüüd), (CAS RN 121-32-4) || 1.1–31.12 || 950 tonni || 0 %
 09.2638 || ex 2915 21 00 || 10 || Äädikhape puhtusega vähemalt 99 % massist (CAS RN 64-19-7) || 1.1–31.12 || 1 000 000 tonni || 0 %
 09.2972 || 2915 24 00 ||   || Etaananhüdriid (CAS RN 108-24-7) || 1.1–31.12 || 20 000 tonni || 0 %
 09.2769 || ex 2917 13 90 || 10 || Dimetüülsebatsaat (CAS RN 106-79-6) || 1.1–31.12 || 1 300 tonni || 0 %
 09.2634 || ex 2917 19 90 || 40 || Dodekaandihape, puhtusega vähemalt 98,5 % (CAS RN 693-23-2) || 1.1–31.12 || 4 600 tonni || 0 %
 09.2808 || ex 2918 22 00 || 10 || o-Atsetüülsalitsüülhape (CAS RN 50-78-2) || 1.1–31.12 || 120 tonni || 0 %
 09.2975 || ex 2918 30 00 || 10 || Bensofenoon-3,3’,4,4’-tetrakarboksüüldianhüdriid (CAS RN 2421-28-5) || 1.1–31.12 || 1 000 tonni || 0 %
 09.2632 || ex 2921 22 00 || 10 || Heksametüleendiamiin (CAS RN 124-09-4) || 1.1–31.12 || 40 000 tonni || 0 %
 09.2602 || ex 2921 51 19 || 10 || o-Fenüleendiamiin (CAS RN 95-54-5) || 1.1–31.12 || 1 800 tonni || 0 %
 09.2977 || 2926 10 00 ||   || Akrüülnitriil (CAS RN 107-13-1) || 1.1–31.12 || 75 000 tonni || 0 %
 09.2917 || ex 2930 90 13 || 90 || Tsüstiin (CAS RN 56-89-3) || 1.1–31.12 || 600 tonni || 0 %
 09.2603 || ex 2930 90 99 || 79 || Bis(3-trietoksüsilüülpropüül)tetrasulfiid (CAS RN 40372-72-3) || 1.1–31.12 || 9 000 tonni || 0 %
 09.2810 || 2932 11 00 ||   || Tetrahüdrofuraan (CAS RN 109-99-9) || 1.1–31.12 || 20 000 tonni || 0 %
 09.2955 || ex 2932 19 00 || 60 || Flurtamoon (ISO) (CAS RN 96525-23-4) || 1.1–31.12 || 300 tonni || 0 %
 09.2812 || ex 2932 20 90 || 77 || Heksaan-6-oliid (CAS RN 502-44-3) || 1.1–31.12 || 4 000 tonni || 0 %
 09.2658 || ex 2933 99 80 || 73 || 5-(Atsetoatsetüülamino)bensimidasoloon (CAS RN 26576-46-5) || 1.1–31.12 || 200 tonni || 0 %
 09.2945 || ex 2940 00 00 || 20 || D-ksüloos (CAS RN 58-86-6) || 1.1–31.12 || 400 tonni || 0 %
 09.2659 || ex 3802 90 00 || 19 || Sooda sulatusel kaltsineeritud diatomiitmuld || 1.1–31.12 || 30 000 tonni || 0 %
 09.2908 || ex 3804 00 00 || 10 || Naatriumlignosulfonaat || 1.1–31.12 || 40 000 tonni || 0 %
 09.2889 || 3805 10 90 ||   || Sulfaattärpentin || 1.1–31.12 || 25 000 tonni || 0 %
 09.2935 || ex 3806 10 00 || 10 || Värskelt ekstraheeritud õlivaikudest saadud kampol ja vaikhapped || 1.1–31.12 || 280 000 tonni || 0 %
 09.2814 || ex 3815 90 90 || 76 || Titaandioksiidist ja volframtrioksiidist koosnev katalüsaator || 1.1–31.12 || 3 000 tonni || 0 %
 09.2829 || ex 3824 90 97 || 19 || Puidust loodusliku vaigu ekstraheerimisel saadud jääkainete alifaatsetes lahustites lahustumatu tonniahke ekstrakt, millel on järgmised omadused: — vaikhappe sisaldus kuni 30 massi % — happearv kuni 110 ja — sulamistemperatuur 100° C või rohkem   || 1.1–31.12 || 1 600 tonni || 0 %
 09.2907 || ex 3824 90 97 || 86 || Pulbriline fütosteroolide segu, mis sisaldab — steroole vähemalt 75 % massist ja — stanoole kuni 25 % massist ning mida kasutatakse stanoolide/steroolide või stanool-/steroolestrite tootmisel  (1) || 1.1–31.12 || 2 500 tonni || 0 %
 09.2644 || ex 3824 90 97 || 96 || Valmistis, mis sisaldab  — 55–78 % dimetüülglutaraati, — 10–28 % dimetüüladipaati ning — kuni 25 % dimetüülsuktsinaati   || 1.1–3.6.2013 || 7 500 tonni || 0 %
 09.2140 || ex 3824 90 97 || 98 || Tertsiaarsete amiinide segu, mis sisaldab: — 2,0–4,0 % massist N,N-dimetüül-1-oktaanamiini — vähemalt 94 % massist N,N-dimetüül-1-dekaanamiini — kuni 2 % massist N,N-dimetüül-1-dodekaanamiini   || 1.1–31.12 || 4 500 tonni || 0 %
 09.2660 || ex 3902 30 00 || 96 || Propüleen-etüleen kopolümeer, sulanult viskoossusega kuni 1 700 mPa 190 °C juures, nagu on kindlaks määratud ASTM D 3236 meetodiga || 1.1–31.12 || 500 tonni || 0 %
 09.2639 || 3905 30 00 ||   || Polü(vinüülalkoholid), mis sisaldavad või ei sisalda hüdrolüüsimata atsetaatrühmi || 1.1–31.12 || 18 000 tonni || 0 %
 09.2616 || ex 3910 00 00 || 30 || Polüdimetüülsiloksaan, mille polümerisatsiooniaste on 2800 monomeeri (± 100) || 1.1–31.12 || 1 300 tonni || 0 %
 09.2816 || ex 3912 11 00 || 20 || Tselluloosatsetaadi helbed || 1.1–31.12 || 75 000 tonni || 0 %
 09.2641 || ex 3913 90 00 || 87 || Naatriumhüaluronaat, mittesteriilne, mille: — massikeskmine molekulmass (Mw) on kuni 900 000, — endotoksiinisisaldus on kuni 0,008 endotoksiiniühikut (EÜ/mg), — etanoolisisaldus on kuni 1 massiprotsent, — isopropanoolisisaldus on kuni 0,5 massiprotsenti   || 1.1–31.12 || 200 kg || 0 %
 09.2661 || ex 3920 51 00 || 50 || Polümetüülmetakrülaadi tahvlid, mis vastavad järgmistele standarditele: — EN 4364 (MIL-P-5425E) ja DTD5592A või — EN 4365 (MIL-P-8184) ja DTD5592A   || 1.1–31.12 || 100 tonni || 0 %
 09.2645 || ex 3921 14 00 || 20 || Regenereeritud tselluloosist vahtplastikplokk, mis on immutatud magneesiumkloriidi ja kvaternaarset ammooniumühendit sisaldava veega ja mille mõõtmed on 100 cm (± 10 cm) × 100 cm (± 10 cm) × 40 cm (± 5 cm)  || 1.1–31.12 || 1 300 tonni || 0 %
 09.2818 || ex 6902 90 00 || 10 || Tulekindlad tellised järgmiste omadustega: — servapikkus üle 300 mm, — TiO2 sisaldus mitte üle 1 massiprotsendi, — Al2O3 sisaldus mitte üle 0,4 massiprotsendi, — ruumala muutus 1700° C juures vähem kui 9 %   || 1.1–31.12 || 75 tonni || 0 %
 09.2628 || ex 7019 52 00 || 10 || Plastiga kaetud klaaskiust klaasriie, kaaluga 120 g/m² (± 10 g/m²), mida tavaliselt kasutatakse kokkurullitavate ja raamitud putukavõrkude tootmiseks || 1.1–31.12 || 3 000 000 m² || 0 %
 09.2799 || ex 7202 49 90 || 10 || Ferrokroom, mille süsinikusisaldus on massist 1,5 % või rohkem, kuid mitte rohkem kui 4 % ja mille kroomisisaldus ei ületa 70 % massist || 1.1–31.12 || 50 000 tonni || 0 %
 09.2629 || ex 7616 99 90 || 85 || Alumiiniumist teleskoopkäepide, mida kasutatakse kohvrite valmistamiseks (1) || 1.1–31.12 || 800 000 ühikut || 0 %
 09.2763 || ex 8501 40 80 || 30 || Ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega rohkem kui 750 W ja sisendvõimsusega rohkem kui 1 600 W, kuid mitte üle 2 700 W, välisläbimõõduga rohkem kui 120 mm (± 0,2 mm), kuid mitte üle 135 mm (± 0,2 mm), nimipöörlemiskiirusega rohkem kui 30 000 pööret minutis, kuid mitte üle 50 000 pööret minutis, varustatud õhuventilaatoriga, kasutatakse tolmuimejate tootmisel (1) || 1.1–31.12 || 2 000 000 ühikut || 0 %
 09.2642 || ex 8501 40 80 || 40 || Koost, mis koosneb järgmistest osadest: — ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega 480–1 400 W, sisendvõimsusega 900–1 600 W, välisläbimõõduga 119,8–135,2 mm ja nimipöörlemiskiirusega 30 000 – 50 000 pööret minutis, ning — õhku sissejuhtiv ventilaator, kasutamiseks tolmuimejate valmistamisel (1) || 1.1–31.12 || 120 000 ühikut || 0 %
 09.2633 || ex 8504 40 82 || 20 || Elektriadapter võimsusega kuni 1 kVA, mida kasutatakse epilatsiooniseadmete valmistamiseks (1) || 1.1–31.12 || 4 500 000 ühikut || 0 %
 09.2643 || ex 8504 40 82 || 30 || Toitemoodul rubriikidesse 8521 ja 8528 kuuluvate kaupade valmistamiseks  (1) || 1.1–31.12 || 1 038 000 ühikut || 0 %
 09.2620 || ex 8526 91 20 || 20 || Asukohamääramissüsteemiga GPS-süsteemi koost || 1.1–31.12 || 3 000 000 ühikut || 0 %
 09.2003 || ex 8543 70 90 || 63 || Pingejuhitav sagedusgeneraator, mis koosneb aktiivsete ja passiivsete elementidega varustatud trükkmoodulist, mille mõõtmed ei ületa 30 mm x 30 mm || 1.1–31.12 || 1 400 000 ühikut || 0 %
 09.2635 || ex 9001 10 90 || 20 || Optilised kiud rubriigi 8544 klaaskiudkaablite valmistamiseks (1) || 1.1–31.12 || 3 300 000 km || 0 %
 09.2631 || ex 9001 90 00 || 80 || Klaasist läätsed, prismad ja liimitud elemendid, kokku monteerimata, CN-koodide 9002, 9005, 9013 10 ja 9015 alla kuuluvate kaupade tootmiseks (1) || 1.1–31.12 || 5 000 000 ühikut || 0 %
 (1)  Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb järgida asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud tingimusi (vt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253,11.10.1993, lk 1) artikleid 291–300).
 (2)  Meede ei ole lubatud, kui töötlejateks on jaemüügi- või toitlustusettevõtted."
”
FINANTSSELGITUS
ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA
1.         ETTEPANEKU NIMETUS
Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust
(EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid
hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine
2.         EELARVEREAD
Peatükk ja artikkel: peatükk 12, artikkel 120.
Aastaks 2012 eelarvestatud summa: 19 171 200 000
eurot (2012. aasta eelarve)
Aastaks 2013 eelarvestatud summa: 18 631 800 000 eurot
(2013. aasta eelarveprojekt)
3.         FINANTSMÕJU
¨         Ettepanekul puudub finantsmõju
X         Ettepanekul puudub finantsmõju
kuludele, küll aga on sellel mõju tuludele. Mõju on järgmine:
(miljonites
eurodes ühe kümnendkoha täpsusega)
 Eelarverida || Tulu[3] || 12-kuuline periood, alates pp/kk/aaaa || [Aasta 2013]
 Artikkel 120 || Mõju omavahenditele || 01/1/2013 || - 0,8
   ||   || 6-kuuline periood, alates pp/kk/aaaa || [Aasta 2/2012]
 Artikkel 120 || Mõju omavahenditele || 01/07/2012 || -0,8
(miljonites
eurodes ühe kümnendkoha täpsusega)
 Olukord pärast meetme rakendamist
   || [2014 – 2017]
 Artikkel 120 || - 0,8 / aastas
Määruse (EL) nr 7/2010 kohasest jooksvast
ühepoolsest tariifikvoodist tulenevad 2012. aastal saamata jäävad tollimaksude
kogusumma on hinnanguliselt 54,2 miljonit eurot.
Kõnealuse määruse muutmisest (juurde- ja
mahaarvamised) tulenevalt suurenevad saamata jäänud tollimaksud aasta jooksul
hinnanguliselt summas 1 miljonit eurot.
Eespooltoodu alusel võib käesolevast määrusest
tulenevat tulude vähenemist hinnata järgmiselt: 1 miljon eurot (brutoväärtuses,
sissenõudmiskulud kaasa arvatud) × 0,75 = 0,75 miljonit eurot aastas
ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 – 31.detsembrini 2017.
Kõnealuse määruse artiklis 2 osutatud kvoodi
tagasiulatuva kohaldamise mõju on 1 miljonit eurot.
4.         Pettusevastased meetmed
Mõnede käesoleva nõukogu määrusega hõlmatud
toodete lõppkasutust kontrollitakse kooskõlas komisjoni määruse (EMÜ) nr
2454/93 artiklitega 291–300.
[1]               ELT C …, lk ….
[2]               ELT L 3, 7.1.2010, lk 1.
[3]               Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste
tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab olema märgitud netosumma, st
brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.2.2017
            COM(2017) 68 final
            2017/0024(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (edaspidi „BPT ühisettevõte“) on asutus, millele on usaldatud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine
                  1
                ning mille liikmed on ühelt poolt liit, mida esindab komisjon, ja teiselt poolt biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium (edaspidi „BTK“)
                  2
               . Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte asutati nõukogu määrusega (EL) nr 560/2014 (edaspidi „nõukogu määrus“) biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks kuni 31. detsembrini 2024. BPT ühisettevõtte põhikiri on lisatud nõukogu määrusele nr 560/2014 (edaspidi „põhikiri“).

               Nõukogu määruse artikli 3 kohaselt on liidu osalus BPT ühisettevõtte haldus- ja tegevuskulude katmiseks kuni 975 000 000 eurot. Osalus jaguneb järgmiselt:

               - kuni 29 250 000 eurot, mis koosneb rahalisest
                  3
                osalusest BPT ühisettevõtte halduskulude katteks,
                  4
                ja

               - vähemalt 945 750 000 eurot, mis koosneb rahalisest osalusest BPT ühisettevõtte tegevuskulude katteks4 (edaspidi „ELi osalus“).

               Nõukogu määruse artikli 4 kohaselt on BTK või selle koosseisu kuuluvate üksuste osalus BPT ühise tehnoloogiaalgatuse haldus- ja tegevuskulude katmiseks vähemalt 2 730 000 000 eurot. Osalus jaguneb järgmiselt:

               - kuni 29 250 000 eurot, mis koosneb rahalisest osalusest BPT ühisettevõtte halduskulude katteks
                  5
               ;

               - vähemalt 182 500 000 eurot, mis koosneb rahalisest osalusest BPT ühisettevõtte tegevuskulude katteks
                  6
               ;

               - kindlaks määramata summa
                  7
               , mis koosneb mitterahalisest
                  8
                osalusest kaudsete meetmete rakendamisel
                  9
                (nimetatakse ka mitterahaliseks osaluseks tegevuskulude katteks), ning

               - vähemalt 1 755 000 000 eurot, mis koosneb mitterahalisest osalusest täiendavate meetmete võtmisel
                  10
               .

                  Käesolev muudatusettepanek puudutab rahalise osaluse õiguslikke erisusi, millele on viidatud nõukogu määrusele nr 560/2014 lisatud põhikirja artikli 12 lõike 3 punktis b ja artikli 12 lõikes 4.

               Põhikirja artikli 12 lõike 3 punkti b ja artikli 12 lõike 4 kohaselt tasub BTK vähemalt 182 500 000 euro suuruse rahalise osaluse tegevuskulude katmiseks
                  11
                31. detsembriks 2024
                  12
               . Lisaks tuleneb põhikirja artikli 12 lõike 3 punktist b koostoimes artikli 12 lõikega 5, et BTK kõnealune rahaline osalus tuleb kanda BPT ühisettevõtte eelarvesse (programmi tasandil). Põhikirja artikli 12 lõike 5 kohaselt tulevad BPT ühisettevõtte eelarvesse kantavad vahendid liikmete rahalisest osalusest tegevuskulude katteks. Põhikirja artikli 12 lõike 3 punkti b kohaselt kaetakse BPT ühisettevõtte tegevuskulud osaliselt muude liikmete kui liit rahalise osalusega. Viimati nimetatud säte ei hõlma muude liikmete kui liit koosseisu kuuluvaid üksusi, kes osalevad BPT ühisettevõtte rahastatavate kaudsete meetmete rakendamisel ja kellel on võimalik eraldada rahaline osalus otse kaudsetele meetmetele (projekti tasandil).

               10. juuli 2013. aasta ettepanekule võtta vastu nõukogu määrus BPT ühisettevõtte kohta
                  13
                lisatud finantsselgituse alajaos 3.2.5 on ette nähtud, et seadusandja ootab tööstusharudelt tegevuskulude katteks 17 500 000 euro suurust rahalist panust, mis kantakse igal aastal BPT ühisettevõtte eelarvesse.

               BTK on tunnistanud oma kohustust maksta 31. detsembriks 2024 vähemalt 182 500 000 euro suurune rahaline osalus, kuid on olnud raskustes makseviisi leidmisel
                  14
               . Paljude BTK liikmete jaoks on rahalise osaluse andmine programmi tasandil äriliselt teostamatu, sest selle tulemusena ei saada mingit garanteeritud kasu (nt projektide tulemused ja seotud intellektuaalomandi õigused) ning see võib kasu tuua BPT ühisettevõtte rahastatavates projektides osalevatele konkurentidele
                  15
               . Seetõttu on BTK välja pakkunud teise viisi rahalise osaluse maksmiseks: liikmete võimaluse maksta rahaline osalus otse projekti tasandil
                  16
               . See makseviis aitaks edendada BTK liikmete rahalist osalust, sest nad pääseksid ligi projektide tulemustele, mis on reserveeritud ainult projektis osalejatele.

               Euroopa Komisjon hindas BTK ettepanekut, kontrollides, kas (ja millises ulatuses) mõjutavad liidu huve BTK väidetavad raskused oma kohustuse täitmisel rahalise osaluse maksmiseks BPT ühisettevõttesse. Euroopa Komisjon oleks võinud esiteks BTK väited lihtsalt kõrvale lükata põhjendusega, et ühisettevõtte eraettevõttest liikme huvide kaitsmine ei ole komisjoni pädevuses, et kehtiva õigusraamistiku nõuete täitmine on kohustuslik ja et kui seda ei tehta, kohaldatakse nõukogu määruses sätestatud karistusi
                  17
               . See oleks aga avaldanud negatiivset mõju BPT ühisettevõtte eesmärgile, milleks on tegevuse elluviimine koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud VKEd, teadus- ja tehnoloogiakeskused ja ülikoolid
                  18
               . Seetõttu otsustasid komisjoni talitused asuda ennetavale seisukohale ja alustasid kõnealuse küsimuse põhjalikku hindamist, tehes kindlaks parima kättesaadava järelmeetme, mida saaks võtta. See hõlmas võimalike seadusandlike ja muude kui seadusandlike meetmete analüüsi, mis viis järelduseni, et vaja on õigusraamistiku ametlikku muutmist.

               Tagamaks, et muudatus ei avalda mingit mõju nõukogu määruse esialgsetele eesmärkidele, tegid Euroopa Komisjoni talitused kindlaks rahalise osaluse maksmise kohustuse eesmärgid: 1) tagada eraettevõtete minimaalse rahalise osaluse maksmine BPT ühisettevõtte tegevuskulude katteks eraettevõttest liikme võetud kohustuse kaudu; 2) tagada liidu makstud osaluse minimaalne finantsvõimendus, ja mis väga oluline, 3) toetada biomajanduse sektori hoovõttu, tehes selles valdkonnas kättesaadavaks vahendid teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse jaoks. Esimese eesmärgiga seoses võtsid rahalise osalemise kohustuse eelkõige metsandussektorisse kuuluvad BTK liikmed, kellel ei ole ärimudelist tulenevalt võimalik
                  19
                anda mitterahalist panust tegevuskulude katmisse ja kellel on võimalik osaleda BPT ühisettevõttes ainult rahaliselt. Kolmanda eesmärgiga seoses eraldati sihtotstarbeliselt 150 000 000 eurot (BTKlt oodatavast 182 500 000 euro suurusest rahalisest osalusest) teadusuuringutesse ja innovatsioonitegevusse investeerimiseks
                  20
                (kus peamised kasusaajad on akadeemilised ringkonnad ja VKEd).

               Võttes arvesse rahalise osaluse maksmise aluseks oleva kohustuse põhjendusi, on Euroopa Komisjoni talitused teinud tööd, et selgitada välja võimalikud viisid, kuidas seda rahalist osalust saaks maksta. Seda silmas pidades osutus konstruktiivseks nõukogu määruse võrdlev analüüs muude ühisettevõtete jaoks loodud õigusraamistikega
                  21
               . Muude liikmete kui liit rahaline osalus oli kindlaks määratud ainult määruses innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (IMI2) asutamise kohta
                  22
               . Erinevalt BPT ühisettevõtet käsitlevast määrusest ei sisalda innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtet käsitlev määrus rahalise osaluse kohustust. See võimalus on ainult muudel liikmetel kui liit. Innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõttele on võimalik maksta rahalist osalust nii programmi kui ka projekti tasandil. Lisaks väärib märkimist, et praktikas teevad makseid innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte programmi tasandil usaldusfondid ja heategevusorganisatsioonid, mis tegutsevad oma olemuselt riiklike rahastajatena (nt Bill ja Melinda Gatesi fond, Wellcome Trust), samal ajal kui EFPIA koosseisu kuuluvad ja nendega seotud üksused (BTK liikmete vaste innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõttes) maksavad rahalist osalust projekti tasandil. Sellest tulenevalt on võrdleva analüüsi tulemused järgmised: 1) nõue maksta rahaline osalus eranditult programmi tasandil on BPT ühisettevõttele ainuomane; 2) BPT ühisettevõtte praegune mudel on piisav koostöö tõhustamiseks usaldusühingute ja heategevusorganisatsioonidega, ja mis kõige olulisem, 3) BPT ühisettevõtte raamistikku tuleks kohandada, sest tal on vaja teha koostööd ka äriettevõtetega.

               Liidu üldiste huvide edendamise ja sel eesmärgil asjakohaste algatuste tegemise eest vastutava üksusena
                  23
                ning võttes teadmiseks BTK raskused maksta oma rahalist osalust nõukogu määrusega ette nähtud viisil, teeb Euroopa Komisjon ettepaneku kohandada nõukogu määruse esialgset teksti, lisades võimaluse maksta rahalist osalust projekti tasandil lisaks praegusele programmi tasandil maksmise viisile. See on olukorda silmas pidades tulemuslik lahendus ja aitab saavutada nõukogu määruse esialgseid eesmärke, võimaldades BTK liikmetel täita oma esialgset kohustust. See lahendus sarnaneb innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte lahendusega, kus muud liikmed kui liit saavad maksta rahalist osalust kas programmi tasandil, mida teevad tavaliselt usaldusühingud ja heategevusorganisatsioonid, või projekti tasandil, mis on äriettevõtete kasutatav meetod.

               Esitatud muudatusettepanek ei ole õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi osa.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega

                  Ettepaneku eesmärk on täiustada nõukogu määruse sätteid ja viia need määruse eesmärkidega suuremasse kooskõlla. Seetõttu on muudatusettepanek täielikus kooskõlas BPT ühisettevõtte algsete eesmärkide ja kehtivate õigusnormidega.

               •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

               BPT ühisettevõte arendab „tihedat sünergiat teiste liidu programmidega sellistes valdkondades nagu haridus, keskkond, konkurentsivõime ja VKEd, ning ühtekuuluvuspoliitika fondide ja maaelu arengu poliitikaga, mis saavad aidata spetsiifiliselt tugevdada riikide ja piirkondade suutlikkust teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse suutlikkust arukate spetsialiseerumisstrateegiate kontekstis“
                  24
               .

               Biotoorainel põhinevate tööstusharude avaliku ja erasektori partnerluse (loomise) tähtsust ühise tehnoloogiaalgatuse vormis on rõhutatud mitmes komisjoni teatises, nt „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus“,
                  25
               , „Euroopa tööstuse taassünd“,
                  26
                „Avaliku ja erasektori partnerlus programmi Horisont 2020 raames kui võimas vahend innovatsiooni ja majanduskasvu saavutamiseks Euroopas“
                  27
                ning „Euroopa innovatsioonipartnerlus „Põllumajanduse tootlikkus ja jätkusuutlikkus“
                  28
               .

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva muudatusettepaneku õiguslik alus sisaldub Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 187 ja 188.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Algatus ei kuulu sõnaselgelt ELile antud ainupädevuse hulka. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 187 ja 188 kohaselt asutatud ühisettevõtte õigusraamistikku on siiski võimalik muuta ainult ELil. Liikmesriikidel ei ole võimalik tegutseda ELi organi õigusraamistiku muutmisel üksinda.

               •Proportsionaalsus

                  Muudatusettepaneku kavandatav eesmärk on kohandada nõukogu määruse sätteid, et anda BTK liikmetele praktiline võimalus täita oma rahalise osaluse maksmise kohustust. Ettepanekul ei ole muud mõju, kui nõukogu määrusega esialgu kavandatud. Esitatud meede ei lähe sisu ega vormi poolest kaugemale, kui selle eesmärgi rahuldavaks saavutamiseks on vaja, mistõttu see on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas.

               •Vahendi valik

               Tehti reguleerivate ja mittereguleerivate meetmete analüüs, mille tulemusena ilmnes nõukogu määruse ametliku muutmise vajadus. Et nõukogu määrust pole võimalik tõlgendada selliselt, et see võimaldaks maksta rahalist osalust projekti tasandil, on ainuke alles jääv lahendus muuta nõukogu määrust ennast.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Nõukogu määrus jõustus 2014. aasta juunis ja BPT ühisettevõtte vahehindamine tuleb teha 30. juuniks 2017. Seega ei ole praegu kehtivate õigusaktide järelhindamist ega toimivuse kontrolli nõukogu määruse suhtes seni veel tehtud.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Euroopa Komisjon osaleb BPT ühisettevõtte rakendamise raames pidevalt tegevusalases teabevahetuses BTK, selle liikmete ja BPT ühisettevõtte programmibürooga. BTK liikmete rahalise osaluse maksmise viisi üle on peetud korduvalt konsultatsioone ja arutelusid.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               BTK liikmete rahalise osaluse küsimusega tegeldes ei tuginenud Euroopa Komisjon välisekspertide arvamustele.

               •Mõju hindamine

                  Muudatusettepaneku kavandatav eesmärk on kohandada nõukogu määrust, et see võiks täielikult saavutada esialgu oodatud mõju. Seega ei ole muudatusettepanekul muud mõju kui see, mida esialgse nõukogu määrusega kavandati.

                  Parema õigusloome töövahendite
                     29
                   kohaselt ei ole mõju hindamine nõutav, kui komisjonil on vähe valikuid või ei ole neid üldse. Nagu eespool selgitatud, on Euroopa Komisjoni valikud sel konkreetsel juhul piiratud, sest ta parandab ainult „tehniliselt“ varasemat poliitilist otsust, mille mõju hindamine on juba tehtud, täpsustades piiratud kaalutlusõiguse raames tehnilisi üksikasju. Seetõttu ei ole käesoleva algatuse mõju hindamine vajalik.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Esitatud muudatusettepanek ei ole õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi osa.

               Selleks et hinnata selle mõju regulatiivsele ja halduskoormusele, on ühelt poolt vaja kirjeldada esialgse nõukogu määrusega loodud raamistikku ja teiselt poolt käesoleva ettepanekuga kavandatut.

               Nõukogu määrusega kehtestatud nõuetele vastamiseks peab BTK iga liige maksma BTKle rahalist osalust kooskõlas konsortsiumi kokkulepitud eeskirjadega. BTK kogub igalt liikmelt rahalised osalused, võtab need raamatupidamises arvele ja maksab siis
                  30
                BPT ühisettevõttele. BPT ühisettevõte võtab need raamatupidamises arvele tegevuseelarvena
                  31
                koos osalusega, mille ta saab liidult (mis moodustab BPT ühisettevõtte osaluse kaudsetes meetmetes).

               Oma igapäevase tegevuse käigus koostab BPT ühisettevõte hinnangu BPT ühisettevõtte rahastatud projektide toetusesaajatel tekkinud ja aruannetes esitatud kulude kohta. Pärast toetuskõlblike kulude heakskiitmist (kooskõlas kohaldatava õigusraamistiku, eelkõige programmis „Horisont 2020“ osalemise eeskirjadega
                  32
                ning BPT ühisettevõtte ja projekti toetusesaajate vahel sõlmitud toetuslepingutega) eraldab BPT ühisettevõte projektidele BPT ühisettevõtte osaluse. Toetusesaajad võtavad BPT ühisettevõttelt saadud osaluse oma raamatupidamises kooskõlas riiklike õigusaktide ja tavapärase raamatupidamisega arvele.

               BTK liikmetel on käesoleva ettepaneku kohaselt võimalus jätkata rahalise osaluse maksmist programmi tasandil, nagu eespool kirjeldatud. Lisaks on BPT ühisettevõtte projektis osalevatel BTK liikmetel võimalus kanda rahaline osalus otse üle sama projekti teisele osalejale, nagu meetme kirjelduses näidatud, kooskõlas mõlema poole vahel kokku lepitud eeskirjadega (konsortsiumileping) ja vastavalt kohaldatavale õigusraamistikule. Osalejad võtavad rahalised osalused oma raamatupidamises kooskõlas riiklike õigusaktide ja tavapärase raamatupidamisega arvele.

               Alljärgnevas tabelis on esitatud kahe raamistiku võrdlev ülevaade.

                        Praegune raamistik

                        Esitatud alternatiiv

                        rahalise osaluse ülekandmine BTK liikmetelt BTKle

                        rahalise osaluse ülekandmine BTK liikmetelt projekti toetusesaajatele

                        raamatupidamisarvestust peab BTK

                        rahalise osaluse ülekandmine BTKlt BPT ühisettevõttele

                        raamatupidamisarvestust peab BPT ühisettevõte

                        (pärast toetuskõlblike kulude hindamist)

                        rahalise osaluse ülekandmine BPT ühisettevõttelt projekti toetusesaajatele

                        raamatupidamisarvestust peavad toetusesaajad kooskõlas riiklike õigusaktide ja tavapärase raamatupidamisega

                        raamatupidamisarvestust peavad toetusesaajad kooskõlas riiklike õigusaktide ja tavapärase raamatupidamisega

               Käesoleva ettepaneku tulemusel väheneb BTK ja BPT ühisettevõtte halduskoormus nende vahendajarollis rahalise osaluse maksmiseks kohustatud BTK liikmete ja projektis osalejate vahel. BTK kanda jääb siiski lõppvastutus aruandluse eest oma liikmete rahalise osaluse kogusumma kohta, nagu on sätestatud BPT ühisettevõtet käsitleva määruse artikli 4 lõikes 3.

               Asjakohased muudatused lisatakse BPT ühisettevõtte toetuslepingu näidisesse, mis põhineb innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte toetuslepingu näidises kasutatud sarnasel lahendusel.

               Kavandatud süsteem on juba kasutusele võetud innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõttes
                  33
                ja samuti kasutatakse seda praegu innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte raames.

               •Põhiõigused

                  Muudatusettepanek ei kahjusta põhiõiguste kaitset.

                  4.
                        MÕJU EELARVELE

                  Muudatusettepanek ei mõjuta eelarvet.

                  Nagu eespool selgitatud, muudab praegune õigusraamistik BTK liikmete jaoks selle järgimise väga raskeks ja seetõttu mõjutaks muudatusettepaneku esitamata jätmine eelarvet. Täpsemalt, kui muud liikmed kui liit ei täida õigusraamistiku nõudeid, siis toob see kaasa rahalised karistused, mis on sätestatud nõukogu määruse artikli 4 lõikes 5, milles viidatakse muu hulgas BPT ühisele tehnoloogiaalgatusele makstava liidu rahalise osaluse vähendamisele. Eelarve vähendamine mõjutaks peamiselt akadeemilisi ringkondi ja asjaomaseid VKEsid, sest kõnealune rahaline osalus oli reserveeritud eelkõige teadusuuringuteks ja innovatsioonitegevuseks (kus akadeemilised ringkonnad ja VKEd on peamised rahastust saavad toetusesaajad
                     34
                  ).

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Käesoleva muudatuse jaoks ei ole konkreetset rakenduskava vaja, sest muudetud nõukogu määrust rakendatakse nii nagu ka esialgset määrust BPT ühisettevõtte valitud projektide kaudu pärast avatud ja konkurentsipõhiste projektikonkursside läbiviimist. Nõukogu määruse esialgsel vastuvõtmisel ei koostatud samuti rakenduskava.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Muudatusettepanek on seotud nõukogu määrusega, mis on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Seega ei ole selgitavat dokumenti vaja.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Muudatusettepanek sisaldab ühte põhilist artiklit, millega kaasneb järgmine mõju.

                  - Kehtestatakse nõukogu määrusele lisatud põhikirja artikli 12 lõike 3 punktis b osutatud rahalise osaluse uus makseviis lisaks praegusele makseviisile.

                  - Rahalise osaluse maksmine on edaspidi võimalik kahel viisil: BTK kannab selle üle BPT ühisettevõttele (nagu varem) ja/või BTK liige kannab selle üle otse teisele projekti toetusesaajale.

                  - Laieneb nende osaliste ring, kes saavad nõukogu määrusele lisatud põhikirja artikli 12 lõike 3 punktis b osutatud rahalist osalust maksta. Lisaks muule liikmele kui liit (s.t BTK eraldi võetuna) lubatakse rahalist osalust maksta ka selle koosseisu kuuluvatel üksustel (s.t BTK liikmetel).

                  - Nõukogu määrusele lisatud põhikirja artikli 12 lõikes 4 sätestatud üldise rahalise eesmärgiga seotud kohustus jääb kehtima.

                  - BTK liikmetel võimaldatakse esitada BTK kaudu aruanded nende poolt projekti tasandil BPT ühisettevõttele makstud rahalise osaluse kohta.

               2017/0024 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  35
               ,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  36

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu määrusega (EL) nr 560/2014(
                  37
               ) asutati biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (edaspidi „BPT ühisettevõte“).

               (2)Määruse (EL) nr 560/2014 lisas esitatud BPT ühisettevõtte põhikirja (edaspidi „põhikiri“) artikli 12 lõikes 4 on märgitud, et BPT ühisettevõtte muude liikmete kui liit rahaline osalus tegevuskuludes on määruse (EL) nr 560/2014 artiklis 1 sätestatud perioodi vältel, s.t alates BPT ühisettevõtte loomisest kuni 31. detsembrini 2024, vähemalt 182 500 000 eurot.

               (3)Bio-based Industries Consortium Aisbl (edaspidi „BTK“), mis on BPT ühisettevõtte muu liige kui liit, on jätkuvalt valmis toetama BPT ühisettevõtte tegevuskulusid põhikirja artikli 12 lõikes 4 sätestatud summas. Ta on siiski teinud ettepaneku võtta kasutusele teine rahastamisviis, mille puhul saaks tema koosseisu kuuluvad üksused maksta rahalisi osalusi kaudsete meetmete tasandil.

               (4)BPT algatuse eesmärki, milleks on tegevuse elluviimine koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud VKEd, teadus- ja tehnoloogiakeskused ning ülikoolid, on võimalik saavutada ainult nii, et BTKle ja tema koosseisu kuuluvatele üksustele antakse võimalus maksta rahalist osalust mitte üksnes BPT ühisettevõttele tehtavate maksetena, vaid ka rahalise osalusena BPT ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes.

               (5)Seetõttu on vaja põhikirja muuta, et anda BTKle ja selle koosseisu kuuluvatele üksustele võimalus maksta rahalist osalust põhikirja artikli 12 lõikes 4 sätestatud täies ulatuses, lubades maksta osalust mitte üksnes BPT ühisettevõttele tehtavate maksetena, vaid ka rahalise osalusena BPT ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes, ja esitada aruanded BPT ühisettevõttele,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Nõukogu määruse (EL) nr 560/2014 lisas sätestatud biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte põhikirja artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

               lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

               „b) muude liikmete kui liit või nende koosseisu kuuluvate üksuste rahaline osalus;“

               lõige 4 asendatakse järgmisega:

               „4. Muude liikmete kui liit või nende koosseisu kuuluvate üksuste rahaline osalus lõike 3 punktis b osutatud tegevuskuludes on käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud perioodi vältel vähemalt 182 500 000 eurot.

               Rahaline osalus tasutakse BPT ühisettevõttele tehtavate maksetena või rahalise osalusena BPT ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes.“

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu määruse nr 560/2014 artikkel 1.

                     (2)
                  Nõukogu määrusele nr 560/2014 lisatud põhikirja artikkel 2.

                     (3)
                  Mõiste „rahaline“ viitab rahas makstud osalusele.

                     (4)
                  Nõukogu määruse nr 560/2014 artikli 3 lõige 1 koostoimes nõukogu määrusele nr 560/2014 lisatud põhikirja artikli 12 lõikega 2.

                     (5)
                  Nõukogu määruse nr 560/2014 artikli 4 lõike 2 punkt a koostoimes nõukogu määrusele nr 560/2014 lisatud põhikirja artikli 12 lõikega 2.

                     (6)
                  Nõukogu määruse nr 560/2014 artikli 4 lõike 2 punkt a koostoimes nõukogu määrusele nr 560/2014 lisatud põhikirja artikli 12 lõike 3 punktiga b ja artikli 12 lõikega 4.

                     (7)
                  Kuigi summa ei ole täpselt kindlaks määratud, tehakse selle nõutav miinimummäär kindlaks BPT ühisettevõtte lõpetamisel, arvates miinimummäärast maha 2 730 000 000 eurot, kui kogu muu osalus on makstud.

                     (8)
                  Mõiste „mitterahaline“ viitab osalusele, mis tasutakse raha asemel kaupade ja/või teenustena.

                     (9)
                  Nõukogu määruse nr 560/2014 artikli 4 lõike 2 punkt a koostoimes nõukogu määrusele nr 560/2014 lisatud põhikirja artikli 12 lõike 3 punktiga c.

                     (10)
                  Mitterahaline osalus täiendavate meetmete võtmisel on määratletud nõukogu määruse nr 560/2014 artikli 4 lõike 2 punktis b.

                     (11)
                  BTK on ainuke „muu liige kui liit“.

                     (12)
                  Artiklis 1 sätestatud periood kestab „kuni 31. detsembrini 2024“.

                     (13)
                  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte kohta (COM(2013) 496).

                     (14)
                  2014., 2015. ja 2016. majandusaastal maksis BTK programmi tasandil 750 000 euro suuruse summa.

                     (15)
                  BTK liikme konkurente ei saa takistada BPT ühisettevõtte rahastatavas projektis osalemast, sest see oleks vastuolus BPT ühisettevõtte projektikonkursside avatud ja läbipaistva olemusega.

                     (16)
                  BTK juhatuse 31. märtsi 2015. aasta kiri, adresseeritud teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi üksusele F.2.

                     (17)
                  Vt nõukogu määruse nr 560/2014 artikli 4 lõige 5.

                     (18)
                  Vt nõukogu määruse nr 560/2014 põhjendus 14.

                     (19)
                  Metsandussektori ettevõtetel ei ole üldjuhul ettevõttesisest teadustöö suutlikkust ning tavaliselt tellivad nad teadusuuringud akadeemilistelt ringkondadelt ja VKEdelt.

                     (20)
                  Vt 2013. aasta märtsi innovatsiooni ja teadusuuringute strateegilise tegevuskava (

                     SIRA

                  ) lk 46, kus esmajärjekorras teadus- ja arendustegevuse (s.t teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse) jaoks ette nähtud kogusumma on 600 000 000 eurot (millest 150 000 000 eurot on BTK liikmete rahaline osalus, 150 000 000 eurot nende mitterahaline osalus ja 300 000 000 eurot ELi osalus).

                     (21)
                  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 559/2014

                     kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta

                  ; nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 558/2014

                     ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta

                  ; nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 561/2014

                     ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta

                  ; nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 642/2014,

                     millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail

                  .

                     (22)
                  Asutatud nõukogu 6. mai 2014. aasta määrusega (EL) nr 557/2014.

                     (23)
                  Vt Euroopa Liidu lepingu artikkel 17.

                     (24)
                  Vt nõukogu määruse nr 560/214 põhjendus 17.

                     (25)
                  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule

                     COM(2012) 60 final

                  .

                     (26)
                  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule

                     COM(2014) 14 final

                  .

                     (27)
                  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule

                     COM(2013) 494 final

                  .

                     (28)
                  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule

                     COM(2012) 79 final

                  .

                     (29)
                  Vt parema õigusloome

                     töövahendid

                  , lk 33.

                     (30)
                  Vastavalt nõukogu määrusele lisatud põhikirja artikli 12 lõike 3 punktile b koostoimes artikli 12 lõikega 4.

                     (31)
                  Vastavalt nõukogu määrusele lisatud põhikirja artikli 12 lõike 5 punktile b koostoimes artikli 12 lõike 3 punktiga a ja artikli 12 lõike 3 punktiga b.

                     (32)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014 – 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad.

                     (33)
                  Innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõte loodi algselt nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 73/2008, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks.

                     (34)
                  Komisjoni 14. veebruari 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 623/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte suhtes erandi kehtestamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad.

                     (35)
                  ELT C , , lk .

                     (36)
                  ELT C , , lk .

                     (37)
                  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 130).


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0113

Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (kodifitseeritud versioon)  /* KOM/2009/0113 lõplik - COD 2009/0037 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.4.2009KOM(2009) 113 lõplik2009/0037 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas(kodifitseeritud versioon)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2236/95 millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EÜ) nr 2236/95 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse III lisas.ê 2236/95 (kohandatud)2009/0037 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (kodifitseeritud versioon)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli Ö 156 Õ,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[5],võttes arvesse regioonide komitee arvamust[6],toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[7]ning arvestades järgmist:ê(1) Nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas[8] on korduvalt muudetud[9]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.ê 2236/95 põhjendus 4 ja 6 (kohandatud)(2) Asutamislepingu artiklis Ö 155 Õ sätestatakse, et ühendus kehtestab suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud meetmete eesmärke, prioriteete ja põhisuundi, ja et ta võib toetada liikmesriikide jõupingutusi üleeuroopaliste võrkude loomise rahastamisel. Vastavalt Ö kõnealusele Õ artiklile võib ühenduse toetust anda ühist huvi pakkuvatele projektidele, mis on kindlaks määratud nimetatud suuniste raames.ê 2236/95 põhjendus 5 (kohandatud)(3) Tuleks kehtestada üleeuroopaliste võrkude ühendusepoolset rahastamist käsitlevad üldeeskirjad, tehes seeläbi võimalikuks artikli Ö 155 Õ kohaldamise.ê 2236/95 põhjendus 8(4) Üleeuroopaliste võrkude rahastamisel tuleks suurendada erakapitali osakaalu ning arendada riikliku ja erasektori koostööd.ê 2236/95 põhjendus 9(5) Ühenduse toetust võib eelkõige anda teostatavusuuringute, laenutagatiste või intressitoetustena. Nimetatud toetused ja tagatised on eelkõige seotud Euroopa Investeerimispangalt või muudelt riiklikelt või erarahaasutustelt saadava rahalise toetusega. Teatavatel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib kaaluda investeeringute otsetoetuste andmist.ê 2236/95 põhjendus 10 (kohandatud)(6) Euroopa Investeerimisfond ja muud rahaasutused Ö peaksid andma Õ laenutagatisi kommertstingimustel. Ühenduse finantsabi võib katta nende tagatiste saajate makstavad tagatissummad tervenisti või osaliselt.ê 2236/95 põhjendus 11(7) Ühenduse abi on peamiselt mõeldud projekti käivitusjärgus tekkida võivate finantstakistuste ületamiseks.ê 2236/95 põhjendus 12 ja 807/2004 põhjendus 2 (kohandatud)(8) On vaja määrata ühenduse abi piir investeeringu kogumaksumuse suhtes. Ö Sellest hoolimata tuleks tagada suurem ühenduse abimäära, et edendada esmatähtsate projektide piiriüleste ühenduste lõpuleviimist. Õê 807/2004 põhjendus 5(9) Avaliku ja erasektori partnersuhete (või avaliku ja erasektori vahelise muude koostöövormide) kehtestamine nõuab institutsionaalsetelt investoritelt kindlat rahalist kohustust, mis on erakapitali suurendamiseks piisavalt ligitõmbav. Ühenduse finantsabi andmine mitmeaastasel alusel kõrvaldaks ebaselguse, mis aeglustab projekti arengut. Seetõttu tuleb võtta meetmeid finantsabi andmiseks mitmeaastase õigusliku kohustuse alusel välja valitud projektidele.ê 2236/95 põhjendus 13 (kohandatud)(10) Ühenduse abi Ö tuleks Õ anda projektidele selle alusel, mil määral nad aitavad kaasa asutamislepingu artikli Ö 154 Õ eesmärkide ja muude asutamislepingu artiklis Ö 155 Õ nimetatud suuniste eesmärkide ja prioriteetide saavutamisele. Tuleks arvesse võtta ka muid asjaolusid, nagu ergutav mõju riiklikele ja erafinantseeringutele, projektide otsesed ja kaudsed sotsiaal-majanduslikud mõjud, eelkõige tööhõive osas, ja keskkonnamõjud.ê 1655/1999 põhjendus 4 (kohandatud)(11) Sellest rahastamisvormist kogemuste saamiseks on asjakohane lubada riskikapitali osalust kuni 1 protsendini ajavahemiku 2000-2006 kogusummast investeerimisfondides, mis esmajoones pakuvad riskikapitali üleeuroopalise võrgu projektidele. Seda määra võib suurendada 2 protsendini pärast selle vahendi toimimise ülevaatamist. Samuti on asjakohane uurida selle võimalikku edaspidist laiendamist.ê 1655/1999 põhjendus 5(12) Läbipaistvuse suurendamiseks ja pikaajaliste oluliste finantsvajadustega projektide või projektirühmade ootuste täitmiseks on soovitav koostada teatavate sektorite või alade jaoks mitmeaastased näidisprogrammid: Nendes programmides peaks märkima iga-aastase ja kogu abi suuruse, mis antakse kindlaksmääratud ajavahemikul sellisele projektile või projektide rühmale, ja mis peaks olema aluseks iga-aastastele otsustele anda rahalist abi iga-aastaste eelarveassigneeringute raames, kui need järgivad asjakohaseid soovituslikke mitmeaastasi programme. Nendes programmides märgitud iga-aastased summad ei tekita eelarvelisi kohustusi.ê 2236/95 põhjendus 14(13) Komisjon peab hoolikalt hindama projektide potentsiaalset majanduslikku elujõulisust kulude ja tulude analüüsi ja muude asjakohaste kriteeriumide alusel, samuti nende rahalist tasuvust.ê 2236/95 põhjendus 15 (kohandatud)(14) Vastavalt asutamislepingu artikli Ö 155 Õ lõike 1 Ö kolmandale taandele Õ antav ühenduse finantstoetus peab olema kooskõlas ühenduse poliitikaga eelkõige võrkude osas ning keskkonnakaitse, konkurentsi ja riigihankelepingute sõlmimise suhtes. Keskkonnakaitse Ö peaks Õ sisaldama keskkonnamõju hindamist.ê 2236/95 põhjendus 16(15) On vaja selgitada liikmesriikide ja komisjoni finantskontrolli alased õigused ja kohustused.ê 2236/95 põhjendus 17(16) Komisjon peab tagama kõikide üleeuroopalisi võrke mõjutavate ühenduse toimingute nõuetekohase kooskõlastamise, eelkõige üleeuroopaliste võrkude rahastamise kooskõlastamise struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide, Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa Investeerimispanga kaudu toimuva rahastamisega.ê 2236/95 põhjendus 18(17) Tuleks ette näha ühenduse toetuse sobivad hindamis-, järelevalve- ja kontrollimeetodid.ê 2236/95 põhjendus 19(18) Tuleks tagada rahastatavaid toiminguid käsitlev asjakohane teave, nende toimingute avalikustamine ja läbipaistvus.ê 1655/1999 põhjendus 12 (kohandatud)(19) Arvestades üleeuroopaliste võrkude tähtsust, on asjakohane lisada Ö käesolevasse Õ määrusesse Ö 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkulepe, Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta[10], punkt 33 Õ tähenduses finantsraamistik 4 600 miljoni euro ulatuses määruse rakendamiseks ajavahemikul 2000- 2006.ê 1655/1999 põhjendus 13 (kohandatud)(20) On asjakohane, et nõukogu vaatab üle, kas jätkata või muuta Ö käesolevale Õ määrusele vastavaid meetmeid üksikasjaliku aruande alusel, mille komisjon esitab enne 2006. aasta lõppu.ê(21) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[11],ê 2236/95ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:ê 2236/95 (kohandatud)Artikkel 1Mõisted ja reguleerimisalaKäesolev määrus määratleb tingimused ja korra, mille alusel antakse ühenduse abi asutamislepingu artikli Ö 155 Õ lõike 1 Ö kolmandas taandes Õ nimetatud ühist huvi pakkuvatele projektidele üleeuroopaliste transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energeetika infrastruktuuri võrkude valdkonnas.Artikkel 2AbikõlblikkusÜhenduse abi võib anda ainult ühist huvi pakkuvatele projektidele (edaspidi “projektid”), mis on kindlaks määratud asutamislepingu artikli Ö 155 Õ lõike 1 Ö esimeses taandes Õ nimetatud suunistes.Abikõlblikud on ka projektide osad, kui need on tehniliselt ja finantsiliselt iseseisvad.ê 1655/1999 art 1 punkt 3 (kohandatud)Artikkel 3Abi vormid1. Ühenduse abi võib projektidele anda ühes või enamas järgmises vormis:a) projektidega seotud uuringute kaasfinantseerimine, sealhulgas eel-, teostatavus- ja hindamisuuringud ja muud nende uuringutega seotud tehnilised toetusmeetmed. Ühenduse osalus ei või üldiselt ületada 50 % uuringu kogumaksumusest. Ö Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib ühenduse osalus komisjoni algatusel ja asjaomase liikmesriigi nõusolekul olla suurem kui 50 % kogumaksumusest; Õê 1655/1999 art 1 punkt 3b) Euroopa Investeerimispangast või muudest riiklikest või erafinantsasutustest saadav laenude intressitoetus. Üldjuhul ei tohi intressitoetuse kestus ületada viit aastat;c) Euroopa Investeerimisfondi või muude finantsasutuste laenutagatiste tasude osaline tasumine;d) nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel investeeringute otsetoetused;ê 1655/1999 art 1 punkt 3 (kohandatud)e) riskikapitali osalus investeerimisfondides või samaväärsetes finantseerimisasutustes, mis esmajoones pakuvad riskikapitali üleeuroopalistele võrguprojektidele ja mis hõlmavad olulist erasektori investeeringut; selline riskikapitali osalus ei ületa 1 % artikli Ö 19 Õ kohastest eelarvelistest vahenditest. Artikli 18 lõikes 2 ette nähtud korras võib seda määra suurendada 2 protsendini alates aastast 2003 sõltuvalt selle vahendi toimimise ülevaatest, mille komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Ö Osaluse võib teha otse fondi või samaväärsesse finantseerimisasutusse või sama fondi haldurite hallatavasse ühisinvesteeringuvahendisse. Õ Selle riskikapitali osaluse täpsem kord on sätestatud Ö I Õ lisas.Ö 2. Lõikes 1 nimetatud Õ ühenduse abi ühendatakse vajaduse korral omavahel, et võimalikult ökonoomselt kasutatavate eelarvevahendite mõju oleks maksimaalne.Ö 3. Lõikes 1 Õ nimetatud ühenduse abi vorme kasutatakse valikuliselt, et oleks võimalik arvesse võtta asjaomaste eri tüüpi võrkude eriomadusi ja tagada, et abi ei põhjustaks asjaomase sektori ettevõtjate vahel konkurentsimoonutusi.Ö 4. Õ Transpordi infrastruktuuri projektide rahastamist artiklis Ö 19 Õ nimetatud ajavahemiku jooksul Ö tuleb Õ kasutada nii, et vähemalt 55 % antakse raudteeprojektidele (kaasa arvatud kombineeritud vedu) ja kuni 25 % maanteeprojektidele.Ö 5. Õ Komisjon toetab erafinantseerimisallikate kasutamist käesoleva määruse alusel rahastatavate projektide puhul, kui ühenduse rahastamisvahendi mitmekordistavat mõju saab suurendada avaliku sektori ja erasektori koostöös. Komisjon vaatab iga juhtumi eraldi läbi, võttes vajaduse korral arvesse võimalikku alternatiivi, mis rahastatakse täielikult riigi vahenditest. Iga projekti puhul on asutamislepingu kohaselt nõutav asjaomase liikmesriigi toetus.ê 2236/95 art 5Artikkel 4Ühenduse abi andmise tingimused1. Ühenduse abi antakse põhimõtteliselt ainult siis, kui projekti rakendamisel esineb finantsilisi takistusi.2. Ühenduse abi ei või ületada projekti käivitamiseks vajalikuks peetud miinimumsummat.ê 807/2004 art 1 punkt 1 alapunkt a (kohandatud)3. Käesoleva määruse kohaselt antava ühenduse abi kogusumma ei tohi ületada 10 % investeeringute üldmaksumusest, olenemata valitud sekkumise vormist. Siiski võib ühenduse abi kogusumma moodustada erandkorras 20 % investeeringute üldmaksumusest järgmistel juhtudel:a) satelliitsidel põhinevaid asukoha määramise ja navigatsioonisüsteeme puudutavad projektid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1692/96/EÜ artiklis 17[12];b) esmatähtsad energiavõrguprojektid;c) ühist üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide osad eeldusel, et projektid käivitatakse enne 2010. aastat, mis on määratletud otsuse nr 1692/96/EÜ III lisas eesmärgiga kõrvaldada kitsaskohad ja/või täita puuduvad lõigud, kui sellised lõigud on piiriülesed või loodustõkete ülesed, ning aitavad kaasa siseturu lõimimisele laienenud ühenduses, edendavad ohutust, tagavad riiklike võrkude koostalitlusvõime ja/või aitavad oluliselt kaasa tasakaalustamatuse vähendamisele transpordiliikide vahel kõige keskkonnahoidlikumate liikide kasuks. Nimetatud määrad diferentseeritakse vastavalt teiste riikide, eriti naaberliikmesriikide tulude järgi.ê 1159/2005 art 1 (kohandatud)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1336/97/EÜ[13] I lisas määratletud ühist huvi pakkuvate projektide puhul võib ühenduse poolt käesoleva määruse alusel antava abi kogusumma ulatuda 30 % ni investeeringute üldmaksumusest.ê 2236/954. Käesoleva määrusega ettenähtud rahalisi vahendeid ei tohi põhimõtteliselt eraldada projektidele või projektijärkudele, mis saavad toetusi muudest ühenduse rahastamisallikatest.ê 807/2004 art 1 punkt 1 alapunkt b5. Lõikes 3 nimetatud projektide korral on käesoleva määruse piires õiguslik kohustus mitmeaastane ning eelarvelised kulukohustused täidetakse aastamaksetena.ê 1655/1999 art 1 punkt 5 (kohandatud)Artikkel 5Ühenduse mitmeaastane näidisprogramm1. Piiramata artikli 6 kohaldamist ja selleks et tõhustada ühenduse tegevust, võib komisjon artikli Ö 18 lõikes 2 viidatud Õ korras koostada sektorite kaupa mitmeaastase näidisprogrammi (edaspidi “programm”) asutamislepingu artikli 155 Ö lõikes 1 Õ nimetatud suuniste alusel. Programm põhineb vastavalt artiklile 8 esitatud rahalise abi taotlustel ja selles tuleb arvesse võtta liikmesriikide antud teavet, eelkõige artiklis 9 loetletud andmeid.ê 1655/1999 art 1 punkt 52. Programm koosneb eranditult ühist huvi pakkuvatest projektidest ja/või ühist huvi pakkuvate projektide rühmadest, mis on eelnevalt kindlaks määratud asutamislepingu artikli 155 lõikes 1 nimetatud suuniste raames; konkreetsed valdkonnad vajavad pikaajalist märkimisväärset rahastamist.ê 1655/1999 art 1 punkt 5 (kohandatud)3. Igale projektile või projektide rühmale määrab programm rahalise abi andmise soovitusliku summa eelarvepädevate institutsioonide iga-aastaste otsuste kohaselt. Mitmeaastasteks näidisprogrammideks ei kasutata üle 75 % artikli Ö 19 Õ kohastest eelarvelistest vahenditest.4. Programm on võrdlusaluseks iga-aastaste otsuste tegemisel, millega määratakse ühenduse abi projektidele iga-aastaste eelarveassigneeringute piires. Komisjon teatab korrapäraselt artikli Ö 18 lõikes 1 Õ nimetatud komiteele programmide edenemisest ja kõigist otsustest, mis komisjon võtab Ö nendele projektidele Õ ühenduse abi jagamise kohta. Komisjoni esialgse eelarveprojekti tõendavate dokumentide hulgas on aruanne iga mitmeaastase näidisprogrammi rakendamise edenemise kohta vastavalt Nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[14].Programmi kohta tuleb teha vahekokkuvõte, arvestades vähemalt Ö projektide Õ tõhusat edenemist, ja seda vajaduse korral muuta artikli Ö 18 lõikes 2 viidatud Õ korras.ê 1655/1999 art 1 punkt 5Programmis märgitakse ära ka teised kõnealuste projektide rahastamise allikad, eriti muud ühenduse vahendid ja Euroopa Investeerimispank.ê 1655/1999 art 1 punkt 5 (kohandatud)5. Juhul kui Ö projektide Õ rakendamises tehakse olulisi muudatusi, teatab asjaomane liikmesriik sellest viivitamata komisjonile.Nende muudatuste tõttu vajalikuks osutuda võivate muudatuste üle programmiga Ö projektidele Õ kehtestatud soovituslikes kogusummades otsustatakse artikli Ö 18 lõikes 2 viidatud Õ korras.ê 2236/95 (kohandatud)Artikkel 6Ö Projektide Õ valikukriteeriumid1. Projekte toetatakse vastavalt sellele, mil määral nad aitavad kaasa asutamislepingu artikli Ö 154 Õ eesmärkide ja asutamislepingu artiklis Ö 155 Õ lõikes 1 nimetatud suuniste eesmärkide ja prioriteetide saavutamisele.ê 1655/1999 art 1 punkt 6 (kohandatud)Ö 2. Õ Käesoleva määruse rakendamisel tagab komisjon oma ühenduse abi andmise otsuste vastavuse prioriteetidele, mis on sätestatud eri sektorite kohta asutamislepingu artikli 155 lõike 1 kohaselt kehtestatud suunistes. See hõlmab vastavust kõigile nõuetele, mille need suunised võivad sätestada kogu ühenduse abi osatähtsuse kohta.ê 2236/95 (kohandatud)Ö 3. Õ Ühenduse abi eraldatakse projektidele, mis eeldatavalt on majanduslikult elujõulisused, aga mille rahalist tasuvust peetakse taotluse esitamise ajal ebapiisavaks.Ö 4. Õ Ühenduse abi andmise otsuses tuleks arvestada ka:a) projekti küpsust,b) ühenduse sekkumise ergutavat mõju riiklikele ja erafinantseeringutele,c) finantsraamistiku usaldatavust,d) otseseid ja kaudseid sotsiaalmajanduslikke mõjusid, eelkõige tööhõive osas,e) keskkonnamõjusid.Ö 5. Õ Eelkõige piiriüleste projektide puhul võetakse arvesse ka projekti eri osade ajakava kooskõlastamist.ê 2236/95Artikkel 7VastavusKäesoleva määruse kohaselt finantseeritavad projektid peavad olema kooskõlas ühenduse õigusega ja ühenduse poliitikaga, eelkõige keskkonnakaitse, konkurentsi ja riigihankelepingute sõlmimise osas.ê 1655/1999 art 1 punkt 7 (kohandatud)Artikkel 8Finantsabi taotluste esitamineFinantsabi taotlusi esitavad komisjonile asjaomased liikmesriigid või liikmesriigi/liikmesriikide nõusolekul otseselt asjaga seotud avalikud või eraettevõtjad või asutused.Ö Komisjon teeb kindlaks asjaomaste liikmesriikide nõusoleku. Õê 2236/95Artikkel 9Taotluste hindamiseks ja identifitseerimiseks vajalikud andmedê 2236/95 (kohandatud)1. Kõik finantsabi taotlused peavad sisaldama kogu teavet, mida on vaja projekti uurimiseks vastavalt artiklitele Ö 4 Õ, 6 ja 7, eelkõige:a) kui taotlus käsitleb projekti:Ö i) Õ projekti elluviimise eest vastutav asutus Ö ; ÕÖ ii) Õ kõnealuse projekti kirjeldus ja ühenduse kavandatava abi vorm Ö ; ÕÖ iii) Õ projekti kulude-tulude analüüsi tulemused, sealhulgas eeldatava majandusliku elujõulisuse ja rahalise tasuvuse analüüsi tulemused Ö ; ÕÖ iv) Õ projekti suunistejärgne asend transpordivõrgu telgjoonte ja sõlmpunktide suhtes Ö ; ÕÖ v) Õ vastavus regionaalplaneeringule Ö ; ÕÖ vi) Õ keskkonnamõju kokkuvõtlik kirjeldus vastavalt nõukogu direktiivile 85/337/EMÜ[15] toimunud hindamiste alusel Ö ; ÕÖ vii) Õ kinnitus, et on uuritud muid riikliku ja erafinantseerimise võimalusi, sealhulgas Euroopa Investeerimisfondist ja Euroopa Investeerimispangast Ö ; Õê 1655/1999 art 1 punkt 8 (kohandatud)Ö viii) Õ eurodes või omavääringus esitatud rahastamiskava, kus on loetletud kõik finantsplaani osad, sealhulgas ühenduselt taotletud finantsabi mitmesugustes artikli Ö 3 lõikes 1 Õ nimetatud vormides ning kohalikelt, piirkondlikelt või riiklikelt valitsusasutustelt, samuti eraviisilistest allikatest taotletud ning juba saadud abi;ê 2236/95b) uuringutega seotud taotluse korral uuringute siht ja eesmärk ning kavandatud meetodid ja võtted;c) tööde esialgne ajakava;d) meetmete kirjeldus, mida asjaomased liikmesriigid kasutavad taotletud rahaliste vahendite kasutamise kontrollimiseks.ê 1655/1999 art 1 punkt 92. Taotlejad esitavad komisjonile kogu nõutava asjakohase lisateabe, nagu parameetrid, suunised ja oletused, millel põhineb kulude ja tulude analüüs.ê 2236/953. Komisjon võib taotluste hindamiseks paluda erialast nõu, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga arvamust.ê 1655/1999 art 1 punkt 10 (kohandatud)Artikkel 10Finantsabi andmineKomisjon otsustab asutamislepingu artikli 274 kohaselt anda käesoleva määruse alusel finantsabi hinnangu põhjal, mille ta annab taotlusele vastavalt valikukriteeriumidele. Artikli Ö 5 Õ kohaselt koostatud asjakohases mitmeaastases näidisprogrammis esitatud projektide puhul teeb komisjon iga aasta otsuse anda abi selles programmis ettenähtud soovituslike summade piires. Muude projektide puhul võetakse meetmed artikli Ö 18 lõikes 2 viidatud Õ korras. Komisjon teatab oma otsuse vahetult abisaajatele ja liikmesriikidele.ê 2236/95Artikkel 11Finantssätted1. Ühenduse abi võib katta üksnes projektiga seotud kulusid, mida abisaajad või projekti elluviimise eest vastutavad kolmandad isikud kannavad.2. Kulutusi, mis on tehtud enne kuupäeva, mil komisjon sai finantsabi taotluse, ei kaeta.3. Artikli 10 alusel tehtud komisjoni finantsabi andmise otsused on siduvad kui kohustused eelarves määratud kulutuste tegemiseks.4. Üldjuhul tehakse maksed ettemaksetena, vahemaksetena ja lõppmaksena. Ettemakse, mis tavaliselt ei ületa 50 % esimesest iga-aastasest osarahast, makstakse siis, kui abitaotlus on rahuldatud. Vahemaksed tehakse maksetaotluste alusel, võttes arvesse projekti rakendamisel või uuringute tegemisel saavutatud edu ja vajaduse korral arvestades rahastamiskavasid, mis on rangelt ja läbipaistvuse põhimõtet järgides läbi vaadatud.5. Maksete puhul tuleb arvesse võtta asjaolu, et infrastruktuuri projekte viiakse ellu mitme aasta jooksul ning seetõttu tuleb ette näha ka mitmeaastane finantseerimine.6. Komisjon teeb lõppmakse pärast seda, kui on heaks kiitnud abisaaja esitatud projekti või uuringu lõpparuande, kus on loetletud kõik tegelikud kulutused.ê 1655/1999 art 1 punkt 11 (kohandatud)7. Komisjon kehtestab Ö vastavalt Õ artikli Ö 18 lõikes 2 viidatud Õ korrale raamistiku intressitoetuste, laenutagatistoetuste ning riskikapitali osaluse maksmise korrale, ajakavale ja määrale investeerimisfondide või samaväärsete finantseerimisasutuste jaoks, kes esmajoones pakuvad riskikapitali üleeuroopalistele võrguprojektidele.ê 2236/95Artikkel 12Finantskontrollê 1655/1999 art 1 punkt 12 alapunkt a (kohandatud)1. Selleks et tagada käesoleva määruse Ö alusel Õ rahastatud projektide edukas lõpuleviimine, võtavad liikmesriigid ja komisjon oma pädevusalas vajalikud meetmed, et:ê 2236/95 (kohandatud)Ö a) Õ kontrollida korrapäraselt, et ühenduse rahastatud projektid ja uuringud on korrektselt teostatud Ö ; ÕÖ b) Õ vältida eeskirjade eiramist ja võtta meetmeid selle vastu Ö ; Õê 1655/1999 art 1 punkt 12 alapunkt b (kohandatud)Ö c) Õ vastavalt komisjoni vastuvõetud eeskirjadele tagasi maksta summasid, mis on kaotatud eeskirjade eiramise tõttu, sealhulgas viiviseid hilinenud tagasimaksetelt. Kui liikmesriik/liikmesriigid ja/või korraldav ametiasutus ei tõenda, et nad ei ole eeskirjade eiramise eest vastutavad, vastutab liikmesriik alusetult makstud summade tagasimaksmise eest.ê 2236/952. Liikmesriigid teatavad komisjonile võetud meetmetest ja edastavad komisjonile projektide ja uuringute tõhusa rakendamise tagamiseks loodud juhtimis- ja kontrollsüsteemi kirjelduse.3. Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks kõik projektide kontrollimisega seotud asjakohased siseriiklikud aruanded.ê 2236/95 (kohandatud)4. Ilma et see piiraks liikmesriikide poolt vastavalt siseriiklikele õigus- ja haldusnormidele võetud kontrollimeetmete kohaldamist, ning ilma et see piiraks asutamislepingu artikli Ö 246 Õ kohaldamist või asutamislepingu artikli Ö 279 Õ alusel võetud kontrollimeetmete kohaldamist, võivad komisjoni ametnikud või teenistujad teha käesoleva määruse kohaselt rahastatud projektide suhtes kohapealset kontrolli, sealhulgas pistelist kontrolli, ja läbi vaadata kontrollisüsteemi ja meetmed, mille on kehtestanud riigiasutused, kes teatavad komisjonile selleks võetud meetmetest.ê 2236/955. Enne kohapealset kontrollimist teatab komisjon sellest asjaomasele liikmesriigile, et saada vajalikku abi. Komisjoni kohapealne etteteatamata kontrollimine korraldatakse vastavalt kokkulepetele, mis on saavutatud vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätetele. Asjaomase liikmesriigi ametnikud või teenistujad võivad niisugustest kontrollimisest osa võtta.Komisjon võib asjaomaselt liikmesriigilt nõuda kohapealset kontrolli, et kontrollida maksetaotluste nõuetekohasust. Komisjoni ametnikud või teenistujad võivad kontrollimisest osa võtta ja peavad seda tegema, kui asjaomane liikmesriik seda nõuab.Komisjon tagab, et kõik kontrollimised tehakse kooskõlastatult, selleks et vältida samal ajavahemikul samasisulisi korduvkontrolle. Asjaomane liikmesriik ja komisjon vahetavad viivitamata asjakohast teavet kontrollimise tulemuste kohta.ê 1655/1999 art 1 punkt 12 alapunkt c6. Kui ühenduse abi antakse otseselt kaasatud avalikele või eraettevõtjatele või asutustele, rakendab komisjon kontrollimeetmeid koostöös liikmesriikidega asjakohasel viisil.ê 1655/1999 art 1 punkt 12 alapunkt d7. Vastutavad organid või ametiasutused ja otseselt kaasatud avalikud või eraettevõtjad või asutused hoiavad komisjoni jaoks alles kõik projekti kulutusi tõendavad dokumendid viie aasta jooksul pärast vastava projekti raames tehtud viimast väljamakset.ê 2236/95Artikkel 13Abi vähendamine, peatamine ja tühistamine1. Kui toimingu elluviimine ei õigusta osa või kogu eraldatud finantsabi, vaatab komisjon juhtumi läbi, nõudes eelkõige seda, et liikmesriik või liikmesriigi poolt toimingu elluviimiseks määratud ametiasutused või asutused esitaksid omapoolsed märkused kindlaksmääratud aja jooksul.2. Pärast lõikes 1 nimetatud uurimist võib komisjon asjakohasele toimingu jaoks antavat abi vähendada, selle peatada või tühistada, kui uurimise käigus tuleb ilmsiks eeskirjade eiramine või abi andmise otsusega ettenähtud tingimuse täitmata jätmine, või mis tahes oluline muudatus, mis avaldab mõju projekti olemusele või rakendamisele ja mille kohta ei taotletud komisjoni heakskiitu.Põhjendamatult makstud liigsed summad tuleb tagasi maksta.ê 1655/1999 art 1 punkt 13 (kohandatud)Ö 3. Õ Komisjon tühistab abi projektidele, mida ei ole alustatud kahe aasta jooksul pärast abi andmise otsuses märgitud alguse kuupäeva, välja arvatud komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud juhud.ê 2236/95 (kohandatud)Ö 4. Õ Iga alusetult makstud summa makstakse komisjonile tagasi.ê 807/2004 art 1 punkt 2 (kohandatud)Ö 5. Õ Kui 10 aasta jooksul pärast rahalise abi andmist ei ole kõnealust tegevust lõpule viidud, võib komisjon nõuda väljamakstud abi tagastamist, tuginedes proportsionaalsuse põhimõttele ning võttes arvesse kõiki asjakohaseid tegureid.ê 1655/1999 art 1 punkt 14 (kohandatud)Artikkel 14KooskõlastamineKomisjon tagab vastavalt käesolevale määrusele ettevõetud projektide ja artikli Ö 5 Õ lõikes 1 nimetatud programmide ning ühenduse eelarve, Euroopa Investeerimispanga (EIP), Euroopa Investeerimisfondi ja teiste rahastamisvahendite toetusel ettevõetud projektide vahelise kooskõla ja vastavuse.ê 1655/1999 art 1 punkt 15Artikkel 15Eelhindamine, järelevalve ja järelhindamine1. Liikmesriigid ja komisjon tagavad käesoleva määruse alusel elluviidavate projektide tõhusa järelevalve ja hindamise. Projekte võib kohandada vastavalt järelevalve ja hindamise tulemustele.2. Selleks et tagada ühenduse abi tõhusus, jälgivad komisjon ja asjaomased liikmesriigid vajaduse korral koostöös EIPga või muude sobivate asutustega süstemaatiliselt projektide edukust.ê 1655/1999 art 1 punkt 15 (kohandatud)3. Abitaotluse laekumisel ja enne selle rahuldamist teeb komisjon eelhindamise, et hinnata projekti vastavust artiklites Ö 4 Õ ja 6 sätestatud tingimustele ja kriteeriumidele. Vajaduse korral kutsub komisjon hindamises osalema Euroopa Investeerimispanga või muud asjakohased asutused.ê 1655/1999 art 1 punkt 154. Komisjon ja liikmesriigid annavad hinnangu projektide elluviimise viisi ning mõju kohta, et hinnata, kas esialgseid eesmärke on võimalik saavutada või kas esialgsed eesmärgid on saavutatud. Hindamine hõlmab muu hulgas projektide keskkonnamõju, võttes arvesse kehtivaid ühenduse õigusakte. Komisjon võib pärast konsulteerimist asjaomase liikmesriigiga samuti nõuda, et abisaaja esitaks konkreetse hinnangu käesoleva määruse alusel toetatavatele projektidele või projektide rühmadele või annaks talle selliste projektide hindamiseks vajalikku teavet ja abi.5. Järelevalvet tehakse vajaduse korral materiaalsete ja finantsnäitajate alusel. Näitajad on seotud projektide ja nende eesmärkide eripäraga. Need esitatakse viisil, mis näitaks:ê 1655/1999 art 1 punkt 15 (kohandatud)Ö a) Õ projekti järku, milleni on algselt ettenähtud plaani või tegevuseesmärke silmas pidades jõutud Ö ; ÕÖ b) Õ juhtimisel saavutatud edu ja kõiki sellega seotud probleeme.ê 1655/1999 art 1 punkt 156. Komisjon võtab individuaalseid abitaotlusi läbi vaadates arvesse käesoleva artikliga kooskõlas korraldatud eel- ja järelhindamiste tulemusi.7. Lõigetega 4 ja 5 ettenähtud hindamise ja järelevalve kord kehtestatakse projektide heakskiitmise otsustes ja/või finantsabi käsitlevates lepingutingimustes.ê 2236/95Artikkel 16Teave ja selle avalikustamineê 1655/1999 art 1 punkt 16 (kohandatud)1. Komisjon esitab aastaaruande käesoleva määruse alusel tehtavate toimingute kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Ö Euroopa Õ majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele nende kinnituse saamiseks. See aruanne sisaldab määruse eri reguleerimisalades ühenduse abiga saavutatud tulemuste hinnangu esialgseid eesmärke silmas pidades, samuti peatüki jooksvate mitmeaastaste programmide olemuse ja rakendamise kohta, eelkõige võetakse arvesse artikli Ö 5 lõike 4 teises lõigus Õ ettenähtud ülevaatuseid.ê 2236/95 (kohandatud)2. Abisaajad tagavad käesoleva määruse alusel antava abi asjakohase avalikustamise, et teavitada üldsust ühenduse osast projektide elluviimisel.Ö Nad arutavad komisjoniga, kuidas avalikustamist korraldada. Õê 807/2004 art 1 punkt 3 (kohandatud)Artikkel 17Ö Rakendamine ÕKomisjon vastutab käesoleva määruse rakendamise eest.Ö Artikkel 18 ÕÖ Komitee Õ1. Komisjoni abistab komitee (edaspidi nimetatud “Komitee”).Euroopa Investeerimispank nimetab Komiteesse oma hääleõiguseta esindaja.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.ê 1655/1999 art 1 punkt 17è1 788/2004 art 1 punkt 1Artikkel 19è1 Rahastamine çê 788/2004 art 1 punkt 2Käesoleva määruse rakendamise finantsraamistik ajavahemikus 2000–2006 on 4 874,88 miljonit eurot.ê 1655/1999 art 1 punkt 17Eelarvepädev institutsioon kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi piires.ê 807/2004 art 1 punkt 4Raha eraldamine on seotud rakendamise kvalitatiivse ja kvantitatiivse tasemega.ê 1655/1999 art 1 punkt 18 (kohandatud)Artikkel 20ÜlevaatamisklauselEnne 2006. aasta lõppu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aruande saadud kogemustest käesolevas määruses ettenähtud mehhanismidega, eelkõige artiklis Ö 3 Õ ettenähtud mehhanismide ja sätetega ühenduse abi andmiseks.Ö Euroopa Parlament ja nõukogu uurivad asutamislepingu artikli 156 esimeses lõigus sätestatud korras, kas ja millistel tingimustel jätkata käesoleva määruse kohaselt võetud meetmeid pärast artiklis 19 nimetatud ajavahemiku lõppu. ÕêArtikkel 21Kehtetuks tunnistamineMäärus (EÜ) nr 2236/95 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.ê 2236/95 (kohandatud)Artikkel 22JõustumineKäesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal Õ päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaê 1655/1999 art 1 punkt 20 ja lisa (kohandatud)I LISAArtikli Ö 3 Õ lõike 1 punktis e nimetatud rakendusviisid1. Tingimused ühenduse osalemiseks riskikapitalisFinantsabi taotlused vastavalt käesoleva määruse artikli Ö 3 Õ lõike 1 punktile e sisaldavad järgmist teavet, mida artikli Ö 18 lõikes 1 Õ nimetatud komitee peab vajalikuks abi andmise otsuse alusena:ê 1655/1999 art 1 punkt 20 ja lisa-  teabekiri, mis sisaldab fondi kohustuslike dokumentide põhisätteid, kaasa arvatud tema õiguslik ja haldusstruktuur,-  fondi üksikasjalikud investeerimissuunised, kaasa arvatud andmed sihtprojektide kohta,-  teave erainvesteerijate osaluse kohta,-  teave geograafilise ulatuse kohta,-  teave fondi rahandusliku elujõulisuse kohta,-  teave investorite õiguste kohta kasutada õiguskaitsevahendeid juhul, kui fond ei järgi neile antud kohustusi,-  teave fondi väljaastumise kohta ja fondi lõpetamise kord,-  esindusõigus investorite komiteedes.Enne abi andmise otsust peab vahendav investeerimisfond või muu asjakohane finantsasutus kohustuma investeerima ühenduse osast vähemalt kaks ja pool korda suurema summa projektidesse, mis on varem kindlaks määratud ühist huvi pakkuvate projektidena vastavalt asutamislepingu artikli 155 lõike 1 esimese lõigu esimesele taandele.Riskikapitali osaluse vormis antavat ühenduse abi investeerimisfondidele või asjakohastele finantsasutustele antakse üldiselt ainult juhul, kui ühenduse osa on riski osas samaväärne teiste fondi investorite omaga.Abi saavad investeerimisfondid või asjakohased finantsasutused peavad järgima usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.2. Sekkumise piirid ja investeeringute piirmääradê 1655/1999 art 1 punkt 20 ja lisa (kohandatud)Artikli Ö 3 Õ lõike 1 punktile e vastavad osalused ei ületa 1 % artiklis Ö 19 Õ nimetatud ajavahemikuks määratud kogusummast. Seda piirmäära võib tõsta vastavalt artikli Ö 3 Õ lõike 1 punktile e.Ühenduse abi vastavalt artikli Ö 3 Õ lõike 1 punktile e ei või ületada 20 % investeerimisfondi või asjakohase finantsasutuse kogukapitalist.3. Ühenduse osaluse haldamineÜhenduse osaluse haldamise tagab Euroopa Investeerimisfond (EIF). Üksikasjalikud tingimused ühenduse abi rakendamiseks vastavalt artikli Ö 3 Õ lõike 1 punktile e, kaasa arvatud selle jälgimiseks ja kontrolliks, sätestatakse koostöölepingus komisjoni ja EIF vahel, võttes arvesse käesoleva lisa sätteid.4. Muud sättedKäesolevas määruses täpsustatud sätteid eelhindamise, järelevalve ja hindamise kohta kohaldatakse täielikult määruse artikli Ö 3 Õ lõike 1 punkti e suhtes, kaasa arvatud sätted ühenduse abi tingimuste, finantskontrolli ning abi vähendamise, peatamise ja tühistamise kohta. Muu hulgas tagatakse see vastavate sätetega komisjoni ja EIF vahelises koostöölepingus ja sobivate kokkulepetega investeerimisfondide või asjakohaste finantsasutustega, mis näevad ette vajalikud kontrollimised individuaalsete ühist huvi pakkuvate projektide puhul. Võetakse vastu asjakohased korraldused, mis võimaldavad Euroopa Kontrollikojal oma ülesannet täita, eelkõige tõestada tehtud maksete korrapärasust.Artikli Ö 3 Õ lõike 1 punkti e kohaseid makseid reguleerib artikli 11 lõige 7, piiramata artikli 11 lõike 6 kohaldamist. Pärast investeerimisperioodi lõppu või võimaluse korral varem tagastatakse ühenduse eelarvesse kõik investeeritud kapitali tulu või kasumi jaotamisest, samuti kapitali kasvutulude ning kõigi muude investoritele makstavate osade saldod.Kõik otsused pakkuda riskikapitali osalust vastavalt artikli Ö 3 Õ lõike 1 punktile e esitatakse artikli Ö 18 lõikes 1 Õ nimetatud komiteele.Komisjon teatab nimetatud komiteele korrapäraselt artikli Ö 3 Õ lõike 1 punkti e kohasest riskikapitali osaluste rakendamisest.Enne 2006. aasta lõppu esitab komisjon artikli 15 raames hinnangu artikli Ö 3 Õ lõike 1 punkti e kohaselt tehtule, eriti selle kasutamisele, selle mõjule toetatavate üleeuroopaliste võrguprojektide rakendamiseks ja erainvestorite osalemiseks rahastatud projektides._____________éII LISAKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustegaNõukogu määrus (EÜ) nr 2236/95 (EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1) |Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1655/1999 (EÜT L 197, 29.7.1999, lk 1) | Ainult artikkel 1 |Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 788/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 17) |Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 807/2004 (ELT L 143, 30.4.2004, lk 46) |Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1159/2005 (ELT L 191, 22.7.2005, lk 16) |_____________III LISAVastavustabelMäärus (EÜ) nr 2236/95 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 lg 1 | Artikkel 2 |Artikkel 4 lg 1 punkt a-e | Artikkel 3 lg 1 punkt a-e |Artikkel 4 lg 1 punkt f | Artikkel 3 lg 2 |Artikkel 4 lg 2 | Artikkel 3 lg 3 |Artikkel 4 lg 3 | Artikkel 3 lg 4 |Artikkel 4 lg 4 | Artikkel 3 lg 5 |Artikkel 5 | Artikkel 4 |Artikkel 5a | Artikkel 5 |Artikkel 6 lg 1 | Artikkel 6 lg 1 |Artikkel 6 lg 1a | Artikkel 6 lg 2 |Artikkel 6 lg 2 | Artikkel 6 lg 3 |Artikkel 6 lg 3 sissejuhatus | Artikkel 6 lg 4 sissejuhatus |Artikkel 6 lg 3 esimene taane | Artikkel 6 lg 4 punkt a |Artikkel 6 lg 3 teine taane | Artikkel 6 lg 4 punkt b |Artikkel 6 lg 3 kolmas taane | Artikkel 6 lg 4 punkt c |Artikkel 6 lg 3 neljas taane | Artikkel 6 lg 4 punkt d |Artikkel 6 lg 3 viies taane | Artikkel 6 lg 4 punkt e |Artikkel 6 lg 4 | Artikkel 6 lg 5 |Artikkel 7 | Artikkel 7 |Artikkel 8 esimene lause | Artikkel 8 esimene lõik |Artikkel 8 teine lause | Artikkel 8 teine lõik |Artikkel 9 lg 1 sissejuhatavad sõnad | Artikkel 9 lg 1 sissejuhatavad sõnad |Artikkel 9 lg 1 punkt a sissejuhatavad sõnad | Artikkel 9 lg 1 punkt a sissejuhatavad sõnad |Artikkel 9 lg 1 punkt a esimene taane | Artikkel 9 lg 1 punkt a alapunkt i |Artikkel 9 lg 1 punkt a teine taane | Artikkel 9 lg 1 punkt a alapunkt ii |Artikkel 9 lg 1 punkt a kolmas taane | Artikkel 9 lg 1 punkt a alapunkt iii |Artikkel 9 lg 1 punkt a neljas taane | Artikkel 9 lg 1 punkt a alapunkt iv |Artikkel 9 lg 1 punkt a viies taane | Artikkel 9 lg 1 punkt a alapunkt v |Artikkel 9 lg 1 punkt a kuues taane | Artikkel 9 lg 1 punkt a alapunkt vi |Artikkel 9 lg 1 punkt a seitsmes taane | Artikkel 9 lg 1 punkt a alapunkt vii |Artikkel 9 lg 1 punkt a kaheksas taane | Artikkel 9 lg 1 punkt a alapunkt viii |Artikkel 9 lg 1 punkt b, c ja d | Artikkel 9 lg 1 punkt b, c ja d |Artikkel 9 lg 2 ja 3 | Artikkel 9 lg 2 ja 3 |Artikkel 10 ja 11 | Artikkel 10 ja 11 |Artikkel 12 lg 1 sissejuhatavad sõnad | Artikkel 12 lg 1 sissejuhatavad sõnad |Artikkel 12 lg 1 esimene taane | Artikkel 12 lg 1 punkt a |Artikkel 12 lg 1 teine taane | Artikkel 12 lg 1 punkt b |Artikkel 12 lg 1 kolmas taane | Artikkel 12 lg 1 punkt c |Artikkel 12 lg 2-7 | Artikkel 12 lg 2-7 |Artikkel 13 lg 1 ja 2 | Artikkel 13 lg 1 ja 2 |Artikkel 13 lg 2a | Artikkel 13 lg 3 |Artikkel 13 lg 3 | Artikkel 13 lg 4 |Artikkel 13 lg 4 | Artikkel 13 lg 5 |Artikkel 14 | Artikkel 14 |Artikkel 15 lg 1- 4 | Artikkel 15 lg 1- 4 |Artikkel 15 lg 5 sissejuhatavad sõnad | Artikkel 15 lg 5 sissejuhatavad sõnad |Artikkel 15 lg 5 esimene taane | Artikkel 15 lg 5 punkt a |Artikkel 15 lg 5 teine taane | Artikkel 15 lg 5 punkt b |Artikkel 15 lg 6 ja 7 | Artikkel 15 lg 6 ja 7 |Artikkel 16 lg 1 | Artikkel 16 lg 1 |Artikkel 16 lg 2 esimene lause | Artikkel 16 lg 2 esimene lõik |Artikkel 16 lg 2 teine lause | Artikkel 16 lg 2 teine lõik |Artikkel 17 lg 1 | Artikkel 17 |Artikkel 17 lg 2 esimene lause | Artikkel 18 lg 1 esimene lõik |Artikkel 17 lg 2 teine lause | Artikkel 18 lg 1 teine lõik |Artikkel 17 lg 3 | Artikkel 18 lg 2 |Artikkel 17 lg 4 | - |Artikkel 18 | Artikkel 19 |Artikkel 19 esimene lause | Artikkel 20 esimene lõik |Artikkel 19 teine lause | Artikkel 20 teine lõik |- | Artikkel 21 |Artikkel 20 | Artikkel 22 |Lisa | I lisa |- | II lisa |- | III lisa |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku II lisa.[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT C […], […], lk […].[7] ELT C […], […], lk […].[8] EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1.[9] Vt lisa II.[10] Ö EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Õ[11] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[12] EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1.[13] EÜT L 183, 11.7.1997, lk 12.[14] ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.[15] EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40.