title: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta

text:
               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.1.2016
            COM(2016) 31 final
            2016/0014(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
            mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta
            (EMPs kohaldatav tekst)
            {SWD(2016) 9 final}{SWD(2016) 10 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Autotööstustoodete tüübikinnituse õigusraamistik hõlmab kolme sõidukikategooriat: mootorsõidukid ja nende haagised, mootorrattad ja traktorid. Käesoleva ettepaneku eesmärk on vaadata läbi mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnituse õigusraamistik. Ülejäänud kahe sõidukikategooria õigusraamistik vaadati põhjalikult läbi juba 2013. aastal.

               Praegu reguleerib mootorsõidukitele ja nende haagistele tüübikinnituse andmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ (edaspidi „raamdirektiiv”)
                  1
               . Kõnealune raamistik on ette nähtud selleks, et lihtsustada mootorsõidukite ja nende haagiste vaba liikumist siseturul ühtlustatud nõuete kehtestamisega keskkonna ja turvalisusega seotud ühiste eesmärkide saavutamiseks. Direktiiv 2007/46/EÜ hõlmab reisijate veoks (M-kategooria) ja kaupade veoks (N-kategooria) ettenähtud mootorsõidukeid, nende haagiseid (O-kategooria) ning nende süsteeme ja osi. See direktiiv annab raamistiku, mille kohaselt kehtivad eraldi õigusaktid konkreetsete ohutus- ja keskkonnanõuetega. Need õigusaktid sisaldavad suurt hulka üksikasjalikke tehnilisi nõudeid eri sõidukitüüpidele, süsteemidele ja osadele.

               Osana komisjoni poolt tegevuskavas CARS2020
                  2
                võetud kohustustest tugevama, konkurentsivõimelisema ja jätkusuutlikuma Euroopa autotööstuse nimel tehti ELi mootorsõidukite tüübikinnitusraamistikule 2013. aastal ulatuslik toimivuskontroll. Kontroll kinnitas, et ELi tüübikinnitusraamistik on asjakohane peamiste eesmärkide saavutamiseks ühtlustamise, siseturu tulemusliku toimimise ja ausa konkurentsi valdkonnas. Ühtlasi leiti aga, et erinevused nõuete tõlgendamises ja rakendamise ranguses liikmesriigiti vähendavad raamistiku kasulikku mõju. Selles toimivuskontrolli käsitlevas komisjoni talituste töödokumendis nenditi seega arenguruumi olemasolu ja seati prioriteediks direktiivi 2007/46/EÜ läbivaatamine koos vajadusega keskenduda järgmistele aspektidele:

               –turujärelevalve sätete lisamine tüübikinnitusnõuetele;

               –tagasivõtmis- ja kaitsemenetluste selgitamine ning olemasolevate sõidukitüüpide tüübikinnituse laiendamise tingimused;

               –tüübikinnitusraamistiku jõustamise tõhustamine, ühtlustades liikmesriikide ametiasutuste ja tehniliste teenistuste rakendatavate tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse tagamise menetlusi ja parandades neid;

               –tarneahela ettevõtjate ning raamistiku jõustamises osalevate ametiasutuste ja isikute ülesannete ja kohustuste selgitamine ning

               –alternatiivsete tüübikinnitusskeemide (väikeseeria ja üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse) ning mitmeastmelise tüübikinnitusprotsessi asjakohasemaks muutmine, et pakkuda nišiturgudele ja VKEdele vajalikku paindlikkust, kahjustamata seejuures võrdseid võimalusi.

               Ehkki toimivuskontroll on kinnitanud, et olemasoleval õigusraamistikul on häid külgi, mis aitavad poliitikaeesmärke täita, on see pälvinud karmi kriitikat pärast seda, kui avastati, et Saksamaa autotootja (Volkswagen) oli mitme aasta vältel kasutanud tarkvara oma sõiduautode heitmenäitajate mõjutamiseks. Skandaali puhkemisele järgnenud nädala jooksul teatas komisjon, et tugevdab tüübikinnitussüsteemi, eelkõige adekvaatsete järelevalvemehhanismide abil, et tagada tüübikinnitusmenetluste nõuetekohane ja ühtlustatud rakendamine. 28 liikmesriiki hõlmaval siseturul ning sektoris, mida pidevalt mõjutab teaduse ja tehnika areng, võivad märkimisväärsed lahknevused eeskirjade tõlgendamises ja rakendamises tuua kaasa ohu, et kahjustada saab süsteemi tulemuslikkus ning seetõttu ka peamised poliitikaeesmärgid, mis käsitlevad kodanike turvalisust ja tervist ning keskkonnakaitset. Paljud sidusrühmad nõudsid pärast Volkswageni skandaali puhkemist avalikult sellist läbivaatamist.

               Käesoleva paranduse eesmärk on neist vigadest ja lünkadest üle saada ning taastada kodanike usaldus õigusraamistiku suutlikkusse tagada nõuetekohane tervise- ja keskkonnakaitse tase.

               1.2.Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta.

               –Määrus 765/2008/EÜ akrediteerimise ja turujärelevalve kohta,
                  3
                mis sisaldab eeskirju Euroopa akrediteerimispoliitika (ELis tüübikinnitustunnistusi väljastavate laborite ja sertifitseerimis- või kontrolliasutuste pädevuse kontroll) ning turujärelevalve ja kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollipoliitika valdkonnas (seoses mis tahes päritolu ohutute toodetega).

               –Otsus nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta,
                  4
                mis sisaldab ELi siseturgu käsitlevates õigusaktides kasutatavaid standardsätteid (nt mõisted, ettevõtjate kohustused, kaitseklausel jne).

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Euroopa Komisjon algatas 2010. aastal avaliku konsultatsiooni
                  5
                eesmärgiga koondada huvitatud isikute seisukohad seoses komisjoni kavatsusega raamdirektiiv läbi vaadata. Selle avaliku konsultatsiooni eesmärk oli kontrollida, kas valdkonnad, milles komisjoni talituste hinnangul on potentsiaali mootorsõidukeid käsitleva ELi tüübikinnitusõiguse jõustamise tõhustamiseks, on raamdirektiivi 2007/46/EÜ kavandatavaks läbivaatamiseks sobiva ulatuse ja temaatikaga.

               Kokku saadi nelikümmend asjakohast vastust, milles avaldati algatuse eesmärkidele üldiselt tugevat toetust. Kui 74 % vastajatest nõustus, et olemasolev tüübikinnitusraamistik on juba võrdlemisi kvaliteetne, siis 57,6 % neist leidis, et ikkagi võiks turujärelevalve põhimõtete õiguslikku kohaldamist rohkem rõhutada ja paremini fokusseerida, kusjuures 47 % vastajatest nimetas turujärelevalve sätteid ebaefektiivseteks ning vaid 2,9 % nõustus, et need on tulemuslikud. Tulemus näitas selgesti sidusrühmade ühist seisukohta, et on võimalik ja vajalik teha rohkem tüübikinnitusraamistikus leiduvate eelkontrollide täiendamiseks hilisema turujärelevalve sätetega.

               Komisjoni talitused tellisid ühtlasi rea välisuuringuid, mis pidid mõjuhinnangu protsessi toetama ja täiendama. Järelhindamist käsitlev uuring
                  6
                raamdirektiivi kohta tehti 2011. aasta esimesel poolel ja sellele järgnes mõjuhinnangut käsitlev uuring
                  7
                2011. aasta teisel poolel. Uuringus hinnati iga komisjoni talituste poolt kindlaks tehtud vajaduse jaoks väljatöötatud lahendusi, mis avaliku konsultatsiooni käigus leiti olevat asjakohased. Avaliku konsultatsiooni ja mõjuhinnangut käsitleva uuringu tulemuste põhjal selgitati välja poliitikavalikute eelistatav kombinatsioon nende vajaduste rahuldamiseks.

               Mõjuhinnangu koostamise ja raamdirektiivi läbivaatamise ettevalmistamiseks viidi aastatel 2012–2013 läbi toimivuskontrolli katseprojekt. Selleks telliti uuring, mis valmis 2013. aasta märtsis. Komisjoni talituste töödokument toimivuskontrolli katseprojekti tulemuste kohta avaldati 2013. aasta novembris
                  8
                ja selles rõhutati direktiivi 2007/46/EÜ kavandatava läbivaatamise prioriteete (vt punkt 1.1).

               Sidusrühmad kaasati olulisel määral CARS 21 kõrgetasemelise töörühma töösse ja selle tulemusena esitati mitu tüübikinnitusraamistikuga seotud soovitust, mille komisjon lisas 2012. aasta novembris vastu võetud CARS 2020 tegevuskavasse.

               Lisaks sellele ja kooskõlas Euroopa Komisjoni CARS 2020 tegevuskavas võetud kohustustega tehti 2013. aasta teisel poolel konkurentsivõimele avalduva mõju hindamise uuring, mis täiendas eespool nimetatud meetmeid. Selle uuringu raames kaaluti vajadust leevendada VKEde suhtes kehtivaid meetmeid ning selgus, et uuringus eelistatud poliitikavalikute kombinatsioonil ei oleks kõnealuse sektori VKEdele märkimisväärset mõju, mis õigustaks leevendavate meetmete võtmist.

               Peale selle on kogu mõjuhindamise protsessi käigus toimunud konkreetseid infovahetusi liikmesriikide ametiasutuste vahel mootorsõidukite tehnilises komitees ja tüübikinnitusasutuste eksperdirühmas. Mootorsõidukite töörühma raames on toimunud kõnealust algatust käsitlevate seisukohtade vahetamine tootmisharu ja kasutajaühendustega. Kõigi huvitatud sidusrühmadega on konsulteerinud ka uuringuga seotud alltöövõtjad, et koguda andmeid ja seisukohti.

               Volkswageni heitkoguste skandaali puhkemisest tingituna võttis Euroopa Parlament 5. oktoobril 2015 vastu resolutsiooni heitkoguste mõõtmise kohta autotööstuses, nõudes, et komisjon tugevdaks oluliselt kehtivat ELi tüübikinnituskorda, sealhulgas ELi järelevalvet, eeskätt turujärelevalvet, koordineerimist ja liidus müüdud sõidukitega seotud järelmeetmeid.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               3.1.Õiguslik alus

               Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114.

               3.2.Subsidiaarsuse põhimõte

               Mootorsõidukite tüübikinnituse õigusraamistik aitab kaasa kaupade siseturu rakendamisele. Ettepaneku eesmärk on muuta tulemuslikumaks asjaomaste õigusaktide rakendamine ja jõustamine, mis on osa üldisest poliitilisest eesmärgist süvendada siseturustrateegiat.

               Ehkki liikmesriigid vastutavad nende õigusaktide rakendamise eest oma territooriumil, on ühtlustatud ja koordineeritud lähenemine, mis põhineb ühiselt kehtivatel kriteeriumidel ja ühetaolisel kohaldamisel liikmesriikide poolt, ELi tasandil võrdsete võimaluste tagamiseks esmatähtis ning see peaks toimuma tüübikinnitusnõuete ühtlustatud tõlgendamise, rakendamise ja jõustamise teel, mida toetavad turujärelevalve ühtlustatud sätted, millega antakse liikmesriikidele piisavad võimalused turustamisjärgseks kontrolliks ning tulemuslike ja ühiste parandusmeetmete võtmiseks nõuetele mittevastavate ja ohtlike toodete vastu turul.

               Liikmesriikide vahelised erinevused tüübikinnituse ja turujärelevalve riiklikus korralduses võivad põhjustada ühtlustamata jõustamist liidu siseturul, kus puuduvad sisepiirid ja kus riigipiiride kontrollist on praktiliselt loobutud. Vältimaks nõuetele mittevastavate toodete turulejõudmist oma territooriumile, sõltuvad liikmesriigid suuresti ka oma naabrite jõustamispoliitika tulemuslikkusest. Sellest tulenevalt võivad puudujäägid ühe liikmesriigi jõustamises tõsiselt kahjustada teiste liikmesriikide jõupingutusi nõuetele mittevastavate toodete turulejõudmise takistamisel. Seda vastastikust sõltuvust võimendab asjaolu, et jõustamisasutuste pädevus piirdub liikmesriigi territooriumiga. Kui on vaja piiriüleseid parandusmeetmeid, peavad need ametiasutused toetuma teiste liikmesriikide kolleegidele.

               See on tingitud asjaolust, et tüübikinnitusraamistiku aluseks on põhimõte, et kõiki uusi sõidukeid, mis on toodetud vastavalt ühe liikmesriigi poolt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, on õigus vabalt turustada ja registreerida teistes liikmesriikides. See õigus on tagatud kõigile sellistele sõidukitele sõltumata tootmiskohast. See tähendab, et ka väljaspool ELi toodetud sõidukeid võib vabalt importida Euroopa Liitu, kui nende tootja on tõestanud, et need on toodetud vastavalt ühes ELi liikmesriigis tüübikinnituse saanud sõidukitüübile. Võttes arvesse autotööstussektori üleilmset iseloomu ja autotööstustoodete ulatuslikku importi väljastpoolt ELi, nõuab see tähtis piiriülene mõõde kõigile võrdsete tingimuste tagamiseks koordineeritud meetmeid ELi tasandil.

               Kui meetmeid turuprobleemide suhtes võtaksid liikmesriigid siseriiklikul tasandil ja individuaalselt, kaasneks sellega oht luua takistusi mootorsõidukite vabale liikumisele, mis on tagatud õigusraamistikuga. Seega on meetmete võtmine ELi tasandil õigustatud.

               3.3.Proportsionaalsuse põhimõte

               Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe kaugemale, kui on vaja järgmiste eesmärkide saavutamiseks: tagada nii siseturu nõuetekohane toimimine kui ka avaliku turvalisuse ja keskkonnakaitse kõrge tase.

               Pakutud meetmed tüübikinnitusmenetluste rakendamise tõhustamiseks ja täiendavaks ühtlustamiseks põhinevad toodete turustamise ühises raamistikus kokkulepitud põhimõtetel ja tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide erisätetel, mis sisalduvad otsuse nr 768/2008/EÜ I lisas. Kui see on vajalik ja põhjendatud, on neid sätteid kohandatud vastavalt autotööstussektori spetsiifikale, eelkõige eesmärgiga tunnustada väljakujunenud tüübikinnitusraamistiku olemasolu ja tagada täielik sidusus selle raamistikuga. See kehtib eelkõige turujärelevalveasutuste ning tüübikinnitusasutuste ja nende määratud tehniliste teenistuste vahelist teabevahetust ja koostööd käsitlevate sätete suhtes.

               3.4.Vahendi valik

               Määruse kasutamist peetakse asjakohaseks sellepärast, et see tagab vajaliku kindluse otsese ja ühtlustatud rakendamise ja jõustamise suhtes, aga seda ei ole vaja liikmesriikide õigusesse üle võtta.

               Ettepanekus jätkatakse nn paralleelset lähenemisviisi, mis on ELi mootorsõidukite tüübikinnitusraamistikus juba kasutusel. Selle lähenemisviisiga nähakse ette kolme astme õigusaktid.

               –Euroopa Parlament ja nõukogu sätestavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114 põhinevas määruses põhisätted ja reguleerimisala kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega;

               –põhisätetega seotud üksikasjalik tehniline kirjeldus sätestatakse delegeeritud õigusaktides, mille komisjon võtab vastu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290;

               –ning rakendusaktid, mis sisaldavad haldussätteid, näiteks teabedokumendi ja tüübikinnitustunnistuse näidist, vastavussertifikaati jne, võtab vastu komisjon kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 291.

               4.MÕJU EELARVELE

               Käesoleva ettepaneku mõju eelarvele on järgmine:

               komisjoni töötajad, kes korraldavad tehniliste teenistuste ühishindamisi ja osalevad neis;

               tehniliste teenistuste ühishindamistes osalevate riiklike hindajatega seotud kulud vastavalt komisjoni eeskirjadele ekspertide kulude hüvitamise kohta;

               komisjoni töötajad, kes pakuvad teaduslikku, tehnilist ja logistilist tuge vastastikuse hindamise süsteemile (tehniliste teenistuste ühisauditid) ja liikmesriikide turujärelevalvetegevuste koordineerimisele autotööstustoodete valdkonnas;

               komisjoni töötajad, kes haldavad ja arendavad ELi õigusraamistikku seoses mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalvega (käesoleva määruse toimimine ning delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ettevalmistamine) ning kes toetavad ja kontrollivad liikmesriike õigusraamistiku tulemusliku ja tõhusa rakendamise tagamisel;

               artiklis 10 nimetatud jõustamisfoorumi koosolekute korraldamise kulud, kaasa arvatud reisihüvitised liikmesriikide esindajatele;

               tehniliste teenistuste tehtavaid vastavushindamisi käsitleva järelevalvemehhanismi loomise ja haldamise kulud;

               komisjonis mootorsõidukitele tehtavate vastavuskatsete kulud;

               rahvusvahelises regulatiivses koostöös, eelkõige UNECEs osalemise kulud.

               Kulude üksikasjad on esitatud finantsselgituses.

               Võttes arvesse mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 piiranguid, tuleb seadusandliku ettepaneku rakendamisel tugineda olemasolevatele vahenditele ja ettepanek peab olema välja töötatud nii, et mitte nõuda ELi eelarvest täiendavaid rahalisi ressursse. Käesolevas määruse ettepaneku eelnõus kavandatud meetmed ei mõjuta ELi eelarvet rohkem kui komisjoni ametlikus finantsplaanis juba ette nähtud assigneeringud ja seega tuleks kõik nõudmised rahaliste vahendite järele rahuldada sisemise ümberpaigutamise teel.

               Summa ajavahemikuks pärast 31. detsembrit 2020 sõltub 2021. aastal algaval ajavahemikul kehtivast finantsraamistikust kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 312.

               5.TÄIENDAV TEAVE

               5.1.Euroopa Majanduspiirkond

               Kavandatav õigusakt käsitleb Euroopa Majanduspiirkonnaga (EMP) seotud küsimust ja peaks seetõttu laienema EMPle.

               5.2.Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine

               Ettepaneku vastuvõtmisega kaasneb seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine.

               2016/0014 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

               mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,
                  9

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Siseturg on sisepiirideta ala, kus peab olema tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Siseturu eeskirjad peaksid olema läbipaistvad, lihtsad ja järjepidevad, pakkudes sel viisil õiguskindlust ja selgust ettevõtjate ja tarbijate hüvanguks.

               (2)Selleks kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ
                  10
                laiaulatuslik ELi tüübikinnitusraamistik mootorsõidukitele ja nende haagistele ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele.

               (3)2013. aastal tehtud hindamine liidu õigusraamistikule mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse kohta
                  11
                näitas, et direktiiviga 2007/46/EÜ kehtestatud raamistik on asjakohane peamiste eesmärkide saavutamiseks ühtlustamise, siseturu tulemusliku toimimise ja ausa konkurentsi valdkonnas.

               (4)Hindamises järeldati aga, et tüübikinnitusnõuete täiendamiseks on vaja kehtestada turujärelevalve sätted; samuti on vaja selgitada tagasivõtmis- ja kaitsemenetlusi ning olemasolevate sõidukitüüpide tüübikinnituse laiendamise tingimusi, tõhustada tüübikinnitusraamistiku jõustamist liikmesriikide ametiasutuste ja tehniliste teenistuste rakendatavate tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse tagamise menetluste ühtlustamise ja parandamise teel, selgitada tarneahela ettevõtjate ning raamistiku õiguskaitses osalevate ametiasutuste ja isikute ülesandeid ja kohustusi ning muuta sobivamaks alternatiivseid tüübikinnitusskeeme (väikeseeria ja üksiksõiduki riiklik tüübikinnitus) ja mitmeastmelist tüübikinnitusprotsessi, et pakkuda nišiturgudele ja VKEdele vajalikku paindlikkust, kahjustamata seejuures võrdseid võimalusi.

               (5)Lisaks on viimasel ajal tekkinud probleemid tüübikinnitusraamistiku rakendamisel toonud esile konkreetseid puudusi ning osutavad põhjaliku läbivaatamise vajadusele, et tagada kindel, läbipaistev, prognoositav ja jätkusuutlik õigusraamistik, mis tagab turvalisuse ja tervishoiu ning keskkonnakaitse kõrge taseme.

               (6)Käesolevas määruses kehtestatakse ühtlustatud eeskirjad ja põhimõtted mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse kohta ning üksiksõiduki tüübikinnituse kohta, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ettevõtjate ja tarbijate hüvanguks ning pakkuda kõrget turvataset koos tervise- ja keskkonnakaitsega.

               (7)Käesolevas määruses sätestatakse tüübikinnituse sisulised tehnilised ja haldusnõuded M- ja N-kategooria sõidukitele ja nende haagistele (O-kategooria) ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele, et tagada nõuetekohane turvalisus ja keskkonnamõju. Need kategooriad hõlmavad reisijate veoks ja kaupade veoks ettenähtud mootorsõidukeid ning nende haagiseid.

               (8)Käesolev määrus peaks tugevdama kehtivat tüübikinnitusraamistikku, eriti turujärelevalve sätete lisamise kaudu. Turujärelevalve kehtestamiseks autotööstussektoris tuleks määrata kindlaks tarneahela ettevõtjate kohustused, liikmesriikide jõustamisasutuste ülesanded ja meetmed juhtumiteks, kui turule on sattunud autotööstustooted, mis kujutavad endast tõsist turva- või keskkonnariski või ei vasta tüübikinnitusnõuetele.

               (9)Tüübikinnitusnõuete tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks tõhustada toodangu vastavust käsitlevaid sätteid, sätestades muu hulgas vastavuskontrolli meetodite ja asjaomaste toodete jätkuva vastavuse nõuete kohustuslikud korralised auditid, ning karmistada tüübikinnitusasutuste alluvuses terviksõidukite tüübikinnituskatseid tegevate tehniliste teenistuste pädevust, kohustusi ja tööd käsitlevaid nõudeid. Tehniliste teenistuste nõuetekohane toimimine on äärmiselt tähtis, et tagada turvalisuse ja keskkonnakaitse kõrge tase ning kodanike usaldus süsteemi vastu. Direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud tehniliste teenistuste määramise kriteeriumid tuleks nende järjekindla rakendamise tagamiseks sätestada üksikasjalikumalt. Liikmesriikide tehniliste teenistuste hindamismeetodid erinevad üksteisest üha enam, sest nende töö on muutunud keerukamaks. Seega tuleb kehtestada menetluskohustused, mis tagaksid teabevahetuse ning järelevalve liikmesriikide tavade üle nende tehniliste teenistuste hindamise, määramise, teavitamise ja järelevalve puhul. Need menetluskohustused peaksid kõrvaldama lahknevused kasutatud meetodites ja tehniliste teenistuste määramise kriteeriumide tõlgendamisel.

               (10)Vajadust määravate asutuste poolseks kontrolliks ja järelevalveks tehniliste teenistuste üle on suurendanud tehnika arengust tulenev oht, et tehnilistel teenistustel puudub vajalik pädevus, et katsetada uut tehnikat või seadmeid, mida määramine hõlmab. Arvestades, et tehnika areng lühendab tootetsükleid ja järelevalve eesmärgil tehtud kohapealsete hindamiste ja seire sagedus erineb määravate asutuste lõikes, tuleks kehtestada miinimumnõuded tehniliste teenistuste järelevalve ja seire sagedusele.

               (11)Tehniliste teenistuste määramisele ja järelevalvele liikmesriikide poolt ning üksikasjalike ja rangete kriteeriumide kohaselt tuleks seega kehtestada järelevalvekontrollid liidu tasandil koos sõltumatute audititega, mis võimaldaksid tehniliste teenistuste uut teavitamist viie aasta möödudes. Tehniliste teenistuste positsiooni tootjate suhtes tuleks tugevdada, sealhulgas nende õigust ja kohustust teha tehastes etteteatamata kontrolle ja teha käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodetega füüsilisi või laboratoorseid kontrolle, et tagada nõuete järjekindel täitmine tootjate poolt pärast seda, kui nad on saanud oma toodetele tüübikinnituse.

               (12)Läbipaistvuse ja vastastikuse usalduse suurendamiseks ning tehniliste teenistuste hindamise, määramise ja teavitamise kriteeriumide täiendavaks ühtlustamiseks ja täiustamiseks, samuti pikendamis- ja uuendamismenetlusteks peaksid liikmesriigid tegema koostööd nii omavahel kui ka komisjoniga. Nad peaksid omavahel ja komisjoniga nõu pidama käesoleva määruse rakendamise seisukohalt asjakohaste üldiste küsimuste üle ning teatama üksteisele ja komisjonile hindamise kontrollküsimustiku mudelist.

               (13)Kui tehnilise teenistuse määramine põhineb akrediteerimisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 765/2008
                  12
                tähenduses, peaksid akrediteerimisasutused ja määravad asutused vahetama teavet, mis on asjakohane tehniliste teenistuste pädevuse hindamiseks.

               (14)Liikmesriigid peaksid võtma tasu tehniliste teenistuste määramise ja järelevalve eest, et tagada liikmesriikide järelevalve jätkusuutlikkus nende tehniliste teenistuste üle ning võrdsed võimalused tehnilistele teenistustele. Läbipaistvuse tagamiseks peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike, enne kui nad kinnitavad tasude suuruse ja struktuuri.

               (15)Juhul kui liikmesriigid on võtnud meetmeid nõuete sidusaks kohaldamiseks ja täitmiseks, kuid tehnilise teenistuse pädevus tekitab sellest hoolimata kahtlusi, peab komisjonil olema võimalik uurida konkreetseid juhtumeid.

               (16)Õigusvastaste asjaolude mõju välistamiseks tehniliste teenistuste katsetele ja aruannetele peavad tehniliste teenistuste ülesehitus ja töökorraldus tagama täieliku erapooletuse. Oma ülesannete sidusaks ja kavakindlaks täitmiseks peaks tehnilistel teenistustel olema nõuetele vastav ametisaladuse hoidmise kohustust hõlmav juhtimissüsteem. Võimaldamaks tehnilistel teenistustel teha oma tööd nõuetekohaselt, peab alati olema tagatud nende töötajate teadmiste tase ning pädevus ja sõltumatus.

               (17)Tuleks tagada tehniliste teenistuste sõltumatus tootjatest, sh vältides, et tootjad tasuvad neile otse või kaudselt tüübikinnitusega seotud ülevaatuste ja katsete tegemise eest. Seega peaksid liikmesriigid looma tüübikinnitustasude struktuuri, mis hõlmaks kõiki tüübikinnitusasutuse määratud tehniliste teenistuste tehtud tüübikinnituskatsete ja ülevaatuste tegemisega seotud kulusid ning halduskulusid tüübikinnituse väljastamise eest, aga ka vastavuse järelkontrollis sisalduvate katsete ja ülevaatuste tegemise kulusid.

               (18)Käesoleva määruse järgsete nõuete täitmise tagamiseks on vaja kindlat jõustamismehhanismi. Tüübikinnitusasutuste peamine kohustus peaks jätkuvalt olema tagada autotööstussektoris kehtivate õigusaktide vastavus tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse nõuetele, kuna see kohustus on tihedalt seotud tüübikinnituste väljastamisega ja eeldab üksikasjalikke teadmisi nende sisust. Seega on tähtis, et tüübikinnitusasutuste tegevust kontrollitaks regulaarselt vastastikuse hindamise teel, tagamaks, et kõik tüübikinnitusasutused rakendavad tüübikinnitusnõuete jõustamisel ühtlast kvaliteeti ja rangust. Peale selle on tähtis sätestada tüübikinnituse enda õigsuse kontroll.

               (19)Riiklike ametiasutuste vaheline tihedam kooskõlastamine teabevahetuse ja koordineeritud hindamiste kaudu, mida juhib koordineeriv ametiasutus, on põhialus, et tagada turvalisuse ning tervise- ja keskkonnakaitse ühtlaselt kõrge tase siseturul. See peaks viima ka riiklikul tasandil nappide ressursside tõhusama kasutamiseni. Sel eesmärgil tuleks liikmesriikidele ja komisjonile luua foorum, kus vahetada teavet ja koordineerida oma tegevusi seoses tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide jõustamisega. Selles suhtes tuleks ametlikuma raamistiku loomine kasuks praegusele mitteametlikule koostööle liikmesriikide vahel.

               (20)Määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud liidu turule sisenevate toodete liidu turujärelevalve ja kontrolli eeskirju kohaldatakse mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike suhtes ning see ei takista liikmesriike valimast pädevaid asutusi, kes neid ülesandeid täidavad. Turujärelevalve kohustust võivad omavahel jagada eri ametiasutused, võtmaks arvesse määruse (EÜ) nr 765/2008 alusel kehtestatud riiklikke turujärelevalve süsteeme liikmesriikides. Tulemuslik koordineerimine ja järelevalve nii liidu kui ka liikmesriigi tasandil peaks tagama uue tüübikinnitus- ja turujärelevalveraamistiku rakendamise tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutuste poolt.

               (21)Käesolevasse määrusse on vaja lisada turujärelevalve eeskirjad, et tugevdada riiklike pädevate asutuste õigusi ja kohustusi, tagada nende turujärelevalvetegevuse tõhus koordineerimine ja selgitada kohaldatavaid menetlusi.

               (22)Et suurendada tüübikinnitusprotsessi läbipaistvust ning lihtsustada teabevahetust ja sõltumatut kontrolli turujärelevalveasutuste, tüübikinnitusasutuste ja komisjoni poolt, tuleks tüübikinnitusdokumendid esitada elektroonilisel kujul ja teha üldsusele kättesaadavaks, v.a ärihuvide ja isikuandmete kaitseks tehtud erandid.

               (23)Käesolevas määruses sätestatud riiklike ametiasutuste kohustused seoses turujärelevalvega on konkreetsemad kui määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 19 sätestatud kohustused, võtmaks arvesse tüübikinnitusraamistiku spetsiifikat ja vajadust täiendada seda raamistikku tulemusliku järelevalvemehhanismiga, mis tagaks käesoleva määrusega hõlmatud toodete vastavuse kindla järelkontrolli.

               (24)Need riiklike ametiasutuste konkreetsemad kohustused, mis on sätestatud käesolevas määruses, peaksid hõlmama piisava hulga turule lastud sõidukite vastavuse järelkontrolli katseid ja ülevaatusi. Vastavuse järelkontrolliks esitatud sõidukite valik tehakse asjakohase riskihindamise alusel, milles võetakse arvesse mittevastavuse raskusastet ja selle esinemise tõenäosust.

               (25)Peale selle peaks komisjon korraldama ja tegema või laskma teha vastavuse järelkontrolli katseid ja ülevaatusi sõltumatult nendest, mida oma riiklikest turujärelevalve kohustustest tulenevalt sooritavad liikmesriigid. Kui nimetatud katsete ja ülevaatuste käigus tehakse kindlaks mittevastavus või leitakse, et tüübikinnitus on antud ebatäpsete andmete põhjal, peaks komisjonil olema õigus algatada liiduüleseid parandusmeetmeid, et taastada asjaomaste sõidukite vastavus ja uurida tüübikinnituse ebatäpsuse põhjusi. Liidu üldeelarves peaks olema tagatud asjakohane rahastus, mis võimaldaks kõnealuseid vastavuskontrolli katseid ja ülevaatusi sooritada. Võttes arvesse mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 eelarvepiiranguid, tuleb seadusandliku ettepaneku rakendamisel tugineda olemasolevatele vahenditele ja ettepanek peab olema välja töötatud nii, et mitte nõuda täiendavaid rahalisi ressursse. Komisjonil peaks olema õigus määrata mittevastavuse kindlakstegemise korral haldustrahve.

               (26)Selleks et tagada sõidukite kasutusohutuse, sõidukis viibijate ja teiste liiklejate kaitse ning keskkonnakaitse kõrge tase, tuleks jätkuvalt ühtlustada sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike suhtes kohaldatavaid tehnilisi nõudeid ja keskkonnastandardeid ning kohandada neid vastavalt teaduse ja tehnika arengule.

               (27)Käesoleva määruse eesmärkide saavutamist ei tohiks seada ohtu asjaolu, et teatavaid süsteeme, osi, eraldi seadmestikke või tarvikuid ja lisaseadmeid on võimalik paigaldada juba turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud sõidukile või sõidukisse. Seetõttu tuleks võtta asjakohased meetmed tagamaks, et tüübikinnitusasutus kontrollib enne sõidukite turulelaskmist, registreerimist või kasutuselevõttu süsteeme, osi, eraldi seadmestikke või varuosi ja lisaseadmeid, mida on võimalik sõidukile või sõidukisse paigaldada ja mis võivad märkimisväärselt kahjustada keskkonnakaitse või kasutusohutuse seisukohast oluliste süsteemide toimimist.

               (28)ELi tüübikinnitussüsteem peab võimaldama igal liikmesriigil kinnitada, et iga tüüpi sõiduki ning iga tüüpi süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga, mis on ette nähtud vastavat tüüpi sõidukile, on tehtud käesolevas määruses sätestatud katsed ja ülevaatused, et kontrollida selle vastavust käesoleva määruse tüübikinnitusnõuetele, ning et tootja on saanud sellekohase tüübikinnitustunnistuse. ELi tüübikinnitussüsteem kohustab tootjat tootma sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke kooskõlas tüübikinnituse saanud tüübiga. Sõiduki tootja peab seda kinnitama vastavussertifikaadi väljastamisega igale sõidukile. Kehtiva vastavussertifikaadiga varustatud sõidukit peaks olema lubatud teha turul kättesaadavaks ja registreerida kasutamiseks kõikjal liidus.

               (29)Toodangu vastavus on üks ELi tüübikinnitussüsteemi nurgakividest ja seega peaks pädev asutus või selleks nõuetekohaselt kvalifitseeritud tehniline teenistus tootja rakendatud meetmed selle vastavuse tagamiseks heaks kiitma ja neid tuleks sõltumatute korraliste auditite abil regulaarselt kontrollida. Peale selle peaksid tüübikinnitusasutused tagama asjaomaste toodete vastavuse jätkuva kontrolli.

               (30)Tüübikinnituste jätkuv kehtivus eeldab, et tootja teatab tema sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutusele mis tahes muutustest tüübi omadustes või sellele tüübile kehtivates turvalisust ja keskkonnamõju käsitlevates nõuetes. Seega on tähtis, et väljastatud tüübikinnitustunnistuste kehtivus on ajaliselt piiratud ja et neid tunnistusi saab uuendada üksnes siis, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud ja veendunud, et sõidukitüüp vastab jätkuvalt kõigile asjaomastele nõuetele. Lisaks sellele tuleks selgitada tüübikinnituste laiendamise tingimusi, et tagada ühetaoline menetluste kohaldamine ja tüübikinnitusnõuete täitmine kõikjal liidus.

               (31)Teatatud tõsiseid ohte ning kahju rahvatervisele või keskkonnale tuleks hinnata riiklikul tasandil, ent kui teatatud oht või kahju võib ulatuda üle liikmesriigi piiride, tuleks tagada koordineerimine liidu tasandil, eesmärgiga jagada ressursse ja tagada kindlaks tehtud ohu või kahju leevendamiseks võetavate parandusmeetmete järjepidevus.

               (32)Tagamaks, et kõik turule lastud sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud pakuvad kõrget turvalisuse ja keskkonnakaitse taset, peaks tootja või mõni teine tarneahela ettevõtja võtma tulemuslikud parandusmeetmed, kaasa arvatud sõidukite tagasivõtmine, kui sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kujutab endast tõsist ohtu kasutajatele või keskkonnale vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20. Tüübikinnitusasutustel peaks olema õigus hinnata ja kontrollida, kas nimetatud meetmed on piisavad. Teiste liikmesriikide ametiasutustel peaks olema õigus võtta kaitsemeetmeid, kui nad peavad tootja parandusmeetmeid ebapiisavateks.

               (33)Tootjatele, kes toodavad väikeseerias sõidukeid, tuleks alternatiivsete tüübikinnitusskeemide abil võimaldada vajalikku paindlikkust. Neil peaks olema võimalus kasutada liidu siseturu eeliseid, tingimusel et nende sõidukid vastavad konkreetsetele ELi tüübikinnitusnõuetele väikeseerias toodetud sõidukite kohta. Teatavatel piiratud juhtudel on asjakohane lubada väikeseeria riiklikku tüübikinnitust. Kuritarvituse vältimiseks tuleks väikeseerias toodetud sõidukite lihtsustatud tüübikinnitusmenetluse kasutamist lubada vaid väga väikese toodangu korral. Seega tuleb täpselt määratleda väikeseerias toodetud sõidukite mõiste vastavalt toodetud sõidukite arvule, kohustuslikele nõuetele ja turulelaskmise tingimustele. Sama tähtis on määrata kindlaks alternatiivne tüübikinnitusskeem üksiksõidukitele, eriti selleks, et võimaldada piisavat paindlikkust mitmes etapis toodetud sõidukitele tüübikinnituse andmiseks.

               (34)Liit on osaline Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) kokkuleppes, milles on käsitletud ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehniliste nõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (muudetud 1958. aasta kokkulepe)
                  13
               . Liit on kiitnud heaks märkimisväärse hulga muudetud 1958. aasta kokkuleppele lisatud eeskirju ja on seega kohustatud aktsepteerima nende eeskirjade alusel väljastatud tüübikinnitusi kui vastavaid liidu samaväärsetele nõuetele. Tüübikinnitusraamistiku lihtsustamiseks ja selle vastavusse viimiseks UNECE rahvusvahelise raamistikuga tunnistas liit Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 661/2009
                  14
                kehtetuks oma konkreetsed tüübikinnitusdirektiivid ja asendas need vastavate UNECE eeskirjade kohustusliku rakendamisega. Tüübikinnitusmenetluse halduskoormuse vähendamiseks tuleks sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tootjatel lubada vajaduse korral taotleda käesoleva määruse kohast tüübikinnitust otse käesoleva määruse lisades loetletud asjakohaste UNECE eeskirjade alusel.

               (35)Seetõttu tuleks UNECE eeskirjad ja nende muudatused, mille poolt liit on hääletanud või mida ta rakendab kooskõlas nõukogu otsusega 97/836/EÜ,
                  15
                lisada ELi tüübikinnitust käsitlevatesse õigusaktidesse. Seoses sellega tuleks komisjonile anda volitused muuta käesoleva määruse lisasid ja võtta vastu delegeeritud õigusakte tagamaks, et asjaomaste õigusaktide nimekirjas esitatud viited UNECE eeskirjadele ja nende vastavatele muudatustele oleksid ajakohastatud.

               (36)Siseturu toimimise parandamiseks, eelkõige mis puudutab kaupade vaba liikumist, asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, on vaja tagada vaba juurdepääs sõidukite remondi- ja hooldusteabele standardse vormi kaudu, mida saab kasutada tehnilise teabe hankimiseks, ning tõhus konkurents vastavat teavet pakkuvate teenuste turul. Remondi- ja hooldusteabe edastamise nõudeid on seni reguleerinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 715/2007
                  16
               , Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 595/2009
                  17
               , komisjoni määrus (EL) nr 692/2008
                  18
                ja komisjoni määrus (EL) nr 582/2011
                  19
               . Nimetatud nõuded tuleks koondada käesolevasse määrusesse ning määruseid (EÜ) nr 715/2007, (EÜ) nr 595/2009, (EL) nr 692/2008 ja (EL) nr 582/2011 tuleks vastavalt muuta.

               (37)Tehnika areng, mille käigus tutvustatakse uusi meetodeid või võimalusi sõidukite diagnostikas ja remondis, näiteks kaugjuurdepääs sõidukiga seotud teabele ja tarkvarale, ei tohiks kahjustada käesoleva määruse eesmärke, mis on seotud juurdepääsuga remondi- ja hooldusteabele sõltumatute ettevõtjate poolt.

               (38)Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011
                  20
               .

               (39)Selleks et täiendada käesolevat määrust edasiste tehniliste andmetega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte seoses tüübikinnitusnõuetega mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike keskkonnamõju ja kasutusohutuse kohta. On eriti oluline, et komisjon peaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

               (40)Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumiste eest kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni igal aastal kehtestatud karistustest, et jälgida kõnealuste sätete kohaldamise sidusust.

               (41)Selguse, mõistlikkuse ja lihtsustamise huvides tuleks direktiiv 2007/46/EÜ tunnistada kehtetuks ning asendada käesoleva määrusega. Määruse vastuvõtmine tagab sätete vahetu kohaldatavuse ning nende õigeaegse ja tõhusama ajakohastamise, et võtta paremini arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi muudetud 1958. aasta kokkuleppe kontekstis.

               (42)Vastavuskontrolli nõuetekohaseks rakendamiseks komisjoni poolt ning võrdsete võimaluste tagamiseks ettevõtjatele ja riiklikele ametiasutustele peaks komisjon olema pädev kehtestama ühtlustatud haldustrahve käesolevat määrust rikkunud ettevõtjatele, olenemata sellest, kus sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik esialgse tüübikinnituse sai.

               (43)Kui käesolevas määruses sätestatud meetmed nõuavad isikuandmete töötlemist, tuleks need meetmed võtta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ
                  21
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001,
                  22
                samuti vastavate riiklike rakendusmeetmetega.

               (44)Et võimaldada liikmesriikidel ja riiklikel ametiasutustel ning ettevõtjatel valmistuda õigusaktis sisalduvate uute eeskirjade rakendamiseks, tuleks pärast õigusakti jõustumist kindlaks määrata selle kohaldamiskuupäev.

               (45)Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva määruse eesmärke ‒ kehtestada ühtlustatud eeskirjad M-, N- ja O-kategooria sõidukite ning süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitust ning selliste sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike turujärelevalvet käsitlevate haldusnõuete ja tehnilise kirjelduse kohta ‒ piisavalt saavutada ning kuna eesmärkide ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib liit võtta meetmed kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               I PEATÜKK
                  SISU, KOHALDAMISALA JA MÕISTED

               Artikkel 1
                  Sisu

               1.Käesoleva määrusega kehtestatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud kõigi uute sõidukite ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turulelaskmisega seotud haldusnormid ja tehnilised nõuded. Samuti kohaldatakse seda üksiksõiduki tüübikinnituse andmisel.

               2.Käesoleva määrusega kehtestatakse selle määruse alusel tüübikinnituse saavate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud tarvikute ja varuosade turujärelevalve nõuded.

               Artikkel 2
                  Kohaldamisala

               1.Käesolevat määrust kohaldatakse M- ja N-kategooria sõidukite ja nende O-kategooria haagiste suhtes, mis on ette nähtud liiklemiseks avalikel teedel, sealhulgas ühes või mitmes etapis konstrueeritud ja toodetud sõidukite suhtes, ning nimetatud sõidukite ja haagiste jaoks konstrueeritud ja toodetud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike ning tarvikute ja lisaseadmete suhtes.

               2.Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste sõidukite suhtes:

               (a)põllu- ja metsamajanduses kasutatavad sõidukid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 167/2013 esitatud määratlusele
                  23
               ;

               (b)kahe-, kolme- ja neljarattalised sõidukid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 168/2013 esitatud määratlusele
                  24
               ;

               (c)rööbassõidukid.

               3.Järgmiste sõidukite ja masinate puhul võib tootja taotleda tüübikinnitust või üksiksõiduki tüübikinnitust käesoleva määruse alusel, tingimusel et kõnealused sõidukid vastavad käesoleva määruse sisulistele nõuetele:

               (a)
                     peamiselt ehitusplatsidel või karjäärides, sadamates või lennujaamades kasutamiseks konstrueeritud ja toodetud sõidukid;

               (b)sõjaväes, tsiviilkaitses, tuletõrjes ja korrakaitsejõududes kasutamiseks konstrueeritud ja toodetud sõidukid;

               (c)iseliikuvad sõidukid, mis on konstrueeritud ja toodetud konkreetse töö tegemiseks ning mis oma konstruktsiooniliste omaduste tõttu ei sobi reisijate vedamiseks ega kaupade transportimiseks.

               4.Järgmiste sõidukite puhul võib tootja taotleda üksiksõiduki tüübikinnitust käesoleva määruse alusel:

               (a)üksnes maanteevõidusõiduks ettenähtud sõidukid;

               (b)sõidukite prototüübid, mida kasutatakse teedel tootja vastutusel konkreetse katseprogrammi sooritamiseks ning mis on konstrueeritud ja toodetud spetsiaalselt selleks otstarbeks.

               Artikkel 3
                  Mõisted

               Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.

               (1)„Tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele.

               (2)„Turujärelevalve” – turujärelevalveasutuste tegevus ja meetmed, mis tagavad, et turul kättesaadavaks tehtud sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ning tarvikud ja varuosad vastavad liidu asjakohastes õigusaktides sätestatud nõuetele ega ohusta inimeste tervist, turvalisust või muid avaliku huvi kaitsega seotud aspekte.

               (3)„Sõiduk” – mis tahes mootorsõiduk või haagis, nagu on määratletud punktides 10 ja 11.

               (4)„Süsteem” – seadmete kogum, mis on ühendatud sõidukis ühe või mitme konkreetse ülesande täitmiseks ja mis peab vastama käesoleva määruse või IV lisas loetletud õigusaktide nõuetele.

               (5)„Osa” – seadis, mis on ette nähtud olema sõiduki osa ja millele võib anda sõidukist sõltumatu tüübikinnituse ning mis peab vastama käesoleva määruse või IV lisas loetletud õigusaktide nõuetele.

               (6)„Eraldi seadmestik” – seadis, mis on ette nähtud olema sõiduki osa ja millele võib anda eraldi tüübikinnituse, kuid üksnes seoses ühe või mitme konkreetse sõidukitüübiga ning mis peab vastama käesoleva määruse või IV lisas loetletud õigusaktide nõuetele.

               (7)„Tarvikud” – tooted sõiduki komplekteerimiseks, remondiks ja hoolduseks ning varuosad.

               (8)„Lisaseadmed” – tooted, mis ei ole tarvikud, kuid mida on võimalik sõidukile lisada või paigaldada.

               (9)„Tootja” ‒ füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab tüübikinnitusasutuse ees seoses kõigi sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule tüübikinnituse andmise või üksiksõiduki tüübikinnituse andmise või tarvikutele ja lisaseadmetele loa andmise menetluse aspektide ning toodangu nõuetele vastavuse eest ning samuti toodetava sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme turujärelevalve eest, olenemata sellest, kas ta on otseselt kaasatud asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kõigisse kavandamis- ja valmistamisetappidesse või mitte.

               (10)„Mootorsõiduk” – vähemalt neljarattaline omal jõul liikumiseks kavandatud ja toodetud komplektne, komplekteeritud või mittekomplektne sõiduk, mille maksimaalne tootjakiirus on üle 25 km/h.

               (11)„Haagis” – mitteiseliikuv ratastel sõiduk, mis on konstrueeritud ja toodetud vedamiseks mootorsõiduki poolt.

               (12)„Tüübikinnitusasutus” – liikmesriigi ametiasutus või ametiasutused, millest liikmesriik on komisjonile teatanud ja mille pädevusse kuuluvad sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse või üksiksõiduki tüübikinnituse kõik aspektid, tarvikutele ja lisaseadmetele loa andmise menetlus, tüübikinnitustunnistuste väljastamine ja vajaduse korral tühistamine, tegutsemine teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutuste kontaktasutusena, tehniliste teenistuste määramine ja tootjapoolsete kohustuste täitmise tagamine seoses toodangu vastavusega.

               (13)„Turujärelevalveasutus” – riiklik ametiasutus, kes vastutab turujärelevalve eest liikmesriigi territooriumil.

               (14)„Riiklik ametiasutus” – liikmesriigi tüübikinnitusasutus või mõni muu ametiasutus, kes on kaasatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete turujärelevalve, piirikontrolli või registreerimise menetlustesse ning vastutab nende menetluste eest.

               (15)„Turulelaskmine” – sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme esmakordne kättesaadavaks tegemine liidus.

               (16)„Registreerimine” – sõidukile kas alalise või ajutise riikliku maanteeliikluse loa andmine, kaasa arvatud sõiduki identifitseerimine ja sellele seerianumbri omistamine.

               (17)„Kasutuselevõtt” – sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme esmakordne ettenähtud otstarbel kasutamine liidus.

               (18)„Ettevõtja” – tootja, tootja esindaja, importija või turustaja.

               (19)„Terviksõiduki tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et mittekomplektne, komplektne või komplekteeritud sõidukitüüp vastab asjakohastele haldussätetele ja tehnilistele nõuetele.

               (20)„Mitmeastmeline tüübikinnitus” – menetlus, millega üks või mitu tüübikinnitusasutust tõestab, et mittekomplektne või komplekteeritud sõidukitüüp vastab, olenevalt komplekteerituse astmest, asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele.

               (21)„Mittekomplektne sõiduk” – sõiduk, mis peab läbima veel vähemalt ühe järgneva komplekteerimisetapi, et olla vastavuses käesoleva määruse asjakohaste tehniliste nõuete ja IV lisas loetletud õigusaktidega.

               (22)„ELi tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele, mis sisalduvad käesolevas määruses ja IV lisas loetletud õigusaktides.

               (23)„Tüübikinnitustunnistus” – dokument, millega tüübikinnitusasutus tõendab ametlikult sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule tüübikinnituse andmist.

               (24)„Tootja esindaja” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kelle tootja on nõuetekohaselt nimetanud ennast tüübikinnitusasutuses või turujärelevalveasutuses esindama ja enda nimel tegutsema käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes.

               (25)„Importija” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb turule kolmandas riigis toodetud sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme.

               (26)„Riiklik tüübikinnitus” – menetlus, mille abil tüübikinnitusasutus kinnitab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele, mis on kehtestatud liikmesriigi seadustega, kusjuures selline tüübikinnitus kehtib vaid asjaomase liikmesriigi territooriumil.

               (27)„Vastavussertifikaat” – tootja poolt välja antud ja IX lisas sätestatud dokument, mis tõendab, et toodetud sõiduk vastab tüübikinnituse saanud sõidukitüübile.

               (28)„Turustaja” – edasimüüja või muu turustusahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme turul kättesaadavaks.

               (29)„Turul kättesaadavaks tegemine” – sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme tarnimine turul turustamiseks või kasutamiseks äritegevuse käigus, kas tasu eest või tasuta.

               (30)„Järkjärguline tüübikinnitus” – menetlus, mille käigus kogutakse järk-järgult kokku sõidukiga seonduvate süsteemide, osade ja eraldi seadmestike ELi tüübikinnitustunnistused ning mille viimases astmes antakse tüübikinnitus terviksõidukile.

               (31)„Üheastmeline tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab üheainsa toimingu abil, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp tervikuna vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele.

               (32)„Sega-tüübikinnitus” – järkjärguline tüübikinnitus, mille käigus terviksõidukile tüübikinnituse andmise viimasel astmel antakse tüübikinnitus ühele või mitmele süsteemile, ilma et kõnealustele süsteemidele oleks vaja väljastada ELi tüübikinnitustunnistusi.

               (33)„Komplekteeritud sõiduk” – mitmeastmelise tüübikinnituse saanud sõiduk, mis on vastavuses käesoleva määruse asjakohaste tehniliste nõuete ja IV lisas loetletud õigusaktidega.

               (34)„Terviksõiduk” – sõiduk, mida käesoleva määruse asjakohaste tehniliste nõuete ja IV lisas loetletud õigusaktidega vastavusse viimiseks ei ole tarvis täiendada.

               (35)„Sõidukitüüp” – teatav kategooria sõidukeid, millel on vähemalt ühised II lisa osas B sätestatud põhikriteeriumid ning mis võivad sisaldada seal osutatud variante ja versioone.

               (36)„Tehniline teenistus” – organisatsioon või asutus, mille tüübikinnitusasutus on määranud katseid tegevaks katselaboratooriumiks või toodangu vastavuse hindamise organiks, et teha alghindamist ja muid katseid või kontrollimisi.

               (37)„Baassõiduk” – sõiduk, mida kasutatakse mitmeastmelise tüübikinnituse algetapis.

               (38)„Süsteemi tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et süsteemi tüüp vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele.

               (39)„Eraldi seadmestiku tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et eraldi seadmestiku tüüp vastab ühe või mitme konkreetse sõidukitüübiga seoses asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele.

               (40)„Osa tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et osa tüüp vastab sõidukist eraldi asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele.

               (41)„Virtuaalne katsemeetod” – arvutisimulatsioon, mis sisaldab arvutusi, mis tõendavad, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik vastab IV lisas loetletud õigusaktis sätestatud tehnilistele nõuetele, ilma et oleks vaja kasutada füüsilist sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku.

               (42)„Üksiksõiduki tüübikinnitus” — menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et konkreetne sõiduk, mis on kas ainulaadne või mitte, vastab üksiksõiduki ELi tüübikinnituse ja üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse asjakohastele haldussätetele ja tehnilistele nõuetele.

               (43)„Seerialõpu sõiduk” – laovarusse kuuluv sõiduk, mida ei saa või mida enam ei saa turul kättesaadavaks teha, registreerida või kasutusele võtta uute tehniliste nõuete jõustumise tõttu, millele vastavat tüübikinnitust ei ole sõiduk saanud.

               (44)„Alternatiivsed nõuded” – haldussätted ja tehnilised nõuded, mille eesmärgiks on tagada kasutusohutuse, keskkonnakaitse ja tööohutuse selline tase, mis on võimalikult suures ulatuses samaväärne ühe või mitme IV lisas loetletud õigusaktiga tagatud tasemega.

               (45)„Varuosad” – tooted, mis paigaldatakse sõidukisse või sõidukile originaalosade asendamiseks, sealhulgas sõiduki kasutamiseks vajalikud tooted, välja arvatud kütus.

               (46)„Sõiduki remondi- ja hooldusteave” – kõik andmed sõiduki diagnoosimise, teenindamise, kontrollimise, perioodilise järelevalve, remondi, ümberprogrammeerimise või taaslähtestamise kohta, samuti tarvikute ja lisaseadmete sõidukile paigaldamise kohta, mille tootja esitab oma volitatud edasimüüjatele ja remonditöökodadele, sealhulgas kõik nende andmete hilisemad muudatused ja täiendused.

               (47)„Sõltumatu ettevõtja” – sõidukite remondi ja hooldusega otseselt või kaudselt tegelev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud volitatud edasimüüja või remonditöökoda, sealhulgas muud remonditöökojad, remondiseadmete, tööriistade või varuosade tootjad või turustajad, tehnilise teabe kirjastajad, autoklubid, autoabi ettevõtjad, kontrollimis- ja katsetamisteenuseid pakkuvad ettevõtjad ja alternatiivkütust kasutavate sõidukite seadmete paigaldajatele, tootjatele ja remontijatele koolitust pakkuvad ettevõtjad; samuti tähistab see volitatud remonditöökodasid, edasimüüjaid või asjaomase sõidukitootja turustussüsteemi kuuluvaid turustajaid, kuivõrd nad osutavad remondi- või hooldusteenuseid sõidukitele, mille tootja turustussüsteemi nad ei kuulu.

               (48)„Volitatud remonditöökoda” – füüsiline või juriidiline isik, kes pakub remondi- ja hooldusteenuseid sõidukitele, mis kuuluvad tootja turustussüsteemi.

               (49)„Sõltumatu remonditöökoda” – füüsiline või juriidiline isik, kes pakub remondi- ja hooldusteenuseid sõidukitele, mis ei kuulu tootja turustussüsteemi.

               (50)„Sõiduki pardadiagnostikateave” – teave, mis on seotud sõidukisse paigaldatud või mootoriga ühendatud süsteemiga, mis võimaldab avastada rikke ja vajaduse korral teatada sellest häiresüsteemi abil, määrata kindlaks rikke arvatava asukoha arvutimälusse salvestatud teabe abil ning edastada seda teavet väljapoole.

               (51)„Väikeseeriana toodetud sõiduk” – sõidukitüüp, mille turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud ühikute arv ei ületa XII lisas sätestatud aastaseid koguselisi piirnorme.

               (52)„Eriotstarbeline sõiduk” – M-, N- või O-kategooriasse kuuluv sõiduk, millel on tehnilised eriomadused funktsiooni täitmiseks, milleks on vaja spetsiaalseid kohandusi ja/või seadmeid.

               (53)„Poolhaagis” – veetav sõiduk, mille telg/teljed on viidud sõiduki raskuskeskme taha (ühtlase koormuse juures), ning mis on varustatud ühendusseadmega, mis võimaldab horisontaal- ja vertikaaljõud vedukile üle kanda.

               (54)„Riiklik akrediteerimisasutus” – ainus asutus liikmesriigis, mis riigi volituse alusel sooritab akrediteerimist määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 lõike 11 tähenduses.

               (55)„Kohapealne hindamine” – kontrollimine, mille tüübikinnitusasutus teeb tehnilise teenistuse või selle alltöövõtjate või tütarettevõtjate valdustes.

               (56)„Järelevalvega seotud kohapealne hindamine” – kindlate ajavahemike järel järjepidevalt tehtav kohapealne hindamine, mis ei ole esmakordse määramise korral tehtav kohapealne hindamine ega määramise uuendamise korral tehtav kohapealne hindamine.

               Artikkel 4
                  Sõidukikategooriad

               1.Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi sõidukikategooriaid.

               a)M-kategooria: peamiselt reisijate ja nende pagasi veoks kavandatud ja toodetud mootorsõidukid.

               i)M1-kategooria:mootorsõidukid, milles on lisaks juhiistmele kuni kaheksa istekohta ja milles ei ole ruumi seisukohtadele. Istekohtade arv võib piirduda ühe istekohaga (juhiiste).

               ii)M2-kategooria:mootorsõidukid, milles on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta ning mille täismass on kuni 5 tonni. Nendes mootorsõidukites võib olla ruumi seisukohtade jaoks.

               iii)M3-kategooria:mootorsõidukid, milles on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta ning mille täismass on üle 5 tonni. Nendes mootorsõidukites võib olla ruumi seisukohtade jaoks.

               b)N-kategooria: peamiselt kaupade veoks kavandatud ja toodetud mootorsõidukid.

               i)N1-kategooria:mootorsõidukid täismassiga kuni 3,5 tonni.

               ii)N2-kategooria:mootorsõidukid täismassiga üle 3,5 tonni, kuid mitte üle 12 tonni.

               iii)N3-kategooria:mootorsõidukid täismassiga üle 12 tonni.

               c)O-kategooria: kaupade või reisijate veoks (sh reisijate majutamiseks) kavandatud ja toodetud haagised.

               i)O1-kategooria:haagised täismassiga kuni 0,75 tonni.

               ii)O2-kategooria:haagised täismassiga üle 0,75 tonni, kuid mitte üle 3,5 tonni.

               iii)O3-kategooria:haagised täismassiga üle 3,5 tonni, kuid mitte üle 10 tonni.

               iv)O4-kategooria:haagised täismassiga üle 10 tonni.

               2.Sõidukite, sõidukitüüpide, variantide ja versioonide kategooriatesse liigitamise kriteeriumid on sätestatud II lisas.

               Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta II lisa seoses sõidukite alamkategooriate, sõidukitüüpide ja keretüüpide kategooriatesse liigitamisega, nii et see vastaks tehnika arengule.

               II PEATÜKK
                  ÜLDKOHUSTUSED

               Artikkel 5
                  Üldised sisulised nõuded

               1.Sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud peavad vastama IV lisas loetletud õigusaktide nõuetele.

               2.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta IV lisa, eesmärgiga võtta arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi, lisades ja ajakohastades viiteid õigusaktidele, mis sisaldavad nõudeid, millele sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud peavad vastama.

               Artikkel 6
                  Liikmesriikide kohustused

               1.Liikmesriigid asutavad või määravad tüübikinnitusasutused ja turujärelevalveasutused. Liikmesriigid teatavad selliste ametiasutuste asutamisest ja määramisest komisjonile.

               Vastav teade peab sisaldama nende ametiasutuste nime, aadressi, kaasa arvatud elektronposti aadressi, ja pädevust. Komisjon avaldab tüübikinnitusasutuste ja turujärelevalveasutuste nimekirja ja andmed oma veebisaidil.

               2.Liikmesriigid lubavad turule lasta, registreerida ja kasutusele võtta vaid selliseid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele.

               3.Liikmesriigid ei keela, piira ega takista sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turulelaskmist, registreerimist või kasutuselevõttu, kui need vastavad käesoleva määruse nõuetele, välja arvatud artiklis 52 sätestatud juhtudel.

               Erandina sellest reeglist ei ole liikmesriigid kohustatud lubama selliste sõidukite turulelaskmist, registreerimist või kasutuselevõttu, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva määruse alusel, kuid ületavad nõukogu direktiivi 96/53/EÜ I lisas sätestatud ühtlustatud mõõtmeid
                  25
               .

               4.Liikmesriigid korraldavad ja teostavad turule sisenevate sõidukite, osade või eraldi seadmestike turujärelevalvet ja kontrollimist kooskõlas määruse (EÜ) nr 765/2008 III peatükiga.

               5.Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et turujärelevalveasutused võivad vajaduse korral ja põhjendatult siseneda ettevõtjate äriruumidesse ning võtta vajalikke sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike näidiseid vastavuse katsetamiseks.

               6.Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma tüübikinnitustegevused ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga nelja aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Asjaomane liikmesriik teeb üldsusele kättesaadavaks tulemuste kokkuvõtte, eelkõige antud tüübikinnituste arvu ja vastavate tootjate nimed.

               7.Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma järelevalvemeetmed ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga nelja aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Asjaomased liikmesriigid teevad tulemuste kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks.

               Artikkel 7
                  Tüübikinnitusasutuste kohustused

               1.Tüübikinnitusasutus annab tüübikinnituse vaid sellistele sõidukitele, süsteemidele, osadele või eraldi seadmestikele, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele.

               2.Tüübikinnitusasutused täidavad oma kohustusi sõltumatult ja erapooletult. Nad järgivad konfidentsiaalsuse nõuet, kui see on vajalik, et kaitsta ärisaladusi, võttes arvesse artikli 9 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustust liidu tarbijate huvide kaitsmiseks.

               3.Kui liikmesriigis vastutab sõidukite tüübikinnituse, sealhulgas üksiksõiduki tüübikinnituse eest rohkem kui üks tüübikinnitusasutus, määrab liikmesriik ühe tüübikinnitusasutuse, kes vastutab teabevahetuse eest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega ja täidab käesoleva määruse XV peatükis sätestatud kohustusi.

               Liikmesriigi tüübikinnitusasutused teevad omavahel koostööd, vahetades oma rolli ja ülesannetega seotud asjakohast teavet.

               4.Kui tüübikinnitusasutust on teavitatud kooskõlas artikli 8 lõikega 5, artikli 9 lõikega 5, artikli 52 lõikega 4 või artikliga 54, võtab ta kõik vajalikud meetmed välja antud tüübikinnituse läbivaatamiseks ning parandab või tühistab vajaduse korral tüübikinnituse, sõltuvalt ilmsiks tulnud kõrvalekallete põhjustest ja raskusastmest.

               5.Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, et kehtestada ühised kriteeriumid tüübikinnitusasutuste nimetamiseks, järelevalveks ja hindamiseks liikmesriigi tasandil. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               Artikkel 8
                  Turujärelevalveasutuste kohustused

               1.Turujärelevalveasutused sooritavad regulaarseid kontrolle, et veenduda sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike vastavuses käesolevas määruses sätestatud nõuetele ning tüübikinnituse õigsuses. Nimetatud kontrolle tehakse piisaval määral, kontrollides dokumente ning tehes statistiliselt asjakohase valimi alusel tegelike sõiduolude ja laboratoorseid katseid. Sealjuures võtavad turujärelevalveasutused arvesse riskihindamise, kaebuste ja muu teabe osas kehtestatud põhimõtteid.

               2.Turujärelevalveasutused nõuavad ettevõtjatelt selliste dokumentide ja teabe kättesaadavaks tegemist, mida nad oma toiminguteks vajalikuks peavad.

               3.Turujärelevalveasutused võtavad tüübikinnituse saanud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul nõuetekohaselt arvesse ettevõtjate esitatud vastavussertifikaate.

               4.Turujärelevalveasutused võtavad vajalikud meetmed, et hoiatada nende territooriumidel elavaid tarbijaid piisavalt vara mis tahes sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga seonduvate kindlaks tehtud ohtude eest, et ära hoida või vähendada võimalikke vigastusi või muud kahju.

               Turujärelevalveasutused teevad koostööd ettevõtjatega meetmete osas, mis võivad vältida või vähendada kõnealuste ettevõtjate poolt kättesaadavaks tehtud sõidukitest, süsteemidest, osadest või eraldi seadmestikest tulenevat ohtu.

               5.Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused otsustavad sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku artikli 49 lõike 5 kohaselt turult kõrvaldada, teatavad nad sellest asjaomasele ettevõtjale ja vajaduse korral asjaomasele tüübikinnitusasutusele.

               6.Turujärelevalveasutused täidavad oma kohustusi sõltumatult ja erapooletult. Nad järgivad vajalikul määral ja vajaduse korral konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta ärisaladusi, võttes arvesse artikli 9 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustust Euroopa Liidu tarbijate huvide kaitsmiseks.

               7.Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma järelevalvemeetmed ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga nelja aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Asjaomased liikmesriigid teevad tulemuste kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks.

               8.Eri liikmesriikide turujärelevalveasutused koordineerivad oma turujärelevalvetoiminguid, teevad omavahel koostööd ning jagavad koostöö tulemusi üksteise ja komisjoniga. Turujärelevalveasutused lepivad vajaduse korral kokku tööjagamises ja spetsialiseerumises.

               9.Kui liikmesriigis vastutab turujärelevalve ja välispiirikontrolli eest rohkem kui üks ametiasutus, teevad need ametiasutused omavahel koostööd, vahetades oma rolli ja ülesannetega seotud asjakohast teavet.

               10.Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, et koostada kriteeriumid mahu, ulatuse ja sageduse kohta, millega lõikes 1 osutatud valimi vastavuse kontrolle tuleb sooritada. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               Artikkel 9
                  Vastavuse kontrollimine komisjoni poolt ja täitmise kooskõlastamine liikmesriikide vahel

               1.
                     Komisjon korraldab ja teeb (või laseb teha) piisava ulatusega vastavuse kontrollimise katseid ja ülevaatusi juba turul kättesaadavaks tehtud sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele, et kontrollida, kas need sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud vastavad tüübikinnitustele ja asjaomastele õigusaktidele ning tagada tüübikinnituste õigsus..

               Nimetatud katseid ja ülevaatusi võib teha uutele sõidukitele, mille tootjad või ettevõtja on teinud kättesaadavaks lõike 2 kohaselt.

               Katseid ja ülevaatusi võib teha ka registreeritud sõidukitele kokkuleppel sõiduki registreeringu omanikuga.

               2.Tüübikinnitust omavad tootjad või ettevõtjad teevad komisjonile nõudmise korral kättesaadavaks statistiliselt asjakohase hulga komisjoni valitud toodetavaid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis esindavad neid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis on asjaomase tüübikinnituse alusel turulelaskmiseks kättesaadavad. Kõnealused sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud esitatakse katsetamiseks sellisel ajal ja kohas ning selliseks ajavahemikuks, nagu komisjon võib vajada.

               3.Selleks et komisjon saaks teha lõigetes 1 ja 2 osutatud katseid, teevad liikmesriigid komisjonile kättesaadavaks kõik andmed, mis on seotud vastavuskontrolli katseid läbivate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitusega. Need andmed peavad sisaldama vähemalt artikli 26 lõikes 1 osutatud tüübikinnitustunnistuses ja selle lisades esitatud teavet.

               Kui sõidukile on antud tüübikinnitus järkjärgulise või mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse kohaselt, esitab liikmesriik komisjonile ka artikli 26 lõikes 1 osutatud tüübikinnitustunnistuse koos selle lisadega süsteemide, osade ja eraldi seadmestike esialgsete tüübikinnituste kohta.

               4.Sõidukitootjad avalikustavad teabe, mis on vajalik vastavuskontrolli katseteks kolmandate isikutega. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks avalikustatavad andmed ja nende avalikustamise tingimused, sõltuvalt ärisaladuste kaitsest ja isikuandmete säilitamisest liidu ja liikmesriikide õigusaktide kohaselt. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               5.Kui komisjon teeb kindlaks, et katsetatud või ülevaatuse läbinud sõidukid ei vasta käesolevas määruses või IV lisas loetletud õigusaktides sätestatud tüübikinnitusnõuetele või et tüübikinnitus on antud ebaõigete andmete alusel, nõuab ta kooskõlas artikli 54 lõikega 8 viivitamata, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik asjakohased parandusmeetmed, et viia sõidukid nimetatud nõuetega vastavusse; vastasel korral võtab komisjon piiravad meetmed, nõudes ettevõtjalt asjaomaste sõidukite turult kõrvaldamist või nende mõistliku ajavahemiku jooksul tagasivõtmist, sõltuvalt kindlaks tehtud mittevastavuse raskusastmest.

               Kui kõnealused katsed ja ülevaatused seavad kahtluse alla tüübikinnituse enda õigsuse, teatab komisjon sellest asjaomas(t)ele tüübikinnitusasutus(t)ele ning jõustamisalase teabe vahetamise foorumile.

               Komisjon avaldab aruande oma järelduste kohta pärast iga tehtud vastavuskontrolli katset.

               Artikkel 10
                  Jõustamisalase teabe vahetamise foorum

               1.Komisjon loob jõustamisalase teabe vahetamise foorumi (edaspidi „foorum”) ja juhib seda.

               Foorum koosneb liikmesriikide poolt määratud liikmetest.

               2.Foorum koordineerib liikmesriikide ametiasutuste võrku, mis vastutab tüübikinnituste ja turujärelevalve eest.

               Foorum annab muu hulgas nõu heade tavade propageerimise, jõustamisega seotud probleeme käsitleva teabevahetuse, koostöö, töömeetodite ja vahendite väljatöötamise, elektroonilise teabevahetuse korra väljatöötamise, ühtlustatud jõustamisprojektide hindamise, karistuste ja ühiskontrolliga seotud küsimustes.

               3.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et määrata kindlaks foorumi koosseis, ametisse nimetamise protsess, täpsed ülesanded, töömeetodid ja eeskirjad.

               Artikkel 11
                  Tootjate üldised kohustused

               1.Tootja tagab, et sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud, mis ta on tootnud ja mis on turule lastud või kasutusele võetud, on toodetud ja saanud tüübikinnituse kooskõlas käesoleva määruse sätetega.

               2.Mitmeastmelise tüübikinnituse korral vastutab tootja ka nende süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja toodangu vastavuse eest, mille ta lisas sõiduki komplekteerimisetapis. Tootja, kes muudab varasemates astmetes juba tüübikinnituse saanud osi, süsteeme või eraldi seadmestikke, vastutab muudetud osade, süsteemide ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja toodangu vastavuse eest. Eelneva etapi tootja annab teavet järgmise etapi tootjale seoses muutustega, mis võivad mõjutada osale, süsteemile, eraldi seadmestikule või terviksõidukile tüübikinnituse andmist. Selline teave esitatakse niipea, kui on väljastatud terviksõiduki tüübikinnituse uus laiendus ning hiljemalt mittekomplektse sõiduki tootmise alguskuupäeval.

               3.Tootja, kes muudab mittekomplektset sõidukit nii, et see kvalifitseerub mõne muu kategooria sõidukina, mis tähendab, et tüübikinnitusmenetluse varasemas astmes juba hinnatud õiguslikud nõuded on muutunud, vastutab ka nende nõuete täitmise eest, mida kohaldatakse sellele sõidukikategooriale, millesse muudetud sõiduk kvalifitseerub.

               4.ELi tüübikinnitusega seoses nimetab väljaspool liitu asutatud tootja ühe liidus registreeritud esindaja, kes esindab teda tüübikinnitusasutuse ees. See tootja nimetab ühtlasi turujärelevalve eesmärkidel ühe Euroopa Liidus asuva esindaja, kelleks võib olla sama esindaja, kes nimetati seoses ELi tüübikinnitusega.

               5.Tootja vastutab tüübikinnitusasutuse ees tüübikinnitusmenetluse kõikide aspektide ja toodangu nõuetele vastavuse tagamise eest, olenemata sellest, kas tootja on otseselt kaasatud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku valmistamise kõikidesse etappidesse või mitte.

               6.Tootja kehtestab korra, mis võimaldab tagada, et sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike seeriatootmine jääb vastavusse tüübikinnituse saanud tüübiga.

               7.Lisaks sõidukitele andmesildi kinnitamisele ning nende osadele või eraldi seadmestikele tüübikinnitusmärgi kinnitamisele artikli 36 kohaselt märgib tootja oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja liidus asuva kontaktaadressi kas turul kättesaadavaks tehtud sõidukitele, osadele või eraldi seadmestikele või, kui see ei ole võimalik, pakendile või osa või eraldi seadmestikuga kaasas olevasse dokumenti.

               Artikkel 12
                  Tootjate kohustused seoses sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike või tarvikute ja lisaseadmetega, mis ei vasta nõuetele või kujutavad endast tõsist ohtu

               1.Tootja, kes leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik või tarvik või lisaseade, mis on turule lastud või kasutusele võetud, ei vasta käesoleva määruse nõuetele või et tüübikinnitus on antud ebaõigete andmete alusel, võtab viivitamata ja olenevalt olukorrast asjakohased meetmed sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme vastavusse viimiseks, turult kõrvaldamiseks või tagasivõtmiseks.

               Tootja teatab kohe tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele, esitades andmed mittevastavuse ja võetud meetmete kohta.

               2.Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab tootja viivitamata mittevastavust ja võetud meetmeid käsitleva üksikasjaliku teabe selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turul kättesaadavaks tehti või kasutusele võeti.

               3.Tootja säilitab artikli 24 lõikes 4 osutatud infopaketti kümme aastat pärast sõiduki turulelaskmist ja viis aastat pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmist.

               Sõiduki tootja hoiab tüübikinnitusasutusele kättesaadavana artiklis 34 osutatud vastavussertifikaatide koopiat.

               4.Tootja esitab riiklikule ametiasutusele selle põhjendatud nõudmise korral tüübikinnitusasutuse kaudu sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust tõendava ELi tüübikinnitustunnistuse või artikli 55 lõikes 1 osutatud loa koopia keeles, mis on riiklikule ametiasutusele kergesti arusaadav.

               Tootja teeb riikliku ametiasutusega selle põhjendatud nõudmise korral koostööd mis tahes meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade.

               Artikkel 13
                  Tootja esindajate kohustused seoses turujärelevalvega

               1.Tootja esindaja turujärelevalveasutuse ees täidab ülesandeid tootjalt saadud volituse piires. Volituses sätestatakse, et esindajal on õigus teha vähemalt järgmist:

               (a)omada juurdepääsu artiklis 22 osutatud teatmikule ja artiklis 34 osutatud vastavussertifikaadile ühes liidu ametlikus keeles. Need dokumendid tehakse tüübikinnitusasutustele kättesaadavaks kümneks aastaks pärast sõiduki turulelaskmist ja viieks aastaks pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmist.

               (b)esitada tüübikinnitusasutusele selle põhjendatud nõudmise korral sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tootmise vastavust tõendava täieliku teabe ja dokumentatsiooni;

               (c)teha tüübikinnitus- või turujärelevalveasutuse taotluse korral selle ametiasutusega koostööd, et kõrvaldada kõnealuse volitusega hõlmatud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete põhjustatav tõsine oht.

               (d)teatada tootjale viivitamata kaebustest ja teadetest ohtude, võimalike juhtumite ja mittevastavuste kohta seoses volitusega hõlmatud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmetega;

               (e)lõpetada volitus, kui tootja tegutseb vastupidiselt käesolevast määrusest tulenevatele kohustustele.

               2.Tootja esindaja, kes lõpetab volituse lõike 1 punktis e osutatud põhjusel, teatab sellest viivitamata tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele ja komisjonile.

               3.Muudatus peab käsitlema vähemalt järgmiseid punkte:

               a)tegevust lõpetava volitatud esindaja volituse lõppemise ja tegevust alustava tootja esindaja volituse alguse kuupäev;

               b)kuupäev, kuni milleni võib tegevust lõpetavat tootja esindajat tootja esitatavas teabes, sealhulgas reklaammaterjalides nimetada;

               c)dokumentide üleandmine, sealhulgas konfidentsiaalsusega seotud küsimused ja omandiõigused;

               d)tegevust lõpetava tootja esindaja kohustus pärast volituse lõppu edastada tootjale või tegevust alustavale tootja esindajale kõik ohtusid või võimalikke vahejuhtumeid käsitlevad kaebused ja teated seoses sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga, mille jaoks ta oli tootja esindajaks määratud.

               Artikkel 14
                  Importijate kohustused

               1.Importija laseb turule üksnes neid sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke, mis on saanud kas ELi tüübikinnituse või riikliku tüübikinnituse, või tarvikuid või lisaseadmeid, mis vastavad määruse (EÜ) nr 765/2008 nõuetele.

               2.Enne tüübikinnituse saanud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmist kontrollib importija, kas tüübikinnitusasutus on koostanud artikli 24 lõikes 4 osutatud infopaketi ning kas süsteem, osa või eraldi seadmestik kannab nõutud tüübikinnitusmärki ja vastab artikli 11 lõike 7 sätetele.

               Sõiduki puhul tagab importija, et sõidukiga on kaasas nõutud vastavussertifikaat.

               3.Kui importija leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade ei vasta käesoleva määruse ning eeskätt tüübikinnituse nõuetele, siis ei lase ta seda sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku turule, ei võimalda selle kasutuselevõttu ega registreeri seda seni, kuni see on nõuetega vastavusse viidud. Kui importija leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, teatab ta sellest tootjale ja turujärelevalveasutustele. Tüübikinnituse saanud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul teatab ta sellest ka tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

               4.Importija märgib oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi kas sõidukile, süsteemile, osale, eraldi seadmestikule, tarvikule või lisaseadmele või, kui see ei ole võimalik, selle pakendile või süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadmega kaasas olevale dokumendile.

               5.Importija tagab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga on kaasas artiklis 63 nõutud juhised ja teave asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes.

               6.Importija uurib tarbijate tervise ja turvalisuse kaitse eesmärgil turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete kohta esitatud kaebusi, koostab kaebuste ja tagasivõtmiste registri ning teatab turustajatele sellistest järelevalvemeetmetest.

               Artikkel 15
                  Importijate kohustused seoses selliste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega, mis ei vasta nõuetele, või seoses sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmetega, mis kujutavad endast tõsist ohtu

               1.Kui importija poolt turule lastud sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei ole vastavuses käesoleva määrusega, võtab importija selle sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks viivitamata asjakohaseid meetmeid või kõrvaldab vajaduse korral toote turult või võtab selle kasutajalt tagasi.

               2.Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab importija viivitamata tõsist ohtu käsitleva üksikasjaliku teabe tootjale ning selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turule lasti.

               Importija teatab tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele ka igast võetud meetmest ning esitab eelkõige andmed tõsise ohu ja iga tootja võetud parandusmeetmete kohta.

               3.Importija säilitab kümme aastat pärast sõiduki turulelaskmist ja viis aastat alates süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmisest vastavussertifikaadi koopiat tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele esitamiseks ning tagab, et artikli 24 lõikes 4 nimetatud infopakett on nimetatud ametiasutuste nõudmisel neile kättesaadav.

               4.Importija esitab riiklikule ametiasutusele selle põhjendatud nõudmise korral sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust tõendava täieliku teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele ametiasutusele kergesti arusaadav. Importija teeb riikliku ametiasutusega selle nõudmise korral koostööd mis tahes meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade.

               Artikkel 16
                  Turustajate kohustused

               Enne sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turul kättesaadavaks tegemist, registreerimist või kasutuselevõttu kontrollivad turustajad, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kannab nõutud andmesilti või tüübikinnitusmärki, et sellega on kaasas nõutud dokumendid ning artiklis 63 nõutud juhised ja ohutusteave asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ning et importija ja tootja on täitnud artikli 11 lõikes 7 ning artikli 14 lõikes 4 sätestatud nõuded.

               Artikkel 17
                  Turustajate kohustused seoses sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega, mis ei vasta nõuetele, või seoses sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmetega, mis kujutavad endast tõsist ohtu

               1.Kui turustaja leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei vasta käesoleva määruse nõuetele, siis ei tee ta seda sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku turul kättesaadavaks, ei registreeri ega võta kasutusele enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud.

               2.Kui turustaja leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik, mille ta on turule lasknud, ei ole vastavuses käesoleva määrusega, teatab ta sellest tootjale või importijale tagamaks, et viivitamata võetakse asjakohased meetmed selle sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks või vajaduse korral toote turult kõrvaldamiseks või kasutajalt tagasi võtmiseks kooskõlas artikli 12 lõikega 1 või artikli 15 lõikega 1.

               3.Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab turustaja viivitamata tõsist ohtu käsitleva üksikasjaliku teabe tootjale, importijale ning selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turul kättesaadavaks tehti. Turustaja teatab neile ka igast võetud meetmest ning esitab eelkõige andmed tõsise ohu ja tootja võetud parandusmeetmete kohta.

               4.Turustaja teeb riikliku ametiasutusega selle nõudmise korral koostööd mis tahes meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade.

               Artikkel 18
                  Tootja kohustuste kohaldamine importijate ja turustajate suhtes

               Käesolevas määruses käsitatakse tootjana importijat või turustajat, kes kasutab sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turul kättesaadavaks tegemise, registreerimise või kasutuselevõtu korral oma nime või kaubamärki või kes muudab sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku nii, et see ei pruugi enam asjakohastele nõuetele vastata, ning sellise importija või turustaja suhtes kohaldatakse artiklitest 8, 11 ja 12 tulenevaid tootja kohustusi.

               Artikkel 19
                  Ettevõtjate kindlakstegemine

               Tüübikinnitusasutuse või turujärelevalveasutuse taotlusel ning kümne aasta vältel pärast sõiduki turulelaskmist ja viie aasta vältel pärast süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme turulelaskmist annavad ettevõtjad teavet alljärgneva kohta:

               (a)iga ettevõtja isik, kes on neid sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadmega varustanud;

               (b)iga ettevõtja isik, keda nemad on sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadmega varustanud.

               III PEATÜKK
                  ELi TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE MENETLUSED

               Artikkel 20
                  ELi tüübikinnituse andmise menetlused

               1.Terviksõiduki tüübikinnituse taotlemisel võib tootja valida ühe järgmistest menetlustest:

               (a)järkjärguline tüübikinnitus;

               (b)üheastmeline tüübikinnitus;

               (c)sega-tüübikinnitus.

               Lisaks võib tootja valida mittekomplektsele või komplekteeritud sõiduki mitmeastmelise tüübikinnituse.

               2.Süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse puhul kehtib üksnes üheastmeline tüübikinnitus.

               3.Mitmeastmelist tüübikinnitust võib anda mittekomplektsele või komplekteeritud sõidukitüübile, mis, arvestades sõiduki komplekteerituse astet, vastab artiklis 22 sätestatud teatmikus esitatud andmetele ning IV lisas loetletud õigusaktides kehtestatud tehnilistele nõuetele.

               Mitmeastmelist tüübikinnitust kohaldatakse ka teise tootja poolt ümberehitatud või muudetud komplektsete sõidukite suhtes pärast nende valmimist.

               4.Sõiduki viimase valmistusastme ELi tüübikinnitus antakse alles pärast seda, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud, et viimases astmes tüübikinnituse saanud sõiduki tüüp vastab tüübikinnituse andmise ajal kõigile kehtivatele tehnilistele nõuetele. See kontroll hõlmab kõiki mittekomplektsele sõidukitüübile mitmeastmelise menetluse käigus antud tüübikinnitusega hõlmatud nõudeid puudutavate dokumentide kontrolli, isegi kui tüübikinnitus anti erinevale sõidukikategooriale.

               5.Lõikes 1 osutatud tüübikinnituse valik ei mõjuta kohaldatavaid sisulisi nõudeid, millele kinnituse saanud sõidukitüüp peab vastama terviksõiduki tüübikinnituse väljastamise ajal.

               6.
                     Mitmeastmelist tüübikinnitust võib kasutada ka üksiktootja, tingimusel et selle eesmärgiks ei ole hoida kõrvale ühes etapis toodetud sõidukite suhtes kehtivatest nõuetest. Üksiktootja toodetud sõidukeid ei loeta mitmes etapis toodetud sõidukiteks vastavalt käesoleva määruse artiklitele 39, 40 ja 47.

               Artikkel 21
                  ELi tüübikinnituse taotlemine

               1.Tootja esitab tüübikinnitusasutusele ELi tüübikinnituse taotluse ja artiklis 22 osutatud teatmiku.

               2.Ühe konkreetse sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kohta võib esitada ainult ühe taotluse ja ainult ühes liikmesriigis.

               3.Iga tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta esitatakse eraldi taotlus.

               Artikkel 22
                  Teatmik

               1.Artikli 21 lõikes 1 osutatud teatmik sisaldab järgmist:

               (a)I lisas nimetatud teabedokument üheastmelise või sega-tüübikinnituse saamiseks või III lisas nimetatud teabedokument järkjärgulise tüübikinnituse saamiseks;

               (b)kõik andmed, joonised, fotod ja muu asjakohane teave;

               (c)sõidukite puhul märge artikli 20 lõikega 1 kooskõlas valitud menetlus(t)e kohta;

               (d)mis tahes täiendav teave, mida tüübikinnitusasutus taotlusmenetluse käigus nõuab.

               2.Teatmik esitatakse komisjoni poolt määratud elektroonilisel kujul, kuid selle võib esitada ka paberkandjal.

               3.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta I ja III lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning ajakohastades selleks teabedokumendi näidist, kaasa arvatud lõikes 2 osutatud ühtlustatud elektrooniline vorming.

               Artikkel 23
                  Teatavate ELi tüübikinnituse taotlustega esitatav lisateave

               1.Järkjärgulise tüübikinnitusmenetluse taotlusele peab olema lisatud artikli 22 kohane teatmik ja kõik ELi tüübikinnitustunnistused, sealhulgas katsearuanded, mis on nõutavad IV lisas loetletud kohaldatavate õigusaktide kohaselt.

               Süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse taotluse puhul on tüübikinnitusasutusel IV lisas loetletud kohaldatavate aktide kohaselt juurdepääs teatmikule kuni terviksõiduki tüübikinnituse väljastamise või andmata jätmiseni.

               2.Sega-tüübikinnitusmenetluse taotlusele peab olema lisatud artikli 22 kohane teatmik ja ELi tüübikinnitustunnistused, sealhulgas katsearuanded, mis on nõutavad IV lisas loetletud kohaldatavate õigusaktide kohaselt.

               Süsteemide puhul, mille kohta ELi tüübikinnitustunnistust ei ole esitatud, peab taotlusega lisaks artiklis 22 osutatud teatmikule kaasnema I lisas sätestatud teave, mis on nõutav nimetatud süsteemidele tüübikinnituse andmiseks sõidukile tüübikinnituse andmise järgus, ja katsearuanne ELi tüübikinnitustunnistuse asemel.

               3.Mitmeastmelise tüübikinnitustaotlusega peab olema kaasas järgmine teave:

               (a)esimesel astmel – need teatmiku osad ja ELi tüübikinnitustunnistused, mis on baassõiduki asjaomasel komplekteerituse tasemel asjakohased;

               (b)teisel astmel ja edasistel astmetel – asjaomasel valmistamisetapil asjakohased teatmiku ja ELi tüübikinnitustunnistuse osad koos sõidukile eelmisel valmistamisetapil väljastatud ELi tüübikinnitustunnistuse koopiaga ning üksikasjalik teave sõidukile tootja tehtud muudatuste või lisanduste kohta.

               Punktides a ja b osutatud teabe võib esitada vastavalt artikli 22 lõikele 2.

               4.
                     Tüübikinnitusasutusel ja tehnilistel teenistustel peab olema juurdepääs sõidukis kasutatud tarkvarale ja algoritmidele.

               Ühtlasi võib tüübikinnitusasutus põhjendatud taotlusega nõuda, et tootja esitaks täiendavat teavet, mis on vajalik otsustamaks, millised katsed on nõutavad või kuidas nimetatud katsete tegemist hõlbustada.

               IV PEATÜKK
                  ELi TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE MENETLUSED

               Artikkel 24
                  ELi tüübikinnituse menetluste üldsätted

               1.Iga sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta võib väljastada vaid ühe ELi tüübikinnituse.

               2.Tüübikinnitusasutus, kes on saanud artikli 21 kohase taotluse, annab ELi tüübikinnituse alles pärast seda, kui on kontrollinud järgmist:

               (a)artiklis 29 osutatud toodangu vastavuse tagamise kord;

               (b)asjaomast tüüpi sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule ei ole veel tüübikinnitust väljastatud;

               (c)asjaomast tüüpi sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik vastab kehtivatele nõuetele;

               (d)terviksõiduki järkjärgulise, sega- ja mitmeastmelise tüübikinnituse korral kontrollib tüübikinnitusasutus vastavalt artikli 20 lõikele 4, kas süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele kehtivad eraldi tüübikinnitused vastavalt terviksõiduki tüübikinnituse andmise ajal kehtivatele nõuetele.

               3.Kehtivad menetlused on V lisas sätestatud ELi tüübikinnitusmenetlused ja mitmeastmelise tüübikinnituse korral XVII lisas sätestatud menetlused.

               Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta V lisa, võtmaks arvesse õiguslikke muudatusi ja tehnika arengut ning ajakohastades selleks ELi tüübikinnitusega seotud menetlusi ja XVII lisa seoses mitmeastmelise tüübikinnitusega.

               4.Tüübikinnitusasutus koostab infopaketi, mis koosneb artiklis 22 osutatud teatmikust koos sellele tehnilise teenistuse või tüübikinnitusasutuse poolt oma ülesannete täitmise käigus lisatud katsearuannete ja kõigi muude dokumentidega.

               Infopakett sisaldab sisukorda, milles iga dokumendi kõik leheküljed ja vorm on selgelt tähistatud ja ELi tüübikinnituse menetlemine ajaliselt fikseeritud.

               Tüübikinnitusasutus hoiab infopaketi kättesaadavana kümne aasta jooksul pärast asjaomase tüübikinnituse kehtivuse lõppu.

               5.Tüübikinnitusasutus jätab ELi tüübikinnituse andmata, kui ta leiab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab küll kehtivatele nõuetele, kuid kujutab endast tõsist ohtu turvalisusele, keskkonnale või inimeste tervisele. Sellisel juhul saadab ta teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile kohe üksikasjaliku toimiku, milles põhjendab oma otsust ja esitab oma järeldusi kinnitavad tõendid.

               6.Kooskõlas artikli 20 lõigetega 4 ja 5 jätab tüübikinnitusasutus ELi tüübikinnituse andmata järkjärgulise, sega- ja mitmeastmelise tüübikinnituse korral, kui ta leiab, et süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ei vasta käesoleva määruse nõuetele või IV lisas loetletud õigusaktidele.

               Tüübikinnitusasutus nõuab, et süsteemidele, osadele või eraldi seadmestikele tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutused toimiksid artikli 54 lõike 2 kohaselt.

               Artikkel 25
                  Väljastatud, muudetud, andmata jäetud ja tühistatud ELi tüübikinnitustest teatamine

               1.Tüübikinnitusasutus saadab ühe kuu jooksul alates ELi tüübikinnitustunnistuse väljastamisest või muutmisest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile iga sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta, millele ta on tüübikinnituse andnud, koopia sõiduki ELi tüübikinnitustunnistusest koos selle juurde kuuluvate lisade ja artiklis 23 osutatud katsearuannetega. Koopia saadetakse ühise turvalise elektroonilise vahetussüsteemi kaudu või turvalisel elektroonilisel kujul.

               2.Tüübikinnitusasutus saadab iga kolme kuu järel teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile loetelu süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnitustest, mis ta on eelneva perioodi jooksul väljastanud, muutnud, tühistanud või andmata jätnud. Nimetatud loetelu sisaldab XIV lisas osutatud teavet.

               3.Teise liikmesriigi tüübikinnitusasutuse või komisjoni nõudel saadab ELi tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutus nõude esitanud tüübikinnitusasutusele ühise turvalise elektroonilise vahetussüsteemi kaudu või turvalisel elektroonilisel kujul ühe kuu jooksul ELi tüübikinnitustunnistuse koopia koos lisadega.

               4.Tüübikinnitusasutus teatab viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile igast ELi tüübikinnituse andmata jätmisest või tüübikinnituse tühistamisest ning esitab sellise otsuse põhjendused.

               5.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta XIV lisa, ajakohastades selleks süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnituse väljastamist, muutmist, andmata jätmist või tühistamist käsitleva teate näidist.

               Artikkel 26
                  ELi tüübikinnitustunnistus

               1.ELi tüübikinnitustunnistus sisaldab järgmisi lisasid:

               (a)artikli 24 lõikes 4 osutatud infopakett;

               (b)artikli 28 lõikes 1 osutatud õigusaktides nõutud katsearuanded süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse korral või katsetulemuste leht terviksõiduki tüübikinnituse korral;

               (c)vastavussertifikaadile alla kirjutama volitatud isiku/isikute nimi/nimed ja allkirja(de) näidis(ed) ning märge tema/nende ametikoha kohta;

               (d)terviksõiduki tüübikinnituse korral vastavussertifikaadi täidetud näidis.

               2.ELi tüübikinnitustunnistus väljastatakse VI lisas esitatud näidise kohaselt ja nummerdatakse VII lisas sätestatud ühtlustatud süsteemi järgi. Katsetulemuste leht esitatakse vastavalt VIII lisas esitatud näidisele. Need dokumendid peavad olema kättesaadavad elektroonilisel kujul.

               Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta VI, VII ja VIII lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning ajakohastades selleks vastavalt tüübikinnitustunnistuse näidiseid, nende nummerdussüsteemi ja katsetulemuste lehte, kaasa arvatud asjakohases elektroonilises vormingus.

               3.Iga sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi puhul teeb tüübikinnitusasutus järgmised toimingud:

               (a)täidab kõik asjakohased ELi tüübikinnitustunnistuse osad koos selle lisadega;

               (b)koostab infopaketi sisukorra;

               (c)väljastab viivitamata tootjale täidetud ELi tüübikinnitustunnistuse koos selle lisadega.

               4.ELi tüübikinnituse puhul, mille kehtivuse suhtes on artiklite 37 ja 41 ning IV lisa III osa kohaselt kehtestatud piirangud või mille suhtes ei rakendata käesoleva määruse või IV lisas osutatud õigusaktide teatavaid sätteid, tuleb nimetatud piirangud või asjakohaste sätete rakendamata jätmine märkida ELi tüübikinnitustunnistusse.

               5.Kui sõiduki tootja valib sega-tüübikinnituse menetluse, märgib tüübikinnitusasutus infopaketti viited artikli 28 lõikes 1 osutatud õigusaktides nõutud katsearuannetele süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta, mille kohta ELi tüübikinnitustunnistust ei ole väljastatud.

               6.Kui sõiduki tootja valib üheastmelise tüübikinnitusmenetluse, lisab tüübikinnitusasutus ELi tüübikinnitustunnistusele asjakohaste õigusaktide loetelu kooskõlas VI lisa liites esitatud näidisega.

               Artikkel 27
                  Süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnitusi käsitlevad erisätted

               1.ELi tüübikinnitus antakse süsteemile, osale või eraldi seadmestikule, mis vastab artiklis 22 sätestatud teatmikus esitatud andmetele ja IV lisas loetletud asjakohastes õigusaktides sätestatud tehnilistele nõuetele.

               2.Kui osale või eraldi seadmestikule, mis on või ei ole ette nähtud remondiks, teeninduseks või hoolduseks, laieneb sõidukiga seotud süsteemi tüübikinnitus, ei nõuta täiendavat osa või eraldi seadmestiku tüübikinnitust, kui IV lisas loetletud asjakohastes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti.

               3.Kui osa või eraldi seadmestik täidab oma ülesannet või selle spetsiifiline omadus avaldub ainult koos sõiduki teiste osadega ja sel põhjusel on vastavust võimalik tõendada ainult siis, kui osa või eraldi seadmestik toimib koos nende teiste sõidukiosadega, piiratakse vastavalt osa või eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse kehtivust.

               Sel juhul märgitakse ELi tüübikinnitustunnistuses kõik osa või eraldi seadmestiku kasutuspiirangud ja selle sõidukile paigaldamise eritingimused.

               Kui see osa või eraldi seadmestik on paigaldatud sõidukile, kontrollib tüübikinnitusasutus sõidukile tüübikinnituse andmise ajal vastavust kohaldatavatele kasutuspiirangutele või paigaldamistingimustele.

               Artikkel 28
                  ELi tüübikinnituseks nõutavad katsed

               1.Vastavust käesoleva määruse tehnilistele nõuetele ja IV lisas loetletud õigusaktidele näidatakse asjakohaste katsetega, mis on kooskõlas IV lisas loetletud asjakohaste õigusaktidega ja mida sooritavad selleks määratud tehnilised teenistused.

               2.Tootja teeb tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides nõutud katsete tegemiseks vajaliku arvu sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke.

               3.Nõutud katsete tegemiseks kasutatakse neid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis on kinnitatava tüübi suhtes representatiivsed.

               4.Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib alternatiivina lõikes 1 osutatud katsemenetlustele kasutada virtuaalseid katsemeetodeid kooskõlas XVI lisaga.

               5.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta XVI lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning ajakohastades selleks õigusaktide loetelu, millega seoses võib tootja või tehniline teenistus kasutada virtuaalseid katsemeetodeid, ja eritingimusi, mille kohaselt tuleb virtuaalseid katsemeetodeid kasutada.

               Artikkel 29
                  Toodangu vastavuse kontrollimise kord

               1.ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võtab kooskõlas X lisaga vajalikud meetmed kontrollimaks, vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega, et tootja toodab sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke vastavalt tüübikinnituse saanud tüübile.

               2.Terviksõiduki tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus kontrollib, kas statistiliselt asjakohane hulk sõidukeid ja vastavussertifikaate on kooskõlas artiklite 34 ja 35 nõuetega ning kas vastavussertifikaatides esitatud andmed on õiged.

               3.ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võtab vajalikud meetmed kontrollimaks, vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega, et lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed on jätkuvalt piisavad, nii et tootmises olevad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud vastavad jätkuvalt tüübikinnituse saanud tüübile ning vastavussertifikaadid on jätkuvalt kooskõlas artiklitega 34 ja 35.

               4.Selleks et kontrollida sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust kinnitatud tüübile, teeb ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus tootja ettevõttes, sealhulgas tootmisrajatistes, võetud näidiste kontrollimisi või katseid, mis on nõutavad ELi tüübikinnituse jaoks.

               5.ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus, kes teeb kindlaks, et tootja ei tooda enam sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke kooskõlas tüübikinnituse saanud tüübiga või et vastavussertifikaadid ei vasta enam artiklite 34 ja 35 nõuetele, ehkki tootmine jätkub, võtab vajalikud meetmed tagamaks, et toodangu nõuetele vastavuse menetlust järgitakse nõuetekohaselt, või tühistab tüübikinnituse.

               6.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta X lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning ajakohastades selleks toodangu nõuetele vastavuse korda.

               Artikkel 30
                  Riiklik tasustruktuur tüübikinnituse ja turujärelevalve kuludele

               1.Liikmesriigid kehtestavad riikliku tasustruktuuri, et katta tüübikinnituste ja turujärelevalvetegevuste kulud ning nende poolt määratud tehniliste teenistuste sooritatud tüübikinnituskatsete ja toodangu vastavuse katsete ja ülevaatuste kulud.

               2.Need riiklikud tasud nõutakse sisse tootjatelt, kes on esitanud asjaomases liikmesriigis tüübikinnituse taotluse. Tehnilised teenistused otseselt tasusid sisse ei nõua.

               3.Riiklikust tasustruktuurist kaetakse nende vastavuskontrolli ülevaatuste ja katsete kulud, mida teeb komisjon artikli 9 kohaselt. Need osalused moodustavad välised sihtotstarbelised tulud Euroopa Liidu üldeelarvesse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 4
                  26
               .

               4.Liikmesriigid teatavad oma riikliku tasustruktuuri üksikasjadest teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Esimene teade esitatakse [käesoleva määruse jõustumise kuupäev + 1 aasta]. Riiklike tasustruktuuride edasistest uuendustest teatatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile kord aastas.

               5.Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, et määrata kindlaks lõikes 1 osutatud riiklike tasude uuendamine, millele on osutatud lõikes 3. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               V PEATÜKK
                  ELI TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSED JA KEHTIVUS

               Artikkel 31
                  ELI TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSTE JA KEHTIVUSE ÜLDSÄTTED

               1.Tootja teatab ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele viivitamata igast muutusest infopaketi andmetes.

               Tüübikinnitusasutus otsustab, kas selle muutuse kohta tuleb teha muudatus ELi tüübikinnituse parandamise või laiendamise teel artiklis 32 sätestatud korras või nõuab see muutus uut tüübikinnitust.

               2.Vastava muutmise taotlus esitatakse eranditult algse ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

               3.Kui tüübikinnitusasutus leiab, et muudatuse tegemiseks on vaja kontrollimisi või katseid korrata, teatab ta sellest tootjale.

               4.Kui tüübikinnitusasutus leiab lõikes 3 osutatud kontrollimiste või katsete põhjal, et ELi tüübikinnituse nõuded on jätkuvalt täidetud, kohaldatakse artiklis 32 osutatud korda.

               5.Kui tüübikinnitusasutus leiab, et muudatused infopaketi andmetes on sisulised, nii et kehtiva tüübikinnituse laiendus ei suuda neid hõlmata, keeldub ta ELi tüübikinnituse muutmisest ja nõuab, et tootja taotleks uut ELi tüübikinnitust.

               Artikkel 32
                  ELi tüübikinnituste parandused ja laiendused

               1.Muudatust nimetatakse „paranduseks”, kui tüübikinnitusasutus leiab, et hoolimata infopaketi andmete muutumisest vastab asjaomast tüüpi sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik jätkuvalt selle tüübi suhtes kehtivatele nõuetele ja et seega ei ole tarvis kontrolle ega katseid korrata.

               Sel juhul väljastab tüübikinnitusasutus vajaduse korral viivitamata infopaketi parandatud leheküljed, märkides igale parandatud leheküljele selgelt muudatuse laadi ja uuesti väljastamise kuupäeva, või väljastab infopaketi tervikliku ajakohastatud versiooni koos muudatuste üksikasjaliku kirjeldusega.

               2.Muudatust nimetatakse „laienduseks”, kui tüübikinnitusasutus leiab, et infopaketis sisalduvad andmed on muutunud, ja kui ilmneb mõni järgmistest asjaoludest:

               (a)vaja on täiendavaid kontrolle või katseid, et teha kindlaks jätkuv vastavus nõuetele, millel kehtiv tüübikinnitus põhineb;

               (b)ELi tüübikinnitustunnistuse (välja arvatud lisade) andmed on muutunud;

               (c)tüübikinnituse saanud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi suhtes hakatakse kohaldama IV lisas loetletud õigusaktide uusi nõudeid.

               Laienduse puhul väljastab tüübikinnitusasutus viivitamata ajakohastatud ELi tüübikinnitustunnistuse, mida tähistatakse laienduse numbriga, mida suurendatakse vastavalt juba varem antud laienduste arvule. Tüübikinnitustunnistusel peab selgelt olema kirjas laienduse põhjus ja uuesti väljastamise kuupäev ning kehtivus.

               3.Alati kui väljastatakse infopaketi muudetud leheküljed või selle ajakohastatud tervikversioon, tehakse vastavad muudatused infopaketi sisukorras, et näidata viimati lisatud laienduse või paranduse kuupäev või tervikteksti uusima ajakohastatud versiooni kuupäev.

               4.Sõiduki tüübikinnituse laiendust ei nõuta, kui lõike 2 punktis c osutatud uued nõuded ei ole tehnilisest seisukohast selle sõidukitüübi jaoks olulised või hõlmavad muid sõidukikategooriaid kui see, millesse asjaomane sõiduktüüp kuulub.

               Artikkel 33
                  Kehtivuse lõppemine

               1.Sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitused väljastatakse viieks aastaks ja seda aega ei ole võimalik pikendada. Aegumistähtaeg märgitakse tüübikinnitustunnistusele. Pärast tüübikinnitustunnistuse aegumist võib seda tootja taotlusel uuendada, kui tüübikinnitusasutus on teinud kindlaks, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab kõigile asjakohaste õigusaktide nõuetele, mis käsitlevad seda tüüpi uusi sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke.

               2.Sõiduki ELi tüübikinnitus kaotab enne oma aegumist kehtivuse järgmistel juhtudel:

               (a)kui tüübikinnituse saanud sõidukitüübi suhtes kehtivad uued nõuded muutuvad sõidukite turulelaskmise, registreerimise või kasutuselevõtu puhul kohustuslikeks ja tüübikinnitust ei ole võimalik artikli 32 lõike 2 punkti c kohaselt laiendada;

               (b)kui sõidukite tootmine kooskõlas tüübikinnituse saanud sõidukitüübiga vabatahtlikult lõpetatakse;

               (c)kui tüübikinnitustunnistuse kehtivus aegub artikli 37 lõikes 6 osutatud piirangu tõttu;

               (d)kui tüübikinnitus on tühistatud vastavalt artikli 29 lõikele 5 või artikli 53 lõikele 1.

               (e)kui on leitud, et tüübikinnitus põhineb valeandmete esitamisel, katsetulemuste võltsimisel või selliste andmete avaldamata jätmisel, mis võinuks kaasa tuua tüübikinnituse andmisest keeldumise.

               3.
                     Kui kehtetuks muutub ainult sõidukitüübi ühe variandi või variandi ühe versiooni tüübikinnitus, kaotab kõnealuse sõidukitüübi ELi tüübikinnitus kehtivuse vaid selle konkreetse variandi või versiooni suhtes.

               4.Kui teatava sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi tootmine lõpetatakse, teatab tootja sellest viivitamata sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübile ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

               Ühe kuu jooksul alates esimeses lõigus osutatud teate saamisest teatab sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübile ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus sellest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele.

               5.Tootja teatab juhul, kui sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi ELi tüübikinnituse kehtivus hakkab lõppema, sellest viivitamata ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

               6.Tootjalt sellekohase teate saamisel edastab ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile viivitamata kogu asjakohase teabe, mida võib vaja olla sõidukite turulelaskmiseks, registreerimiseks või kasutuselevõtuks.

               Selles teates tuleb ära märkida viimasena toodetud sõiduki tootmiskuupäev ja tehasetähis (VIN-kood) vastavalt komisjoni määruse (EL) 19/2011
                  27
                artiklile 2.

               VI PEATÜKK
                  VASTAVUSSERTIFIKAAT JA MÄRGISED

               Artikkel 34
                  Vastavussertifikaadi üldsätted

               1.Tootja väljastab paberkandjal vastavussertifikaadi, mis on kaasas iga komplektse, mittekomplektse või komplekteeritud sõidukiga, mis on toodetud vastavuses tüübikinnituse saanud sõidukitüübiga.

               Vastavussertifikaat antakse ostjale koos sõidukiga tasuta. Selle väljastamise eeltingimusena ei tohi nõuda sõnaselget taotlust või tootjale lisateabe esitamist.

               Sõiduki omaniku nõudmisel väljastab sõidukitootja talle kümne aasta jooksul pärast sõiduki tootmise kuupäeva vastavussertifikaadi duplikaadi tasu eest, mis ei ületa selle väljastamise kulu. Iga vastavussertifikaadi duplikaadi esiküljel peab olema selgelt nähtav sõna „duplikaat”.

               2.Tootja kasutab IX lisas esitatud vastavussertifikaadi näidist.

               Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta IX lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning ajakohastades selleks vastavussertifikaadi näidist.

               3.Vastavussertifikaat koostatakse vähemalt ühes liidu ametlikest keeltest.

               4.Vastavussertifikaatide allkirjastamiseks volitatud isik(ud) töötavad tootja alluvuses ning on nõuetekohaselt volitatud tagama tootja täielikku juriidilist vastutust sõiduki kavandamise ja valmistamisega seotud aspektide või toodangu vastavuse eest.

               5.Vastavussertifikaat täidetakse tervikuna ja see ei sisalda sõiduki kasutuse suhtes muid piiranguid peale käesolevas määruses või IV lisas loetletud õigusaktides sätestatu.

               6.Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib tootja edastada vastavussertifikaadi riiklikule sõidukiregistriasutusele elektrooniliselt.

               Artikkel 35
                  Vastavussertifikaadi erisätted

               1.Mittekomplektse või komplekteeritud sõiduki korral täidab tootja ainult need vastavussertifikaadi väljad, mis käsitlevad tüübikinnituse asjaomase astme lisandusi või muudatusi, ja vajaduse korral lisab kõik eelnevatel astmetel väljastatud vastavussertifikaadid.

               2.Artikli 37 kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukite vastavussertifikaadi pealkirjas peab olema järgmine tekst: „Komplektsete/komplekteeritud sõidukite jaoks, millele on antud tüübikinnitus Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määruse (EL) nr .../201X (mootorsõidukite tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta) artikli 37 kohaselt (ajutine tüübikinnitus)” [PO: please insert the reference].

               3.Vastavussertifikaat sõidukitele, millele on antud tüübikinnitus vastavalt artiklile 39, sisaldab pealkirjas fraasi „Komplektsete/komplekteeritud sõidukite jaoks, millele on antud väikeseeria tüübikinnitus” ning selle vahetus läheduses tootmisaastat, millele järgneb arvu 1 ja XII lisas esitatud tabelis märgitud piirarvu vahele jääv järjenumber, mis tootmisaasta puhul tähistab asjaomase sõiduki positsiooni nimetatud aastaks ette nähtud tootmiskoguses.

               Artikkel 36
                  Osa või eraldi seadmestiku andmesilt ja tüübikinnitusmärk

               1.Sõidukitootja kinnitab igale tüübikinnituse saanud tüübiga vastavuses toodetud sõidukile IV lisas loetletud asjakohastes õigusaktides nõutud märgistust kandva andmesildi.

               2.Osa või eraldi seadmestiku tootja kinnitab igale tüübikinnituse saanud tüübiga kooskõlas toodetud osale või eraldi seadmestikule, sõltumata sellest, kas tegemist on osaga süsteemist või mitte, IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides nõutud tüübikinnitusmärgi.

               Kui sellist tüübikinnitusmärki ei nõuta, lisab tootja osale või eraldi seadmestikule vähemalt oma kaubanime või kaubamärgi ning tüübinumbri või valmistajatehase tähise.

               3.ELi tüübikinnitusmärk vastab VII lisale.

               VII PEATÜKK
                  UUS TEHNIKA JA UUED PÕHIMÕTTED

               Artikkel 37
                  Uue tehnika või uute põhimõtete suhtes tehtavad erandid

               1.Tootja võib taotleda ELi tüübikinnitust sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübile, milles on kasutatud uut tehnikat või uusi põhimõtteid, mis ei vasta ühele või mitmele IV lisas loetletud õigusaktile.

               2.Tüübikinnitusasutus annab lõikes 1 osutatud ELi tüübikinnituse, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

               (a)ELi tüübikinnituse taotluses on esitatud põhjused, miks uus tehnika või põhimõtted muudavad sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku ühele või mitmele IV lisas loetletud õigusaktile mittevastavaks;

               (b)ELi tüübikinnituse taotluses on kirjeldatud uue tehnika või uue põhimõtte turvalisust ja keskkonnamõju ning meetmeid, mis on võetud selleks, et võrreldes nõuetega, mille suhtes erandit taotletakse, oleks tagatud vähemalt samaväärne turvalisuse ja keskkonnakaitse tase;

               (c)esitatud on katsete kirjeldus ja tulemused, mis tõendavad, et punktis b esitatud tingimus on täidetud.

               3.Sellise ELi tüübikinnituse andmiseks, millega tehakse erand uuele tehnikale või põhimõtetele, on vaja komisjoni luba. Kõnealune luba antakse rakendusaktiga. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               4.Kuni komisjoni otsuseni loa andmise kohta võib tüübikinnitusasutus väljastada ajutise ELi tüübikinnituse, mis kehtib ainult selle tüübikinnitusasutuse liikmesriigi territooriumil ja taotletava erandi alla kuuluva sõidukitüübi kohta. Tüübikinnitusasutus teatab sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele, edastades neile toimiku, mis sisaldab lõikes 2 osutatud teavet.

               ELi tüübikinnituse ajutine olemus ja piiratud territoriaalne kehtivus peavad olema näha tüübikinnitustunnistuse ja vastavussertifikaadi pealkirjas.

               5.Teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutused võivad otsustada lõikes 4 osutatud ajutise ELi tüübikinnituse oma territooriumil heaks kiita, tingimusel et nad teatavad heakskiitmisest kirjalikult ajutise ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

               6.Vajaduse korral täpsustatakse lõikes 3 osutatud komisjoni loas, kas sellele kehtivad piirangud, eelkõige seoses tüübikinnituse saavate sõidukite piirarvuga. ELi tüübikinnitus kehtib igal juhul vähemalt 36 kuud.

               7.Kui komisjon keeldub lõikes 3 osutatud loa andmisest, teatab tüübikinnitusasutus viivitamata käesoleva artikli lõikes 4 osutatud ajutise tüübikinnituse omanikule, et ajutine ELi tüübikinnitus kaotab kehtivuse kuus kuud pärast komisjoni keelduva otsuse kuupäeva.

               Ajutise ELi tüübikinnituse kohaselt enne selle kehtivuse lõppemist toodetud sõidukeid lubatakse siiski turule lasta, registreerida või kasutusele võtta igas ajutist ELi tüübikinnitust lõike 5 alusel tunnustanud liikmesriigis.

               Artikkel 38
                  Õigusaktide hilisem kohandamine

               1.Kui komisjon on lubanud anda ELi tüübikinnituse vastavalt artiklile 37, võtab ta viivitamata vajalikud meetmed asjaomaste õigusaktide kohandamiseks tehnika arenguga.

               Kui artikli 37 kohaselt tehtud erand on seotud UNECE eeskirjaga, teeb komisjon ettepanekud asjaomase UNECE eeskirja muutmiseks vastavalt nõukogu otsuse 97/836/EÜ III lisa sätetele.

               2.Niipea kui asjaomaseid õigusakte on muudetud, kaotatakse kõik komisjoni otsuses lubatud ELi tüübikinnituse andmise suhtes kehtinud piirangud.

               3.
                     Kui vajalikke meetmeid lõikes 1 osutatud õigusaktide vastuvõtmiseks ei ole võetud, võib komisjon anda oma otsusega ja ajutise ELi tüübikinnituse andnud liikmesriigi taotlusel loa ajutise ELi tüübikinnituse kehtivuse pikendamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               VIII PEATÜKK
                  VÄIKESEERIANA TOODETUD SÕIDUKID

               Artikkel 39
                  Väikeseeriana toodetud sõidukite ELi tüübikinnitus

               1.Tootja taotlusel ja XII lisa 1. jaotises sätestatud aastaste koguseliste piirnormide piires võivad liikmesriigid anda ELi tüübikinnitusi väikeseeriana toodetud sõiduki tüübile, mis vastab vähemalt IV lisa I osa liite 1 nõuetele.

               2.Lõiget 1 ei kohaldata eriotstarbeliste sõidukite suhtes.

               3.Väikeseeriana toodetud sõidukite ELi tüübikinnitustunnistused nummerdatakse VII lisas kirjeldatud korras.

               Artikkel 40
                  Väikeseeriana toodetud sõidukite riiklik tüübikinnitus

               1.Tootja võib taotleda väikeseeriana toodetud sõidukitüübi riiklikku tüübikinnitust XII lisa 2. jaotises sätestatud aastaste koguseliste piirnormide piires. Neid piirnorme kohaldatakse tüübikinnituse saanud sõidukitüüpide iga liikmesriigi turul vastaval aastal kättesaadavaks tegemise, registreerimise ja kasutuselevõtu suhtes.

               2.Liikmesriigid võivad otsustada vabastada lõikes 1 osutatud mis tahes sõidukitüübi ühest või mitmest IV lisas loetletud õigusaktides sätestatud sisulisest nõudest, tingimusel et need liikmesriigid kehtestavad asjakohased alternatiivsed nõuded.

               3.Väikeseeriana toodetud sõidukitele riikliku tüübikinnituse andmisel tunnustab tüübikinnitusasutus süsteeme, osi või eraldi seadmestikke, millele on antud tüübikinnitus vastavalt IV lisas loetletud õigusaktidele.

               4.Tüübikinnituse saanud ja väikeseeriana toodetud sõidukite tüübikinnitustunnistus koostatakse vastavalt VI lisas esitatud näidisele, kuid see kannab pealkirja „Väikeseeria sõiduki riiklik tüübikinnitustunnistus” ning selles täpsustatakse lõike 2 alusel tehtud erandite sisu ja laadi. Tüübikinnitustunnistused nummerdatakse VII lisas osutatud ühtlustatud süsteemi järgi.

               Artikkel 41
                  Väikeseeriana toodetud sõidukite riikliku tüübikinnituse kehtivus

               1.Väikeseeriana toodetud sõidukite riikliku tüübikinnituse kehtivus piirdub selle tüübikinnitusasutuse liikmesriigi territooriumiga, kes tüübikinnituse andis.

               2.Tootja taotlusel saadab tüübikinnitusasutus tootja määratud liikmesriikide tüübikinnitusasutustele tähtkirjaga või elektronpostiga tüübikinnitustunnistuse ja selle lisade koopia.

               3.Tootja määratud liikmesriikide tüübikinnitusasutused otsustavad kolme kuu jooksul alates lõikes 2 osutatud dokumentide kättesaamisest, kas kiita tüübikinnitus heaks või mitte.

               Liikmesriikide tüübikinnitusasutused tunnustavad riiklikku tüübikinnitust, välja arvatud juhul, kui neil on põhjust arvata, et riiklikud tehnilised nõuded, mille kohaselt sõidukitüübile tüübikinnitus on antud, ei ole nende omadega samaväärsed.

               4.Liikmesriikide tüübikinnitusasutused teatavad oma otsusest kahe kuu jooksul riikliku tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

               5.Sellise taotleja palvel, kes soovib teises liikmesriigis turule lasta, registreerida või kasutusele võtta riikliku tüübikinnituse saanud ja väikeseeriana toodetud sõidukit, edastab väikeseeriana toodetud sõidukile riikliku tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus teise liikmesriigi ametiasutusele tüübikinnitustunnistuse koopia koos infopaketiga.

               Teise liikmesriigi ametiasutus lubab nimetatud sõidukit turule lasta, registreerida ja kasutusele võtta, välja arvatud juhul, kui tal on põhjust arvata, et riiklikud tehnilised nõuded, mille kohaselt sõidukitüübile tüübikinnitus anti, ei ole tema omadega samaväärsed.

               IX PEATÜKK
                  ÜKSIKSÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSED

               Artikkel 42
                  Üksiksõiduki ELi tüübikinnitused

               1.Liikmesriigid annavad ELi üksiksõiduki tüübikinnituse sõidukile, mis vastab IV lisa I osa liites 2 sätestatud nõuetele või eriotstarbeliste sõidukite puhul IV lisa II osa nõuetele.

               2.Üksiksõiduki ELi tüübikinnituse taotluse esitab tootja, sõiduki omanik või viimase esindaja, tingimusel et esindaja on liidus registreeritud.

               3.Liikmesriigid ei tee purustavaid katseid, et teha kindlaks, kas sõiduk vastab lõikes 1 sätestatud nõuetele, ning kasutavad selleks taotleja esitatud asjakohast teavet.

               4.ELi üksiksõiduki tüübikinnitustunnistus peab vastama VI lisas esitatud näidisele. Üksiksõiduki ELi tüübikinnitustunnistused nummerdatakse VII lisas kirjeldatud korras.

               5.Liikmesriigid lubavad turule lasta, registreerida või kasutusele võtta kehtiva üksiksõiduki ELi tüübikinnitustunnistusega sõidukeid.

               Artikkel 43
                  Üksiksõiduki riiklikud tüübikinnitused

               1.Liikmesriik võib otsustada vabastada konkreetse sõiduki, mis on kas ainulaadne või mitte, vastavusest ühe või mitme käesoleva määruse sättega või IV lisas loetletud õigusaktides kehtestatud sisuliste nõuetega, kui see liikmesriik kehtestab asjakohased alternatiivsed nõuded.

               2.Üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse taotluse esitab tootja, sõiduki omanik või viimase esindaja, tingimusel et esindaja on liidus registreeritud.

               3.Liikmesriigid ei tee purustavaid katseid, et teha kindlaks, kas sõiduk vastab lõikes 1 sätestatud alternatiivsetele nõuetele, ning kasutavad selleks taotleja esitatud asjakohast teavet.

               4.Üksiksõidukile riikliku tüübikinnituse andmisel tunnustab tüübikinnitusasutus süsteeme, osi või eraldi seadmestikke, millele on antud tüübikinnitus vastavalt IV lisas loetletud õigusaktidele.

               5.Liikmesriik väljastab viivitamata sõiduki riikliku tüübikinnitustunnistuse, kui sõiduk vastab taotlusele lisatud kirjeldusele ja asjakohastele alternatiivsetele nõuetele.

               6.Üksiksõiduki riikliku tüübikinnitustunnistuse vorm põhineb VI lisas esitatud ELi tüübikinnitustunnistuse näidisel ja sisaldab vähemalt andmeid, mis on vajalikud nõukogu direktiivis 1999/37/EÜ
                  28
                sätestatud registreerimistaotluse esitamiseks.

               Üksiksõiduki riiklikul tüübikinnitustunnistusel peab olema asjaomase sõiduki tehasetähis ja kiri „Üksiksõiduki riiklik tüübikinnitustunnistus”.

               Artikkel 44
                  Üksiksõiduki riiklike tüübikinnituste kehtivus

               1.Üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse kehtivus piirdub selle andnud liikmesriigi territooriumiga.

               2.Üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse saanud sõidukit teises liikmesriigis kättesaadavaks teha, registreerida või kasutusele võtta sooviva taotleja palvel edastab tüübikinnituse andnud liikmesriik taotlejale teatise tehniliste sätete kohta, mille suhtes sõidukile tüübikinnitus on antud.

               3.Liikmesriik lubab lasta turule, registreerida või võtta kasutusele sõidukit, millele teine liikmesriik on artikli 43 kohaselt andnud üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse, välja arvatud juhul, kui sellel liikmesriigil on põhjust arvata, et asjakohased alternatiivsed nõuded, mille kohaselt sõidukile tüübikinnitus anti, ei ole tema nõuetega samaväärsed.

               4.Käesoleva artikli sätteid võib kohaldada sõidukitele, millele on antud tüübikinnitus vastavalt käesolevale määrusele ja mida on muudetud enne nende esimest registreerimist või kasutuselevõttu.

               Artikkel 45
                  Erisätted

               1.Artiklites 43 ja 44 esitatud menetlusi võib kohaldada konkreetse sõiduki suhtes selle järjestikuste komplekteerimisetappide jooksul vastavalt mitmeastmelisele tüübikinnitusele.

               2.Artiklites 43 ja 44 esitatud menetlustega ei tohi asendada tavalises järjestuses toimuva mitmeastmelise tüübikinnituse mõnda vaheastet ja neid ei tohi kohaldada sõidukile esimese astme kinnituse saamiseks.

               X PEATÜKK
                  TURUL KÄTTESAADAVAKS TEGEMINE, REGISTREERIMINE VÕI KASUTUSELEVÕTT

               Artikkel 46
                  Muude kui seerialõpu sõidukite turul kättesaadavaks tegemine, registreerimine või kasutuselevõtt

               1.Ilma et see piiraks artiklite 49–51 kohaldamist, võib sõidukeid, mille puhul on terviksõiduki tüübikinnitus kohustuslik või mille puhul on tootja sellise tüübikinnituse saanud, turul kättesaadavaks teha, registreerida või kasutusele võtta siis, kui nendega on kaasas artiklite 34 ja 35 kohaselt välja antud kehtiv vastavussertifikaat.

               Mittekomplektseid sõidukeid võib turule lasta või kasutusele võtta, kuid sõiduki registreerimise eest vastutavad riiklikud ametiasutused võivad mitte lubada selliste sõidukite registreerimist ja maanteel kasutamist.

               2.Sõidukeid, mis on vabastatud vastavussertifikaadi nõudest, võib samuti turul kättesaadavaks teha, registreerida või kasutusele võtta, kui need vastavad käesoleva määruse asjakohastele tehnilistele nõuetele.

               3.Väikeseeriana toodetud sõidukite arv, mis ühe aasta jooksul turule lastakse, registreeritakse või kasutusele võetakse, ei tohi ületada XII lisas sätestatud aastaseid koguselisi piirnorme.

               Artikkel 47
                  Seerialõpu sõidukite turul kättesaadavaks tegemine, registreerimine või kasutuselevõtt

               1.Seerialõpu sõidukeid, mille ELi tüübikinnitus on artikli 33 lõike 2 punkti a kohaselt kaotanud kehtivuse, võib turule lasta, registreerida või kasutusele võtta tingimusel, et lõikes 4 sätestatud nõue on täidetud ning lõigetes 2 ja 4 sätestatud tähtaegadest on kinni peetud.

               Esimene lõik kehtib üksnes sõidukite suhtes, mis olid juba liidu territooriumil ja mida ei olnud veel turule lastud, registreeritud ega kasutusele võetud, enne kui nende ELi tüübikinnitus kehtivuse kaotas.

               2.Lõiget 1 kohaldatakse komplektsete sõidukite suhtes 12 kuud alates kuupäevast, mil ELi tüübikinnitus kaotas kehtivuse, ning komplekteeritud sõidukite suhtes 18 kuud alates nimetatud kuupäevast.

               3.Tootja, kes soovib seerialõpu sõidukeid lõike 1 kohaselt turule lasta, registreerida või kasutusele võtta, esitab sellekohase taotluse ELi tüübikinnituse andnud liikmesriigi riiklikule ametiasutusele. Taotluses tuleb märkida tehnilised või majanduslikud põhjused, mille tõttu nimetatud sõidukid ei vasta uutele tüübikinnitusnõuetele, ja see peab sisaldama asjaomaste sõidukite tehasetähist.

               Asjaomane riiklik ametiasutus otsustab kolme kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest, kas lubada nimetatud sõidukite turulelaskmist, registreerimist ja kasutuselevõttu asjaomase liikmesriigi territooriumil, ja määrab kindlaks sõidukite arvu, millele võib vastava loa anda.

               4.Liidus võib turule lasta, registreerida või kasutusele võtta üksnes neid seerialõpu sõidukeid, millel on kehtiv ja vähemalt kolm kuud alates väljaandmise kuupäevast kehtinud vastavussertifikaat, kuid mille tüübikinnitus on kaotanud kehtivuse artikli 33 lõike 2 punkti a kohaselt.

               5.Käesoleva artikli alusel turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud sõidukite vastavussertifikaat peab sisaldama spetsiaalset märget, mis kinnitab, et tegemist on seerialõpu sõidukitega, ning kuupäeva, milleni neid sõidukeid võib liidus turule lasta, registreerida või kasutusele võtta.

               6.Liikmesriigid peavad arvestust nende sõidukite tehasetähiste kohta, mida nad on lubanud käesoleva artikli kohaselt turule lasta, registreerida või kasutusele võtta.

               Artikkel 48
                  Osade ja eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemine või kasutuselevõtt

               1.Osi või eraldi seadmestikke, sealhulgas neid, mis on ette nähtud järelturu jaoks, võib turul kättesaadavaks teha või kasutusele võtta üksnes siis, kui need vastavad IV lisas loetletud asjakohaste õigusaktide nõuetele ja on märgistatud vastavalt artiklile 36.

               2.Lõiget 1 ei kohaldata osade või eraldi seadmestike suhtes, mis on kavandatud või toodetud spetsiaalselt selliste uute sõidukite jaoks, mida käesolev määrus ei hõlma.

               3.Liikmesriigid võivad lubada selliste osade või eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemist või kasutuselevõttu, mis on artikli 37 alusel saanud vabastuse või mis on ette nähtud kasutamiseks sõidukites, mille suhtes kehtivad artiklite 39, 40, 42 ja 43 alusel antud kõnealuse osa või eraldi seadmestikuga seotud tüübikinnitused.

               4.Liikmesriigid võivad ühtlasi lubada nende osade või eraldi seadmestike turulelaskmist või kasutuselevõtmist, mida kasutatakse sõidukitel, mille puhul nende turulelaskmise, registreerimise või kasutuselevõtu ajal ei olnud nõutav tüübikinnitus käesoleva määruse või direktiivi 2007/46/EÜ alusel.

               XI PEATÜKK
                  KAITSEKLAUSLID

               Artikkel 49
                  Riigisiseselt tõsist ohtu kujutavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega tegelemise menetlus

               1.Ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused, kes on võtnud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 ja käesoleva määruse artikli 8 alusel meetmeid või omavad piisavalt põhjust arvata, et käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kujutab tõsist ohtu inimeste tervisele või turvalisusele või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi kaitse valdkondadele, teatavad oma järeldustest viivitamata tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud tüübikinnitusasutus koostab seoses asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga hinnangu, mis hõlmab kõiki käesolevas määruses kehtestatud nõudeid. Asjaomased ettevõtjad teevad kinnitus- ja turujärelevalveasutusega tihedat koostööd.

               Kui kõnealuse hindamise tulemusena on tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus arvamusel, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele, siis nõuab ta viivitamata, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik vajalikud parandusmeetmed sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku nimetatud nõuetega vastavusse viimiseks või piiravad meetmed sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turult kõrvaldamiseks või võtaks selle tagasi mõistliku aja jooksul, sõltuvalt riski olemusest.

               Teises lõigus osutatud piiravate meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21.

               3.Asjaomane tüübikinnitusasutus teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele lõikes 1 osutatud hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist ettevõtjalt nõuti.

               4.Ettevõtja tagab kooskõlas artiklites 11–19 osutatud kohustustega, et kõikide tema poolt liidus turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike suhtes võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed.

               5.Kui ettevõtja ei võta lõike 2 teises lõigus osutatud tähtaja jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad riiklikud ametiasutused kõik asjakohased ajutised piiravad meetmed, et keelata mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemine, registreerimine või kasutuselevõtt nende riigisisesel turul või seda piirata, need turult kõrvaldada või tagasi võtta.

               Artikkel 50
                  Teatamis- ja vastuväitemenetlused seoses liikmesriigi tasandil võetud piiravate meetmetega

               1.Riiklikud ametiasutused teatavad artikli 49 lõigete 1 ja 5 alusel võetud piiravatest meetmetest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

               Esitatud teave peab hõlmama kõiki andmeid, eelkõige mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike identifitseerimiseks vajalikke andmeid, toodete päritolu, väidetava mittevastavuse ja riski olemust, võetud riiklike piiravate meetmete iseloomu ja kestust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti.

               2.Artikli 49 lõikes 1 osutatud tüübikinnitusasutus märgib, kas mittevastavus on tingitud ühest või mitmest alljärgnevast tegurist:

               (a)sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike mittevastavus nõuetele, mis on seotud inimeste tervise ja turvalisusega, keskkonnakaitsega või muude käesolevas määruses sätestatud avalike huvide kaitse valdkondadega;

               (b)puudused IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides.

               3.Kõik liikmesriigid peale menetluse algatanud liikmesriigi teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud teabe kättesaamist kõikidest võetud piiravatest meetmetest ja esitavad kogu nende käsutuses oleva lisateabe seoses asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike mittevastavusega ning oma vastuväited, kui nad ei ole teatatud riikliku meetmega nõus.

               4.Kui ühe kuu jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teabe kättesaamist on teine liikmesriik või komisjon esitanud vastuväite seoses liikmesriigi võetud piirava meetmega, siis hindab komisjon meedet vastavalt artiklile 51.

               5.Kui ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud teabe kättesaamist ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses liikmesriigi võetud piirava meetmega, siis loetakse meede põhjendatuks. Teised liikmesriigid tagavad, et asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku suhtes võetakse sarnased piiravad meetmed.

               Artikkel 51
                  Liidu kaitsemenetlus

               1.Kui artikli 50 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse käigus on esitatud liikmesriigi võetud piirava meetme suhtes vastuväiteid või kui komisjon on leidnud, et riiklik meede on liidu õigusaktidega vastuolus, siis pärast konsulteerimist liikmesriikidega ja asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjatega koostab komisjon viivitamata hinnangu riikliku meetme kohta. Hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon vastu otsuse selle kohta, kas riiklik meede on õigustatud või mitte. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning edastab selle viivitamata asjaomastele ettevõtjatele. Liikmesriigid rakendavad komisjoni otsuse viivitamata ja teatavad sellest komisjonile.

               2.Kui komisjon leiab, et riiklik meede on põhjendatud, siis võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike oma turgudelt kõrvaldamine, ja teatavad sellest komisjonile. Kui komisjon leiab, et riiklik meede ei ole põhjendatud, tühistab asjaomane liikmesriik selle või kohandab seda vastavalt lõikes 1 osutatud komisjoni otsusele.

               3.Kui riiklik meede loetakse põhjendatuks ning see on seotud puudustega IV lisas loetletud õigusaktides, teeb komisjon ettepaneku järgmiste asjakohaste meetmete võtmiseks:

               (a)õigusaktide puhul teeb komisjon vajalikud ettepanekud asjaomaste õigusaktide muutmiseks;

               (b)UNECE eeskirjade puhul esitab komisjon asjakohaste UNECE eeskirjade muudatusettepanekud kooskõlas nõukogu otsuse 97/836/EÜ II lisa sätetega.

               Artikkel 52
                  Nõuetele vastavad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, mis kujutavad endast tõsist ohtu turvalisusele või suurt kahju tervisele ja keskkonnale

               1.Kui liikmesriik leiab pärast artikli 49 lõike 1 kohast hindamist, et kuigi sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud on kohaldatavate nõuetega kooskõlas või on nõuetekohaselt märgistatud, kaasneb nendega siiski tõsine oht turvalisusele või need võivad tõsiselt kahjustada keskkonda või inimeste tervist, siis nõuab ta, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik asjakohased parandusmeetmed tagamaks, et kõnealused sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ei põhjusta turulelaskmisel, registreerimisel või kasutuselevõtul enam kõnealust ohtu, või võtaks piiravaid meetmeid, et kõrvaldada sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud turult või võtta need tagasi mõistliku aja jooksul, sõltuvalt ohu olemusest.

               Liikmesriik võib keelduda selliste sõidukite registreerimisest senikaua, kui ettevõtja on võtnud kõik asjakohased parandusmeetmed.

               2.Ettevõtja tagab, et kõikide lõikes 1 osutatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike suhtes võetakse asjakohased parandusmeetmed.

               3.Liikmesriik edastab ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud nõudmist komisjonile ja teistele liikmesriikidele kogu olemasoleva teabe, eelkõige andmed, mis on vajalikud asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike identifitseerimiseks, sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike päritolu ja turustusahela identifitseerimiseks ning andmed nendega seotud ohu ning riigisiseselt võetud piiravate meetmete olemuse ja kestuse kohta.

               4.Komisjon konsulteerib viivitamata liikmesriikide ja asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjatega ning eelkõige tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusega ja hindab võetud riiklikke meetmeid. Nimetatud hinnangu põhjal otsustab komisjon, kas lõikes 1 osutatud riiklik meede loetakse põhjendatuks või mitte, ning vajaduse korral teeb ettepaneku asjakohaste meetmete kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               5.Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning edastab selle viivitamata asjaomasele ettevõtjale või asjaomastele ettevõtjatele.

               Artikkel 53
                  Üldsätted mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

               1.Kui sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, millel on olemas vastavussertifikaat või millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta tüübikinnituse saanud tüübile või ei ole kooskõlas käesoleva määrusega või said tüübikinnituse ebaõigete andmete alusel, võivad tüübikinnitusasutused, turujärelevalveasutused või komisjon võtta senikauaks, kuni asjaomane ettevõtja on võtnud kõik vajalikud parandusmeetmed, et tagada sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike vastavusseviimine, võtta kooskõlas määruse (EÜ) nr 765/2008 artikliga 21 vajalikke piiravaid meetmeid, et piirata või takistada mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemist, registreerimist või kasutuselevõttu või need turult kõrvaldada või tagasi võtta, kaasa arvatud tüübikinnituse tühistamine ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutuse poolt.

               2.Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse kõrvalekaldeid ELi tüübikinnitustunnistuse või infopaketi andmetest kinnitatud tüübile mittevastavusena.

               Artikkel 54
                  Mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega seotud teatamis- ja vastuväitemenetlused

               1.Kui tüübikinnitusasutus või turujärelevalveasutus leiab, et sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ei ole kooskõlas käesoleva määrusega või et tüübikinnitus on antud ebaõigete andmete alusel või et sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, millel on olemas vastavussertifikaat või millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta tüübikinnituse saanud tüübile, võib ta võtta artikli 53 lõike 1 kohaselt kõik asjakohased piiravad meetmed.

               2.Samuti nõuab tüübikinnitusasutus, turujärelevalveasutus või komisjon, et ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus kontrolliks, et tootmises olevad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud vastavad jätkuvalt tüübikinnituse saanud tüübile või et juba turule lastud sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud viidaks vajaduse korral taas nõuetega vastavusse.

               3.Terviksõiduki tüübikinnituse puhul, kus sõiduki mittevastavus on tingitud süsteemist, osast või eraldi seadmestikust, edastatakse lõikes 2 osutatud taotlus ka tüübikinnitusasutusele, kes andis sellele süsteemile, osale või eraldi seadmestikule ELi tüübikinnituse.

               4. Mitmeastmelise tüübikinnituse puhul, kus komplektse sõiduki mittevastavus on tingitud süsteemist, osast või eraldi seadmestikust, mis moodustab osa mittekomplektsest sõidukist, või mittekomplektsest sõidukist endast, edastatakse lõikes 2 osutatud taotlus ka tüübikinnitusasutusele, kes andis sellele süsteemile, osale, eraldi seadmestikule või mittekomplektsele sõidukile ELi tüübikinnituse.

               5.Pärast lõigetes 1–4 osutatud taotluse kättesaamist koostab ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus seoses asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega hinnangu, mis hõlmab kõiki käesolevas määruses kehtestatud nõudeid. Tüübikinnitusasutus kontrollib ühtlasi andmeid, mille alusel tüübikinnitus anti. Asjaomased ettevõtjad teevad tüübikinnitusasutusega tihedat koostööd.

               6.Kui tüübikinnitusasutus, kes on andnud sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule ELi tüübikinnituse, teeb kindlaks mittevastavuse, siis nõuab ta viivitamata, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik vajalikud parandusmeetmed sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks, ning vajaduse korral võtab ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus esimesel võimalusel ja hiljemalt ühe kuu jooksul alates nõude esitamise kuupäevast artikli 53 lõikes 1 osutatud meetmed.

               7.Riiklikud ametiasutused, kes võtavad piiravaid meetmeid artikli 53 lõike 1 kohaselt, teatavad sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

               8.Kui ühe kuu jooksul alates tüübikinnitusasutuse või turujärelevalveasutuse poolt artikli 53 lõike 1 kohaselt võetud piiravatest meetmetest teatamisest on teine liikmesriik esitanud vastuväite seoses teatatud piirava meetmega või kui komisjon teeb kindlaks mittevastavuse artikli 9 lõike 5 kohaselt, siis konsulteerib komisjon viivitamata liikmesriikide ja asjaomas(t)e ettevõtja(te)ga ja eelkõige tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusega ning hindab võetud riiklikku meedet. Selle hinnangu põhjal võib komisjon otsustada võtta rakendusaktide abil vajalikke artikli 53 lõike 1 kohaseid piiravaid meetmeid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning edastab selle viivitamata asjaomastele ettevõtjatele. Liikmesriigid rakendavad komisjoni otsuse viivitamata ja teatavad sellest komisjonile.

               9.Kui ühe kuu jooksul pärast kooskõlas artikli 53 lõikega 1 võetud piiravatest meetmetest teatamist ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses liikmesriigi võetud piirava meetmega, siis loetakse meede põhjendatuks. Teised liikmesriigid tagavad, et asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku suhtes võetakse sarnased piiravad meetmed.

               Artikkel 55
                  Selliste osade või lisaseadmete turulelaskmine ja kasutuselevõtt, mis võivad kujutada endast tõsist ohtu oluliste süsteemide nõuetekohasele toimimisele

               1.Selliseid tarvikuid ja lisaseadmeid, mis võivad kujutada endast tõsist ohtu sõiduki turvalisuse või keskkonnamõju seisukohalt oluliste süsteemide nõuetekohasele toimimisele, ei lasta turule ega võeta kasutusele ja need keelatakse, välja arvatud juhul, kui tüübikinnitusasutus on väljastanud nende kohta loa kooskõlas artikli 56 lõigetega 1 ja 4.

               2.Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 88 vastu delegeeritud õigusakte, et sätestada nõuded, millele lõikes 1 osutatud tarvikud ja lisaseadmed peavad vastama.

               Nimetatud nõuded võib kehtestada IV lisas loetletud õigusaktide alusel või need võivad sisaldada osade ja lisaseadmete võrdlust originaaltarvikute või -lisaseadmete keskkonnamõju või turvalisuse näitajatega. Igal juhul peavad nõuded tagama, et osad või lisaseadmed ei kahjustaks sõiduki turvalisuse või keskkonnamõju seisukohalt oluliste süsteemide toimimist.

               3.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta XIII lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning ajakohastades selleks tarvikute või lisaseadmete loetelu teabe põhjal, mis käsitleb järgmist:

               (a)kõnealuste tarvikute või lisaseadmetega varustatud sõidukite turvalisusele või keskkonnamõjule kujutatava ohu suurus;

               (b)artikli 56 lõike 1 kohaselt tarvikute või lisaseadmete jaoks loa saamise võimalik mõju tarbijatele ja järelturu tootjatele.

               4.Lõiget 1 ei kohaldata originaaltarvikute või -lisaseadmete suhtes ega nende tarvikute või lisaseadmete suhtes, mis kuuluvad süsteemi, millele on antud tüübikinnitus vastavalt mõnele IV lisas loetletud õigusaktile, välja arvatud juhul, kui tüübikinnitus on seotud muude aspektidega kui lõikes 1 osutatud tõsise ohuga.

               Selles lõikes tähistavad originaaltarvikud või -lisaseadmed tarvikuid või seadmeid, mis on toodetud vastavalt sõiduki tootja poolt kõnealuse sõiduki monteerimiseks ette nähtud spetsifikaatidele ja tootmisstandarditele.

               5.Lõige 1 ei kehti tarvikute ja lisaseadmete suhtes, mida toodetakse ainult võidusõiduks ettenähtud sõidukitele. XIII lisas loetletud tarvikuid või lisaseadmeid, mida kasutatakse nii võidusõiduks kui ka maanteel, ei tohi teha kättesaadavaks sõidukitele, mis on ette nähtud kasutamiseks üldkasutatavatel teedel, kui need tarvikud ja lisaseadmed ei vasta lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusaktides kehtestatud nõuetele ja kui komisjon ei ole rakendusaktidega nende jaoks luba andnud. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               Artikkel 56
                  Oluliste süsteemide nõuetekohast toimimist tõsiselt ohustada võivate tarvikute või lisaseadmetega seotud nõuded

               1.Tarvikute või lisaseadmete tootja võib taotleda artikli 55 lõikes 1 osutatud luba, esitades tüübikinnitusasutusele taotluse koos selleks määratud tehnilise teenistuse koostatud katsearuandega, mis kinnitab, et tarvikud või lisaseadmed, mille jaoks luba taotletakse, vastavad artikli 55 lõikes 2 osutatud nõuetele. Tootja võib esitada iga tarviku või lisaseadme tüübi kohta ainult ühe taotluse ainult ühele tüübikinnitusasutusele.

               2.Loa taotlus peab sisaldama andmeid, mis sisaldavad tarvikute või lisaseadmete tootjat, tarvikute või lisaseadmete tüüpi, identifitseerimis- ja osanumbreid, sõidukitootja nime, sõiduki tüüpi ning vajaduse korral sõiduki valmistamisaastat või mis tahes muud teavet, mis võimaldab identifitseerida sõidukit, millele paigaldamiseks need tarvikud või lisaseadmed on ette nähtud.

               Tüübikinnitusasutus annab loa tarvikuid ja lisaseadmeid turule lasta ja kasutusele võtta, kui ta leiab lõikes 1 osutatud katsearuannet ja muid tõendeid arvesse võttes, et kõnealused tarvikud ja lisaseadmed vastavad artikli 55 lõikes 2 osutatud nõuetele.

               Tüübikinnitusasutus väljastab tootjale viivitamata loatunnistuse, mis vastab XI lisa liites 1 esitatud näidisele ja on nummerdatud vastavalt XI lisa punktile 2.

               Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta XI lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning ajakohastades selleks loatunnistuse näidist ja nummerdussüsteemi.

               3.Tootja teatab loa andnud tüübikinnitusasutusele viivitamata mis tahes muudatusest, mis mõjutab loa andmise ajal kehtinud tingimusi. Nimetatud tüübikinnitusasutus otsustab, kas luba tuleks üle vaadata või uuesti väljastada ning kas edasised katsed on vajalikud.

               Tootja tagab, et tarvikuid ja lisaseadmeid toodetakse ning nende tootmine jätkub samades tingimustes, mille alusel luba on väljastatud.

               4.Tüübikinnitusasutus kontrollib enne loa väljastamist, kas on olemas meetmed ja menetlused tõhusa kontrolli tagamiseks toodangu nõuetele vastavuse üle.

               Juhul kui tüübikinnitusasutus leiab, et loa väljastamise tingimused ei ole enam täidetud, nõuab ta, et tootja võtaks vajalikud meetmed tarvikute või lisaseadmete nõuetega vastavusse viimiseks. Vajaduse korral tühistab tüübikinnitusasutus loa.

               5.Teise liikmesriigi ametiasutuse nõudel saadab loa väljastanud tüübikinnitusasutus ühe kuu jooksul nõude esitanud ametiasutusele ühise turvalise elektroonilise vahetussüsteemi kaudu loatunnistuse koos selle lisadega. Koopia võib edastada ka turvalisel elektroonilisel kujul.

               6.Tüübikinnitusasutus, kes ei ole nõus teise liikmesriigi väljastatud loaga, esitab komisjonile oma mittenõustumise põhjused. Komisjon võtab asjakohased meetmed lahkarvamuse lahendamiseks, kaasa arvatud vajaduse korral loa tühistamise nõudmiseks, pärast asjaomaste tüübikinnitusasutustega konsulteerimist. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               7.Kuni artikli 55 lõikes 3 osutatud loetelu ei ole koostatud, võivad liikmesriigid rakendada riiklikke sätteid, milles käsitletakse tarvikuid ja lisaseadmeid, mis võivad mõjutada sõiduki turvalisuse või keskkonnamõju seisukohast oluliste süsteemide nõuetekohast toimimist.

               Artikkel 57
                  Sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike tagasivõtmise üldsätted

               1.Tootja, kellele on antud terviksõiduki tüübikinnitus ja kes on kohustatud sõidukeid võtma tagasi käesoleva määruse artikli 12 lõike 1, artikli 15 lõike 1, artikli 17 lõike 2, artikli 49 lõike 1 ja 6, artikli 51 lõike 4, artikli 52 lõike 1 ja artikli 53 lõike 1 või määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel, teatab sellest viivitamata terviksõiduki tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

               2.Süsteemide, osade või eraldi seadmestike tootja, kellele on antud ELi tüübikinnitus ja kes on kohustatud võtma süsteeme, osi või eraldi seadmestikke tagasi käesoleva määruse artikli 12 lõike 1, artikli 15 lõike 1, artikli 17 lõike 2, artikli 49 lõike 1 ja 6, artikli 51 lõike 4, artikli 52 lõike 1 ja artikli 53 lõike 1 või määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel, teatab sellest viivitamata ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

               3.Tootja pakub tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele välja asjakohased parandusmeetmed, mille abil viia sõidukid, süsteemid, osad või tehnilised seadmestikud vastavusse ja vajaduse korral kõrvaldada määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 20 osutatud tõsine oht.

               Tüübikinnitusasutus viib läbi hindamise, et kontrollida, kas väljapakutud parandusmeetmed on piisavad ja piisavalt õigeaegsed, ning teatab heakskiidetud parandusmeetmetest viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile.

               Artikkel 58
                  Sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike tagasivõtmise erisätted

               1.Kui tüübikinnitusasutus või komisjon on seisukohal, et artikli 57 lõikes 3 osutatud parandusmeetmed ei ole piisavad või ei ole piisavalt kiiresti võetud, teatab ta oma seisukohast viivitamata ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele ja komisjonile.

               ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus nõuab tootjalt parandusmeetmete võtmist, et teatatud probleem lahendada. Kui tootja ei paku välja ega rakenda tulemuslikke parandusmeetmeid, võtab ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus kõik vajalikud piiravad meetmed, kaasa arvatud ELi tüübikinnituse tühistamine ja kohustuslik tagasivõtmine, ning teatab teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile võetud piiravatest meetmetest. ELi tüübikinnituse tühistamise korral teatab tüübikinnitusasutus sellest viivitamata tootjale tähtkirja teel või samaväärse elektroonilise vahendiga.

               2.Kui tüübikinnitusasutus leiab, et ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutuse poolt artikli 58 lõike 1 kohaselt võetud piiravad meetmed ei ole piisavad või piisavalt õigeaegsed, teatab ta sellest komisjonile ning võib võtta asjakohaseid piiravaid meetmeid, et takistada või piirata asjaomaste mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kättesaadavaks tegemist, registreerimist või kasutuselevõttu oma liikmesriigi turul või need turult kõrvaldada või tagasi võtta.

               3.Komisjon korraldab asjakohaseid konsultatsioone asjaosalistega, otsustab, kas ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutuse võetud piiravad meetmed on piisavad ja piisavalt õigeaegsed, ning pakub välja asjakohaseid meetmeid vastavuse taastamiseks ja/või artikli 57 lõikes 3 osutatud tõsise ohu tulemuslikuks neutraliseerimiseks. Selles otsuses käsitletakse ka nende piiravate meetmete sobivust, mille võtsid tüübikinnitusasutused, kes leidsid, et ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutuse võetud meetmed ei ole piisavad või piisavalt õigeaegsed. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               Komisjon adresseerib oma otsuse asjaomastele liikmesriikidele ning edastab selle viivitamata asjaomastele ettevõtjatele.

               4.
                     Liikmesriigid rakendavad komisjoni otsuse viivitamata ja teatavad sellest komisjonile.

               5.Kui ühe kuu jooksul alates artikli 57 lõikes 3 osutatud heakskiidetud parandusmeetmeid käsitleva teate saamisest ei ole teised liikmesriigid või komisjon esitanud nende parandusmeetmete suhtes vastuväiteid, loetakse need parandusmeetmed põhjendatuks. Teised liikmesriigid tagavad, et neid parandusmeetmeid rakendatakse asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike suhtes, mis on nende territooriumil turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud.

               Artikkel 59
                  Ettevõtjate õigus ärakuulamiseks ning otsustest ja õiguskaitsevahenditest teatamine

               1.Välja arvatud juhtudel, mis nõuavad kohest tegutsemist tõsise ohu tõttu inimeste tervisele, turvalisusele või keskkonnale, antakse asjaomasele ettevõtjale võimalus esitada riiklikule ametiasutusele märkusi mõistliku aja jooksul enne, kui liikmesriikide ametiasutused võtavad artiklite 49–58 kohaseid mis tahes meetmeid.

               Kui meetmed on võetud enne ettevõtja ärakuulamist, siis antakse ettevõtjale võimalus esitada märkusi niipea kui võimalik, ning kohe selle järel vaatab riiklik ametiasutus võetud meetmed läbi.

               2.Iga meetme puhul, mille riiklikud ametiasutused võtavad, esitatakse selle täpsed põhjused.

               Kui meede on suunatud konkreetsele ettevõtjale, teatatakse asjaomasele ettevõtjale sellest viivitamata, teatades samal ajal õiguskaitsevahenditest, mis on asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt kättesaadavad, ja kõnealuste õiguskaitsevahendite ajalistest piirangutest.

               Kui meede on üldist laadi, avaldatakse see riigi ametlikus teatajas või samaväärses dokumendis.

               3.Riiklike ametiasutuste poolt võetud mis tahes meede tühistatakse viivitamata või seda muudetakse kohe, kui ettevõtja tõendab, et tulemuslikud parandusmeetmed on võetud.

               XII PEATÜKK
                  RAHVUSVAHELISED EESKIRJAD

               Artikkel 60
                  ELi tüübikinnituse jaoks nõutavad UNECE eeskirjad

               1.UNECE eeskirjad või nende muudatused, mille vastuvõtmise poolt on liit hääletanud või mida liit rakendab ja mis on loetletud IV lisas, kuuluvad sõiduki ELi tüübikinnituse nõuete juurde.

               2.Liikmesriikide tüübikinnitusasutused tunnustavad lõikes 1 osutatud UNECE eeskirjade kohaselt antud tüübikinnitusi ja vajaduse korral sellekohaseid tüübikinnitusmärke käesoleva määruse või selle alusel vastu võetud õigusaktide kohaselt välja antud tüübikinnituste ja tüübikinnitusmärkide asemel.

               3.Kui liit on hääletanud sõiduki terviksõiduki tüübikinnituse puhul UNECE eeskirja või selle muudatuste poolt, võtab komisjon kooskõlas artikliga 88 vastu delegeeritud õigusakti, et muuta UNECE eeskiri või selle muudatused vajaduse korral kohustuslikuks või muuta käesolevat määrust.

               Delegeeritud õigusaktis sätestatakse UNECE eeskirja või selle muudatuste kohustusliku kohaldamise kuupäevad ning vajaduse korral lisatakse üleminekusätted.

               Artikkel 61
                  UNECE eeskirjade samaväärsus ELi tüübikinnituste seisukohast

               1.IV lisa II osas loetletud UNECE eeskirju käsitletakse samaväärsetena vastavate õigusaktidega, niivõrd kui nende kohaldamisala ja sisu kattuvad.

               2.Liikmesriikide tüübikinnitusasutused tunnustavad lõikes 1 osutatud UNECE eeskirjade kohaselt antud tüübikinnitusi ja vajaduse korral sellekohaseid tüübikinnitusmärke käesoleva määruse või selle alusel vastu võetud õigusaktide kohaselt välja antud tüübikinnituste ja tüübikinnitusmärkide asemel.

               Artikkel 62
                  Samaväärsus teiste eeskirjadega

               Nõukogu võib liidu ja kolmandate riikide vaheliste mitme- või kahepoolsete lepingute raames komisjoni ettepanekul tunnustada käesoleva määrusega kehtestatud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike ELi tüübikinnituse tingimuste või sätete ja rahvusvaheliste või kolmandate riikide määrustega kehtestatud tingimuste või sätete samaväärsust.

               XIII PEATÜKK
                  TEHNILISE TEABE ESITAMINE

               Artikkel 63
                  Kasutajatele ettenähtud teave

               1.Tootja ei tohi esitada tehnilist teavet, mis on seotud käesolevas määruses või selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides sätestatud andmetega sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta ning mis erineb tüübikinnitusasutuse poolt tüübikinnituse saanud tüübi andmetest.

               2.Tootja teeb kasutajatele kättesaadavaks kogu asjakohase teabe ja vajalikud juhendid, milles kirjeldatakse sõiduki, osa, süsteemi või eraldi seadmestiku kasutamisega seotud eritingimusi või piiranguid.

               3.Lõikes 2 osutatud teave esitatakse selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, kus sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik turule lastakse, registreeritakse või kasutusele võetakse. Teave esitatakse pärast selle heakskiitmist tüübikinnitusasutuse poolt sõiduki kasutusjuhendis.

               Artikkel 64
                  Tootjatele ettenähtud teave

               1.Sõiduki tootja annab süsteemide, osade või eraldi seadmestike tootjatele kõik andmed, mis on vajalikud süsteemidele, osadele või eraldi seadmestikele ELi tüübikinnituse või artikli 55 lõikes 1 osutatud loa saamiseks.

               Sõidukitootja võib kohustada süsteemide, osade või eraldi seadmestike tootjaid sõlmima siduvat kokkulepet, et kaitsta mitteavaliku teabe, kaasa arvatud intellektuaalomandi õigustega seotud teabe konfidentsiaalsust.

               2.Süsteemide, osade või eraldi seadmestike tootja esitab sõiduki tootjale kogu üksikasjaliku teabe piirangute kohta, mis kehtivad tema tüübikinnitustele ja millele on osutatud artikli 27 lõikes 3 või mis on kehtestatud IV lisas loetletud õigusaktiga.

               XIV PEATÜKK
                  REMONDI- JA HOOLDUSTEABE KÄTTESAADAVUS

               Artikkel 65
                  Tootjate kohustused sõidukite remondi- ja hooldusteabe esitamisel

               1.Tootjad tagavad sõltumatutele ettevõtjatele sõiduki pardadiagnostika andmete, diagnostika- ja muu varustuse, vahendite, sealhulgas mis tahes asjakohase tarkvara ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe piiranguteta ja standardses vormis kättesaadavuse.

               Tootjad varustavad sõltumatud remonditöökojad standardse ja turvalise kaugjuhitava tehnikaga, et nad saaksid teha töid, mis nõuavad juurdepääsu sõiduki turvasüsteemidele.

               2.Kuni komisjon on võtnud Euroopa Standardikomitee (CEN) või samaväärse standardiasutuse kaudu vastu asjaomase standardi, esitatakse sõiduki pardadiagnostika ning remondi- ja hooldusteave kergesti kättesaadaval viisil ning sellisel kujul, et sõltumatud ettevõtjad saaksid seda mõistlike jõupingutustega töödelda.

               Sõiduki pardadiagnostika andmed ning remondi- ja hooldusteave avaldatakse tootja veebisaidil standardses vormis või, juhul kui see ei ole teabe iseloomu tõttu võimalik, mõnel muul asjakohasel viisil. Eelkõige tuleb teave teha kättesaadavaks viisil, mis ei ole diskrimineeriv volitatud edasimüüjate ja remonditöökodade tingimuste või juurdepääsuga võrreldes.

               3.Komisjon kehtestab ja ajakohastab sõidukite pardadiagnostika andmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe esitamise viisi asjakohased tehnilised tingimused. Komisjon arvestab praeguse infotehnoloogia, sõidukitehnoloogia prognoositava arengu, kehtivate ISO standardite ja võimaliku ülemaailmse ISO standardiga.

               4.XVIII lisas on esitatud sõiduki remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ja eelkõige selle esitamise tehnilist kirjeldust käsitlevate nõuete üksikasjad.

               5.Tootjad teevad sõltumatutele ettevõtjatele ning volitatud edasimüüjatele ja remonditöökodadele kättesaadavaks ka koolitusmaterjalid.

               6.Tootja tagab, et sõidukite remondi- ja hooldusteave on alati kättesaadav, välja arvatud teabesüsteemi vajaliku korrastamise ajal.

               Tootja muudab ja täiendab oma veebisaitidel avaldatud sõidukite remondi- ja hooldusteavet samal ajal, kui see tehakse kättesaadavaks volitatud remonditöökodadele.

               7.Pardadiagnostikaga ühilduvate vahetus- või teenindusosade ning diagnostikavahendite ja katseseadmete tootmise ja teenindamise eesmärgil esitavad tootjad sõidukite asjakohase pardadiagnostika ning remondi- ja hooldusteabe mittediskrimineerival viisil igale koostisosade, diagnostikavahendite või katseseadmete tootjale või remontijale, kes sellest on huvitatud.

               8.Kui eesmärk on kavandada, toota või remontida autotööstuse seadmeid alternatiivkütust kasutavatele sõidukitele, esitavad tootjad sõidukite asjakohase pardadiagnostika ning remondi- ja hooldusteabe mittediskrimineerival viisil igale alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite seadmete tootjale, paigaldajale või remontijale, kes on sellest huvitatud.

               9.Sõltumatutel remonditöökodadel peab olema tasuta juurdepääs remondi- ja hooldusdokumentidele, mida hoitakse sõiduki tootja keskandmebaasis või tema esindaja andmebaasis.

               Neil sõltumatutel remonditöökodadel peab olema võimalus näha asjaomase andmebaasi teavet nende poolt tehtud remondi- ja hooldustöödest.

               10.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta XVIII lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning vältimaks kuritarvitamist, ajakohastades selleks sõiduki pardadiagnostikale ning remondi- ja hooldusteabele juurdepääsu nõudeid ning võttes vastu ja integreerides lõigetes 2 ja 3 osutatud standardid.

               Artikkel 66
                  Kohustused tüübikinnituse mitme omaniku korral

               1.Tootja, kes vastutab süsteemi, osa või eraldi seadmestiku asjaomase tüübikinnituse või sõiduki teatava komplekteerimisetapi eest, edastab sega-tüübikinnituse, järkjärgulise tüübikinnituse või mitmeastmelise tüübikinnituse korral nii lõpptootjale kui ka sõltumatutele ettevõtjatele konkreetset süsteemi, osa, eraldi seadmestikku või teatavat komplekteerimisetappi käsitleva remondi- ja hooldusteabe.

               2.Lõpptootja esitab sõltumatutele ettevõtjatele terviksõidukit käsitleva teabe.

               Artikkel 67
                  Tasud sõidukite remondi- ja hooldusteabele juurdepääsu eest

               1.Tootja võib võtta mõistlikku ja proportsionaalset tasu juurdepääsu eest sõiduki remondi- ja hooldusteabele, välja arvatud artikli 65 lõikes 8 osutatud teave. Tasu ei tohi takistada juurdepääsu teabele, jättes arvestamata, mil määral sõltumatu ettevõtja seda kasutab.

               2.Tootja avaldab sõidukite remondi- ja hooldusteabe, kaasa arvatud teabe tehinguteenuste kohta, näiteks ümberprogrammeerimine ja tehniline abi, tunni, päeva, kuu ja aasta arvestuses, kusjuures nendele andmetele juurdepääsu tasud sõltuvad ajavahemikust, mille kestel juurdepääsu võimaldatakse.

               Lisaks ajapiiranguga juurdepääsule võivad tootjad pakkuda tehingupõhist juurdepääsu, mille korral võetakse tasu tehingu kaupa, mitte kasutuskestuse põhjal.

               Kui tootja võimaldab mõlemat liiki juurdepääsu, valivad sõltumatud ettevõtjad kas ajapõhise või tehingupõhise süsteemi.

               Artikkel 68
                  Tõend remondi- ja hooldusteavet käsitlevate kohustuste täitmise kohta

               1.Tootja, kes on taotlenud ELi või riiklikku tüübikinnitust, esitab tüübikinnitusasutusele tõendi artiklitele 65–70 vastavuse kohta kuue kuu jooksul alates asjaomase tüübikinnituse kuupäevast.

               2.Kui lõikes 1 osutatud aja jooksul nõuete täitmise kohta tõendeid ei esitata, võtab tüübikinnitusasutus kooskõlas artikliga 69 asjakohased meetmed.

               Artikkel 69
                  Sõidukite OBD-seadmete andmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega seotud kohustuste täitmine

               1.Tüübikinnitusasutus võib igal ajal omal algatusel, kaebuse alusel või tehnilise teenistuse hinnangust lähtudes kontrollida, kas tootja järgib artikleid 65–70 ning sõiduki pardadiagnostikaseadme andmetele ja sõiduki remondi- ja hooldusandmetele juurdepääsu tõendi tingimusi, mis on sätestatud XVIII lisa liites 1.

               2.Kui tüübikinnitusasutus leiab, et tootja on rikkunud sõidukite pardadiagnostikaseadmete andmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega seotud kohustusi, võib vastava tüübikinnituse andnud ametiasutus võtta olukorra parandamiseks vajalikke meetmeid.

               Nendeks meetmeteks võivad muu hulgas olla tüübikinnituse tühistamine või peatamine, rahatrahv ja muud artikli 89 kohaselt võetavad meetmed.

               3.Kui sõltumatu ettevõtja või sõltumatuid ettevõtjaid esindav kutseorganisatsioon esitab tüübikinnitusasutusele kaebuse tootja suutmatuse kohta järgida artikleid 65–70, teeb tüübikinnitusasutus auditi, et kontrollida tootjapoolset nõuete täitmist.

               4.Kontrolli käigus võib tüübikinnitusasutus nõuda, et tehniline teenistus või muu sõltumatu ekspert hindaks kõnealuste kohustuste täitmist seoses juurdepääsuga sõiduki pardadiagnostikaseadme andmetele ja sõiduki remondi- ja hooldusandmetele.

               Artikkel 70
                  Sõidukite andmetele juurdepääsu foorum

               1.Sõidukite andmetele juurdepääsu foorum, mis asutati määruse (EÜ) nr 692/2008 artikli 13 lõike 9 kohaselt, tegutseb kooskõlas XVIII lisa sätetega.

               2.Lõikes 1 osutatud foorum annab komisjonile nõu seoses sõidukite pardadiagnostika ning remondi- ja hooldusteabe kuritarvitamist takistavate meetmetega.

               XV PEATÜKK
                  TEHNILISTE TEENISTUSTE HINDAMINE, MÄÄRAMINE, TEAVITAMINE JA JÄRELEVALVE

               Artikkel 71
                  Tehniliste teenistuste eest vastutav tüübikinnitusasutus

               1.Liikmesriigi poolt kooskõlas artikli 7 lõikega 3 määratud tüübikinnitusasutus (edaspidi „tüübikinnitusasutus”) vastutab tehniliste teenistuste, sealhulgas vajaduse korral nende alltöövõtjate või tütarettevõtjate hindamise, määramise, teavitamise ja järelevalve eest.

               2.Tüübikinnitusasutus luuakse, organiseeritakse ning seda juhitakse nii, et kindlustada selle objektiivsus ja erapooletus ja vältida huvide konflikti tehniliste teenistustega.

               3.Tüübikinnitusasutuse töö korraldatakse nii, et tehnilist teenistust teavitavad töötajad, kes ei ole tehnilise teenistuse hindamist sooritanud isikud.

               4.Tüübikinnitusasutus ei tohi sooritada neid tegevusi, mida sooritab tehniline teenistus, ega osutada nõustamisteenuseid ärilisel või konkureerival alusel.

               5.Tüübikinnitusasutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse.

               6.Tüübikinnitusasutusel on käesolevas määruses ette nähtud ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisaval arvul pädevaid töötajaid.

               7.Liikmesriigid annavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele teada tehniliste teenistuste hindamise, määramise ja teavitamise ning tehniliste teenistuste järelevalve menetlustest ja neis tehtavatest muudatustest.

               8.Tüübikinnitusasutusele teevad iga kahe aasta tagant vastastikuse hindamise kaks teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutust.

               Liikmesriigid koostavad vastastikuse hindamise aastakava, tagades hindavate ja hinnatavate tüübikinnitusasutuste asjakohase rotatsiooni ning esitavad selle komisjonile.

               Vastastikune hindamine sisaldab kontrollkäiku läbivaatuse all oleva ametiasutuse vastutusalasse kuuluvasse tehnilisse teenistusse. Komisjon võib nimetatud hindamisest osa võtta ja otsustada osalemise üle riskianalüüsi põhjal.

               9.Vastastikuse hindamise tulemused teatatakse kõigile liikmesriikidele ja komisjonile ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks. Seda arutatakse artiklis 10 sätestatud foorumil, tuginedes komisjoni antud hinnangule tulemuste kohta, ning esitatakse soovitused.

               10.Liikmesriik jagab komisjonile ja teistele liikmesriikidele teavet selle kohta, kuidas ta on vastastikuse hindamise aruande soovitusi järginud.

               Artikkel 72
                  Tehniliste teenistuste määramine

               1.Tüübikinnitusasutused määravad tehnilised teenistused pädevusvaldkonnast sõltuvalt ühte või mitmesse järgmisest neljast tegevuskategooriast:

               (a)A-kategooria: käesolevas määruses ja IV lisas loetletud õigusaktides osutatud katsed, mida nimetatud tehnilised teenistused teevad enda tegevusüksustes;

               (b)B-kategooria: käesolevas määruses ja IV lisas loetletud õigusaktides osutatud katsete juhendamine, kui neid katseid tehakse tootja või kolmanda poole tegevusüksustes;

               (c)C-kategooria: tootja toodangu vastavuse kontrollimise menetluste regulaarne hindamine ja järelevalve;

               (d)D-kategooria: katsete või kontrollide juhendamine või tegemine toodangu vastavuse järelevalve raames.

               2.Liikmesriik võib määrata tüübikinnitusasutuse tehniliseks teenistuseks ühe või mitme lõikes 1 osutatud tegevuskategooria osas. Kui tüübikinnitusasutus on määratud tehniliseks teenistuseks ja on liikmesriigi poolt rahastatud või sõltub selle liikmesriigi finants- ja haldusjuhtimisest, kehtivad artiklid 72–85 ning V lisa liited 1 ja 2.

               3.Tehniline teenistus asutatakse liikmesriigi õiguse alusel ning ta on juriidiline isik, välja arvatud tootja ettevõttesisene akrediteeritud tehniline teenistus, nagu osutatud artiklis 76.

               4.Tehniline teenistus sõlmib oma tegevuse kohta vastutuskindlustuse, välja arvatud juhul, kui vastutuse võtab siseriikliku õiguse alusel enda kanda liikmesriik või kui liikmesriik ise on vastavushindamise eest otseselt vastutav.

               5.
                     Muid kui artikli 76 kohaselt määratud kolmanda riigi tehnilisi teenistusi võib artikli 78 tähenduses teavitada ainult siis, kui liidu ja kõnealuse kolmanda riigi vahelises kahepoolses lepingus on sätestatud nende tehniliste teenistuste määramise võimalus. See ei takista liikmesriigi õiguse alusel vastavalt lõikele 3 asutatud tehnilisel teenistusel asutada tütarettevõtjaid kolmandates riikides, tingimusel et määratud tehniline teenistus haldab ja kontrollib tütarettevõtjaid otse.

               Artikkel 73
                  Tehniliste teenistuste sõltumatus

               1.Tehniline teenistus, kaasa arvatud selle töötajad, on sõltumatu ja viib ellu talle määratud tegevusi suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava tehnilise pädevusega oma konkreetses valdkonnas ning ta ei tohi alluda mis tahes surveavaldustele ja ahvatlustele, eelkõige rahalistele surveavaldustele ja ahvatlustele, mis võivad tema otsuseid või hindamistoimingute tulemusi mõjutada, eriti juhul, kui tegemist on selliste isikute või isikute rühmadega, kes on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest.

               2.Tehniline teenistus on kolmandast isikust organisatsioon või asutus, mis ei osale tema poolt hinnatava, katsetatava või kontrollitava sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kavandamise, valmistamise, tarnimise või hooldamise protsessis.

               Organisatsiooni või asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või kutseliitu, mis esindab ettevõtjaid, kes on seotud tema poolt hinnatavate, katsetatavate või kontrollitavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kavandamise, tootmise, tarnimise või hooldamisega, võib pidada esimese lõigu nõudeid täitvaks tingimusel, et asjaomase liikmesriigi määravale tüübikinnitusasutusele on tõestatud tema sõltumatus ning huvide konflikti puudumine.

               3.Tehniline teenistus, selle juhtkond ja töötajad, kes vastutavad selliste tegevuste eest, mis neile on määratud kooskõlas artikli 72 lõikega 1, ei tohi olla nende poolt hinnatavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kavandajad, tootjad, tarnijad või hooldajad ega esindada nimetatud tegevustega tegelevaid pooli. See ei välista tehnilise teenistuse tegevuseks vajalike sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kasutamist ega nende kasutamist isiklikuks otstarbeks.

               4.Tehniline teenistus tagab, et tema tütarettevõtjate või alltöövõtjate tegevus ei mõjuta talle määratud tegevuskategooriate konfidentsiaalsust, objektiivsust ega erapooletust.

               5.Tehnilise teenistuse töötajad hoiavad ametisaladust teabe osas, mis on omandatud käesoleva määruse kohaselt täidetavate ülesannete käigus, välja arvatud seoses tüübikinnitusasutusega või kui seda nõuab liidu või liikmesriigi õigus.

               Artikkel 74
                  Tehniliste teenistuste pädevus

               1.Tehniline teenistus peab olema suuteline ellu viima kõiki tegevusi, mille jaoks ta taotleb määramist artikli 72 lõike 1 alusel. Ta tõendab tüübikinnitusasutusele, et omab kõike alljärgnevat:

               (a)personal, kellel on asjakohased oskused, tehnilised eriteadmised, kutsealane ettevalmistus ning piisav ja asjakohane kogemus nende tegevuste sooritamiseks, mille jaoks ta määramist taotleb;

               (b)menetluste kirjeldused nende tegevuste jaoks, mille määramist taotletakse, kusjuures neis menetlustes võetakse nõuetekohaselt arvesse asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tehnoloogia keerukust ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Tehniline teenistus tõendab nende menetluste läbipaistvust ja korratavust;

               (c)tal on vajalikud vahendid nende tegevuskategooriatega seotud ülesannete täitmiseks, mille puhul määramist taotletakse, ning tal on juurdepääs kogu vajalikule varustusele või kõigile vajalikele vahenditele.

               2.Tehniline teenistus tõendab ühtlasi, et tal on asjakohased oskused, tehnilised eriteadmised ja tõendatud kogemused katsete ja kontrollide tegemiseks, et hinnata sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike vastavust käesolevale määrusele, IV lisas loetletud õigusaktidele ning V lisa liite 1 loetletud standarditele.

               Artikkel 75
                  Tehniliste teenistuste tütarettevõtjad ja alltöövõtjad

               1.Tehnilised teenistused võivad määrava tüübikinnitusasutuse nõusolekul sooritada mõnd neile artikli 72 lõike 1 kohaselt määratud tegevust alltöövõtu korras või lasta neid teha tütarettevõtjal.

               2.Kui tehniline teenistus kasutab talle määratud tegevuskategooriate konkreetsete ülesannete täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjat, siis tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklites 73 ja 74 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest tüübikinnitusasutusele.

               3.Tehnilised teenistused vastutavad täielikult oma alltöövõtjate ja tütarettevõtjate täidetud ülesannete eest, olenemata nende asukohast.

               4.Tehnilised teenistused hoiavad tüübikinnitusasutusele kättesaadavana asjakohaseid dokumente, mis käsitlevad alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamist ja nende täidetud ülesandeid.

               Artikkel 76
                  Tootja ettevõttesisesed tehnilised teenistused

               1.Tootjapoolset ettevõttesisest tehnilist teenistust võib määrata artikli 72 lõike 1 punktis a osutatud A-kategooriaga seotud tegevuseks üksnes seoses XV lisas loetletud õigusaktidega. Ettevõttesisene tehniline teenistus moodustab eraldioleva ja eristatava osa tootja ettevõttest ega osale selliste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kavandamises, tootmises, tarnimises või hoolduses, mida ta hindab.

               2.Ettevõttesisene tehniline teenistus peab vastama järgmistele nõuetele:

               (a)selle on akrediteerinud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 11 määratletud riiklik akrediteerimisasutus kooskõlas käesoleva määruse V lisa liidetega 1 ja 2;

               (b)ettevõttesisene tehniline teenistus ja selle töötajad on organisatsiooniliselt identifitseeritavad ning neil on tootja ettevõttes, mille osaks nad on, aruandlusmeetodid, mis tagavad nende erapooletuse ja tõendavad seda asjaomasele riiklikule akrediteerimisasutusele;

               (c)ettevõttesisene tehniline teenistus ega selle töötajad ei tohi osaleda üheski tegevuses, mis võiks ohustada nende sõltumatust või ausust seoses tegevustega, mille sooritamiseks nad on määratud;

               (d)ta osutab oma teenuseid ainult selle tootja ettevõttele, mille osaks ta on.

               3.Ettevõttesisesest akrediteeritud tehnilisest teenistusest ei ole vaja komisjoni teavitada artikli 78 tähenduses, kuid tüübikinnitusasutuse nõudmisel annab tootja, mille osaks ta on, või riiklik akrediteerimisasutus teavet tema akrediteerimise kohta.

               4.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta XV lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning ajakohastades selleks õigusaktide ja neis sisalduvate piirangute loetelu.

               Artikkel 77
                  Tehniliste teenistuste hindamine ja määramine

               1.Enne tehnilise teenistuse määramist hindab tüübikinnitusasutus tehnilist teenistust hindamise kontrollküsimustiku alusel, mis sisaldab vähemalt V lisa 2. liites loetletud nõudeid. Hindamine hõlmab kohapealset hindamist taotluse esitanud tehnilise teenistuse ja vajaduse korral liidus või liidust väljaspool paiknevate alltöövõtjate või tütarettevõtjate ruumides.

               Vähemalt kahe teise liikmesriigi tüübikinnitusasutuse esindajad moodustavad koos komisjoni esindajaga ühise hindamisrühma ning osalevad koostöös taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi tüübikinnitusasutusega taotluse esitanud tehnilise teenistuse hindamisel, kaasa arvatud kohapealne hindamine. Taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi määrav tüübikinnitusasutus võimaldab kõnealustele esindajatele õigeaegse juurdepääsu dokumentidele, mis on vajalikud taotluse esitanud tehnilise teenistuse hindamiseks.

               2.Ühine hindamisrühm teeb hindamismenetluse käigus järeldused taotluse esitanud tehnilise teenistuse mittevastavuse kohta käesoleva määruse artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites esitatud nõuetele. Neid järeldusi arutatakse määrava tüübikinnitusasutuse ja ühise hindamisrühma vahel, et jõuda taotluse hindamise osas ühisele seisukohale.

               3.Ühine hindamisrühm koostab 45 päeva jooksul pärast kohapealset hindamist aruande, mis näitab, mil määral taotluse esitaja vastab käesoleva määruse artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites esitatud nõuetele.

               4.Aruanne peab sisaldama kokkuvõtet leitud mittevastavustest. Ühise hindamisrühma liikmete vahelised eriarvamused märgitakse hindamisaruandesse koos soovitusega, kas taotluse esitajat võib määrata tehniliseks teenistuseks.

               5.Liikmesriigid teatavad komisjonile tüübikinnitusasutuse esindajate nimed, keda iga ühiskontrolli puhul kutsutakse.

               6.Tehnilise teenistuse pädevust hinnatakse vastavalt V lisa 2. liite sätetele.

               7.Tüübikinnitusasutus teatab hindamisaruandest komisjonile ja teiste liikmesriikide määravatele asutustele, lisades dokumentaalsed tõendid, mis kinnitavad, et tehniline teenistus on pädev ja et on kehtestatud tehnilise teenistuse korrapärast järelevalvet tagav kord, millega tagatakse ka edaspidi vastavus käesoleva määruse nõuetele.

               Samuti esitab teavitav tüübikinnitusasutus tõendid asjatundlike töötajate olemasolu kohta, kes jälgivad tehnilist teenistust kooskõlas artikli 71 lõikega 6.

               8.Teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutused ja komisjon võivad hindamisaruande ja dokumentaalsed tõendid läbi vaadata, esitada küsimusi või osutada probleemidele ja taotleda täiendavaid dokumente ühe kuu jooksul pärast hindamisaruande ja dokumentaalsete tõendite esitamist.

               9.Taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi tüübikinnitusasutus vastab täiendavaid dokumentaalseid tõendeid puudutavatele küsimustele, märkustele ja taotlustele nelja nädala jooksul alates nende saamisest.

               10.Teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutused või komisjon võivad esitada üksikult või ühiselt taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi tüübikinnitusasutusele soovitusi nelja nädala jooksul alates lõikes 9 osutatud vastuse saamisest. Tüübikinnitusasutus võtab soovitusi arvesse tehnilise teenistuse määramist käsitleva otsuse vastuvõtmise käigus. Kui see tüübikinnitusasutus otsustab jätta teiste liikmesriikide või komisjoni esitatud soovitused arvesse võtmata, esitab ta sellekohased põhjendused kahe nädala jooksul pärast otsuse vastuvõtmist.

               11.Tehniliste teenistuste määramise kehtivusaeg on kuni viis aastat.

               12.Tüübikinnitusasutus, kes soovib enda määramist tehniliseks teenistuseks vastavalt artikli 72 lõikele 2, tõendab oma vastavust käesoleva määruse nõuetele dokumentaalselt hindamise kaudu, mille teevad sõltumatud audiitorid. Need audiitorid ei pruugi kuuluda samasse tüübikinnitusasutusse ja nad peavad vastama V lisa 2. liites kehtestatud nõuetele.

               Artikkel 78
                  Komisjonile tehnilistest teenistustest teatamine

               1.Liikmesriigid teatavad komisjonile iga määratud tehnilise teenistuse nimetuse, aadressi, sealhulgas elektronposti aadressi, vastutavate isikute nimed ja tegevuste kategooria. Teates peab olema selgelt sätestatud, mida määramine hõlmab, sh vastavushindamise tegevused ja menetlused ning IV lisas loetletud toodete ja subjektide tüüp, millega seoses tehniline teenistus on määratud, samuti nimetatud üksikasjade hilisemad muudatused.

               Teade tuleb esitada enne, kui määratud tehnilised teenistused on asunud ellu viima artikli 72 lõikes 1 osutatud tegevusi.

               2.28 päeva jooksul pärast teavitamist võivad liikmesriigid või komisjon esitada kirjalikke vastuväiteid, tuues välja põhjendid kas seoses tehnilise teenistusega või selle järelevalvega tüübikinnitusasutuse poolt. Kui mõni liikmesriik või komisjon esitab vastuväiteid, peatatakse teate mõju. Sellisel juhul konsulteerib komisjon asjaosalistega ja langetab rakendusakti abil otsuse, kas teate mõju peatamine tühistada või mitte. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               Kui vastuväiteid ei esitata või kui komisjon leiab, et teade on osaliselt või täielikult aktsepteeritav, avaldab ta teate kooskõlas lõikega 5.

               3.Sama tehnilise teenistuse võivad määrata mitu tüübikinnitusasutust ning nende tüübikinnitusasutuste liikmesriigid võivad sellest komisjonile teatada olenemata nende tegevuste kategooriast või kategooriatest, mida tehniline teenistus hakkab artikli 72 lõike 1 kohaselt ellu viima.

               4.Kui IV lisas loetletud õigusaktis on nõutud, et tüübikinnitusasutus määraks konkreetse organisatsiooni või pädeva asutuse artikli 72 lõikes 1 osutatud tegevuskategooriates puuduva tegevuse sooritamiseks, esitab liikmesriik lõikes 1 osutatud teate.

               5.Komisjon avaldab talle käesoleva artikli kohaselt teatatud tehniliste teenistuste ning konkreetsete organisatsioonide ja pädevate asutuste ajakohastatud nimekirja ja andmed oma veebisaidil.

               Artikkel 79
                  Tehniliste teenistuste määramiste muutmine ja pikendamine

               1.Kui tüübikinnitusasutus on veendunud või talle on teatatud, et tehniline teenistus ei vasta enam käesolevas määruses sätestatud nõuetele, siis piirab see ametiasutus määramist või peatab või tühistab selle, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse raskusastmest.

               Tüübikinnitusasutus teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele viivitamata kõigist teadete peatamistest, piiramistest ja tühistamistest.

               Komisjon ajakohastab vastavalt sellele artikli 78 lõikes 4 osutatud avaldatud teavet.

               2.Kui määramine tühistatakse, seda piiratakse või see peatatakse või kui tehniline teenistus on lõpetanud oma tegevuse, siis annab määrav tüübikinnitusasutus kõnealuse tehnilise teenistuse dokumendid üle teisele tehnilisele teenistusele edasiseks töötlemiseks või hoiab neid kättesaadavana tüübikinnitusasutustele või turujärelevalveasutustele.

               3.Tüübikinnitusasutus teatab teistele tüübikinnitusasutustele ja komisjonile, kui tehnilise teenistuse mittevastavusel on mõju tüübikinnitustunnistustele, mis on väljastatud ülevaatus- ja katsearuannete alusel, mille on väljastanud asjaomane tehniline teenistus.

               Kahe kuu jooksul pärast teate muudatustest teatamist esitab tüübikinnitusasutus komisjonile ja teistele tüübikinnitusasutustele aruande mittevastavuse kohta tehtud järeldustest. Kui see on vajalik turul olevate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turvalisuse tagamiseks, annab määrav tüübikinnitusasutus asjaomastele tüübikinnitusasutustele korralduse peatada või tühistada mõistliku aja jooksul kõik alusetult väljastatud tunnistused.

               4.Muud tunnistused, mis on väljastatud ülevaatus- ja katsearuannete alusel, mille on väljastanud tehniline teenistus, kelle suhtes on teavitus peatatud, piiratud või tühistatud, jäävad kehtima järgmistel tingimustel:

               a)teate peatamise korral: tingimusel, et kolme kuu jooksul pärast peatamist kinnitab tüübikinnitustunnistuse väljastanud tüübikinnitusasutus kirjalikult teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile, et täidab peatamise ajal asjaomase tehnilise teenistuse ülesandeid;

               b)teate piiramise või tühistamise korral: kolmeks kuuks pärast piiramist või tühistamist. Tunnistused väljastanud tüübikinnitusasutus võib pikendada tunnistuste kehtivust kolme kuu kaupa, kusjuures kokku ei tohi pikendamise kestus ületada 12 kuud, tingimusel et ta võtab sel ajavahemikul enda kanda selle tehnilise teenistuse ülesanded, kelle teade on peatatud või tühistatud.

               Tüübikinnitusasutus, kes täidab tehnilise teenistuse ülesandeid, teatab sellest viivitamata teistele tüübikinnitusasutustele, teistele tehnilistele teenistustele ja komisjonile.

               5.Tehnilise teenistuse määramisala võib laiendada artiklis 77 sätestatud menetluse kohaselt ning artiklis 78 osutatud teate alusel.

               6.Tehnilise teenistuse määramist saab uuendada üksnes pärast seda, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud, kas tehniline teenistus vastab jätkuvalt käesoleva määruse nõuetele. Hindamine tehakse artiklis 77 sätestatud korras.

               Artikkel 80
                  Tehniliste teenistuste järelevalve

               1.Tüübikinnitusasutus teeb tehniliste teenistuste üle pidevat järelevalvet, et tagada käesoleva määruse artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites esitatud nõuete täitmine.

               Tehniline teenistus esitab nõudmise korral kogu asjakohase teabe ja dokumentatsiooni, mida on vaja, et see tüübikinnitusasutus saaks kontrollida nimetatud nõuete täitmist.

               Tehnilised teenistused teatavad viivitamata tüübikinnitusasutusele kõigist muudatustest, eelkõige seoses personali, ruumide, tütarettevõtjate ja alltöövõtjatega, mis võivad mõjutada käesoleva määruse artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites sätestatud nõuete täitmist või suutlikkust sooritada vastavushindamistoiminguid seoses sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestikega, mille hindamiseks nad on määratud.

               2.Tehnilised teenistused vastavad viivitamata tüübikinnitusasutuse või komisjoni nõudmistele seoses nende poolt tehtud vastavushindamistega.

               3.Selle liikmesriigi tüübikinnitusasutus, kus tehniline teenistus asub, tagab, et asjaomane tehniline teenistus täidab lõikes 2 osutatud kohustuse, välja arvatud juhul, kui on õiguspärane põhjus seda mitte teha.

               Kui selle liikmesriigi tüübikinnitusasutus, kus tehniline teenistus asub, esitab õiguspärase põhjuse, teatab ta sellest komisjonile.

               Komisjon konsulteerib viivitamata liikmesriikidega. Saadud hinnangu põhjal teeb komisjon rakendusakti teel otsuse, kas pidada õiguspärast põhjust õigustatuks või mitte. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               Tehniline teenistus või tüübikinnitusasutus võib nõuda, et teise liikmesriigi ametiasutustele või komisjonile edastatud teavet käsitataks konfidentsiaalsena.

               3.Tüübikinnitusasutus hindab vähemalt iga 30 kuu möödudes, kas iga tema vastutuse alla kuuluv tehniline teenistus vastab jätkuvalt artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites esitatud nõuetele. See hindamine sisaldab kontrollkäiku igasse tema vastutusalasse kuuluvasse tehnilisse teenistusse.

               Kahe kuu jooksul pärast tehnilise teenistuse kohta lõpliku hinnangu andmist esitavad liikmesriigid komisjonile ja teistele liikmesriikidele aruande kõnealuste järelevalvetegevuste kohta. Aruanded sisaldavad hindamise kokkuvõtet, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks.

               4.Viis aastat pärast tehnilise teenistuse teavitamist ning seejärel iga viie aasta tagant teeb selle liikmesriigi tüübikinnitusasutus, kus tehniline teenistus asub, hindamise, et määrata kindlaks, kas tehniline teenistus vastab endiselt käesoleva määruse artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites esitatud nõuetele, ning määrab artikli 77 lõigetes 1–4 kirjeldatud menetluse kohaselt ühise hindamisrühma.

               Artikkel 81
                  Tehnilise teenistuse pädevuse vaidlustamine

               1.Komisjon uurib kõiki juhtumeid, mille puhul tema tähelepanu juhitakse kahtlusele tehnilise teenistuse pädevuse kohta või selle kohta, kas tehniline teenistus täidab jätkuvalt käesoleva määruse kohaselt tema suhtes kehtivaid nõudeid ja kohustusi. Ta võib selliseid uurimisi ka omal algatusel alustada.

               Komisjon uurib tehnilise teenistuse vastutust, kui on tõestatud või kui on alust arvata, et tüübikinnitus on antud valeandmete põhjal või et katsetulemusi on võltsitud või et avaldamata on jäetud sellised andmed või tehniline kirjeldus, mis võinuks kaasa tuua tüübikinnituse andmisest keeldumise.

               2.Osana lõikes 1 osutatud uurimisest konsulteerib komisjon tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi tüübikinnitusasutusega. Selle liikmesriigi tüübikinnitusasutus esitab komisjonile selle nõudmisel kogu asjakohase teabe asjaomase tehnilise teenistuse tegevuse ning tema sõltumatuse ja pädevusega seotud nõuete täitmise kohta.

               3.Komisjon tagab, et uurimise käigus omandatud tundlikku teavet käsitletakse konfidentsiaalsena.

               4.Kui komisjon teeb kindlaks, et tehniline teenistus ei vasta või enam ei vasta tema määramise nõuetele või on vastutav lõikes 1 osutatud rikkumiste eest, teatab ta sellest tüübikinnitusasutuse liikmesriigile.

               Komisjon nõuab liikmesriigilt piiravate meetmete võtmist, kaasa arvatud vajaduse korral määramise peatamist, piiramist või tühistamist.

               Kui liikmesriik jätab vajalikud piiravad meetmed võtmata, võib komisjon rakendusaktide abil asjaomase tehnilise teenistuse määramise peatada, seda piirata või selle tühistada. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Komisjon teatab asjaomasele liikmesriigile oma otsusest ning ajakohastab vastavalt artikli 78 lõikes 4 osutatud avaldatud teavet.

               Artikkel 82
                  Tehniliste teenistuste hindamist, määramist ja järelevalvet käsitleva teabe vahetamine

               1.Tüübikinnitusasutused nõustavad üksteist ja komisjoni käesolevas määruses sätestatud nõuete rakendamise seisukohast asjakohastes üldistes küsimustes seoses tehniliste teenistuste hindamise, määramise ja järelevalvega.

               2.Tüübikinnitusasutused esitavad üksteisele ja komisjonile mitte hiljem kui kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist artikli 77 lõike 1 kohaselt kasutatud hindamise kontrollküsimustiku näidise ja hiljem selle võimalikud kohandused, kuni komisjon on võtnud vastu ühtlustatud hindamise kontrollküsimustiku. Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte hindamise kontrollküsimustiku vormi kehtestamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               3.Kui artikli 77 lõikes 3 osutatud hindamisaruannete andmed viitavad tüübikinnitusasutuste üldiste tegevuspõhimõtete lahknevusele, võivad liikmesriigid või komisjon nõuda teabe vahetamist.

               4.Teabevahetust koordineerib artiklis 10 osutatud foorum.

               Artikkel 83
                  Koostöö riiklike akrediteerimisasutustega

               1.Kui tehnilise teenistuse määramise aluseks on akrediteerimine määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses, tagavad liikmesriigid, et riiklik akrediteerimisasutus, mis on akrediteerinud konkreetse tehnilise teenistuse, saaks tüübikinnitusasutuselt järjepidevalt teavet ja aruandeid vahejuhtumite kohta ja muud tehnilise teenistuse poolt kontrollitavate valdkondadega seotud teavet, juhul kui see teave on asjakohane tehnilise teenistuse töö tulemuste hindamise seisukohalt.

               2.Liikmesriigid tagavad, et riiklik akrediteerimisasutus, kes vastutab konkreetse tehnilise teenistuse akrediteerimise eest, saaks tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi tüübikinnitusasutuselt järjepidevalt teavet akrediteerimise seisukohast oluliste järelduste kohta. Riiklik akrediteerimisasutus teatab järeldustest tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi tüübikinnitusasutusele.

               Artikkel 84
                  Tehnilise teenistuse tegevusalased kohustused

               1.Tehnilised teenistused sooritavad kõiki tegevusi, mille jaoks nad on määratud artikli 72 lõike 1 alusel.

               2.Tehnilised teenistused järgivad alati kõiki alljärgnevaid nõudeid:

               (a)nad võimaldavad oma tüübikinnitusasutusel tehnilise teenistuse tegevust vastavushindamise ajal jälgida;

               (b)nad annavad tüübikinnitusasutusele nõudmisel teavet tegevuskategooriate kohta, mille jaoks nad on määratud.

               3.Kui tehniline teenistus leiab, et tootja ei järgi käesoleva määruse nõudeid, teatab ta sellest tüübikinnitusasutusele, et viimane võiks nõuda tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist. Tüübikinnitusasutus jätab tüübikinnitustunnistuse väljastamata, kui nimetatud asjakohaseid parandusmeetmeid ei ole võetud.

               Artikkel 85
                  Tehnilise teenistuse teavitamiskohustus

               1.Tehnilised teenistused teatavad oma tüübikinnitusasutusele järgmist:

               (a)iga mittevastavus, mis võib põhjustada tüübikinnitustunnistuse andmata jätmise, selle piiramise, peatamise või tühistamise;

               (b)määramise ulatust ja tingimusi mõjutavad asjaolud;

               (c)turujärelevalveasutustelt saadud teabenõuded nende tegevuse kohta.

               2.Oma tüübikinnitusasutuse nõudmise korral annavad tehnilised teenistused teavet tegevuste kohta nende määramisalas ja muude tehtud toimingute, sealhulgas piiriülese tegevuse ja alltöövõtu kohta.

               Artikkel 86
                  Riiklikud tasud tüübikinnitusasutuste tegevusega seotud kulude eest

               1.Liikmesriik võtab tasu tema territooriumil asutatud ja taotluse esitanud tehnilistelt teenistustelt, et katta täielikult või osaliselt kulud, mis on seotud tehniliste teenistuste eest vastutavate riiklike ametiasutuste käesoleva määruse kohase tegevusega.

               2.Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, et määrata kindlaks lõikes 1 osutatud tasude suurus ja struktuur, võttes arvesse turvalisuse, inimeste tervise, keskkonna kaitse, innovatsiooni toetamise ja kulutõhususe eesmärke. Sobivat tasude suurust määrates tuleb erilist tähelepanu pöörata nendele tehnilistele teenistustele, kes on esitanud riikliku akrediteerimisasutuse poolt väljastatud kehtiva sertifikaadi, nagu on osutatud artiklis 83, ja nende tehniliste teenistuste huvidele, kes on komisjoni soovituse 2003/361/EÜ kohaselt määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatena
                  29
               .. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               XVI PEATÜKK
                  RAKENDAMIS- JA DELEGEERITUD VOLITUSED

               Artikkel 87
                  Komiteemenetlus

               1.Komisjoni abistab mootorsõidukite tehniline komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

               2.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

               Artikkel 88
                  Delegeeritud volituste rakendamine

               1.Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

               2.Artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 2, artikli 10 lõikes 3, artikli 22 lõikes 3, artikli 24 lõikes 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõike 2, artikli 28 lõikes 5, artikli 29 lõikes 6, artikli 34 lõikes 2, artikli 55 lõigetes 2 ja 3, artikli 56 lõikes 2, artikli 60 lõikes 3, artikli 65 lõikes 10, artikli 76 lõikes 4 ja artikli 90 lõikes 2 osutatud volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumisest.

               3.Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 2, artikli 10 lõikes 3, artikli 22 lõikes 3, artikli 24 lõikes 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõikes 2, artikli 28 lõikes 5, artikli 29 lõikes 6, artikli 34 lõikes 2, artikli 55 lõigetes 2 ja 3, artikli 56 lõikes 2, artikli 60 lõikes 3, artikli 65 lõikes 10, artikli 76 lõikes 4 ja artikli 90 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

               4.Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

               5.Artikli 4 lõike 2, artikli 5 lõike 2, artikli 10 lõike 3, artikli 22 lõike 3, artikli 24 lõike 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõike 2, artikli 28 lõike 5, artikli 29 lõike 6, artikli 34 lõike 2, artikli 55 lõigete 2 ja 3, artikli 56 lõike 2, artikli 60 lõike 3, artikli 65 lõike 10, artikli 76 lõike 4 ja artikli 90 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

               XVII PEATÜKK
                  LÕPPSÄTTED

               Artikkel 89
                  Karistused

               1.Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mis määratakse, kui ettevõtjad ja tehnilised teenistused ei täida käesoleva määruse artiklites, eelkõige artiklites 11–19, 72–76, 84 ja 85 sätestatud kohustusi, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende karistuste kohaldamiseks. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

               2.Karistatavad on vähemalt järgmised ettevõtjate ja tehniliste teenistuste toime pandud rikkumised:

               (a)valeandmete esitamine tüübikinnituse andmise menetluse või tühistamiseni viiva menetluse ajal;

               (b)katsetulemuste võltsimine tüübikinnituse saamiseks;

               (c)selliste andmete või tehniliste kirjelduste esitamisest hoidumine, mis võiks tuua kaasa sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike tagasivõtmise või tüübikinnitustunnistuse andmata jätmise või tühistamise;

               3.Lisaks lõikes 2 sätestatud rikkumistele kuuluvad karistatavate rikkumiste hulka ettevõtjate poolt ka järgmised rikkumised:

               (a)teabele juurdepääsu andmisest keeldumine;

               (b)tüübikinnitust nõudvate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemine ilma sellise tüübikinnituseta või sel eesmärgil dokumentide või märgistuse võltsimine.

               4.Liikmesriigid teevad lõigete 1–3 rakendussätted komisjonile teatavaks hiljemalt pp/kk/aaaa [PO: please insert the date 12 months after entry into force of this Regulation.] ja teatavad komisjonile viivitamata kõikidest hilisematest neid sätteid mõjutavatest muudatustest.

               5.Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal aruande kehtestatud karistuste kohta.

               Artikkel 90
                  Haldustrahvid

               1.Kui artikli 9 lõigetes 1 ja 4 või artikli 54 lõikes 1 osutatud komisjonipoolne vastavuskontroll toob ilmsiks sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku mittevastavuse käesoleva määruse nõuetele, võib komisjon määrata asjaomasele ettevõtjale käesoleva määruse rikkumise eest haldustrahve. Kehtestatud haldustrahvid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Eelkõige peavad trahvid olema proportsionaalsed liidu turul registreeritud mittevastavate sõidukite arvuga või liidu turul kättesaadavaks tehtud mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike arvuga.

               Komisjoni kehtestatud haldustrahvid ei lisandu artikli 89 kohaselt liikmesriikide poolt sama rikkumise eest määratud karistustele ega ületa 30 000 eurot nõuetele mittevastava sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kohta.

               2.Komisjon võib kooskõlas artikliga 88 võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada lõikes 1 osutatud haldustrahvide arvutamise ja kogumise meetodid.

               3Haldustrahvide summad kajastuvad Euroopa Liidu üldeelarves tuludena.

               Artikkel 91
                  Määruse (EÜ) nr 715/2007 muudatused

               1.Määrust (EÜ) nr 715/2007 muudetakse järgmiselt.

               (1)
                     Määruse pealkiri asendatakse järgmisega:

               „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 715/2007, 20. juuni 2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega.”

               (2)
                     Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „2.
                     Peale selle kehtestatakse käesoleva määrusega eeskirjad kasutusel olevate sõidukite vastavuse kontrollimise, saastetõrjeseadmete kulumiskindluse, sõidukite pardadiagnostikasüsteemide ja kütusekulu mõõtmise kohta.”

               (3)
                     Artikli 3 punktid 14 ja 15 jäetakse välja.

               (4)
                     Artiklid 6–9 jäetakse välja.

               (5)
                     Artikli 13 lõike 2 punkt e jäetakse välja.

               (6)
                     Lisatakse artikkel 11a:

               „Artikkel 11a

               1.
                     Tüübikinnitusasutused kontrollivad sobiva ja esindusliku valimi abil, kas:

               a)
                     kasutusele võetud sõidukid vastavad CO2 heite ja kütusekulu väärtustele, mis on kirjas tüübikinnitustunnistustes ja vastavussertifikaatides;

               b)
                     asjakohase katsemenetluse teel kindlaks määratud CO2 heite ja kütusekulu väärtused vastavad tegelikes sõidutingimustes mõõdetud väärtustele.

               2.
                     Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks punktides a ja b osutatud kontrollimenetlused ja mis tahes meetmed, mis on vajalikud nende kontrollide tulemuste arvessevõtmiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis […] osutatud kontrollimenetlusega.”

               2.Viiteid määruse (EÜ) nr 715/2007 välja jäetud sätetele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt käesoleva määruse XVIII lisa punktis 1 esitatud vastavustabelile.

               Artikkel 92
                  Määruse (EÜ) nr 595/2009 muudatused

               1.Määrust (EÜ) nr 595/2009 muudetakse järgmiselt.

               (1)
                     Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „2.
                     Peale selle kehtestatakse käesoleva määrusega eeskirjad kasutusel olevate sõidukite ja mootorite nõuetele vastavuse, saastekontrolliseadmete kulumiskindluse, sõidukite pardadiagnostikasüsteemide, kütusekulu ja süsinikdioksiidi (CO2) heite mõõtmise ning sõidukite pardadiagnostika andmete kättesaadavuse kohta.

               (2)
                     Artikli 3 punktid 11 ja 13 jäetakse välja.

               (3)
                     Artikkel 6 jäetakse välja.

               (4)
                     Artikli 11 lõike 2 punkt e jäetakse välja.

               2.Viiteid määruse (EÜ) nr 595/2009 välja jäetud sätetele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt käesoleva määruse XVIII lisa punktis 2 esitatud vastavustabelile.

               Artikkel 93
                  Määruse (EÜ) nr 692/2008 muutmine

               1.Määruse (EÜ) nr 692/2008 XIV lisa jäetakse välja.

               2.Viiteid määruse (EÜ) nr 692/2008 välja jäetud sätetele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt käesoleva määruse XVIII lisas punktis 3 esitatud vastavustabelile.

               Artikkel 94
                  Määruse (EL) nr 582/2011 muudatused

               1. Määrust (EL) nr 582/2011 muudetakse järgmiselt.

               (1)
                     Artiklid 2a–2h jäetakse välja.

               (2)
                     XVII lisa jäetakse välja.

               2.Viiteid määruse (EL) nr 582/2011 välja jäetud sätetele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt käesoleva määruse XVIII lisas punktis 4 esitatud vastavustabelile.

               Artikkel 95
                  Direktiivi 2007/46/EÜ kehtetuks tunnistamine

               Direktiiv 2007/46/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 201X.

               Viiteid direktiivile 2007/46/EÜ käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja seda loetakse kooskõlas käesoleva määruse XVIII lisa punktis 5 esitatud vastavustabeliga.

               Artikkel 96
                  Üleminekusätted

               1.Käesolev määrus ei muuda kehtetuks enne [PO: please insert the date of application as mentioned in Article 98] sõidukitele või süsteemidele, osadele või eraldi seadmestikele antud terviksõiduki tüübikinnitusi või ELi tüübikinnitusi.

               2.Tüübikinnitusasutused väljastavad laiendusi ja parandusi lõikes 1 osutatud terviksõiduki tüübikinnitustele ning sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike tüübikinnitustele käesoleva määruse artiklite 31 ja 32 kohaselt.

               3.Lõikes 1 osutatud terviksõiduki tüübikinnituste kehtivus lõpeb hiljemalt [PO: please insert the date, which should be the date of application as mentioned in Article 98 + 5 years] ja tüübikinnitusasutused võivad neid terviksõiduki tüübikinnitusi uuendada üksnes käesoleva määruse artikli 33 kohaselt.

               4.Tehnilistele teenistustele, kes on määratud enne käesoleva määruse jõustumist, tehakse artiklis 77 osutatud hindamine.

               Enne käesoleva määruse jõustumist määratud tehniliste teenistuste määramine uuendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest, kui kõnealused tehnilised teenistused vastavad käesoleva määruse asjakohastele nõuetele.

               Enne käesoleva määruse jõustumist väljastatud tehniliste teenistuste määramise kehtivus lõpeb hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

               Artikkel 97
                  Aruandlus

               1.Hiljemalt 31. detsembril 20xx [PO: please insert the year, which should be the year of application as mentioned in Article 98 + 5 years] teatavad liikmesriigid komisjonile käesoleva määrusega kehtestatud tüübikinnitus- ja turujärelevalvemenetluste kohaldamisest.

               2.Lõike 1 kohaselt esitatud teabe alusel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 20aa käesoleva määruse kohaldamist ja vastavuskontrolli toimimist käsitleva hindamisaruande. [PO: please insert the year, which should be the year 20xx as mentioned in paragraph 1 + 1 year]

               Artikkel 98
                  Jõustumine ja kohaldamine

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 201X.

               Riiklikud ametiasutused ei või alates [...] [PO: please insert the date 12 months after entry into force of this Regulation.] jätta uuele sõidukitüübile ELi tüübikinnitust või riiklikku tüübikinnitust andmata või keelata uue sõiduki registreerimist, turulelaskmist või kasutuselevõttu, kui kõnealune sõiduk vastab käesolevale määrusele ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele, kui tootja seda taotleb.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Juhtimis- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline toetus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Juhtimis- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline toetus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  30

                  Siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd – kaupade ja teenuste siseturg

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ⌧ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  31

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Ettepaneku eesmärk on aidata kaasa üldeesmärgi saavutamisele, et tagada kaupade ja teenuste avatud siseturg, mis soodustaks majanduskasvu ja töökohtade loomist

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Erieesmärk nr 1: vaadata regulaarselt läbi kehtivad siseturu eeskirjad konkreetsete sektorite kaupa ja teha võimalusel ettepanekuid uuteks algatusteks

                  Erieesmärk nr 2: tagada ELi õiguse nõuetekohane kohaldamine

                  Erieesmärk nr 3: ELi ettevõtjatel peavad olema võrdsed võimalused ja järjepidev turulepääs rahvusvahelisel tasandil

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Kaupade siseturg

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  –
                        Euroopa kodanikud (sõidukite kasutajad ja muud maanteede kasutajad) peaksid saama kasu meetmetest, mille eesmärk on vältida mootorsõidukite negatiivseid ohutus- ja keskkonnanäitajaid juhtumite puhul, kus on tegemist ohtlike ja mittevastavate autotööstustoodetega, mis suurendavad liiklusõnnetuste arvu ja kahjustavad õhukvaliteeti, põhjustades seega kahju inimeste tervisele.

                  –
                        Ettevõtjad mootorsõidukite tarneahelas peaksid saama kasu meetmetest, mille eesmärk on kõrvaldada ebavõrdsed võimalused ja ebaaus konkurents nende poolt, kes eiravad või ei järgi mängureegleid. VKEd kannatavad autotööstussektoris kõige enam turutõrgete ja regulatiivsete puudujääkide all ja seepärast pööratakse erilist tähelepanu kavandatud meetmete võimalikule mõjule VKEdele.

                  –
                        Liikmesriikide täitevasutused peaksid saama kasu meetmetest, mille eesmärk on tegeleda õiguslike puudujääkidega ja vältida täiendavat koormust täitevasutustele, et kõrvaldada nimetatud puudujäägid parandusmeetmete võtmisega mittevastavate ja ohtlike toodete suhtes vastavatel turgudel.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  –
                        muutused tarbijate seisukohtades või kaebustes, mis on esitatud täitevasutustele seoses mootorsõidukite ja nende osadega;

                  –
                        muutused ELi turul leiduvate nõuetele mittevastavate ja ohtlike autotööstustoodete arvus või osakaalus (nt võrreldes tehtud uuringutega);

                  –
                        muutused ELi ametiasutuste poolt võetud kaitsemeetmetes nii ELi kui ka kolmandate riikide tootjatelt või importijatelt pärit nõuetele mittevastavate ja ohtlike toodete suhtes (s.t võttes arvesse autotööstustoodete jälgitavuse karmistatud nõudeid);

                  –
                        muutused sõidukite RAPEXi teadete iseloomus ning

                  –
                        muutused mootorsõidukite vabatahtlike tagasivõtmiste suundumustes (see näitaja osutab tehtud poliitikavalikute tulemuslikkusele turva- või keskkonnariski kujutavate autotööstustoodete arvu vähendamisel turul).

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Kehtiv õigusraamistik on saanud kriitikat, et ei suuda piisavalt tagada usaldusväärseid eelhindamisi ja tulemuslikke järelkontrolle. Kriitika on tugevnenud pärast seda, kui 2015. aasta septembris leiti, et Volkswagen on mitme aasta vältel manipuleerinud heitgaaside töötlemisseadmete juhtseadistega.

                  Vastuseks sellele kriitikale ja avastatud puudujääkidele tüübikinnitusraamistiku hindamises sisaldab käesolev ettepanek suurt hulka meetmeid, mis on seotud alljärgnevaga:

                  -
                        toodete jälgitavus ning tarneahela ettevõtjate roll ja vastutus;

                  -
                        mootorsõidukite tehnilist ühtlustamist käsitlevate õigusaktide jõustamisega seotud mitmesuguste riiklike ametiasutuste kohustused ja nendevaheline koostöö;

                  -
                        tehniliste teenistuste sooritatud tüübikinnitus- ja vastavushindamistoimingute kvaliteet;

                  -
                        turulelaskmise järgsed menetlused ja sõidukite tagasivõtmist käsitlevad sätted ning

                  -
                        toodangu vastavuse tagamise kord.

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisandväärtus

                  Liikmesriigid vastutavad nende õigusaktide rakendamise eest oma territooriumil, kuid ühtlustatud ja koordineeritud lähenemine, mis põhineb ühiselt kehtivatel kriteeriumidel ja ühetaolisel kohaldamisel liikmesriikide poolt, on ELi tasandil võrdsete võimaluste tagamiseks esmatähtis ning see peaks toimuma tüübikinnitusnõuete ühtlustatud tõlgendamise, rakendamise ja jõustamise teel, toetuseks turujärelevalve ühtlustatud sätted, millega antakse liikmesriikidele piisavad võimalused turustamisjärgseks kontrolliks ning tulemuslike ja ühiste parandusmeetmete võtmiseks nõuetele mittevastavate ja ohtlike toodete vastu turul.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Kehtiv mootorsõidukite tüübikinnitust käsitlev direktiiv vaadati läbi 2007. aastal. Kohaldamiskogemus on aga näidanud, et ühtlustatud kohaldamise ja jõustamise mehhanismid ei ole piisavalt kindlad. Eeskirjade tõlgendamises ja rakendamises on ilmnenud suuri lahknevusi, mis kahjustavad direktiivi põhieesmärke, s.t mootorsõidukite turvalisuse ja keskkonnamõju nõuetekohase taseme saavutamist.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Suuremat sidusust on oodata muude tüübikinnituse valdkonna õigusaktidega (nt seoses põllumajandustraktorite ja mootorratastega), mis on läbi vaadatud 2013. aastal.

                  Koostoimet on oodata turujärelevalve valdkonnas, kus tuginetakse uue õigusraamistiku määruse 765/2008 ja otsuse 768/2008 põhimõtetele ja standardsätetele.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –◻
                     ◻Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

               –◻
                     ◻Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

               ⌧ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku 2017–2020,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
                  32

               ⌧ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –⌧ komisjoni talituste, sealhulgas tema töötajate kaudu liidu delegatsioonides;

               –◻
                     ◻rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

               –◻Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage andmed rubriigis „Märkused”.

               Märkused

                  Komisjon kavatseb tagada asjaomaste meetmete rakendamise tema enda talituste otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise kaudu, eelkõige Teadusuuringute Ühiskeskuse teadusliku, tehnilise ja teadusliku abi kaudu, mida reguleeritakse halduskokkuleppega.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Käesoleva määrusega loodav mootorsõidukite tehniline komitee ja artiklis 10 osutatud foorum moodustavad platvormi mootorsõidukite tüübikinnituse ja turujärelevalve tugevdatud õigusraamistiku rakendamisega seotud probleemide regulaarseks arutamiseks.

                  Liikmesriigid esitavad komisjonile iga-aastaseid aruandeid kehtestatud karistuste kohta.

                  Viis aastat pärast jõustumist teatavad liikmesriigid komisjonile käesolevas määruses sätestatud tüübikinnitus- ja turujärelevalve menetluste kohaldamisest. Komisjon esitab nimetatud teabe põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande uue määruse rakendamise kohta.

               2.2.Juhtimis- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Välja selgitatud ohud

                  Tehniliste teenistuste määramise kehtivusaja piiramiseks kavandatud meetmed võivad põhjustada tehniliste teenistuste ajutise nappuse ning viivitusi tootjatele oma toodetele tüübikinnituste saamisel.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Tehniliste teenistuste koordineeritud järelevalve loomisega kaasnevad nõuetekohased üleminekusätted, mis võimaldavad direktiivi 2007/46/EÜ alusel määratud tehnilistel teenistustel oma määramist kooskõlas uue määruse sätetega uuendada kahe aasta jooksul alates määruse jõustumise kuupäevast. Komisjon koostab juhised, et tagada uue järelevalvemehhanismi proportsionaalne ja toimiv töö.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Järelevalvemehhanismi kulud seisnevad ELi liikmesriikide ekspertide ja komisjoni esindaja osalemises tehniliste teenistuste ühisauditites. See võimaldab tagada tehniliste teenistuste poolt sooritatavate vastavushindamistegevuste usaldusväärsuse kõrge taseme.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Lisaks kõikide regulatiivsete kontrollimehhanismide kohaldamisele töötavad komisjoni talitused välja pettustevastase võitluse strateegia, mis on kooskõlas komisjoni 24. juunil 2011 vastu võetud pettustevastase võitluse strateegiaga (CAFS), et tagada muu hulgas oma pettusevastaste sisemeetmete täielik kooskõla CAFSiga ning pettusteohu haldamise orientatsioon pettuseohu valdkondade kindlakstegemisele, eelkõige seoses käesoleva määruse rakendustegevuste finantseerimisega. Eelkõige kehtestatakse rida meetmeid, näiteks järgmised meetmed:

                  – käesoleva ettepaneku kohase määruse rakendusmeetmete rahastamisega seotud otsuste ja lepingutega antakse komisjonile, sealhulgas Euroopa Pettustevastasele Ametile, ning kontrollikojale selgesõnaliselt õigus teha auditeid ja kohapealseid kontrolle;

                  – toetuste andmise menetluse / hankemenetluse hindamisetapis kontrollitakse toetuse taotlejaid ja pakkujaid avaldatud menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide alusel, lähtudes deklaratsioonidest ja varajase hoiatamise süsteemist.

                  Peale selle kontrollib komisjon huvide konflikti käsitlevate sätete ranget kohaldamist käesoleva määruse rakendamisel.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kulu liik

                        Osalus

                        Peatükk 02.03
                        Kaupade ja teenuste siseturg

                        Liigen-datud/ liigen-damata
                           33

                        EFTA riikidelt
                           34

                        kandidaat-riikidelt
                           35

                        kolman-datelt riikidelt

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        1a

                        02.03.01 Kaupade ja teenuste siseturu toimimine ja selle arendamine

                        Liigendatud

                        JAH

                        EI

                        EI

                        EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Käesolevas määruse ettepaneku eelnõus kavandatud meetmed ei mõjuta ELi eelarvet rohkem kui komisjoni ametlikus finantsplaanis juba ette nähtud assigneeringud, kuna kõik nõudmised rahaliste vahendite järele tuleks rahuldada sihtotstarbeliste tulude ja ümberpaigutamise teel.

               3.2.2.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        1a

                        Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

                        Peadirektoraat: siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat

                        Aasta 2017

                        Aasta 2018

                        Aasta 2019

                        Aasta 2020

                        Aastad 2017–2020 KOKKU

                        Järgmised aastad
                           36

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida nr: 02.03.01

                        Kulukohustused

                        (1)

                        9,450

                        9,285

                        9,020

                        6,557

                        34,312

                        6,594

                        Maksed

                        (2)

                        5,600

                        9,835

                        9,170

                        9,707

                        34,312

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           37

                        Eelarverida nr

                        (3)

                        Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 1 + 1a + 3

                        9,450

                        9,285

                        9,020

                        6,557

                        34,312

                        6,594

                        Maksed

                        = 2 + 2a

                        +3

                        5,600

                        9,835

                        9,170

                        9,707

                        34,312

                        • tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        9,450

                        9,285

                        9,020

                        6,557

                        34,312

                        6,594

                        Maksed

                        (5)

                        5,600

                        9,835

                        9,170

                        9,707

                        34,312

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1a assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        9,450

                        9,285

                        9,020

                        6,557

                        34,312

                        6,594

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        5,600

                        9,835

                        9,170

                        9,707

                        34,312

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        5

                        „Halduskulud”

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta 2017

                        Aasta 2018

                        Aasta 2019

                        Aasta 2020

                        Aastad 2017–2020 KOKKU

                        Järgmised aastad
                           38

                        Peadirektoraat: siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        1,206

                        1,206

                        1,206

                        1,206

                        4,824

                        1,206

                        • Muud halduskulud

                        0,235

                        0,240

                        0,244

                        0,249

                        0,968

                        0,254

                        Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        1,441

                        1,446

                        1,450

                        1,455

                        5,792

                        1,460

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        1,441

                        1,446

                        1,450

                        1,455

                        5,792

                        1,460

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta 2017

                        Aasta 2018

                        Aasta 2019

                        Aasta 2020

                        Aastad 2017–2020 KOKKU

                        Järgmised aastad

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        10,891

                        10,731

                        10,470

                        8,012

                        40,104

                        8,054

                        Maksed

                        7,041

                        11,281

                        10,620

                        11,262

                        40,104

                        1,460

               3.2.3.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –◻
                     ◻Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –⌧
                     ⌧Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta 2017

                        Aasta 2018

                        Aasta 2019

                        Aasta 2020

                        Aastad 2017–2020 KOKKU

                        Järgmised aastad

                        VÄLJUNDID

                        Liik
                           39

                        Väljundi kesk-mine kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        Kulu

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           40
                        …

                        Luua mehhanismid, mis tagavad tüübikinnituse ja turujärelevalve eeskirjade ühtlustatud rakendamise ja jõustamise kõikides liikmesriikides koos jätkusuutliku, tulemusliku ja usaldusväärse juhtimisega ELi tasandil, mis tagab tehnilise ja teadusliku sise- ning välisekspertiisi kättesaadavuse, mis omakorda võimaldab paremat koordineerimist, koostööd ja ressursside jagamist liikmesriikide täitevasutuste vahel.

                        – Väljund

                        Mootor-sõidukite tehnilise komitee ja jõustamis-foorumi koosolekud

                        20 koosole-kupäeva

                        0,500

                        20 koosole-kupäeva

                        0,510

                        20 koosole-kupäeva

                        0,520

                        20 koosole-kupäeva

                        0,530

                        2,06

                        20 koosole-kupäeva

                        0,541

                        – Väljund

                        Tehniline ja teaduslik tugi (Teadus-uuringute Ühiskeskus)

                        7,700

                        7,500

                        7,200

                        4,700

                        27,100

                        4,700

                        – Väljund

                        Tehniliste teenistuste auditid ja ühis-hindamised

                        1,250

                        1,275

                        1,300

                        1,327

                        5,152

                        1,353

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        9,450

                        9,285

                        9,020

                        6,557

                        34,312

                        6,594

                        KULUD KOKKU

                        9,450

                        9,285

                        9,020

                        6,557

                        34,312

                        6,594

               3.2.4.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.1.Kokkuvõte

               –◻
                     ◻Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –⌧
                     ⌧Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta 2017

                        Aasta 2018

                        Aasta 2019

                        Aasta 2020

                        Aastad 2017–2020 kokku

                        Järgmised aastad

                        Mitmeaastase finants-raamistiku RUBRIIK 5

                        Personalikulud (siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat)

                        1,206

                        1,206

                        1,206

                        1,206

                        4,824

                        1,206

                        Muud halduskulud (siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat)

                        0,235

                        0,240

                        0,244

                        0,249

                        0,968

                        0,254

                        Mitmeaastase finants-raamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma

                        1,441

                        1,446

                        1,450

                        1,455

                        5,792

                        1,460

                        Mitmeaastase finants-raamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                           41

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finants-raamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma

                        KOKKU

                        1,441

                        1,446

                        1,450

                        1,455

                        5,792

                        1,460

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.4.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     ◻Ettepanek/algatus ei nõua personali kasutamist

               –⌧
                     ⌧Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnang täistööaja ekvivalendina

                        Aasta 2017

                        Aasta 2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Järgmised aastad
                           42

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        02 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        9 (Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde pea-direktoraat)

                        9 (Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde pea-direktoraat)

                        9 (Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde pea-direktoraat)

                        9 (Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde pea-direktoraat)

                        9 (Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde pea-direktoraat)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           43

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 aa
                           44

                        – Peakorteris

                        – Delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

                        9

                        9

                        9

                        9

                        9

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Vajalik personal leitakse siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi töötajate seast, kellele on juba usaldatud kehtiva tüübikinnitusraamistiku haldamine ja/või kes on peadirektoraadi sees ümber paigutatud või sinna tööle võetud (hinnanguline vajadus: 6 AD/täistööajale taandatud ja 3 AST/täistööajale taandatud).

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutine personal

                        käesoleva määruse nõuetekohase rakendamise ja jõustamise kontrollimine; delegeeritud või rakendusaktide ja suuniste väljatöötamine; tehniliste teenistuste ühishindamiste korraldamine ja järelevalve ning määramise ja järelevalveprotsessi kontrollimine liikmesriikide poolt; koordineerimise ja turujärelevalvega seotud tegevused ELi tasandil

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.5.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –⌧
                     ⌧Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻
                     ◻Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage, mis laadi ümberplaneerimine on vajalik, ning täpsustage seotud eelarveread ja neile vastavad summad.

               –◻
                     ◻Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.6.Kolmandate isikute rahaline toetus

               –Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –⌧Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta 2017

                        Aasta 2018

                        Aasta 2019

                        Aasta 2020

                        Kokku

                        Järgmised aastad

                        Täpsustage kaasrahastav asutus Liikmesriigid oma riikliku tasustruktuuri kaudu, et rahastada tüübikinnitus- ja turujärelevalvetegevusi ning anda panus sõltumatutesse vastavuse kontrollimise katsetesse komisjoni poolt

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

                        7,700

                        7,500

                        7,200

                        4,700

                        27,100

                        xx

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –◻
                     ◻Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –⌧
                     ⌧Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     ◻omavahenditele

               –⌧
                     ⌧mitmesugustele tuludele (liikmesriikide panused jaotise 3.2.5 kohaselt)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assig-neeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           45

                        Aasta 2017

                        Aasta 2018

                        Aasta 2019

                        Aasta 2020

                        Artikkel 6600

                        7,700

                        7,500

                        7,200

                        4,700

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  02.0301 Kaupade ja teenuste siseturu toimimine ja selle arendamine

               Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.

                     (1)
                  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

                     (2)
                  COM/2012/0636 final

                     (3)
                  ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

                     (4)
                  ELT L 218, 13.8.2008, lk 82.

                     (5)

                     http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/automotive/documents/consultations/2010-internal-market/index_en.htm

                     (6)

                     http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/automotive/files/projects/report-internal-market-legislation_en.pdf

                     (7)

                     http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/automotive/files/projects/impact-assessment-internal-market-legislation_en.pdf

                     (8)
                  SWD(2013) 466 final

                     (9)
                  ELT C , , lk .

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

                     (11)
                  Komisjoni talituste töödokument „Fitness Check of the EU legal framework for the type-approval of motor vehicles” (Mootorsõidukite tüübikinnitust käsitleva ELi õigusraamistiku toimivuskontroll), (SWD(2013) 466 final).

                     (12)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

                     (13)
                  Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles on käsitletud ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehniliste nõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („muudetud 1958. aasta kokkulepe”) ( EÜT L 346, 17.12.1997, lk 81).

                     (14)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise turvalisusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).

                     (15)
                  Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

                     (16)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 171, 29.6.2007, lk 1).

                     (17)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (ELT L 188, 18.7.2009, lk 1).

                     (18)
                  Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).

                     (19)
                  Komisjoni 25. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 582/2011, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite heidetega (Euro VI) ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ I ja III lisa (ELT L 167, 25.6.2011, lk 1).

                     (20)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide tehtava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

                     (21)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, p. 31).

                     (22)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

                     (23)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. veebruari 2013. aasta määrus (EL) nr 167/2013 põllu- ja metsamajanduses kasutatavate sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 1).

                     (24)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 52).

                     (25)
                  Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59).

                     (26)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2015. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1–96).

                     (27)
                  Komisjoni määrus (EL) 19/2011, mis käsitleb mootorsõidukite ja nende haagiste valmistaja andmesildi ja valmistajatehase tähise tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise turvalisusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 8, 12.1.2011, lk 1).

                     (28)
                  Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).

                     (29)
                  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus, mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

                     (30)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (31)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (32)
                  Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (33)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud

                     (34)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (35)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid.

                     (36)
                  Summa ajavahemikuks pärast 31. detsembrit 2020 sõltub 2021. aastal algaval ajavahemikul kehtivast finantsraamistikust kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 312.

                     (37)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (38)
                  Summa ajavahemikuks pärast 31. detsembrit 2020 sõltub 2021. aastal algaval ajavahemikul kehtivast finantsraamistikust kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 312.

                     (39)
                  Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (40)
                  Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/erieesmärgid ...”

                     (41)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (42)
                  Vt joonealune märkus 38.

                     (43)
                  lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (44)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (45)
                  Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.1.2016
            COM(2016) 31 final
            LISAD
            järgmise ettepaneku juurde:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
            mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta
            {SWD(2016) 9 final}{SWD(2016) 10 final}

               LISAD

               järgmise ettepaneku juurde:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

               mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta

               Lisade loetelu

                        I lisa

                        Teabedokument – sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnituseks vajalike andmete täielik loetelu

                        II lisa

                        Üldmõisted, sõidukite liigitamise kriteeriumid, sõiduki- ja keretüübid

                        1. liide

                        Menetlus, mille käigus kontrollitakse, kas sõiduki saab liigitada maastikusõidukiks

                        2. liide

                        Numbrid, mis täiendavad kerede märgistamise koode

                        III lisa

                        Teabedokument sõiduki ELi tüübikinnituse kohta

                        IV lisa

                        Sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnituse nõuded

                        I osa

                        Õigusaktid, millega kehtestatakse seeriaviisiliselt piiranguteta toodetavate sõidukite ELi tüübikinnituse nõuded

                        1. liide

                        Õigusaktid, millega kehtestatakse artikli 39 alusel väikeseeriana toodetavate sõidukite ELi tüübikinnituse nõuded

                        2. liide

                        Üksiksõiduki ELi tüübikinnituse nõuded vastavalt artiklile 42

                        II osa

                        UNECE eeskirjad, mida tunnustatakse I osas nimetatud direktiivide või määruste alternatiivina

                        III osa

                        Õigusaktid, millega kehtestatakse eriotstarbeliste sõidukite ELi tüübikinnituse nõuded

                        1. liide

                        Autoelamud, kiirabiautod ja matuseautod

                        2. liide

                        Soomussõidukid

                        3. liide

                        Ratastooliga juurdepääsetavad sõidukid

                        4. liide

                        Muud eriotstarbelised sõidukid (sh erirühm, mitmeotstarbelised vedukid ja haagissuvilad)

                        5. liide

                        Liikurkraanad

                        6. liide

                        Erakorraliste raskevedude haagised

                        V lisa

                        ELi tüübikinnitusega seotud menetlused

                        1. liide

                        Standardid, millele artiklis 72 osutatud üksused peavad vastama

                        2. liide

                        Tehniliste teenistuste hindamise kord

                        3. liide

                        Üldised nõuded katsearuannete vormi kohta

                        VI lisa

                        ELi tüübikinnitustunnistuse näidised

                        Liide

                        Õigusaktide loetelu, millele sõidukitüüp vastab

                        VII lisa

                        ELi tüübikinnitustunnistuste numeratsioonisüsteem

                        Liide

                        ELi tüübikinnitusmärk osale või eraldi seadmestikule

                        VIII lisa

                        Katsetulemused

                        IX lisa

                        Vastavussertifikaat

                        X lisa

                        Toodangu vastavuse kontrollimise kord

                        XI lisa

                        Oluliste süsteemide nõuetekohast toimimist tõsiselt ohustada võivate tarvikute või lisaseadmete turulelaskmise loa näidisvorm ja numeratsioonisüsteem

                        Liide

                        ELi loatunnistuse näidis

                        XII lisa

                        Väikeseeriate piirarvud

                        XIII lisa

                        Sõiduki turvalisuse või keskkonnamõju seisukohalt oluliste süsteemide nõuetekohast toimimist märkimisväärselt ohustada võivate tarvikute ja lisaseadmete loetelu, nende tarvikute ja lisaseadmete tõhususnõuded, nõuetekohased katsemenetlused ning märgistus- ja pakendamisnõuded

                        XIV lisa

                        Loetelu ELi tüübikinnitustest, mis on õigusaktide alusel antud, andmata jäetud või tühistatud

                        XV lisa

                        Õigusaktid, mille puhul võib tehniliseks teenistuseks määrata tootja

                        Liide

                        Tootja määramine tehniliseks teenistuseks ja alltöövõtt

                        XVI lisa

                        Virtuaalsete katsemeetodite kasutamise tingimused tootjale või tehnilisele teenistusele

                        1. liide

                        Virtuaalsete katsemeetodite kasutamise üldtingimused

                        2. liide

                        Virtuaalsete katsemeetodite kasutamise eritingimused

                        3. liide

                        Valideerimismenetlus

                        XVII lisa

                        Mitmeastmeline ELi tüübikinnitusmenetlus

                        Liide

                        Täiendava tootjasildi näidis

                        XVIII lisa

                        Sõidukite pardadiagnostikaseadmete andmete ning remondi- ja hooldusteabe kättesaadavus

                        1. liide

                        Tootja tõend sõiduki pardadiagnostika-, remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse kohta

                        2. liide

                        Sõiduki pardadiagnostikaseadme andmed

                        XIX lisa

                        Vastavustabel

               I LISA

               TEABEDOKUMENT – SÕIDUKITE, SÜSTEEMIDE, OSADE VÕI ERALDI SEADMESTIKE TÄIELIK LOETELU ELi TÜÜBIKINNITUSEKS VAJALIKE ANDMETE TÄIELIK LOETELU (a)

               I OSA

               Kõik käesolevas määruses ja IV lisas nimetatud õigusaktides nimetatud teabedokumendid sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike ELi tüübikinnituse kohta peavad koosnema ainult käesolevast täielikust loetelust tehtud väljavõtetest ja neis tuleb kasutada sama numereerimissüsteemi nagu täielikus loetelus.

               Alljärgnev teave esitatakse kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Kõik joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4 formaadis lehel või A4 formaati voldituna. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

               Kui käesolevas lisas nimetatud süsteemid, osad või eraldi tehnilised seadmestikud on elektrooniliste juhtimisseadmetega, esitatakse teave nende toimimise kohta.

               1.
                     ÜLDOSA

               1.1.
                     Mark (tootja kaubanimi): …

               1.2.
                     Tüüp: …

               1.2.0.1.
                     Šassii: …

               1.2.0.2.
                     Kere/komplektne sõiduk: …

               1.2.1.
                     Kaubanduslik(ud) nimetus(ed) (kui on teada): …

               1.2.2.
                     Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / sõiduki eelmise komplekteerimisastme tüübikinnitusandmed (loetleda andmed iga astme kohta. Seda saab teha tabeliga).

               Tüüp: …………………………………………………………………………

               Variant (variandid): …………………………………………………………………..

               Versioon(id): …………………………………………………………………...

               Tüübikinnitusnumber, sh laienduse number ……………………….

               1.3.
                     Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile / osale / eraldi seadmestikule (1) (b): …

               1.3.0.1.
                     Šassii: …

               1.3.0.2.
                     Kere/komplektne sõiduk: …

               1.3.1.
                     Märgistuse asukoht: …

               1.3.1.1.
                     Šassii: …

               1.3.1.2.
                     Kere/komplektne sõiduk: …

               1.4.
                     Sõiduki kategooria (c): …

               1.4.1.
                     Ohtlike kaupade klass(id), mille veoks sõiduk on ette nähtud: …

               1.5.
                     Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …

               1.5.1.
                     Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / sõiduki eelmis(t)e komplekteerimisastme(te) tootja ärinimi ja aadress………

               1.6.
                     Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis ning sõiduki tehasetähise asukoht: …

               1.6.1.
                     Šassiil: …

               1.6.2.
                     Kerel: …

               1.7.
                     (ei ole kehtestatud)

               1.8.
                     Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): …

               1.9.
                     Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …

               2.
                     EHITUSE ÜLDANDMED

               2.1.
                     Representatiivsõiduki / osa / eraldi seadmestiku fotod ja/või joonised (1): …

               2.2.
                     Kogu sõiduki mõõtjoonis: …

               2.3.
                     Telgede ja rataste arv: …

               2.3.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               2.3.2.
                     Juhttelgede arv ja asukoht: …

               2.3.3.
                     Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): …

               2.4.
                     Šassii (olemasolu korral) (üldjoonis): …

               2.5.
                     Pikikandurite materjal (d): …

               2.6.
                     Mootori asukoht ja asend: …

               2.7.
                     Juhikabiin (buldog- või ninamikkabiin) (e): …

               2.8.
                     Rooli asukoht: paremal/vasakul (1)

               2.8.1.
                     Sõiduk on ette nähtud kasutamiseks parem-/vasakpoolse (1) liikluse korral.

               2.9.
                     Täpsustada, kas veduk on ette nähtud poolhaagiste või muude haagiste vedamiseks ja kas tegemist on pool-, täis- või kesktelg- või jäiga haakeseadmega haagisega: …

               2.10.
                     Täpsustada, kas sõiduk on ette nähtud kaupade veoks kontrollitud temperatuuril: …

               3.
                     MASSID JA MÕÕTMED (f) (

                  g

               ) (

                  6

               )

                  (kg ja mm) (viidata joonisele, kui see on asjakohane)

               3.1.
                     Teljevahe(d) täismassiga (g1):

               3.1.1.
                     Kaheteljelised sõidukid: …

               3.1.2.
                     Kolme või enama teljega sõidukid

               3.1.2.1.
                     Järjestikuste telgede vahekaugus alates eesmisest kuni tagumise teljeni: …

               3.1.2.2.
                     Teljevahe kokku: …

               3.2.
                     Sadul

               3.2.1.
                     Poolhaagiste puhul

               3.2.1.1.
                     Poolhaagise sadula käänmikupoldi telje ja poolhaagise kõige tagumise otsa vahekaugus: …

               3.2.1.2.
                     Poolhaagise sadula käänmikupoldi telje ja poolhaagise esikülje suvalise punkti vaheline suurim vahekaugus: …

               3.2.1.3.
                     Poolhaagise teljevahe (vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 1230/2012 I lisa D osa punktile 3.2)
                  1
               : …

               3.2.2.
                     Sadulvedukite puhul

               3.2.2.1.
                     Sadula ettenihe (suurim ja vähim; esitada lubatavad väärtused mittekomplektse sõiduki korral) (g2): …

               3.2.2.2.
                     Sadula suurim kõrgus (standarditud) (g3): …

               3.3.
                     Telje/telgede rööbe/rööpmed ja laius(ed)

               3.3.1.
                     Iga juhttelje rööbe (g4): …

               3.3.2.
                     Kõigi muude telgede rööpmed (g4): …

               3.3.3.
                     Kõige laiema tagatelje laius: …

               3.3.4.
                     Esitelje laius (mõõdetuna rehvide kõige välimiste punktide vahel, v.a rehvide maapinnalähedane väljakummumine): …

               3.4.
                     Sõiduki mõõtmete vahemik (üldine)

               3.4.1.
                     Kereta šassii

               3.4.1.1.
                     Pikkus (g5): …

               3.4.1.1.1.
                     Suurim lubatud pikkus: …

               3.4.1.1.2.
                     Vähim lubatud pikkus: …

               3.4.1.1.3.
                     Haagiste korral: haakeseadise lubatud maksimaalne pikkus (g6): …

               3.4.1.2.
                     Laius (g7): …

               3.4.1.2.1.
                     Suurim lubatud laius: …

               3.4.1.2.2.
                     Vähim lubatud laius: …

               3.4.1.3.
                     Kõrgus (sõidukorras sõidukil) (g8) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral esitada tavalisele sõiduasendile vastav kõrgus): …

               3.4.1.4.
                     Esiülend (g9): …

               3.4.1.4.1.
                     Esiülendinurk (g10): …… kraadi

               3.4.1.5.
                     Tagaülend (g11): …

               3.4.1.5.1.
                     Tagaülendinurk (g12): …… kraadi

               3.4.1.5.2.
                     Haakepunkti vähim ja suurim lubatud kaugus auto tagateljest (g13): …

               3.4.1.6.
                     Kliirens (mõõdetuna II lisa 1. liite punkti 3 sätete kohaselt)

               3.4.1.6.1.
                     Telgede vahel: …

               3.4.1.6.2.
                     Esitelje (esitelgede) all: …

               3.4.1.6.3.
                     Tagatelje (tagatelgede) all: …

               3.4.1.7.
                     Nõlvanurk (g14): …… kraadi

               3.4.1.8.
                     Kere ja/või sisustuse ja/või varustuse ja/või kasuliku koormuse raskuskeskme äärmised lubatavad asukohad: …

               3.4.2.
                     Kerega šassii

               3.4.2.1.
                     Pikkus (g5): …

               3.4.2.1.1.
                     Laadimispinna pikkus: …

               3.4.2.1.2.
                     Haagiste korral: haakeseadise lubatud maksimaalne pikkus (g6): …

               3.4.2.2.
                     Laius (g7): …

               3.4.2.2.1.
                     Seinte paksus (sõidukite puhul, mis on konstrueeritud kaupade veoks kontrollitud temperatuuril): …

               3.4.2.3.
                     Kõrgus (sõidukorras sõidukil) (g8) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral esitada tavalisele sõiduasendile vastav kõrgus): …

               3.4.2.4.
                     Esiülend (g9): …

               3.4.2.4.1.
                     Esiülendinurk (g10): …… kraadi

               3.4.2.5.
                     Tagaülend (g11): …

               3.4.2.5.1.
                     Tagaülendinurk (g12): …… kraadi

               3.4.2.5.2.
                     Haakepunkti vähim ja suurim lubatud kaugus auto tagateljest (g13): …

               3.4.2.6.
                     Kliirens (mõõdetuna II lisa 1. liite punkti 3 sätete kohaselt)

               3.4.2.6.1.
                     Telgede vahel: …

               3.4.2.6.2.
                     Esitelje (esitelgede) all: …

               3.4.2.6.3.
                     Tagatelje (tagatelgede) all: …

               3.4.2.7.
                     Nõlvanurk (g14): …… kraadi

               3.4.2.8.
                     Kasuliku koormuse raskuskeskme äärmised lubatavad asukohad (koormuse ebaühtlase jaotuse korral): …

               3.4.2.9.
                     Sõiduki (M2 ja M3) raskuskeskme asukoht suurima tehniliselt lubatud täismassi korral piki-, rist- ja püstsuunas: …

               3.4.3.
                     Ilma šassiita tüübikinnituse saanud kerede korral (M2- ja M3-kategooria sõidukid)

               3.4.3.1.
                     Pikkus (g5): …

               3.4.3.2.
                     Laius (g7): …

               3.4.3.3.
                     Nimikõrgus (sõidukorras sõidukil) (g8) ettenähtud šassiitüübil/-tüüpidel (reguleeritava vedrustuskõrguse korral esitada tavalisele sõiduasendile vastav kõrgus): …

               3.5.
                     Mittekomplektsete sõidukite juhtteljele (-telgedele) langev vähim koormus: …

               3.6.
                     Töökorras sõiduki mass (h)

               a)
                     iga variandi suurim ja vähim väärtus: …

               b)
                     iga versiooni mass (esitada tuleb tabel): …

               3.6.1.
                     Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise korral haakepunktile mõjuv koormus: …

               a)
                     iga variandi suurim ja vähim väärtus: …

               b)
                     iga versiooni mass (esitada tuleb tabel): …

               3.6.2.
                     Lisavarustuse mass (vastavalt määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 2 punktidele 4 ja 5): …

               3.7.
                     Mittekomplektse sõiduki puhul tootja poolt määratud komplekteeritud sõiduki vähim mass: …

               3.7.1.
                     Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või kesktelghaagise korral haakepunktile mõjuv koormus: …

               3.8.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass tootja andmetel (i) (3): …

               3.8.1.
                     Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või kesktelghaagise korral haakepunktile mõjuv koormus (3): …

               3.9.
                     Igale teljele rakenduv suurim tehniliselt lubatud mass: …

               3.10.
                     Igale teljerühmale rakenduv suurim tehniliselt lubatud koormus: …

               3.11.
                     Veduki suurim tehniliselt lubatud pukseeritav täismass

               järgmiste haagiste korral:

               3.11.1.
                     Täishaagis: …

               3.11.2.
                     Poolhaagis: …

               3.11.3.
                     Kesktelghaagis: …

               3.11.3.1.
                     Haakeseadise ülendi (j) ja teljevahe suhte suurim väärtus: …

               3.11.3.2.
                     V suurim väärtus: …… kN.

               3.11.4.
                     Jäiga haakeseadmega haagis: …

               3.11.5.
                     Autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass(3): …

               3.11.6.
                     Piduriteta haagise täismass: …

               3.12.
                     Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass:

               3.12.1.
                     Veduki mass: …

               3.12.2.
                     poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise mass: …

               3.12.3.
                     Haakeseadise suurim lubatud mass (kui haakeseadis ei ole tootja paigaldatud): …

               3.13.
                     Tagumine väljapööre (määruse (EL) nr 1230/2012 I lisa C osa punktid 6 ja 7): …

               3.14.
                     Mootori võimsuse ja täismassi suhe: …… kW/kg

               3.14.1.
                     Mootori võimsuse ja autorongi suurima lubatud täismassi suhe (vastavalt määruse (EL) 1230/2012 I lisa C osa punktile 5): ……kW/kg

               3.15.
                     Paigaltvõtuvõime kallakul (haagiseta sõiduk) (4): …… %

               3.16.
                     Suurimad lubatud massid registreerimisel/kasutuses (valikuline)

               3.16.1.
                     Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud täismass: …

               3.16.2.
                     Registreerimisel/kasutuses suurim tehniliselt lubatud koormus igale teljele ja poolhaagise või kesktelghaagise korral tootja poolt ettenähtud koormus haakepunktis, kui see on väiksem tehniliselt lubatud maksimaalsest koormusest haakepunktis: …

               3.16.3.
                     Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud koormus igale teljerühmale: …

               3.16.4.
                     Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud pukseeritav mass: …

               3.16.5.
                     Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud autorongi mass: …

               3.17.
                     Sõiduk esitatakse mitmeastmelise tüübikinnituse saamiseks (ainult määruse (EÜ) nr 715/2007 reguleerimisalasse kuuluv N1-kategooria mittekomplektne või komplekteeritud sõiduk): jah/ei (1)

               3.17.1.
                     Sõidukorras baassõiduki mass: …kg

               3.17.2.
                     Liidetava massi vaikeväärtus, mis on arvutatud vastavalt määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisa punktile 5: …kg

               4.
                     JÕUSEADE (k)

               4.1.
                     Mootori tootja: …

               4.1.1.
                     Tootja mootorikood (märgitud mootorile või muud identifitseerimisandmed): …

               4.1.2.
                     Tüübikinnitusnumber (vajaduse korral), sealhulgas kütuse identifitseerimismärgistus: …

               (ainult raskesõidukid)

               4.2.
                     Sisepõlemismootor

               4.2.1.
                     Eriandmed mootori kohta

               4.2.1.1.
                     Tööpõhimõte: ottomootor / diiselmootor / segakütuseline mootor (1)

               Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline/rootor (1)

               4.2.1.1.1.
                     Segakütuselise mootori tüüp: tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1) (x1)

               4.2.1.1.2.
                     Gaaskütuse energiategur kuumkäivitusega WHTC-katsetsükli käigus: … %

               4.2.1.2.
                     Silindrite arv ja paigutus: …

               4.2.1.2.1.
                     Silindri läbimõõt (1): …… mm

               4.2.1.2.2.
                     Kolvikäik (1): …… mm

               4.2.1.2.3.
                     Süütejärjekord: …

               4.2.1.3.
                     Mootori töömaht (m): …… cm3

               4.2.1.4.
                     Surveaste mahu järgi (2): …

               4.2.1.5.
                     Põlemiskambri, kolvipea ja ottomootoritel kolvirõngaste joonised …

               4.2.1.6.
                     Mootori normaalne pöörete arv tühikäigul (2): …… min-1

               4.2.1.6.1.
                     Mootori suurendatud pöörete arv tühikäigul (2): …… min-1

               4.2.1.6.2.
                     Tühikäik diislil: jah/ei (1) (x1)

               4.2.1.7.
                     Süsinikoksiidi mahuline sisaldus heitgaasis mootori tühikäigul (2): …… % vastavalt tootja andmetele (ainult ottomootorid)

               4.2.1.8.
                     Suurim kasulik võimsus (n): … kW pöörlemissagedusel … min-1 (tootja deklareeritud väärtus)

               4.2.1.9.
                     Tootja poolt ettenähtud suurim lubatud mootori pöörlemissagedus: … min-1

               4.2.1.10.
                     Suurim kasulik pöördemoment (n): … Nm pöörlemissagedusel … min-1 (tootja deklareeritud väärtus)

               4.2.1.11.
                     (Ainult Euro VI) Tootja viited määruse (EL) nr 582/2011 artiklitega 5, 7 ja 9 nõutud dokumentatsioonile, millega võimaldatakse tüübikinnitusasutusel hinnata heitekontrollistrateegiaid ja mootoril olevaid süsteeme, et tagada NOx kontrolli meetmete nõuetekohane toimimine

               4.2.2.
                     Kütus

               4.2.2.1.
                     Kergsõidukid: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / maagaas või biometaan / etanool (E 85) / biodiisel / vesinik / H2NG (1) (6)

               4.2.2.2.
                     Raskeveokid: diisel / bensiin / veeldatud naftagaas /H-rühma maagaas / L-rühma maagaas / HL-rühma maagaas / etanool (ED 95) / etanool (E 85) / veeldatud maagaas / LNG20/ (1)(6)

               4.2.2.2.1.
                     (Ainult Euro VI) Kütused, mille tootja on vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 I lisa punktile 1.1.2 (vajaduse korral) kinnitanud mootori puhul kasutamiseks sobivaks

               4.2.2.3.
                     Kütusepaagi täiteava: ahendatud suudmega / märgistus (1)

               4.2.2.4.
                     Sõiduki kütuseliik: üks kütus, kaks kütust, segakütus (1)

               4.2.2.5.
                     Biokütuse suurim lubatud hulk kütuses (tootja andmetel): … mahuprotsendi järgi

               4.2.3.
                     Kütusepaak/-paagid

               4.2.3.1.
                     Kulupaak/-paagid

               4.2.3.1.1.
                     Kütusepaakide arv ja iga kütusepaagi maht: …

               4.2.3.1.1.1.
                     Materjal: …

               4.2.3.1.2.
                     Paagi/paakide joonis ja tehniline kirjeldus, mis sisaldab kõiki ühendusi ning väljalaske- ja ventilatsioonisüsteemi torustikke, lukke, ventiile ja kinnitusseadiseid: …

               4.2.3.1.3.
                     Joonis paagi/paakide täpse paigutuse kohta sõidukis: …

               4.2.3.2.
                     Varukütusepaak/-paagid

               4.2.3.2.1.
                     Kütusepaakide arv ja iga kütusepaagi maht: …

               4.2.3.2.1.1.
                     Materjal: …

               4.2.3.2.2.
                     Paagi/paakide joonis ja tehniline kirjeldus, mis hõlmab kõiki ühendusi ning väljalaske- ja ventilatsioonisüsteemi torustikke, lukke, ventiile ja kinnitusseadiseid: …

               4.2.3.2.3.
                     Joonis paagi/paakide täpse paigutuse kohta sõidukis: …

               4.2.4.
                     Kütuse etteanne

               4.2.4.1.
                     Karburaatori(te)ga: jah/ei (1)

               4.2.4.2.
                     Sissepritsega (ainult diiselmootoritel või segakütuselistel mootoritel): jah/ei (1)

               4.2.4.2.1.
                     Süsteemi kirjeldus: …

               4.2.4.2.2.
                     Tööpõhimõte: otsepritsega/eelkambriga/keeriskambriga (1)

               4.2.4.2.3.
                     Sissepritsepump

               4.2.4.2.3.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.4.2.3.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.4.2.3.3.
                     Suurim sissepritsemaht (1) (2): …… mm3 töökäigu või takti kohta mootori pöörete arvul: … min-1 või alternatiivse võimalusena selle epüür: …

                  (ülelaadimisrõhu regulaatori kasutamise korral esitada kütuse etteande karakteristik ja ülelaadimisrõhu sõltuvus mootori pöörete arvust)

               4.2.4.2.3.4.
                     Sissepritse staatiline ajastus (2): …

               4.2.4.2.3.5.
                     Eelpritsekõver (2): …

               4.2.4.2.3.6.
                     Kalibreerimismenetlus: katsestend/mootor (1)

               4.2.4.2.4.
                     Regulaator

               4.2.4.2.4.1.
                     Tüüp: …

               4.2.4.2.4.2.
                     Katkestuspunkt

               4.2.4.2.4.2.1.
                     Pöörete arv, millel rakendub mootoritoite katkestuspunkt koormusega töötamisel: …… min-1

               4.2.4.2.4.2.2.
                     Suurim pöörete arv tühikäigul: …… min-1

               4.2.4.2.4.2.3.
                     Pöörete arv tühikäigul: ….. min-1

               4.2.4.2.5.
                     Sissepritsetorustik (ainult raskesõidukitel)

               4.2.4.2.5.1.
                     Pikkus: …… mm

               4.2.4.2.5.2.
                     Siseläbimõõt: …… mm

               4.2.4.2.5.3.
                     Ühisanumpritsega toitesüsteem, mark ja tüüp: …

               4.2.4.2.6.
                     Pihusti(d)

               4.2.4.2.6.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.4.2.6.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.4.2.6.3.
                     Avanemisrõhk (2): … kPa või selle epüür (é): …

               4.2.4.2.7.
                     Külmkäivitussüsteem

               4.2.4.2.7.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.4.2.7.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.4.2.7.3.
                     Kirjeldus: …

               4.2.4.2.8.
                     Lisakäivitusseade

               4.2.4.2.8.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.4.2.8.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.4.2.8.3.
                     Süsteemi kirjeldus: …

               4.2.4.2.9.
                     Elektrooniliselt juhitav sissepritse: jah/ei (1)

               4.2.4.2.9.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.4.2.9.2.
                     Tüüp/tüübid:

               4.2.4.2.9.3.
                     Süsteemi kirjeldus (muude kui pidevsissepritsesüsteemide korral esitada vastavad samaväärsed andmed): …

               4.2.4.2.9.3.1.
                     Elektroonilise juhtseadise mark ja tüüp: …

               4.2.4.2.9.3.2.
                     Kütuseregulaatori mark ja tüüp: …

               4.2.4.2.9.3.3.
                     Õhuvooluanduri mark ja tüüp: …

               4.2.4.2.9.3.4.
                     Kütusejaoturi mark ja tüüp: …

               4.2.4.2.9.3.5.
                     Seguklapikoja mark ja tüüp: …

               4.2.4.2.9.3.6.
                     Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp: …

               4.2.4.2.9.3.7.
                     Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp: …

               4.2.4.2.9.3.8.
                     Õhurõhuanduri mark ja tüüp: …

               4.2.4.2.9.3.9.
                     Tarkvara kalibreerimise number (numbrid): …

               4.2.4.3.
                     Sissepritse (üksnes ottomootor): jah/ei (1)

               4.2.4.3.1.
                     Tööpõhimõte: sisselasketorustik (ühepunkti-/mitmepunkti-/otsepritse (1) / muu (täpsustada)): …

               4.2.4.3.2.
                     Mark/margid: …

               4.2.4.3.3.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.4.3.4.
                     Süsteemi kirjeldus (muude kui pidevsissepritsesüsteemide korral tuleb esitada vastavad samaväärsed andmed): …

               4.2.4.3.4.1.
                     Elektroonilise juhtseadise mark ja tüüp: …

               4.2.4.3.4.2.
                     Kütuseregulaatori mark ja tüüp: …

               4.2.4.3.4.3.
                     Õhuvoolutajuri mark ja tüüp: …

               4.2.4.3.4.4.
                     Kütusejaoturi mark ja tüüp: …

               4.2.4.3.4.5.
                     Rõhuregulaatori mark ja tüüp: …

               4.2.4.3.4.6.
                     Mikrolüliti mark ja tüüp: …

               4.2.4.3.4.7.
                     Tühikäigu seadekruvi mark ja tüüp: …

               4.2.4.3.4.8.
                     Seguklapikoja mark ja tüüp: …

               4.2.4.3.4.9.
                     Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp: …

               4.2.4.3.4.10.
                     Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp: …

               4.2.4.3.4.11.
                     Õhurõhuanduri mark ja tüüp: …

               4.2.4.3.4.12.
                     Tarkvara kalibreerimise number (numbrid): …

               4.2.4.3.5.
                     Pihustid: avanemisrõhk (2): …… kPa või selle epüür …

               4.2.4.3.5.1.
                     Mark: …

               4.2.4.3.5.2.
                     Tüüp: …

               4.2.4.3.6.
                     Süüte ajastus: …

               4.2.4.3.7.
                     Külmkäivitussüsteem

               4.2.4.3.7.1.
                     Tööpõhimõte/-põhimõtted: …

               4.2.4.3.7.2.
                     Käitamispiirangud ja seaded (1) (2): …

               4.2.4.4.
                     Kütusepump

               4.2.4.4.1.
                     Rõhk (2): … kPa või selle epüür (2): …

               4.2.5.
                     Elektrisüsteem

               4.2.5.1.
                     Nimipinge: ….. V, maandatud plussiga/miinusega (1)

               4.2.5.2.
                     Generaator

               4.2.5.2.1.
                     Tüüp: …

               4.2.5.2.2.
                     Nimivõimsus: …… VA

               4.2.6.
                     Süütesüsteem (ainult sädesüütemootorite puhul)

               4.2.6.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.6.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.6.3.
                     Tööpõhimõte: …

               4.2.6.4.
                     Varase süüte kõver või skeem (2): …

               4.2.6.5.
                     Staatiline eelsüütenurk (2): … kraadi enne ülaseisu

               4.2.6.6.
                     Süüteküünlad

               4.2.6.6.1.
                     Mark: …

               4.2.6.6.2.
                     Tüüp: …

               4.2.6.6.3.
                     Sädevahemiku seaded: ……mm

               4.2.6.7.
                     Süütepool(id)

               4.2.6.7.1.
                     Mark: …

               4.2.6.7.2.
                     Tüüp: …

               4.2.7.
                     Jahutussüsteem: vedelik-/õhkjahutus (1)

               4.2.7.1.
                     Mootori temperatuuri regulaatori nimiseaded: …

               4.2.7.2.
                     Vedelikjahutus

               4.2.7.2.1.
                     Vedeliku liik: …

               4.2.7.2.2.
                     Ringluspump/-pumbad: jah/ei (1)

               4.2.7.2.3.
                     Tehniline iseloomustus: ………. või

               4.2.7.2.3.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.7.2.3.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.7.2.4.
                     Ülekandesuhe (-suhted): …

               4.2.7.2.5.
                     Ventilaatori ja selle ajami kirjeldus: …

               4.2.7.3.
                     Õhkjahutus

               4.2.7.3.1.
                     Ventilaator: jah/ei (1)

               4.2.7.3.2.
                     Tehniline iseloomustus: ……. või

               4.2.7.3.2.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.7.3.2.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.7.3.3.
                     Ülekandesuhe (-suhted): …

               4.2.8.
                     Sisselaskesüsteem

               4.2.8.1.
                     Ülelaadur: jah/ei (1)

               4.2.8.1.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.8.1.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.8.1.3.
                     Süsteemi kirjeldus (nt suurim ülelaadimisrõhk: …… kPa; vajadusel piirdeklapp): …

               4.2.8.2.
                     Vahejahuti: jah/ei (1)

               4.2.8.2.1.
                     Tüüp: õhk-õhk/õhk-vesi (1)

               4.2.8.3.
                     Sisselaskesüsteemi hõrendus mootori nominaalsel pöörlemissagedusel täiskoormuse korral (ainult diiselmootoritel)

               4.2.8.3.1.
                     Vähim lubatud väärtus: ……… kPa

               4.2.8.3.2.
                     Suurim lubatud väärtus: ……… kPa

               4.2.8.3.3.
                     (Ainult Euro VI) Sisselaskesüsteemi alarõhk nominaalsel mootori pöörlemissagedusel ning sõiduki täiskoormusel: … kPa

               4.2.8.4.
                     Sisselasketorude ja nende manuste (rõhuühtlustuskamber, soojendusseade, täiendavad õhu sisselaskeseadised jne) kirjeldus ja joonised: …

               4.2.8.4.1.
                     Sisselaskekollektori kirjeldus (koos jooniste ja/või fotodega): …

               4.2.8.4.2.
                     Õhufilter, joonised: … või

               4.2.8.4.2.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.8.4.2.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.8.4.3.
                     Sisselaskesummuti, joonised: … või

               4.2.8.4.3.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.8.4.3.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.9.
                     Väljalaskesüsteem

               4.2.9.1.
                     Väljalaskekollektori kirjeldus ja/või joonis: …

               4.2.9.2.
                     Heitgaasisüsteemi kirjeldus ja/või joonis: …

               4.2.9.2.1.
                     (Ainult Euro VI) Mootorisüsteemi kuuluvate heitgaasisüsteemi elementide kirjeldus ja/või joonis

               4.2.9.3.
                     Suurim lubatud väljalaske vasturõhk mootori nimipöörlemissagedusel ja täiskoormusel (üksnes diiselmootorite puhul): ……kPa

               4.2.9.3.1.
                     (Ainult Euro VI) Tegelik väljalaske vasturõhk nominaalsel mootori pöörlemissagedusel ning sõiduki täiskoormusel (üksnes diiselmootorite puhul): … kPa

               4.2.9.4.
                     Heitgaasisummuti(te) tüüp, tähistus: …

                  Kui see on välismüra puhul asjakohane: mürasummutus mootoriruumis ja mootoril: …

               4.2.9.5.
                     Väljalasketoru asukoht: …

               4.2.9.6.
                     Kiudmaterjale sisaldav väljalaskesummuti: …

               4.2.9.7.
                     Heitgaasisüsteemi täielik maht: …… dm3

               4.2.9.7.1.
                     (Ainult Euro VI) Lubatav heitgaasisüsteemi maht: … dm3

               4.2.9.7.2.
                     (Ainult Euro VI) Mootorisüsteemi kuuluva heitgaasisüsteemi maht: … dm3

               4.2.10.
                     Sisse- ja väljalaskeavade vähim ristlõikepindala: …

               4.2.11.
                     Gaasijaotusfaasid või samaväärsed andmed

               4.2.11.1.
                     Suurim klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgumisfaasid või jaotusajad alternatiivsete gaasijaotusmehhanismide korral liikumatu keskpunkti suhtes. Muutuva ajastussüsteemi korral vähim ja suurim ajastus: …

               4.2.11.2.
                     Lävilõtk ja/või seadeulatus (1): …

               4.2.12.
                     Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed

               4.2.12.1.
                     Karterigaaside tagasijuhtimise seade (kirjeldus ja joonised): …

               4.2.12.1.1.
                     (Ainult Euro VI) Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (2)

               Kui jah, siis kirjeldus ja joonised:

               Kui ei, siis vastavus määruse (EL) nr 582/2011 V lisa nõuetele

               4.2.12.2.
                     Täiendavad saastetõrjeseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud muus punktis):

               4.2.12.2.1.
                     Katalüüsmuundur: jah/ei (1)

               4.2.12.2.1.1.
                     Katalüüsneutralisaatorite ja elementide arv (esitada allpool osutatud andmed iga seadme kohta eraldi): …

               4.2.12.2.1.2.
                     Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed, kuju ja maht: …

               4.2.12.2.1.3.
                     Katalüütilise reaktsiooni tüüp: …

               4.2.12.2.1.4.
                     Väärismetallide koguhulk: …

               4.2.12.2.1.5.
                     Suhteline kontsentratsioon: …

               4.2.12.2.1.6.
                     Substraat (struktuur ja materjal): …

               4.2.12.2.1.7.
                     Elemendi tihedus: …

               4.2.12.2.1.8.
                     Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: …

               4.2.12.2.1.9.
                     Katalüüsmuunduri(te) paigutus (asukoht ja võrdluskaugus väljalasketorustikus): …

               4.2.12.2.1.10.
                     Soojusekraan: jah/ei (1)

               4.2.12.2.1.11.
                     Heitmete järeltöötlussüsteemide regeneratsioonisüsteemid ja -meetod, kirjeldus: …

               4.2.12.2.1.11.1.
                     I tüübi töötsüklite arv (või samaväärsete mootori katsestendi tsüklite arv) kahe tsükli vahel, mille regeneratsioonifaasid toimuvad I tüübi katsega samaväärsetes tingimustes (vahemik D UNECE eeskirja nr 83 13. lisa joonisel 1): …

               4.2.12.2.1.11.2.
                     Kahe regeneratsioonifaasi esinemistsükli vahele jäävate tsüklite arvu kindlaksmääramiseks kasutatava meetodi kirjeldus: …

               4.2.12.2.1.11.3.
                     Parameetrid, millega määratakse kindlaks laadimise tase enne regeneratsiooni toimumist (nt temperatuur, rõhk jne): …

               4.2.12.2.1.11.4.
                     UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punktis 3.1 kirjeldatud katsemenetluses süsteemi koormamiseks kasutatud meetodi kirjeldus: …

               4.2.12.2.1.11.5.
                     Normaalne töötemperatuurivahemik: ………K

               4.2.12.2.1.11.6.
                     Tarbitavad reaktiivid: jah/ei (1)

               4.2.12.2.1.11.7.
                     Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: …

               4.2.12.2.1.11.8.
                     Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: ………K

               4.2.12.2.1.11.9.
                     Rahvusvaheline standard: …

               4.2.12.2.1.11.10.
                     Reaktiivi lisamise sagedus: pidevalt/hoolduse ajal (1)

               4.2.12.2.1.12.
                     Katalüüsjärelpõleti mark: …

               4.2.12.2.1.13.
                     Identifitseerimiseks vajalik osanumber: …

               4.2.12.2.2.
                     Hapnikuandur: jah/ei (1)

               4.2.12.2.2.1.
                     Mark: …

               4.2.12.2.2.2.
                     Asukoht: …

               4.2.12.2.2.3.
                     Reguleerimispiirkond: …

               4.2.12.2.2.4.
                     Tüüp: …

               4.2.12.2.2.5.
                     Identifitseerimiseks vajalik osanumber: …

               4.2.12.2.3.
                     Õhu sissepuhe: jah/ei (1)

               4.2.12.2.3.1.
                     Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne): …

               4.2.12.2.4.
                     Heitgaasitagastus (EGR): jah/ei (1)

               4.2.12.2.4.1.
                     Tehnilised omadused (mark, tüüp, vooluhulk jne): …

               4.2.12.2.4.2.
                     Vesijahutussüsteem: jah/ei (1)

               4.2.12.2.5.
                     Eralduvate kütuseaurude hulga piiramise süsteem: jah/ei (1)

               4.2.12.2.5.1.
                     Seadmete ja nende häälestuse üksikasjalik kirjeldus: …

               4.2.12.2.5.2.
                     Kütuseaurude hulga piiramise süsteemi joonis: …

               4.2.12.2.5.3.
                     Aktiivsöefiltri joonis: …

               4.2.12.2.5.4.
                     Aktiivsöe kuivmass: …… g

               4.2.12.2.5.5.
                     Kütusepaagi skemaatiline joonis koos andmetega mahu ja materjali kohta: …

               4.2.12.2.5.6.
                     Kütusepaagi ja heitgaasisüsteemi vahelise soojuskaitsekilbi joonis: …

               4.2.12.2.6.
                     Kübemefilter: jah/ei (1)

               4.2.12.2.6.1.
                     Kübemefiltri mõõtmed, kuju ja maht: …

               4.2.12.2.6.2.
                     Kübemefiltri konstruktsioon: …

               4.2.12.2.6.3.
                     Asukoht (suhteline kaugus väljalasketorustikus): …

               4.2.12.2.6.4.
                     Regenereerimisviis või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: …

               4.2.12.2.6.4.1.
                     I tüübi töötsüklite arv (või samaväärsete mootori katsestendi tsüklite arv) kahe tsükli vahel, mille regeneratsioonifaasid toimuvad I tüübi katsega samaväärsetes tingimustes (vahemik D UNECE eeskirja nr 83 13. lisa joonisel 1): …

               4.2.12.2.6.4.2.
                     Kahe regeneratsioonifaasi esinemistsükli vahele jäävate tsüklite arvu kindlaksmääramiseks kasutatava meetodi kirjeldus: …

               4.2.12.2.6.4.3.
                     Parameetrid, millega määratakse kindlaks laadimise tase enne regeneratsiooni toimumist (nt temperatuur, rõhk jne): …

               4.2.12.2.6.4.4.
                     UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punktis 3.1 kirjeldatud katsemenetluses süsteemi koormamiseks kasutatud meetodi kirjeldus: …

               4.2.12.2.6.5.
                     Kübemefiltri mark: …

               4.2.12.2.6.6.
                     Identifitseerimiseks vajalik osanumber: …

               4.2.12.2.6.7.
                     Normaalne töötemperatuurivahemik: ... (K) ja rõhu ... (kPa) vahemik:

                  (ainult raskesõidukid)

               4.2.12.2.6.8.
                     Perioodilise regenereerimise korral (ainult raskesõidukid)

               4.2.12.2.6.8.1.
                     ETC-katsetsüklite arv kahe regeneratsiooni vahel (n1): … (ei kehti Euro VI puhul)

               4.2.12.2.6.8.1.1.
                     (Ainult Euro VI) WHTC-katsetsüklite arv ilma regeneratsioonita (n):

               4.2.12.2.6.8.2.
                     ETC-katsetsüklite arv regeneratsiooni ajal (n2): … (ei kehti Euro VI puhul)

               4.2.12.2.6.8.2.1.
                     (Ainult Euro VI) WHTC-katsetsüklite arv regeneratsiooniga (nR):

               4.2.12.2.6.9.
                     Muud süsteemid: jah/ei (1)

               4.2.12.2.6.9.1.
                     Kirjeldus ja talitlus

               4.2.12.2.7.1.
                     Pardadiagnostikasüsteem: jah/ei (1): …

               4.2.12.2.7.1.1.
                     (Ainult Euro VI) Pardadiagnostika mootoritüüpkondade arv mootoritüüpkonnas

               4.2.12.2.7.1.2.
                     Pardadiagnostika mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral)

               4.2.12.2.7.1.3.
                     Pardadiagnostika mootoritüüpkondade arv, millesse algmootor / mootoritüüpkonna liige kuulub:

               4.2.12.2.7.1.4.
                     Tootja viited määruse (EL) nr 582/2011 artikli 5 lõike 4 punktis c ja artikli 9 lõikes 4 nõutud ja kõnealuse määruse X lisas täpsustatud pardadiagnostikadokumentatsioonile, mis on vajalik pardadiagnostikasüsteemile tüübikinnituse andmiseks

               4.2.12.2.7.1.5.
                     Vajaduse korral tootja viide dokumentidele, milles käsitletakse pardadiagnostikasüsteemiga varustatud mootorisüsteemi paigaldamist sõidukile

               4.2.12.2.7.1.6.
                     Vajaduse korral tootja viide dokumendipaketile, milles käsitletakse tüübikinnituse saanud mootori pardadiagnostikasüsteemi paigaldamist sõidukile

               4.2.12.2.7.2.
                     Rikkeindikaatori kirjeldus ja/või joonis: …

               4.2.12.2.7.3.
                     Kõigi pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavate osade loetelu ja otstarve: …

               4.2.12.2.7.4.
                     Järgmiste seadmete ja toimingute kirjeldus (üldised tööpõhimõtted):

               4.2.12.2.7.4.1.
                     Ottomootorid

               4.2.12.2.7.4.1.1.
                     Katalüsaatori seire: …

               4.2.12.2.7.4.1.2.
                     Mootoritõrke avastamine: …

               4.2.12.2.7.4.1.3.
                     Hapnikuanduri seire: …

               4.2.12.2.7.4.1.4.
                     Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad: …

               4.2.12.2.7.4.2.
                     Diiselmootorid: …

               4.2.12.2.7.4.2.1.
                     Katalüsaatori seire: …

               4.2.12.2.7.4.2.2.
                     Kübemefiltri seire: …

               4.2.12.2.7.4.2.3.
                     Elektroonilise kütusesüsteemi seire: …

               4.2.12.2.7.4.2.4.
                     DeNOx-süsteemi seire: …

               4.2.12.2.7.4.2.5.
                     Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad: …

               4.2.12.2.7.5.
                     Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod): …

               4.2.12.2.7.6.
                     Kõigi kasutatavate pardadiagnostika väljundkoodide ja vormingute loetelu (koos selgitustega): …

               4.2.12.2.7.7.
                     Sõiduki tootja peab esitama järgmise lisateabe, mida on vaja pardadiagnostikasüsteemiga ühilduvate varuosade või hooldusdetailide ning diagnostikatööriistade ja katseseadmete valmistamiseks.

               4.2.12.2.7.7.1.
                     Sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud eelkonditsioneerimistsüklite liik ja arv.

               4.2.12.2.7.7.2.
                     Sõiduki pardadiagnostikaseadme abil jälgitava osaga seotud algse tüübikinnituse andmisel kasutatud pardadiagnostika näidistsüklite kirjeldus.

               4.2.12.2.7.7.3.
                     Ammendav dokument, milles kirjeldatakse kõiki andurite abil jälgitavaid osi ning vigade avastamise strateegiat ja rikkeindikaatori aktiveerimist (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod) ning milles on iga pardadiagnostikaseadme abil kontrollitava osa puhul esitatud ka jälgitavate sekundaarparameetrite loetelu. Loetelu kasutatavatest pardadiagnostika väljundkoodidest ja vormingutes (koos selgitustega igaühe kohta), mis on seotud üksikute heitgaasiga seotud jõuülekandeosadega ja üksikute heitgaasiga mitteseotud osadega, milles osa seiret kasutatakse rikkeindikaatori aktiveerituse määramiseks ja mis sisaldab eelkõige hooldusel $05 katsete ID $21 kuni FF ja hooldusel $06 esitatud andmete üksikasjalikke selgitusi.

               Kui teatavate sõidukitüüpide puhul kasutatakse sideseadet, mis vastab standardi ISO 15765-4 „Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN)” (Maanteesõidukid – kontrolleri-ala võrgu (CAN) diagnostika) 4. osale: ”Nõuded väljalaskesüsteemiga seotud seadmetele” vastavat sidelüli, esitatakse iga ID-tugiteenusega pardadiagnostika monitori korral ammendav selgitus hooldusega $06 (katsed ID $00–FF) seotud andmete kohta.

               4.2.12.2.7.7.4.
                     Punktis 4.2.12.2.7.7.3 nõutud teabe võib esitada, täites punktides 4.2.12.2.7.7.4.1 ja 4.2.12.2.7.7.4.2 kirjeldatud tabeli.

               4.2.12.2.7.7.4.1.
                     Kergsõidukid

                        Osa

                        Vea-kood

                        Seire-strateegia

                        Vea avasta-mise kriteeriumid

                        Rikkeanduri aktiveerumiskriteeriumid

                        Teisesed para-meetrid

                        Eelkonditsioneerimine

                        Demonstratsioonkatse

                        Katalü-saator

                        P0420

                        Hapnikuanduri 1 ja 2 signaalid

                        Andurite 1 ja 2 signaalide erinevus

                        3. tsükkel

                        Mootori pöörete arv, mootori koormus, A/F-režiim, katalüsaatori temperatuur

                        Kaks I tüübi tsüklit

                        I tüüp

               4.2.12.2.7.7.4.2.
                     Raskesõidukid

                        Osa

                        Veakood

                        Seirestrateegia

                        Vea avasta-mise kriteeriumid

                        Rikke-anduri aktivee-rumiskri-teeriumid

                        Teisesed parameetrid

                        Eelkonditsio-neerimine

                        Demonstratsioon-katse

                        SCR katalüsaator

                        Pxxx

                        NOx anduri 1 ja 2 signaalid

                        Andurite 1 ja 2 signaalide erinevus

                        3. tsükkel

                        Mootori pöörete arv, mootori koormus, katalü-saatori temperatuur, reaktiivi toime

                        Kolm pardadiagnostika katsetsüklit (3 lühikest ESC-tsüklit)

                        Pardadiagnostika katsetsükkel (lühike ESC-tsükkel)

               4.2.12.2.7.7.5.
                     (Ainult Euro VI) Pardadiagnostika sideprotokollide standard: (7)

               4.2.12.2.7.8.
                     (Ainult Euro VI) Tootja viide pardadiagnostikasüsteemiga seotud teabele, mis on nõutav määruse (EL) nr 582/2011 artikli 5 lõike 4 punktiga d ja artikli 9 lõikega 4 selleks, et tagada vastavus sõiduki pardadiagnostikaseadme andmetele ning sõiduki remondi ja hooldusandmetele juurdepääsu tagamiseks ette nähtud sätetega, või

               4.2.12.2.7.8.1.
                     Alternatiivina punktis 3.2.12.2.7.7 osutatud tootja viitele viide dokumendile, mis on lisatud määruse (EL) nr 582/2011 I lisa 4. liites kehtestatud teabedokumendile ning milles on järgmine tabel, kui see on täidetud vastavalt esitatud näitele:

               osa – veakood – seirestrateegia – vea avastamise kriteeriumid – rikkeindikaatori avastamise kriteeriumid – teisesed parameetrid – eelkonditsioneerimine – tõendamiskatse

               katalüüsmuundur – P0420 – hapnikuanduri 1 ja 2 signaalid – andurite 1 ja 2 signaalide erinevus – 3. tsükkel – mootori pöörlemissagedus, mootori koormus, A/F-režiim, katalüsaatori temperatuur – kaks I tüübi tsüklit – I tüüp

               4.2.12.2.7.9.
                     (Ainult Euro VI) Sõidukil paiknevad pardadiagnostikasüsteemi osad

               4.2.12.2.7.9.1.
                     Alternatiivne tüübikinnitus, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 582/2011 X lisa punktis 2.4.1: jah/ei (1)

               4.2.12.2.7.9.2.
                     Sõidukil paiknevate pardadiagnostikasüsteemi osade loetelu

               4.2.12.2.7.9.3.
                     Rikkeindikaatori kirjeldus ja/või joonis (9)

               4.2.12.2.7.9.4.
                     Pardadiagnostika välise andmevahetuse liidese kirjeldus ja/või joonis (9)

               4.2.12.2.8.
                     Muud süsteemid (kirjeldus ja töötamine): …

               4.2.12.2.8.1.
                     (Ainult Euro VI) Süsteemid NOx kontrolli meetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks

               4.2.12.2.8.2.
                     Juhi meeldetuletussüsteem

               4.2.12.2.8.2.1
                     (Ainult Euro VI) Mootor, mille puhul saab juhi meeldetuletussüsteemi alaliselt välja lülitada, ette nähtud kasutamiseks päästeteenistuse poolt või sõidukites, mis on määratletud artikli 2 lõike 3 punktis b: jah/ei (1)

               4.2.12.2.8.2.2.
                     Roomamisrežiimi aktiveerimine:

               „inaktiveerige pärast taaskäivitamist” / “inaktiveerige pärast tankimist” / „inaktiveerige pärast parkimist” (1)(7)

               4.2.12.2.8.3.
                     (Ainult Euro VI) Pardadiagnostika mootoritüüpkondade arv mootoritüüpkonnas, millega arvestati, et tagada NOx kontrolli meetmete nõuetekohane toimimine

               4.2.12.2.8.3.1.
                     (Ainult Euro VI) Pardadiagnostika mootoritüüpkondade loetelu kaalutavas mootoritüüpkonnas NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamisel (vajaduse korral)

               4.2.12.2.8.3.2.
                     (Ainult Euro VI) Pardadiagnostika mootoritüüpkondade arv, millesse algmootor / mootoritüüpkonna liige kuulub

               4.2.12.2.8.4.
                     (Ainult Euro VI) Väikseim toimeaine sisaldus reaktiivis, mis ei aktiveeri hoiatussüsteemi (CDmin): (mahuprotsentides)

               4.2.12.2.8.5.
                     (Ainult Euro VI) Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, mis käsitleb NOx kontrollisüsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalike süsteemide paigaldamist sõidukile

               4.2.12.2.8.6.
                     (Ainult Euro VI) Sõidukil paiknevad NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalike süsteemide osad

               4.2.12.2.8.6.1.
                     NOx kontrollisüsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalike süsteemide sõidukil paiknevate osade loetelu

               4.2.12.2.8.6.2.
                     Vajaduse korral valmistaja viide dokumendipaketile, milles käsitletakse tüübikinnitusega mootori NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks vajaliku süsteemi paigaldamist sõidukile

               4.2.12.2.8.6.3.
                     Hoiatussignaali kirjeldus ja/või joonis (9)

               4.2.12.2.8.6.4.
                     Alternatiivne tüübikinnitus, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 582/2011 XIII lisa punktis 2.1: jah/ei (1)

               4.2.12.2.8.6.5.
                     Soojendusega/soojenduseta reaktiivipaak ja doseerimissüsteem (vt UNECE eeskirja nr 49 11. lisa punkt 2.4)

               4.2.12.2.9.
                     Pöördemomendi piiraja: jah/ei (1)

               4.2.12.2.9.1.
                     Pöördemomendi piiraja töötamise kirjeldus (ainult raskesõidukid): …

               4.2.12.2.9.2.
                     Täiskoormuskõvera piiramise kirjeldus (ainult raskesõidukid): …

               4.2.13.
                     Heitgaasi suitsusus

               4.2.13.1.
                     Absorptsioonikordaja tähistuse asukoht (ainult diiselmootoritel): …

               4.2.13.2.
                     Võimsus kuues mõõtepunktis (vt UNECE eeskirja nr 24)

               4.2.13.3.
                     Mootori võimsus mõõdetuna katsestendil/sõidukil (1)

               4.2.13.3.1.
                     Teatatud pöörete arvud ja võimsused

                        Mõõtmispunktid

                        Mootori pöörlemissagedus (min-1)

                        Võimsus (kW)

                        1……

                        2……

                        3……

                        4……

                        5……

                        6……

               4.2.14.
                     Andmed kütuse säästmiseks ettenähtud seadmete kohta (kui ei ole esitatud muude detailide kirjeldustes): …

               4.2.15.
                     Veeldatud naftagaasi kütuseseade: jah/ei (1)

               4.2.15.1.
                     UNECE eeskirja nr 34 kohane tüübikinnitusnumber: …

               4.2.15.2.
                     Mootori elektrooniline juhtplokk LPG kütuseseadmes

               4.2.15.2.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.15.2.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.15.2.3.
                     Heitmetega seotud reguleerimisvõimalused: …

               4.2.15.3.
                     Lisadokumentatsioon

               4.2.15.3.1.
                     Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt vedelgaasile või vastupidi: …

               4.2.15.3.2.
                     Seadmestiku skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonivoolikud jne): …

               4.2.15.3.3.
                     Tähise joonis: …

               4.2.16.
                     Maagaasi-kütuseseade: jah/ei (1)

               4.2.16.1.
                     UNECE eeskirja nr 34 kohane tüübikinnitusnumber: …

               4.2.16.2.
                     Mootori elektrooniline juhtplokk NG kütuseseadmes:

               4.2.16.2.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.16.2.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.16.2.3.
                     Heitmetega seotud reguleerimisvõimalused: …

               4.2.16.3.
                     Lisadokumentatsioon

               4.2.16.3.1.
                     Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt maagaasile või tagasi: …

               4.2.16.3.2.
                     Seadmestiku skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonivoolikud jne): …

               4.2.16.3.3.
                     Tähise joonis: …

               4.2.17.
                     Eriteave raskesõidukite gaasiküttega mootorite kohta (kui süsteemid on muul viisil üles ehitatud, esitada vastav teave)

               4.2.17.1.
                     Kütus: LPG/NG-H/NG-L/NG-HL (1)

               4.2.17.2.
                     Rõhuregulaator(id) või aurusti-rõhuregulaator(id) (1)

               4.2.17.2.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.17.2.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.17.2.3.
                     Rõhualandusastmete arv: …

               4.2.17.2.4.
                     Rõhk lõppastmes

               miinimum: …… kPa – maksimum: …. kPa

               4.2.17.2.5.
                     Põhireguleerimispunktide arv: …

               4.2.17.2.6.
                     Tühikäigu reguleerimispunktide arv: …

               4.2.17.2.7.
                     Tüübikinnitusnumber: …

               4.2.17.3.
                     Kütusesüsteem: segur/gaasi sissepuhe/vedeliku sissepritse/otsesissepritse (1)

               4.2.17.3.1.
                     Seguvahekorra reguleerimine: …

               4.2.17.3.2.
                     Süsteemi kirjeldus ja/või epüür ning joonised: …

               4.2.17.3.3.
                     Tüübikinnitusnumber: …

               4.2.17.4.
                     Segamisseade

               4.2.17.4.1.
                     Arv: …

               4.2.17.4.2.
                     Mark/margid: …

               4.2.17.4.3.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.17.4.4.
                     Asukoht: …

               4.2.17.4.5.
                     Reguleerimisvõimalused: …

               4.2.17.4.6.
                     Tüübikinnitusnumber: …

               4.2.17.5.
                     Sissepritse sisselaskekollektorisse

               4.2.17.5.1.
                     Sissepritseviis: ühepunktipritse, mitmepunktipritse (1)

               4.2.17.5.2.
                     Sissepritseviis: pidev/üheaegse ajastusega/järjestikajastusega (1)

               4.2.17.5.3.
                     Sissepritseseadmed

               4.2.17.5.3.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.17.5.3.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.17.5.3.3.
                     Reguleerimisvõimalused: …

               4.2.17.5.3.4.
                     Tüübikinnitusnumber: …

               4.2.17.5.4.
                     Toitepump (olemasolu korral)

               4.2.17.5.4.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.17.5.4.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.17.5.4.3.
                     Tüübikinnitusnumber: …

               4.2.17.5.5.
                     Pihusti(d) …

               4.2.17.5.5.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.17.5.5.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.17.5.5.3.
                     Tüübikinnitusnumber: …

               4.2.17.6.
                     Otsesissepritse

               4.2.17.6.1.
                     Sissepritsepump/rõhuregulaator (1)

               4.2.17.6.1.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.17.6.1.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.17.6.1.3.
                     Süüte ajastus: …

               4.2.17.6.1.4.
                     Tüübikinnitusnumber: …

               4.2.17.6.2.
                     Pihusti(d) …

               4.2.17.6.2.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.17.6.2.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.17.6.2.3.
                     Avanemisrõhk või selle epüür (2): …

               4.2.17.6.2.4.
                     Tüübikinnitusnumber: …

               4.2.17.7.
                     Elektrooniline juhtseadis (ECU)

               4.2.17.7.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.17.7.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.17.7.3.
                     Reguleerimisvõimalused: …

               4.2.17.7.4.
                     Tarkvara kalibreerimise number (numbrid): …

               4.2.17.8.
                     Maagaasi eriseade

               4.2.17.8.1.
                     Variant 1 (ainult juhul, kui mootorile tuleb anda tüübikinnitus mitme kütusekoostise jaoks)

               4.2.17.8.1.0.1.
                     (Ainult Euro VI) Automaatreguleerimine? Jah/Ei (1)

               4.2.17.8.1.0.2.
                     (Ainult Euro VI) Kalibreerimine teatava erikoostisega H-, L- või HL-rühma maagaaside segu jaoks (1)

               Kohandamine erikoostisega H-rühma maagaasi / L-rühma maagaasi / HL-rühma maagaasi segu jaoks (1)

               4.2.17.8.1.1.
                     Kütuse koostis:

                        metaan (CH4):

                        põhi: ……. mooliprotsenti

                        min: …. mooliprotsenti

                        max: ….. mooliprotsenti

                        etaan (C2H6):

                        põhi: ……. mooliprotsenti

                        min: …. mooliprotsenti

                        max: ….. mooliprotsenti

                        propaan (C3H8):

                        põhi: ……. mooliprotsenti

                        min: …. mooliprotsenti

                        max: ….. mooliprotsenti

                        butaan (C4H10):

                        põhi: ……. mooliprotsenti

                        min: …. mooliprotsenti

                        max: ….. mooliprotsenti

                        C5/C5+:

                        põhi: ……. mooliprotsenti

                        min: …. mooliprotsenti

                        max: ….. mooliprotsenti

                        hapnik (O2):

                        põhi: ……. mooliprotsenti

                        min: …. mooliprotsenti

                        max: ….. mooliprotsenti

                        inertgaas (N2, He jne):

                        põhi: ……. mooliprotsenti

                        min: …. mooliprotsenti

                        max: ….. mooliprotsenti

               4.2.17.8.1.2.
                     Pihusti(d)

               4.2.17.8.1.2.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.17.8.1.2.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.17.8.1.3.
                     Muud (vajaduse korral): …

               4.2.17.8.2.
                     Variant 2 (ainult juhul, kui tuleb anda tüübikinnitus mitme kütusekoostise jaoks)

               4.2.17.9.
                     Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, mis käsitleb segakütuselise mootori paigaldamist sõidukile (x1)

               4.2.18.
                     Vesiniku kütuseseade: jah/ei (1)

               4.2.18.1.
                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 79/2009 kohane ELi tüübikinnitusnumber:
                  2
                …

               4.2.18.2.
                     Mootori elektrooniline juhtseadis vesinikkütuseseadme jaoks

               4.2.18.2.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.18.2.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.18.2.3.
                     Heitmetega seotud reguleerimisvõimalused: …

               4.2.18.3.
                     Lisadokumentatsioon

               4.2.18.3.1.
                     Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt vesinikule või tagasi: …

               4.2.18.3.2.
                     Seadmestiku skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonivoolikud jne): …

               4.2.18.3.3.
                     Tähise joonis: …

               4.2.19.
                     Vesiniku ja maagaasi segu (H2NG) kütuseseade: jah/ei (1)

               4.2.19.1.
                     Vesiniku protsent kütuses (tootja täpsustatud maksimummäär): …

               4.2.19.2.
                     UNECE eeskirja nr 110 kohane ELi tüübikinnitusnumber …

               4.2.19.3.
                     Mootori elektrooniline juhtseadis vesiniku ja maagaasi segu kütuseseadme jaoks

               4.2.19.3.1.
                     Mark/margid: …

               4.2.19.3.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.2.19.3.3.
                     Heitmetega seotud reguleerimisvõimalused: …

               4.2.19.4.
                     Lisadokumentatsioon

               4.2.19.4.1.
                     Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt vesiniku ja maagaasi segule või tagasi: …

               4.2.19.4.2.
                     Seadmestiku skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonivoolikud jne): …

               4.2.19.4.3.
                     Tähise joonis: …

               4.3.
                     Elektrimootor

               4.3.1.
                     Tüüp (mähis, ergutusvool): …

               4.3.1.1.
                     Suurim tunnivõimsus: …… kW

               4.3.1.1.1.
                     Suurim kasulik võimsus (n) … kW

               (tootja teatatud väärtus)

               4.3.1.1.2.
                     Suurim võimsus 30 minuti jooksul (n) … kW

               (tootja teatatud väärtus)

               4.3.1.2.
                     Talitluspinge: …… V

               4.3.2.
                     Aku

               4.3.2.1.
                     Elementide arv: …

               4.3.2.2.
                     Mass: …… kg

               4.3.2.3.
                     Maht: …… Ah (ampertund)

               4.3.2.4.
                     Asukoht: …

               4.4.
                     Mootorid või mootorikombinatsioonid

               3.4.1.
                     Hübriidelektrisõiduk: jah/ei (1)

               4.4.2.
                     Hübriidelektrisõiduki kategooria: sõidukivälise laadimisega / sõidukivälise laadimiseta (1)

               4.4.3.
                     Töörežiimi lüliti: olemas/puudub (1)

               4.4.3.1.
                     Valitavad režiimid

               4.4.3.1.1.
                     Ainult elektriline: jah/ei (1)

               4.4.3.1.2.
                     Ainult kütust tarbiv: jah/ei (1)

               4.4.3.1.3.
                     Hübriidrežiimid: jah/ei (1)

               (kui jah, siis lühikirjeldus): …

               4.4.4.
                     Energiasalvesti kirjeldus: (aku, kondensaator, hooratas/generaator)

               4.4.4.1.
                     Mark/margid: …

               4.4.4.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.4.4.3.
                     Identifitseerimisnumber: …

               4.4.4.4.
                     Elektrokeemilise paari liik: …

               4.4.4.5.
                     Energia: …… (aku korral: pinge ja mahtuvus (Ah) kahe tunni jooksul, kondensaatori korral: J,…)

               4.4.4.6.
                     Laadur: pardalaadur/väline/puudub (1)

               4.4.5.
                     Elektrimootor (kirjeldada iga elektrimootorit eraldi)

               4.4.5.1.
                     Mark: …

               4.4.5.2.
                     Tüüp: …

               4.4.5.3.
                     Esmane kasutus: veomootor/generaator (1)

               4.4.5.3.1.
                     Veomootorina kasutamise puhul: üks mootor / mitu mootorit (nende arv) (1): …

               4.4.5.4.
                     Suurim võimsus: …… kW

               4.4.5.5.
                     Tööpõhimõte

               4.4.5.5.5.1
                     alalisvool / vahelduvvool / faaside arv: …

               4.4.5.5.2.
                     Võõrergutus/jadaergutus/kompaundergutus (1)

               4.4.5.5.3.
                     Sünkroonne/asünkroonne (1)

               4.4.6.
                     Juhtimisseadis

               4.4.6.1.
                     Mark/margid: …

               4.4.6.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.4.6.3.
                     Identifitseerimisnumber: …

               4.4.7.
                     Võimsuse regulaator

               4.4.7.1.
                     Mark: …

               4.4.7.2.
                     Tüüp: …

               4.4.7.3.
                     Identifitseerimisnumber: …

               4.4.8.
                     Sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa … km (UNECE eeskirja nr 101 9. lisa kohaselt)

               4.4.9.
                     Tootja soovitus eelkonditsioneerimiseks: …

               4.5.
                     CO2 heide / kütusekulu (o) (tootja andmetel)

               4.5.1.
                     CO2 heite mass

               4.5.1.1.
                     CO2 heite mass (linnasõit): ……… g/km

               4.5.1.2.
                     CO2 heite mass (linnaväline sõit): ……… g/km

               4.5.1.3.
                     CO2 heite mass (keskmine): ……… g/km

               4.5.2.
                     Kütusekulu (esitada andmed iga katsetatud etalonkütuse kohta)

               4.5.2.1.
                     Kütusekulu (linnas) … l/100 km või m3/100 km või kg/100 km (1)

               4.5.2.2.
                     Kütusekulu (linnast väljas) … l/100 km või m3/100 km või kg/100 (1)

               4.5.2.3.
                     Kütusekulu (kombineeritult) … l/100 km või m3/100 km või kg/100 km (1)

               4.5.3.
                     Elektrienergia kulu elektrisõidukite puhul

               4.5.3.1.
                     Elektrienergia kulu elektrisõidukite puhul … Wh/km

               4.5.3.2.
                     Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite elektrienergia kulu

               4.5.3.2.1.
                     Elektrienergia kulu (tingimus A, kombineeritud) … Wh/km

               4.5.3.2.2.
                     Elektrienergia kulu (tingimus B, kombineeritud) … Wh/km

               4.5.3.2.3.
                     Elektrienergia kulu (kaalutud, kombineeritult ) …Wh/km

               4.5.4.
                     Raskeveokite mootorite CO2 heide (ainult Euro VI)

               4.5.4.1.
                     CO2 heite mass WHSC katses (x3): … g/kWh

               4.5.4.2.
                     CO2 heite mass WHSC katses diislirežiimis (x2): … g/kWh

               4.5.4.3.
                     CO2 heite mass WHSC katses segakütuserežiimis (x1): … g/kWh

               4.5.4.4.
                     CO2 heite mass WHSC katses (x3)(8): … g/kWh

               4.5.4.5.
                     CO2 heite mass WHSC katses diislirežiimis (x2)(8): … g/kWh

               4.5.4.6.
                     CO2 heite mass WHSC katses segakütuserežiimis (x1)(8): … g/kWh

               4.5.5.
                     Raskeveokite mootorite kütusekulu (ainult Euro VI)

               4.5.5.1.
                     Kütusekulu WHSC katses (x3): … g/kWh

               4.5.5.2.
                     Kütusekulu WHSC katses diislirežiimil (x2): … g/kWh

               4.5.5.3.
                     Kütusekulu WHSC katses segakütuserežiimis (x1): … g/kWh

               4.5.5.4.
                     Kütusekulu WHTC katses (8)(x3): … g/kWh

               4.5.5.5.
                     Kütusekulu WHTC katses diislirežiimis (8)(x2): … g/kWh

               4.5.5.6.
                     Kütusekulu WHTC katses segakütuserežiimis (8)(x1): … g/kWh

               4.5.6.
                     Sõiduk, milles on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi M1-kategooria sõidukite puhul määruse (EÜ) nr 443/2009
                  3
                artiklis 12 määratletud tähenduses ja N1-kategooria sõidukite puhul määruse (EL) nr 510/2011
                  4
                artiklis 12 määratletud tähenduses: jah/ei (1)

               4.5.6.1.
                     Kontrollsõiduki tüüp/variant/versioon rakendusmääruse (EL) nr 725/2011
                  5
                artiklis 5 osutatud M1-kategooria sõidukite puhul ja määruse (EL) nr 427/2014
                  6
                artiklis 5 osutatud N1-kategooria sõidukite puhul (vajaduse korral) …

               4.5.6.2.
                     Koostoime erinevate ökoinnovatsioonilahenduste vahel: jah/ei (1)

               4.5.6.3.
                     Ökoinnovatsiooni kasutamisega seotud heitkoguste andmed (tabelit korratakse iga katsetatud etalonkütuse kohta) (w1)

                        Ökoinnovatsiooni-tehnoloogiat heaks kiitev otsus (w2)

                        Ökoinnovatsiooni-tehnoloogia kood (w3)

                        1. Kontroll-sõiduki CO2 heide

                        (g/km)

                        2. Ökoinno-vatiivse sõiduki CO2 heide

                        (g/km)

                        3. Kontroll-sõiduki 1. tüüpi katsetsükli CO2 heide (w4)

                        4. Ökoinno-vatiivse sõiduki 1. tüüpi katsetsükli CO2 heide

                        (= 3.5.1.3)

                        5. Kasutuskoefitsient (UF), s.o tehnoloogia kasutamise ajaline osa tavapärastes töötingimustes

                        CO2 heite vähenemine

                        ((1–2)
                         – (3 – 4)) * 5

                        xxxx/201x

                        CO2 heite vähenemine kokku (g/km) (w5)

                        (w) Ökoinnovatsioonilahendused.

                        (w2) Ökoinnovatsioonilahendust heaks kiitva komisjoni otsuse number.

                        (w3) Määratud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonilahendus heaks kiidetakse.

                        (w4) Kui kokkuleppel tüübikinnitusasutusega kasutatakse 1. tüüpi katsetsükli asemel modelleerimist, tuleb siia kanda modelleerimisel saadud väärtus.

                        (w5) Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest johtuva CO2 heite vähenemise summa.

               4.6.
                     Tootja lubatud temperatuurid

               4.6.1.
                     Jahutussüsteem

               4.6.1.1.
                     Vedelikjahutus

               Suurim väljundtemperatuur: …… K

               4.6.1.2.
                     Õhkjahutus

               4.6.1.2.1.
                     Võrdluspunkt: …

               4.6.1.2.2.
                     Suurim temperatuur võrdluspunktis: …… K

               4.6.2.
                     Suurim temperatuur sisselaske vahejahuti väljundpunktis: …… K

               4.6.3.
                     Heitgaasi maksimumtemperatuur mõõdetuna väljalasketoru(de) punktis, mis asub väljalasketorustiku välisääriku(te) või turboülelaaduri juures: ……K

               4.6.4.
                     Kütuse temperatuur

               Miinimum: …… K – maksimum: ……K

               Diiselmootoritel sissepritsepumba sisselaskeava juures, gaaskütusega mootorite korral rõhuregulaatori lõppastmel

               4.6.5.
                     Määrdeõli temperatuur

               Miinimum: …. K – maksimum: ……K

               4.6.6.
                     Kütuse rõhk

               Miinimum: ……kPa – maksimum: ……kPa

               Ainult maagaasiga töötavatel mootoritel rõhuregulaatori lõppastmel.

               4.7.
                     Heitekatses mootori pöörlemissagedusel tarbitav võimsus

                        Seadmed

                        Tühi-käik

                        Vähim pöörlemis-sagedus

                        Suurim pöörlemis-sagedus

                        Pöörlemissagedus A (eelistatav pöörlemissagedus (2))

                        Pöörlemissagedus B (n95h)

                        Pa

                        Mootori tööks vajalikud lisa-seadmed (lahuta-takse mootori mõõdetud võimsusest) vastavalt

                        UNECE eeskirja nr 49 4. lisa 6. liitele

                        Mootori tööks vajalikud lisaseadmed (lahuta-takse mootori mõõdetud võimsusest).

                        Pb

                        Mitte-nõutavad lisaseadmed või tarvikud vastavalt

                        UNECE eeskirja nr 49 4. lisa 6. liitele

               4.8.
                     Määrdesüsteem

               4.8.1.
                     Süsteemi kirjeldus

               4.8.1.1.
                     Määrdemahuti asend: …

               4.8.1.2.
                     Toitesüsteem (pump / sissepritse sissevõtukohas / kütuse hulka segamine jne) (1)

               4.8.2.
                     Õlipump

               4.8.2.1.
                     Mark/margid: …

               4.8.2.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               4.8.3.
                     Kütuse hulka segamine

               4.8.3.1.
                     Seguvahekord: …

               4.8.4.
                     Õlijahuti: jah/ei (1)

               4.8.4.1.
                     Joonis(ed): … või

               4.8.4.1.1.
                     Mark/margid: …

               4.8.4.1.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               5.
                     JÕUÜLEKANNE (p)

               5.1.
                     Jõuülekande joonis: …

               5.2.
                     Tüüp (mehaaniline, hüdrauliline, elektriline jne): …

               5.2.1.
                     Elektriliste/elektrooniliste osade (olemasolu korral) lühikirjeldus: …

               5.3.
                     Mootori hooratta inertsimoment: …

               5.3.1.
                     Täiendav inertsimoment, kui käiku pole rakendatud: …

               5.4.
                     Sidur

               5.4.1.
                     Tüüp: …

               5.4.2.
                     Suurim pöördemomendi muutus: …

               5.5.
                     Käigukast

               5.5.1.
                     Tüüp (käsitsilülitusega / automaatne / sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukast) (1)

               5.5.2.
                     Asukoht mootori suhtes: …

               5.5.3.
                     Juhtimisviis: …

               5.6.
                     Ülekandearvud

                        Käik

                        Käigukasti jõuülekandearvud (mootori ja käigukasti väljundvõlli pöörete arvu suhe)

                        Peaülekanne/peaülekanded (käigukasti väljundvõlli ja juhitava ratta pöörete arvu suhe)

                        Summaarne ülekandearv

                        Maksimum sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukasti (*) korral

                        1

                        2

                        3

                        …

                        Miinimum sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukasti (*) korral

                        Tagasikäik

                        (*) CVT käigukast.

               5.7.
                     Sõiduki suurim valmistajakiirus (km/h) (q): …

               5.8.
                     Kiirusmõõdik

               5.8.1.
                     Käitusmehhanismi töömeetod ja kirjeldus: …

               5.8.2.
                     Mõõteriista konstant: …

               5.8.3.
                     Mõõtemehhanismi tolerants (vastavalt UNECE eeskirja nr 39 punktile 2.5.1): …

               5.8.4.
                     Summaarne ülekandearv (vastavalt UNECE eeskirja nr 39 punktile 2.2.2) või samaväärsed andmed: …

               5.8.5.
                     Kiirusmõõdiku skaala või muude vastavate näidikuvormide joonis: …

               5.9.
                     Sõidumeerik: jah/ei (1)

               5.9.1.
                     Tüübikinnitusmärk: …

               5.10.
                     Diferentsiaalilukk: jah/ei/valikuline (1)

               5.11.
                     Käiguvahetuse näidikud

               5.11.1.
                     Helimärguanne (jah/ei) (1) Kui jah, kirjeldage heli ja selle tugevust juhi kõrva juures detsibellides dB(A). (Helimärguanne on alati sisse ja välja lülitatav)

               5.11.2.
                     Komisjoni määruse (EL) nr 65/2012
                  7
                I lisa punktis 4.6 nõutud teave (tootja andmed)

               5.11.3.
                     Käiguvahetuse näidiku fotod ja/või joonised ning süsteemi osade ja toimimise lühikirjeldus:

               6.
                     TELJED

               6.1.
                     Iga telje kirjeldus: …

               6.2.
                     Mark: …

               6.3.
                     Tüüp: …

               6.4.
                     Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …

               6.5.
                     Koormatava(te) telje/telgede asend: …

               7.
                     VEDRUSTUS

               7.1.
                     Vedrustussüsteemi joonis: …

               7.2.
                     Iga telje, teljerühma või ratta vedrustuse tüüp ja konstruktsioon: …

               7.2.1.
                     Kõrgusseaded: jah/ei/valikuline (1)

               7.2.2.
                     Elektriliste/elektrooniliste osade (olemasolu korral) lühikirjeldus: …

               7.2.3.
                     Veotelje/-telgede õhkvedrustus: jah/ei (1)

               7.2.3.1.
                     Veotelje/-telgede õhkvedrustusega samaväärne vedrustus: jah/ei (1)

               7.2.3.2.
                     Vedrustatud massi võnkesagedus ja sumbuvus: …

               7.2.4.
                     Vabatelje/telgede õhkvedrustus: jah/ei (1)

               7.2.4.1.
                     Vabatelje/-telgede õhkvedrustusega samaväärne vedrustus: jah/ei (1)

               7.2.4.2.
                     Vedrustatud massi võnkesagedus ja sumbuvus: …

               7.3.
                     Vedrustuse vetruvosade karakteristikud (konstruktsioon, materjalide karakteristikud ja mõõtmed): …

               7.4.
                     Stabilisaatorid: jah/ei/valikuline (1)

               7.5.
                     Amortisaatorid: jah/ei/valikuline (1)

               7.6.
                     Rehvid ja veljed

               7.6.1.
                     Rehvi ja velje kombinatsioon(id)

               (a)märkida rehvimõõtme tähistus, kandevõime indeks, kiirusekategooria tähis, veeretakistus vastavalt standardile ISO 28580 (vajaduse korral) (r);

               (b)velgede puhul märkida pöia mõõde (mõõtmed) ja nihe (nihked)

               7.6.1.1.
                     Teljed

               7.6.1.1.1.
                     Telg 1: …

               7.6.1.1.2.
                     Telg 2: …

               jne

               7.6.1.2.
                     Varuratas, olemasolu korral: …

               7.6.2.
                     Veereraadiuste ülemine ja alumine piir

               7.6.2.1.
                     Telg 1: …

               7.6.2.2.
                     Telg 2: …

               7.6.2.3.
                     Telg 3: …

               7.6.2.4.
                     Telg 4: …

               jne

               7.6.3.
                     Sõiduki tootja soovitatav rehvirõhk (soovitatavad rehvirõhud): ……kPa

               7.6.4.
                     Keti/rehvi/velje kombinatsioon esi- ja/või tagateljele, mida tootja antud sõidukitüübile soovitab: …

               7.6.5.
                     Ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varuratta (kui see on olemas) lühikirjeldus: …

               8.
                     ROOLISEADE

               8.1.
                     Juhttelje/-telgede skemaatiline joonis koos rooligeomeetriaga: …

               8.2.
                     Ülekandemehhanism ja juhtimisseadis

               8.2.1.
                     Rooli ülekandemehhanismi tüüp (vajadusel täpsustada esi- ja tagasilla kohta): …

               8.2.2.
                     Ülekanne ratastele (kaasa arvatud muu kui mehaaniline ülekanne; vajaduse korral täpsustada esi- ja tagasilla kohta): …

               8.2.2.1.
                     Elektriliste/elektrooniliste osade (olemasolu korral) lühikirjeldus: …

               8.2.3.
                     Võimendamismeetod (olemasolu korral): …

               8.2.3.1.
                     Tööpõhimõte ja skeem, mark/margid ja tüüp/tüübid: …

               8.2.4.
                     Rooliseadme täielik skeem, millel on kujutatud erinevate rooliseadme toimimist mõjutavate seadmete paigutus sõidukil: …

               8.2.5.
                     Rooliseadme või -seadmete skemaatiline joonis (joonised): …

               8.2.6.
                     Rooliseadme reguleerimisvahemik (kui on) ja -meetod: …

               8.3.
                     Rataste suurim pöördenurk

               8.3.1.
                     Paremale: … kraadi; rooliratta pöörete arv (või samaväärsed andmed): …

               8.3.2.
                     Vasakule: … kraadi; rooliratta pöörete arv (või samaväärsed andmed): …

               9.
                     PIDURID

               (Esitada tuleb järgmised üksikasjalikud andmed, vajaduse korral ka identifitseerimisandmed)

               9.1.
                     Pidurite tüüp ja karakteristikud vastavalt UNECE eeskirja nr 13-H punktile 2.6 koos üksikasjalike andmetega ja joonistega trumlite või ketaste, voolikute margi ning trumli-/kettasõlmede ja/või hõõrdkatete margi ja tüübi, efektiivsete pidurduspindade, trumlite, klotside ja ketaste raadiuste, trumlite massi, reguleerimisseadmete, telje/telgede ja vedrustuse asjakohaste osade kohta: …

               9.2.
                     Talitlusskeem, UNECE eeskirja nr 13-H punktis 2.3 kirjeldatud piduriseadmete kirjeldus ja/või joonis koos üksikasjalike andmete ja joonistega käigukasti ja juhtseadiste kohta:

               9.2.1.
                     Sõidupidurisüsteem: …

               9.2.2.
                     Abipidurisüsteem: …

               9.2.3.
                     Seisupidurisüsteem: …

               9.2.4.
                     Mis tahes lisapidurisüsteem: …

               9.2.5.
                     Paigaltvõtu pidurisüsteem: …

               9.3.
                     Haagise pidurisüsteemide juhtseadis ja jõuülekanne haagise vedamiseks konstrueeritud sõidukite korral: …

               9.4.
                     Sõiduk on varustatud vajalike seadmetega elektriliste/pneumaatiliste/hüdrauliliste (1) sõidupiduritega haagise vedamiseks: jah/ei (1)

               9.5.
                     Mitteblokeeruv pidurisüsteem: jah/ei/valikuline (1)

               9.5.1.
                     Mitteblokeeruva pidurisüsteemiga sõidukite korral süsteemi toimimise kirjeldus (sh kõik elektroonilised osad), elektriskeemi plokkdiagramm, hüdro- või pneumoahela skeem: …

               9.6.
                     UNECE eeskirja nr 13-H 5. lisa kohased arvutused ja kõverad: …

               9.7.
                     Jõuallika kirjeldus ja/või joonised (ka elektrivõimendiga pidurisüsteemide korral): …

               9.7.1.
                     Suruõhkpidurisüsteemide korral töörõhk p2 rõhumahuti(te)s: …

               9.7.2.
                     Vaakumpidurisüsteemide korral algne energiatase mahuti(te)s: …

               9.8.
                     Pidurisüsteemi arvutus: rataste välisringjoonel avalduvate pidurdusjõudude koguväärtuse ja piduriseadme juhtseadisele rakendatava jõu suhte määramine: …

               9.9.
                     Pidurisüsteemi lühikirjeldus UNECE eeskirja nr 13 2. lisa punkti 12 kohaselt: …

               9.10.
                     I ja/või II või III tüübi katsetega seotud erandite taotlemisel märkida katseprotokolli number vastavalt UNECE eeskirja nr 13 11. lisa 2. liitele: …

               9.11.
                     Aeglusti(te) tüübi/tüüpide andmed: …

               10.
                     KERE

               10.1.
                     Kere tüüp, kasutades II lisa C osas sätestatud koode: …

               10.2.
                     Kasutatud materjalid ja ehitusmeetodid: …

               10.3.
                     Sõitjateuksed, sulgurid ja hinged:

               10.3.1.
                     Uste konfiguratsioon ja arv: …

               10.3.1.1.
                     Uste mõõtmed, avanemissuund ja suurim avanemisnurk: …

               10.3.2.
                     Sulgurite ja hingede joonised ning nende asukoht ustel: …

               10.3.3.
                     Sulgurite ja hingede tehniline kirjeldus: …

               10.3.4.
                     Üksikasjad (k.a mõõtmed) sissepääsude, astmete ja vajalike käepidemete kohta, kui need on olemas: …

               10.4.
                     Vaateväli

               10.4.1.
                     Peamiste võrdlusmärkide piisavalt detailsed andmed, mis võimaldavad neid hõlpsasti leida ja tõendada nende asukohti üksteise ja R-punkti suhtes: …

               10.4.2.
                     Joonis(ed) või foto(d), kus on näha eesmises 180o vaateväljas olevate osade asukohad: …

               10.5.
                     Tuuleklaas ja muud aknad

               10.5.1.
                     Tuuleklaas

               10.5.1.1.
                     Kasutatud materjalid: …

               10.5.1.2.
                     Paigaldusviis: …

               10.5.1.3.
                     Kaldenurk: …

               10.5.1.4.
                     Tüübikinnitusnumber/-numbrid: …

               10.5.1.5.
                     Tuuleklaasi lisaseadmed ja nende paigalduskoht ning kõigi asjaomaste elektriliste/elektrooniliste osade lühikirjeldus: …

               10.5.2.
                     Muud aknad

               10.5.2.1.
                     Kasutatud materjalid: …

               10.5.2.2.
                     Tüübikinnitusnumber/-numbrid: …

               10.5.2.3.
                     Aknatõstuki elektriliste/elektrooniliste osade (olemasolu korral) lühikirjeldus: …

               10.5.3.
                     Avanev katuseaken

               10.5.3.1.
                     Kasutatud materjalid: …

               10.5.3.2.
                     Tüübikinnitusnumber/-numbrid: …

               10.5.4.
                     Muud klaaspaneelid

               10.5.4.1.
                     Kasutatud materjalid: …

               10.5.4.2.
                     Tüübikinnitusnumber/-numbrid: …

               10.6.
                     Klaasipuhasti(d)

               10.6.1.
                     Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sealhulgas fotod või joonised): …

               10.7.
                     Klaasipesur

               10.7.1.
                     Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sh fotod või joonised) või tüübikinnitusnumber, kui on saanud tüübikinnituse eraldi seadmena: …

               10.8.
                     Jää ja kondensatsioonivee eemaldamise seadmed

               10.8.1.
                     Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sealhulgas fotod või joonised): …

               10.8.2.
                     Suurim elektrienergia kulu: … kW

               10.9.
                     Kaudse nähtavuse seadmed

               10.9.1.
                     Tahavaatepeeglid (iga peegli kohta):

               10.9.1.1.
                     Mark: …

               10.9.1.2.
                     Tüübikinnitusmärk: …

               10.9.1.3.
                     Variant: …

               10.9.1.4.
                     Joonis(ed) peegli kindlaksmääramiseks, millelt selgub peegli paigutus sõiduki kere suhtes: …

               10.9.1.5.
                     Kinnitusviis, sh sõiduki osa, mille külge see on kinnitatud: …

               10.9.1.6.
                     Lisavarustus, mis võib mõjutada tahapoole suunatud vaatevälja: …

               10.9.1.7.
                     Reguleerimissüsteemi elektrooniliste osade (olemasolu korral) lühikirjeldus: …

               10.9.2.
                     Muud kaudse nähtavuse seadmed peale peeglite: …

               10.9.2.1.
                     Tüüp ja omadused (näiteks seadme täielik kirjeldus): …

               10.9.2.1.1.
                     Kaamerast ja monitorist koosneva seadme korral avastamiskaugus (mm), kontrastsus, heledusvahemik, pimestuse korrektsioon, ekraani omadused (mustvalge/värviline), kujutise kordumissagedus, monitori heleduse ulatus: …

               10.9.2.1.2.
                     Piisavalt üksikasjalikud joonised kogu seadme identifitseerimiseks, sh paigaldusjuhised: joonistel tuleb märkida ELi tüübikinnitusmärgi asukoht.

               10.10.
                     Sisustuselemendid

               10.10.1.
                     Sõidukisisene kaitse sõidukis viibijatele

               10.10.1.1.
                     Skemaatiline joonis või fotod, millele on märgitud juurdelisatud lõigete või vaadete asukohad: …

               10.10.1.2.
                     Foto või joonis, millel on kujutatud võrdlustsooni, mis hõlmab nõukogu UNECE eeskirja nr 21 punktis 2.3.1. osutatud vabastatud piirkonda: …

               10.10.1.3.
                     Sisustuse fotod, joonised ja/või laotusjoonised, millel märgitud sõitjateruumi osad ja kasutatud materjalid (välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid), juhtseadiste paigutus, katus ja lükandkatus, seljatugi, istmed ja istmete tagumised osad: …

               10.10.2.
                     Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute paigutus ning tähised

               10.10.2.1.
                     Tähiste ja juhtseadiste, märgutulede ja näidikute paigutuse fotod ja/või joonised: …

               10.10.2.2.
                     Fotod ja/või joonised juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistusest ning sõidukiosadest, mida on nimetatud UNECE eeskirja nr 121 tabelis 1: …

               10.10.2.3.
                     Koondtabel

               Sõiduk on vastavalt UNECE eeskirja nr 121 tabelile 1 varustatud järgmiste juhtseadiste, näidikute ja märgutuledega.

               Juhtseadised, märgutuled ja näidikud, mis kuuluvad tähistamisele, juhul kui need on paigaldatud, ning selleks kasutatavad tähised

                        Tähis nr

                        Seade

                        Juhtseadis/ näidik on olemas (*)

                        Tähistatud tähisega (*)

                        kus: (**)

                        Märgutuli on olemas (*)

                        Tähistatud tähisega (*)

                        kus: (**)

                        1

                        Tulede pealüliti

                        2

                        Lähituled

                        3

                        Kaugtuled

                        4

                        Gabariidi-tuled

                        5

                        Eesmised udutuled

                        6

                        Tagumine udutuli

                        7

                        Tulede kõrguse regulaator

                        8

                        Seisutuled

                        9

                        Suunatuled

                        10

                        Ohutuled

                        11

                        Klaasi-puhasti

                        12

                        Klaasipesur

                        13

                        Klaasi-puhasti ja -pesur

                        14

                        Laterna-pesur

                        15

                        Esiklaasilt niiskuse ja jäite eemalda-mise seadmed

                        16

                        Tagaklaasilt niiskuse ja jäite eemalda-mise seadmed

                        17

                        Ventilaator

                        18

                        Diisel-mootori eelsoojen-dusseade

                        19

                        Õhuklapp

                        20

                        Piduririke

                        21

                        Kütusetase

                        22

                        Aku laadimistase

                        23

                        Mootori jahutus-vedeliku temperatuur

                        (*)
                              x = jah

                           — = puudub või ei esine eraldi seadmena

                           o = valikuline.

                        (**)
                              d = asub otse juhtimisseadisel, näidikul või märgutulel

                           c = asub vahetus läheduses.

               Juhtseadised, märgutuled ja näidikud, mida võib soovi korral tähistada, juhul kui need on paigaldatud, ning selleks kasutatavad tähised

                        Tähis nr

                        Seade

                        Juhtseadis/ näidik on olemas (*)

                        Tähistatud tähisega (*)

                        kus: (**)

                        Märgutuli on olemas (*)

                        Tähistatud tähisega (*)

                        kus: (**)

                        1

                        Seisupidur

                        2

                        Tagaklaasi-puhasti

                        3

                        Tagaklaasi-pesur

                        4

                        Tagaklaasi-puhasti ja -pesur

                        5

                        Esiklaasi-puhasti pausidega töörežiim

                        6

                        Helisignaal-seade (signaal-pasun)

                        7

                        Mootori-ruumi kaas

                        8

                        Pagasiruumi kaas

                        9

                        Turvavöö

                        10

                        Mootori õlirõhk

                        11

                        Pliivaba bensiin

                        …

                        …

                        …

                        (*)
                              x = jah

                           — = puudub või ei esine eraldi seadmena

                           o = valikuline.

                        (**)
                              d = asub otse juhtimisseadisel, näidikul või märgutulel

                           c = asub vahetus läheduses.

               10.10.3.
                     Istmed

               10.10.3.1.
                     Istekohtade arv (s): …

               10.10.3.1.1.
                     Asukoht ja paigutus: …

               10.10.3.2.
                     Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: …

               10.10.3.3.
                     Mass: …

               10.10.3.4.
                     Tehniline iseloomustus: osa tüübikinnituseta istmete korral kirjeldus ja joonised

               10.10.3.4.1.
                     Istmed ja nende kinnituspunktid: …

               10.10.3.4.2.
                     Reguleerimissüsteem: …

               10.10.3.4.3.
                     Nihutus- ja lukustussüsteemid: …

               10.10.3.4.4.
                     Turvavöö kinnituspunktid (kui need on istme küljes): …

               10.10.3.4.5.
                     Kinnituspunktidena kasutatavad sõidukiosad: …

               10.10.3.5.
                     R-punkti (t) koordinaadid või joonis

               10.10.3.5.1.
                     Juhiiste: …

               10.10.3.5.2.
                     Kõik muud istmed: …

               10.10.3.6.
                     Torso ettenähtud kaldenurk

               10.10.3.6.1.
                     Juhiiste: …

               10.10.3.6.2.
                     Kõik muud istmed: …

               10.10.3.7.
                     Istme reguleerimisulatus

               10.10.3.7.1.
                     Juhiiste: …

               10.10.3.7.2.
                     Kõik muud istmed: …

               10.10.4.
                     Peatoed

               10.10.4.1.
                     Peatugede tüüp/tüübid: istmega kokku ehitatud / eemaldatav / eraldi (1)

               10.10.4.2.
                     Tüübikinnitusnumber/-numbrid, olemasolu korral: …

               10.10.4.3.
                     Veel tüübikinnituseta peatugede korral

               10.10.4.3.1.
                     Peatoe üksikasjalik kirjeldus, milles on eelkõige määratletud kasutatud polstrimaterjali või -materjalide tüüp, ja vajadusel istmetüübi, millele soovitakse saada tüübikinnitust, tugede ja kinnitusdetailide asukoht ning tehnilised andmed: …

               10.10.4.3.2.
                     „Eraldi” peatoe korral

               10.10.4.3.2.1.
                     sõiduki konstruktsiooni selle piirkonna üksikasjalik kirjeldus, kuhu peatugi on ette nähtud kinnitada: …

               10.10.4.3.2.2.
                     Sõidukikere ja peatoe iseloomulike osade mõõtjoonised: …

               10.10.5.
                     Sõitjateruumi küttesüsteemid

               10.10.5.1.
                     Sõidukitüübi lühikirjeldus olenevalt selle küttesüsteemist, kui küttesüsteemis kasutatakse mootori jahutusvedelikult saadavat soojust: …

               10.10.5.2.
                     Sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus olenevalt selle küttesüsteemist, kui soojusallikana kasutatakse mootori jahutusõhku või heitgaase, sh:

               10.10.5.2.1.
                     küttesüsteemi ülevaatejoonis, millelt nähtub selle asukoht sõidukis: …

               10.10.5.2.2.
                     küttesüsteemi soojusvaheti ülevaatejoonis, kui kütmisel kasutatakse soojusallikana heitgaasi, või detailide skeem, milles soojusvahetus toimub (küttesüsteemide korral, mis kasutavad mootori jahutusõhku): …

               10.10.5.2.3.
                     soojusvaheti või detailide, milles soojusvahetus toimub, lõikejoonis, millel on näidatud seinapaksused, kasutatud materjalid ja pinnaomadused: …

               10.10.5.2.4.
                     Küttesüsteemi muude oluliste osade, näiteks kütteventilaatori kohta tuleb esitada andmed konstruktsiooni kohta ja tehnilised andmed: …

               10.10.5.3.
                     Sõidukitüübi põletuskütteseadmega ja automaatjuhtimisega seotud lühikirjeldus: …

               10.10.5.3.1.
                     Ülevaatejoonis põletuskütteseadmest, õhu sisselaskesüsteemist, väljalaskesüsteemist, kütusepaagist, kütuse varustussüsteemist (sh klappidest) ja elektriühendustest, millelt on näha nende asukohad sõidukis.

               10.10.5.4.
                     Suurim elektrienergia kulu: …… kW

               10.10.6.
                     Osad, mis mõjutavad rooliseadme käitumist kokkupõrke korral

               10.10.6.1.
                     Sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus koos foto(de) ja/või joonis(t)ega seoses roolirattast eespool oleva sõidukiosa konstruktsiooni, mõõtmete, kontuuride ja kasutatud materjalidega, kaasa arvatud osad, mis on ette nähtud energia neeldumise parandamiseks rooliratast tabava kokkupõrke korral: …

               10.10.6.2.
                     Foto(d) ja/või joonis(ed) punktis 10.10.6.1 kirjeldamata sõidukiosadest, mis on tootja andmetel ja tehnilise talitusega kooskõlastatult määratletud osadena, mis mõjutavad roolisüsteemi käitumist kokkupõrke korral: …

               10.10.7.
                     Teatavate mootorsõidukikategooriate sisekujunduses kasutatavate materjalide põlemisomadused

               10.10.7.1.
                     Laekatendiks kasutatav(ad) materjal(id)

               10.10.7.1.1.
                     Osa tüübikinnitusnumber (-numbrid) (olemasolu korral): …

               10.10.7.1.2.
                     Tüübikinnituseta materjalide kohta:

               10.10.7.1.2.1.
                     Põhimaterjal(id)/tähistus: ……/……

               10.10.7.1.2.2.
                     Komposiitmaterjal/ühtse koostisega (1) materjal, kihtide arv (1): …

               10.10.7.1.2.3.
                     Katte liik (1): …

               10.10.7.1.2.4.
                     Suurim/vähim paksus: ……/…… mm

               10.10.7.2.
                     Taga- ja külgseintes kasutatav(ad) materjal(id)

               10.10.7.2.1.
                     Osa tüübikinnitusnumber (-numbrid) (olemasolu korral): …

               10.10.7.2.2.
                     Tüübikinnituseta materjalide kohta

               10.10.7.2.2.1.
                     Põhimaterjal(id)/tähistus: ……/……

               10.10.7.2.2.2.
                     Komposiitmaterjal/ühtse koostisega (1) materjal, kihtide arv (1): …

               10.10.7.2.2.3.
                     Katte liik (1): …

               10.10.7.2.2.4.
                     Suurim/vähim paksus: ……/…… mm

               10.10.7.3.
                     Põrandas kasutatav(ad) materjal(id)

               10.10.7.3.1.
                     Osa tüübikinnitusnumber (-numbrid) (olemasolu korral): …

               10.10.7.3.2.
                     Tüübikinnituseta materjalide kohta

               10.10.7.3.2.1.
                     Põhimaterjal(id)/tähistus: ……/……

               10.10.7.3.2.2.
                     Komposiitmaterjal/ühtse koostisega (1) materjal, kihtide arv (1): …

               10.10.7.3.2.3.
                     Katte liik (1): …

               10.10.7.3.2.4.
                     Suurim/vähim paksus: ……/…… mm

               10.10.7.4.
                     Istmete polsterdamiseks kasutatav(ad) materjal(id)

               10.10.7.4.1.
                     Osa tüübikinnitusnumber (-numbrid) (olemasolu korral): …

               10.10.7.4.2.
                     Tüübikinnituseta materjalide kohta

               10.10.7.4.2.1.
                     Põhimaterjal(id)/tähistus: ……/……

               10.10.7.4.2.2.
                     Komposiitmaterjal/ühtse koostisega (1) materjal, kihtide arv (1): …

               10.10.7.4.2.3.
                     Katte liik (1): …

               10.10.7.4.2.4.
                     Suurim/vähim paksus: ……/…… mm

               10.10.7.5.
                     Kütte- ja ventilatsioonitorudes kasutatav(ad) materjal(id)

               10.10.7.5.1.
                     Osa tüübikinnitusnumber (-numbrid) (olemasolu korral): …

               10.10.7.5.2.
                     Tüübikinnituseta materjalide kohta

               10.10.7.5.2.1.
                     Põhimaterjal(id)/tähistus: ……/.…..

               10.10.7.5.2.2.
                     Komposiitmaterjal/ühtse koostisega (1) materjal, kihtide arv (1): …

               10.10.7.5.2.3.
                     Katte liik (1): …

               10.10.7.5.2.4.
                     Suurim/vähim paksus: ……/…….mm

               10.10.7.6.
                     Pakiraamideks kasutatav(ad) materjal(id)

               10.10.7.6.1.
                     Osa tüübikinnitusnumber (-numbrid) (olemasolu korral): …

               10.10.7.6.2.
                     Tüübikinnituseta materjalide kohta

               10.10.7.6.2.1.
                     Põhimaterjal(id)/tähistus: ……/……

               10.10.7.6.2.2.
                     Komposiitmaterjal/ühtse koostisega (1) materjal, kihtide arv (1): …

               10.10.7.6.2.3.
                     Katte liik (1): …

               10.10.7.6.2.4.
                     Suurim/vähim paksus: ……/…… mm

               10.10.7.7.
                     Muuks otstarbeks kasutatav(ad) materjal(id)

               10.10.7.7.1.
                     Sihtotstarve: …

               10.10.7.7.2.
                     Osa tüübikinnitusnumber (-numbrid) (olemasolu korral): …

               10.10.7.7.3.
                     Tüübikinnituseta materjalide kohta

               10.10.7.7.3.1.
                     Põhimaterjal(id)/tähistus: ……/……

               10.10.7.7.3.2.
                     Komposiitmaterjal/ühtse koostisega (1) materjal, kihtide arv (1): …

               10.10.7.7.3.3.
                     Katte liik (1): …

               10.10.7.7.3.4.
                     Suurim/vähim paksus: ……/…. mm

               10.10.7.8.
                     Tervikseadisena tüübikinnituse saanud osad (istmed, vaheseinad, pakiraamid jms)

               10.10.7.8.1.
                     Sõiduki osa tüübikinnitusnumber/numbrid: …

               10.10.7.8.2.
                     Tervikseadme kohta: iste, vahesein, pakiraamid jne (1)

               10.10.8.
                     Kliimaseadmes külmutusagensina kasutatav gaas: …

               10.10.8.1.
                     Kliimaseade näeb ette fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamist, mille globaalse soojenemise potentsiaal on üle 150: jah/ei (1)

               10.10.8.2.
                     Kui jah, täitke järgmised punktid

               10.10.8.2.1.
                     Kliimaseadme joonis ja lühikirjeldus, sealhulgas lekkivosade kohta osa number ja materjal;

               10.10.8.2.2.
                     Kliimaseadme leke

               10.10.8.2.4.
                     Süsteemi osade number ja materjal ning andmed katse kohta (nt katsearuande nr, tüübikinnituse nr jne): …

               10.10.8.3.
                     Kogu kliimaseadme leke grammides aasta kohta: …

               10.11.
                     Väljaulatuvad osad

               10.11.1.
                     Üldine skeem (joonis või fotod), millele on märgitud lisatud lõigete ja vaadete asukohad:

               10.11.2.
                     Niivõrd kui see on asjakohane, näiteks selliste osade joonised ja/või fotod nagu ukse- ja aknapostid, tuulutusvõred, radiaatorivõre, klaasipuhastid, vihmaveerennid, käepidemed, juhtsiinid, klapid, uksehinged ja -lukud, haagid, aasad, profiilsed viimistluselemendid, märgid, embleemid, taskud ja muud välispinnast väljaulatuvad osad (nt valgustusseadmed), mida võib pidada potentsiaalselt ohtlikuks. Kui ülalloetletud osad ei ole potentsiaalselt ohtlikud, võib nende dokumenteerimisel kasutada fotosid, millele on vajadusel lisatud mõõtmed ja/või tekst:

               10.11.3.
                     Välispinna osade joonised UNECE eeskirja nr 17 punkti 6.9.1 kohaselt: …

               10.11.4.
                     Kaitseraudade joonis: …

               10.11.5.
                     Põrandatasandi joonis: …

               10.12.
                     Turvavööd ja/või muud turvasüsteemid

               10.12.1.
                     Turvavööde ja -süsteemide ning istmete, mille juurde need kuuluvad, arv ja asukoht:

                        (L = vasakpoolne iste, R = parempoolne iste, C = keskmine iste)

                        Täielik ELi tüübikinnitusmärk

                        Variant (vajaduse korral)

                        Turvavöö kõrguse regulaator (jah/ei/valikuline)

                        L

                        C

                        R

                        L

                        C

                        R

                        (*)
                              Tabelit võib vajaduse korral pikendada, kui sõidukis on rohkem kui kaks istmerida või rohkem kui kolm istet ühes istmereas.

               10.12.2.
                     Täiendavate turvasüsteemide laad ja paigutus (jah/ei/valikuline):

                        (L = vasakpoolne iste, R = parempoolne iste, C = keskmine iste)

                        Esiturvapadi

                        Külgturvapadi

                        Turvavööpinguti

                        L

                        C

                        R

                        L

                        C

                        R

                        (*)
                              Tabelit võib vajaduse korral pikendada, kui sõidukis on rohkem kui kaks istmerida või rohkem kui kolm istet ühes istmereas.

               10.12.3.
                     Turvavööde kinnituspunktide arv ja asukoht ning tõend vastavuse kohta UNECE eeskirjale nr 14 (st tüübikinnitusnumber või katsearuanne): …

               10.12.4.
                     Elektriliste/elektrooniliste osade (olemasolu korral) lühikirjeldus: …

               10.13.
                     Turvavööde kinnituspunktid

               10.13.1.
                     Kere fotod ja/või joonised, millele on märgitud tegelike ja efektiivsete kinnituspunktide asukohad ja mõõtmed koos R-punktidega: …

               10.13.2.
                     Joonised turvavööde kinnituspunktidest ja sõiduki keredetailidest, millele need on kinnitatud (märkida ka materjal): …

               10.13.3.
                     Turvavööde tüübid (u), mida on lubatud kinnitada kinnituspunktidesse, mis on sõidukil olemas:

                        Kinnituspunkti asukoht

                        Sõiduki kerel

                        Istme konstruktsioonil

                        Esimene istmerida

                        Alumised kinnitus-punktid

                        Ülemised kinnitus-punktid

                        Alumised kinnitus-punktid

                        Ülemised kinnitus-punktid

                        Alumised kinnitus-punktid

                        Ülemised kinnitus-punktid

                        Teine istmerida (*)

                        Alumised kinnitus-punktid

                        Ülemised kinnitus-punktid

                        Alumised kinnitus-punktid

                        Ülemised kinnitus-punktid

                        Alumised kinnitus-punktid

                        Ülemised kinnitus-punktid

                        (*)
                              Tabelit võib vajaduse korral pikendada, kui sõidukis on rohkem kui kaks istmerida või rohkem kui kolm istet ühes istmereas.

               10.13.4.
                     Sellise turvavöötüübi kirjeldus, mille kinnituspunkt paikneb istme seljatoes või selles on energiahajutusseadis: …

               10.14.
                     Tagumise registreerimismärgi kinnituskoht (vajadusel märgitakse piirkond ja lisatakse joonised)

               10.14.1.
                     Kõrgus teepinnast, ülemine serv: …

               10.14.2.
                     Kõrgus teepinnast, alumine serv: …

               10.14.3.
                     Keskjoone kaugus sõiduki keskpikitasandist: …

               10.14.4.
                     Kaugus sõiduki vasakust äärmisest külgtasapinnast: …

               10.14.5.
                     Mõõtmed (pikkus × laius): …

               10.14.6.
                     Tasandi kalle vertikaali suhtes: …

               10.14.7.
                     Nähtavusnurk horisontaaltasandil: …

               10.15.
                     Tagumine allasõidutõke

               10.15.0.
                     Olemasolu: jah/ei/mittekomplektne (1)

               10.15.1.
                     Tagumise allasõidutõkke jaoks oluliste sõidukiosade joonis, st sõiduki ja/või šassii joonis koos kõige laiema tagatelje asendi ja paigaldusviisiga, tagumise allasõidutõkke paigaldusviisi ja/või kinnituse joonis. Kui allasõidutõke ei ole eraldi seadis, peab joonisel olema selgelt näidatud, et ettenähtud mõõtmetest on kinni peetud: …

               10.15.2.
                     Eriseadise korral tagumise allasõidutõkke täielik kirjeldus ja/või joonis (koos paigaldus- ja kinnitusdetailidega) või, kui sellele on antud tüübikinnitus eraldi seadmena, siis tüübikinnitusnumber: …

               10.16.
                     Porikaitsmed

               10.16.1.
                     Sõiduki lühikirjeldus seoses ratta porikaitsmetega: …

               10.16.2.
                     Üksikasjalikud joonised ratta porikaitsmete ja nende asukoha kohta sõidukil, näidates ära komisjoni määruse (EL) nr 1009/2010
                  8
                II lisa joonisel 1 esitatud mõõtmed ja võttes arvesse rehviga velje äärmisi elemente: …

               10.17.
                     Andmesildid

               10.17.1.
                     Andmesiltide ja pealdiste ning sõiduki tehasetähise asukoha fotod ja/või joonised: …

               10.17.2.
                     Andmesiltide ja pealdiste fotod ja/või joonised (täielik näidis koos mõõtmetega): …

               10.17.3.
                     Sõiduki tehasetähise fotod ja/või joonised (täielik näidis koos mõõtmetega): …

               10.17.4.
                     Tootja kinnitus komisjoni määruse (EL) nr 19/2011
                  9
                I lisa B osa punktis 2 sätestatud nõuete täitmise kohta

               10.17.4.1.
                     Selgitada tuleb märkide tähendust sõidukit kirjeldavas tehasetähise osas, millele on osutatud komisjoni määruse (EL) nr 19/2011 I lisa B osa punkti 2.1 alapunktis b, ja vajaduse korral tehasetähise sõiduki valmimisnumbri osas, millele on osutatud komisjoni määruse (EL) nr 19/2011 I lisa B osa punkti 2.1 alapunktis c ning mida kasutatakse ISO standardi 3779-2009 punkti 5.3 nõuete järgimiseks: …

               10.17.4.2.
                     Kui ISO standardi 3779-2009 punkti 5.4 nõuetele vastavuse saavutamiseks kasutatakse tehasetähise sõidukit kirjeldava osa märke, tuleb need märgid esitada: …

               10.18.
                     Raadiohäired / elektromagnetiline ühilduvus

               10.18.1.
                     Mootoriruumi ja sellele lähima sõitjateruumi osa moodustava kereosa kuju ja koostismaterjalide kirjeldus ja joonised/fotod: …

               10.18.2.
                     Joonised või fotod mootoriruumis asuvate metallosade (nt kütteseadmed, varuratas, õhufilter, roolimehhanism jne) paiknemise kohta : …

               10.18.3.
                     Raadiohäirete kontrollseadmete tabel ja joonis: …

               10.18.4.
                     Üksikasjalikud andmed alalisvoolutakistuse nimiväärtuse kohta ja resistiivsete süütejuhtmete korral nende nimitakistus meetri kohta: …

               10.19.
                     Külgmine kaitseseadis

               10.19.0.
                     Olemasolu: jah/ei/mittekomplektne (1)

               10.19.1.
                     Külgkaitse seisukohast oluliste sõidukiosade joonis, st masina ja/või raami joonis, kus on näha telje/telgede asend ja paigaldus, ning külgmise kaitseseadise / külgmiste kaitseseadiste paigaldusalus(t)e ja/või kinnitusdetailide joonis. Kui küljelt allasõidu tõkestamiseks ei kasutata eraldi seadist/seadiseid, siis peab joonisel olema selgelt näidatud, et ettenähtud mõõtmetest on kinni peetud: …

               10.19.2.
                     Külgmise kaitseseadise / külgmiste kaitseseadiste korral selle/nende täielik kirjeldus ja/või joonis (koos paigaldusalus(t)e ja kinnitusdetailidega) või selle/nende kui osis(t)e tüübikinnitusnumber/-numbrid: …

               10.20.
                     Porikaitsesüsteem

               10.20.0.
                     Olemasolu: jah/ei/mittekomplektne (1)

               10.20.1.
                     Sõiduki lühikirjeldus seoses porikaitsesüsteemi ja selle osadega: …

               10.20.2.
                     Üksikasjalikud joonised porikaitsesüsteemi ja selle asukoha kohta sõidukil, kusjuures näidatakse määruse (EL) nr 109/2011
                  10
                VI lisa joonistel esitatud mõõtmed, arvestades rehviga velje äärmisi elemente: …

               10.20.3.
                     Pritsmekaitseseadis(t)e tüübikinnitusnumber/-numbrid, kui on teada: …

               10.21.
                     Löögikindlus külgkokkupõrkel:

               10.21.1.
                     Sõiduki üksikasjalik kirjeldus, k.a fotod ja/või joonised sõiduki kere, mõõtmete, kontuuride, kasutatud materjalide ning sõitjateruumi külgseinte kohta (väljast ja seest), vajadusel koos turvasüsteemi spetsiifiliste detailidega: …

               10.22.
                     Eesmine allasõidutõke

               10.22.0.
                     Olemasolu: jah/ei/mittekomplektne (1)

               10.22.1.
                     Eesmise allasõidutõkke suhtes oluliste sõidukiosade joonis, s.o sõiduki ja/või šassii joonis koos eesmise allasõidutõkke asendi ning paigaldusviisi ja/või kinnitusega. Kui allasõidutõke ei ole eraldi seade, peab joonisel olema selgelt näidatud, et nõutavatest mõõtmetest on kinni peetud: …

               10.22.2.
                     Eraldi seadise korral eesmise allasõidutõkke täielik kirjeldus ja/või joonis (koos paigalduse ja kinnitusega) või, kui sellele on antud tüübikinnitus eraldi seadmestikuna, siis tüübikinnituse number: …

               10.23.
                     Jalakäijate kaitse

               10.23.1.
                     Sõiduki üksikasjalik kirjeldus, k.a fotod ja/või joonised sõiduki kere, mõõtmete, kontuuride, sõiduki esiosas kasutatud materjalide (väljast ja seest) kohta, k.a iga paigaldatud aktiivse turvasüsteemi üksikasjad.

               10.24.
                     Esikaitsesüsteemid

               10.24.1.
                     Üldine asetus (joonised või fotod), mis näitab esikaitsesüsteemide asukohta ja kinnitust:

               10.24.2.
                     Vajaduse korral tuulutusvõrede, radiaatorivõre, profiilsete viimistluselementide, märkide, embleemide, taskute ja muude välispinnast välja ulatuvate osade või potentsiaalselt ohtlikeks peetavate välispinna osade (nt valgustusseadmed) joonised ja/või fotod. Kui ülalloetletud osad ei ole potentsiaalselt ohtlikud, võib nende dokumenteerimisel kasutada fotosid, millele on vajaduse korral lisatud andmed mõõtmete kohta ja/või tekst:

               10.24.3.
                     Täielikud andmed vajalike kinnitusdetailide kohta ja põhjalikud paigaldusjuhised, sealhulgas vajalikud pingutusmomendid:

               10.24.4.
                     Kaitseraudade joonis:

               10.24.5.
                     Sõiduki esiosa põrandajoone joonis:

               11.
                     VALGUSTUS- JA VALGUSSIGNAALSEADMED

               11.1.
                     Tabel kõigi seadmete kohta: arv, mark, mudel, tüübikinnitusmärk, kaugtule suurim valgustugevus, värvus, märgutuli: …

               11.2.
                     Valgustus- ja valgussignaalseadmete asendijoonis: …

               11.3.
                     Iga UNECE eeskirjas nr 48 määratletud laterna ja helkuri kohta esitatakse järgmised andmed (teksti ja/või diagrammina)

               11.3.1.
                     Joonis, millelt on näha valgustuspinna suurus: …

               11.3.2.
                     Nähtava pinna määramiseks kasutav meetod vastavalt UNECE eeskirja nr 48 punktile 2.10: …

               11.3.3.
                     Nulltelg ja nullkese: …

               11.3.4.
                     Peitlaternate tööpõhimõte: …

               11.3.5.
                     Paigaldamise ja ühendamise erinõuded: …

               11.4.
                     Lähitulelaternad: tavaasend vastavalt UNECE eeskirja nr 48 punktile 6.2.6.1

               11.4.1.
                     Esmase reguleerimise väärtus: …

               11.4.2.
                     Näidiku asukoht: …

                        11.4.3.

                        Tulede kõrguse regulaatori kirjeldus/joonis (1) ja tüüp (nt automaatne, käsitsi astmeliselt reguleeritav, käsitsi sujuvalt reguleeritav):

                        11.4.4.

                        Juhtseadis:

                        11.4.5.

                        Võrdlusmärgid:

                        11.4.6.

                        Koormusastmeid tähistavad märgid:

               11.5.
                     Muude elektriliste/elektrooniliste osade kui laternate (olemasolu korral) lühikirjeldus: …

               12.
                     VEDUKI JA HAAGISE VÕI VEDUKI JA POOLHAAGISE ÜHENDUSVIISID

               12.1.
                     Paigaldatud või paigaldatava(te) haakeseadis(t)e klass ja tüüp: …

               12.2.
                     Paigaldatud haakeseadis(t)e karakteristikud D, U, S ja V või paigaldatava(te) haakeseadis(t)e karakteristikute D, U, S ja V miinimumväärtused: … daN

               12.3.
                     Juhend haakeseadise paigaldamiseks sõidukile ja autol asuvate tootja poolt ette nähtud kinnituskohtade fotod või joonised; lisateave, kui haakeseadisetüüpide kasutamine on piiratud teatavate sõidukitüübi variantide või versioonidega: …

               12.4.
                     Teave spetsiaalsete pukseerimiskonksude või kinnitusplaatide kinnituse kohta: …

               12.5.
                     Tüübikinnitusnumber/-numbrid: …

               13.
                     MUUD SÄTTED

               13.1.
                     Helisignaalseade (-seadmed)

               13.1.1.
                     Seadme(te) asukoht, kinnitusviis, paigutus ja asend koos mõõtmetega: …

               13.1.2.
                     Seadme(te) arv: …

               13.1.3.
                     Tüübikinnitusnumber/-numbrid: …

               13.1.4.
                     Elektriline/pneumaatiline (1) lülitusskeem: …

               13.1.5.
                     Nimipinge või -rõhk: …

               13.1.6.
                     Montaažiseadme joonis: …

               13.2.
                     Sõiduki omavolilist kasutamist takistavad seadmed

               13.2.1.
                     Kaitseseade

               13.2.1.1.
                     Sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus, pidades silmas selle juhtimisseadme või seadmestiku paigutust ja väliskuju, mille toimimist kaitseseade mõjutab: …

               13.2.1.2.
                     Kaitseseadme ja selle sõidukile paigaldamise viisi joonised: …

               13.2.1.3.
                     Seadme tehniline kirjeldus: …

               13.2.1.4.
                     Üksikasjad kasutatud lukukombinatsioonide kohta: …

               13.2.1.5.
                     Sõiduki kasutustõkis

               13.2.1.5.1.
                     Tüübikinnitusnumber, olemasolu korral: …

               13.2.1.5.2.
                     Kasutustõkised, millel ei ole veel tüübikinnitust

               13.2.1.5.2.1.
                     Sõiduki kasutustõkise ning ettekavatsematu käivitamise vastu võetavate meetmete üksikasjalik tehniline kirjeldus: …

               13.2.1.5.2.2.
                     Süsteem(id), mille toimimist sõiduki kasutustõkis mõjutab: …

               13.2.1.5.2.3.
                     Tegelike vahetatavate koodide arv, kui neid kasutatakse: …

               13.2.2.
                     Alarmsüsteem (olemasolu korral)

               13.2.2.1.
                     Tüübikinnitusnumber, olemasolu korral: …

               13.2.2.2.
                     Alarmsüsteemid, millel ei ole veel tüübikinnitust

               13.2.2.2.1.
                     Alarmsüsteemi ja paigaldatud alarmsüsteemiga seotud sõidukiosade üksikasjalik kirjeldus: …

               13.2.2.2.2.
                     Alarmsüsteemi põhiosade loetelu: …

               13.2.3.
                     Elektriliste/elektrooniliste osade (olemasolu korral) lühikirjeldus: …

               13.3.
                     Pukseerimisseadis/-seadised

               13.3.1.
                     Ees: Konks/aas/muu (1)

               13.3.2.
                     Taga: Konks/aas/muu/puudub (1)

               13.3.3.
                     Joonis või foto sõiduki kere/šassii osast, millel kujutatakse pukseerimisseadme(te) asendit, konstruktsiooni ja paigaldust: …

               13.4.
                     Andmed kõigi mootori juurde mittekuuluvate seadmete kohta, mis mõjutavad kütusekulu (kui ei ole esitatud muude detailide kirjelduses): …

               13.5.
                     Andmed kõigi mootori juurde mittekuuluvate mürasummutusseadmete kohta (kui ei ole esitatud muude detailide kirjelduses): …

               13.6.
                     Kiiruspiirikud

               13.6.1.
                     Tootja(d): …

               13.6.2.
                     Tüüp/tüübid: …

               13.6.3.
                     Tüübikinnitusnumber (-numbrid), kui on teada: …

               13.6.4.
                     Kiirus või kiirusevahemik, millele või mille piires võib kiiruspiirikut reguleerida: … km/h

               13.7.
                     Tabel raadiosagedussaatjate paigaldamise ja kasutamise kohta sõiduki(te)s: …

                        Sagedusribad (Hz)

                        Suurim väljundvõimsus (W)

                        Antenni asend sõidukil, paigaldamise ja/või kasutamise eritingimused

               Vajaduse korral esitab tüübikinnitustaotluse esitaja ka järgmised dokumendid:

               1. liide

               Kõigi UNECE eeskirjaga nr 10 hõlmatud elektriliste ja/või elektrooniliste osade marke ja tüüpe sisaldav loetelu.

               2. liide

               UNECE eeskirjaga nr 10 hõlmatud elektriliste ja/või elektrooniliste osade üldise paigutuse skeem või joonis ning juhtmestiku üldise paigutuse skeem.

               3. liide

               Tüüpi esindava sõiduki kirjeldus

               Keremudel:

               Vasak- või parempoolne rool (1)

               Teljevahe:

               4. liide

               Tootja või volitatud/tunnustatud laborite poolt tüübikinnitustunnistuse koostamiseks esitatud asjakohane (asjakohased) katsearuanne (-aruanded)

               13.7.1.
                     Sagedusala 24 GHz lähitoimeradariga varustatud sõiduk: jah/ei (1)

               14.
                     ERISÄTTED BUSSIDELE

               14.1.
                     Sõiduki klass: I klass / II klass / III klass / A-klass / B-klass (1)

               14.1.1.
                     Eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud kere tüübikinnitusnumber: …

               14.1.2.
                     Šassiitüübid, millele võib paigaldada tüübikinnitusega kere (mittekomplektse sõiduki tootja(d) ja tüübid): …

               14.2.
                     Sõitjateruumi pindala (m2)

               14.2.1.
                     Kokku (S0): …

               14.2.2.
                     Ülemine korrus (S0a) (1): …

               14.2.3.
                     Alumine korrus (S0b) (1): …

               14.2.4.
                     Seisukohad (S1): …

               14.3.
                     Sõitjate arv (iste- ja seisukohad)

               14.3.1.
                     Kokku (N): …

               14.3.2.
                     Ülemine korrus (Na) (1): …

               14.3.3.
                     Alumine korrus (Nb) (1): …

               14.4.
                     Istekohtade arv

               14.4.1.
                     Kokku (A): …

               14.4.2.
                     Ülemine korrus (Aa) (1): …

               14.4.3.
                     Alumine korrus (Ab) (1): …

               14.4.4.
                     M2- ja M3-kategooria sõidukite ratastoolikohtade arv: …

               14.5.
                     Teenindususte arv: …

               14.6.
                     Avariiväljapääsude arv (uksed, aknad, avariiluugid, ühendustrepp ja pooltrepp): …

               14.6.1.
                     Kokku: …

               14.6.2.
                     Ülemine korrus (1): …

               14.6.3.
                     Alumine korrus (1): …

               14.7.
                     Pagasiruumide maht (m3): …

               14.8.
                     Pakiveoks kohandatud katusepind (m2): …

               14.9.
                     Tehnilised vahendid sõidukisse pääsemise hõlbustamiseks (näiteks kaldtee, tõsteplatvorm, kallutussüsteem), kui need on paigaldatud: …

               14.10.
                     Pealisehituse tugevus

               14.10.1.
                     Tüübikinnitusnumber, olemasolu korral: …

               14.10.2.
                     Pealisehituste korral, millel veel puudub tüübikinnitus

               14.10.2.1.
                     Sõidukitüübi pealisehituse täpne kirjeldus, kaasa arvatud mõõtmed, konfiguratsioon ja koostismaterjalid ning meetod, mille abil see on šassii raami külge kinnitatud: …

               14.10.2.2.
                     Pealisehituse ja ülejäänud ruumi tugevust mõjutavate sisustuselementide joonised: …

               14.10.2.3.
                     Sõidukorras sõiduki raskuskeskme asukoht piki-, rist- ja püstsuunas: …

               14.10.2.4.
                     Suurim kaugus sõiduki välisseina ääres asetsevate sõitjaistmete keskjoonte vahel: …

               14.11.
                     UNECE eeskirjade nr 66 ja nr 107 punktid, mis peavad olema selle seadmestiku korral täidetud ja tõendatud: …

               14.12.
                     Mõõtjoonis, millel on kujutatud sõiduki sisemus koos istekohtade, seisuala, ratastooli kasutaja(te) ja pagasiruumide paigutusega, sealhulgas pakiriiulite ja suusakastiga, kui need on olemas

               15.
                     ERISÄTTED OHTLIKE KAUPADE VEOKS ETTE NÄHTUD SÕIDUKITELE

               15.1.
                     Elektriseadmestik vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/68/EÜ
                  11

               15.1.1.
                     Kaitse juhtmete ülekuumenemise eest: …

               15.1.2.
                     Voolukatkesti tüüp: …

               15.1.3.
                     Aku pealüliti tüüp ja tööpõhimõte: …

               15.1.4.
                     Sõidumeeriku kaitsepiirde kirjeldus ja paigutus: …

               15.1.5.
                     Pidevalt pingestatud paigaldiste kirjeldus. Märkida kohaldatud EN standard: …

               15.1.6.
                     Juhikabiini taga asuvate elektripaigaldiste konstruktsioon ja kaitsmed: …

               15.2.
                     Tuleohutus

               15.2.1.
                     Juhikabiinis olevate rasksüttivate materjalide tüüp: …

               15.2.2.
                     Juhikabiini taga oleva soojusekraani tüüp (olemasolu korral): …

               15.2.3.
                     Mootori paigutus ja soojuskaitse: …

               15.2.4.
                     Heitgaasisüsteemi paigutus ja soojuskaitse: …

               15.2.5.
                     Aeglustisüsteemi soojuskaitse tüüp ja konstruktsioon: …

               15.2.6.
                     Lisakütteseadmete tüüp, konstruktsioon ja paigutus: …

               15.3.
                     Kerele esitatavad erinõuded (olemasolu korral) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/68/EÜ

               15.3.1.
                     EX/II ja EX/III tüübi sõidukitele esitatavate nõuete täitmiseks vajalike meetmete kirjeldus: …

               15.3.2.
                     EX/III tüüpi kuuluvate sõidukite korral vastupidavus välisele kuumusele: …

               16.
                     KORDUVKASUTATAVUS, RINGLUSSEVÕETAVUS JA TAASKASUTATAVUS

               16.1.
                     Versioon, mille hulka võrdlussõiduk kuulub: …

               16.2.
                     Võrdlussõiduki mass koos kerega või šassii mass koos kabiiniga ja ilma kereta ja/või haakeseadiseta, kui tootja ei paigalda keret ja/või haakeseadist (sh vedelikud, tööriistad, varuratas, olemasolu korral), ilma juhita: …

               16.3.
                     Võrdlussõiduki materjalide mass: …

               16.3.1.
                     Eeltöötlusetapil arvesse võetud materjali mass (V): …

               16.3.2.
                     Demontaažietapil arvesse võetud materjali mass (V): …

               16.3.3.
                     Mittemetalsete jäätmete töötlusetapil arvesse võetud ja ringlussevõetavaks loetava materjali mass (V): …

               16.3.4.
                     Mittemetalsete jäätmete töötlusetapil arvesse võetud ja energia regenereerimiseks sobivaks loetava materjali mass (V): …

               16.3.5.
                     Purustatavad materjalid (V): …

               16.3.6.
                     Korduvkasutatavate ja/või ringlussevõetavate materjalide üldmass: …

               16.3.7.
                     Korduvkasutatavate ja/või regenereeritavate materjalide üldmass: …

               16.4.
                     Määrad

               16.4.1.
                     Ringlussevõetavuse määr „Rcyc” (%): …

               16.4.2.
                     Taaskasutatavuse määr „Rcov” (%): …

               17.
                     SÕIDUKITE REMONDI- JA HOOLDUSTEABE KÄTTESAADAVUS

               17.1.
                     Peamise veebisaidi aadress, kus sõidukite remondi- ja hooldusteave on kättesaadav: …

               17.1.1.
                     Kuupäev, millest alates see on kättesaadav (mitte hiljem kui 6 kuud pärast tüübikinnitust): …

               17.2.
                     Veebilehe kasutamise tingimused: …

               17.3.
                     Veebilehelt kättesaadava sõidukite remondi- ja hooldusteabe vorming: …

               Selgitavad märkused

               (1)
                     Mittevajalik maha tõmmata (võib olla juhtumeid, kus ei ole vaja midagi maha tõmmata, kui sobib rohkem kui üks vastus).

               (2)
                     Märkida lubatud hälve.

               (3)
                     Märkida iga variandi jaoks suurimad ja vähimad väärtused.

               (4)
                     Ainult maastikusõidukite määratluse kohaldamisel.

               (5)
                     Sõidukeid, mis võivad kütusena kasutada nii bensiini kui ka gaaskütust, kuid mille bensiinkütusesüsteem on paigaldatud ainult avariikäituseks või käivitamiseks ning mille bensiinipaak ei mahuta rohkem kui 15 liitrit bensiini, loetakse katsetamisel ainult gaaskütusel töötavateks sõidukiteks.

               (6)
                     Lisavarustus, mis mõjutab sõiduki mõõtmeid, tuleb täpsustada.

               (7)
                     Täidetakse ühe pardadiagnostika mootoritüüpkonna korral, kui ei ole juba dokumenteeritud punktis 3.2.12.2.7.0.4 osutatud dokumentatsioonis.

               (8)
                     Väärtus kombineeritud WHTC-tsükli jaoks, sealhulgas külm- ja kuumkäivituse osa jaoks vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 VIII lisale.

               (9)
                     Märgitakse, kui ei ole dokumenteeritud punktis 4.2.12.2.7.1.5 osutatud dokumentatsioonis.

               (a)
                     Kui mõni sõiduki osa on saanud tüübikinnituse, võib selle kirjelduse asendada viitega vastavale tüübikinnitusele. Samuti ei ole vaja osa kirjeldada, kui selle ehitus on lisatud skeemidelt või joonistelt selgesti arusaadav. Kõikide osade puhul, mille kohta tuleb esitada joonised või fotod, tuleb lisatud dokumendid nummerdada.

               (b)
                     Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teabedokumendiga hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüübi kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?”. (nt ABC??123??).

               (c)
                     Kategooriad vastavalt II lisa A osas esitatud määratlustele.

               (d)
                     Tähistus vastavalt standardile EN 10027-1: 2005. Kui ei see ei ole võimalik, tuleb esitada järgmised andmed:

               – materjali kirjeldus,

               – voolavuspiir,

               – tõmbetugevuspiir,

               – pikenemine (%),

               – Brinelli kõvadus.

               (f)
                     Kui sõiduki üks variant on tavalise juhikabiiniga ja teine magamiskohaga kabiiniga, esitatakse mass ja mõõtmed mõlema variandi kohta.

               (

                  g

               )
                     Standard ISO 612: 1978 – Maanteesõidukid – Mootorsõidukid ja pukseeritavad sõidukid – Mõisted ja määratlused.

               (g1)
                     Mootorsõiduk ja täishaagis: Mõiste 6.4.1.

               Poolhaagis või kesktelghaagis: Mõiste 6.4.2.

               Märkus

               Kesktelghaagise puhul loetakse kõige eesmiseks teljeks haakeseadise telg.

               (g2)
                     Mõiste 6.19.2.

               (g3)
                     Mõiste 6.20.

               (g4)
                     Mõiste 6.5.

               (g5)
                     Mõiste 6.1 ja sõidukid, mis ei kuulu M1-kategooriasse: Komisjoni määruse (EÜ) nr 1230/2012 artikli 2 lõige 22.

               (g6)
                     Mõiste 6.17.

               (g7)
                     Mõiste 6.2 ja sõidukid, mis ei kuulu M1-kategooriasse: Määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 2 lõige 23

               (g8)
                     Mõiste 6.3 ja sõidukid, mis ei kuulu M1-kategooriasse: Määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 2 lõige 24

               (g9)
                     Mõiste 6.6.

               (g10)
                     Mõiste 6.10.

               (g11)
                     Mõiste 6.7.

               (g12)
                     Mõiste 6.11.

               (g13)
                     Mõiste 6.18.1.

               (g14)
                     Mõiste 6.9.

               (h)
                     Juhi kaaluks on tinglikult võetud 75 kg.

               Vedelikku sisaldavad süsteemid (välja arvatud vee jaoks kasutatavad süsteemid, mis peavad jääma tühjaks) peavad olema täidetud 100 %-ni tootja määratud mahutavusest.

               N2-, N3-, M2-, M3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite puhul ei ole tarvis esitada punkti 3.6 alapunktis b ja punkti 3.6.1 alapunktis b osutatud teavet.

               (i)
                     Haagiste või poolhaagiste ning haagise või poolhaagisega ühendatud sõidukite korral, mille haakeseadisele või sadulale mõjub oluline vertikaalne koormus, tuleb selle koormuse ja raskuskiirenduse suhe lisada tehniliselt lubatud maksimaalsele koormusele.

               (j)
                     „Haakeseadise ülend” – kesktelghaagise haakeseadise ja tagatelje/-telgede keskjoone vaheline kaugus horisontaalsuunas.

               (k)
                     Sõiduki puhul, mis töötab kas bensiiniga, diislikütusega jne või ka kombineeritult muu kütusega, tuleb esitada andmed iga käitusviisi kohta eraldi.

               Tavapärastest erinevate mootorite ja süsteemide kohta esitab valmistaja siin osutatud andmetega samaväärsed andmed.

               (l)
                     Ümardatakse lähima kümnendikmillimeetrini.

               (m)
                     Väärtus tuleb välja arvutada (π = 3,1416) ja ümardada täisarvuni (cm3).

               (n)
                     Määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 või määruse (EÜ) nr 595/2009 (vastavalt vajadusele) nõuetele.

               (o)
                     Määratud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2007
                  12
                nõuetele.

               (p)
                     Nimetatud andmed tuleb esitada kõigi kavandatud variantide kohta.

               (q)
                     Haagiste puhul suurim tootja lubatud kiirus.

               (r)
                     Z-kategooria rehvide kohta, mis on ette nähtud paigaldamiseks sõidukitele, mille tippkiirus ületab 300 km/h, esitatakse samaväärsed andmed.

               (s)
                     Märgitav istekohtade arv peab vastama liikuvas sõidukis olemasolevate istekohtade arvule. Moodulsüsteemi korral võibesitatada vahemiku.

               (t)
                      „R-punkt” ehk „istme võrdluspunkt” – arvutuslik punkt, mis on sõiduki tootja poolt iga istekoha jaoks kolmemõõtmelise taustsüsteemi abil kindlaks määratud, nii nagu on määratletud UNECE eeskirja nr 125 III lisas.

               (u)
                     Kasutatavate tähiste ja märkide kohta vt UNECE eeskirja nr 16 punkt 5.3. S-tüüpi turvavööde korral märkida turvavöö tüübi (tüüpide) laad.

               (v)
                     Need mõisted on määratletud standardis ISO 22628: 2002 – Maanteesõidukid – ringlussevõetavus ja taaskasutatavus – arvutusmeetod.

               (x)
                     Segakütuselised mootorid

               (x1)
                     Segakütuselise mootori või sõiduki puhul.

               (x2)
                     1B-tüübi, 2B-tüübi ja 3B-tüübi segakütuseliste mootorite puhul

               (x3)
                     Välja arvatud segakütuseliste mootorite või sõidukite puhul.

               II OSA

               Tabel, milles on esitatud I osas loetletud elementide kombinatsioonid sõidukitüübi versioonide ja variantide kohta

                        Detail nr

                        Kõik

                        Versioon 1

                        Versioon 2

                        Versioon 3

                        Versioon n

               Selgitavad märkused

               a)
                     Tüübi iga variandi kohta koostatakse eraldi tabel.

               b)
                     Kui mitme väärtuse olemasolu korral nende kombinatsioonide kohta variandi piirangud puuduvad, tuleb need kanda veergu pealkirjaga „Kõik”.

               c)
                     Tabelis esitatud teabe võib esitada alternatiivse skeemi järgi või lisada I osa alusel esitatud teabe hulka.

               d)
                     Iga variant ja iga versioon tuleb identifitseerida numbrilise või tähtnumbrilise koodiga, mis tuleb märkida ka asjaomase sõiduki vastavustunnistusele (IX lisa).

               e)
                     IV lisa III osasse kuuluv(ad) variant/variandid tuleb identifitseerida spetsiaalse tähtnumbrilise koodiga.

               II LISA

               ÜLDMÕISTED, SÕIDUKITE LIIGITAMISE KRITEERIUMID, SÕIDUKI- JA KERETÜÜBID

               SISSEJUHATAV OSA

               Määratlused ja üldsätted

               1.
                     Mõisted

                        1.1.

                        „Istekoht” – koht, kuhu mahub istuma üks isik, kelle laius on vähemalt sama:

                        a) kui mannekeenil, mis vastab 50. protsentiilile täiskasvanud meestest (juhi puhul);

                        b) kui mannekeenil, mis vastab 5. protsentiilile täiskasvanud naistest (kõikidel muudel juhtudel).

                        1.2.

                        „Iste” – ühele isikule ette nähtud tervikkonstruktsioon koos istmekattega, mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud.

                        See mõiste hõlmab nii üksikistet kui ka pinkistet, samuti klappistet ja eemaldatavat istet.

                        1.3.

                        „Kaubad” – kõik esemed, mida võib paigutada ühest kohast teise.

                        Kauba mõiste hõlmab pakendamata tooteid, tööstuskaupu, vedelikke, elusloomi, põllukultuure ja jagamatut lasti.

                        1.4.

                        „Täismass” – suurim tehniliselt lubatud täismass vastavalt I lisa punktile 2.8.

               2.
                     Üldsätted

               2.1.
                     Istekohtade arv

                        2.1.1.

                        Istekohtade arvu käsitlevaid nõudeid kohaldatakse ainult istmete suhtes, mis on ettenähtud kasutamiseks tänavasõidul.

                        2.1.2.

                        Nõudeid ei kohaldata istmete suhtes, mis on ettenähtud kasutamiseks paigalseisvas sõidukis, ning mis on kasutajatele selgelt tähistatud kas piktogrammi või asjakohast teksti kandva sildiga.

                        2.1.3.

                        Istekohtade arvu kindlaksmääramisel lähtutakse järgmistest nõuetest:

                        a)
                              iga üksikiste on üks istekoht;

                        b)
                              pinkistme puhul on istmepolstri tasandil iga vähemalt 400 mm laiune pind üks istekoht.

                        Käesolevad tingimusted ei piira tootja õigust lähtuda punktis 1.1 osutatud üldsätetest;

                        c)
                              punktis b osutatud pinda ei arvestata ühe istekohana, kui:

                        i)
                              pinkiste sisaldab osi, mis ei võimalda paigutada mannekeeni istuma tavapärasesse asendisse (fikseeritud konsool, polsterdamata ala või istumispinda katkestav siseliist);

                        ii)
                              vahetult eeldatava istekoha ees asuva põhjapaneeli kuju (näiteks tunnel) ei võimalda paigutada mannekeeni istuma tavapärasesse asendisse.

                        2.1.4.

                        Sõidukite puhul, mis kuuluvad UNECE eeskirjade nr 66 ja nr 107 kohaldamisalasse, lähtutakse punkti 2.1.3 alapunktis b osutatud mõõtude puhul eri klassidesse kuuluvates sõidukites ühe isiku jaoks ettenähtud vähimast pinnast.

                        2.1.5.

                        Kui sõidukis on eemaldatavate istmete istmekinnitused, võetakse eemaldatavaid istmeid arvesse istekohtade arvu kindlaksmääramisel.

                        2.1.6.

                        Kasutajaga ratastoolile ettenähtud ala on üks istekoht.

                        2.1.6.1.

                        Käesolev säte ei piira UNECE eeskirja nr 107 8. lisa punktides 3.6.1 ja 3.7 sätestatud nõuete kohaldamist.

               2.2.
                     Maksimummass

                        2.2.1.

                        Poolhaagise veoks ettenähtud veduki kategooria kindlaksmääramisel võetakse arvesse täismassi, mis hõlmab ka poolhaagiselt sadulhaakeseadisele ülekantavat maksimaalset tugikoormust.

                        2.2.2.

                        Kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise vedamiseks ettenähtud mootorsõiduki kategooria kindlaksmääramisel võetakse arvesse täismassi, mis hõlmab ka ühendamisel vedukile ülekantavat maksimaalset tugikoormust.

                        2.2.3.

                        Poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise korral võetakse kategooria kindlaksmääramisel arvesse täismassi, mis vastab telje või teljerühma kaudu maapinnale ülekantavale maksimaalsele tugikoormusele, kui haagis on ühendatud vedukiga.

                        2.2.4.

                        Eeliku kategooria kindlaksmääramisel võetakse arvesse täismassi, mis hõlmab ka poolhaagiselt sadulhaakeseadisele ülekantavat maksimaalset tugikoormust.

               2.3.
                     Erivarustus

                        2.3.1.

                        Püsivalt paigaldatud seadmete ja aparatuuriga sõidukid kuuluvad N või O kategooriasse.

               2.4.
                     Ühikud

                        2.4.1.

                        Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad kõik mõõtühikud ja nende sümbolid vastama nõukogu direktiivile 80/181/EMÜ
                           13
                        .

               3.
                     Sõiduki kategooria kindlaksmääramine

                        3.1.

                        Sõidukitüübi liigitamise eest eriotstarbeliste sõidukite kategooriasse vastutab tootja.

                        Selleks peab sõiduk vastama kõikidele käesolevas lisas kirjeldatud asjakohastele kriteeriumidele.

                        3.2.

                        Tüübikinnitusasutus võib nõuda tootjalt asjakohast lisateavet, mis kinnitaks, et sõidukitüüp tuleb liigitada eriotstarbeliste sõidukite kategooriasse (kood SG).

               A OSA

               Sõidukikategooria kindlaksmääramise kriteeriumid

               1.
                     Sõidukikategooriad

               ELi või siseriikliku tüübikinnituse andmisel ning üksiksõiduki ELi või siseriikliku tüübikinnituse andmisel määratakse kindlaks artiklis 4 osutatud sõidukikategooria.

               Tüübikinnitus antakse ainult artikli 4 lõikes 1 osutatud kategooriatesse kuuluvatele sõidukitele.

               2.
                     Sõidukite alamkategooriad

               2.1.
                     Maastikusõidukid

               „Maastikusõiduk” – M- või N-kategooriasse kuuluv sõiduk, millel on tehnilised eriomadused, mis võimaldavad selle kasutamist väljaspool tavapärast teedevõrku.

               Selliste sõidukite puhul lisatakse kategooriat tähistavale tähele ja numbrile täht „G”.

               Kriteeriumid sõidukite liigitamiseks maastikusõidukite alamkategooriasse on sätestatud käesoleva lisa A osa punktis 4.

               2.2.
                     Eriotstarbelised sõidukid

                        2.2.1.

                        Mittekomplektsete sõidukite (mille puhul nähakse ette nende kuulumine eriotstarbeliste sõidukite alamkategooriasse) kategooriat tähistavale tähele ja numbrile lisatakse täht „S”.

                        Eri tüüpi eriotstarbelised sõidukid on määratletud ja loetletud punktis 5.

               2.3.
                     Eriotstarbelised maastikusõidukid

                        2.3.1.

                        „Eriotstarbeline maastikusõiduk” – M- või N-kategooriasse kuuluv sõiduk, millel on punktides 2.1 ja 2.2 osutatud tehnilised eriomadused.

                        Selliste sõidukite puhul lisatakse kategooriat tähistavale tähele ja numbrile täht „G”.

                        Mittekomplektsete sõidukite (mille puhul nähakse ette nende kuulumine eriotstarbeliste sõidukite alamkategooriasse) kategooriatähisele lisatakse veel ka täht „S”.

               3.
                     Sõidukite N-kategooriasse liigitamise kriteeriumid

                        3.1.

                        Sõidukitüübi N-kategooriasse liigitamise aluseks on sõiduki tehnilised omadused, millele on osutatud punktides 3.2–3.6.

                        3.2.

                        Põhimõtteliselt peavad kõik istekohad olema lastiruumist täielikult eraldatud.

                        3.3.

                        Erandina punkti 3.2 nõuetest võib sõitjaid ja kaupu vedada samas ruumis tingimusel, et lastiruum on varustatud kinnitusvahenditega, mis on ette nähtud sõitjate kaitsmiseks veose liikumise eest transportimise ajal, sh äkkpidurdusel ja järskudes kurvides.

                        3.4.

                        Kinnitusvahendid (kinnitussüsteemid) veose kinnitamiseks vastavalt punkti 3.3 nõuetele ning eraldussüsteemid sõidukitele, mille täismass on üle 7,5 tonni, peavad olema projekteeritud vastavalt standardi ISO 27956:2009 „Maanteesõidukid – Veoste kinnitamine kaubikutes – Nõuded ja katsemeetodid” punktidele 3 ja 4.

                        3.4.1.

                        Punktis 3.4 osutatud nõuete täitmist saab kontrollida tootja esitatud vastavustõendi alusel.

                        3.4.2.

                        Alternatiivina punktis 3.4 osutatud nõuetele, võib tootja tüübikinnitusasutusele rahuldaval viisil tõestada, et paigaldatud kinnitusvahendid tagavad samasuguse kaitstuse taseme, kui osutatud standardit kohaldamisel.

                        3.5.

                        Lisaks juhiistmele ei tohi istekohti olla rohkem kui

                        a) 6 (N1-kategooria sõidukite puhul);

                        b) 8 (N2- või N3-kategooria sõidukite puhul).

                        3.6.

                        3.6.1.

                        Seepärast peavad järgmised võrratused olema rahuldatud kõikidel juhtudel ning eriti juhul, kui kõik istekohad on hõivatud:

                        a)
                              kui N = 0:

                        P – M ≥ 100 kg

                        b)
                              kui 0  < N ≤ 2:

                        P – (M + N × 68) ≥ 150 kg;

                        c)
                              kui N > 2:

                        P – (M + N × 68) ≥ N × 68;

                        Võrratustes on tähtedel järgmine tähendus:

                        P – suurim tehniliselt lubatud täismass;

                        M – sõidukorras sõiduki mass;

                        N – istekohtade arv lisaks juhiistmele.

                        3.6.2.

                        M hõlmab selliste seadmete massi, mis on sõidukile paigaldatud nii kaupade veoks (nt tsistern, kerekonstruktsioon jne), käitlemiseks (nt kraana, luuktõstuk jne) kui ka kinnitamiseks (nt veosekinnitussüsteemid).

                        3.6.3.

                        Punktis 3.6.1 osutatud võrratuste rakendamisel ei hõlma M nende seadmete massi, mida ei kasutata punktis 3.6.2 nimetatud eesmärkidel (nt kompressor, vints, elektrigeneraator, ringhäälinguseadmed jne).

                        3.7.

                        Punktides 3.2–3.6 osutatud nõuded peavad olema täidetud sõidukitüübi kõikide variantide ja versioonide puhul.

                        3.8.

                        Sõidukite N1-kategooriasse liigitamise kriteeriumid

                        3.8.1.

                        Sõiduk liigitatakse N1-kategooria sõidukiks, kui kõik kohaldatavad kriteeriumid on täidetud.

                        Kui vähemalt üks kriteerium on täitmata, liigitatakse sõiduk M1-kategooria sõidukiks.

                        3.8.2.

                        Selliste sõidukite liigitamisel, kus juht ja veos asuvad samas veoruumis (s.t keretüüp BB), peavad lisaks punktides 3.2–3.6 osutatud üldistele kriteeriumidele olema täidetud ka punktides 3.8.2.1–3.8.2.3.5 loetletud kriteeriumid.

                        3.8.2.1.

                        Asjaolu, et istmerea ja lastiruumi vahele on paigaldatud täielik või osaline barjäär või vahesein, ei vabasta nõutud kriteeriumide täitmise kohustusest.

                        3.8.2.2.

                        Kriteeriumid on järgmised:

                        a)
                              kaupade laadimine peab olema võimalik selleks ettenähtud tagaukse, tagaluugi või külgukse kaudu;

                        b)
                              tagaukse või tagaluugi puhul peab laadimisava vastama järgmistele kriteeriumidele:

                        i)
                              kui sõidukisse on paigaldatud vaid üks rida istmeid või ainult juhiiste, on laadimisava kõrgus vähemalt 600 mm;

                        ii)
                              kui sõidukisse on paigaldatud kaks rida istmeid või rohkem, on laadimisava kõrgus vähemalt 800 mm ja pindala vähemalt 12 800 cm2;

                        c)
                              lastiruum peab vastama järgmistele nõuetele:

                        „lastiruum” – sõiduki osa, mis asub istmerea/istmeridade taga või juhiistme taga, kui sõidukisse on paigaldatud vaid juhiiste;

                        i)
                              lastiruumi laadimispind on üldjuhul ühetasane;

                        ii)
                              kui sõidukisse on paigaldatud vaid üks rida istmeid või ainult juhiiste, on lastiruumi pikkus vähemalt 40 % teljevahest;

                        iii)
                              kui sõidukisse on paigaldatud kaks rida istmeid või rohkem, on lastiruumi pikkus vähemalt 30 % teljevahest.

                        Kui viimase istmerea istmeid on lihtne sõidukist eemaldada eritööriistu kasutamata, peab lastiruumi pikkus vastama nõuetele, kui sõidukisse on paigaldatud kõik istmed;

                        iv)
                              lastiruumi pikkus peab vastama nõuetele kui esimese või olemasolu korral viimase rea istmed on sõitjatele kasutamiseks tavapärases püstiasendis.

                        3.8.2.3.

                        Mõõtmise eritingimused

                        3.8.2.3.1.

                        Mõisted

                        a)
                              „Laadimisava kõrgus” vertikaalne vahekaugus kahe horisontaaltasapinna vahel, mis puutuvad vastavalt ukseava alumise osa kõrgeimat punkti ja ukseava ülaosa madalaimat punkti;

                        b)
                              „Laadimisava pindala” – suurima võimaliku ava suurim pinna ortogonaalprojektsioon sõiduki keskjoonega risti asuval vertikaaltasapinnal, kui tagauks/tagauksed või tagaluuk on maksimaalselt avatud.

                        c)
                              „Teljevahe” – punktides 3.8.2.2 ja 3.8.3.1 esitatud mõistete rakendamiseks, vahekaugus:

                        i)
                              esi- ja tagatelje keskjoone vahel (kaheteljeline sõiduk) või

                        ii)
                              esitelje keskjoone ning teisest ja kolmandast teljest võrdsel kaugusel asuva kujuteldava telje keskjoone vahel (kolmeteljeline sõiduk).

                        3.8.2.3.2.

                        Istme reguleerimine

                        a)
                              Istmed seatakse kõige kaugemasse tagumisse asendisse;

                        b)
                              Kui istme seljatugi on reguleeritav, seatakse see kolmemõõtmelise H-punkti seadme abil selliselt, et kere kaldenurk oleks 25 kraadi.

                        c)
                              Kui istme seljatugi ei ole reguleeritav, on see sõiduki tootja poolt ettenähtud asendis.

                        d)
                              Kui istme kõrgus on reguleeritav, seatakse iste kõige madalamasse asendisse.

                        3.8.2.3.3.

                        Sõiduki seisukord

                        a)
                               Sõiduk peab olema koormatud täismassini

                        b)
                              sõiduki rattad on otsesõidusuunas.

                        3.8.2.3.4.

                        Punkti 3.8.2.3.2 nõudeid ei kohaldata, kui sõidukisse on paigaldatud barjäär või vahesein.

                        3.8.2.3.5.

                        Lastiruumi pikkuse mõõtmine

                        a)
                              Kui sõidukisse ei ole paigaldatud barjääri või vaheseina, mõõdetakse pikkust vertikaalpinnast, mis puutub istme seljatoe ülaosa kõige kaugemale ulatuvat punkti, kuni tagumise sisepaneelini või suletud tagaukse või -luugini;

                        b)
                              Kui sõidukisse on paigaldatud barjäär või vahesein, mõõdetakse pikkust vertikaalpinnast, mis puutub barjääri või vaheseina kõige kaugemale ulatuvat punkti, kuni tagumise sisepaneelini või suletud tagaukse või -luugini.

                        c)
                              pikkust käsitlevad nõuded peavad olema täidetud vähemalt horisontaaljoonel, mis moodustub sõiduki keskjoonel asuva vertikaalse pikitasandi ja lastiruumi põrandatasandi ristumisel.

                        3.8.3.

                        Selliste sõidukite liigitamisel, kus juht ja veos ei asu samas sektsioonis (nt keretüüp BE), peavad lisaks punktides 3.2–3.6 osutatud üldistele kriteeriumidele olema täidetud ka punktides 3.8.3.1–3.8.3.4 loetletud kriteeriumid.

                        3.8.3.1.

                        Kui sõidukil on kinnine lastiruum, kohaldatakse järgmisi nõudeid:

                        a)
                              kaupu peab saama laadida tagaukse, -luugi või -paneeli kaudu või muul viisi;

                        b)
                              laadimisava kõrgus on vähemalt 800 mm ja pindala vähemalt 12 800 cm2;

                        c)
                              lastiruumi pikkus on vähemalt 40 % teljevahest.

                        3.8.3.2.

                        Kui sõidukil on avatud lastiruum, kohaldatakse ainult punkti 3.8.3.1 alapunktide a ja c nõudeid.

                        3.8.3.3.

                        Punkti 3.8.3 sätete kohaldamisel rakendatakse punkti 3.8.2.3.1 määratlusi.

                        3.8.3.4.

                        Lastiruumi pikkuse nõuded peavad olema täidetud vähemalt horisontaaljoonel, mis moodustub sõiduki keskjoonel asuva vertikaalse pikitasandi ja lastiruumi põrandatasandi ristumisel.

               4.
                     Sõidukite maastikusõidukite alamkategooriasse liigitamise kriteeriumid

                        4.1.

                        M1- või N1-kategooria sõidukid liigitatakse maastikusõidukite alamkategooriasse, kui nad vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:

                        a)
                              vähemalt üks esitelg ja vähemalt üks tagatelg on projekteeritud nii, et neid saab üheaegselt vedama panna, sõltumata sellest, kas ühe veotelje saab mootorist lahutada;

                        b)
                              sõidukile on paigaldatud vähemalt üks diferentsiaalilukustusmehhanism või samasuguse toimega mehhanism;

                        c)
                              ilma haagiseta sõiduk on võimeline ületama vähemalt 25 % tõuse;

                        d)
                              järgmisest kuuest nõudest on täidetud vähemalt viis:

                        i)
                              esiülendinurk on vähemalt 25°;

                        ii)
                              tagaülendinurk on vähemalt 20°;

                        iii)
                              nõlvanurk on vähemalt 20°;

                        iv)
                              esitelje kliirens on vähemalt 180 mm;

                        v)
                              tagatelje kliirens on vähemalt 180 mm.

                        vi)
                              kliirens telgede vahel on vähemalt 200 mm.

                        4.2.

                        M2-, N2- või M3-kategooria sõidukid, mille täismass ei ületa 12 tonni, liigitatakse maastikusõidukite alamkategooriasse, kui nad vastavad kas punktis a sätestatud tingimustele või nii punktis b kui ka punktis c sätestatud tingimustele:

                        a)
                              kõiki telgi saab panna üheaegselt vedama, sõltumata sellest, kas ühe või mitu veotelge saab mootorist lahutada;

                        b)
                              i)
                              vähemalt üks esitelg ja vähemalt üks tagatelg on projekteeritud nii, et neid saab panna üheaegselt vedama, sõltumata sellest, kas ühe veotelgedest saab mootorist lahutada;

                           ii)
                              sõidukile on paigaldatud vähemalt üks diferentsiaalilukustusmehhanism või samasuguse toimega mehhanism;

                           iii)
                              ilma haagiseta sõiduk on võimeline ületama 25 % tõuse;

                        c)
                              järgmisest kuuest nõudest on täidetud vähemalt viis, kui sõiduki täismass ei ületa 7,5 tonni, ning kuuest nõudest on täidetud vähemalt neli, kui sõiduki täismass on üle 7,5 tonni:

                        i)
                              esiülendinurk on vähemalt 25°;

                        ii)
                              tagaülendinurk on vähemalt 25°;

                        iii)
                              nõlvanurk on vähemalt 25°;

                        iv)
                              esitelje kliirens on vähemalt 250 mm;

                        v)
                              kliirens telgede vahel on vähemalt 300 mm;

                        vi)
                              tagatelje kliirens on vähemalt 250 mm.

                        4.3.

                        M3- või N3-kategooria sõidukid, mille täismass on üle 12 tonni, liigitatakse maastikusõidukite alamkategooriasse, kui nad vastavad kas punktis a sätestatud tingimustele või nii punktis b kui ka punktis c sätestatud tingimustele:

                        a)
                              kõiki telgi saab panna üheaegselt vedama, sõltumata sellest, kas ühe või mitu veotelge saab mootorist lahutada;

                        b)
                              i)
                              vähemalt pooled telgedest (kolmeteljelise sõiduki puhul kaks telge kolmest, viieteljelise sõiduki puhul kolm telge viiest) on projekteeritud nii, et neid saab üheaegselt vedama panna, sõltumata sellest, kas ühe või mitu veotelge saab mootorist lahutada;

                        ii)
                              sõidukile on paigaldatud vähemalt üks diferentsiaalilukustusmehhanism või samasuguse toimega mehhanism;

                        iii)
                              ilma haagiseta sõiduk on võimeline ületama 25 % tõuse;

                        c)
                              järgmisest kuuest nõudest on täidetud vähemalt neli:

                        i)
                              esiülendinurk on vähemalt 25°;

                        ii)
                              tagaülendinurk on vähemalt 25°;

                        iii)
                              nõlvanurk on vähemalt 25°;

                        iv)
                              esitelje kliirens on vähemalt 250 mm;

                        v)
                              kliirens telgede vahel on vähemalt 300 mm;

                        vi)
                              tagatelje kliirens on vähemalt 250 mm.

                        4.4.

                        Käesolevas jaos nimetatud geomeetriliste parameetrite vastavuse kontrollimise kord on sätestatud 1. liites.

               5.
                     Eriotstarbelised sõidukid

                        Nimetus

                        Kood

                        Määratlus

                        5.1.

                        Autoelamu

                        SA

                        majutusvõimalusega M-kategooria sõiduk, mille varustusse kuuluvad vähemalt:

                        a)
                              istmed ja laud;

                        b)
                              magamisasemed, mis võivad olla ka istmest magamisasemeks muudetavad;

                        c)
                              toiduvalmistamise seadmed;

                        d)
                              panipaigad.

                        Nimetatud varustus peab olema eluruumis kindlalt kinnitatud,

                        välja arvatud laud, mis võib olla lihtsasti eemaldatav.

                        5.2.

                        Soomussõiduk

                        SB

                        veetavate reisijate või kauba kaitseks ettenähtud kuulikindla soomusega sõiduk.

                        5.3.

                        Kiirabiauto

                        SC

                        M-kategooria sõiduk, mis on ette nähtud haigete või vigastatud inimeste veoks ja millel on selleks vajalik erivarustus.

                        5.4.

                        Matuseauto

                        SD

                        M-kategooria sõiduk, mis on ettenähtud surnute transportimiseks ja millel on vastav erivarustus.

                        5.5.

                        Ratastooliga juurdepääsetav sõiduk

                        SH

                        M1-kategooria sõiduk, mis on konstrueeritud või ümber ehitatud nii, et seda saab maanteesõidul kasutada üks või mitu ratastoolis istuvat isikut.

                        5.6.

                        Haagissuvila

                        SE

                        O-kategooria sõiduk, nagu on määratletud standardi ISO 3833:1977 punktis 3.2.1.3.

                        5.7.

                        Liikurkraana

                        SF

                        N3-kategooria sõiduk, mis ei ole kohandatud kaubaveoks, vaid on varustatud kraanaga, mille tõstemoment on vähemalt 400 kNm.

                        5.8.

                        Eriotstarbeline sõiduk

                        SG

                        Eriotstarbeline sõiduk, mis ei sobi käesoleva osa ühegi muu määratluse alla.

                        5.9.

                        Eelik

                        SJ

                        O-kategooria sõiduk, mis on varustatud sadulhaakeseadega poolhaagise haakimiseks, mis võimaldab muuta poolhaagise haagiseks.

                        5.10.

                        Erakorraliste raskevedude haagis

                        SK

                        Jagamatu lasti veoks ettenähtud O4-kategooria sõiduk, millele on tema mõõtude tõttu kehtestatud kiirus- ja liikluspiirangud.

                        Siia kuuluvad ka hüdraulised moodulhaagised olenemata moodulite arvust.

                        5.11.

                        Erakorraliste raskevedude mootorsõiduk

                        SL

                        N3-kategooria sadulveduk või poolhaagise veduk, mis vastab kõigile järgmistele tingimustele:

                        5.12.

                        Mitmeotstarbeline veduk

                        SM

                        N-kategooria maastikusõiduk (nagu see on määratletud punktis 2.3), mis on projekteeritud ja ehitatud teatavate vahetatavate seadmete tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks ja käivitamiseks ning:

                        Kui sõidukile on paigaldatud täiendav lastiplatvorm, ei tohi see olla pikem kui

               6.
                     Märkused

                        6.1.

                        Tüübikinnitust ei anta:

                        a) A osa punktis 5 määratletud eelikule;

                        b) C osa punktis 4 määratletud jäiga haakeseadmega täishaagistele;

                        c) tänavasõidul inimeste veoks kasutatavatele haagistele.

                        6.2.

                        Punkt 6.1 ei piirata riiklike väikeseeriate tüübikinnitust käsitleva artikli 40 kohaldamist.

               B OSA

               Sõidukitüübi, variandi ja versiooni kindlaksmääramise kriteeriumid

               1.
                     M1-kategooria

               1.1.
                     Sõidukitüüp

                        1.1.1.

                        „Sõidukitüüp” – hõlmab sõidukeid, millel on järgmised ühised omadused:

                        a)
                              tootja äriühingu nimi;

                        Äriühingu õigusliku omandivormi muutmisel ei ole vaja taotleda uut tüübikinnitust;

                        b)
                              kerekonstruktsiooni oluliste osade projekteerimine ja montaaž (kandekere puhul).

                        Sama kehtib ka sõidukite puhul, mille kerekonstruktsioon on kinnitatud poltidega või keevitatud eraldi raamile;

                        1.1.2.

                        Kui tootja kasutab kerekonstruktsiooni alusraami ja otse tuuleklaasi ees asuva esikonstruktsiooni olulisi osi eri keretüübiga sõidukite (nt sedaan ja kupee) valmistamiseks, võib erandina punkti 1.1.1 alapunktist b liigitada need sõidukid samasse tüüpi. Tootja esitab selle kohta tõendid.

                        1.1.3.

                        Tüüp hõlmab vähemalt ühte varianti ja ühte versiooni.

               1.2.
                     Variant

                        1.2.1.

                        „Variant” – hõlmab sõidukitüüpi kuuluvaid sõidukeid, millel on järgmised ühised konstruktsioonilised omadused:

                        a)
                              külguste arv või keretüüp nagu on määratletud C osa punktis 2, kui tootja lähtub punktis 1.1.2 osutatud kriteeriumidest;

                        b)
                              jõuseadme järgmised konstruktsioonilised omadused:

                        i)
                              energiavarustuse tüüp (sisepõlemismootor, elektrimootor või muu);

                        ii)
                              tööpõhimõte (ottomootor, survesüütemootor või muu);

                        iii)
                              silindrite arv ja paigutus (sisepõlemismootori puhul) (L4, V6 või muu);

                        c)
                              telgede arv;

                        d)
                              veotelgede arv ja ühendusviis;

                        e)
                              juhttelgede arv;

                        f)
                              komplektsuse aste (nt komplektne/mittekomplektne).

                        g)
                              tootja ja eelmise komplekteerimisastme sõiduk (mitmes komplekteerimisastmes valmistatud sõidukite puhul).

               1.3.
                     Versioon

                        1.3.1.

                        „Versioon” – hõlmab varianti kuuluvaid sõidukeid, millel on järgmised ühised omadused:

                        a)
                              suurim tehniliselt lubatud täismass;

                        b)
                              mootori töömaht sisepõlemismootori puhul;

                        c)
                              mootori suurim võimsus või maksimaalne püsinimivõimsus (elektrimootor);

                        d)
                              kütuse liik (bensiin, diisel, vedelgaas, kahekütusekäitus või muu);

                        e)
                              suurim istekohtade arv;

                        f)
                              mootori müratase;

                        g)
                              heitgaasi väljalaske tase (nt Euro 5, Euro 6 või muu);

                        h)
                              CO2 kombineeritud heitkogus (kaalutud, kombineeritud);

                        i)
                              elektrienergia kulu (kaalutud, kombineeritud);

                        j)
                              kombineeritud kütusekulu (kaalutud, kombineeritud);

                        k)
                              Määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 kohane uuenduslike tehnoloogiate kogum.

               2.
                     M2- ja M3-kategooria

               2.1.
                     Sõidukitüüp

                        2.1.1.

                        „Sõidukitüüp” – hõlmab sõidukeid, millel on järgmised ühised omadused:

                        a)
                              tootja äriühingu nimi;

                        Äriühingu õigusliku omandivormi muutmisel ei ole vaja taotleda uut tüübikinnitust;

                        b)
                              kategooria;

                        c)
                              järgmised projekteerimise ja valmistamisega seotud aspektid:

                        i)
                              šassii oluliste osade konstruktsioon ja valmistamine;

                        ii)
                              kerekonstruktsiooni oluliste osade konstruktsioon ja valmistamine (kandekere puhul);

                        d)
                              korruste arv (ühe- või kahekorruseline);

                        e)
                              sektsioonide arv (jäik/liigendraamiga);

                        f)
                              telgede arv;

                        g)
                              energiavarustuse viis (sõidukisisene või sõidukiväline).

                        2.1.2.

                        Tüüp hõlmab vähemalt ühte varianti ja ühte versiooni.

               2.2.
                     Variant

                        2.2.1.

                        „Variant” – hõlmab sõidukitüüpi kuuluvaid sõidukeid, millel on kõik järgmised ühised konstruktsioonilised omadused:

                        a)
                              keretüüp, nagu on määratletud C osa punktis 3;

                        b)
                              sõiduki klass või klasside kombinatsioon, nagu on määratletud UNECE eeskirja nr 107 punktis 2.1.1 (ainult komplektsete ja komplekteeritud sõidukite puhul);

                        c)
                              komplektsuse aste (nt komplektne/mittekomplektne/komplekteeritud);

                        d)
                              jõuseadme järgmised konstruktsioonilised omadused:

                        i)
                              energiavarustuse tüüp (sisepõlemismootor, elektrimootor või muu);

                        ii)
                              tööpõhimõte (ottomootor, survesüütemootor või muu);

                        iii)
                              silindrite arv ja paigutus (sisepõlemismootori puhul) (L6, V8 või muu);

                        e)
                              tootja ja eelmise komplekteerimisastme sõiduk (mitmes komplekteerimisastmes valmistatud sõidukite puhul).

               2.3.
                     Versioon

                        2.3.1.

                        „Versioon” – hõlmab varianti kuuluvaid sõidukeid, millel on kõik järgmised ühised omadused:

                        a)
                              suurim tehniliselt lubatud täismass;

                        b)
                              sõiduki varustatus haagise veoks või mitte;

                        c)
                              mootori töömaht (sisepõlemismootor);

                        d)
                              mootori suurim võimsus või maksimaalne püsinimivõimsus (elektrimootor);

                        e)
                              kütuse liik (bensiin, diisel, vedelgaas, kahekütusekäitus või muu);

                        f)
                              mootori müratase;

                        g)
                              heitgaasi väljalaske tase (nt Euro IV, Euro V või muu).

               3.
                     N1-kategooria

               3.1.
                     Sõidukitüüp

                        3.1.1.

                        „Sõidukitüüp” – hõlmab sõidukeid, millel on järgmised ühised omadused:

                        a)
                              tootja äriühingu nimi;

                        Äriühingu õigusliku omandivormi muutmisel ei ole vaja taotleda uut tüübikinnitust;

                        b)
                              kerekonstruktsiooni oluliste osade projekteerimine ja montaaž (kandekere puhul);

                        c)
                              šassii oluliste osade konstruktsioon ja valmistamine (muu kui kandekere puhul);

                        3.1.2.

                        Kui tootja kasutab kerekonstruktsiooni alusraami ja otse tuuleklaasi ees asuva esikonstruktsiooni olulisi osi eri keretüübiga (nt erineva teljevahe ja katuse kõrgusega kaubikud ja raamautod) sõidukite valmistamiseks, võib erandina punkti 3.1.1 alapunktist b liigitada need sõidukid samasse tüüpi. Tootja esitab selle kohta tõendid.

                        3.1.3.

                        Sõidukitüüp hõlmab vähemalt ühte varianti ja ühte versiooni.

               3.2.
                     Variant

                        3.2.1.

                        „Variant” – hõlmab sõidukitüüpi kuuluvaid sõidukeid, millel on järgmised ühised konstruktsioonilised omadused:

                        a)
                              külguste arv või keretüüp nagu on määratletud C osa punktis 4 (komplektsete ja komplekteeritud sõidukite puhul), kui tootja lähtub punktis 3.1.2 osutatud kriteeriumidest;

                        b)
                              komplektsuse aste (nt komplektne/mittekomplektne/komplekteeritud);

                        c)
                              jõuseadme järgmised konstruktsioonilised omadused:

                        i)
                              energiavarustuse tüüp (sisepõlemismootor, elektrimootor või muu);

                        ii)
                              tööpõhimõte (ottomootor, survesüütemootor või muu);

                        iii)
                              silindrite arv ja paigutus (sisepõlemismootori puhul) (L6, V8 või muu);

                        d)
                              telgede arv;

                        e)
                              veotelgede arv ja ühendusviis;

                        f)
                              juhttelgede arv.

                        g)
                              tootja ja eelmise komplekteerimisastme sõiduk (mitmes komplekteerimisastmes valmistatud sõidukite puhul).

               3.3.
                     Versioon

                        3.3.1.

                        „Versioon” – hõlmab varianti kuuluvaid sõidukeid, millel on järgmised ühised omadused:

                        a)
                              suurim tehniliselt lubatud täismass;

                        b)
                              mootori töömaht sisepõlemismootori puhul;

                        c)
                              mootori maksimaalne võimsus või maksimaalne püsinimivõimsus (elektrimootor);

                        d)
                              kütuse liik (bensiin, diisel, vedelgaas, kahekütusekäitus või muu);

                        e)
                              suurim istekohtade arv;

                        f)
                              mootori müratase;

                        g)
                              heitgaasi väljalaske tase (nt Euro 5, Euro 6 või muu);

                        h)
                              CO2 kombineeritud heitkogus (kaalutud, kombineeritud);

                        i)
                              elektrienergia kulu (kaalutud, kombineeritud);

                        j)
                              kombineeritud kütusekulu (kaalutud, kombineeritud).

               4.
                     N2- ja N3-kategooria

               4.1.
                     Sõidukitüüp

                        4.1.1.

                        „Sõidukitüüp” – hõlmab sõidukeid, millel on järgmised ühised omadused:

                        a)
                              tootja äriühingu nimi;

                        Äriühingu õigusliku omandivormi muutmisel ei ole vaja taotleda uut tüübikinnitust;

                        b)
                              kategooria;

                        c)
                              šassii konstruktsioon ja valmistamisprotsess on kogu tooteseeria jaoks sama;

                        d)
                              telgede arv.

                        4.1.2.

                        Sõidukitüüp hõlmab vähemalt ühte varianti ja ühte versiooni.

               4.2.
                     Variant

                        4.2.1.

                        „Variant” – hõlmab sõidukitüüpi kuuluvaid sõidukeid, millel on järgmised ühised konstruktsioonilised omadused:

                        a)
                              kere kontseptsioon või keretüüp vastavalt 2. liite C osa punktile 4 (ainult komplektsete ja komplekteeritud sõidukite puhul);

                        b)
                              komplektsuse aste (nt komplektne/mittekomplektne/komplekteeritud);

                        c)
                              jõuseadme järgmised konstruktsioonilised omadused:

                        i)
                              energiavarustuse tüüp (sisepõlemismootor, elektrimootor või muu);

                        ii)
                              tööpõhimõte (ottomootor, survesüütemootor või muu);

                        iii)
                              silindrite arv ja paigutus (sisepõlemismootori puhul) (L6, V8 või muu);

                        d)
                              veotelgede arv ja ühendusviis;

                        e)
                              juhttelgede arv;

                        f)
                              tootja ja eelmise komplekteerimisastme sõiduk (mitmes komplekteerimisastmes valmistatud sõidukite puhul).

               4.3.
                     Versioon

                        4.3.1.

                        „Versioon” – hõlmab varianti kuuluvaid sõidukeid, millel on järgmised ühised omadused:

                        a)
                              suurim tehniliselt lubatud täismass;

                        b)
                              sobivus või mittesobivus järgmise haagise veoks:

                        i)
                              piduriteta haagis;

                        ii)
                              pealejooksupiduriga haagis, nagu on määratletud UNECE eeskirja 13 punktis 2.12;

                        iii)
                              ahelpidurdus- või osapidurdussüsteemiga haagis, nagu on määratletud UNECE eeskirja 13 punktides 2.9 ja 2.10;

                        iv)
                              O4-kategooria haagis, mille puhul autorongi täismass ei ületa 44 tonni;

                        v)
                              O4-kategooria haagis, mille puhul autorongi täismass ületab 44 tonni;

                        c)
                              mootori töömaht;

                        d)
                              mootori suurim võimsus;

                        e)
                              kütuse liik (bensiin, diisel, vedelgaas, kahekütusekäitus või muu);

                        f)
                              mootori müratase;

                        g)
                              heitgaasi väljalaske tase (nt Euro IV, Euro V või muu).

               5.
                     O1- ja O2-kategooria

               5.1.
                     Sõidukitüüp

                        5.1.1.

                        „Sõidukitüüp” – hõlmab sõidukeid, millel on järgmised ühised omadused:

                        a)
                              tootja äriühingu nimi;

                        Äriühingu õigusliku omandivormi muutmisel ei ole vaja taotleda uut tüübikinnitust;

                        b)
                              kategooria;

                        c)
                              kontseptsioon, nagu on määratletud C osa punktis 5;

                        d)
                              järgmised projekteerimise ja valmistamisega seotud aspektid:

                        i)
                              šassii oluliste osade konstruktsioon ja valmistamine;

                        ii)
                              kerekonstruktsiooni oluliste osade konstruktsioon ja valmistamine (kandekere puhul);

                        e)
                              telgede arv.

                        5.1.2.

                        Sõidukitüüp hõlmab vähemalt ühte varianti ja ühte versiooni.

               5.2.
                     Variant

                        5.2.1.

                        „Variant” – hõlmab sõidukitüüpi kuuluvaid sõidukeid, millel on järgmised ühised konstruktsioonilised omadused:

                        a)
                              keretüüp, nagu on määratletud 2. liites (komplektsete ja komplekteeritud sõidukite puhul);

                        b)
                              komplektsuse aste (nt komplektne/mittekomplektne/komplekteeritud);

                        c)
                              pidurdussüsteemi tüüp (nt pidurita/pealejooksupiduriga/pidurivõimendiga).

                        d)
                              tootja ja eelmise komplekteerimisastme sõiduk (mitmes komplekteerimisastmes valmistatud sõidukite puhul).

               5.3.
                     Versioon

                        5.3.1.

                        „Versioon” – hõlmab varianti kuuluvaid sõidukeid, millel on järgmised ühised omadused:

                        a)
                              suurim tehniliselt lubatud täismass;

                        b)
                              vedrustuse tüüp (õhk-, teras- või kummivedrustus, torsioonvedrustus või muu)

                        c)
                              haakekonksu tüüp (kolmnurkne, torujas või muu).

               6.
                     O3- ja O4-kategooria

               6.1.
                     Sõidukitüüp

                        6.1.1.

                        „Sõidukitüüp” – hõlmab sõidukeid, millel on järgmised ühised omadused:

                        a)
                              tootja äriühingu nimi;

                        Äriühingu õigusliku omandivormi muutmisel ei ole vaja taotleda uut tüübikinnitust;

                        b)
                              kategooria;

                        c)
                              haagise tüüp vastavalt C osa punktis 5 esitatud määratlustele;

                        d)
                              järgmised projekteerimise ja valmistamisega seotud aspektid:

                        i)
                              šassii oluliste osade konstruktsioon ja valmistamine;

                        ii)
                              kerekonstruktsiooni oluliste osade konstruktsioon ja valmistamine (kandekerega haagiste puhul);

                        e)
                              telgede arv.

                        6.1.2.

                        Sõidukitüüp hõlmab vähemalt ühte varianti ja ühte versiooni.

               6.2.
                     Variandid

                        6.2.1.

                        „Variant” – hõlmab sõidukitüüpi kuuluvaid sõidukeid, millel on kõik järgmised ühised projekteerimise ja ehitusega seotud aspektid:

                        a)
                              keretüüp, nagu on määratletud 2. liites (komplektsete ja komplekteeritud sõidukite puhul);

                        b)
                              komplektsuse aste (nt komplektne/mittekomplektne/komplekteeritud);

                        c)
                              vedrustuse tüüp (teras-, õhk-või hüdrauliline vedrustus);

                        d)
                              järgmised tehnilised näitajad:

                        i)
                              pikendatav või mittepikendatav šassii;

                        ii)
                              haagise põhja kõrgus (tavaline, madal, poolmadal vm);

                        e)
                              tootja ja eelmise komplekteerimisastme sõiduk (mitmes komplekteerimisastmes valmistatud sõidukite puhul).

               6.3.
                     Versioonid

                        6.3.1.

                        „Versioon” – hõlmab varianti kuuluvaid sõidukeid, millel on järgmised ühised omadused:

                        a)
                              suurim tehniliselt lubatud täismass;

                        b)
                              nõukogu direktiivi 96/53/EÜ
                           14
                         I lisa punktides 3.2 ja 3.3 osutatud alajaotised või nende kombinatsioonid, millesse kahe järjestikuse omavahel rühma moodustava telje vahel asuv teljevahe kuulub;

                        c)
                              teljed määratletakse järgmiselt:

                        i)
                              ülestõstetavad teljed (arv ja asukoht);

                        ii)
                              koormatavad teljed (arv ja asukoht);

                        iii)
                              juhtteljed (arv ja asukoht).

               7.
                     Ühised nõuded kõikidele sõidukikategooriatele

                        7.1.

                        Kui sõiduk kuulub oma täismassi, istekohtade arvu või mõlema kriteeriumi tõttu mitmesse kategooriasse, võib tootja ise otsustada, kumma sõidukikategooria kriteeriumidest ta variandi või versiooni määratlemisel lähtub.

                        7.1.1.

                        Näited:

                        a)
                              kui sõidukile A on lähtuvalt tema täismassist antud N1- (3,5 tonni) ja N2-kategooria (4,2 tonni) tüübikinnitus, võib N2-kategooria sõiduki puhul lähtuda N1-kategooria sõiduki parameetritest ja vastupidi;

                        b)
                              kui sõidukile B on lähtuvalt istekohtade arvust (7+1 või 10+1) antud M1- ja M2-kategooria tüübikinnitus, võib M2-kategooria sõiduki puhul lähtuda M1-kategooria sõiduki parameetritest ja vastupidi.

                        7.2.

                        Mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse korral on võimalik anda N-kategooria sõidukile tüübikinnitus lähtudes M1- või M2-kategooria nõuetest, kui järgmise komplekteerimisetapi jooksul on kavas teha N-kategooria sõidukist vastava kategooria sõiduk.

                        7.2.1.

                        Selline võimalus on ainult mittekomplektsete sõidukite puhul.

                        Sellised sõidukid tuleb märgistada kindla variandikoodiga, mille tootja annab baassõidukile.

                        7.3.

                        Tüübi, variandi ja versiooni tähistus

                        7.3.1.

                        Tootja annab igale sõidukitüübile, -variandile ja -versioonile ladina tähtedest ja/või araabia numbritest koosneva koodi.

                        Sulgude ja sidekriipsude kasutamine on lubatud, kui need ei asenda tähti või numbreid.

                        7.3.2.

                        Kogu koodi tähistatakse kujul: tüüp-variant-versioon (TVV).

                        7.3.3.

                        TVV-kood peab selgelt ja ühemõtteliselt näitama käesoleva lisa B osas kindlaks määratud kriteeriumidega seotud tehniliste omaduste ainulaadset kombinatsiooni.

                        7.3.4.

                        Sama tootja võib kahte või enamasse kategooriasse kuuluva sõidukitüübi määratlemiseks kasutada sama koodi.

                        7.3.5.

                        Sama tootja ei tohi kasutada sama koodi, et määratleda sõidukit enama kui ühe tüübikinnituse jaoks samas sõidukikategoorias.

                        7.4.

                        TVV-koodi pikkus

                        7.4.1.

                        TVV-kood ei tohi olla pikem kui:

                        a)
                              15 kohta, kui tegu on sõidukitüübiga;

                        b)
                              25 kohta, kui tegu on ühe variandi koodiga;

                        c)
                              35 kohta, kui tegu on ühe versiooni koodiga.

                        7.4.2.

                        Täielik tähtnumbriline TVV-kood tohib olla kuni 75-kohaline.

                        7.4.3.

                        Tervikliku TVV-koodi kasutamisel jäetakse tüübi, variandi ja versiooni tähise vahele tühik.

                        TVV-koodi näide: 159AF[…tühik]0054[…tühik]977K(BE).

               C OSA

               Keretüübi mõiste

               1.
                     Üldosa

                        1.1.

                        I lisa punktis 9 ja III lisa 1. osas osutatud keretüüp ning IX lisa punktis 38 osutatud kerekonstruktsioon märgitakse koodidena.

                        Koodide loetelu kohaldatakse peamiselt komplektsete ja komplekteeritud sõidukite suhtes.

                        1.2.

                        M-kategooria sõidukite puhul märgitakse keretüüp kahe tähega vastavalt punktidele 2 ja 3.

                        1.3.

                        N- ja O-kategooria sõidukite puhul märgitakse keretüüp kahe tähega vastavalt punktidele 4 ja 5.

                        1.4.

                        Vajaduse korral (eelkõige punktides 4.1. ja 4.6. ning 5.1–5.4 osutatud keretüüpide puhul) lisatakse koodile kaks numbrit.

                        1.4.1.

                        Numbrite loetelu on sätestatud käesoleva lisa 2. liites.

                        1.5.

                        Eriotstarbeliste sõidukite puhul peab keretüüp olema kooskõlas sõiduki kategooriaga.

               2.
                     M1-kategooria sõidukid

                        Viide

                        Kood

                        Nimetus

                        Määratlus

                        2.1.

                        AA

                        sedaan

                        ISO standardi 3833:1977 punktis 3.1.1.1 määratletud sõiduk, millel on vähemalt neli külgakent.

                        2.2.

                        AB

                        luukpära

                        Punktis 2.1 osutatud sedaan, millel on tagaluuk.

                        2.3.

                        AC

                        universaal

                        ISO standardi 3833:1977 punktis 3.1.1.4 määratletud sõiduk.

                        2.4.

                        AD

                        kupee

                        ISO standardi 3833:1977 punktis 3.1.1.5 määratletud sõiduk.

                        2.5.

                        AE

                        kabriolett

                        ISO standardi 3833:1977 punktis 3.1.1.6 määratletud sõiduk.

                        Kabriolett võib olla ka usteta.

                        2.6.

                        AF

                        mitmeotstarbeline sõiduk

                        Muu kui koodi AG ja koodide AA kuni AE all nimetatud sõiduk, mis on ette nähtud reisijate ja nende pagasi või kauba veoks ühes sõidukisektsioonis.

                        2.7.

                        AG

                        kombi

                        ISO standardi 3833:1977 punktis 3.1.1.4.1 määratletud sõiduk.

                        Pagasiruum peab olema sõitjaruumist täielikult eraldatud.

                        Juhiistme võrdluspunkti kõrgus teepinnast ei pea olema vähemalt 750 mm.

               3.
                     M2- või M3-kategooria sõidukid

                        Viide

                        Kood

                        Nimetus

                        Määratlus

                        3.1.

                        CA

                        ühe-korruseline sõiduk

                        Sõiduk, mille sõitjateruum paikneb ühel korrusel või ei moodusta kahte üksteise kohal paiknevat korrust.

                        3.2.

                        CB

                        kahe-korruseline sõiduk

                        UNECE eeskirja nr 107 punktis 2.1.6 määratletud sõiduk.

                        3.3.

                        CC

                        ühe-korruseline liigendsõiduk

                        UNECE eeskirja nr 107 punktis 2.1.3 määratletud ühekorruseline sõiduk.

                        3.4.

                        CD

                        kahe-korruseline liigendsõiduk

                        UNECE eeskirja nr 107 punktis 2.1.3.1 määratletud sõiduk.

                        3.5.

                        CE

                        madala põrandaga ühe-korruseline sõiduk

                        UNECE eeskirja nr 107 punktis 2.1.4 määratletud ühekorruseline sõiduk.

                        3.6.

                        CF

                        madala põrandaga kahe-korruseline sõiduk

                        UNECE eeskirja nr 107 punktis 2.1.4 määratletud kahekorruseline sõiduk.

                        3.7.

                        CG

                        madala põrandaga ühe-korruseline liigendsõiduk

                        Sõiduk, mille tehnilised omadused vastavad nii punktile 3.3 kui ka punktile 3.5;

                        3.8.

                        CH

                        madala põrandaga kahe-korruseline liigendsõiduk

                        Sõiduk, mille tehnilised omadused vastavad nii punktile 3.4 kui ka punktile 3.6;

                        3.9.

                        CI

                        ülalt lahtine ühe-korruseline sõiduk

                        Osalise katusega või katuseta sõiduk.

                        3.10.

                        CJ

                        ülalt lahtine kahe-korruseline sõiduk

                        Sõiduk, mille teine korrus on katuseta või osalise katusega.

                        3.11.

                        CX

                        bussi šassii

                        Mittekomplektne sõiduk, mille puhul on kokku monteeritud vaid šassii talad või torud, jõuseade ja teljed ning millele on kavas lisada veoettevõtja vajadustele vastav kerekonstruktsioon.

               4.
                     N1-, N2- või N3-kategooria mootorsõidukid

                        Viide

                        Kood

                        Nimetus

                        Määratlus

                        4.1.

                        BA

                        veoauto

                        Sõiduk, mis on projekteeritud ja valmistatud ainult või peamiselt kaupade veoks

                        (võib vedada ka haagist);

                        4.2.

                        BB

                        kaubik

                        Veoauto, milles juht ja veos asuvad samas ruumis.

                        4.3.

                        BC

                        sadulveok

                        Veduk, mis on projekteeritud ja valmistatud ainult või peamiselt poolhaagiste veoks.

                        4.4.

                        BD

                        vedukauto

                        Veduk, mis on projekteeritud ja valmistatud ainult või peamiselt muude haagiste kui poolhaagiste veoks.

                        4.5.

                        BE

                        pikap

                        Sõiduk, mille täismass ei ületa 3 500 kg ning, milles juht ja veos ei asu samas ruumis.

                        4.6.

                        BX

                        kabiiniga või kapotiga šassii

                        Mittekomplektne sõiduk, mille puhul on kokku monteeritud vaid kabiin (täielikult või osaliselt), šassii talad, jõuseade ja teljed, ning millele on kavas lisada veoettevõtja vajadustele vastav kerekonstruktsioon.

               5.
                     O-kategooria sõidukid

                        Viide

                        Kood

                        Nimetus

                        Määratlus

                        5.1.

                        DA

                        poolhaagis

                        Haagis, mis on projekteeritud ja valmistatud haakimiseks veduki või eelikuga ning mille vertikaalkoormus vedukile või eelikule on märkimisväärne.

                        Haakimisel kasutatakse veopolti või sadulhaakeseadist;

                        5.2.

                        DB

                        täishaagis

                        Haagis, millel on vähemalt kaks telge, millest vähemalt üks on juhitav, ning:

                        a) mis on varustatud (haagise suhtes) vertikaalsuunas liikuva haakeseadmega ja

                        b) mille staatiline vertikaalkoormus vedukile on väiksem kui 100 daN.

                        5.3.

                        DC

                        kesktelghaagis

                        Haagis, mille telg paikneb (teljed paiknevad) (ühtlaselt koormatud) sõiduki raskuskeskme lähedal, nii et vedukile kantakse üle ainult väike staatiline vertikaalkoormus, mis ei ületa 10 % haagise täismassile vastavast koormusest või 1 000 daN koormust (olenevalt sellest, kumb on väiksem).

                        5.4.

                        DE

                        jäiga haakeseadmega haagis

                        Ühe teljega või teljerühmaga haagis, mille haakeseadise konstruktsiooni eripära tõttu vedukile üle kantav staatiline koormus ei ole suurem kui 4 000 daN ning mis ei vasta kesktelghaagise määratlusele.

                        Haakimisel ei kasutata veopolti või sadulhaakeseadist.

               1. liide

               Menetlus, mille käigus kontrollitakse, kas sõiduki saab liigitada maastikusõidukiks

               1.
                     Üldosa

                        1.1.

                        Sõiduki liigitamisel maastikusõidukiks kohaldatakse käesolevas liites kirjeldatud menetlust.

               2.
                     Geomeetriliste mõõtmiste tingimused

                        2.1.

                        M1- või N1-kategooria sõiduk peab olema koormamata, sellele lisatakse jahutusvedelik, määrdeained, kütus, tööriistad ja varuratas (kui see on ettenähtud originaalvarustuses) ning juhiistmele paigutatakse mannekeen, mis vastab 50. protsentiilile meestest.

                        Mannekeeni võib asendada samalaadse seadmega, millel on samasugune mass.

                        2.2.

                        Muud kui punktis 2.1 nimetatud sõidukid koormatakse suurima tehniliselt lubatud täismassini.

                        Koormuse jaotumine telgedele peab esindama halvimat juhtu, kuid vastama siiski asjaomastele kriteeriumidele.

                        2.3.

                        Tehnilisele teenistusele esitatakse sõidukitüübi representatiivsõiduk, mis vastab punktis 2.1 või 2.2 esitatud tingimustele. Sõiduk on statsionaarses asendis ja selle rattad on otsesõidusuunas.

                        Pind, millel mõõtmised tehakse, peab olema võimalikult tasane ja horisontaalne (suurim kaldenurk 0,5 %).

               3.
                     Esi- ja tagaülendinurga ning nõlvanurga mõõtmine

                        3.1.

                        Esiülendinurka mõõdetakse vastavalt standardi ISO 612:1978 punktile 6.10.

                        3.2.

                        Tagaülendinurka mõõdetakse vastavalt standardi ISO 612:1978 punktile 6.11.

                        3.3.

                        Nõlvanurka mõõdetakse vastavalt standardi ISO 612:1978 punktile 6.9.

                        3.4.

                        Tagaülendinurga mõõtmisel võib reguleeritava kõrgusega tagumised allasõidutõkked seada ülemisse asendisse.

                        3.5.

                        Punktis 3.4 esitatud ettekirjutus ei kohusta paigaldama baassõidukile originaalvarustusena tagumisi allasõidutõkkeid. Baassõiduki tootja peab teatama järgmise etapi tootjale, et sõidukile tagumiste allasõidutõkete paigaldamisel peab tagaülendinurk vastama nõuetele.

               4.
                     Kliirensi mõõtmine

               4.1.
                     Kliirens telgede vahel

               4.1.1.
                     „Kliirens telgede vahel” – vähim vahekaugus teepinna ja sõiduki madalaima kinnispunkti vahel.

               Määratluse kohaldamisel võetakse arvesse eesmise teljerühma viimase telje ja tagumise teljerühma esimese telje vahelist kaugust.

               4.1.2.
                     Joonisel viirutatud alasse ei tohi ulatuda ükski sõiduki jäik osa.

               4.2.
                     Telje kliirens

               4.2.1.
                     „Telje kliirens” – kaare kõrgus, mis läbib ühe telje rataste (topeltrataste korral sisemiste rataste) rehvide kokkupuutekeskmeid teepinnaga ja puutub sõiduki madalamat kinnispunkti rataste vahel.

               4.2.2.
                     Vajaduse korral mõõdetakse teljerühma kõikide telgede kliirensit.

               5.
                     Tõusuvõime

                        5.1.

                        „Tõusuvõime” – sõiduki võime võtta tõuse.

                        5.2.

                        M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria mittekomplektsete ja komplektsete sõidukite tõusuvõime määratakse kindlaks katseliselt.

                        5.3.

                        Tehniline teenistus viib katse läbi katsetatava sõidukitüübi representatiivsõidukiga.

                        5.4.

                        Tootja taotluse korral ja XVI lisas täpsustatud tingimustel võib sõidukitüübi representatiivsõiduki tõusuvõimet tõendada virtuaalse katsemeetodiga.

               6.
                     Katsetingimused ja katse läbimise või mitteläbimise kriteeriumid

                        6.1.

                        Kohaldatakse määruse (EL) nr 1230/2012 II lisas sätestatud tingimusi.

                        6.2.

                        Sõiduk peab võtma tõusu püsikiirusel, ükski ratas ei tohi piki- või külgsuunas libiseda.

               2. liide

               Numbrid, mis täiendavad kerede märgistamise koode

               01
                     lamedapõhjaline;

               02
                     küljele avanev;

               03
                     kastitaoline;

               04
                     isoleeritud seinte ja sisetemperatuuri hoidvate seadmetega kere;

               05
                     isoleeritud seintega, kuid sisetemperatuuri hoidvate seadmeteta kere;

               06
                     kardin-külgedega;

               07
                     vahetusveovahend (vahetatav pealiskonstruktsioon);

               08
                     konteinerveo sõiduk;

               09
                     luuktõstukiga sõiduk;

               10
                     kallur;

               11
                     tsistern;

               12
                     tsistern ohtlike kaupade veoks;

               13
                     elusloomade veok;

               14
                     sõidukite treiler;

               15
                     betoonisegisti;

               16
                     sõiduk betoonisegu ümberpumpamiseks;

               17
                     metsaveosõiduk;

               18
                     prügiveomasin;

               19
                     tänavapühkimisauto, tänavapesuauto, survepesuauto;

               20
                     kompressor,

               21
                     paaditreiler;

               22
                     purilennuki treiler;

               23
                     jaemüügiks või eksponeerimiseks kohandatud sõiduk;

               24
                     puksiirauto;

               25
                     redelauto;

               26
                     kraanaga sõiduk (v.a II lisa A osa punktis 5 määratletud liikurkraana);

               27
                     tööplatvormiga tõstuk;

               28
                     puurauto;

               29
                     madalapõhjaline haagis;

               30
                     klaasiveo treiler;

               31
                     tuletõrjeauto;

               99
                     käesolevas loetelus nimetamata kerekonstruktsioon.

               III LISA

               TEABEDOKUMENT SÕIDUKI ELi TÜÜBIKINNITUSE KOHTA

               I OSA

               Alljärgnev teave esitatakse kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga.

               Joonised esitatakse sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult A4-formaadis või A4-formaati voldituna.

               Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

               A.
                     M- ja N-kategooria

               1.
                     ÜLDOSA

               1.1.
                     Mark (tootja kaubanimi): …

               1.2.
                     Tüüp: …

               1.2.1.
                     Kaubanduslik(ud) nimetus(ed) (kui on teada): …

               1.2.2.
                     Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baas / eelmise komplekteerimisastme sõiduki tüübikinnitusandmed (loetleda andmed iga astme kohta. Seda saab teha maatriksiga)

               Tüüp: …………………………………………………………………………

               Variant (variandid): …………………………………………………………………..

               Versioon(id): …………………………………………………………………...

               Tüübikinnitusnumber, sh laienduse number ………………………

               1.3.
                     Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (b): …

               1.3.1.
                     Märgistuse asukoht: …

               1.4.
                     Sõiduki kategooria (c): …

               1.4.1.
                     Ohtlike kaupade klass(id), mille veoks sõiduk on ette nähtud: …

               1.5.
                     Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …

               1.5.1.
                     Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baas/eelmis(t)e komplekteerimisastme(te) sõiduki tootja ärinimi ja aadress………

               1.8.
                     Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): …

               1.9.
                     Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …

               2.
                     SÕIDUKI EHITUSE ÜLDANDMED

               2.1.
                     Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised: …

               2.3.
                     Telgede ja rataste arv: …

               2.3.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               2.3.2.
                     Juhttelgede arv ja asukoht: …

               2.3.3.
                     Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): …

               2.4.
                     Šassii (olemasolu korral) (üldjoonis): …

               2.6.
                     Mootori asukoht ja asend: …

               2.8.
                     Rooli asukoht: vasakul/paremal (1)

               2.8.1.
                     Sõiduk on ette nähtud kasutamiseks parem-/vasakpoolse (1) liikluse korral.

               2.9.
                     Täpsustada, kas veduk on ette nähtud poolhaagiste või muude haagiste vedamiseks ja kas tegemist on pool-, täis- või kesktelg- või jäiga haakeseadmega haagisega: …

               2.10.
                     Täpsustada, kas sõiduk on ette nähtud kaupade veoks kontrollitud temperatuuril: …

               3.
                     MASSID JA MÕÕTMED (f)(g)(7)

               (kg ja mm) (viidata joonisele, kui see on asjakohane)

               3.1.
                     Teljevahe(d) täismassiga (g1):

               3.1.1.
                     Kaheteljelised sõidukid: …

               3.1.2.
                     Kolme või enama teljega sõidukid

               3.1.2.1.
                     Järjestikuste telgede vahekaugus alates eesmisest kuni tagumise teljeni: …

               3.1.2.2.
                     Teljevahe kokku: …

               3.3.1.
                     Iga juhttelje rööbe (g4): …

               3.3.2.
                     Kõigi muude telgede rööpmed (g4): …

               3.4.
                     Sõiduki mõõtmete vahemik (üldine)

               3.4.1.
                     Kereta šassii

               3.4.1.1.
                     Pikkus (g5): …

               3.4.1.1.1.
                     Suurim lubatud pikkus: …

               3.4.1.1.2.
                     Vähim lubatud pikkus: …

               3.4.1.2.
                     Laius (g7): …

               3.4.1.2.1.
                     Suurim lubatud laius: …

               3.4.1.2.2.
                     Vähim lubatud laius: …

               3.4.1.3.
                     Kõrgus (sõidukorras sõidukil) (g8) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral esitada tavalisele sõiduasendile vastav kõrgus): …

               3.4.2.
                     Kerega šassii

               3.4.2.1.
                     Pikkus (g5): …

               3.4.2.1.1.
                     Laadimispinna pikkus: …

               3.4.2.2.
                     Laius (g7): …

               3.4.2.2.1.
                     Seinte paksus (sõidukite korral, mis on konstrueeritud kaupade veoks kindlal temperatuuril): …

               3.4.2.3.
                     Kõrgus (sõidukorras sõidukil) (g8) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral esitada tavalisele sõiduasendile vastav kõrgus): …

                        3.5.

                        Mittekomplektsete sõidukite juhtteljele (-telgedele) langev vähim koormus: …

                        3.6.

                        Töökorras sõiduki mass (h)

                        a)
                              iga variandi suurim ja vähim väärtus: …

                        b)
                              iga versiooni mass (kui samast variandist on mitu versiooni, tuleb esitada tabel): …

                        3.6.1.

                        Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise korral haakepunktile mõjuv koormus:

                        a) iga variandi suurim ja vähim väärtus: …

                        b) iga versiooni mass (kui samast variandist on mitu versiooni, tuleb esitada tabel): …

                        3.6.2.

                        Lisavarustuse mass (nagu see on määratletud määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 2 punktis 5): …

                        3.7.

                        Mittekomplektse sõiduki puhul tootja poolt määratud komplekteeritud sõiduki vähim mass: …

                        3.8.

                        Suurim tehniliselt lubatud täismass tootja andmetel (i)(3): …

                        3.8.1.

                        Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või kesktelghaagise korral haakepunktile mõjuv koormus (3): …

               3.9.
                     Igale teljele rakenduv suurim tehniliselt lubatud mass: …

               3.10.
                     Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud koormus: …

                        3.11.
                              Veduki suurim tehniliselt lubatud pukseeritav täismass

                        järgmiste haagiste korral:

                        3.11.1.
                              Täishaagis: …

                        3.11.2.
                              Poolhaagis: …

                        3.11.3.
                              Kesktelghaagis: …

                        3.11.4.
                              Jäiga haakeseadmega haagis: …

                        3.11.5.
                              Autorongi suurim tehniliselt lubatud täismass(3): …

                        3.11.6.
                              Piduriteta haagise täismass: …

                        3.12.
                              Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass:

                        3.12.1.
                              veduki mass: …

                        3.12.2.
                              poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise mass: …

                        3.16.
                              Suurimad lubatud massid registreerimisel/kasutuses (valikuline)

                        3.16.1.
                              Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud täismass: …

                        3.16.2.
                              Registreerimisel/kasutuses suurim tehniliselt lubatud koormus igale teljele ja poolhaagise või kesktelghaagise korral tootja poolt ettenähtud koormus haakepunktis, kui see on väiksem tehniliselt lubatud maksimaalsest koormusest haakepunktis: …

                        3.16.3.
                              Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud koormus igale teljerühmale: …

                        3.16.4.
                              Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud pukseeritav mass: …

                        3.16.5.
                              Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud autorongi mass: …

               3.17.
                     Sõiduk esitatakse mitmeastmelise tüübikinnituse saamiseks (ainult määruse (EÜ) nr 715/2007 reguleerimisalasse kuuluv N1-kategooria mittekomplektne või komplekteeritud sõiduk): jah/ei (1)

               3.17.1.
                     Sõidukorras baassõiduki mass: ……………...………………kg.

               3.17.2.
                     Liidetava massi vaikeväärtus, mis on arvutatud vastavalt määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisa punktile 5: ……………kg.

               4.
                     JÕUSEADE (k)

               4.1.
                     Mootori tootja: …

               4.1.1.
                     Tootja mootorikood, nii nagu see on märgitud mootorile: …

               4.1.2.
                     Tüübikinnitusnumber (vajaduse korral), sealhulgas kütuse identifitseerimismärgistus: …

               (ainult raskesõidukid)

               4.2.
                     Sisepõlemismootor

               4.2.1.1.
                     Tööpõhimõte: ottomootor / diiselmootor / segakütuseline mootor (1)

               neljataktiline/kahetaktiline/rootor (1)

               4.2.1.1.1.
                     Segakütuselise mootori tüüp: tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)(x1)

               4.2.1.1.2.
                     Gaaskütuse energiategur kuumkäivitusega WHTC-katsetsükli käigus: … %

               4.2.1.2.
                     Silindrite arv ja paigutus: …

               4.2.1.3.
                     Mootori töömaht (m): …… cm3

               4.2.1.6.
                     Mootori normaalne pöörete arv tühikäigul (2): …… min-1

               4.2.1.6.1.
                     Mootori suurendatud pöörete arv tühikäigul (2): …… min-1

               4.2.1.6.2.
                     Tühikäik diislil: jah/ei (1)(x1)

               4.2.1.8.
                     Suurim kasulik võimsus (n): …… kW pöörlemissagedusel …… min-1 (tootja deklareeritud väärtus)

               4.2.1.11.
                     (Ainult Euro VI) Tootja viited määruse (EL) nr 582/2011 artiklitega 5, 7 ja 9 nõutud dokumentatsioonile, millega võimaldatakse tüübikinnitusasutusel hinnata heitekontrollistrateegiaid ja mootoril olevaid süsteeme, et tagada NOx kontrolli meetmete nõuetekohane toimimine

               4.2.2.1.
                     Kergsõidukid: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / maagaas või biometaan / etanool (E 85) / biodiisel / vesinik (1) (6)

               4.2.2.2
                     Raskeveokid: diisel / bensiin / veeldatud naftagaas /H-rühma maagaas / L-rühma maagaas / HL-rühma maagaas / etanool (ED 95) / etanool (E 85) / veeldatud maagaas / LNG20 / (1)(6)

               4.2.2.2.1.
                     (Ainult Euro VI) Kütused, mille tootja on vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 I lisa punktile 1.1.3 (vajaduse korral) kinnitanud mootori puhul kasutamiseks sobivaks

               4.2.2.4.
                     Sõiduki kütuseliik: üks kütus, kaks kütust, segakütus (1)

               4.2.2.5.
                     Biokütuse suurim lubatud hulk kütuses (tootja andmetel): …… mahuprotsendi järgi

               4.2.3.
                     Kütusepaak/-paagid

               4.2.3.1.
                     Kulupaak/-paagid

               4.2.3.1.1.
                     Kütusepaakide arv ja iga kütusepaagi maht: …

               4.2.3.2.
                     Varukütusepaak/-paagid

               4.2.3.2.1.
                     Kütusepaakide arv ja iga kütusepaagi maht: …

               4.2.4.
                     Kütuse etteanne

               4.2.4.1.
                     Karburaatori(te)ga: jah/ei (1)

               4.2.4.2.
                     Sissepritsega (ainult diiselmootoritel või segakütuselistel mootoritel): jah/ei (1)

               4.2.4.2.2.
                     Tööpõhimõte: otsepritsega/eelkambriga/keeriskambriga (1)

               4.2.4.3.
                     Sissepritse (üksnes ottomootor): jah/ei (1)

               4.2.7.
                     Jahutussüsteem: vedelik-/õhkjahutus (1)

               4.2.8.
                     Sisselaskesüsteem

               4.2.8.1.
                     Ülelaadur: jah/ei (1)

               4.2.8.2.
                     Vahejahuti: jah/ei (1)

               4.2.8.3.3.
                     (Ainult Euro VI) Sisselaskesüsteemi alarõhk nominaalsel mootori pöörlemissagedusel ning sõiduki täiskoormusel: … kPa

               4.2.9.
                     Väljalaskesüsteem

               4.2.9.2.1.
                     (Ainult Euro VI) Mootorisüsteemi mittekuuluvate heitgaasisüsteemi elementide kirjeldus ja/või joonis:

               4.2.9.3.1.
                     (Ainult Euro VI) Tegelik väljalaske vasturõhk nominaalsel mootori pöörlemissagedusel ning sõiduki täiskoormusel (üksnes diiselmootorite puhul): … kPa

               4.2.9.4.
                     Heitgaasisummuti(te) tüüp, tähistus: …

               Kui see on välismüra puhul asjakohane, siis mürasummutus mootoriruumis ja mootoril: …

               4.2.9.5.
                     Väljalasketoru asukoht: …

               4.2.9.7.1.
                     (Ainult Euro VI) Lubatav heitgaasisüsteemi maht: … dm3

               4.2.12.
                     Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed

               4.2.12.1.1.
                     (Ainult Euro VI) Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (2)

               Kui jah, siis kirjeldus ja joonised:

               Kui ei, siis vastavus määruse (EL) nr 582/2011 V lisa nõuetele

               4.2.12.2.
                     Täiendavad saastetõrjeseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud muus punktis):

               4.2.12.2.1.
                     Katalüüsmuundur: jah/ei (1)

               4.2.12.2.1.11.
                     Heitmete järeltöötlussüsteemide regeneratsioonisüsteemid ja -meetod, kirjeldus: …

               4.2.12.2.1.11.6.
                     Tarbitavad reaktiivid: jah/ei (1)

               4.2.12.2.1.11.7.
                     Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: …

               4.2.12.2.2.
                     Hapnikuandur: jah/ei (1)

               4.2.12.2.3.
                     Õhu sissepuhe: jah/ei (1)

               4.2.12.2.4.
                     Heitgaasitagastus: jah/ei (1)

               4.2.12.2.5.
                     Eralduvate kütuseaurude hulga piiramise süsteem: jah/ei (1)

               4.2.12.2.6.
                     Kübemefilter: jah/ei (1)

               4.2.12.2.6.9.
                     Muud süsteemid: jah/ei (1)

               4.2.12.2.6.9.1.
                     Kirjeldus ja talitlus

               4.2.12.2.7.
                     Pardadiagnostikasüsteem: jah/ei (1)

               4.2.12.2.7.0.1.
                     (Ainult Euro VI) Pardadiagnostika mootoritüüpkondade arv mootoritüüpkonnas

               4.2.12.2.7.0.2.
                     (Ainult Euro VI) Pardadiagnostika mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral)

               4.2.12.2.7.0.3.
                     (Ainult Euro VI) Pardadiagnostika mootoritüüpkondade arv, millesse algmootor / mootoritüüpkonna liige kuulub:

               4.2.12.2.7.0.4.
                     (Ainult Euro VI) Tootja viited määruse (EL) nr 582/2011 artikli 5 lõike 4 punktis c ja artikli 9 lõikes 4 nõutavale ja kõnealuse määruse X lisas täpsustatud pardadiagnostikadokumentatsioonile, mis on vajalik pardadiagnostikasüsteemile tüübikinnituse andmiseks

               4.2.12.2.7.0.5.
                     (Ainult Euro VI) Vajaduse korral tootja viide dokumentidele, milles käsitletakse pardadiagnostikasüsteemiga varustatud mootorisüsteemi paigaldamist sõidukile

               4.2.12.2.7.0.6.
                     (Ainult Euro VI) Vajaduse korral tootja viide dokumendipaketile, milles käsitletakse tüübikinnituse saanud mootori pardadiagnostikasüsteemi paigaldamist sõidukile

               4.2.12.2.7.6.5.
                     (Ainult Euro VI) Pardadiagnostika sideprotokollide standard: (7)

               4.2.12.2.7.7.
                     (Ainult Euro VI) Tootja viide pardadiagnostikasüsteemiga seotud teabele, mis on nõutav määruse (EL) nr 582/2011 artikli 5 lõike 4 punktiga d ja artikli 9 lõikega 4 selleks, et tagada vastavus sõiduki pardadiagnostikaseadme andmetele ning sõiduki remondi ja hooldusandmetele juurdepääsu tagamiseks ette nähtud sätetega, või

               4.2.12.2.7.7.1.
                     Alternatiivina punktis 4.2.12.2.7.7 osutatud tootja viitele viide dokumendile, mis on lisatud määruse (EL) nr 582/2011 III lisa 4. liites kehtestatud teabedokumendile ning milles on järgmine tabel, kui see on täidetud vastavalt esitatud näitele:

               osa – veakood – seirestrateegia – vea avastamise kriteeriumid – rikkeindikaatori avastamise kriteeriumid – teisesed parameetrid – eelkonditsioneerimine – tõendamiskatse

               katalüüsmuundur – P0420 – hapnikuanduri 1 ja 2 signaalid – andurite 1 ja 2 signaalide erinevus – 3. tsükkel – mootori pöörlemissagedus, mootori koormus, A/F-režiim, katalüsaatori temperatuur – kaks I tüübi tsüklit – I tüüp

               4.2.12.2.7.8.
                     (Ainult Euro VI) Sõidukil paiknevad pardadiagnostikasüsteemi osad

               4.2.12.2.7.8.1.
                     Sõidukil paiknevate pardadiagnostikasüsteemi osade loetelu

               4.2.12.2.7.8.2.
                     Rikkeindikaatori kirjeldus ja/või joonis (10)

               4.2.12.2.7.8.3.
                     Pardadiagnostika välise andmevahetuse liidese kirjeldus ja/või joonis (10)

               4.2.12.2.8.
                     Muud süsteemid (kirjeldus ja tööpõhimõte): …

               4.2.12.2.8.1.
                     (Ainult Euro VI) Süsteemid NOx kontrolli meetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks

               4.2.12.2.8.2.
                     Juhi meeldetuletussüsteem

               4.2.12.2.8.2.1.
                     (Ainult Euro VI) Mootor, mille puhul saab juhi meeldetuletussüsteemi alaliselt välja lülitada ning mis on ette nähtud kasutamiseks päästeteenistuse poolt või sõidukites, mis on määratletud artikli 2 lõike 3 punktis b: jah/ei (1)

               4.2.12.2.8.3.
                     (Ainult Euro VI) Pardadiagnostika mootoritüüpkondade arv mootoritüüpkonnas, millega arvestati, et tagada NOx kontrolli meetmete nõuetekohane toimimine

               4.2.12.2.8.4.
                     (Ainult Euro VI) Pardadiagnostika mootoritüüpkondade loetelu (vajaduse korral)

               4.2.12.2.8.5.
                     (Ainult Euro VI) Pardadiagnostika mootoritüüpkondade arv, millesse algmootor / mootoritüüpkonna liige kuulub

               4.2.12.2.8.6.
                     (Ainult Euro VI) Väikseim toimeaine sisaldus reaktiivis, mis ei aktiveeri hoiatussüsteemi (CDmin): (mahuprotsentides)

               4.2.12.2.8.7.
                     (Ainult Euro VI) Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, mis käsitleb NOx kontrollisüsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalike süsteemide paigaldamist sõidukile

               4.2.12.2.8.8.
                     Sõidukil paiknevad NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalike süsteemide osad

               4.2.12.2.8.8.1.
                     Roomamisrežiimi aktiveerimine:

               taaskäivitusejärgne blokeerimissüsteem / tankimisejärgne blokeerimissüsteem / parkimisejärgne blokeerimissüsteem (7)

               4.2.12.2.8.8.2.
                     Vajaduse korral tootja viide dokumentatsioonile, mis on seotud tüübikinnituse saanud mootori NOx kontrollimeetmete nõuetekohast toimimist tagava süsteemi sõidukile paigaldamisega

               4.2.12.2.8.8.3.
                     Hoiatussignaali kirjeldus ja/või joonis (6)

               4.2.12.2.9.
                     Pöördemomendi piiraja: jah/ei (1)

               4.2.13.1.
                     Absorptsioonikordaja tähistuse asukoht (ainult diiselmootoritel): …

               4.2.15.
                     Veeldatud naftagaasi kütuseseade: jah/ei (1)

               4.2.16.
                     Maagaasi-kütuseseade: jah/ei (1)

               4.2.17.8.1.0.1.
                     (Ainult Euro VI) Automaatreguleerimine? Jah/ei (1)

               4.2.17.8.1.0.2.
                     (Ainult Euro VI) Kalibreerimine teatava erikoostisega gaasisegu jaoks
                  NG-H/NG-L/NG-HL (1)

               Kohandamine erikoostisega gaasisegu jaoks
                  NG-Ht/NG-Lt/NG-HLt (1)

               4.3.
                     Elektrimootor

               4.3.1.
                     Tüüp (mähis, ergutusvool): …

               4.3.1.1.
                     Suurim tunnivõimsus: …… kW

               4.3.1.1.1.
                     Suurim kasulik võimsus (n) … kW

               (tootja teatatud väärtus)

               4.3.1.1.2.
                     Suurim võimsus 30 minuti jooksul (n) … kW

               (tootja teatatud väärtus)

               4.3.1.2.
                     Talitluspinge: …… V

               4.3.2.
                     Aku

               4.3.2.4.
                     Asukoht: …

               4.4.
                     Mootorid või mootorikombinatsioonid

               4.4.1.
                     Hübriidelektrisõiduk: jah/ei (1)

               4.4.2.
                     Hübriidelektrisõiduki kategooria: sõidukivälise laadimisega / sõidukivälise laadimiseta (1)

               4.5.4.
                     (Ainult Euro VI) Raskeveokite mootorite CO2 heide

               4.5.4.1.
                     CO2 heite mass WHSC katses (x3): … g/kWh

               4.5.4.2.
                     CO2 heite mass WHSC katses diislirežiimis (x2): … g/kWh

               4.5.4.3.
                     CO2 heite mass WHSC katses segakütuserežiimis (x1): … g/kWh

               4.5.4.4.
                     CO2 heite mass WHTC katses (8)(x3): … g/kWh

               4.5.4.5.
                     CO2 heite mass WHTC katses diislirežiimis (8)(x2): … g/kWh

               4.5.4.6.
                     CO2 heite mass WHTC katses segakütuserežiimis (8)(x1): … g/kWh

               4.5.5.
                     (Ainult Euro VI) Raskeveokite mootorite kütusekulu

               4.5.5.1.
                     Kütusekulu WHSC katses (x3): … g/kWh

               4.5.5.2.
                     Kütusekulu WHSC katses diislirežiimil (x2): … g/kWh

               4.5.5.3.
                     Kütusekulu WHSC katses segakütuserežiimis (x1): … g/kWh

               4.5.5.4.
                     Kütusekulu WHTC katses (8)(x3): … g/kWh

               4.5.5.5.
                     Kütusekulu WHTC katses diislirežiimis (8)(x2): … g/kWh

               4.5.5.6.
                     Kütusekulu WHTC katses segakütuserežiimis (8)(x1): … g/kWh

               4.6.5.
                     Määrdeõli temperatuur

               Miinimum: …… K

               Maksimum: …… K

               5.
                     JÕUÜLEKANNE (p)

               5.2.
                     Tüüp (mehaaniline, hüdrauliline, elektriline jne): …

               5.5.
                     Käigukast

               5.5.1.
                     Tüüp (käsitsilülitusega / automaatne / sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukast) (1)

               5.6.
                     Ülekandearvud

                        Käik

                        Käigukasti jõuülekandearvud (mootori ja käigukasti väljundvõlli pöörete arvu suhe)

                        Peaülekanne/peaülekanded (käigukasti väljundvõlli ja juhitava ratta pöörete arvu suhe)

                        Summaarne ülekandearv

                        Maksimum sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukasti puhul

                        1

                        2

                        3

                        …

                        Miinimum sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukasti puhul

                        Tagasikäik

               5.7.
                     Sõiduki suurim arvutuslik kiirus (km/h) (q)

               5.9.
                     Sõidumeerik: jah/ei (1)

               5.9.1.
                     Tüübikinnitusmärk: …

               5.11.
                     Käiguvahetuse näidikud

               5.11.1.
                     Helimärguanne (jah/ei) (1) Kui jah, kirjeldage heli ja selle tugevust juhi kõrva juures detsibellides dB(A). (Helimärguanne on alati sisse ja välja lülitatav)

               5.11.2.
                     Määruse (EL) nr 65/2012 I lisa punktis 4.6 nõutud teave (määratud tüübikinnitusel)

               6.
                     TELJED

               6.1.
                     Iga telje kirjeldus: …

               6.2.
                     Mark: …

               6.3.
                     Tüüp: …

               6.4.
                     Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …

               6.5.
                     Koormatava(te) telje/telgede asend: …

               6.
                     VEDRUSTUS

               6.2.
                     Iga telje või ratta vedrustuse tüüp ja konstruktsioon: …

               6.2.1.
                     Kõrgusseaded: jah/ei/valikuline (1)

               6.2.3.
                     Veotelje/-telgede õhkvedrustus: jah/ei (1)

               6.2.3.1.
                     Veotelje/-telgede õhkvedrustusega samaväärne vedrustus: jah/ei (1)

               6.2.4.
                     Vabatelje/telgede õhkvedrustus: jah/ei (1)

               6.2.4.1.
                     Vabatelje/-telgede õhkvedrustusega samaväärne vedrustus: jah/ei (1)

               6.6.1.
                     Rehvi ja velje kombinatsioon(id)

               a)
                     märkida rehvimõõtme tähistus, kandevõime indeks, kiirusekategooria tähis, veeretakistus vastavalt standardile ISO 28580 (vajaduse korral) (r);

               b)
                     velgede puhul märkida pöia mõõde (mõõtmed) ja nihe (nihked)

               7.6.1.1.
                     Teljed

               7.6.1.1.1.
                     Telg 1: …

               7.6.1.1.2.
                     Telg 2: …

               jne

               7.6.1.2.
                     Varuratas, olemasolu korral: …

               7.6.2.
                     Veereraadiuste ülemine ja alumine piir

               7.6.2.1.
                     Telg 1: …

               7.6.2.2.
                     Telg 2: …

               jne

               8.
                     ROOLISEADE

               8.2.
                     Ülekandemehhanism ja juhtimisseadis

               8.2.1.
                     Rooli ülekandemehhanismi tüüp (vajadusel täpsustada esi- ja tagasilla kohta): …

               8.2.2.
                     Ülekanne ratastele (kaasa arvatud muu kui mehaaniline ülekanne; vajaduse korral täpsustada esi- ja tagasilla kohta): …

               8.2.3.
                     Võimendusviis (olemasolu korral): …

               9.
                     PIDURID

               9.5.
                     Mitteblokeeruv pidurisüsteem: jah/ei/valikuline (1)

               9.9.
                     Pidurisüsteemi lühikirjeldus UNECE eeskirja nr 13 punkti 2.6 kohaselt: …

               9.11.
                     Aeglusti(te) tüübi/tüüpide andmed: …

               10.
                     KERE

               10.1.
                     Kere tüüp, kasutades II lisa C osas sätestatud koode: …

               10.3.
                     Sõitjateuksed, sulgurid ja hinged:

               10.3.1.
                     Uste konfiguratsioon ja arv: …

               10.9.
                     Kaudse nähtavuse seadmed

               10.9.1.
                     Tahavaatepeeglid (iga peegli kohta):

               10.9.1.1.
                     Mark: …

               10.9.1.2.
                     Tüübikinnitusmärk: …

               10.9.1.3.
                     Variant: …

               10.9.1.6.
                     Lisavarustus, mis võib mõjutada tahapoole suunatud vaatevälja: …

               10.9.2.
                     Muud kaudse nähtavuse seadmed peale peeglite: …

               10.9.2.1.
                     Seadme tüüp ja kirjeldus: …

               10.10.
                     Sisustuselemendid

               10.10.3.
                     Istmed

               10.10.3.1.
                     Istekohtade arv (s): …

               10.10.3.1.1.
                     Asukoht ja paigutus: …

               10.10.3.2.
                     Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: …

               10.10.4.1.
                     Peatugede tüüp/tüübid: istmega kokku ehitatud / eemaldatav / eraldi (1)

               10.10.4.2.
                     Tüübikinnitusnumber (-numbrid), kui on teada: …

               10.10.8
                     Kliimasüsteemis külmutusagendina kasutatav gaas: …

               10.10.8.1.
                     Kliimaseade näeb ette fluoritud kasvuhoonegaasi kasutamist, mille globaalse soojenemise potentsiaal on üle 150: jah/ei (1)

               10.12.2.
                     Lisaturvasüsteemide laad ja asukoht (märkida: on / ei ole / valikuline)

                        (L = vasakpoolne iste, R = parempoolne iste, C = keskmine iste)

                        Esiturvapadi

                        Külgturvapadi

                        Turvavööpinguti

                        L

                        C

                        R

                        L

                        C

                        R

                        (*)
                              Tabelit võib vajaduse korral pikendada, kui sõidukis on rohkem kui kaks istmerida või rohkem kui kolm istet ühes istmereas.

               10.17.
                     Andmesildid

               10.17.1.
                     Andmesiltide ja pealdiste ning sõiduki tehasetähise asukoha fotod ja/või joonised: …

               10.17.2.
                     Andmesiltide ja pealdiste fotod ja/või joonised (täielik näidis koos mõõtmetega): …

               10.17.3.
                     Sõiduki tehasetähise fotod ja/või joonised (täielik näidis koos mõõtmetega): …

               10.17.4.1.
                     Selgitada tuleb märkide tähendust sõidukit kirjeldavas tehasetähise osas ja vajaduse korral tehasetähise sõiduki valmimisnumbri osas, mida kasutatakse ISO standardi 3779-1983 punkti 5.3 nõuete järgimiseks: …

               10.17.4.2.
                     Kui ISO standardi 3779-1983 punkti 5.4 nõuetele vastavuse saavutamiseks kasutatakse tehasetähise sõidukit kirjeldava osa märke, tuleb need märgid esitada: …

               10.22.
                     Eesmine allasõidutõke

               10.22.0.
                     Olemasolu: jah/ei/mittekomplektne (1)

               10.23.
                     Jalakäijate kaitse

               10.23.1.
                     Sõiduki üksikasjalik kirjeldus, k.a fotod ja/või joonised sõiduki kere, mõõtmete, kontuuride, sõiduki esiosas kasutatud materjalide (väljas ja seest kohta, kaasa arvatud iga paigaldatud aktiivse turvasüsteemi üksikasjad.

                        10.24.

                        Esikaitsesüsteemid

                        10.24.1.

                        Üldine asetus (joonised või fotod), mis näitab esikaitsesüsteemide asukohta ja kinnitust:

                        10.24.3.

                        Täielikud andmed vajalike kinnitusdetailide kohta ja põhjalikud paigaldusjuhised, sealhulgas vajalikud pingutusmomendid:

               11.
                     VEDUKI JA HAAGISE VÕI VEDUKI JA POOLHAAGISE ÜHENDUSVIISID

               11.1.
                     Paigaldatud või paigaldatava(te) haakeseadise/-seadiste klass ja tüüp: …

               11.3.
                     Juhend haakeseadise paigaldamiseks sõidukile ja autol asuvate tootja poolt ette nähtud kinnituskohtade fotod või joonised; lisateave, kui haakeseadisetüüpide kasutamine on piiratud teatavate sõidukitüübi variantide või versioonidega: …

               11.4.
                     Teave spetsiaalsete pukseerimiskonksude või kinnitusplaatide kinnituse kohta: …

               11.5.
                     Tüübikinnitusnumber/-numbrid: …

               12.
                     MUUD SÄTTED

               12.7.1.
                     Sagedusala 24 GHz lähitoimeradariga varustatud sõiduk: jah/ei (1)

               13.
                     ERISÄTTED BUSSIDELE

               13.1.
                     Sõiduki klass: I klass / II klass / III klass / A-klass / B-klass (1)

               13.1.2.
                     Šassiitüübid, millele võib paigaldada tüübikinnitusega kere (sõiduki tootja(d) ja tüübid): …

               13.3.
                     Sõitjate arv (iste- ja seisukohad)

               13.3.1.
                     Kokku (N): …

               13.3.2.
                     Ülemine korrus (Na) (1): …

               13.3.3.
                     Alumine korrus (Nb) (1): …

               13.4.
                     Sõitjate arv (istekohad)

               13.4.1.
                     Kokku (A): …

               13.4.2.
                     Ülemine korrus (Aa) (1): …

               13.4.3.
                     Alumine korrus (Ab) (1): …

               13.4.4.
                     M2- ja M3-kategooria sõidukite ratastoolikohtade arv: …

               16.
                     SÕIDUKITE REMONDI- JA HOOLDUSTEABE KÄTTESAADAVUS

               16.1.
                     Peamise veebisaidi aadress, kus sõidukite remondi- ja hooldusteave on kättesaadav: …

               B.
                     O-kategooria

               1.
                     ÜLDOSA

               1.1.
                     Mark (tootja kaubanimi): …

               1.2.
                     Tüüp: …

               1.2.1.
                     Kaubanduslik(ud) nimetus(ed) (kui on teada): …

               1.3.
                     Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (b): …

               1.3.1.
                     Märgistuse asukoht: …

               1.4.
                     Sõiduki kategooria (c): …

               1.4.1.
                     Ohtlike kaupade klass(id), mille veoks sõiduk on ette nähtud: …

               1.5.
                     Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …

               1.8.
                     Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): …

               1.9.
                     Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …

               2.
                     SÕIDUKI EHITUSE ÜLDANDMED

               2.1.
                     Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised: …

               2.3.
                     Telgede ja rataste arv: …

               2.3.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               2.3.2.
                     Juhttelgede arv ja asukoht: …

               2.4.
                     Šassii (olemasolu korral) (üldjoonis): …

               2.9.
                     Täpsustada, kas veduk on ette nähtud poolhaagiste või muude haagiste vedamiseks ja kas tegemist on pool-, täis- või kesktelg- või jäiga haakeseadmega haagisega: …

               2.10.
                     Täpsustada, kas sõiduk on ette nähtud kaupade veoks kontrollitud temperatuuril: …

               3.
                     MASSID JA MÕÕTMED (f)(g)(7)

               (kg ja mm) (viidata joonisele, kui see on asjakohane)

               3.1.
                     Teljevahe(d) täismassiga (g1):

               3.1.1.
                     Kaheteljelised sõidukid: …

               3.1.2.
                     Kolme või enama teljega sõidukid

               3.1.2.1.
                     Järjestikuste telgede vahekaugus alates eesmisest kuni tagumise teljeni: …

               3.1.2.2.
                     Teljevahe kokku: …

               3.3.1.
                     Iga juhttelje rööbe (g4): …

               3.3.2.
                     Kõigi muude telgede rööpmed (g4): …

               3.4.
                     Sõiduki mõõtmete vahemik (üldine)

               3.4.1.
                     Kereta šassii

               3.4.1.1.
                     Pikkus (g5): …

               3.4.1.1.1.
                     Suurim lubatud pikkus: …

               3.4.1.1.2.
                     Vähim lubatud pikkus: …

               3.4.1.1.3.
                     Haagiste korral: haakeseadise lubatud maksimaalne pikkus (g6): …

               3.4.1.2.
                     Laius (g7): …

               3.4.1.2.1.
                     Suurim lubatud laius: …

               3.4.1.2.2.
                     Vähim lubatud laius: …

               3.4.2.
                     Kerega šassii

               3.4.2.1.
                     Pikkus (g5): …

               3.4.2.1.1.
                     Laadimispinna pikkus: …

               3.4.2.1.2.
                     Haagiste korral: haakeseadise lubatud maksimaalne pikkus (g6): …

               3.4.2.2.
                     Laius (g7): …

               3.4.2.2.1.
                     Seinte paksus (sõidukite korral, mis on konstrueeritud kaupade veoks kindlal temperatuuril): …

               3.4.2.3.
                     Kõrgus (sõidukorras sõidukil) (g8) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral esitada tavalisele sõiduasendile vastav kõrgus): …

               3.6.
                     Töökorras sõiduki mass (h)

               a)
                     iga variandi suurim ja vähim väärtus: …

               b)
                     iga versiooni mass (esitada tuleb tabel): …

               3.6.1.
                     Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise korral haakepunktile mõjuv koormus: …

               a)
                     iga variandi suurim ja vähim väärtus: …

               b)
                     iga versiooni mass (esitada tuleb tabel): …

               3.6.2.
                     Lisavarustuse mass (nagu see on määratletud määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 2 punktis 5): …

               3.7.
                     Mittekomplektse sõiduki puhul tootja poolt määratud komplekteeritud sõiduki vähim mass: …

               3.8.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass tootja andmetel (i)(3): …

               3.8.1.
                     Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või kesktelghaagise korral haakepunktile mõjuv koormus (3): …

               3.9.
                     Igale teljele rakenduv suurim tehniliselt lubatud mass: …

               3.10.
                     Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud koormus: …

               3.12.
                     Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass:

               3.12.2.
                     poolhaagise, kesktelghaagise või jäiga haakeseadmega haagise mass: …

               3.16.
                     Suurimad lubatud massid registreerimisel/kasutuses (valikuline)

               3.16.1.
                     Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud täismass: …

               3.16.2.
                     Registreerimisel/kasutuses suurim tehniliselt lubatud koormus igale teljele ja poolhaagise või kesktelghaagise korral tootja poolt ettenähtud koormus haakepunktis, kui see on väiksem tehniliselt lubatud maksimaalsest koormusest haakepunktis: …

               3.16.3.
                     Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud koormus igale teljerühmale: …

               3.16.4.
                     Registreerimisel/kasutuses suurim lubatud haagisemass (iga tehnilise konfiguratsiooni jaoks võib olla ka mitu väärtust (5)): …

               4.
                     JÕUÜLEKANNE

               4.7.
                     Sõiduki suurim arvutuslik kiirus (km/h) (q)

               5.
                     TELJED

               5.1.
                     Iga telje kirjeldus: …

               5.2.
                     Mark: …

               5.3.
                     Tüüp: …

               5.4.
                     Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …

               5.5.
                     Koormatava(te) telje/telgede asend: …

               6.
                     VEDRUSTUS

               6.2.
                     Iga telje või ratta vedrustuse tüüp ja konstruktsioon: …

               6.2.1.
                     Kõrgusseaded: jah/ei/valikuline (1)

               6.2.4.
                     Vabatelje/telgede õhkvedrustus: jah/ei (1)

               6.2.4.1.
                     Vabatelje/-telgede õhkvedrustusega samaväärne vedrustus: jah/ei (1)

               6.6.1.
                     Rehvi ja velje kombinatsioon(id)

               a)
                     märkida rehvimõõtme tähistus, kandevõime indeks, kiirusekategooria tähis, veeretakistus vastavalt standardile ISO 28580 (vajaduse korral) (r);

               b)
                     velgede puhul märkida pöia mõõde (mõõtmed) ja nihe (nihked)

               6.6.1.1.
                     Teljed

               6.6.1.1.1.
                     Telg 1: …

               6.6.1.1.2.
                     Telg 2: …

               jne

               6.6.1.2.
                     Varuratas, olemasolu korral: …

               6.6.2.
                     Veereraadiuste ülemine ja alumine piir

               6.6.2.1.
                     Telg 1: …

               6.6.2.2.
                     Telg 2: …

               jne

               7.
                     ROOLISEADE

               7.2.
                     Ülekandemehhanism ja juhtimisseadis

               7.2.1.
                     Rooli ülekandemehhanismi tüüp (vajadusel täpsustada esi- ja tagasilla kohta): …

               7.2.2.
                     Ülekanne ratastele (kaasa arvatud muu kui mehaaniline ülekanne; vajaduse korral täpsustada esi- ja tagasilla kohta): …

               7.2.3.
                     Võimendusviis (olemasolu korral): …

               8.
                     PIDURID

               8.5.
                     Mitteblokeeruv pidurisüsteem: jah/ei/valikuline (1)

               8.9.
                     Pidurisüsteemi lühikirjeldus UNECE eeskirja nr 13-H punkti 2.6 kohaselt: …

               9.
                     KERE

               9.1.
                     Kere tüüp, kasutades II lisa C osas määratletud koode: …

               9.17.
                     Andmesildid

               9.17.1.
                     Andmesiltide ja pealdiste ning sõiduki tehasetähise asukoha fotod ja/või joonised: …

               9.17.2.
                     Andmesiltide ja pealdiste fotod ja/või joonised (täielik näidis koos mõõtmetega): …

               9.17.3.
                     Sõiduki tehasetähise fotod ja/või joonised (täielik näidis koos mõõtmetega): …

               9.17.4.1.
                     Selgitada tuleb märkide tähendust sõidukit kirjeldavas tehasetähise osas ja vajaduse korral tehasetähise sõiduki valmimisnumbri osas, mida kasutatakse ISO standardi 3779-1983 punkti 5.3 nõuete järgimiseks: …

               9.17.4.2.
                     Kui ISO standardi 3779-1983 punkti 5.4 nõuetele vastavuse saavutamiseks kasutatakse tehasetähise sõidukit kirjeldava osa märke, tuleb need märgid esitada: …

               11.
                     VEDUKI JA HAAGISE VÕI VEDUKI JA POOLHAAGISE ÜHENDUSVIISID

               11.1.
                     Paigaldatud või paigaldatava(te) haakeseadise/-seadiste klass ja tüüp: …

               11.5.
                     Tüübikinnitusnumber/-numbrid: …

               II OSA

               Tabel, milles on esitatud I osas loetletud elementide kombinatsioonid sõidukitüübi versioonide ja variantide kohta

                        Detail nr

                        Kõik

                        Versioon 1

                        Versioon 2

                        Versioon 3

                        Versioon n

               Selgitavad märkused

               a)
                     Tüübi iga variandi kohta koostatakse eraldi tabel.

               b)
                     Kui mitme väärtuse olemasolu korral nende kombinatsioonide kohta variandi piirangud puuduvad, tuleb need kanda veergu pealkirjaga „Kõik”.

               c)
                     II osa kohaselt esitatava teabe võib esitada alternatiivse skeemi järgi või lisada I osa alusel esitatud teabe hulka.

               d)
                     Iga variant ja iga versioon tuleb identifitseerida numbrilise või tähtnumbrilise koodiga, mis tuleb märkida ka asjaomase sõiduki vastavustunnistusele (IX lisa).

               e)
                     III osa IV lisasse kuuluv(ad) variant/variandid tuleb identifitseerida spetsiaalse tähtnumbrilise koodiga.

               III OSA

               Tüübikinnitusnumbrid

               Artiklis 22 nõutav teave tuleb esitada järgmises tabelis, mis hõlmab vastava sõidukitüübi süsteemide, eraldi seadmestike ja osade tüübikinnitusi, mis on antud kooskõlas IV lisas loetletud õigusaktidega. (Lisada tuleb iga süsteemi, eraldi seadmestiku ja osa kõik asjassepuutuvad tüübikinnitused. Osi käsitlevat teavet ei ole siin vaja siiski esitada, kui selline teave sisaldub paigaldusnõuetega seotud tüübikinnitustunnistuses).

                        Teema

                        Tüübikinnitusnumber või katsearuande number (***)

                        Tüübikinnitust (**) andev või katsearuannet (***) esitav liikmesriik või kokkuleppeosaline (*)

                        Laiendamise kuupäev

                        Variant või versioon

                        (*)
                              Muudetud 1958. aasta kokkuleppe osalised.

                        (**)
                              Märkida, kui ei ole tüübikinnitusnumbrist leitav.

                        (***)
                              Esitatakse, kui tootja kohaldab artikli 39 lõike 1 sätteid. Sellisel juhul tuleb kohaldatav õigusakt nimetada teises veerus.

               Allkiri: …

               Ametikoht: …

               Kuupäev: …

               IV LISA

               SÕIDUKITE, SÜSTEEMIDE, OSADE VÕI ERALDI SEADMESTIKE ELi TÜÜBIKINNITUSE NÕUDED

               I OSA

               Õigusaktid, millega kehtestatakse seeriaviisiliselt piiranguteta toodetavate sõidukite ELi tüübikinnituse nõuded

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Kohaldamisala

                        M1

                        M2

                        M3

                        N1

                        N2

                        N3

                        O1

                        O2

                        O3

                        O4

                        Eraldi seadmestik või
                        osa

                        1A

                        Müratase

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 540/2014
                           15

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        2A

                        Väikeste tarbesõidukite heitgaasid (Euro V ja Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Määrus (EÜ) nr 715/2007

                        X(1)

                        X(1)

                        X(1)

                        X(1)

                        X

                        3A

                        Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 34

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        3 B

                        Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; tagumised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 58

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        4 A

                        Tagumise registreerimismärgi paigaldus- ja kinnituskoht

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Komisjoni määrus (EL) nr 1003/2010
                           16

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        5 A

                        Juhtimisseadmestik

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 79

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        6 A

                        Sõidukisse pääs ja manööverdamisvõime (astmed, astmelauad ja käepidemed)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012
                           17

                        X

                        X

                        X

                        X

                        6 B

                        Uksesulgurid ja uksekinnitusdetailid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 11

                        X

                        X

                        7 A

                        Helisignaalseadmed ja signaalseadised

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 28

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        8 A

                        Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 46

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        9 A

                        Sõidukite ja haagiste pidurisüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 13

                        X(3)

                        X(3)

                        X(3)

                        X(3)

                        X(3)

                        X(3)

                        X(3)

                        X(3)

                        X(3)

                        9 B

                        Sõiduautode pidurisüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 13-H

                        X(4)

                        X(4)

                        10 A

                        Elektromagnetiline ühilduvus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 10

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        12 A

                        Sisustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 21

                        X

                        13 A

                        Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 18

                        X(4A)

                        X(4A)

                        X(4A)

                        X(4A)

                        X

                        13 B

                        Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 116

                        X

                        X

                        X

                        14 A

                        Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 12

                        X

                        X

                        15 A

                        Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 17

                        X

                        X(4B)

                        X(4B)

                        X

                        X

                        X

                        15 B

                        Suurte reisijateveo-sõidukite istmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 80

                        X

                        X

                        16 A

                        Väljaulatuvad osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 26

                        X

                        X

                        17 A

                        Sõidukisse pääs ja manööverdamisvõime (tagasikäik)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        17 B

                        Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 39

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        18 A

                        Tootja andmesilt ja tehasetähis

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 19/2011

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        19 A

                        Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIX-kinnitussüsteemid ja ISOFIX-ülakinnitused

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 14

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        20 A

                        Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 48

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        21 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 3

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        22 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 7

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        22 B

                        Mootorsõidukite päevatulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 87

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        22C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 91

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        23 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 6

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        24 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 4

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25 A

                        Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 31

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 37

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25C

                        Mootorsõiduki gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 98

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25D

                        Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 99

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25E

                        Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 112

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25F

                        Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 123

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        26 A

                        Mootorsõidukite eesmised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 19

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        27 A

                        Pukseerimisseade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1005/2010

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        28 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 38

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        29 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 23

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        30 A

                        Mootorsõidukite seisutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 77

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        31 A

                        Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 16

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        32 A

                        Eesmine vaateväli

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 125

                        X

                        33 A

                        Käsijuhtseadiste, märgutulede ja näidikute paigutus ja tähistus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 121

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        34 A

                        Tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Komisjoni määrus (EL) nr 672/2010
                           18

                        X

                        (5)

                        (5)

                        (5)

                        (5)

                        (5)

                        35 A

                        Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Komisjoni määrus (EL) nr 1008/2010
                           19

                        X

                        (6)

                        (6)

                        (6)

                        (6)

                        (6)

                        X

                        36 A

                        Küttesüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 122

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        37 A

                        Porikaitsmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1009/2010

                        X

                        38 A

                        Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 25

                        X

                        41 A

                        Raskeveokite heide (Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Määrus (EÜ) nr 595/2009

                        X(9)

                        X(9)

                        X

                        X(9)

                        X(9)

                        X

                        X

                        42 A

                        Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 73

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        43 A

                        Porikaitsesüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 109/2011

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        44 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        X

                        45 A

                        Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 43

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        46

                        Rehvid

                        Direktiiv 92/23/EMÜ
                           20

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        46 A

                        Rehvide paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Komisjoni määrus (EL) nr 458/2011
                           21

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        46 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 30

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        46C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 54

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        46D

                        Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 117

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        46E

                        Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 64

                        X(9A)

                        X(9A)

                        X

                        47 A

                        Sõidukite kiiruspiirikud

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 89

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        48 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        49A

                        Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 61

                        X

                        X

                        X

                        50 A

                        Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 55

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        50 B

                        Suletud haakeseadis; tüübikinnitusega suletud haakeseadise paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 102

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X

                        51 A

                        Teatavate mootorsõidukikategooriate sisekujunduses kasutatavate materjalide põlemisomadused

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 118

                        X

                        52 A

                        M2- ja M3-kategooria sõidukid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 107

                        X

                        X

                        52 B

                        Suurte reisijateveosõidukite pealisehitise tugevus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 66

                        X

                        X

                        53 A

                        Sõidukis viibijate kaitse laupkokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 94

                        X(11)

                        54 A

                        Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 95

                        X(12)

                        X(12)

                        55

                        (tühi)

                        56 A

                        Sõidukid ohtlike kaupade veoks

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 105

                        X(13)

                        X(13)

                        X(13)

                        X(13)

                        X(13)

                        X(13)

                        X(13)

                        57 A

                        Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; eesmised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 93

                        X

                        X

                        X

                        58

                        Jalakäijate kaitse

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 78/2009
                           22

                        X

                        X

                        X

                        59

                        Ringlussevõetavus

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/64/EÜ
                           23

                        X

                        X

                        -

                        60

                        (tühi)

                        61

                        Kliimaseadmed

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/40/EÜ
                           24

                        X

                        X(14)

                        62

                        Vesinikusüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 79/2009

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        63

                        Üldine ohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        64

                        Käiguvahetuse näidikud

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 65/2012

                        X

                        65

                        Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Komisjoni määrus (EL) nr 347/2012
                           25

                        X

                        X

                        X

                        X

                        66

                        Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Komisjoni määrus (EL) nr 351/2012
                           26

                        X

                        X

                        X

                        X

                        67

                        Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 67

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        68

                        Sõiduki alarmsüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 97

                        X

                        X

                        X

                        69

                        Elektriohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 100

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        70

                        Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 110

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        71

                        Kabiini tugevus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 29

                        x

                        x

                        x

                        Selgitavad märkused

                        X
                              Asjaomane õigusakt.

                         (1)
                              Sõidukite puhul, mille võrdlusmass ei ületa 2 610 kg. Tootja taotluse korral võib määrust (EÜ) nr 715/2007 kohaldada sõidukite suhtes, mille võrdlusmass on kuni 2 840 kg.

                        (2)
                              Juhul, kui sõidukile on paigaldatud veeldatud naftagaasi või maagaasi paigaldised, on nõutav sõiduki tüübikinnitus vastavalt UNECE eeskirjale nr 67 või 110.

                        (3)
                              Elektroonilise stabiilsuskontrolli (ESC) süsteemi paigaldamine on nõutav vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklitele 12 ja 13.

                        (4)
                              Elektroonilise stabiilsuskontrolli süsteemi paigaldamine on nõutav vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklitele 12 ja 13.

                        (4A)
                              Kaitsevahendi paigaldamise korral peab see vastama UNECE eeskirja nr 18 nõuetele.

                        (4 B)
                              Seda määrust kohaldatakse istmete suhtes, mis ei ole UNECE eeskirja nr 80 kohaldamisalas.

                        (9)
                              Tüübikinnituseta sõidukite puhul, mille võrdlusmass on üle 2 610 kg (tootja taotlusel ja tingimusel, et nende võrdlusmass ei ületa 2 840 kg), määruse (EÜ) nr 715/2007 alusel.

                        (9 A)
                              Kohaldatakse ainult siis, kui sellistele sõidukitele on paigaldatud UNECE eeskirjaga nr 64 reguleeritud seadmed. Vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 9 lõikele 2 on rehvirõhu seire süsteem M1-kategooria sõidukitele kohustuslik.

                        (10)
                              Kohaldatakse ainult haakeseadme(te)ga varustatud sõidukite suhtes.

                        (11)
                              Kohaldatakse sõidukite suhtes, mille suurim tehniliselt lubatud täismass ei ületa 2,5 tonni.

                        (12)
                              Kohaldatakse ainult sõidukite suhtes, mille madalaima istme võrdluspunkt (R-punkt) ei paikne maapinnast kõrgemal kui 700 mm.

                        (13)
                              Kohaldatakse ainult juhul, kui tootja taotleb tüübikinnitust ohtlike kaupade veoks ette nähtud sõidukile.

                        (14)
                              Kohaldatakse ainult N1-kategooria I klassi sõidukite suhtes vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisale.

                        (15)
                              Vastavus määrusele (EÜ) nr 661/2009 on kohustuslik, kuid tüübikinnitust selle kirje alusel ei ole ette nähtud, kuna see moodustab kogumi eraldi kirjetest: 3A, 3B, 4A, 5A, 6A, 6B, 7A, 8A, 9A, 9B, 10A, 12A, 13A, 13B, 14A, 15A, 15B, 16A, 17A, 17B, 18A, 19A, 20A, 21A, 22A, 22B, 22C, 23A, 24A, 25A, 25B, 25C, 25D, 25E, 25F, 26A, 27A, 28A, 29A, 30A, 31A, 32A, 33A, 34A, 35A, 36A, 37A, 38A, 42A, 43A, 44A, 45A, 46A, 46B, 46C, 46D, 46E, 47A, 48A, 49A, 50A, 50B, 51A, 52A, 52B, 53A, 54A, 56A, 57A ja 64–71. Kohustuslikud UNECE eeskirjade muudatuste seeriad on loetletud määruse (EÜ) nr 661/2009 IV lisas. Hiljem vastu võetud muudatuste seeriaid käsitatakse alternatiivsetena.

               1. liide

               Õigusaktid, millega kehtestatakse artikli 39 alusel väikeseeriana toodetavate sõidukite ELi tüübikinnituse nõuded

               Tabel 1

               M1-kategooria sõidukid

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        1

                        Müratase

                        Direktiiv 70/157/EMÜ

                        A

                        1 A

                        Müratase

                        Määrus (EL) nr 540/2014

                        A

                        2

                        Väikeste tarbesõidukite heide (Euro V ja Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Määrus (EÜ) nr 715/2007

                        A

                        a)
                              pardadiagnostika (OBD)

                        Sõidukile tuleb paigaldada pardadiagnostika süsteem, mis vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 artikli 4 lõigete 1 ja 2 nõuetele (pardadiagnostika süsteem tuleb projekteerida selliselt, et see registreeriks vähemalt mootori juhtimissüsteemi rikked).

                        Pardadiagnostikaliides peab ühilduma üldkasutatavate diagnostikaseadmetega.

                        b)
                              Kasutusel olevate sõidukite vastavus

                        Ei kohaldata

                        c)
                              Teabe kättesaadavus

                        On piisav, kui tootja tagab lihtsa ja operatiivse juurdepääsu remondi- ja hooldusteabele.

                        (Kui sõidukitootja kasutab teise tootja toodetud mootorit).

                        Tunnustatakse mootoritootja stendikatse tulemusi, kui mootori elektrooniline juhtsüsteem on samasugune (st tal on vähemalt sama elektrooniline juhtseadis (ECU)).

                        Võimsuskatse võib teha šassiidünamomeetril. Arvesse tuleb võtta ülekandel kaduma minevat võimsust.

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        3A

                        Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 34

                        a) Vedelkütusepaagid

                        B

                        b)
                              Paigaldamine sõidukile

                        B

                        3 B

                        Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; tagumised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 58

                        B

                        4 A

                        Tagumise registreerimismärgi paigaldus- ja kinnituskoht

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1003/2010

                        B

                        5 A

                        Juhtimisseadmestik

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 79

                        C

                        a)
                              Mehaaniline roolimehhanism

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 79 punkti 5 nõudeid.

                        Tehakse kõik UNECE eeskirja nr 79 punktis 6.2 nõutud katsed ning kohaldatakse UNECE eeskirja nr 79 punkti 6.1 nõudeid.

                        b)
                              Sõidukite kompleksne elektrooniline juhtsüsteem

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 79 punkti 6 kõiki nõudeid.

                        Vastavust nimetatud nõuetele võib kontrollida ainult tehniline teenistus.

                        6 A

                        Uksesulgurid ja uksekinnitusdetailid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 11

                        C

                        a)
                              Üldnõuded (UNECE eeskirja nr 11 punkt 5)

                        Kohaldatakse kõiki nõudeid.

                        b)
                              Talitlusnõuded (UNECE eeskirja nr 11 punkt 6)

                        Kohaldatakse üksnes UNECE eeskirja nr 11 punkti 6.1.5.4 ja punkti 6.3 nõudeid.

                        7 A

                        Helisignaalseadmed ja signaalseadised

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 28

                        a)
                              Osad

                        X

                        b)
                              Paigaldamine sõidukile

                        B

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        8 A

                        Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 46

                        a)
                              Osad

                        X

                        b)
                              Paigaldamine sõidukile

                        B

                        9 B

                        Pidurid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 13-H

                        a)
                              Konstruktsiooni- ja katsenõuded

                        A

                        b)
                              Elektrooniline stabiilsuskontrollisüsteem ja pidurivõimendisüsteem

                        BAS ja ESC paigaldamine ei ole nõutav. Paigaldamise korral peavad need vastama UNECE eeskirja nr 13-H nõuetele.

                        10 A

                        Elektromagnetiline ühilduvus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 10

                        B

                        12 A

                        Sisustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 21

                        C

                        a) Sisustuselemendid

                        i) Nõuded lülitite, tõmmatavate nuppude jms, juhtimisseadmete ja üldise sisustuse raadiuste ja väljaulatuvuse kohta.

                        UNECE eeskirja nr 21 punktide 5.1–5.6 nõuetest võib tootja taotluse korral loobuda.

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 21 punkti 5.2 nõudeid, välja arvatud punktide 5.2.3.1, 5.2.3.2 ja 5.2.4 nõudeid.

                        ii) Armatuurlaua energia neeldumise katsed

                        Armatuurlaua energia neeldumise katseid tehakse ainult siis, kui sõidukile ei ole paigaldatud vähemalt kahte eesmist turvapatja või kahte staatilist neljapunkti turvavööd.

                        iii) Istme seljatoe tagumise osa energia neeldumise katse

                        Ei kohaldata

                        b) Elektriajamiga aknad, katusepaneelisüsteemid ja vaheseinasüsteemid

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 21 punkti 5.8 kõiki nõudeid.

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        13 A

                        Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 116

                        A

                        UNECE eeskirja nr 116 punkti 8.3.1.1.2 sätete asemel võib kohaldada sama eeskirja punkti 8.3.1.1.1 sätteid, sõltumata jõuseadme tüübist.

                        14 A

                        Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 12

                        C

                        Katsed on nõutavad, kui sõidukit ei ole katsetatud vastavalt UNECE eeskirjale nr 94 (vt punkt 53A).

                        15 A

                        Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 17

                        C

                        a) Üldnõuded

                        i) Tehnilised kirjeldused

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 17 punkti 5.2 nõudeid, välja arvatud punkti 5.2.3 nõudeid.

                        ii) Istmete seljatugede ja peatugede tugevuse katsed

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 17 punkti 6.2 nõudeid.

                        iii) Lahtivõtmise ja reguleerimise katsed

                        Katse tehakse kooskõlas UNECE eeskirja nr 17 7. lisaga.

                        b) Peatoed

                        i) Tehnilised kirjeldused

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 17 punktide 5.4, 5.5, 5.6, 5.10, 5.11 ja 5.12 nõudeid, välja arvatud punkti 5.5.2 nõuded.

                        ii) Peatugede tugevus

                        Tehakse UNECE eeskirja nr 17 punktis 6.4 nõutud katse.

                        c) Erinõuded reisijate kaitsmiseks pagasi liikumise eest

                        UNECE eeskirja nr 26 9. lisa nõuete kohaldamisest võib tootja taotluse korral loobuda.

                        16 A

                        Väljaulatuvad osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 26

                        C

                        a) Üldspetsifikatsioonid

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 26 punkti 5 nõudeid.

                        b) Erispetsifikatsioonid

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 26 punkti 6 nõudeid.

                        17 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        D

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        17 B

                        Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 39

                        B

                        18 A

                        Tootja andmesilt ja tehasetähis

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 19/2011

                        B

                        19 A

                        Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIX-kinnitussüsteemid ja ISOFIX-ülakinnitused

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 14

                        B

                        20 A

                        Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 48

                        B

                        Uutele sõidukitüüpidele tuleb paigaldada päevasõidutuled.

                        21 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 3

                        X

                        22 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 7

                        X

                        22 B

                        Mootorsõidukite päevatulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 87

                        X

                        22C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 91

                        X

                        23 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 6

                        X

                        24 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 4

                        X

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        25 A

                        Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 31

                        X

                        25 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 37

                        X

                        25C

                        Mootorsõiduki gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 98

                        X

                        25D

                        Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 99

                        X

                        25E

                        Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 112

                        X

                        25F

                        Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 123

                        X

                        26 A

                        Mootorsõidukite eesmised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 19

                        X

                        27 A

                        Pukseerimisseade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1005/2010

                        B

                        28 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 38

                        X

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        29 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 23

                        X

                        30 A

                        Mootorsõidukite seisutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 77

                        X

                        31 A

                        Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 16

                        a) Osad

                        X

                        b) Paigalduseeskirjad

                        B

                        32 A

                        Eesmine vaateväli

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 125

                        A

                        33 A

                        Käsijuhtseadiste, märgutulede ja näidikute paigutus ja tähistus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 121

                        A

                        34 A

                        Tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 672/2010

                        C

                        a) Tuuleklaasilt jäite eemaldamine

                        Kohaldatakse ainult määruse (EL) nr 672/2010 II lisa punkti 1.1.1, kui sooja õhu vool juhitakse kogu tuuleklaasi pinnale või tuuleklaasil on kogu pinna ulatuses elektrisoojendus.

                        b) Tuuleklaasilt niiskuse eemaldamine

                        Kohaldatakse ainult määruse (EL) nr 672/2010 II lisa punkti 1.2.1, kui sooja õhu vool juhitakse kogu tuuleklaasi pinnale või tuuleklaasil on kogu pinna ulatuses elektrisoojendus.

                        35 A

                        Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1008/2010

                        C

                        a) Tuuleklaasi puhastisüsteem

                        Kohaldatakse määruse (EL) nr 1008/2010 III lisa punkte 1.1–1.1.10.

                        Tehakse ainult määruse (EL) nr 1008/2010 III lisa punktis 2.1.10 kirjeldatud katse.

                        b) Tuuleklaasi pesurisüsteem

                        Kohaldatakse määruse (EL) nr 1008/2010 III lisa punkti 1.2, välja arvatud alapunkte 1.2.2, 1.2.3 ja 1.2.5.

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        36 A

                        Küttesüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 122

                        C

                        Küttesüsteemi paigaldamine ei ole nõutav.

                        a) Kõik küttesüsteemid

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 122 punkti 5.3 ja punkti 6 nõudeid.

                        b) Vedelgaasil töötavad küttesüsteemid

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 122 8. lisa nõudeid.

                        37 A

                        Porikaitsmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1009/2010

                        B

                        38 A

                        Peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 25

                        X

                        41 A

                        Raskeveokite heide (Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Määrus (EÜ) nr 595/2009

                        A

                        Välja arvatud pardadiagnostikasüsteemi (OBD) ja teabe kättesaadavusega seotud nõuded

                        (Kui sõidukitootja kasutab teise tootja toodetud mootorit).

                        Tunnustatakse mootoritootja stendikatse tulemusi, kui mootori elektrooniline juhtseade on samasugune (st tal on vähemalt sama elektrooniline juhtseadis (ECU)).

                        Võimsuskatse võib teha šassiidünamomeetril. Arvesse tuleb võtta ülekandel kaduma minevat võimsust.

                        44 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        B

                        Tootja taotluse korral võidakse jätta tegemata katse sõidu alustamise kohta tõusul autorongi suurima tehniliselt lubatud massi juures, mida on kirjeldatud määruse (EL) nr 1230/2012 1. lisa A osa punktis 5.1.

                        45 A

                        Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 43

                        a) Osad

                        X

                        b) Paigaldus

                        B

                        46

                        Rehvid

                        Direktiiv 92/23/EMÜ

                        Osad

                        X

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        46 A

                        Rehvide paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 458/2011

                        B

                        Määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklis 13 on sätestatud järkjärgulise kohaldamise kuupäevad.

                        46 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 30

                        Osad

                        X

                        46D

                        Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 117

                        Osad

                        X

                        46E

                        Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 64

                        Osad

                        X

                        Rehvirõhu seiresüsteemi paigaldamine

                        B

                        Rehvirõhu seiresüsteemide paigaldamine ei ole nõutav.

                        50 A

                        Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 55

                        a) Osad

                        X

                        b) Paigaldus

                        B

                        53 A

                        Sõidukis viibijate kaitse laupkokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 94

                        C

                        Eesmiste turvapatjadega sõidukite suhtes kohaldatakse UNECE eeskirja nr 94 nõudeid. Turvapatjadeta sõidukite suhtes kohaldatakse käesoleva tabeli punkti 14 nõudeid.

                        54 A

                        Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 95

                        C

                        Peakujulise katseseadme katse

                        Tootja esitab tehnilisele teenistusele asjakohase teabe seoses mannekeeni pea löögiga vastu sõiduki struktuuri või vastu külgmist klaaspinda, kui see on lamineeritud klaasist.

                        Kui on tõestatud, et selline kokkupõrge on tõenäoline, siis tuleb teha osaline katse, kasutades UNECE eeskirja nr 95 8. lisa punktis 3.1 kirjeldatud pead, ning katse peab vastama UNECE eeskirja nr 95 punktis 5.2.1.1 sätestatud kriteeriumidele.

                        Kokkuleppel tehnilise teenistusega võib alternatiivina UNECE eeskirja nr 95 katsele kasutada UNECE eeskirja nr 21 4. lisas sätestatud katsemenetlust.

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        58

                        Jalakäijate kaitse

                        Määrus (EÜ) nr 78/2009

                        a) Sõiduki suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded

                        Ei kohaldata

                        b) Esikaitsesüsteemid

                        X

                        59

                        Ringlussevõetavus

                        Direktiiv 2005/64/EÜ

                        Ei kohaldata – Kohaldatakse ainult artiklit 7 osade korduvkasutamise kohta.

                        61

                        Kliimaseadmed

                        Direktiiv 2006/40/EÜ

                        A

                        Fluoritud kasvuhoonegaasid, mille globaalse soojendamise potentsiaal on üle 150, on lubatud kuni 31. detsembrini 2016.

                        62

                        Vesinikusüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 79/2009

                        X

                        63

                        Üldine ohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Vt IV lisa I osa tabeli selgitavat märkust (15) koos õigusaktidega, millega on kehtestatud seeriaviisiliselt piiranguteta toodetavate sõidukite ELi tüübikinnituse nõuded.

                        64

                        Käiguvahetuse näidikud

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 65/2012

                        Ei kohaldata

                        67

                        Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 67

                        a) Osad

                        X

                        b) Paigaldus

                        A

                        68

                        Sõiduki alarmsüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 97

                        a) Osad

                        X

                        b) Paigaldus

                        B

                        69

                        Elektriohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 100

                        B

                        70

                        Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 110

                        a) Osad

                        X

                        b) Paigaldus

                        A

                        Selgitavad märkused

                        X

                        Õigusakti täielik kohaldamine järgmiselt:

                        a)
                              tuleb väljastada tüübikinnitustunnistus;

                        b)
                              tehniline teenistus või tootja teeb kontrollimised ja katsed vastavalt artiklites 71–85 sätestatud tingimustele;

                        c)
                              katsearuanne koostatakse vastavalt V lisa sätetele;

                        d)
                              tagatakse toodangu vastavus.

                        A

                        Õigusakti kohaldamine järgmiselt:

                        a)
                              tuleb täita kõik õigusakti nõuded, kui pole märgitud teisiti;

                        b)
                              tüübikinnitustunnistus ei ole nõutav;

                        c)
                              tehniline teenistus või tootja teeb kontrollimised ja katsed vastavalt artiklites 71–85 sätestatud tingimustele;

                        d)
                              katsearuanne koostatakse vastavalt V lisa sätetele;

                        e)
                              tagatakse toodangu vastavus.

                        B

                        Õigusakti kohaldamine järgmiselt.

                        Sama nagu tähe „A” puhul, selle erandiga, et kokkuleppel tüübikinnitusasutusega võib tootja ise teha kontrollimised ja katsed.

                        C

                        Õigusakti kohaldamine järgmiselt:

                        a)
                              tuleb täita ainult õigusakti tehnilised nõuded, olenemata üleminekusätetest;

                        b)
                              tüübikinnitustunnistus ei ole nõutav;

                        c)
                              tehniline teenistus või tootja teeb kontrollimised ja katsed (vt otsuseid tähe „B” puhul);

                        d)
                              katsearuanne koostatakse vastavalt V lisa sätetele;

                        e) tagatakse toodangu vastavus.

                        D

                        Sama nagu otsused tähtede „B” ja „C” puhul, selle erandiga, et piisab tootja esitatud vastavusavaldusest. Katsearuanded ei ole nõutavad.

                        Tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus võivad vajaduse korral nõuda lisateavet täiendavate tõendite kohta.

                        Ei kohaldata

                        Õigusakti ei kohaldata. Võidakse siiski nõuda vastavust ühele või enamale õigusaktis sätestatud nõudele.

                        Kasutatavate UNECE eeskirjade muudatuste seeriad on loetletud määruse (EÜ) nr 661/2009
                        IV lisas. Hiljem vastu võetud muudatuste seeriaid käsitatakse alternatiivsetena.

               Tabel 2

               N1-kategooria sõidukid
                  27

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        1 A

                        Müratase

                        Määrus (EL) nr 540/2014

                        A

                        2

                        Väikeste tarbesõidukite heide (Euro V ja Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Määrus (EÜ) nr 715/2007

                        A

                        a) Pardadiagnostikasüsteem

                        Sõidukile tuleb paigaldada pardadiagnostikasüsteem, mis vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 artikli 4 lõigete 1 ja 2 nõuetele (pardadiagnostikasüsteem tuleb projekteerida selliselt, et see registreeriks vähemalt mootori juhtimissüsteemi rikked).

                        Pardadiagnostikaliides peab ühilduma üldkasutatavate diagnostikaseadmetega.

                        b) Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavus

                        Ei kohaldata

                        c) Teabe kättesaadavus

                        On piisav, kui tootja tagab lihtsa ja operatiivse juurdepääsu sõiduki remondi- ja hooldusteabele.

                        (Kui sõidukitootja kasutab teise tootja toodetud mootorit).

                        Tunnustatakse mootoritootja stendikatse tulemusi, kui mootori elektrooniline juhtseade on samasugune (st tal on vähemalt sama elektrooniline juhtseadis (ECU)).

                        Võimsuskatse võib teha šassiidünamomeetril. Arvesse tuleb võtta ülekandel kaduma minevat võimsust.

                        3A

                        Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 34

                        a) Vedelkütusepaagid

                        B

                        b) Paigaldamine sõidukile

                        B

                        3 B

                        Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; tagumised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 58

                        B

                        4 A

                        Tagumise registreerimismärgi paigaldus- ja kinnituskoht

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1003/2010

                        B

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        5 A

                        Juhtimisseadmestik

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 79

                        C

                        a) Mehaaniline roolimehhanism

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 79.01 punkti 5 sätteid.

                        Tehakse kõik UNECE eeskirja nr 79 punktis 6.2 nõutud katsed ning kohaldatakse UNECE eeskirja nr 79 punkti 6.1 nõudeid.

                        b) Sõidukite kompleksne elektrooniline juhtsüsteem

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 79 6. lisa kõiki nõudeid.

                        Vastavust nimetatud nõuetele võib kontrollida ainult tehniline teenistus.

                        6 A

                        Uksesulgurid ja uksekinnitusdetailid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 11

                        C

                        a) Üldnõuded (UNECE eeskirja nr 11 punkt 5)

                        Kohaldatakse kõiki nõudeid.

                        b) Talitlusnõuded (UNECE eeskirja nr 11 punkt 6)

                        Kohaldatakse üksnes UNECE eeskirja nr 11 punkti 6.1.5.4 ja punkti 6.3 nõudeid.

                        7 A

                        Helisignaalseadmed ja signaalseadised

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 28

                        a) Osad

                        X

                        b) Paigaldamine sõidukile

                        B

                        8 A

                        Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 46

                        a) Osad

                        X

                        b) Paigaldamine sõidukile

                        B

                        9 A

                        Sõidukite ja haagiste pidurisüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 13

                        a) Konstruktsiooni- ja katsenõuded

                        A

                        b) Elektrooniline stabiilsuskontroll (ESC)

                        ESC paigaldamine ei ole nõutav. Paigaldamise korral peab see vastama UNECE eeskirja nr 13 nõuetele.

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        9 B

                        Sõiduautode pidurisüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 13-H

                        a) Konstruktsiooni- ja katsenõuded

                        A

                        b) Elektrooniline stabiilsuskontrollisüsteem (ESC) ja pidurivõimendisüsteem (BAS)

                        BASi ja ESC paigaldamine ei ole nõutav. Paigaldamise korral peavad need vastama UNECE eeskirja nr 13-H nõuetele.

                        10 A

                        Elektromagnetiline ühilduvus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 10

                        B

                        13 A

                        Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 116

                        A
                        UNECE eeskirja nr 116 punkti 8.3.1.1.2 sätete asemel võib kohaldada sama eeskirja punkti 8.3.1.1.1 sätteid, sõltumata jõuseadme tüübist.

                        14 A

                        Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 12

                        C

                        a) Tõkkega kokkupõrke katse

                        Katse on nõutav.

                        b) Ülakeha kokkupõrke katse rooliratta vastu

                        Ei ole nõutav, kui roolirattale on paigaldatud turvapadi.

                        c) Peakujulise katseseadme katse

                        Ei ole nõutav, kui roolirattale on paigaldatud turvapadi.

                        15 A

                        Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 17

                        B

                        17 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        D

                        17 B

                        Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 39

                        B

                        18 A

                        Tootja andmesilt ja tehasetähis

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 19/2011

                        B

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        19 A

                        Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIX-kinnitussüsteemid ja ISOFIX-ülakinnitused

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 14

                        B

                        20 A

                        Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus mootorsõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 48

                        B

                        Uutele sõidukitüüpidele tuleb paigaldada päevasõidutuled.

                        21 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 3

                        X

                        22 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 7

                        X

                        22 B

                        Mootorsõidukite päevatulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 87

                        X

                        22C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 91

                        X

                        23 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 6

                        X

                        24 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 4

                        X

                        25 A

                        Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 31

                        X

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        25 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 37

                        X

                        25C

                        Mootorsõiduki gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 98

                        X

                        25D

                        Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 99

                        X

                        25E

                        Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 112

                        X

                        25F

                        Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 123

                        X

                        26 A

                        Mootorsõidukite eesmised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 19

                        X

                        27 A

                        Pukseerimisseade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1005/2010

                        B

                        28 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 38

                        X

                        29 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 23

                        X

                        30 A

                        Mootorsõidukite seisutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 77

                        X

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        31 A

                        Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 16

                        a) Osad

                        X

                        b) Paigalduseeskirjad

                        B

                        33 A

                        Käsijuhtseadiste, märgutulede ja näidikute paigutus ja tähistus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 121

                        A

                        34 A

                        Tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 672/2010

                        Ei kohaldata

                        Sõidukid tuleb varustada sobivate jäite ja niiskuse eemaldamise seadmetega.

                        35 A

                        Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1008/2010

                        Ei kohaldata

                        Sõidukid tuleb varustada sobiva tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemiga.

                        36 A

                        Küttesüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 122

                        C

                        Küttesüsteemi paigaldamine ei ole nõutav.

                        a) Kõik küttesüsteemid

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 122 punkti 5.3 ja punkti 6 nõudeid.

                        b) Vedelgaasil töötavad küttesüsteemid

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 122 8. lisa nõudeid.

                        41 A

                        Raskeveokite heide (Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Määrus (EÜ) nr 595/2009

                        A

                        Välja arvatud pardadiagnostikasüsteemi (OBD) ja teabe kättesaadavusega seotud nõuded

                        (Kui sõidukitootja kasutab teise tootja toodetud mootorit).

                        Tunnustatakse mootoritootja stendikatse tulemusi, kui mootori elektrooniline juhtseade on samasugune (st tal on vähemalt sama elektrooniline juhtseadis (ECU)).

                        Võimsuskatse võib teha šassiidünamomeetril. Arvesse tuleb võtta ülekandel kaduma minevat võimsust.

                        43 A

                        Porikaitsesüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 109/2011

                        B

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        45 A

                        Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 43

                        a) Osad

                        X

                        b) Paigaldus

                        B

                        46

                        Rehvid

                        Direktiiv 92/23/EMÜ

                        Osad

                        X

                        46 A

                        Rehvide paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 458/2011

                        B

                        Määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklis 13 on sätestatud järkjärgulise kohaldamise kuupäevad.

                        46 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 30

                        Osad

                        X

                        46C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 54

                        Osad

                        X

                        46D

                        Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 117

                        Osad

                        X

                        46E

                        Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 64

                        Osad

                        X

                           Rehvirõhu seire süsteemi paigaldamine

                        B

                        Rehvirõhu seire süsteemi paigaldamine ei ole nõutav.

                        48 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        B

                           Sõidu alustamise katse tõusul autorongi suurima tehniliselt lubatud massi juures

                        Tootja taotluse korral võidakse jätta tegemata katse sõidu alustamise kohta tõusul autorongi suurima tehniliselt lubatud massi juures, mida on kirjeldatud määruse (EL) nr 1230/2012 1. lisa A osa punktis 5.1.

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        49A

                        Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 61

                        C

                        a) Üldspetsifikatsioonid

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 61 punkti 5 nõudeid.

                        b) Erispetsifikatsioonid

                        Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 61 punkti 6 nõudeid.

                        50 A

                        Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 55

                        a) Osad

                        X

                        b) Paigaldus

                        B

                        54 A

                        Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 95

                        C

                        C

                        Peakujulise katseseadme katse

                        Tootja esitab tehnilisele teenistusele asjakohase teabe mannekeeni pea löögi kohta vastu sõiduki struktuuri või vastu külgmist klaaspinda, kui see on lamineeritud klaasist.

                        Kui on tõestatud, et selline pea löök on tõenäoline, siis tuleb teha osaline katse, kasutades UNECE eeskirja nr 95 8. lisa punktis 3.1 kirjeldatud pead, ning katse peab vastama UNECE eeskirja nr 95 punktis 5.2.1.1 sätestatud kriteeriumidele.

                        Kokkuleppel tehnilise teenistusega võib alternatiivina UNECE eeskirja nr 95 katsele kasutada UNECE eeskirja nr 21 4. lisas sätestatud katsemenetlust.

                        56

                        Sõidukid ohtlike kaupade veoks

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 105

                        A

                        58

                        Jalakäijate kaitse

                        Määrus (EÜ) nr 78/2009

                        a) Sõiduki suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded

                        Ei kohaldata

                        b) Esikaitsesüsteemid

                        X

                        59

                        Ringlussevõetavus

                        Direktiiv 2005/64/EÜ

                        Ei kohaldata

                        Kohaldatakse ainult artiklit 7 osade korduvkasutamise kohta.

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        Eriküsimused

                        Kohaldatavus ja erinõuded

                        61

                        Kliimaseadmed

                        Direktiiv 2006/40/EÜ

                        B

                        Fluoritud kasvuhoonegaasid, mille globaalse soojendamise potentsiaal on üle 150, on lubatud kuni 31. detsembrini 2016.

                        62

                        Vesinikusüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 79/2009

                        X

                        63

                        Üldine ohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Vt IV lisa I osa tabeli selgitavat märkust (15) koos õigusaktidega, millega on kehtestatud seeriaviisiliselt piiranguteta toodetavate sõidukite ELi tüübikinnituse nõuded.

                        67

                        Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 67

                        a) Osad

                        X

                        b) Paigaldus

                        A

                        68

                        Sõiduki alarmsüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 97

                        a) Osad

                        X

                        b) Paigaldus

                        B

                        69

                        Elektriohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 100

                        B

                        70

                        Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 110

                        a) Osad

                        X

                        b) Paigaldus

                        A

                        71

                        Kabiini tugevus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 29

                        C

               2. liide

               Üksiksõiduki ELi tüübikinnituse nõuded vastavalt artiklile 42

               1.
                     KOHALDAMINE

               Käesoleva liite kohaldamisel käsitatakse sõidukit uuena, kui:

               a)
                     seda ei ole varem registreeritud või

               b)
                     see on registreeritud vähem kui kuus kuud enne üksiksõiduki tüübikinnituse taotlemist.

               Sõiduk loetakse registreerituks, kui sellele on antud püsiv, ajutine või lühiajaline siseriiklik maanteeliikluse luba ning selle käigus on sõiduk identifitseeritud ja talle on antud registreerimisnumber (1).

               1.
                     HALDUSSÄTTED

               1.1.
                     Sõidukite liigitamine kategooriatesse

               Sõidukid liigitatakse kategooriatesse vastavalt II lisas sätestatud kriteeriumidele järgmiselt:

               a)
                     võetakse arvesse istekohtade tegelikku arvu; ning

               b)
                     suurimaks tehniliselt lubatud täismassiks on päritoluriigi tootja lubatud suurim täismass, mis on esitatud ametlikes dokumentides.

               Kui keretüübi kujunduse tõttu ei ole võimalik sõiduki kategooriat kergesti kindlaks määrata, kohaldatakse II lisas sätestatud tingimusi.

               1.2.
                     Üksiksõiduki tüübikinnituse taotlemine

               a)
                     Taotleja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse ja kõik tüübikinnitusmenetluseks vajalikud dokumendid.

               Kui esitatud dokumendid on puudulikud või võltsitud, lükatakse tüübikinnitustaotlus tagasi.

               b)
                     Ühe konkreetse sõiduki kohta võib esitada ühes liikmesriigis ühe taotluse. Tüübikinnitusasutus võib nõuda taotlejalt kirjalikku kinnitust selle kohta, et tüübikinnitusasutuse liikmesriigis esitatakse vaid üks taotlus.

               Konkreetse sõiduki all mõistetakse füüsilist sõidukit, mille tehasetähis on selgelt tuvastatav.

               Iga taotleja võib siiski esitada teises liikmesriigis üksiksõiduki ELi tüübikinnituse taotluse teise konkreetse sõiduki kohta, mille tehnilised andmed on identsed või samalaadsed selle sõiduki andmetega, millele on antud üksiksõiduki ELi tüübikinnitus.

               ___________________________________

               (1)
                     Registreerimisdokumendi puudumise korral võib pädev asutus tugineda muudele dokumenteeritud tõenditele, milles on esitatud sõiduki tootmiskuupäev, või sõiduki esmakordse ostu dokumentidele.

               c)
                     Taotlusvormi näidise ja skeemi kehtestab tüübikinnitusasutus.

               Asjaomase sõiduki kohta esitatavad üksikasjad võivad koosneda ainult asjakohase valiku I lisas sätestatud andmete asjakohasest valikust.

               d)
                     Tehnilised nõuded, mida tuleb täita, on esitatud punktis 4.

               Need on tehnilised nõuded, mida kohaldatakse taotluse esitamise ajal tootmises oleva sõidukitüübi alla kuuluvate uute sõidukite suhtes.

               e)
                     Seoses IV lisas loetletud õigusaktides nõutud katsetega esitab taotleja avalduse vastavuse kohta rahvusvahelistele standarditele või eeskirjadele. Nimetatud avalduse võib välja anda ainult sõiduki valmistaja.

               „Vastavusavaldus” – avaldus, mille on välja andnud tootja struktuuri kuuluv talitus või osakond, millele juhatus on andnud nõuetekohase volituse võtta tootja eest täielik juriidiline vastutus sõiduki konstruktsiooni ja ehituse suhtes.

               Sellise avalduse esitamist nõudvad õigusaktid on sätestatud punktis 4.

               Kui vastavusavaldus tekitab küsimusi, võib nõuda, et taotleja hangiks tootjalt vastavusavalduse kinnitamiseks lisatõendeid, sealhulgas katsearuande.

               1.3.
                     Üksiksõidukile tüübikinnituse andmisega seotud tehnilised teenistused

               a)
                     Üksiksõidukile tüübikinnituse andmisega seotud tehnilised teenistused on artikli 72 lõikes 1 sätestatud A-kategooria teenistused.

               b)
                     Erandina nõudest tõendada oma vastavust V lisa 1. liites loetletud standarditele, peavad tehnilised teenistused järgima järgmisi standardeid:

               i)
                     EN ISO/IEC 17025:2005, kui nad viivad katseid ise läbi;

               ii)
                     EN ISO/IEC 17020:2012, kui nad kontrollivad sõiduki vastavust käesolevas liites sätestatud nõuetele.

               c)
                     Kui taotleja nõudmisel tuleb teha erioskusi nõudvaid konkreetseid katseid, sooritab need taotleja valikul üks komisjonile teatatud tehnilistest teenistustest.

               1.4.
                     Katsearuanded

               a)
                     Katsearuanded koostatakse vastavalt standardi EN ISO/IEC 17025:2005 punktile 5.10.2.

               b)
                     Katsearuanded koostatakse ühes liidu ametlikus keeles, mille määrab kindlaks tüübikinnitusasutus.

               Kui punkti 1.3 alapunkti c kohaldamisel on katsearuande väljastanud mõni muu liikmesriik kui see, kes peaks andma üksiksõidukile tüübikinnituse, võib tüübikinnitusasutus nõuda taotlejalt katsearuande kinnitatud tõlke esitamist.

               c)
                     Katsearuanne peab sisaldama katsetatud sõiduki täpset kirjeldust, kaasa arvatud selle tehasetähist. Katsete tulemuste seisukohalt olulisi osasid tuleb kirjeldada ning nende tehasetähis ära märkida.

               d)
                     Taotleja nõudel võib sama või mõni teine taotleja esitada konkreetse sõiduki süsteemi jaoks koostatud katsearuannet korduvalt eesmärgiga saada üksiksõiduki tüübikinnitus mõnele teisele sõidukile.

               Sellisel juhul tagab tüübikinnitusasutus, et sõiduki tehnilised näitajad kontrollitakse nõuetekohaselt vastavalt katsearuandele.

               Sõiduki ja katsearuandele lisatud dokumentide kontrollimine peab näitama, et sõiduk, millele üksiksõiduki tüübikinnitust taotletakse, on samade tehniliste näitajatega kui aruandes kirjeldatud sõiduk.

               e)
                     Esitada võib ainult katsearuande kinnitatud koopiaid.

               f)
                     Punkti 1.4 alapunktis d osutatud katsearuanded ei hõlma aruandeid, mis on koostatud üksiksõiduki tüübikinnituse saamise eesmärgil.

                        1.5.

                        Üksiksõiduki tüübikinnitusmenetluse käigus kontrollib tehniline teenistus iga üksiksõidukit füüsiliselt.

                        Sellest põhimõttest erandite tegemine on keelatud.

                        1.6.

                        Kui tüübikinnitusasutus on veendunud, et sõiduk vastab käesolevas liites sätestatud tehnilistele nõuetele ja taotluses esitatud kirjeldusele, annab tüübikinnitusasutus üksiksõidukile tüübikinnituse vastavalt artiklile 42.

                        1.7.

                        Tüübikinnitustunnistus koostatakse vastavalt VI lisas esitatud näidisele D.

                        1.8.

                        Tüübikinnitusasutus säilitab andmed kõigi artikli 42 alusel antud tüübikinnituste kohta.

               2.
                     TEHNILISTE NÕUETE LÄBIVAATAMINE

               Punktis 3 esitatud tehniliste nõuete loetelu vaadatakse korrapäraselt üle, et võtta arvesse sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi (WP.29) raames Genfis tehtava ühtlustamistöö tulemusi ja kolmandate riikide õigusaktide muudatusi.

               3.
                     TEHNILISED NÕUDED

               I osa. M1-kategooria sõidukid

                        Kirje

                        Õigusakti viide

                        Alternatiivsed nõuded

                        1

                        Nõukogu direktiiv 70/157/EMÜ
                           28

                        (Lubatud müratase)

                        Sõidumüra katse

                        a)
                              Katse tehakse kooskõlas UNECE eeskirja nr 51 3. lisas sätestatud meetodiga A.

                           Piirangud on täpsustatud direktiivi 70/157/EMÜ I lisa punktis 2.1. Kehtestatud piirangutele on lubatud lisada üks detsibell.

                        b)
                              Katserada peab vastama UNECE eeskirja nr 51 lisale 8. Teistsuguste spetsifikatsioonidega katserada võib kasutada juhul, kui tehniline teenistus on teinud korrelatsioonikatsed. Vajaduse korral rakendatakse korrelatsioonitegurit.

                        c)
                              Kiudmaterjale sisaldavate väljalaskesüsteemide puhul ei pea tarvitusele võtma UNECE eeskirja nr 51 lisas 5 kirjeldatud meetmeid.

                        Seisumüra katse

                        Katse tehakse kooskõlas UNECE eeskirja nr 51 3. lisa punktiga 3.2.

                        2a

                        Määrus (EÜ) nr 715/2007

                        (Kergeveokite heide (Euro V ja Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Väljalasketoru heide

                        a)
                              Vastavalt määruse (EÜ) nr 692/2008 III lisale tehakse I tüübi katse, kasutades selleks määruse (EÜ) nr 692/2008 VII lisa punktis 1.4 sätestatud halvendustegureid. Katse tegemiseks kasutatakse määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelites I ja II sätestatud piiranguid.

                        b)
                              Sõiduk ei pea enne katse sooritamist olema läbinud 3 000 km, nagu on märgitud UNECE eeskirja nr 83 4. lisa punktis 3.1.1.

                        c)
                              Katse tegemiseks kasutatakse etalonkütust, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 692/2008 IX lisas.

                        d)
                              Dünamomeeter peab olema reguleeritud vastavalt UNECE eeskirja nr 83 4. lisa punktis 3.2 sätestatud tehnilistele nõuetele.

                        e)
                              Punktis a osutatud katset ei tehta, kui on võimalik tõestada, et sõiduk vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktis 2.1.1 nimetatud California osariigi eeskirjadele (California Code Regulations).

                        Kütuseaurud

                        Bensiinimootoriga sõidukitel peab olema eralduvate kütuseaurude hulga piiramise süsteem (nt aktiivsöe paak).

                        Karteri heide

                        Sõidukil peab olema karteri heitgaaside tagasijuhtimise seade.

                        Pardadiagnostikasüsteem

                        a)
                              Sõidukile peab olema paigaldatud pardadiagnostikasüsteem.

                        b)
                              Pardadiagnostikaliides peab ühilduma tavapäraste perioodilisteks tehnilisteks ülevaatusteks kasutatavate diagnostikaseadmetega.

                        Heitgaasi suitsusus

                        a)
                              Diiselmootoriga sõidukite puhul tehakse katse kooskõlas määruse (EÜ) nr 692/2008 IV lisa 2. liites osutatud katsemeetoditega.

                        b)
                              Korrigeeritud neeldumisteguri väärtus tuleb kinnitada hästi nähtavale ja hõlpsasti ligipääsetavale kohale.

                        CO2 heide ja kütusekulu

                        a)
                              Katse tehakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisaga.

                        b)
                              Sõiduk ei pea enne katse sooritamist olema läbinud 3 000 km, nagu on nõutud UNECE eeskirja nr 83 4. lisa punktis 3.1.1.

                        c)
                              Kui sõiduk vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktis 2.1.1 nimetatud California osariigi eeskirjadele (California Code Regulations) ja seetõttu ei ole vaja sooritada väljalasketoru heitgaaside katset, arvutavad liikmesriigid CO2 heite ja kütusekulu selgitavates märkustes (b) ja (c) esitatud valemite järgi.

                        Teabe kättesaadavus

                        Teabe kättesaadavust käsitlevaid sätteid ei kohaldata.

                        Võimsuse mõõtmine

                        3

                        UNECE eeskiri nr 34

                        (Kütusepaagid – Tagumised allasõidutõkked)

                        Kütusepaagid

                        a)
                              Kütusepaagid peavad vastama UNECE eeskirja nr 34 punktile 5, välja arvatud punktid 5.1, 5.2 ja 5.12. Eelkõige peavad kütusepaagid vastama punktidele 5.9 ja 5.9.1, kuid lekkekatset ei tehta.

                        b)
                              Veeldatud naftagaasi või maagaasi jaoks ettenähtud paakidele antakse tüübikinnitus vastavalt UNECE eeskirja nr 67 01-seeria muudatustele või eeskirjale nr 110 (a).

                        Erisätted plastist valmistatud kütusepaakidele

                        Taotleja peab esitama tootja avalduse, milles kinnitatakse, et konkreetse sõiduki (mille tehasetähis (VIN-kood) tuleb täpsustada) kütusepaak vastab vähemalt ühele järgmistest õigusnormidest:

                        —
                              FMVSS standard 301 („Toitesüsteemi terviklikkus”) või

                        —
                              UNECE eeskirja nr 34 5. lisa.

                        Tagumine kaitseseadis

                        Sõiduki tagaosa tuleb konstrueerida kooskõlas UNECE eeskirja nr 34 punktidega 8 ja 9.

                        3 B

                        UNECE eeskiri nr 58

                        (tagumised allasõidutõkked)

                        Sõiduki tagaosa tuleb konstrueerida kooskõlas UNECE eeskirja nr 58 punktiga 2. Piisab punktis 2.3 kehtestatud nõuete täitmisest.

                        4

                        Määrus (EL) nr 1003/2010

                        (Tagumise registreerimismärgi paigalduskoht)

                        Registreerimismärgi paigalduskoht, kalle, nähtavusnurk ja asend peavad vastama määrusele (EL) 1003/2010.

                        5

                        UNECE eeskiri nr 79

                        (Roolimisjõud)

                        Mehaaniline roolimehhanism

                        a)
                              Roolimehhanism peab olema ehitatud nii, et see pöörduks otseasendisse. Sellele sättele vastavuse kontrollimiseks tuleb teha katse kooskõlas UNECE eeskirja nr 79 punktidega 6.1.2 ja 6.2.1.

                        b)
                              Mehaaniliste juhtimisseadmete rikke tõttu ei tohi sõiduk täielikult juhitavust kaotada.

                        Kompleksne elektrooniline juhtsüsteem („Drive-by wire” seadmed)

                        Kompleksne elektrooniline juhtsüsteem on lubatud ainult siis, kui see vastab UNECE eeskirja nr 79 6. lisale.

                        6

                        UNECE eeskiri nr 11

                        (Uksesulgurid ja hinged)

                        Vastavus UNECE eeskirja nr 11 punktile 6.1.5.4.

                        7

                        UNECE eeskiri nr 28

                        (Helisignaal)

                        Osad

                        Helisignaalseadmetel ei pea olema UNECE eeskirja nr 28 kohast tüübikinnitust. Helisignaalseadme heli peab siiski olema pidev, nagu on nõutud UNECE eeskirja nr 28 punktis 6.1.1.

                        Paigaldamine sõidukile

                        a)
                              Katse tehakse kooskõlas UNECE eeskirja nr 28 punktiga 6.2.

                        b)
                              Suurim helirõhutase peab vastama punktile 6.2.7.

                        8

                        UNECE eeskiri nr 46

                        (Kaudse nähtavuse seadmed)

                        Osad

                        a)
                              Sõidukile paigaldatakse UNECE eeskirja nr 46 punktis 15.2 ette nähtud tahavaatepeeglid.

                        b)
                              Neil ei pea olema UNECE eeskirja nr 46 kohast tüübikinnitust.

                        c)
                              Peeglite kumerusraadius ei tohi kujutist oluliselt moonutada. Peeglite kumerusraadiust kontrollitakse tehnilise teenistuse äranägemise järgi vastavalt UNECE eeskirja nr 46 7. lisas kirjeldatud meetodile. Kumerusraadius ei tohi olla väiksem, kui on nõutud UNECE eeskirja nr 46 punktis 6.1.2.2.4.

                        Paigaldamine sõidukile

                        Tehakse mõõtmised, et tagada vaatevälja vastavus kas UNECE eeskirja nr 46 punktile 15.2.4 või direktiivi 71/127/EMÜ III lisa punktile 5.

                        9

                        UNECE eeskiri nr 13-H

                        (Pidurdamine)

                        Üldsätted

                        a)
                              Pidurisüsteem valmistatakse kooskõlas UNECE eeskirja nr 13-H punktiga 5.

                        b)
                              Sõidukitele paigaldatakse elektrooniline mitteblokeeruv pidurisüsteem, mis toimib kõikidel ratastel.

                        c)
                              Pidurisüsteem peab toimima vastavalt UNECE eeskirja nr 13-H III lisale.

                        d)
                              Selleks tuleb teha teekatsed hea haardumisega katserajal. Seisupiduri katse tuleb teha 18 %-lisel kallakul (üles ja alla).

                        Sooritada tuleb ainult pealkirjade „Sõidupidur” ja „Seisupidur” all nimetatud katsed. Igal juhul peab sõiduk olema koormatud täismassini.

                        e)
                              Punktis d osutatud teekatseid ei pea tegema juhul, kui taotleja esitab tootja kinnituse, et sõiduk vastab kas UNECE eeskirjale nr 13-H (sh selle 5. täiendusele) või FMVSS standardile nr 135.

                        Sõidupidur

                        a)
                              Tehakse UNECE eeskirja nr 13-H 3. lisa punktides 1.4.2 ja 1.4.3 kirjeldatud 0-tüübi katse.

                        b)
                              Lisaks tehakse UNECE eeskirja nr 13-H 3. lisa punktis 1.5 kirjeldatud I tüübi katse.

                        Seisupidur

                        Katse tehakse kooskõlas UNECE eeskirja nr 13-H 3. lisa punktiga 2.3.

                        10

                        UNECE eeskiri nr 10

                        (Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus))

                        Osad

                        a)
                              Elektrilistel/elektroonilistel alamkoostudel ei pea olema UNECE eeskirja nr 10 kohast tüübikinnitust.

                        b)
                              Sõidukile hiljem paigaldatud elektrilised/elektroonilised seadmed peavad siiski vastama UNECE eeskirjale nr 10.

                        Elektromagnetkiirguse edastamine

                        Taotleja edastab tootja avalduse, milles kinnitatakse, et sõiduk vastab UNECE eeskirjale nr 10 või järgmistele alternatiivsetele standarditele:

                        —
                              lairiba elektromagnetkiirgus: CISPR 12 või SAE J551-2 või

                        —
                              kitsasriba elektromagnetkiirgus: CISPR 12 (sõidukiväline) või 25 (sõidukisisene) või SAE J551-4 ja SAE J1113-41.

                        Häirekindluskatsed

                        Häirekindluskatsetest loobutakse.

                        12

                        UNECE eeskiri nr 21

                        (Sisustus)

                        Sisustuselemendid

                        a)
                              Energianeelduvuse nõuetest lähtuvalt loetakse sõiduk UNECE eeskirjale nr 21 vastavaks juhul, kui sõidukisse on paigaldatud vähemalt kaks esiturvapatja, millest üks asub rooli sees ja teine armatuurlauas.

                        b)
                              Kui sõidukisse on paigaldatud ainult üks esiturvapadi, mis asub rooli sees, tuleb armatuurlaud ehitada energiat neelavatest materjalidest.

                        c)
                              Tehniline teenistus kontrollib, kas UNECE eeskirja nr 21 punktides 5.1–5.7 nimetatud aladel on teravaid servi.

                        Elektrilised kontrollseadised

                        a)
                              Elektriajamiga akende, katuseluugi ja vaheseina süsteemide katsed tuleb teha kooskõlas UNECE eeskirja nr 21 punktiga 5.8.

                        Punktis 5.8.3 nimetatud automaatse taasavamissüsteemi tundlikkus võib erineda UNECE eeskirja nr 21 punktis 5.8.3.1.1 sätestatud nõuetest.

                        b)
                              Elektriajamiga akendele, mida ei saa sulgeda siis, kui süüde on väljas, ei kehti automaatset taasavamissüsteemi käsitlevad nõuded.

                        13

                        UNECE eeskiri nr 18

                        (Vargusevastased süsteemid ja kasutustõkis)

                        a)
                              Sõiduki omavolilise kasutamise ennetamiseks tuleb sõidukisse paigaldada:

                        —
                              UNECE eeskirja nr 18 punktis 2.3 määratletud lukustusseade ja

                        —
                              kasutustõkis, mis vastab UNECE eeskirja nr 18 punkti 5 nõuetele;

                        b)
                              Kui punkti a kohaselt tuleb kasutustõkis sõidukile paigaldada hiljem, peab see olema saanud tüübikinnituse kooskõlas UNECE eeskirjadega nr 18, nr 97 või nr 116.

                        14

                        UNECE eeskiri nr 12

                        (Kaitsemehhanismiga rooliseade)

                        a)
                              Taotleja peab esitama tootjalt saadud avalduse, milles kinnitatakse, et konkreetne sõiduk, mille tehasetähis tuleb täpsustada, vastab vähemalt ühele järgmistest õigusnormidest:

                        —
                              UNECE eeskiri nr 12,

                        —
                              FMVSS standard 203 („Kokkupõrkel löögienergiat vähendavad roolimehhanismi süsteemid”) ja FMVSS standard 204 („Roolimehhanismi tahapoole nihkumine”),

                        —
                              JSRRV artikkel 11.

                        b)
                              Taotleja nõudmisel võib tootmises oleva sõidukiga teha katse vastavalt UNECE eeskirja nr 12 3. lisale.

                        Katse teeb selleks määratud tehniline teenistus. Nimetatud tehniline teenistus väljastab taotlejale üksikasjaliku aruande.

                        15

                        UNECE eeskiri nr 17

                        (Istmete tugevus – peatoed)

                        Istmed, istme kinnituspunktid ja reguleerimissüsteemid

                        Taotleja peab esitama tootjalt saadud avalduse, milles kinnitatakse, et konkreetne sõiduk, mille tehasetähis tuleb täpsustada, vastab vähemalt ühele järgmistest õigusnormidest:

                        —
                              UNECE eeskiri nr 17; või

                        —
                              FMVSS standard 207 („Istmesüsteemid”).

                        Peatoed

                        a)
                              Kui avaldus vastab FMVSS standardile 207, peavad peatoed lisaks vastama UNECE eeskirja nr 17 4. lisa punkti 5 nõuetele.

                        b)
                              Teha tuleb ainult UNECE eeskirja nr 17 punktides 5.12, 6.5, 6.6 ja 6.7 kirjeldatud katsed.

                        c)
                              Muul juhul peab taotleja esitama tootja avalduse, milles kinnitatakse konkreetse sõiduki (mille tehasetähis tuleb täpsustada) vastavust FMVSS standardile 202a („Peatoed”).

                        16

                        UNECE eeskiri nr 17

                        (Välispinnast väljaulatuvad osad)

                        a)
                              Sõidukikere välispind peab vastama UNECE eeskirja nr 17 punktis 5 esitatud üldnõuetele.

                        b)
                              Vastavalt tehnilise teenistuse äranägemisele kontrollitakse sõiduki vastavust UNECE eeskirja nr 17 punktides 6.1, 6.5, 6.6, 6.7, 6.8 ja 6.11 osutatud sätetele.

                        17

                        UNECE eeskiri nr 39

                        (Kiirusmõõdik – tagasikäik)

                        Kiiruse mõõtmise seadmed

                        a)
                              Näidik peab vastama UNECE eeskirja nr 39 punktidele 5.1–5.1.4.

                        b)
                              Kui tehnilisel teenistusel soovib kontrollida, kas kiirusmõõdik on piisavalt täpselt kalibreeritud, võib nimetatud teenistus nõuda UNECE eeskirja nr 39 punktis 5.2 kirjeldatud katsete tegemist.

                        Tagasikäik

                        Käigumehhanism peab sisaldama tagasikäiku.

                        18

                        Määrus (EL) nr 19/2011

                        (Andmesildid)

                        Tehasetähis

                        a)
                              Sõidukile tuleb paigaldada tehasetähis, mis koosneb 8–17 märgist. 17 märgist koosnev tehasetähis peab vastama ISO standardites 3779:1983 ja 3780:1983 sätestatud nõuetele.

                        b)
                              Tehasetähis peab asetsema hästi nähtavas ja hõlpsasti ligipääsetavas kohas nii, et see ei kustuks ega kahjustuks.

                        c)
                              Kui tehasetähis ei ole pressitud sõiduki šassiile ega kerele, võib liikmesriik nõuda taotlejalt selle uuesti paigaldamist vastavalt kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele. Sellisel juhul kontrollib paigaldamist selle liikmesriigi pädev asutus.

                        Andmesilt

                        Tootja peab sõidukile paigaldama tunnusmärgi.

                        Pärast tüübikinnitusasutuse poolt tüübikinnituse andmist ei nõuta täiendava andmesildi paigaldamist.

                        19

                        UNECE eeskiri nr 14 (Turvavööde kinnituspunktid)

                        Taotleja peab esitama tootjalt saadud avalduse, milles kinnitatakse, et konkreetne sõiduk, mille tehasetähis tuleb täpsustada, vastab vähemalt ühele järgmistest õigusnormidest:

                        —
                              UNECE eeskiri nr 14;

                        —
                              FMVSS standard 210 („Turvavööde kinnituspunktid”) või

                        —
                              JSRRV artikkel 22-3.

                        20

                        UNECE eeskiri nr 48 (Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine)

                        a)
                              Valgustusseadmete paigaldus peab vastama UNECE eeskirja nr 48 03-seeria muudatustes esitatud nõuetele, välja arvatud selle eeskirja 5. ja 6. lisas esitatud nõuetele.

                        b)
                              Erandeid ei ole lubatud teha valgustus- ja valgussignaalseadmete arvu, põhilist kujundust, elektriühendusi ja kiiratava või tagasipeegeldatava valguse värvi käsitlevatest nõuetest, millele on osutatud kirjetes 21–26 ja 28–30.

                        c)
                              Valgustus- ja valgussignaalseadmed, mis paigaldatakse sõidukile punkti a nõuete täitmise eesmärgil hiljem, peavad olema varustatud ELi tüübikinnitusmärgiga.

                        d)
                              Gaaslahendusvalgusallikaid tohib paigaldada ainult koos laternapesuriga ja automaatse tulede kõrguse regulaatoriga, kui see on asjakohane.

                        e)
                              Lähitulelaternad tuleb kohandada vastavalt tüübikinnituse andnud riigis seaduslikult kehtivale liiklussuunale.

                        21

                        UNECE eeskiri nr 3 (Helkurid)

                        Vajaduse korral lisatakse sõiduki tagaosale kaks EÜ tüübikinnitusmärki kandvat helkurit, mille asukoht vastab UNECE eeskirjale nr 48.

                        22

                        UNECE eeskirjad nr 7, nr 87 ja nr 91

                        (Gabariidituled ees ja taga, ees küljel, taga küljel, pidurituled, märgistus külgedel ja päevasõidutuled)

                        UNECE eeskirjades nr 7, nr 87 ja nr 91 kehtestatud nõudeid ei kohaldata. Tehniline teenistus kontrollib siiski tulede nõuetekohast toimimist.

                        23

                        UNECE eeskiri nr 6 (Suunatuled)

                        UNECE eeskirjas nr 6 kehtestatud nõudeid ei kohaldata. Tehniline teenistus kontrollib siiski tulede nõuetekohast toimimist.

                        24

                        UNECE eeskiri nr 4 (Tagumised numbrituled)

                        UNECE eeskirjas nr 4 kehtestatud nõudeid ei kohaldata. Tehniline teenistus kontrollib siiski tulede nõuetekohast toimimist.

                        25

                        UNECE eeskirjad nr 98, nr 112 ja nr 123 (Esitulelaternad (koos lampidega))

                        a)
                              Sõidukile paigaldatud esitulede kiiratavat valgust kontrollitakse vastavalt UNECE eeskirja nr 112 punktile 6, mis käsitleb asümmeetrilist lähituld kiirgavaid esitulesid. Selleks võib kasutada kõnealuse eeskirja 5. lisas sätestatud piirnorme.

                        b)
                              Sama nõue peab olema täidetud ka UNECE eeskirjadega nr 98 või nr 123 hõlmatud lähituld kiirgavate esitulede puhul.

                        26

                        UNECE eeskiri nr 19 (Eesmised udutuled)

                        UNECE eeskirjas nr 19 kehtestatud nõudeid ei kohaldata. Tehniline teenistus kontrollib siiski tulede nõuetekohast toimimist.

                        27

                        Määrus (EL) nr 1005/2010

                        (Pukseerimiskonksud)

                        Määruses (EL) nr 1005/2010 kehtestatud nõudeid ei kohaldata.

                        28

                        UNECE eeskiri nr 38 (Tagumised udutuled)

                        UNECE eeskirjas nr 38 kehtestatud nõudeid ei kohaldata. Tehniline teenistus kontrollib siiski tulede nõuetekohast toimimist.

                        29

                        UNECE eeskiri nr 23 (Tagurdustuled)

                        UNECE eeskirjas nr 23 kehtestatud nõudeid ei kohaldata. Tehniline teenistus kontrollib siiski tulede nõuetekohast toimimist.

                        30

                        UNECE eeskiri nr 77 (Seisutuled)

                        UNECE eeskirjas nr 77 kehtestatud nõudeid ei kohaldata. Tehniline teenistus kontrollib siiski tulede nõuetekohast toimimist.

                        31

                        UNECE eeskiri nr 16 (Turvavööd ja turvasüsteemid)

                        Osad

                        a)
                              Turvavöödel ei pea olema UNECE eeskirja nr 16 kohast tüübikinnitust.

                        b)
                              Igal turvavööl peab siiski olema tunnusmärk.

                        c)
                              Märgil olevad tunnused peavad vastama turvavöö kinnituspunkte käsitlevale otsusele (vt kirje 19).

                        Paigalduseeskirjad

                        a)
                              Sõidukile paigaldatakse turvavööd vastavalt UNECE eeskirja nr 16 XVI lisas kehtestatud nõuetele.

                        b)
                              Kui kooskõlas punktiga a paigaldatakse turvavööd sõidukile hiljem, peab neil olema UNECE eeskirja nr 16 kohane tüübikinnitus.

                        32

                        UNECE eeskiri nr 125 (Eesmine vaateväli)

                        a)
                              Juhi eesmises vaateväljas ei tohi vastavalt UNECE eeskirja nr 125 punktile 5.1.3 olla 180° ulatuses ühtegi takistust.

                        b)
                              Erandina punktis a sätestatust ei loeta takistuseks A-piilareid ja UNECE eeskirja nr 125 punktis 5.1.3 loetletud seadmeid.

                        c)
                              A-piilareid ei tohi olla rohkem kui kaks.

                        33

                        UNECE eeskiri nr 121 (Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähised)

                        a)
                              Tähised, sealhulgas nende märgutulede värv, mille olemasolu on kohustuslik vastavalt UNECE eeskirjale nr 121, peavad vastama nimetatud eeskirjale.

                        b)
                              Kui see nii ei ole, kontrollib tehniline teenistus, kas sõidukile paigaldatud tähised, märgutuled ja näidikud annavad juhile arusaadavat teavet kõnealuste juhtseadiste toimimise kohta.

                        34

                        Määrus (EL) nr 672/2010 (Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed)

                        Sõidukil peavad olema sobivad tuuleklaasi jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed.

                        Tuuleklaasi jäite eemaldamise seadet loetakse sobivaks, kui see vastab vähemalt määruse (EL) 672/2010 II lisa punktile 1.1.1.

                        Tuuleklaasi niiskuse eemaldamise seadet loetakse sobivaks, kui see vastab vähemalt määruse (EL) 672/2010 II lisa punktile 1.2.1.

                        35

                        Määrus (EL) nr 1008/2010 (Klaasipuhasti/-pesur)

                        Sõidukil peavad olema sobivad klaasipuhastid ja -pesurid.

                        Tuuleklaasi puhastit ja pesurit loetakse sobivaks, kui need vastavad vähemalt määruse (EL) 1008/2010 III lisa punktis 1.1.5 kehtestatud tingimustele.

                        36

                        UNECE eeskiri nr 122 (Küttesüsteemid)

                        a)
                              Sõitjateruum peab olema varustatud küttesüsteemiga.

                        b)
                              Põletuskütteseade ja selle paigaldus peavad vastama UNECE eeskirja nr 122 7. lisale. Lisaks sellele peavad veeldatud naftagaasil töötavad põletuskütteseadmed ja küttesüsteemid vastama UNECE eeskirja nr 122 8. lisas kehtestatud nõuetele.

                        c)
                              Hiljem paigaldatud lisaküttesüsteemid peavad vastama UNECE eeskirja nr 122 sätestatud nõuetele.

                        37

                        Määrus (EL) nr 1009/2010 (Ratta porikaitsmed)

                        a)
                              Sõiduk peab olema projekteeritud selliselt, et kaitsta teisi liiklejaid ülespaiskuvate kivide, muda, jää, lume ja vee eest ning vähendada liikuvate ratastega kokkupuutest tulenevat ohtu.

                        b)
                              Tehniline teenistus võib kontrollida vastavust määruse (EL) nr 1009/2010 II lisas kehtestatud tehnilistele nõuetele.

                        c)
                              Kõnealuse määruse I lisa punkti 3 sätteid ei kohaldata.

                        38

                        UNECE eeskiri nr 25 (Peatoed)

                        UNECE eeskirja nr 25 nõudeid ei kohaldata.

                        44

                        Määrus (EL) nr 1230/2012 (Massid ja mõõtmed)

                        a)
                              Järgida tuleb määruse (EL) nr 1230/2012 I lisa A osa punkti 1 nõudeid.

                        b)
                              Punkti a kohaldamisel on arvestatavad massid järgmised:

                        —
                              määruse (EL) nr 1230/2012 I lisa punktis 2.6 määratletud ja tehnilise teenistuse mõõdetud sõidukorras sõiduki mass ja

                        —
                              sõiduki tootja esitatud või tootjasildil, sealhulgas kleebistel ja kasutusjuhendis näidatud täismass. Neid masse loetakse suurimaks tehniliselt lubatud täismassiks.

                        c)
                              Suurimate lubatud mõõtmete suhtes ei ole erandid lubatud.

                        45

                        Määrus (EL) nr 1230/2012 (Ohutud klaaspinnad)

                        Osad

                        a)
                              Klaaspinnad peavad olema valmistatud karastatud või lamineeritud turvaklaasist.

                        b)
                              Plastklaaside paigaldamine on lubatud ainult B-piilaritest tahapoole.

                        c)
                              Klaaside puhul ei ole nõutav määruse (EL) nr 1230/2012 kohane tüübikinnitus.

                        Paigaldamine

                        a)
                              Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 43 21. lisas kehtestatud paigaldusnõudeid.

                        b)
                              Tuuleklaasil ja B-piilarist eespool asuvatel klaasidel on keelatud kasutada toonkilesid, mis viivad tavapärase valgusläbivuse nõutavast miinimumtasemest allapoole.

                        46

                        Direktiiv 92/23/EMÜ

                        (Rehvid)

                        Osad

                        Rehvid peavad olema märgistatud EÜ tüübikinnitusmärgiga, millel on ka tähis „s” (heli).

                        Paigaldamine

                        a)
                              Rehvide mõõtmed, kandevõime indeks ja kiirusindeks peavad vastama direktiivi 92/23/EMÜ IV lisas sätestatud nõuetele.

                        b)
                              Rehvil olev kiirusindeksi tähis peab vastama sõiduki suurimale valmistajakiirusele.

                        Nõuet kohaldatakse sõltumata kiirusepiiriku olemasolust.

                        c)
                              Sõiduki tootja teatab sõiduki maksimumkiiruse. Tehniline teenistus võib samuti hinnata suurimat valmistajakiirust, võttes arvesse mootori maksimumvõimsust, suurimat pöörete arvu minutis ja jõuülekande parameetreid.

                        50

                        UNECE eeskiri nr 55 (Haakeseadised)

                        Eraldi seadmestikud

                        a)
                              Originaalseadmete tootja haakeseadiste puhul, mis on ette nähtud kuni 1 500 kg haagise vedamiseks, ei ole vajalik UNECE eeskirja nr 55 kohane tüübikinnitus.

                        Haakeseadist käsitletakse originaalseadmete tootja haakeseadisena siis, kui seda on kirjeldatud sõiduki kasutusjuhendis või muus tootja poolt ostjale edastatud abidokumendis.

                        Kui haakeseadis on sõidukiga koos tüübikinnituse saanud, lisatakse tüübikinnitustunnistusse vastav tekst, mille kohaselt omanik on vastutav haagisele paigaldatud haakeseadise ühilduvuse eest.

                        b)
                              Muud haakeseadised, millele ei ole osutatud punktis a, ning haakeseadised, mis on sõidukile paigaldatud hiljem, peavad saama tüübikinnituse vastavalt UNECE eeskirjale nr 55.

                        Paigaldamine sõidukile

                        Tehniline teenistus kontrollib haakeseadiste paigalduse vastavust UNECE eeskirja nr 55 punktile 6.

                        53

                        UNECE eeskiri nr 94 (Laupkokkupõrge) (e)

                        a)
                              Taotleja peab esitama tootjalt saadud avalduse, milles kinnitatakse, et konkreetne sõiduk, mille tehasetähis tuleb täpsustada, vastab vähemalt ühele järgmistest õigusnormidest:

                        —
                              UNECE eeskiri nr 94

                        —
                              FMVSS standard 208 („Juhi ja sõitjate kaitse eest otsasõidul”),

                        —
                              JSRRV artikkel 18.

                        b)
                              Taotleja nõudmisel võib tootmises oleva sõidukiga teha katse vastavalt UNECE eeskirja nr 94 punktile 5.

                        Katse teeb selleks määratud tehniline teenistus. Nimetatud tehniline teenistus väljastab taotlejale üksikasjaliku aruande.

                        54

                        UNECE eeskiri nr 95 (Külgkokkupõrge)

                        a)
                              Taotleja peab esitama tootjalt saadud avalduse, milles kinnitatakse, et konkreetne sõiduk, mille tehasetähis tuleb täpsustada, vastab vähemalt ühele järgmistest õigusnormidest:

                        —
                              UNECE eeskiri nr 95

                        —
                              FMVSS standard 214 („Juhi ja sõitjate kaitse küljelt otsasõidul”),

                        —
                              JSRRV artikkel 18.

                        b)
                              Taotleja nõudmisel võib tootmises oleva sõidukiga teha katse vastavalt UNECE eeskirja nr 95 punktile 5.

                        Katse teeb selleks määratud tehniline teenistus. Nimetatud tehniline teenistus väljastab taotlejale üksikasjaliku aruande.

                        58

                        Määrus (EÜ) nr 78/2009

                        (Jalakäijate kaitse)

                        Pidurivõimendi

                        Sõidukitele paigaldatakse elektrooniline mitteblokeeruv pidurisüsteem, mis toimib kõikidel ratastel.

                        Jalakäijate kaitse

                        Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 78/2009 nõudeid.

                        Esikaitsesüsteemid

                        Sõidukile paigaldatud esikaitsesüsteemidel peab olema määruse (EÜ) nr 78/2009 kohane tüübikinnitus ja need peavad olema paigaldatud kooskõlas selle määruse I lisa punktis 6 sätestatud nõuetega.

                        59

                        Direktiiv 2005/64/EÜ

                        (Ringlusessevõetavus)

                        Nimetatud direktiivis sätestatud nõudeid ei kohaldata.

                        61

                        Direktiiv 2006/40/EÜ

                        (Kliimaseadmed)

                        Nimetatud direktiivis sätestatud nõudeid kohaldatakse.

               II osa. N1-kategooria sõidukid

                        Kirje

                        Õigusakti viide

                        Alternatiivsed nõuded

                        2a

                        Määrus (EÜ) nr 715/2007

                        Väikeste tarbesõidukite heide (Euro V ja Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Väljalasketoru heide

                        a)
                              Vastavalt määruse (EÜ) nr 692/2008 III lisale tehakse I tüübi katse, kasutades selleks määruse (EÜ) nr 692/2008 VII lisa punktis 1.4 sätestatud halvendustegureid. Katse tegemiseks kasutatakse määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelites I ja II sätestatud piiranguid.

                        b)
                              Sõiduk ei pea enne katse sooritamist olema läbinud 3 000 km, nagu on märgitud UNECE eeskirja nr 83 4. lisa punktis 3.1.1.

                        c)
                              Katse tegemiseks kasutatakse etalonkütust, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 692/2008 IX lisas.

                        d)
                              Dünamomeeter peab olema reguleeritud vastavalt UNECE eeskirja nr 83 4. lisa punkti 3.2 tehnilistele nõuetele.

                        e)
                              Punktis a osutatud katset ei tehta, kui on võimalik tõestada, et sõiduk vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktis 2 nimetatud California osariigi eeskirjadele (California Code Regulations).

                        Kütuseaurud

                        Bensiinimootoriga sõidukitel peab olema eralduvate kütuseaurude hulga piiramise süsteem (nt aktiivsöe paak).

                        Karteri heide

                        Sõidukil peab olema karteri heitgaaside tagasijuhtimise seade.

                        Pardadiagnostikasüsteem

                        Sõidukile peab olema paigaldatud pardadiagnostikasüsteem.

                        Pardadiagnostikaliides peab ühilduma tavapäraste perioodilisteks tehnilisteks ülevaatusteks kasutatavate diagnostikaseadmetega.

                        Heitgaasi suitsusus

                        a) Diiselmootoriga sõidukite puhul tehakse katse kooskõlas määruse (EÜ) nr 692/2008 IV lisa 2. liites osutatud katsemeetoditega.

                        b) Korrigeeritud neeldumisteguri väärtus tuleb kinnitada hästi nähtavale ja hõlpsasti ligipääsetavale kohale.

                        CO2 heide ja kütusekulu

                        a)
                              Katse tehakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisaga.

                        b)
                              Sõiduk ei pea enne katse sooritamist olema läbinud 3 000 km, nagu on nõutud UNECE eeskirja nr 83 4. lisa punktis 3.1.1.

                        c)
                              Kui sõiduk vastab määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktis 2 nimetatud California osariigi eeskirjadele (California Code Regulations) ja seetõttu ei ole vaja sooritada väljalasketoru heitgaaside katset, arvutavad liikmesriigid CO2 heite ja kütusekulu selgitavates märkustes (b) ja (c) esitatud valemite järgi.

                        Teabe kättesaadavus

                        Teabe kättesaadavust käsitlevaid sätteid ei kohaldata.

                        Võimsuse mõõtmine

                        3

                        UNECE eeskiri nr 34 (Kütusepaagid – Tagumised allasõidutõkked)

                        Kütusepaagid

                        a)
                              Kütusepaagid peavad vastama UNECE eeskirja nr 34 punktile 5, välja arvatud punktid 5.1, 5.2 ja 5.12. Eelkõige peavad kütusepaagid vastama punktidele 5.9 ja 5.9.1, kuid ümberminekukatset ei tehta.

                        b)
                              Veeldatud naftagaasi või maagaasi jaoks ettenähtud paakidele antakse tüübikinnitus vastavalt 01-seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirjale nr 67 või eeskirjale nr 110 (a).

                        Erisätted plastist valmistatud kütusepaakidele

                        Taotleja peab esitama tootja avalduse, milles kinnitatakse, et konkreetse sõiduki (mille tehasetähis tuleb täpsustada) kütusepaak vastab vähemalt ühele järgmistest õigusnormidest:

                        —
                              FMVSS standard 301 („Toitesüsteemi terviklikkus”),

                        —
                              UNECE eeskirja nr 34 5. lisa.

                        Tagumine kaitseseadis

                        a)
                              Sõiduki tagaosa tuleb konstrueerida kooskõlas UNECE eeskirja nr 34 punktidega 8 ja 9.

                        4

                        Määrus (EL) nr 1003/2010

                        (Tagumise registreerimismärgi paigalduskoht)

                        Registreerimismärgi paigalduskoht, kalle, nähtavusnurk ja asend peavad vastama määrusele (EL) 1003/2010.

                        5

                        UNECE eeskiri nr 79 (Roolimisjõud)

                        Mehaaniline roolimehhanism

                        a)
                              Roolimehhanism peab olema ehitatud nii, et see pöörduks otseasendisse. Sellele sättele vastavuse kontrollimiseks tuleb teha katse kooskõlas UNECE eeskirja nr 79 punktidega 6.1.2 ja 6.2.1.

                        b)
                              Mehaaniliste juhtimisseadmete rikke tõttu ei tohi sõiduk täielikult juhitavust kaotada.

                        Kompleksne elektrooniline juhtsüsteem („Drive-by wire” seadmed)

                        Kompleksne elektrooniline juhtsüsteem on lubatud ainult siis, kui see vastab UNECE eeskirja nr 79 6. lisale.

                        6

                        UNECE eeskiri nr 11 (Uksesulgurid ja hinged)

                        Vastavus UNECE eeskirja nr 11 punktile 6.1.5.4

                        7

                        UNECE eeskiri nr 28 (Helisignaalseadmed)

                        Osad

                        Helisignaalseadmetel ei pea olema UNECE eeskirja nr 28 kohast tüübikinnitust. Helisignaalseadme heli peab siiski olema pidev, nagu on nõutud UNECE eeskirja nr 28 punktis 6.1.1.

                        Paigaldamine sõidukile

                        a)
                              Katse tehakse kooskõlas UNECE eeskirja nr 28 punktiga 6.2.

                        b)
                              Suurim helirõhutase peab vastama punktile 6.2.7.

                        8

                        UNECE eeskiri nr 46 (Kaudse nähtavuse seadmed)

                        Osad

                        a)
                              Sõidukile paigaldatakse UNECE eeskirja nr 46 punktis 15.2 ette nähtud tahavaatepeeglid.

                        b)
                              Neil ei pea olema UNECE eeskirja nr 46 kohast tüübikinnitust.

                        c)
                              Peeglite kumerusraadius ei tohi kujutist oluliselt moonutada. Peeglite kumerusraadiust kontrollitakse tehnilise teenistuse äranägemise järgi vastavalt UNECE eeskirja nr 46 7. lisa 1. liites kirjeldatud meetodile. Kumerusraadius ei tohi olla väiksem, kui on nõutud UNECE eeskirja nr 46 punktis 6.1.2.2.4.

                        Paigaldamine sõidukile

                        Tehakse mõõtmised, et tagada vaatevälja vastavus UNECE eeskirja nr 46 punktile 15.2.4.

                        9

                        UNECE eeskiri nr 13-H

                        (Pidurdamine)

                        Üldsätted

                        a)
                              Pidurisüsteem valmistatakse kooskõlas UNECE eeskirja nr 13-H punktiga 5.

                        b)
                              Sõidukitele paigaldatakse elektrooniline mitteblokeeruv pidurisüsteem, mis toimib kõikidel ratastel.

                        c)
                              Pidurisüsteem peab toimima vastavalt UNECE eeskirja nr 13-H III lisale.

                        d)
                              Selleks tuleb teha teekatsed hea haardumisega katserajal. Seisupiduri katse tuleb teha 18 %-lisel kallakul (üles ja alla).

                        Sooritada tuleb ainult pealkirjade „Sõidupidur” ja „Seisupidur” all nimetatud katsed. Igal juhul peab sõiduk olema koormatud täismassini.

                        e)
                              Punktis c osutatud teekatseid ei pea tegema juhul, kui taotleja esitab tootja kinnituse, et sõiduk vastab kas UNECE eeskirjale nr 13-H (sh selle 5. täiendusele) või FMVSS standardile 135.

                        Sõidupidur

                        a)
                              Tehakse UNECE eeskirja nr 13-H 3. lisa punktides 1.4.2 ja 1.4.3 kirjeldatud 0-tüübi katse.

                        b)
                              Lisaks tehakse UNECE eeskirja nr 13-H 3. lisa punktis 1.5 kirjeldatud I tüübi katse.

                        Seisupidur

                        Katse tehakse kooskõlas UNECE eeskirja nr 13-H 3. lisa punktiga 2.3.

                        10

                        UNECE eeskiri nr 10 (Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus))

                        Osad

                        a)
                              Elektrilistel/elektroonilistel alamkoostudel ei pea olema UNECE eeskirja nr 10 kohast tüübikinnitust.

                        b)
                              Sõidukile hiljem paigaldatud elektrilised/elektroonilised seadmed peavad siiski vastama UNECE eeskirjale nr 10.

                        Elektromagnetkiirguse edastamine

                        Taotleja edastab tootja avalduse, milles kinnitatakse, et sõiduk vastab UNECE eeskirjale nr 10 või järgmistele alternatiivsetele standarditele:

                        —
                              lairiba elektromagnetkiirgus: CISPR 12 või SAE J551-2,

                        —
                              kitsasriba elektromagnetkiirgus: CISPR 12 (sõidukiväline) või 25 (sõidukisisene) või SAE J551-4 ja SAE J1113-41.

                        Häirekindluskatsed

                        Häirekindluskatsetest loobutakse.

                        13

                        UNECE eeskiri nr 116

                        (Vargusevastased süsteemid ja kasutustõkis)

                        a)
                              Sõiduki omavolilise kasutamise ennetamiseks tuleb sõidukile paigaldada UNECE eeskirja nr 116 punktis 5.1.2 määratletud lukustusseade.

                        b)
                              Paigaldamise korral peab kasutustõkis vastama UNECE eeskirja nr 116 punkti 8.1.1 nõuetele.

                        14

                        UNECE eeskiri nr 12 (Kaitsemehhanismiga rooliseade)

                        a)
                              Taotleja peab esitama tootjalt saadud avalduse, milles kinnitatakse, et konkreetne sõiduk, mille tehasetähist tuleb täpsustada, vastab vähemalt ühele järgmistest õigusnormidest:

                        —
                              UNECE eeskiri nr 12,

                        —
                              FMVSS standard 203 („Kokkupõrkel löögienergiat vähendavad roolimehhanismi süsteemid”) ja FMVSS standard 204 („Roolimehhanismi tahapoole nihkumine”),

                        —
                              JSRRV artikkel 11.

                        b)
                              Taotleja nõudmisel võib tootmises oleva sõidukiga teha katse vastavalt UNECE eeskirja nr 12 3. lisale. Katse teeb selleks määratud tehniline teenistus. Nimetatud tehniline teenistus väljastab taotlejale üksikasjaliku aruande.

                        15

                        UNECE eeskiri nr 17 (Istmete tugevus – peatoed)

                        Istmed, istme kinnituspunktid ja reguleerimissüsteemid

                        Istmed ja nende reguleerimissüsteemid peavad vastama UNECE eeskirja nr 17 punktile 5.3.

                        Peatoed

                        a)
                              Peatoed peavad vastama UNECE eeskirja nr 17 punktis 5 ja UNECE eeskirja nr 17 4. lisas sätestatud nõuetele.

                        b)
                              Teha tuleb ainult UNECE eeskirja nr 17 punktides 5.12, 6.5, 6.6 ja 6.7 kirjeldatud katsed.

                        17

                        UNECE eeskiri nr 39 (Kiirusmõõdik – tagasikäik)

                        Kiiruse mõõtmise seadmed

                        a)
                              Näidik peab vastama UNECE eeskirja nr 39 punktidele 5.1–5.14.

                        b)
                              Kui tehnilisel teenistusel on põhjust arvata, et kiirusmõõdik ei ole piisavalt täpselt kalibreeritud, võib nimetatud teenistus nõuda UNECE eeskirja nr 39 punktis 5.2 ette nähtud katsete tegemist.

                        Tagasikäik

                        Käigumehhanism peab sisaldama tagasikäiku.

                        18

                        Määrus (EL) nr 19/2011 (Andmesildid)

                        Tehasetähis

                        a)
                              Sõidukile tuleb paigaldada tehasetähis, mis koosneb 8–17 märgist. 17 märgist koosnev tehasetähis peab vastama ISO standardites 3779:1983 ja 3780:1983 sätestatud nõuetele.

                        b)
                              Tehasetähis peab asetsema hästi nähtavas ja hõlpsasti ligipääsetavas kohas nii, et see ei kustuks ega kahjustuks.

                        c)
                              Kui tehasetähis ei ole pressitud sõiduki šassiile ega kerele, võib liikmesriik nõuda selle uuesti paigaldamist vastavalt kehtivatele riiklikele õigusaktidele. Sellisel juhul kontrollib paigaldamist selle liikmesriigi pädev asutus.

                        Andmesilt

                        Tootja peab sõidukile paigaldama tunnusmärgi.

                        Pärast tüübikinnituse andmist ei nõuta täiendava andmesildi paigaldamist.

                        19

                        UNECE eeskiri nr 14

                        (Turvavöö kinnituspunktid)

                        Taotleja peab esitama tootjalt saadud avalduse, milles kinnitatakse, et konkreetne sõiduk, mille tehasetähis tuleb täpsustada, vastab vähemalt ühele järgmistest õigusnormidest:

                        —
                              UNECE eeskiri nr 14,

                        —
                              FMVSS standard 210 („Turvavööde kinnituspunktid”),

                        —
                              JSRRV artikkel 22-3.

                        20

                        UNECE eeskiri nr 48 (Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine)

                        a)
                              Valgustusseadmete paigaldus peab vastama UNECE eeskirja nr 48 03-seeria muudatustes esitatud olulistele nõuetele, välja arvatud UNECE eeskirja nr 48 lisades 5 ja 6 esitatud nõuetele.

                        b)
                              Erandeid ei ole lubatud teha valgustus- ja valgussignaalseadmete arvu, põhilist kujundust, elektriühendusi ja kiiratava või tagasipeegeldatava valguse värvi käsitlevatest nõuetest, millele on osutatud kirjetes 21–26 ja 28–30.

                        c)
                              Valgustus- ja valgussignaalseadmed, mis paigaldatakse sõidukile punkti a nõuete täitmise eesmärgil hiljem, peavad olema varustatud ELi tüübikinnitusmärgiga.

                        d)
                              Gaaslahendusvalgusallikaid tohib paigaldada ainult koos laternapesuriga ja automaatse tulede kõrguse regulaatoriga, kui see on asjakohane.

                        e)
                              Lähitulelaternad tuleb kohandada vastavalt tüübikinnituse andnud riigis seaduslikult kehtivale liiklussuunale.

                        21

                        UNECE eeskiri nr 3 (Helkurid)

                        Vajaduse korral lisatakse sõiduki tagaosale kaks EÜ tüübikinnitusmärki kandvat helkurit, mille asukoht vastab UNECE eeskirjale nr 48.

                        22

                        UNECE eeskirjad nr 7, nr 87 ja nr 91

                        (Gabariidituled ees ja taga, ees küljel, taga küljel, pidurituled, märgistus külgedel ja päevasõidutuled)

                        UNECE eeskirjades nr 7, nr 87 ja nr 91 kehtestatud nõudeid ei kohaldata. Tehniline teenistus kontrollib siiski tulede nõuetekohast toimimist.

                        23

                        UNECE eeskiri nr 6 (Suunatuled)

                        UNECE eeskirjas nr 6 kehtestatud nõudeid ei kohaldata. Tehniline teenistus kontrollib siiski tulede nõuetekohast toimimist.

                        24

                        UNECE eeskiri nr 4 (Tagumised numbrituled)

                        UNECE eeskirjas nr 4 kehtestatud nõudeid ei kohaldata. Tehniline teenistus kontrollib siiski tulede nõuetekohast toimimist.

                        25

                        UNECE eeskirjad nr 98, nr 112 ja nr 123 (Esitulelaternad (koos lampidega))

                        a)
                              Sõidukile paigaldatud esitulede kiiratavat valgust kontrollitakse vastavalt UNECE eeskirja nr 112 punkti 6 sätetele, mis käsitleb asümmeetrilist lähituld kiirgavaid esitulesid. Selleks võib kasutada kõnealuse eeskirja 5. lisas sätestatud piirnorme.

                        b)
                              Sama nõuet kohaldatakse ka UNECE eeskirjadega nr 98 või nr 123 hõlmatud lähituld kiirgavate esitulede suhtes.

                        26

                        UNECE eeskiri nr 19 (Eesmised udutuled)

                        UNECE eeskirja nr 19 sätteid ei kohaldata. Tehniline teenistus kontrollib siiski tulede nõuetekohast toimimist.

                        27

                        Määrus (EL) nr 1005/2010 (Pukseerimiskonksud)

                        Määruse (EL) nr 1005/2010 nõudeid ei kohaldata.

                        28

                        UNECE eeskiri nr 38 (Tagumised udutuled)

                        UNECE eeskirja nr 38 sätteid ei kohaldata. Tehniline teenistus kontrollib siiski tulede nõuetekohast toimimist.

                        29

                        UNECE eeskiri nr 23

                        (Tagurdustuled)

                        UNECE eeskirja nr 23 sätteid ei kohaldata. Tehniline teenistus kontrollib siiski tulede nõuetekohast toimimist.

                        30

                        UNECE eeskiri nr 77 (Seisutuled)

                        UNECE eeskirja nr 77 sätteid ei kohaldata. Tehniline teenistus kontrollib siiski tulede nõuetekohast toimimist.

                        31

                        UNECE eeskiri nr 16 (Turvavööd ja turvasüsteemid)

                        Osad

                        a)
                              Turvavöödel ei pea olema UNECE eeskirja nr 16 kohast tüübikinnitust.

                        b)
                              Igal turvavööl peab siiski olema tunnusmärk.

                        c)
                              Märgil olevad tunnused peavad vastama turvavöö kinnituspunkte käsitlevale otsusele (vt kirje 19).

                        Paigalduseeskirjad

                        a)
                              Sõidukile paigaldatakse turvavööd vastavalt UNECE eeskirja nr 16 XVI lisas kehtestatud nõuetele.

                        b)
                              Kui kooskõlas punktiga a paigaldatakse turvavööd sõidukile hiljem, peab neil olema UNECE eeskirja nr 16 kohane tüübikinnitus.

                        33

                        UNECE eeskiri nr 121 (Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähised)

                        a)
                              Tähised, sealhulgas nende märgutulede värv, mille olemasolu on kohustuslik vastavalt UNECE eeskirjale nr 121, peavad vastama nimetatud eeskirjale.

                        b)
                              Kui see nii ei ole, kontrollib tehniline teenistus, kas sõidukile paigaldatud tähised, märgutuled ja näidikud annavad juhile arusaadavat teavet kõnealuste juhtseadiste toimimise kohta.

                        34

                        Määrus (EL) nr 672/2010

                        (Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed)

                        Sõidukil peavad olema sobivad tuuleklaasi jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed.

                        35

                        Määrus (EL) nr 1008/2010

                        (Klaasipuhasti/-pesur)

                        Sõidukil peavad olema sobivad klaasipuhastid ja -pesurid.

                        36

                        UNECE eeskiri nr 122

                        (Küttesüsteemid)

                        a)
                              Sõitjateruum peab olema varustatud küttesüsteemiga.

                        b)
                              Põletuskütteseade ja selle paigaldus peavad vastama UNECE eeskirja nr 122 7. lisale. Lisaks sellele peavad veeldatud naftagaasil töötavad põletuskütteseadmed ja küttesüsteemid vastama UNECE eeskirja nr 122 8. lisas kehtestatud nõuetele.

                        c)
                              Hiljem paigaldatud lisaküttesüsteemid peavad vastama UNECE eeskirja nr 122 sätestatud nõuetele.

                        41 a

                        Määrus (EÜ) nr 595/2009

                        Heide (Euro VI) raskeveokid – Pardadiagnostika

                        Summutitoru heitgaasid

                        CO2 heide

                        CO2 heide ja kütusekulu määratakse kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 VIII lisale.

                        Pardadiagnostikasüsteem

                        Nõuded NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks

                        Sõidukile peab olema paigaldatud NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamise süsteem vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 XIII lisale.

                        Võimsuse mõõtmine

                        45

                        UNECE eeskiri nr 43

                        Osad

                        a)
                              Klaaspinnad peavad olema valmistatud karastatud või lamineeritud turvaklaasist.

                        b)
                              Plastklaaside paigaldamine on lubatud ainult B-piilaritest tahapoole.

                        c)
                              Klaaside puhul ei ole nõutav UNECE eeskirja nr 43 kohane tüübikinnitus.

                        Paigaldamine

                        a)
                              Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 43 21. lisas kehtestatud paigaldusnõudeid.

                        b)
                              Tuuleklaasil ja B-piilarist eespool asuvatel klaasidel on keelatud kasutada toonkilesid, mis viivad tavapärase valgusläbivuse nõutavast miinimumtasemest allapoole.

                        46

                        Komisjoni määrus (EL) nr 458/2011

                        (Rehvide paigaldamine)

                        Paigaldamine

                        a)
                              Rehvide mõõtmed, kandevõime indeks ja kiirusindeks peavad vastama komisjoni määruses (EL) 458/2011 sätestatud nõuetele.

                        b)
                              Rehvil olev kiirusindeksi tähis peab vastama sõiduki suurimale valmistajakiirusele.

                        c)
                              Nõuet kohaldatakse sõltumata kiirusepiiriku olemasolust.

                        d)
                              Sõiduki tootja teatab sõiduki maksimumkiiruse. Tehniline teenistus võib samuti hinnata suurimat valmistajakiirust, võttes arvesse mootori maksimumvõimsust, suurimat pöörete arvu minutis ja jõuülekande parameetreid.

                        46 B

                        UNECE eeskiri nr 30

                        (C1-klassi rehvid)

                        Osad

                        Rehvid peavad olema märgistatud „E” tüübikinnitusmärgiga.

                        46D

                        UNECE eeskiri nr 117

                        (rehvid seoses veeremismüra taseme, märja pinnaga haardumise ja veeretakistusjõuga)

                        Osad

                        Rehvid peavad olema märgistatud „E” tüübikinnitusmärgiga.

                        46D

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 64

                        (ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid, rehvid seoses veeremismüra taseme, märja pinnaga haardumise ja veeretakistusjõuga)

                        Osad

                        Rehvid peavad olema märgistatud „E” tüübikinnitusmärgiga.

                        Rehvirõhu seiresüsteemide paigaldamine ei ole nõutav.

                        48

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        (Massid ja mõõtmed)

                        a)
                              Määruse (EL) nr 1230/2012 I lisa A osa nõuded peavad olema täidetud.

                        Samas ei pea olema täidetud I osa A osa punktis 5 kehtestatud nõuded.

                        b)
                              Punkti a kohaldamisel on arvestatavad massid järgmised:

                        —
                              määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 2 lõikes 4 määratletud ja tehnilise teenistuse mõõdetud sõidukorras sõiduki mass ja

                        —
                              sõiduki tootja esitatud või valmistajasildil, sealhulgas kleebistel ja kasutusjuhendis näidatud täismass. Neid masse käsitatakse kui suurimat tehniliselt lubatud täismassi.

                        c)
                              Sõiduki tehniline muutmine taotleja poolt, et vähendada sõiduki suurima tehniliselt lubatud täismassi 3,5 tonnini või alla selle, et sõiduk saaks üksiksõiduki tüübikinnituse, on keelatud.

                        d)
                              Suurimate lubatud mõõtmete suhtes ei ole erandid lubatud.

                        49

                        UNECE eeskiri nr 61 (Kabiinide väljaulatuvad osad)

                        a)
                              UNECE eeskirja nr 17 punktis 5 sätestatud üldnõuded peavad olema täidetud.

                        b)
                              Vastavalt tehnilise teenistuse äranägemisele kontrollitakse sõiduki vastavust UNECE eeskirja nr 17 punktides 6.1, 6.5, 6.6, 6.7, 6.8 ja 6.11 esitatud nõuetele.

                        50

                        UNECE eeskiri nr 55 (Haakeseadised)

                        Eraldi seadmestikud

                        a)
                              Originaalseadmete tootja haakeseadiste puhul, mis on ette nähtud kuni 1 500 kg haagise vedamiseks, ei ole vajalik UNECE eeskirja nr 55 kohane tüübikinnitus.

                        b)
                              Haakeseadist käsitletakse originaalseadmete tootja haakeseadisena siis, kui seda on kirjeldatud sõiduki kasutusjuhendis või muus tootja poolt ostjale antud abidokumendis.

                        c)
                              Kui haakeseadis on sõidukiga koos tüübikinnituse saanud, lisatakse tüübikinnitustunnistusse vastav tekst, mille kohaselt omanik on vastutav haagisele paigaldatud haakeseadise ühilduvuse eest.

                        d)
                              Muud haakeseadised, millele ei ole osutatud punktis a, ning haakeseadised, mis on sõidukile paigaldatud hiljem, peavad saama tüübikinnituse vastavalt UNECE eeskirjale nr 55.

                        Paigaldamine sõidukile

                        Tehniline teenistus kontrollib haakeseadiste paigalduse vastavust UNECE eeskirja nr 55 punktile 6.

                        54

                        UNECE eeskiri nr 95

                        (Külgkokkupõrge)

                        a)
                              Taotleja peab esitama tootjalt saadud avalduse, milles kinnitatakse, et konkreetne sõiduk, mille tehasetähis tuleb täpsustada, vastab vähemalt ühele järgmistest õigusnormidest:

                        —
                              UNECE eeskiri nr 95,

                        —
                              FMVSS standard 214 („Juhi ja sõitjate kaitse küljelt otsasõidul”),

                        —
                              JSRRV artikkel 18.

                        b)
                              Taotleja nõudmisel võib tootmises oleva sõidukiga teha katse vastavalt UNECE eeskirja nr 95 punktile 5.

                        c)
                              Katse teeb selleks määratud tehniline teenistus. Nimetatud tehniline teenistus väljastab taotlejale üksikasjaliku aruande.

                        56

                        UNECE eeskiri nr 105

                        Ohtlike kaupade veoks ettenähtud sõidukid

                        Ohtlike kaupade veoks ettenähtud sõidukid peavad vastama UNECE eeskirjale nr 105.

                        58

                        Määrus (EÜ) nr 78/2009

                        (Jalakäijate kaitse)

                        Pidurivõimendi

                        Sõidukitele paigaldatakse elektrooniline mitteblokeeruv pidurisüsteem, mis toimib kõikidel ratastel.

                        Jalakäijate kaitse

                        Määruse (EÜ) nr 78/2009 nõudeid ei kohaldata 24. veebruarini 2018 kuni 2 500 kg kaaluvate sõidukite suhtes ja 24. augustini 2019 üle 2 500 kg kaaluvate sõidukite suhtes.

                        Esikaitsesüsteemid

                        Siiski peab sõidukile paigaldatud esikaitsesüsteemidel olema määruse (EÜ) nr 78/2009 kohane tüübikinnitus ja need peavad olema paigaldatud kooskõlas selle määruse I lisa punktis 6 sätestatud nõuetega.

                        59

                        Direktiiv 2005/64/EÜ

                        (Ringlusessevõetavus)

                        Nimetatud direktiivis sätestatud nõudeid ei kohaldata.

                        61

                        Direktiiv 2006/40/EÜ

                        (Kliimaseadmed)

                        Nimetatud direktiivis sätestatud nõudeid kohaldatakse.

               Selgitavad märkused 2. liite kohta

               1.
                     Käesolevas liites kasutatud lühendid

               „Originaalseadmete tootja”: tootja originaalseadmed

               „FMVSS”: USA transpordiministeeriumi föderaalne mootorsõiduki ohutusstandard

               „JSRRV”: Jaapani maanteesõidukite ohutuseeskirjad

               „SAE”: Ameerika Autoinseneride Ühing

               „CISPR”: Rahvusvaheline Raadiohäirete Erikomitee.

               2.
                     Märkused:

               a)
                     Vastavalt vajadusele kontrollitakse veeldatud naftagaasi ja maagaasi lõplike paigaldiste vastavust UNECE eeskirjadele nr 67, 110 või 115.

               b)
                     CO2 heite arvutamise valem on järgmine:

               Bensiinimootor ja manuaalne käigukast:

               CO2 = 0,047 m + 0,561 p + 56,621

               Bensiinimootor ja automaatkäigukast:

               CO2 = 0 102 m + 0 328 p + 9 481

               Bensiinimootor ja hübriidelektrimootor:

               CO2 = 0,116 m – 57,147

               Diiselmootor ja manuaalne käigukast:

               CO2 = 0 108 m – 11 371

               Diiselmootor ja automaatkäigukast:

               CO2 = 0,116 m – 6 432

               Kus: CO2 tähistab CO2 heite kombineeritud massi grammides kilomeetri kohta (g/km); „m” tähistab sõidukorras sõiduki massi kilogrammides (kg) ja „p” tähistab mootori suurimat võimsust kilovattides (kW).

               CO2 kombineeritud mass arvutatakse kümnendikkoha täpsusega ning ümardatakse seejärel lähima järgmise täisarvuni järgmiselt:

               i) kui kümnendikke tähistav number on väiksem kui 5, ümardatakse see väiksemaks;

               ii) kui kümnendikke tähistav number on 5 või suurem, ümardatakse see suuremaks.

               c)
                     Kütusekulu hindamiseks kasutatav valem on järgmine:

               CFC = CO 2 x k -1

               Kus: CFC tähistab siin kombineeritud kütusekulu liitrites 100 km kohta (l/100 km); CO2 tähistab CO2 heite kombineeritud massi grammides kilomeetri kohta (g/km) pärast seda, kui see on ümardatud vastavalt märkuses 2b esitatud reeglile; „k” on koefitsient, mis on:

               bensiinimootori korral 23,81;

               diiselmootori korral 26,49.

               Kombineeritud kütusekulu arvutatakse sajandiktäpsusega ja ümardatakse seejärel järgmiselt:

               i) kui sajandikke tähistav number on väiksem kui 5, ümardatakse see väiksemaks;

               ii) kui sajandikke tähistav number on 5 või suurem, ümardatakse see suuremaks.

               II OSA

               UNECE eeskirjad, mida tunnustatakse I osas nimetatud direktiivide või määruste alternatiivina

               Kui I osa tabelis osutatakse eraldi direktiivile või määrusele, tuleb tüübikinnitus, mis on antud vastavalt järgmistele UNECE eeskirjadele, mille ühendus on nõukogu otsuse 97/836/EÜ
                  29
                või selle otsuse artikli 3 lõikes 3 osutatud nõukogu hilisemate otsuste alusel heaks kiitnud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni „muudetud 1958. aasta kokkuleppe” osalisena, lugeda võrdväärseks ELi tüübikinnitusega, mis on antud asjakohase eraldi direktiivi või määruse alusel.

               Samuti peetakse vastavalt otsuse 97/836/EÜ artikli 4 lõikes 2 osutatud otsusele ELi tüübikinnitusega võrdväärseiks kõiki edasisi järgmises tabelis
                  30
                nimetatud UNECE eeskirjade muudatusi.

                        Teema

                        Aluseks oleva UNECE eeskirja nr

                        Muudatuste seeria

                        1 (*)

                        Lubatud müratase

                        51

                        02

                        Vahetatavad mürasummutusseadmed

                        59

                        00

                        58.

                        Jalakäijate kaitse

                        127

                        00

                        Pidurdusseadmed (piduriassistent)

                        13-H

                        00 (9. täiendus ja järgmised)

                        65

                        Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid

                        131

                        01

                        66

                        Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade

                        130

                        00

                        Kui üksikdirektiivides või -määrustes sisalduvad paigaldusnõuded, kehtivad need ka osade ja eraldi seadmestike suhtes, millele on tüübikinnitus antud UNECE eeskirjade kohaselt.

                        (*) Selle tabeli andmete numeratsioon vastab I osa tabelis kasutatud numeratsioonile.

               III OSA

               Õigusaktid, millega kehtestatakse eriotstarbeliste sõidukite ELi tüübikinnituse nõuded

               1. liide

               Autoelamud, kiirabiautod ja matuseautod

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakti viide

                        M1 ≤ 2 500 kg(*)

                        M1 > 2 500 kg(*)

                        M2

                        M3

                        1

                        Müratase

                        Direktiiv 70/157/EMÜ

                        H

                        G+H

                        G+H

                        G+H

                        1 A

                        Müratase

                        Määrus (EL) nr 540/2014

                        H

                        G+H

                        G+H

                        G+H

                        2

                        Väikeste tarbesõidukite heide (Euro V ja Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Direktiiv 70/220/EMÜ

                        Q(1)

                        G + Q(1)

                        G + Q(1)

                        3A

                        Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 34

                        F (2)

                        F (2)

                        F (2)

                        F (2)

                        3 B

                        Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; tagumised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 58

                        X

                        X

                        X

                        X

                        4 A

                        Tagumise registreerimismärgi paigaldus- ja kinnituskoht

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1003/2010

                        X

                        X

                        X

                        X

                        5 A

                        Juhtimisseadmestik

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 79

                        X

                        G

                        G

                        G

                        6 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        X

                        X

                        6 B

                        Uksesulgurid ja uksekinnitusdetailid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 11

                        B

                        G+B

                        7 A

                        Helisignaalseadmed ja signaalseadised

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 28

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakti viide

                        M1 ≤ 2 500 kg(*)

                        M1 > 2 500 kg(*)

                        M2

                        M3

                        8 A

                        Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 46

                        X

                        G

                        G

                        G

                        9 A

                        Sõidukite ja haagiste pidurisüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 13-H

                        X (4)

                        G+A1

                        9 B

                        Sõidukite ja haagiste pidurisüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 13

                        G(3)

                        G(3)

                        10 A

                        Elektromagnetiline ühilduvus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 10

                        X

                        X

                        X

                        X

                        12 A

                        Sisustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 21

                        C

                        G+C

                        13 A

                        Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 18

                        G (4A)

                        G (4A)

                        13 B

                        Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 116

                        X

                        G

                        14 A

                        Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 12

                        X

                        G

                        15 A

                        Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 17

                        D

                        G+D

                        G+D (4B)

                        G+D (4B)

                        15 B

                        Suurte reisijateveo-sõidukite istmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 80

                        X

                        X

                        16 A

                        Väljaulatuvad osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 26

                        X kabiini kohta; A+Z ülejäänu kohta

                        G kabiini kohta; A+Z ülejäänu kohta

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakti viide

                        M1 ≤ 2 500 kg(*)

                        M1 > 2 500 kg(*)

                        M2

                        M3

                        17 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        X

                        X

                        X

                        X

                        17 B

                        Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 39

                        X

                        X

                        X

                        X

                        18 A

                        Tootja andmesilt ja tehasetähis

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 19/2011

                        X

                        X

                        X

                        X

                        19 A

                        Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIX-kinnitussüsteemid ja ISOFIX-ülakinnitused

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 14

                        D

                        G+L

                        G+L

                        G+L

                        20 A

                        Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 48

                        A+N

                        A+G+N kabiini kohta; A+N ülejäänu kohta

                        A+G+N kabiini kohta; A+N ülejäänu kohta

                        A+G+N kabiini kohta; A+N ülejäänu kohta

                        21 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 3

                        X

                        X

                        X

                        X

                        22 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 7

                        X

                        X

                        X

                        X

                        22 B

                        Mootorsõidukite päevatulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 87

                        X

                        X

                        X

                        X

                        22C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 91

                        X

                        X

                        X

                        X

                        23 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 6

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakti viide

                        M1 ≤ 2 500 kg(*)

                        M1 > 2 500 kg(*)

                        M2

                        M3

                        24 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 4

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25 A

                        Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 31

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 37

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25C

                        Mootorsõiduki gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 98

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25D

                        Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 99

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25E

                        Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 112

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25F

                        Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 123

                        X

                        X

                        X

                        X

                        26 A

                        Mootorsõidukite eesmised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 19

                        X

                        X

                        X

                        X

                        27 A

                        Pukseerimisseade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1005/2010

                        E

                        E

                        E

                        E

                        28 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 38

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakti viide

                        M1 ≤ 2 500 kg(*)

                        M1 > 2 500 kg(*)

                        M2

                        M3

                        29 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 23

                        X

                        X

                        X

                        X

                        30 A

                        Mootorsõidukite seisutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 77

                        X

                        X

                        X

                        X

                        31 A

                        Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 16

                        D

                        G+M

                        G+M

                        G+M

                        32 A

                        Eesmine vaateväli

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 125

                        X

                        G

                        33 A

                        Käsijuhtseadiste, märgutulede ja näidikute paigutus ja tähistus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 121

                        X

                        X

                        X

                        X

                        34 A

                        Tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 672/2010

                        X

                        G (5)

                        (5)

                        (5)

                        35 A

                        Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1008/2010

                        X

                        G (6)

                        (6)

                        (6)

                        36 A

                        Küttesüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 122

                        X

                        X

                        X

                        X

                        37 A

                        Porikaitsmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1009/2010

                        X

                        G

                        38 A

                        Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 25

                        D

                        G + D

                        44 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        X

                        X

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakti viide

                        M1 ≤ 2 500 kg(*)

                        M1 > 2 500 kg(*)

                        M2

                        M3

                        45 A

                        Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 43

                        J

                        G+J

                        G+J

                        G+J

                        46

                        Rehvid

                        Direktiiv 92/23/EMÜ

                        X

                        G

                        G

                        G

                        46 A

                        Rehvide paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 458/2011

                        X

                        G

                        G

                        G

                        46 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 30

                        X

                        G

                        46C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 54

                        —

                        G

                        G

                        G

                        46D

                        Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 117

                        X

                        G

                        G

                        G

                        46E

                        Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 64

                        X

                        G

                        47 A

                        Sõidukite kiiruspiirikud

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 89

                        X

                        X

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakti viide

                        M1 ≤ 2 500 kg(*)

                        M1 > 2 500 kg(*)

                        M2

                        M3

                        48 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        X

                        X

                        50 A

                        Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 55

                        X (10)

                        G (10)

                        G (10)

                        G (10)

                        51 A

                        Teatavate mootorsõidukikategooriate sisekujunduses kasutatavate materjalide põlemisomadused

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 118

                        G kabiini kohta; X ülejäänu kohta

                        52 A

                        M2- ja M3-kategooria sõidukid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 107

                        A

                        A

                        52 B

                        Suurte reisijateveosõidukite pealisehitise tugevus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 66

                        A

                        A

                        53 A

                        Sõidukis viibijate kaitse laupkokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 94

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        54 A

                        Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 95

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        58

                        Jalakäijate kaitse

                        Määrus (EÜ) nr 78/2009

                        X

                        Ei kohaldata

                        Sõidukiga koos tarnitav mistahes esikaitsesüsteem peab nõuetele vastama ja olema tähistatud.

                        59

                        Ringlussevõetavus

                        Direktiiv 2005/64/EÜ

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        61

                        Kliimaseade

                        Direktiiv 2006/40/EÜ

                        X

                        G (14)

                        62

                        Vesinikusüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 79/2009

                        Q

                        G + Q

                        G + Q

                        G + Q

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakti viide

                        M1 ≤ 2 500 kg(*)

                        M1 > 2 500 kg(*)

                        M2

                        M3

                        63

                        Üldine ohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        X (15)

                        X (15)

                        X (15)

                        X (15)

                        64

                        Käiguvahetuse näidikud

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 65/2012

                        X

                        G

                        65

                        Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 347/2012

                        Ei kohaldata (16)

                        Ei kohaldata (16)

                        66

                        Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 351/2012

                        Ei kohaldata (17)

                        Ei kohaldata (17)

                        67

                        Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 67

                        X

                        X

                        X

                        X

                        68

                        Sõiduki alarmsüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 97

                        X

                        G

                        69

                        Elektriohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 100

                        X

                        X

                        X

                        X

                        70

                        Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 110

                        X

                        X

                        X

                        X

               (*) Suurim tehniliselt lubatud täismass.

               Lisanõuded kiirabiautodele

               Haigete transportimiseks ettenähtud ala kiirabiautodes peab vastama standardi EN 1789:2007 +A1: 2010 +A2:2014 „Meditsiinis kasutatavad liiklusvahendid ja nende varustus — Kiirabiautod” nõuetele, välja arvatud punktile 6.5 (varustuse loetelu). Tõend nõuetele vastavuse kohta tuleb esitada koos tehnilise teenistuse katsearuandega. Kui sõidukis on ette nähtud koht ratastoolile, kohaldatakse 3. liites sätestatud nõudeid ratastooli kinnituse ja ratastooli kasutaja turvasüsteemi kohta.

               2. liide

               Soomussõidukid

                        Kir-je

                        Teema

                        Õigus-akti viide

                        M1

                        M2

                        M3

                        N1

                        N2

                        N3

                        O1

                        O2

                        O3

                        O4

                        1 A

                        Müratase

                        Määrus (EL) nr 540/2014

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        2

                        Väikeste tarbesõidukite heide (Euro V ja Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Määrus (EÜ) nr 715/2007

                        A(1)

                        A(1)

                        A(1)

                        A(1)

                        3A

                        Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 34

                        X (2)

                        X (2)

                        X (2)

                        X (2)

                        X (2)

                        X (2)

                        X

                        X

                        X

                        X

                        3 B

                        Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; tagumised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 58

                        X

                        X

                        X

                        X

                        A

                        A

                        X

                        X

                        X

                        X

                        4 A

                        Tagumise registreerimismärgi paigaldus- ja kinnituskoht

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1003/2010

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        5 A

                        Juhtimisseadmestik

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 79

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        6 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        6 B

                        Uksesulgurid ja uksekinnitusdetailid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 11

                        X

                        X

                        7 A

                        Helisignaalseadmed ja signaalseadised

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 28

                        A+K

                        A+K

                        A+K

                        A+K

                        A+K

                        A+K

                        8 A

                        Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 46

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        9 A

                        Sõidukite ja haagiste pidurisüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 13

                        X (3)

                        X (3)

                        X (3)

                        X (3)

                        X (3)

                        X (3)

                        X (3)

                        X (3)

                        X (3)

                        9 B

                        Sõiduautode pidurisüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 13-H

                        X (4)

                        X (4)

                        10 A

                        Elektromagnetiline ühilduvus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 10

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        12 A

                        Sisustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 21

                        A

                        13 A

                        Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 18

                        X(4A)

                        X(4A)

                        X(4A)

                        X(4A)

                        13 B

                        Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 116

                        X

                        X

                        14 A

                        Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 12

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        15 A

                        Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 17

                        X

                        D(4B)

                        D(4B)

                        D

                        D

                        D

                        15 B

                        Suurte reisijateveo-sõidukite istmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 80

                        D

                        D

                        16 A

                        Väljaulatuvad osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 26

                        A

                        17 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        17 B

                        Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 39

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        18 A

                        Tootja andmesilt ja tehasetähis

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 19/2011

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        19 A

                        Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIX-kinnitussüsteemid ja ISOFIX-ülakinnitused

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 14

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        20 A

                        Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 48

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        21 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 3

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        22 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 7

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        22 B

                        Mootorsõidukite päevatulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 87

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        22C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 91

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        23 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 6

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        24 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 4

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25 A

                        Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 31

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 37

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25C

                        Mootorsõiduki gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 98

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25D

                        Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 99

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25E

                        Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 112

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25F

                        Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 123

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        26 A

                        Mootorsõidukite eesmised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 19

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        27 A

                        Pukseerimisseade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1005/2010

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        28 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 38

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        29 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 23

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        30 A

                        Mootorsõidukite seisutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 77

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        31 A

                        Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 16

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        32 A

                        Eesmine vaateväli

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 125

                        S

                        33 A

                        Käsijuhtseadiste, märgutulede ja näidikute paigutus ja tähistus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 121

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        34 A

                        Tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 672/2010

                        A

                        (5)

                        (5)

                        (5)

                        (5)

                        (5)

                        35 A

                        Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1008/2010

                        A

                        (6)

                        (6)

                        (6)

                        (6)

                        (6)

                        36 A

                        Küttesüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 122

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        37 A

                        Porikaitsmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1009/2010

                        X

                        38 A

                        Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 25

                        X

                        41 A

                        Raskeveokite heide (Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Määrus (EÜ) nr 595/2009

                        X (9)

                        X (9)

                        X

                        X (9)

                        X (9)

                        X

                        42 A

                        Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 73

                        X

                        X

                        X

                        X

                        43 A

                        Porikaitsesüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 109/2011

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        44 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        X

                        45 A

                        Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 43

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        46

                        Rehvid

                        Direktiiv 92/23/EMÜ

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        46 A

                        Rehvide paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 458/2011

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        46 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 30

                        A

                        A

                        A

                        A

                        46C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 54

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        46D

                        Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 117

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        46E

                        Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 64

                        A(9A)

                        A(9A)

                        47 A

                        Sõidukite kiiruspiirikud

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 89

                        X

                        X

                        X

                        X

                        48 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        49A

                        Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 61

                        A

                        A

                        A

                        50 A

                        Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 55

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X

                        X

                        X

                        X

                        50 B

                        Suletud haakeseadis; tüübikinnitusega suletud haakeseadise paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 102

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        51 A

                        Teatavate mootorsõidukikategooriate sisekujunduses kasutatavate materjalide põlemisomadused

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 118

                        X

                        52 A

                        M2- ja M3-kategooria sõidukid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 107

                        A

                        A

                        52 B

                        Suurte reisijateveosõidukite pealisehitise tugevus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 66

                        A

                        A

                        53 A

                        Sõidukis viibijate kaitse laupkokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 94

                        Ei kohaldata

                        54 A

                        Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 95

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        55

                        (tühi)

                        56 A

                        Sõidukid ohtlike kaupade veoks

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 105

                        X(13)

                        X(13)

                        X(13)

                        X(13)

                        X(13)

                        X(13)

                        X(13)

                        57 A

                        Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; eesmised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 93

                        X

                        X

                        58

                        Jalakäijate kaitse

                        Määrus (EÜ) nr 78/2009

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        59

                        Ringlussevõetavus

                        Direktiiv 2005/64/EÜ

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        60

                        (tühi)

                        61

                        Kliimaseade

                        Direktiiv 2006/40/EÜ

                        X

                        X(14)

                        62

                        Vesinikusüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 79/2009

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        63

                        Üldine ohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        64

                        Käiguvahetuse näidikud

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 65/2012

                        X

                        65

                        Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 347/2012

                        (16)

                        (16)

                        (16)

                        (16)

                        66

                        Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 351/2012

                        (17)

                        (17)

                        (17)

                        (17)

                        67

                        Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 67

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        68

                        Sõiduki alarmsüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 97

                        X

                        X

                        69

                        Elektriohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 100

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        70

                        Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 110

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

               3. liide

               Ratastooliga juurdepääsetavad sõidukid

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakt

                        M1

                        1 A

                        Müratase

                        Määrus (EL) nr 540/2014

                        G+W9

                        2

                        Väikeste tarbesõidukite heide (Euro V ja Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Määrus (EÜ) nr 715/2007

                        G+W1

                        3A

                        Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 34

                        X+W2

                        3 B

                        Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; tagumised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 58

                        X

                        4 A

                        Tagumise registreerimismärgi paigaldus- ja kinnituskoht

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1003/2010

                        X

                        5 A

                        Juhtimisseadmestik

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 79

                        G

                        6 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        X

                        6 B

                        Uksesulgurid ja uksekinnitusdetailid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 11

                        X

                        7 A

                        Helisignaalseadmed ja signaalseadised

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 28

                        X

                        8 A

                        Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 46

                        X

                        9 B

                        Sõiduautode pidurisüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 13-H

                        G+A1

                        10 A

                        Elektromagnetiline ühilduvus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 10

                        X

                        12 A

                        Sisustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 21

                        G+C

                        13 B

                        Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 116

                        X

                        14 A

                        Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 12

                        G

                        15 A

                        Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 17

                        G+W3

                        16 A

                        Väljaulatuvad osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 26

                        G+W4

                        17 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        X

                        17 B

                        Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 39

                        X

                        18 A

                        Tootja andmesilt ja tehasetähis

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 19/2011

                        X

                        19 A

                        Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIX-kinnitussüsteemid ja ISOFIX-ülakinnitused

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 14

                        X+W5

                        20 A

                        Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 48

                        X

                        21 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 3

                        X

                        22 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 7

                        X

                        22 B

                        Mootorsõidukite päevatulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 87

                        X

                        22C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 91

                        X

                        23 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 6

                        X

                        24 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 4

                        X

                        25 A

                        Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 31

                        X

                        25 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 37

                        X

                        25C

                        Mootorsõiduki gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 98

                        X

                        25D

                        Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 99

                        X

                        25E

                        Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 112

                        X

                        25F

                        Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 123

                        X

                        26 A

                        Mootorsõidukite eesmised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 19

                        X

                        27 A

                        Pukseerimisseade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1005/2010

                        E

                        28 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 38

                        X

                        29 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 23

                        X

                        30 A

                        Mootorsõidukite seisutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 77

                        X

                        31 A

                        Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 16

                        X+W6

                        32 A

                        Eesmine vaateväli

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 125

                        G

                        33 A

                        Käsijuhtseadiste, märgutulede ja näidikute paigutus ja tähistus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 121

                        X

                        34 A

                        Tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 672/2010

                        G(5)

                        35 A

                        Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1008/2010

                        G(6)

                        36 A

                        Küttesüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 122

                        X

                        37 A

                        Porikaitsmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1009/2010

                        G

                        38 A

                        Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 25

                        X

                        41 A

                        Raskeveokite heide (Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Määrus (EÜ) nr 595/2009

                        X+W1 (9)

                        44 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        X+W8

                        45 A

                        Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 43

                        G

                        46

                        Rehvid

                        Direktiiv 92/23/EMÜ

                        X

                        46 A

                        Rehvide paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 458/2011

                        X

                        46 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 30

                        X

                        46D

                        Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 117

                        X

                        46E

                        Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 64

                        G(9A)

                        50 A

                        Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 55

                        X(10)

                        53 A

                        Sõidukis viibijate kaitse laupkokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 94

                        Ei kohaldata

                        54 A

                        Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 95

                        Ei kohaldata

                        58

                        Jalakäijate kaitse

                        Määrus (EÜ) nr 78/2009

                        G

                        59

                        Ringlussevõetavus

                        Direktiiv 2005/64/EÜ

                        Ei kohaldata

                        61

                        Kliimaseadmed

                        Direktiiv 2006/40/EÜ

                        G

                        62

                        Vesinikusüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 79/2009

                        X

                        63

                        Üldine ohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        X(15)

                        64

                        Käiguvahetuse näidikud

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 65/2012

                        G

                        67

                        Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 67

                        X

                        68

                        Sõiduki alarmsüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 97

                        X

                        69

                        Elektriohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 100

                        X

                        70

                        Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 110

                        X

               Lisanõuded ratastooli kinnituse ja ratastooli kasutaja turvasüsteemi katsetamiseks

                        Kohaldatakse järgmist punkti 1 ja kas punkti 2 või punkti 3.

               1. Mõisted

                        1.1.

                        Asendusratastool (SWC) on jäik, uuesti kasutatav katsetamiseks ettenähtud ratastool, mis on määratletud standardi ISO 10542-1:2012 punktis 3.

                        1.2.

                        Punkt P tähistab ratastooli kasutaja puusa asukohta asendusratastoolis (SWC) istudes, nagu on määratletud standardi ISO 10542-1:2012 punktis 3.

               2. Üldnõuded

                        2.1.

                        Iga ratastooli asukoht peab olema varustatud kinnituspunktidega, mille külge ratastooli kinnitus- ja ratastooli kasutaja turvasüsteem (WTORS) kinnitatakse.

                        2.2.

                        Ratastooli kasutaja alumise turvavöö kinnituspunktide asukoht peab olema UNECE eeskirja nr 14-07 punkti 5.4.2.2 kohane ja vastama asendusratastooli (SWC) punktile P, kui ratastool on tootja määratud sõiduasendis. Ülemine tegelik kinnituspunkt (kinnituspunktid) peab asuma vähemalt 1 100 mm kõrgemal horisontaalpinnast, mis kulgeb läbi asendusratastooli (SWC) tagumiste rataste ja sõiduki põranda vaheliste kontaktpunktide. See tingimus peab olema täidetud pärast käesoleva liite punkti 3 kohase katse tegemist.

                        2.3.

                        WTORS-süsteemi kasutaja turvavööd tuleb hinnata, et tagada selle vastavus UNECE eeskirja nr 16-06 punktide 8.2.2−8.2.2.4 ja 8.3.1−8.3.4 nõuetele.

                        2.4.

                        ISOFIX-lasteistmete vähimat arvu ei ole vaja esitada. Kui mitmeastmelise tüübikinnituse korral on muudatused ISOFIXkinnitussüsteemi mõjutanud, tuleb süsteemi kas uuesti katsetada või lugeda kinnitused kasutamiskõlbmatuks. Viimasel juhul tuleb ISOFIX-märgistus eemaldada ja edastada asjakohane teave sõiduki ostjale.

               3. Sõidukisisene staatiline katse

               3.1. Ratastooli kasutaja turvasüsteemi kinnituspunktid

                        3.1.1.

                        Ratastooli kasutaja turvasüsteemi kinnituspunktid peavad suutma samaaegselt taluda kasutaja turvasüsteemi kinnituspunktidele suunatud UNECE eeskirjas nr 14-07 nimetatud staatilist jõudu ja ratastooli kinnituspunktidele suunatud selle lisa punktis 3.2 nimetatud staatilist jõudu.

               3.2. Ratastooli kinnituspunktid

               Ratastooli kinnituspunktid peavad vähemalt 0,2 sekundi jooksul taluma järgmisi jõude, mis on neile suunatud läbi SWC (või läbi sobiva asendusratastooli, mille teljevahe, istmekõrgus ja kinnituspunktid vastavad SWC tehnilisele kirjeldusele) 300 +/– 100 mm kõrguselt pinnast, millel SWC asetseb:

                        3.2.1.

                        näoga sõidusuunas asuva ratastooli puhul 24,5 kN suurune jõud samaaegselt ratastooli kasutaja turvasüsteemi kinnituspunktidele suunatud jõuga ja

                        3.2.2.

                        teine katse, kus 8,2 kN staatiline jõud suunatakse sõiduki tagaossa.

                        3.2.3.

                        Tahapoole suunatud asendis ratastooli puhul 8,2 kN jõud samaaegselt ratastooli kasutaja turvasüsteemi kinnituspunktidele suunatud jõuga ja

                        3.2.4.

                        teine katse, kus 24,5 kN staatiline jõud suunatakse sõiduki esiossa.

               3.3. Süsteemi osad

                        3.3.1.

                        WTORS-süsteemi kõik osad peavad vastama standardi ISO 10542-1:2012 asjaomastele nõuetele. Standardi ISO 10542-1:2012 A lisas ning punktides 5.2.2 ja 5.2.3 määratletud dünaamiline katse tuleb kogu WTORS-süsteemi puhul siiski teha nii, et kasutatakse sõiduki kinnituspunktide geomeetriat, mitte standardi ISO 10542-1:2012 A lisas määratletud katsegeomeetriat. Katse võib sooritada sõiduki sees või sõidukit asendavas struktuuris, mis vastab katsetatava sõiduki WTORS-süsteemi kinnituspunktide geomeetriale. Kõikide kinnituspunktide asukoht peab jääma UNECE eeskirja nr 16-06 punktis 7.7.1 sätestatud lubatud hälbe piiridesse.

                        3.3.2.

                        Kui WTORS-süsteemi reisijaistme turvaseade on saanud tüübikinnituse UNECE eeskirja nr 16-06 kohaselt, tuleb sellele teha selle lisa punktis 3.3.1 sätestatud kogu WTORS-süsteemi dünaamiline katse, kuid standardi ISO 10542-1:2012 punktide 5.1, 5.3 ja 5.4 nõuded loetakse täidetuks.

               4. Sõidukisisene dünaamiline katse

                        4.1.

                        Kogu WTORS-süsteemi tuleb katsetada sõiduki sees sooritatava dünaamilise katsega kooskõlas standardi ISO 10542-1:2012 punktidega 5.2.2 ja 5.2.3 ning A lisaga, katsetades üheaegselt kõiki osasid/kinnituspunkte ja kasutades selleks sõidukikere või sellele vastavat struktuuri.

                        4.2.

                        WTORS-süsteemi osad peavad vastama standardi ISO 10542-1:2012 punktide 5.1, 5.3 ja 5.4 asjaomastele nõuetele. Need nõuded loetakse reisijaistme turvasüsteemi puhul täidetuks, kui see on UNECE eeskirja nr 16-06 kohaselt saanud tüübikinnituse.

               4. liide

               Muud eriotstarbelised sõidukid
               (sh erirühm, mitmeotstarbelised vedukid ja haagissuvilad)

               Käesolevas liites sätestatud erandid on lubatud ainult juhul, kui tootja tõendab tüübikinnitusasutusele, et sõiduk ei saa oma eriotstarbe tõttu vastata kõigile IV lisa I osas esitatud nõuetele.

                        Kirje

                        Teema

                        Viide õigusaktile

                        M2

                        M3

                        N1

                        N2

                        N3

                        O1

                        O2

                        O3

                        O4

                        1 A

                        Müratase

                        Määrus (EL) nr 540/2014

                        H

                        H

                        H

                        H

                        H

                        2

                        Väikeste tarbesõidukite heide (Euro V ja Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Määrus (EÜ) nr 715/2007

                        Q(1)

                        Q+V1 (1)

                        Q+V1 (1)

                        3A

                        Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 34

                        F

                        F

                        F

                        F

                        F

                        X

                        X

                        X

                        X

                        3 B

                        Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; tagumised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 58

                        X

                        X

                        A

                        A

                        A

                        X

                        X

                        X

                        X

                        4 A

                        Tagumise registreerimismärgi paigaldus- ja kinnituskoht

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1003/2010

                        A+R

                        A+R

                        A+R

                        A+R

                        A+R

                        A+R

                        A+R

                        A+R

                        A+R

                        5 A

                        Juhtimisseadmestik

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 79

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        6 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        X

                        X

                        B

                        B

                        B

                        6 B

                        Uksesulgurid ja uksekinnitusdetailid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 11

                        B

                        7 A

                        Helisignaalseadmed ja signaalseadised

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 28

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        8 A

                        Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 46

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        9 A

                        Sõidukite ja haagiste pidurisüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 13

                        X (3)

                        X (3)

                        X (3)

                        X+U1 (3)

                        X+U1 (3)

                        X

                        X

                        X (3)

                        X (3)

                        9 B

                        Sõiduautode pidurisüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 13-H

                        X (4)

                        10 A

                        Elektromagnetiline ühilduvus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 10

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        13 A

                        Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 18

                        X(4A)

                        X(4A)

                        X(4A)

                        X(4A)

                        13 B

                        Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 116

                        X

                        14 A

                        Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 12

                        X

                        15 A

                        Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 17

                        D(4B)

                        D(4B)

                        D

                        D

                        D

                        15 B

                        Suurte reisijateveo-sõidukite istmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 80

                        D

                        D

                        17 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        17 B

                        Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 39

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        18 A

                        Tootja andmesilt ja tehasetähis

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 19/2011

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        19 A

                        Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIX-kinnitussüsteemid ja ISOFIX-ülakinnitused

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 14

                        D

                        D

                        D

                        D

                        D

                        20 A

                        Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 48

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        A+N

                        21 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 3

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        22 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 7

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        22 B

                        Mootorsõidukite päevatulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 87

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        22C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 91

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        23 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 6

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        24 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 4

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25 A

                        Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 31

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 37

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25C

                        Mootorsõiduki gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 98

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25D

                        Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 99

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25E

                        Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 112

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        25F

                        Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 123

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        26 A

                        Mootorsõidukite eesmised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 19

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        27 A

                        Pukseerimisseade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1005/2010

                        A

                        A

                        A

                        A

                        A

                        28 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 38

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        29 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 23

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        30 A

                        Mootorsõidukite seisutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 77

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        31 A

                        Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 16

                        D

                        D

                        D

                        D

                        D

                        33 A

                        Käsijuhtseadiste, märgutulede ja näidikute paigutus ja tähistus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 121

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        34 A

                        Tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 672/2010

                        (5)

                        (5)

                        (5)

                        (5)

                        (5)

                        35 A

                        Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1008/2010

                        (6)

                        (6)

                        (6)

                        (6)

                        (6)

                        36 A

                        Küttesüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 122

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        38 A

                        Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 25

                        X

                        41 A

                        Raskeveokite heide (Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Määrus (EÜ) nr 595/2009

                        H (9)

                        H

                        H (9)

                        H (9)

                        H

                        42 A

                        Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 73

                        X

                        X

                        X

                        X

                        43 A

                        Porikaitsesüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 109/2011

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        45 A

                        Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 43

                        J

                        J

                        J

                        J

                        J

                        J

                        J

                        J

                        J

                        46

                        Rehvid

                        Direktiiv 92/23/EMÜ

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        46 A

                        Rehvide paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 458/2011

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        46 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 30

                        X

                        X

                        X

                        46C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 54

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        46D

                        Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 117

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        46E

                        Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 64

                        X (9A)

                        47 A

                        Sõidukite kiiruspiirikud

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 89

                        X

                        X

                        X

                        X

                        48 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        49A

                        Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 61

                        X

                        X

                        X

                        50 A

                        Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 55

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X

                        X

                        X

                        X

                        50 B

                        Suletud haakeseadis; tüübikinnitusega suletud haakeseadise paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 102

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        X(10)

                        51 A

                        Teatavate mootorsõidukikategooriate sisekujunduses kasutatavate materjalide põlemisomadused

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 118

                        X

                        52 A

                        M2- ja M3-kategooria sõidukid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 107

                        X

                        X

                        52 B

                        Suurte reisijateveosõidukite pealisehitise tugevus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 66

                        X

                        X

                        54 A

                        Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 95

                        A

                        56 A

                        Sõidukid ohtlike kaupade veoks

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 105

                        X (13)

                        X (13)

                        X (13)

                        X(13)

                        X(13)

                        X(13)

                        X(13)

                        57 A

                        Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; eesmised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 93

                        X

                        X

                        58

                        Jalakäijate kaitse

                        Määrus (EÜ) nr 78/2009

                        Ei kohaldata

                            (2)

                        59

                        Ringlussevõetavus

                        Direktiiv 2005/64/EÜ

                        Ei kohaldata

                        61

                        Kliimaseadmed

                        Direktiiv 2006/40/EÜ

                        X (14)

                        62

                        Vesinikusüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 79/2009

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        63

                        Üldine ohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        X(15)

                        65

                        Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 347/2012

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        66

                        Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 351/2012

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        Ei kohaldata

                        67

                        Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 67

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        68

                        Sõiduki alarmsüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 97

                        X

                        69

                        Elektriohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 100

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        70

                        Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 110

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

               5. liide

               Liikurkraanad

                        Kirje

                        Teema

                        Viide õigusaktile

                        N3

                        1 A

                        Müratase

                        Määrus (EL) nr 540/2014

                        T + Z1

                        3A

                        Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 34

                        X

                        3 B

                        Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; tagumised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 58

                        A

                        4 A

                        Tagumise registreerimismärgi paigaldus- ja kinnituskoht

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1003/2010

                        X

                        5 A

                        Juhtimisseadmestik

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 79

                        X

                        Külgliikumine on lubatud

                        6 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        A

                        7 A

                        Helisignaalseadmed ja signaalseadised

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 28

                        X

                        8 A

                        Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 46

                        X

                        9 A

                        Sõidukite ja haagiste pidurisüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 13

                        U (3)

                        10 A

                        Elektromagnetiline ühilduvus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 10

                        X

                        13 A

                        Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 18

                        X (4 A)

                        15 A

                        Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 17

                        X

                        17 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        X

                        17 B

                        Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 39

                        X

                        18 A

                        Tootja andmesilt ja tehasetähis

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 19/2011

                        X

                        19 A

                        Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIX-kinnitussüsteemid ja ISOFIX-ülakinnitused

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 14

                        X

                        20 A

                        Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 48

                        A+Y

                        21 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 3

                        X

                        22 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 7

                        X

                        22 B

                        Mootorsõidukite päevatulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 87

                        X

                        22C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 91

                        X

                        23 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 6

                        X

                        24 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 4

                        X

                        25 A

                        Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 31

                        X

                        25 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 37

                        X

                        25C

                        Mootorsõiduki gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 98

                        X

                        25D

                        Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 99

                        X

                        25E

                        Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 112

                        X

                        25F

                        Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 123

                        X

                        26 A

                        Mootorsõidukite eesmised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 19

                        X

                        27 A

                        Pukseerimisseade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1005/2010

                        A

                        28 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 38

                        X

                        29 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 23

                        X

                        30 A

                        Mootorsõidukite seisutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 77

                        X

                        31 A

                        Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 16

                        X

                        33 A

                        Käsijuhtseadiste, märgutulede ja näidikute paigutus ja tähistus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 121

                        X

                        34 A

                        Tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 672/2010

                        (5)

                        35 A

                        Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1008/2010

                        (6)

                        36 A

                        Küttesüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 122

                        X

                        41 A

                        Raskeveokite heide (Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Määrus (EÜ) nr 595/2009

                        V

                        42 A

                        Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 73

                        A

                        43 A

                        Porikaitsesüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 109/2011

                        Z1

                        45 A

                        Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 43

                        J

                        46

                        Rehvid

                        Direktiiv 92/23/EMÜ

                        X

                        46 A

                        Rehvide paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 458/2011

                        X

                        46C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 54

                        X

                        46D

                        Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 117

                        X

                        47 A

                        Sõidukite kiiruspiirikud

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 89

                        X

                        48 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        A

                        49A

                        Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 61

                        A

                        50 A

                        Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 55

                        X (10)

                        50 B

                        Suletud haakeseadis; tüübikinnitusega suletud haakeseadise paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 102

                        X (10)

                        57 A

                        Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; eesmised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 93

                        X

                        62

                        Vesinikusüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 79/2009

                        X

                        63

                        Üldine ohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        X (15)

                        65

                        Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 347/2012

                        Ei kohaldata (16)

                        66

                        Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 351/2012

                        Ei kohaldata (17)

                        67

                        Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 67

                        X

                        69

                        Elektriohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 100

                        X

                        70

                        Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 110

                        X

               6. liide

               Erakorraliste raskevedude haagised

                        Kirje

                        Teema

                        Viide õigusaktile

                        N3

                        O4

                        1

                        Lubatud müratase

                        Direktiiv 70/157/EMÜ

                        T

                        3A

                        Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 34

                        X

                        X

                        3 B

                        Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; tagumised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 58

                        A

                        A

                        4 A

                        Tagumise registreerimismärgi paigaldus- ja kinnituskoht

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1003/2010

                        X

                        A+R

                        5 A

                        Juhtimisseadmestik

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 79

                        X

                        Külgliikumine on lubatud

                        X

                        6 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        X

                        7 A

                        Helisignaalseadmed ja signaalseadised

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 28

                        X

                        8 A

                        Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 46

                        X

                        9 A

                        Sõidukite ja haagiste pidurisüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 13

                        U (3)

                        X (3)

                        10 A

                        Elektromagnetiline ühilduvus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 10

                        X

                        X

                        13 A

                        Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 18

                        X (4A)

                        15 A

                        Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 17

                        X

                        17 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        X

                        17 B

                        Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 39

                        X

                        18 A

                        Tootja andmesilt ja tehasetähis

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 19/2011

                        X

                        X

                        19 A

                        Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIX-kinnitussüsteemid ja ISOFIX-ülakinnitused

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 14

                        X

                        20 A

                        Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 48

                        X

                        A+N

                        21 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 3

                        X

                        X

                        22 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 7

                        X

                        X

                        22 B

                        Mootorsõidukite päevatulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 87

                        X

                        22C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 91

                        X

                        X

                        23 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 6

                        X

                        X

                        24 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 4

                        X

                        X

                        25 A

                        Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 31

                        X

                        25 B

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 37

                        X

                        X

                        25C

                        Mootorsõiduki gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 98

                        X

                        25D

                        Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 99

                        X

                        25E

                        Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 112

                        X

                        25F

                        Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 123

                        X

                        26 A

                        Mootorsõidukite eesmised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 19

                        X

                        27 A

                        Pukseerimisseade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1005/2010

                        A

                        28 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 38

                        X

                        X

                        29 A

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustuled

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 23

                        X

                        X

                        30 A

                        Mootorsõidukite seisutulelaternad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 77

                        X

                        31 A

                        Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIX-tüüpi lapse turvasüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 16

                        X

                        33 A

                        Käsijuhtseadiste, märgutulede ja näidikute paigutus ja tähistus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 121

                        X

                        34 A

                        Tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 672/2010

                        (5)

                        35 A

                        Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1008/2010

                        (6)

                        36 A

                        Küttesüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 122

                        X

                        41 A

                        Raskeveokite heide (Euro VI) / teabe kättesaadavus

                        Määrus (EÜ) nr 595/2009

                        X (9)

                        42 A

                        Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 73

                        X

                        A

                        43 A

                        Porikaitsesüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 109/2011

                        X

                        A

                        45

                        Ohutud klaaspinnad

                        Direktiiv 92/22/EMÜ

                        X

                        45 A

                        Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 43

                        X

                        46

                        Rehvid

                        Direktiiv 92/23/EMÜ

                        X

                        I

                        46 A

                        Rehvide paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 458/2011

                        X

                        I

                        46C

                        Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 54

                        X

                        I

                        46D

                        Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klass)

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 117

                        X

                        I

                        47 A

                        Sõidukite kiiruspiirikud

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 89

                        X

                        48 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        A

                        A

                        49A

                        Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 61

                        A

                        50 A

                        Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 55

                        X(10)

                        X

                        50 B

                        Suletud haakeseadis; tüübikinnitusega suletud haakeseadise paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 102

                        X(10)

                        X(10)

                        56 A

                        Sõidukid ohtlike kaupade veoks

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 105

                        X(13)

                        X(13)

                        57 A

                        Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; eesmised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 93

                        A

                        62

                        Vesinikusüsteem

                        Määrus (EÜ) nr 79/2009

                        X

                        63

                        Üldine ohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        X (15)

                        X(15)

                        65

                        Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 347/2012

                        Ei kohaldata (16)

                        66

                        Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 351/2012

                        Ei kohaldata (17)

                        67

                        Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 67

                        X

                        69

                        Elektriohutus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 100

                        X

                        70

                        Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 110

                        X

                Selgitavad märkused nõuete kohaldatavuse kohta

                        X

                        Kohaldatakse asjaomases õigusaktis kehtestatud nõudeid. Kohustuslikud UNECE eeskirjade muudatuste seeriad on loetletud määruse (EÜ) nr 661/2009 IV lisas. Hiljem vastu võetud muudatuste seeriaid käsitatakse alternatiivsetena. Liikmesriigid võivad seniseid määrusega (EÜ) nr 661/2009 kehtetuks tunnistatud direktiivide kohaselt antud tüübikinnitusi laiendada nimetatud määruse artikli 13 lõikes 14 sätestatud tingimustel.

                        Ei kohaldata

                        Seda õigusakti selle kategooria sõidukite puhul ei kohaldata (nõuded puuduvad).

                        (1)

                        Sõidukite puhul, mille tuletatud mass ei ületa 2 610 kg. Tootja taotluse korral võib määrust (EÜ) nr 715/2007 kohaldada sõidukite suhtes, mille tuletatud mass on kuni 2 840 kg.

                        Andmetele juurdepääsu osas on muude osade kui baassõiduki (nt eluruum) puhul piisav, kui tootja tagab lihtsa ja operatiivse juurdepääsu sõiduki remondi- ja hooldusteabele.

                        (2)

                        Juhul, kui sõidukile on paigaldatud veeldatud naftagaasi või maagaasi seadmed, on nõutav sõiduki tüübikinnitus vastavalt UNECE eeskirjale nr 67 või 110.

                        (3)

                        Elektroonilise stabiilsuskontrolli (ESC) süsteemi paigaldamine on nõutav vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklitele 12 ja 13. Kooskõlas UNECE eeskirjaga nr 13 ei ole elektroonilise stabiilsuskontrolli süsteemi paigaldamine nõutav M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria eriotstarbelistele sõidukitele, erakorralisteks raskevedudeks ettenähtud sõidukitele ja haagistele, milles on seisukohad sõitjatele. N1-kategooria sõidukitele võib anda tüübikinnituse kooskõlas UNECE eeskirjadega nr 13 või 13-H.

                        (4)

                        Elektroonilise stabiilsuskontrolli süsteemi paigaldamine on nõutav vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklitele 12 ja 13. Seetõttu tuleb täita UNECE eeskirja nr 13-H 9. lisa A osas kehtestatud nõudeid. N1-kategooria sõidukitele võib anda tüübikinnituse kooskõlas UNECE eeskirjadega nr 13 või 13-H.

                        (4A)

                        Kaitsevahendi paigaldamise korral peab see vastama UNECE eeskirja nr 18 nõuetele.

                        (4 B)

                        Kõnealust määrust kohaldatakse istmetele, mis ei ole UNECE eeskirja nr 80 reguleerimisalas. Muude võimaluste kohta vt määruse (EÜ) nr 595/2009 artikkel 2.

                        (5)

                        Muud kui M1-kategooria sõidukid ei pea kõikidele määruse (EL) nr 672/2010 nõuetele vastama, kuid nad tuleb varustada jäite ja niiskuse tuuleklaasilt eemaldamise seadmega.

                        (6)

                        Muud kui M1-kategooria sõidukid ei pea kõikidele määruse (EL) nr 1008/2010 nõuetele vastama, kuid nad tuleb varustada tuuleklaasi pesuri ja puhastiga.

                        (8)

                        Sõidukite puhul, mille tuletatud mass ületab 2 610 kg ja mille puhul ei kasutatud märkuses (1) esitatud võimalust.

                        (9)

                        Tüübikinnituseta sõidukite puhul, mille võrdlusmass on üle 2 610 kg (tootja taotlusel ja tingimusel, et nende võrdlusmass ei ületa 2 840 kg), määruse (EÜ) nr 715/2007 alusel. Muude osade kui baassõiduki puhul piisav, kui tootja tagab lihtsa ja operatiivse juurdepääsu sõiduki remondi- ja hooldusteabele.

                        (9 A)

                        Kohaldatakse ainult siis, kui sellistele sõidukitele on paigaldatud UNECE eeskirjaga nr 64 reguleeritud seadmed. Vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 9 lõikele 2 on rehvirõhu seire süsteem M1-kategooria sõidukitele kohustuslik.

                        (10)

                        Kohaldatakse ainult haakeseadme(te)ga varustatud sõidukite suhtes.

                        (11)

                        Kohaldatakse sõidukite suhtes, mille suurim tehniliselt lubatud täismass ei ületa 2,5 tonni.

                        (12)

                        Kohaldatakse ainult sõidukite suhtes, mille madalaima istme võrdluspunkt (R-punkt) ei paikne maapinnast kõrgemal kui 700 mm.

                        (13)

                        Kohaldatakse ainult juhul, kui tootja taotleb tüübikinnitust ohtlike kaupade veoks ette nähtud sõidukile.

                        (14)

                        Kohaldatakse ainult N1-kategooria I klassi sõidukite suhtes (tuletatud mass ≤ 1 305 kg)

                        (15)

                        Tootja taotluse korral võib selle punkti alusel anda tüübikinnituse alternatiivina tüübikinnituse andmisele määrusega (EÜ) nr 661/2009 hõlmatud iga punkti alusel.

                        (16)

                        Kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi paigaldamine ei ole vastavalt määruse (EL) nr 347/2012 artiklile 1 eriotstarbeliste sõidukite puhul nõutav.

                        (17)

                        Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi paigaldamine ei ole vastavalt määruse (EL) nr 351/2012 artiklile 1 eriotstarbeliste sõidukite puhul nõutav.

                        A

                        Tüübikinnitusasutus võib teha erandi, kui tootja tõendab, et sõiduk ei saa oma eriotstarbe tõttu vastata kõigile nõuetele. Tehtud erandeid tuleb kirjeldada sõiduki tüübikinnitustunnistusel ja vastavussertifikaadil (märkus – vastavussertifikaadi kirje 52).

                        A1

                        Elektroonilise stabiilsuskontrolli süsteemi paigaldamine ei ole nõutav. Kui mitmeastmelise tüübikinnituse korral hakkavad teataval astmel tehtud muudatused tõenäoliselt mõjutama baassõiduki elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi toimimist, võib tootja süsteemi kas kasutuskõlbmatuks muuta või tõendada, et sõiduk ei ole muutunud ohtlikuks või ebastabiilseks. Selle tõendamiseks võib näiteks sooritada kiireid kahekordseid sõidureavahetusi kummaski suunas kiirusel 80 km/h ning piisavalt järsult, et elektroonilise stabiilsuskontrolli süsteem käivituks. Süsteemi käivitumine peab olema hästi kontrolli all ning see peaks parandama sõiduki stabiilsust. Tehnilisel teenistusel on õigus nõuda vajaduse korral täiendavat katsetamist.

                        B

                        Kohaldatakse ainult uste suhtes, mis võimaldavad ligipääsu avalikel teedel tavakasutuseks ette nähtud istmetele, mille korral kaugus istme R-punktist uksepinna kesktasandini, mõõdetuna risti sõiduki keskpikitasandiga, ei ületa 500 mm.

                        C

                        Kohaldatakse ainult sõiduki selle osa suhtes, mis asub avalikel teedel tavakasutuseks ette nähtud kõige tagumise istme ees, ja asjaomases õigusaktis määratletud pealöögipiirkonnale.

                        D

                        Kohaldatakse ainult tavakasutuseks ettenähtud istmete suhtes avalikel teedel liiklemisel. Avalikel teedel kasutamiseks mitte ette nähtud istmed peavad olema kasutajatele selgelt tähistatud kas piktogrammi või asjakohase tekstiga sildiga. UNECE eeskirjas nr 17 sätestatud pagasipidurdussüsteemi nõudeid ei kohaldata.

                        E

                        ainult ees.

                        F

                        Lubatud on tankimistorustiku paigutuse ja pikkuse muutmine ning kütusepaagi ümberpaigutamine.

                        G

                        Mitmeastmelise tüübikinnituse korral võib kasutada ka baas-/mittekomplektse sõiduki (nt mille šassiid on kasutatud eriotstarbelise sõiduki ehitamisel) kategooriale vastavaid nõudeid.

                        H

                        Väljalaskesüsteemi pikkuse muutmine kuni 2 m võrra pärast viimast summutit on lubatud ilma lisakatseteta.

                        I

                        Isegi juhul kui sõiduki valmistajakiirus on väiksem kui 80 km/h, peab rehvide tüübikinnitus vastama UNECE eeskirjas nr 54 kehtestatud nõuetele. Kokkuleppel rehvitootjaga ja haagise valmistajakiirust arvesse võttes võib kandevõimet kohandada.

                        J

                        Peale juhikabiini akende (tuuleklaas ja külgakende klaasid) võivad kõik muud aknad olla ohutust klaasist või jäigast plastist.

                        K

                        Lubatud on täiendavate alarmseadmete paigaldamine.

                        L

                        Kohaldatakse ainult tavakasutuseks ettenähtud istmete suhtes avalikel teedel liiklemisel. Tagaistmetel peavad olema vähemalt kahepunktivöö kinnituskohad. Avalikel teedel kasutamiseks mitte ette nähtud istmed peavad olema kasutajatele selgelt tähistatud kas piktogrammi või asjakohase tekstiga sildiga. ISOFIX-süsteem ei ole nõutav kiirabiautodes ega matuseautodes.

                        M

                        Kohaldatakse ainult tavakasutuseks ettenähtud istmete suhtes avalikel teedel liiklemisel. Kõik tagaistmed peavad olema varustatud vähemalt kahepunktivööga. Avalikel teedel kasutamiseks mitte ette nähtud istmed peavad olema kasutajatele selgelt tähistatud kas piktogrammi või asjakohase tekstiga sildiga. ISOFIX-süsteem ei ole nõutav kiirabiautodes ega matuseautodes.

                        N

                        Tingimusel, et kõik kohustuslikud valgustusseadmed on paigaldatud ja geomeetriline nähtavus ei ole takistatud.

                        Q

                        Väljalaskesüsteemi pikkuse muutmine kuni 2 m võrra pärast viimast summutit on lubatud ilma lisakatseteta. Kõige representatiivsema baassõiduki ELi tüübikinnitus jääb kehtima vaatamata võrdlusmassi muutumisele.

                        R

                        Tingimusel, et on võimalik paigaldada kõigi liikmesriikide registreerimismärgid ja et need on pärast paigaldamist nähtavad.

                        S

                        Valgusläbilaskvus on vähemalt 60 % ja A-piilari peitenurk ei ole üle 10°.

                        T

                        Katse tohib teha ainult komplektse/komplekteeritud sõidukiga. Sõidukit võib katsetada kooskõlas direktiiviga 70/157/EMÜ. Direktiivi 70/157/EMÜ I lisa punkti 5.2.2.1 suhtes kehtivad järgmised piirväärtused:

                        U

                        Katse tohib teha ainult komplektse/komplekteeritud sõidukiga. Kuni neljateljelised sõidukid peavad vastama kõigile asjaomaste õigusaktide nõuetele. Erandid on lubatud sõidukite korral, millel on rohkem kui neli telge, tingimusel et:

                        U1

                        ABS ei ole hüdroajamiga sõidukite puhul nõutav.

                        V

                        Alternatiivina võib kohaldada ka direktiivi 97/68/EÜ.

                        V1

                        Alternatiivina võib hüdroajamiga sõidukite suhtes kohaldada ka direktiivi 97/68/EÜ.

                        W0

                        Väljalaskesüsteemi pikkuse muutmine on lubatud lisakatseteta, kui vasturõhk on samasugune. Kui uus katse on vajalik, võib kohaldatav piirväärtus olla 2 dB(A) võrra suurem.

                        W1

                        Väljalaskesüsteemi muutmine on lubatud ilma heite ja CO2 heite / kütusekulu täiendavate katseteta, kui kõnealused muudatused ei mõjuta heitekontrolliseadmete, sh (võimalike) kübemefiltrite toimimist. Uut kütuseaurude katset muudetud sõidukil ei nõuta, kui kütuseaurude hulga piiramise seadmed säilitatakse sellisena, nagu baassõiduki tootja need paigaldas.

                        Kõige representatiivsemale baassõidukile antud ELi tüübikinnitus jääb kehtima hoolimata tuletatud massi muutusest.

                        W2

                        Tankimistorustiku, kütusevoolikute ja kütuseaurutorude paigutuse ja pikkuse muutmine lubatud on ilma täiendavate katseteta. Lubatud on originaalkütusepaagi ümberpaigutamine, kui kõik nõuded on täidetud. UNECE eeskirja nr 34 5. lisa kohaseid lisakatseid ei nõuta.

                        W3

                        Ratastooli kavandatud sõiduasend peaks olema paralleelne sõiduki keskpikitasapinnaga.

                        Sõidukiomanikule tehakse kättesaadavaks asjakohane teave selle kohta, et soovitav on kasutada ratastooli, mille ehitus vastab standardi ISO 7176-19:2008 asjaomase osa nõuetele, et see peaks vastu jõududele, mida avaldab kinnitusmehhanism erinevate sõidutingimuste korral.

                        Sõiduki istmeid võib täiendavate katsetusteta kohandada tingimusel, et tehnilisele teenistusele tõendatakse, et istmete kinnituspunktid, mehhanismid ja peatoed toimivad samaväärselt.

                        UNECE eeskirjas nr 17 kehtestatud pagasipidurdussüsteemi nõudeid ei kohaldata.

                        W4

                        Asjaomas(t)e õigusakti(de) täitmist nõutakse ooteasendis olevate sisenemist hõlbustavate seadmete korral.

                        W5

                        Iga ratastooli asukoht peab olema varustatud kinnituspunktidega, mille külge ratastooli kinnitus- ja ratastooli kasutaja turvasüsteem (WTORS) kinnitatakse ning mis vastavad ratastooli kinnitus- ja rratastooli kasutaja turvasüsteemi lisasätetele 3. liites.

                        W6

                        Iga ratastooli asukoht peab olema varustatud ratastoolis reisijale ettenähtud turvavööga, mis vastab ratastooli kinnitus- ja ratastooli kasutaja turvasüsteemi lisasätetele 3. liites.

                        Kui ümberehitamise tõttu tuleb turvavööde kinnituspunktid viia väljapoole UNECE eeskirja nr 16-06 punktis 7.7.1 ette nähtud tolerantsi, kontrollib tehniline teenistus, kas muudatus tähendab halvimat võimalikku juhtumit või mitte. Sellisel juhul tuleb teha UNECE eeskirja nr 16-06 punktis 7.7.1 sätestatud katse. ELi tüübikinnituse laiendust ei ole vaja väljastada. Katses võib kasutada neid osi, mille suhtes ei ole UNECE eeskirjas nr 16-06 ettenähtud konditsioneerimiskatset tehtud.

                        W8

                        Arvutustes eeldatakse, et ratastool koos kasutajaga kaalub 160 kg. Massikese asub asendusratastooli punktis P, kui ratastool on tootja poolt kavandatud sõiduasendis.

                        Ratastooli(de) kasutamisest tulenev sõitjate mahutavuse piirang märgitakse kasutusjuhendisse, ELi tüübikinnitustunnistuse 2. lehele ja vastavussertifikaadile (märkuste osasse).

                        W9

                        Heitgaasisüsteemi pikkust on lubatud muuta ilma korduskatsetamiseta tingimusel, et vasturõhk jääb samaks.

                        Y

                        Tingimusel, et on paigaldatud kõik kohustuslikud valgustusseadmed.

                        Z

                        Avatud akende väljaulatuvate osade suhtes kehtivaid nõudeid ei kohaldata eluruumidele.

                        Z1

                        Liikurkraanasid, millel on rohkem kui 6 telge, käsitatakse maastikusõidukitena (N3G), kui vähemalt kolme telge saab panna vedama ja kui liikurkraanad vastavad II lisa punkti 4.3 alapunkti b alapunktide ii ja iii ning punkti 4.3 alapunkti c nõuetele.

               V LISA

               ELi TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD MENETLUSED

               1.
                     Eesmärgid ja reguleerimisala

               1.1.
                     Käesolevas lisas sätestatakse menetlused sõiduki tüübikinnitusmenetluse nõuetekohaseks toimimiseks kooskõlas artiklitega 24, 25 ja 26.

               1.2.
                     See sisaldab ka järgmist:

               a)
                     loetelu rahvusvahelistest standarditest, mis on olulised tehniliste teenistuste määramiseks kooskõlas artiklitega 72 ja 74;

               b)
                     kirjeldus menetlusest, mida tuleb järgida tehniliste teenistuste oskuste hindamisel kooskõlas artikliga 77;

               c)
                     tehniliste teenistuste katsearuannete koostamise üldnõuded.

               2.
                     Tüübikinnitusmenetlus

               Sõiduki tüübikinnitustaotluse saamisel peab tüübikinnitusasutus

               a)
                     kontrollima, et kõik ELi tüübikinnitustunnistused, mis on väljastatud sõiduki tüübikinnitusele kohaldatavate õigusaktide alusel, hõlmavad sõiduki tüüpi ning vastavad ettenähtud nõuetele;

               b)
                     kontrollima, kas teabedokumendi I osas loetletud sõiduki tehnilised jm andmed sisalduvad asjakohase õigusaktiga seonduvas teabepaketis ja asjaomaste õigusaktide alusel välja antud ELi tüübikinnitustunnistustes;

               c)
                     kui mõni teabedokumendi I osas mainitud jaotis ei sisaldu ühegi õigusakti teabepaketis, kontrollima, kas kõnesolev detail või näitaja vastab teatmikus esitatud andmetele;

               d)
                     kontrollima või laskma kontrollida kinnitatavasse tüüpi kuuluvate sõidukite valimi põhjal sõiduki osi ja süsteeme, et teha kindlaks, kas sõiduk(id) on valmistatud vastavalt kinnitatud teabepaketi asjaomastele andmetele seoses asjaomaste ELi tüübikinnitustunnistustega;

               e)
                     vajaduse korral kontrollima või laskma kontrollida eraldi seadmestike paigaldust;

               f)
                     vajaduse korral kontrollima või laskma kontrollida IV lisa I osa märkustes 1 ja 2 sätestatud seadmete olemasolu;

               g)
                     vajaduse korral kontrollima või laskma kontrollida IV lisa I osa märkuses 5 kehtestatud nõuete täitmist.

               3.
                     Tehniliste kirjelduste kombinatsioonid

               Esitatavate sõidukite arv peab olema piisav, et erinevaid tüübikinnitatavaid kombinatsioone saaks nõuetekohaselt kontrollida järgmiste kriteeriumide alusel:

                        Tehnilised kirjeldused

                        Sõidukikategooria

                        M1

                        M2

                        M3

                        N1

                        N2

                        N3

                        O1

                        O2

                        O3

                        O4

                        Mootor

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        —

                        —

                        —

                        —

                        Käigukast

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        —

                        —

                        —

                        —

                        Telgede arv

                        —

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis)

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        —

                        —

                        —

                        —

                        Juhtteljed (arv ja asukoht),

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Kere tüüp

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Uste arv

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Rooli asukoht

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        —

                        —

                        —

                        —

                        Istekohtade arv

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        —

                        —

                        —

                        —

                        Varustustase

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        —

                        —

                        —

                        —

               4.
                     Erisätted

               Kui asjakohaste õigusaktide alusel välja antud tüübikinnitustunnistused ei ole kättesaadavad, peab tüübikinnitusasutus:

               a)
                     korraldama iga asjassepuutuva õigusaktiga nõutud katsed ja kontrollimised;

               b)
                     kontrollima, kas sõiduk vastab sõiduki teatmikus esitatud andmetele ja kõigis asjaomastes õigusaktides esitatud tehnilistele nõuetele;

               c)
                     vajaduse korral kontrollima või laskma kontrollida eraldi seadmestike paigaldust;

               d)
                     vajaduse korral kontrollima või laskma kontrollida IV lisa I osa märkustes 1 ja 2 sätestatud seadmete olemasolu;

               e)
                     vajaduse korral kontrollima või laskma kontrollida IV lisa I osa märkuses 5 kehtestatud nõuete täitmist.

               1. liide

               Standardid, millele artiklis 72 osutatud üksused peavad vastama

                        1.

                        Tüübikinnituseks tehtavate katsetega seotud tegevus, mis peab olema kooskõlas IV lisas loetletud õigusaktidega:

                        1.1.

                        A-kategooria (oma ruumides tehtavad katsed)

                        EN ISO/IEC 17025:2005 katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsuse üldnõuete kohta.

                        A-kategooriaga seotud tegevuseks määratud tehniline teenistus võib õigusaktides sätestatud katseid, mille tegemiseks ta on määratud, tootja või kolmanda isiku ruumides teha või nende tegemist juhendada.

                        1.2.

                        B-kategooria (tootja või tema esindaja ruumides tehtavate katsete juhendamine):

                        EN ISO/IEC 17020:2012 eri tüüpi inspekteerimisasutuste toimimise üldkriteeriumide kohta.

                        Enne katse tegemist või juhendamist tootja või tema esindaja ruumides kontrollib tehniline teenistus, kas katsekoht ja mõõtmisseadmed vastavad punktis 1.1 osutatud standardi asjakohastele nõuetele.

                        2.

                        Toodangu vastavusega seotud tegevus

                        2.1.

                        C-kategooria (tootja kvaliteedijuhtimissüsteemi alghindamise ja järelevalveauditite tegemise kord)

                        EN ISO/IEC 17021:2011 nõuete kohta juhtimissüsteemide auditit ja sertifitseerimist teostavatele asutustele.

                        2.2.

                        D-kategooria (tootenäidiste kontrollimine või katsetamine või selle juhendamine)

                        EN ISO/IEC 17020:2012 eri tüüpi inspekteerimisasutuste toimimise üldkriteeriumide kohta.

               2. liide

               Tehniliste teenistuste hindamise kord

               1.
                     Eesmärk ja reguleerimisala

               1.1.
                     Käesolevas liites kehtestatakse tingimused, millele vastavalt peab artiklis 76 osutatud pädev asutus tegema tehniliste teenistuste hindamist.

               1.2.
                     Neid tingimusi kohaldatakse kõigi tehniliste teenistuste suhtes sõltumata nende õiguslikust seisundist (sõltumatu organisatsioon, tootja või tüübikinnitusasutus, kes tegutseb tehnilise teenistusena).

               2.
                     Hindamine

               Hindamisel lähtutakse järgmistest põhimõtetest:

               i)
                     sõltumatuse põhimõte, mis on järelduste erapooletuse ja objektiivsuse aluseks;

               ii)
                     tõenditel põhinev lähenemine, mis tagab usaldusväärsed ja reprodutseeritavad järeldused.

               Audiitorid peavad üles näitama usaldust ja ausust. Nad peavad täitma konfidentsiaalsus- ja vaikimiskohustust.

               Nad peavad oma avastustest ja järeldustest tõeselt ja täpselt aru andma.

               3.
                     Audiitorite oskusnõuded

               3.1.
                     Hindamisi võivad teha ainult selleks vajalike tehniliste ja haldusalaste teadmistega audiitorid.

               3.2.
                     Audiitorid peavad olema saanud hindamisalast erikoolitust. Lisaks peavad nad omama tehnilisi eriteadmisi tehnilise teenistuse tegevusalal.

               3.3.
                     Ilma et see piiraks punktide 3.1 ja 3.2 kohaldamist, peavad artiklis 77 osutatud hindamise tegema audiitorid, kes ei ole seotud tegevustega, mida hinnatakse.

               4.
                     Määramise taotlemine

               4.1.
                     Taotlust esitava tehnilise teenistuse nõuetekohaselt volitatud esindaja peab esitama pädevale asutusele ametliku taotluse, mis sisaldab järgmist teavet:

               a)
                     tehnilise teenistuse üldised andmed, sealhulgas äriühing, nimi, aadress, õiguslik seisund ning tehnilised ressursid;

               b)
                     katsetamisega tegeleva personali ja juhtkonna üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas CVd, haridus ja kutseoskused;

               c)
                     virtuaalseid katsemeetodeid kasutavad tehnilised teenistused peavad tõendama oma suutlikkust töötada arvutipõhises keskkonnas;

               d)
                     üldine teave tehnilise teenistuse kohta, kaasa arvatud selle tegevus, kuulumine suuremasse kontserni ning kõigi nende tegevusüksuste aadressid, mida määramine hõlmab;

               e)
                     kinnitus selle kohta, et tehniline teenistus nõustub täitma kõiki tema määramisega seotud nõudeid ning vastavalt vajadusele muid asjaomastes õigusaktides sätestatud kohustusi, millega seoses ta määramist taotleb;

               f)
                     loetelu vastavushindamisteenustest, mida tehniline teenistus kohustub osutama asjakohaste õigusaktide raames, ning loetelu õigusaktidest, mille osas tehniline teenistus taotleb määramist, sealhulgas vajaduse korral suutlikkuse piirid;

               g)
                     üks tehnilise teenistuse kvaliteedikäsiraamatu eksemplar.

               4.2.
                     Pädev astutus peab kontrollima, kas tehnilise teenistuse esitatud teave on piisav.

               4.3.
                     Tehniline teenistus teatab tüübikinnitusasutusele kõigist muudatustest punkti 4.1 kohaselt esitatud teabes.

               5.
                     Ressursside ülevaatamine

               Pädev asutus peab omaenda poliitikast, pädevusest ning sobivate audiitorite ja ekspertide kättesaadavusest lähtudes üle vaatama, kas ta on suuteline tehnilist teenistust hindama.

               6.
                     Hindamise alltöövõtt

               6.1.
                     Pädev asutus võib hindamise teatud osade läbiviimiseks sõlmida alltöövõtulepingu teise tehnilisi teenistusi määrava asutusega või taotleda abi tehnilistelt ekspertidelt, keda vahendavad teised pädevad asutused. Taotluse esitanud tehniline teenistus peab alltöövõtjad ja eksperdid heaks kiitma.

               6.2.
                     Pädev asutus peab tehnilisele teenistusele lõpliku üldhinnangu andmisel arvesse võtma piisava pädevusalaga akrediteerimistunnistusi.

               7.
                     Hindamise ettevalmistamine

               7.1.
                     Pädev asutus peab ametlikult määrama hindamismeeskonna. Pädev asutus peab tagama, et iga ülesannet täidavad selleks sobivad eksperdid. Eelkõige peab kogu meeskond:

               a)
                     omama asjakohaseid teadmisi konkreetsel pädevusalal, mille osas määramist taotletakse;

               b)
                     omama piisavalt teadmisi, et usaldusväärselt hinnata tehnilise teenistuse pädevust määramise pädevusalas tegutsemiseks.

               7.2.
                     Pädev asutus peab hindamismeeskonnale antava ülesande selgelt piiritlema. Hindamismeeskonna ülesandeks on läbi vaadata taotluse esitanud tehniliselt teenistuselt saadud dokumendid ning teha kohapealne hindamine.

               7.3.
                     Pädev asutus peab koos tehnilise teenistuse ning määratud hindamismeeskonnaga kokku leppima hindamise kuupäeva ja kava. Ent pädeva asutuse ülesandeks on tagada, et see kuupäev oleks kooskõlas järelevalve ja ümberhindamise kavaga.

               7.4.
                     Pädev asutus peab tagama, et hindamismeeskonnale antakse asjakohased kriteeriume käsitlevad dokumendid, varasemad hindamisaruanded ning tehnilise teenistuse vastavad dokumendid ja aruanded.

               8.
                     Kohapealne hindamine

               Hindamismeeskond peab tehnilist teenistust hindama tehnilise teenistuse ühe või enama põhitegevuse toimumise kohas ning vajaduse korral tunnistajana külastama teisi tehnilise teenistuse tegevusüksusi.

               9.
                     Hindamistulemuste analüüs ja hindamisaruanne

               9.1.
                     Hindamismeeskond peab analüüsima kogu asjakohast teavet ning asjakohaseid tõendeid, mis on kogutud dokumentide ja aruannete läbivaatamise ning kohapealse hindamise käigus. See analüüs peab olema piisav, et võimaldada meeskonnal kindlaks määrata tehnilise teenistuse pädevus ja selle vastamine määramise nõuetele.

               9.2.
                     Pädeva asutuse aruandluskord peab tagama järgmiste nõuete täitmise.

               9.2.1.
                     Enne tehnilise teenistuse tegevuskohast lahkumist korraldatakse hindamismeeskonna ja tehnilise teenistuse ühine koosolek. Sellel koosolekul peab hindamismeeskond esitama analüüsist lähtuvate hindamistulemuste kirjaliku ja/või suulise aruande. Tehnilisele teenistusele tuleb anda võimalus esitada küsimusi hindamistulemuste, sealhulgas mittevastavuste kohta ning selle kohta, mis oli nende aluseks.

               9.2.2.
                     Tehnilisele teenistusele tuleb viivitamata esitada hindamise lõpptulemust käsitlev kirjalik aruanne. See hindamisaruanne peab sisaldama pädevust ja vastavust käsitlevaid märkusi ning loetlema mittevastavused, mis tuleb kõigi määramisega seotud tingimuste täitmiseks likvideerida.

               9.2.3.
                     Tehnilist teenistust kutsutakse üles hindamisaruandele vastama ning kirjeldama konkreetseid meetmeid, mida on kõnealuste mittevastavuste likvideerimiseks võetud või kavatsetakse kindlaksmääratud aja jooksul võtta.

               9.3.
                     Pädev asutus tagab, et tehnilise teenistuse võetavad meetmed mittevastavuste likvideerimiseks on piisavad ja tõhusad. Kui tehnilise teenistuse võetud meetmeid peetakse ebapiisavateks, tuleb nõuda täiendavat teavet. Lisaks võib nõuda tõendeid võetud meetmete tõhusa rakendamise kohta või teha järelhindamise, et kontrollida parandusmeetmete tõhusat rakendamist.

               9.4.
                     Hindamisaruanne sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

               a)
                     tehnilise teenistuse kordumatu identifitseerimistunnus;

               b)
                     kohapealse hindamise kuupäev(ad);

               c)
                     hindamisega seotud audiitori(te) ja/või ekspertide nimed;

               d)
                     kõigi hinnatud tegevusüksuste kordumatu identifitseerimistunnus;

               e)
                     ettepanek hinnatud määramise pädevusala kohta;

               f)
                     avaldus tehnilise teenistuse poolt kasutusele võetud sisemise töökorralduse ja menetluste kohta tehnilise teenistuse pädevuse kinnitamiseks; pädevus on kindlaks määratud sellega, et tehniline teenistus täidab määramise tingimusi;

               g)
                     teave kõigi mittevastavuste kõrvaldamise kohta;

               h)
                     soovitus selle kohta, kas taotleja tuleks määrata või kinnitada tehniliseks teenistuseks, ning positiivse vastuse korral määramise pädevusala.

               10.
                     Määramine / määramise kinnitamine

               10.1.
                     Tüübikinnitusasutus peab hindamisaruande/-aruannete ja muu asjaomase teabe alusel ilma liigse viivituseta otsustama, kas määrata tehniline teenistus, kinnitada selle määramine või määramist laiendada.

               10.2.
                     Tüübikinnitusasutus peab andma tehnilisele teenistusele tunnistuse. Sellel tunnistusel peavad olema järgmised andmed:

               a)
                     tüübikinnitusasutuse nimi ja logo;

               b)
                     määratud tehnilise teenistuse kordumatu identifitseerimistunnus;

               c)
                     määramise jõustumise kuupäev ja selle lõppemise kuupäev;

               d)
                     määramise pädevusala lühikirjeldus või viide sellele (asjaomased õigusaktid või nende osad);

               e)
                     vastavusavaldus ja viide käesolevale määrusele.

               11.
                     Ümberhindamine ja järelevalve

               11.1.
                     Ümberhindamine sarnaneb alghindamisega, kuid selle puhul tuleb arvestada eelnevate hindamiste käigus omandatud kogemusi. Järelevalvega seotud kohapealsed hindamised ei ole nii ulatuslikud kui ümberhindamised.

               11.2.
                     Pädev asutus peab koostama kava iga määratud tehnilise teenistuse ümberhindamiseks ja järelevalveks nii, et määramise pädevusala representatiivseid valimeid hinnatakse korrapäraselt.

               Kohapealsete hindamiste vaheline ajavahemik sõltub nii ümberhindamise kui ka järelevalve puhul sellest, millise tõendatud stabiilsuse tehniline teenistus on saavutanud.

               11.3.
                     Kui järelevalve või ümberhindamiste käigus avastatakse mittevastavusi, peab pädev asutus määrama parandusmeetmete rakendamisele ranged ajalised piirangud.

               11.4.
                     Kui parandusmeetmeid ei ole kokkulepitud aja jooksul võetud või neid ei loeta piisavaks, peab pädev asutus vastu võtma kohased meetmed, näiteks täiendav hindamine, määramise peatamine/tühistamine ühe või mitme tegevuse osas, milleks tehniline teenistus on määratud.

               11.5.
                     Kui pädev asutus otsustab tehnilise teenistuse määramise peatada või tühistada, teatab ta tehnilisele teenistusele oma otsusest tähitud kirjaga. Pädev asutus peab igal juhul võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada tehnilise teenistuse poolt juba alustatud tegevuste jätkamine.

               12.
                     Andmed määratud tehniliste teenistuste kohta

               12.1.
                     Pädev asutus peab säilitama andmed tehniliste teenistuste kohta tõendamaks, et määramise, sealhulgas pädevuse nõudeid täidetakse.

               12.2.
                     Pädev asutus peab tagama tehnilisi teenistusi käsitlevate andmete turvalisuse, et tagada nende konfidentsiaalsus.

               12.3.
                     Tehnilisi teenistusi käsitlevad andmed peavad sisaldama vähemalt

               a)
                     asjakohast kirjavahetust;

               b)
                     hindamisega seotud andmeid ja aruandeid;

               c)
                     määramise tunnistuste koopiaid.

               3. liide

               Üldised nõuded katsearuannete vormi kohta

               1.
                     Kõigi IV lisa I osas loetletud õigusaktide puhul peab katsearuanne vastama standardile EN ISO/IEC 17025:2005. Eelkõige peab see sisaldama kõnealuse standardi punktis 5.10.2 ning märkuses 1 osutatud teavet.

               2.
                     Katsearuande näidisvormi kehtestab tüübikinnitusasutus kooskõlas oma heade tavade eeskirjadega.

               3.
                     Katsearuanded koostatakse liidu ametlikus keeles, mille määrab kindlaks tüübikinnitusasutus.

               4.
                     Katsearuanne peaks sisaldama vähemalt järgmist teavet:

               a)
                     katsetatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku identifitseerimisandmed;

               b)
                     sõiduki, osa või eraldi seadmestiku andmete üksikasjalik kirjeldus seoses õigusaktiga;

               c)
                     asjakohases õigusaktis sätestatud mõõtmiste tulemused ja vajaduse korral piirangud või künnised, mida tuleb järgida;

               d)
                     iga punktis c nimetatud mõõtmise kohta – kas positiivne või negatiivne otsus;

               e)
                     üksikasjalik avaldus mitmesugustele sätetele vastavuse kohta, st sätetele, mille puhul pole nõutav mõõtmine.

               Katsearuanne peaks sisaldama näiteks avaldust selle kohta, kas määruse (EL) nr 19/2011 II lisa B osa nõuded on täidetud: „Pressitud tehasetähise asukoht vastab II lisa B osa nõuetele”;

               f)
                     kui lubatud on muud katsemeetodid peale õigusaktides sätestatud meetodite, peab aruanne sisaldama kasutatud katsemeetodi kirjeldust;

               g)
                     katsetamise ajal tehtud fotod, mille arvu määrab kindlaks tüübikinnitusasutus.

               Virtuaalsete katsemeetodite korral võib fotod asendada ekraanipiltide või muude sobivate tõenditega;

               h)
                     tehtud järeldused;

               i)
                     kui on esitatud arvamusi või tõlgendusi, peavad need olema nõuetekohaselt dokumenteeritud ja katsearuandes vastavalt tähistatud.

               5.
                     Kui katsed on tehtud sõiduki, osa või eraldi seadmestikuga, mille puhul on ühendatud mitmed nõutava töötaseme seisukohast kõige ebasoodsamad näitajad (st halvim võimalik juhtum), peab katsearuandes olema viide selle kohta, kuidas tootja kooskõlas tüübikinnitusasutusega valiku teinud on.

               VI LISA

               ELi TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDISED

               NÄIDIS A

               (kasutamiseks sõiduki ELi tüübikinnituse andmisel)

               Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

               ELi TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

                  Tüübikinnitusasutuse pitser

               Tunnistuse kehtivuse lõppkuupäev: pp/kk/aaaa (4)

                        Teatis, mis käsitleb

                        järgmistele sõidukitüüpidele:

                        — ELi tüübikinnituse andmist (1)

                        — ELi tüübikinnituse laiendamist (1)

                        — ELi tüübikinnituse andmata jätmist (1)

                        — ELi tüübikinnituse tühistamist (1)

                        — komplektne sõiduk (1)

                        — komplekteeritud sõiduk (1)

                        — mittekomplektne sõiduk (1)

                        — komplektsete ja mittekomplektsete variantidega sõiduk (1)

                        — komplekteeritud ja mittekomplektsete variantidega sõiduk (1)

               ja on väljastatud kooskõlas määrusega (EL) nr XXX/201X, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr …/… (1).

               ELi tüübikinnitusnumber:

               Laiendamise põhjus:

               I JAGU

               1.1.
                     Mark (tootja kaubanimi):

               1.2.
                     Tüüp:

               1.2.1.
                     Kaubanimi/-nimed (2):

               01.3.
                     Tüübi tunnusandmed, kui need on märgitud sõidukile:

               1.3.1.
                     Märgistuse asukoht:

               1.4.
                     Sõiduki kategooria (3):

               ____________________________

               (1)
                     Mittevajalik maha tõmmata.

               (2)
                     Kui ei ole teada tüübikinnituse väljastamise ajal, tuleb täita hiljemalt sõiduki turulelaskmisel.

               (3)
                     Vastavalt määruse (EL) .../... II lisa A osa määratlusele.

               (4)
                     Esitatakse määruse (EL) …/…. artikli 33 lõike 1 kohaselt.

               1.5.
                     Komplektse/komplekteeritud sõiduki tootja ärinimi ja aadress (1):

               1.5.1
                     Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baas/eelmis(t)e komplekteerimisastme(te) sõiduki tootja ärinimi ja aadress:

               1.8.
                     Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id):

               1.9.
                     Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress:

               II JAGU

               Allakirjutanu kinnitab lisatud teabedokumendis tootja poolt sõidukitüübi kohta esitatud andmete korrektsust ja lisatud katsetulemuste kehtivust sõidukitüübi suhtes (kusjuures sõidukitüübi näidised valis tüübikinnitusasutus ning tootja esitas need tootenäidistena).

               1.
                     Komplektsete ja komplekteeritud sõidukite/variantide korral (1):

               Sõidukitüüp vastab / ei vasta (1) määruse (EL) nr XXX/201X IV lisas (2) ettenähtud kõikide asjaomaste õigusaktide tehnilistele nõuetele.

               1.1.
                     Kehtivuspiirangud (1)(3):………………………………………………………….

               1.2.
                     Kohaldatud erandid (1)(3)(4): ………………………………………………………….

               1.2.1. Erandite kohaldamise põhjused (1)(4): ………………………………………………………

               1.2.2. Alternatiivsed nõuded (1)(4): ………………………………………………………

               2.
                     Mittekomplektsete sõidukite/variantide korral (1):

               Sõidukitüüp vastab / ei vasta (1) lehe pöördel esitatud tabelis loetletud õigusaktide tehnilistele nõuetele.

               3.
                     Tüübikinnitus antakse / jäetakse andmata / tühistatakse (1).

               4.
                     Tüübikinnitus antakse vastavalt määruse (EL) nr XXX/201X artiklile 37 ja see kehtib kuni pp/kk/aa.

                        (Koht)

                        (Allkiri)

                        (Kuupäev)

               _____________

               (1)
                     Mittevajalik maha tõmmata.

               (2)
                     Vt lk 2.

               (3) Kohaldatav üksnes määruse (EL) nr XXX/201X artikli 37 alusel tüübikinnituse erandlikul andmisel sõidukile, milles on kasutatud uut tehnikat või põhimõtet.

               (4) Kohaldatav üksnes määruse (EL) nr XXX/201X artikli 40 alusel siseriikliku tüübikinnituse andmisel väikeseeriatena toodetud sõidukitele.

                        Lisad

                        Teabepakett

                        Katsetulemused (vt määruse (EL) nr XXX/201X VIII lisa)

                        Vastavussertifikaatide allkirjastamiseks volitatud isiku/isikute nimi/nimed ja allkirja(de) näidis(ed) ning teade tema/nende ametikoha kohta

               NB!

               –
                     Kui seda näidist kasutatakse erandina sõiduki puhul, milles on kasutatud uut tehnikat või uut põhimõtet tüübikinnituse andmiseks määruse (EL) nr XXX/201X artikli 37 alusel, kannab sertifikaat pealkirja „AJUTINE ELi VASTAVUSSERTIFIKAAT, MIS KEHTIB ÜKSNES … [LIIKMESRIIK] TERRITOORIUMIL”.

               Ajutise vastavussertifikaadi pealkirjas peab sõnade „KOMPLEKTSED SÕIDUKID” asemel olema tekst: „KOMPLEKTSETE SÕIDUKITE JAOKS, MILLELE ON ANTUD TÜÜBIKINNITUS EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU [PP. KUU AASTA] MÄÄRUSE (EL) NR XXX/201X (MOOTORSÕIDUKITE JA NENDE HAAGISTE NING SELLISTE SÕIDUKITE JAOKS ETTE NÄHTUD SÜSTEEMIDE, OSADE JA ERALDI SEADMESTIKE TÜÜBIKINNITUSE JA TURUJÄRELEVALVE KOHTA) ARTIKLI 37 KOHASELT (AJUTINE TÜÜBIKINNITUS)”, kooskõlas määruse (EL) nr XXX/201X artikliga 37.

               –
                     Kui käesolevat näidist kasutatakse siseriikliku tüübikinnituse andmisel väikeseeriatena toodetud sõidukitele määruse (EL) nr XXX/201X artikli 40 alusel, kannab see pealkirja „VÄIKESEERIANA TOODETUD SÕIDUKI SISERIIKLIK TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS”. Tekstis täpsustakse nõudeid, mille suhtes on antud vabastused, nende andmise põhjuseid ja alternatiivseid nõudeid, millele on osutatud määruse (EL) nr XXX/201X artikli 40 lõikes 2.

               ELi TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

               Lk 2

               Käesoleva ELi tüübikinnituse aluseks mittekomplektsete ja komplekteeritud sõidukite, variantide või versioonide korral on järgmiste mittekomplektsete sõidukite tüübikinnitustunnistus(ed):

               1. aste: Baassõiduki tootja:

               ELi tüübikinnitusnumber:

               Kuupäev:

               Kohaldatav variantide või versioonide suhtes (vastavalt vajadusele):

               2. aste: Tootja:

               ELi tüübikinnitusnumber:

               Kuupäev:

               Kohaldatav variantide või versioonide suhtes (vastavalt vajadusele):

               3. aste: Tootja:

               ELi tüübikinnitusnumber:

               Kuupäev:

               Kohaldatav variantide või versioonide suhtes (vastavalt vajadusele):

               Kui tüübikinnitus hõlmab ühte või mitut mittekomplektset varianti või versiooni (vastavalt vajadusele), tuleb märkida komplektsed või komplekteeritud variandid või versioonid (vastavalt vajadusele).

               Komplektne/komplekteeritud variant/variandid:

               Tüübikinnituse saanud mittekomplektsete sõidukitüüpide, variantide või versioonide suhtes kehtivate nõuete loetelu (arvestades vajadusel järgmises tabelis loetletud õigusaktide reguleerimisala ja viimaseid muudatusi).

                        Kirje

                        Teema

                        Õigusakti viide

                        Viimati muudetud

                        Kohaldatav variandi või vajaduse korral versiooni suhtes

                        (Nimetada ainult need objektid, millele on antud ELi tüübikinnitus.)

               Eriotstarbeliste sõidukite korral tehtavad erandid või kohaldatavad erisätted vastavalt IV lisa III osale või erandid vastavalt artiklile 37:

                        Õigusakti viide

                        Komponent nr

                        Tüübikinnituse liik ja erandi olemus

                        Kohaldatav variandi või vajaduse korral versiooni suhtes

               Liide

               Õigusaktide loetelu, millele sõidukitüüp vastab

               (täita ainult artikli 26 lõike 6 kohase tüübikinnituse korral)

                        Objekt (1)

                        Õigusakti viide (1)

                        Muutmisdokument

                        Kohaldatav variantidele

                        1 A
                              Müratase

                        2.
                              Heitkogused

                        3.
                              Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked

                        …

               (1) Käesoleva määruse IV lisa kohaselt.

               NÄIDIS B

               (kasutamiseks sõiduki tüübikinnituse korral seoses süsteemiga)

               Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

               ELi TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

                  Tüübikinnitusasutuse pitser

               Teatis, mis käsitleb:

                        —
                              ELi tüübikinnituse andmist (1)

                        süsteemi/sõiduki tüübile seoses süsteemiga (1)

                        —
                              ELi tüübikinnituse laiendamist (1)

                        —
                              ELi tüübikinnituse andmata jätmist (1)

                        —
                              ELi tüübikinnituse tühistamist (1)

               ja on väljastatud kooskõlas määrusega (EL) nr XXX/201X / määrusega (EÜ) nr …/… (1), mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr …/… (1).

               ELi tüübikinnitusnumber:

               Laiendamise põhjus:

               I JAGU

               1.1.
                     Mark (tootja kaubanimi):

               1.2.
                     Tüüp:

               1.2.1.
                     Kaubanduslik(ud) nimetus(ed) (kui on teada):

               1.3.
                     Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (2):

               1.3.1.
                     Märgistuse asukoht:

               1.4.
                     Sõiduki kategooria (3):

               1.5.
                     Tootjaettevõtte nimi ja aadress:

               1.8.
                     Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id):

               1.9.
                     Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress:

               ___________________

               (1)
                     Mittevajalik maha tõmmata.

               (2)
                     Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teabedokumendiga hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?”. (nt ABC??123??).

               (3)
                     Vastavalt määruse (EL) .../... II lisa A osale.

               II JAGU

               1.
                     Lisateave (vajaduse korral): vt lisaleht.

               2.
                     Katsete eest vastutav tehniline teenistus:

               3.
                     Katsearuande kuupäev:

               4.
                     Katsearuande number:

               5.
                     Märkused (olemasolu korral): vt lisaleht.

               6.
                     Koht:

               7.
                     Kuupäev:

               8.
                     Allkiri:

                        Lisad:

                        Teabepakett

                        Katsearuanne

               Lisaleht

               ELi tüübikinnitustunnistusele nr …

               1.
                     Lisateave

               1.1.
                     […]:

               1.1.1.
                     […]:

               […]

               2.
                     Tüübikinnitusnumber igale osale või eraldi seadmestikule, mis on paigaldatud sõidukitüübile vastavalt määrusele (EL) .../...

               2.1.
                     […]:

               3.
                     Märkused

               3.1.
                     […]:

               NÄIDIS C

               (kasutamiseks osa / eraldi seadmestiku tüübikinnituse korral)

               Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

               ELi TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

                  Tüübikinnitusasutuse pitser

               Teatis, mis käsitleb:

                        —
                              ELi tüübikinnituse andmist (1)

                        —
                              ELi tüübikinnituse laiendamist (1)

                        —
                              ELi tüübikinnituse andmata jätmist (1)

                        —
                              ELi tüübikinnituse tühistamist (1)

               ja on väljastatud kooskõlas määrusega (EL) nr XXX/201X / määrusega (EÜ) nr …/… (1), mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr …/… (1).

               ELi tüübikinnitusnumber:

               Laiendamise põhjus:

               I JAGU

               1.1.
                     Mark (tootja kaubanimi):

               1.2.
                     Tüüp:

               1.3.
                     Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud osale / eraldi seadmestikule (1) (2):

               1.3.1.
                     Märgistuse asukoht:

               1.5.
                     Tootjaettevõtte nimi ja aadress:

               1.7.
                     Osade ja eraldi seadmestike puhul ELi tüübikinnitusmärgi asukoht ja paigaldusviis:

               1.8.
                     Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id):

               1.9.
                     Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress:

               ______________

               (1)
                     Mittevajalik maha tõmmata.

               (2)
                     Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse teabedokumendis need märgid sümboliga „?” (nt ABC??123??). (nt ABC??123??).

               II JAGU

               1.
                     Lisateave (vajaduse korral): vt lisaleht.

               2.
                     Katsete eest vastutav tehniline teenistus:

               3.
                     Katsearuande kuupäev:

               4.
                     Katsearuande number:

               5.
                     Märkused (olemasolu korral): vt lisaleht.

               6.
                     Koht:

               7.
                     Kuupäev:

               8.
                     Allkiri:

                        Lisad:

                        Teabepakett

                        Katsearuanne

               Lisaleht

               ELi tüübikinnitustunnistusele nr …

               1.
                     Lisateave

               1.1.
                     […]:

               1.1.1.
                     […]:

               […]

               2.
                     Seadme kasutamise piirangud (kui neid on):

               2.1.
                     […]:

               3.
                     Märkused

               3.1.
                     […]:

               NÄIDIS D

               (kasutamiseks üksiksõiduki ühtlustatud tüübikinnituse korral vastavalt artiklile 42)

               Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

               ÜKSIKSÕIDUKI ELi TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

                        Tüübikinnitusasutuse nimi, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress

               Teatis üksiksõiduki ELi tüübikinnituse kohta vastavalt määruse (EL) nr XXX/201X artiklile 41

               I JAGU

                        1.1.

                        Mark (tootja kaubanimi): …

                        1.2.

                        1.2.1.

                        Kaubanduslik nimetus: …

                        1.4.

                        Sõiduki kategooria (2): …

                        1.5.

                        Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …

                        1.6.

                        Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …

                        Tehasetähise asukoht: …

                        1.9.

                        Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …

                        1.10.

                        Tehasetähis: …

               Allakirjutanu [nimi ja ametikoht] kinnitab käesolevaga, et sõidukile, mille [taotleja nimi ja aadress] on [taotluse kuupäev] esitanud tüübikinnituse saamiseks, on antud tüübikinnitus vastavalt määruse (EL) nr XXX/201X artiklile 42. Selle tõenduseks on antud järgmine tüübikinnitusnumber: …

               Sõiduk vastab määruse (EL) nr XXX/201X IV lisa 2. liitele. Sõiduki võib täiendava tüübikinnituseta registreerida liikmesriikides, kus on parem-/vasakpoolne liiklus (1) ning kus kiirusmõõdikul kasutatakse meeter-/inglise (1) mõõdusüsteemi ühikuid.

               ______________________

               (1)
                     Mittevajalik maha tõmmata.

               (2)
                     Vastavalt määruse (EL) nr XXX/201X II lisa A osale.

               (4)
                     Üksiksõiduki tüübikinnitustunnistuse väljastanud liikmesriigi tunnusnumber: (vt määruse (EL) nr XXX/201X VII lisa 1. punkti 1. osa).

                        (Koht) (Kuupäev)

                        (Allkiri (3))

                        (Tüübikinnitusasutuse pitser)

                        […]

                        […]

                        […]

                        Kaks fotot (5) sõidukist (minimaalne resolutsioon 640 × 480 pikslit, ca 7 × 10 cm)

               _______________

               (3)
                     Või täiustatud e-allkirja visuaalne kujutis kooskõlas direktiiviga 1999/93/EÜ, sealhulgas kinnitatavad andmed.

               (5)
                     Ühel ¾ ulatuses sõiduki esiosa, teisel ¾ ulatuses sõiduki tagaosa.

               II JAGU

               Ehituse üldandmed

                        1.

                        Telgede arv: ... ja rataste arv: …

                        1.1.

                        Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

                        3.

                        Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): …

               Peamised mõõtmed

                        4.

                        Teljevahe (a): … mm

                        4.1.

                        Telgede vahekaugus: 1–2: … mm 2–3: … mm 3-4: … mm

                        5.

                        Pikkus: … mm

                        6.

                        Laius: … mm

                        7.

                        Kõrgus: … mm

               Massid

                        13.

                        Sõidukorras sõiduki mass: …kg (b)

                        16.

                        Suurimad tehniliselt lubatud massid

                        16.1.

                        Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

                        16.2.

                        Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass: 1. … kg 2. … kg 3. … kg jne.

                        16.4.

                        Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: … kg

                        18.

                        Suurim tehniliselt vedada lubatud (haagise) mass:

                        18.1.

                        Täishaagis: … kg

                        18.2.

                        Poolhaagis: … kg

                        18.3.

                        Kesktelghaagis: … kg

                        18.4.

                        Piduriteta haagis: … kg

                        19.

                        Suurim tehniliselt lubatud vertikaalne staatiline mass sõiduki haakepunktis: … kg

               Jõuseade

                        20.

                        Mootori tootja: …

                        21.

                        Mootorikood mootorile märgitud kujul: …

                        22.

                        Tööpõhimõte: …

                        23.

                        Ainult elektriline: jah/ei (1)

                        25.

                        Mootori töömaht: …cm3

                        26.

                        Kütus: Diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / maagaas – biometaan / etanool / biodiisel / vesinik (1)

                        26.1.

                        Üks kütus / kaks kütust / segakütus (1)

                        27.

                        Suurim kasulik võimsus (c): ... kW pöörlemissagedusel … min-1 või suurim püsinimivõimsus (elektrimootor) … kW (1)

               Suurim kiirus

                        29.

                        Suurim kiirus: …km/h

               Teljed ja vedrustus

                        30.

                        Telje rööbe (telgede rööpmed): 1. … mm 2. … mm 3. … mm

                        35.

                        Rehvi/telje kombinatsioon: …

               Kere

                        38.

                        Kere kood (d): …

                        40.

                        Sõiduki värvus (e): …

                        41.

                        Uste arv ja paigutus: …

                        42.

                        Istekohtade arv (sh juhiiste) (f): …

                        42.1.

                        Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: …

                        42.3.

                        Ratastooliga juurdepääsetavate kohtade arv: …

               Haakeseadis

                        44.

                        Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               Keskkonnanäitajad

                        46.

                        Müratase

                        Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: …min-1

                        Sõidumüra: … dB(A)

                        47.

                        Heite tase (g): Euro …

                        Muud õigusaktid: …

                        49.

                        CO2 heide / kütusekulu / elektrienergia kulu (h):

                        1.
                              Kõik jõuseadmed, v.a elektrisõidukid

                        2.
                              Elektrisõidukid ja väliste seadmete abil laetavad hübriidelektrisõidukid

                        Elektrienergia kulu (kaalutud, kombineeritud (1)) …Wh/km

                        52.

                        Märkused: …

                        53.

                        Lisateave: läbisõit (2), …

               _______________

               Selgitavad märkused näidise D juurde

               (1)
                     Mittevajalik maha tõmmata.

               (2)
                     Ei ole kohustuslik.

               (a)
                     See lahter täidetakse ainult siis, kui sõidukil on kaks telge.

               (b)
                     Mass on sõiduki tegelik mass määruse (EL) nr XXX/201X I lisa punktis 2.6 osutatud tingimustel.

               (c)
                     Hübriidelektrisõidukite puhul tuleb märkida mõlemad võimsused.

               (d)
                     Kasutatakse II lisa C osas kirjeldatud koode.

               (e)
                     Märkida ainult põhivärv(id): valge, kollane, oranž, punane, lilla, sinine, roheline, hall, pruun või must.

               (f)
                     Välja arvatud istmed, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis, ning ratastoolikohtade arv.

               (g)
                     Lisada Euro standardi number ning vajaduse korral tüübikinnituses kasutatud sätete tunnus.

               (h)
                     Korratakse erinevate kasutatavate kütustega.

               VII LISA

               ELi TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSTE NUMERATSIOONISÜSTEEM (1)

               1.
                     ELi tüübikinnitusnumber koosneb terviksõiduki tüübikinnituste korral neljast osast ning süsteemi, osa ja eraldi seadmestiku tüübikinnituste korral viiest osast, nagu selgitatakse alljärgnevalt. Kõigil juhtudel eraldatakse tüübikinnitusnumbri osad omavahel märgiga „*”.

               1. osa:
                     väiketäht „e”, millele järgneb ELi tüübikinnituse andnud liikmesriigi tunnusnumber:

               2. osa:
                     Alusdirektiivi või -määruse number

               „Kui süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnitus on hõlmatud määruse (EÜ) nr 661/2009 rakendusmeetmetega, on alusmääruse viiteks määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 14 lõike 1 punktide a–e alusel vastu võetud rakendusmääruse number, .”

               3. osa:
                     Tüübikinnituse suhtes kohaldatava viimatise muutmisdirektiivi või -määruse (sealhulgas rakendusaktide) number vastavalt järgmistele taanetele. Kui aga sellist muutmisdirektiivi või -määrust või asjaomast rakendusakti ei ole veel olemas, korratakse 2. osas osutatud numbrit 3. osas:

               —
                     terviksõiduki tüübikinnituste korral tähendab see viimast direktiivi või määrust, millega muudetakse määruse (EL) nr XXX/201X artiklit (või artikleid);

               _______________

               (1)
                     Osad ja eraldi seadmestikud tuleb märgistada vastavalt asjaomaste õigusaktide nõuetele.

               —
                     Artiklis 39 kirjeldatud korras antud terviksõiduki tüübikinnituste korral tähendab see viimast direktiivi või määrust, millega muudetakse määruse (EL) nr XXX/201X artiklit (või artikleid); kaks esimest numbrit (nt 20) asendatakse siiski suurtähtedega KS.

               —
                     See tähendab viimast direktiivi või määrust, mis sisaldab uusimaid sätteid, millele süsteem, osa või eraldi seadmestik vastab.

               —
                     See tähendab viimast määrust, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 661/2009 rakendusmeetmete muudatusi, millele süsteem, osa või tehniline seadmestik vastab.

               —
                     Kui direktiiv või määrus koos oma rakendusaktidega sisaldab erinevaid tehnilisi nõudeid, mida tuleb rakendada teatud kindlatel tähtaegadel, lisatakse 3. osale täht, mis näitab selgelt, millistele tehnilistele nõuetele vastavuse eest on tüübikinnitus antud. Kui tegemist on erinevate sõidukikategooriatega, võib see täht osutada ka teatavale kindlale sõidukikategooriale.

               4. osa:
                     terviksõiduki ELi tüübikinnituse neljakohaline järjenumber (vajaduse korral on esimesteks numbriteks nullid) või üksikdirektiivi või -määruse alusel antud tüübikinnituse korral nelja- või viiekohaline number, mis tähistab baas-tüübikinnitusnumbrit. Järjestus algab iga alusdirektiivi või -määruse korral 0001-st.

               5. osa:
                     Kahekohaline järjenumber (vajaduse korral on esimeseks numbriks null), mis tähistab laiendust. Järjestus algab iga baas-tüübikinnitusnumbri korral 00-st.

               2.
                     Terviksõiduki ELi tüübikinnituse andmisel jäetakse 2. osa välja.

               Siseriikliku tüübikinnituse väljastamisel väikeseeriatena toodetud sõidukitele artikli 40 alusel asendatakse 2. osa suurtähtedega NKS.

               3.
                     5. osa jäetakse ära ainult sõiduki andmesildilt (-siltidelt).

               4.
                     Tüübikinnitusnumbrite paigutus

               4.1.
                     Näide: Prantsusmaal välja antud kolmas tüübikinnitus (millel veel laiendust ei ole)

               i)
                     komisjoni määruse (EL) nr 1008/2010(2) (tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid) alusel

               e2*1008/2010*1008/2010*00003*00

               ii)
                     komisjoni määruse (EL) nr 19/2011,(3) muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 249/2012(4) (kohustuslik märgistus) alusel

               e2*19/2011*249/2012*0003*00

               4.2.
                     Näide: Ühendkuningriigis välja antud sõiduki neljanda tüübikinnituse teine laiendus

               e11*2007/2046*0004*02

               4.3.
                     Näide Luksemburgis artikli 39 alusel välja antud terviksõiduki ELi tüübikinnitusest väikeseeriana toodetud sõidukile:

               e13*KS 07/46*0001*00.

               4.4.
                     Näide Madalmaades artikli 40 alusel välja antud siseriiklikust tüübikinnitusest väikeseeriana toodetud sõidukile:

               e4*NKS*0001*00.

               4.5.
                     Sõiduki andmesildile (-siltidele) kantud tüübikinnitusnumbri näide:

               e11*2007/2046*0004.

               5.
                     VII lisa ei kohaldata IV lisas loetletud UNECE eeskirjadele vastavalt antud tüübikinnituste suhtes, sest asjakohane numeratsioonisüsteem on sätestatud asjaomastes UNECE eeskirjades. Siiski kohaldatakse VII lisa määruse (EÜ) nr 661/2009 alusel antud ELi tüübikinnituste suhtes, mis põhinevad UNECE eeskirjadel (st hõlmavad uut tehnikat, ELi tüübikinnitusega osasid ja eraldi seadmestikke, virtuaalseid ja tootjapoolseid katseid). Sel juhul kasutatakse järgmist numeratsiooni:

               1. osa: nagu punktis 1

               2. osa: „661/2009” (määrus (EÜ) nr 661/2009)

               3. osa: Esmalt osutatakse UNECE eeskirja numbrile, millele järgneb „R-”; teisena esitatakse muudatuste seeria või algse seeria puhul „00”, millele järgneb „-”; kolmas osa osutab täiendustasandile (vajaduse korral algab see nullidega) või „00”, kui asjaomasel seerial ei ole täiendusi.

               4. osa: nagu punktis 1

               5. osa: nagu punktis 1

               Näited:

               e1*661/2009*13-HR-10-05*00001*00
                  (tüübikinnitus antud Saksamaal vastavalt UNECE eeskirjale nr 13-H, 10. muudatuste seeria, 5. täiendustasand, esimene tüübikinnitus väljastatud, laiendused puuduvad)

               e25*661/2009*28R-00-03*0123*05
                  (tüübikinnitus antud Horvaatias vastavalt UNECE eeskirjale nr 28, algne muudatuste seeria, 3. täiendus, 123. väljastatud tüübikinnitus, 5. laiendus)

               (2)
                     Komisjoni määrus (EL) nr 1008/2010, 9. november 2010, mis käsitleb teatavate mootorsõidukite tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemide tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 292, 10.11.2010, lk 2).

               (3)
                     Komisjoni määrus (EL) nr 19/2011, 11. jaanuar 2011, mis käsitleb mootorsõidukite ja nende haagiste tootja andmesildi ja tehasetähise tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 8, 12.1.2011, lk 1).

               (4)
                     Komisjoni määrus (EL) nr 249/2012, 21. märts 2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 19/2011 seoses mootorsõidukite ja nende haagiste tootja andmesildi tüübikinnitusnõuetega (ELT L 82, 22.3.2012, lk 1).

               Liide

               ELi tüübikinnitusmärk osale või eraldi seadmestikule

               1.
                     ELi tüübikinnitusmärk osale või eraldi seadmestikule koosneb järgmisest:

               1.1.
                     Ristkülik, mille sees on väiketäht „e”, millele järgneb/järgnevad osa või eraldi seadmestiku ELi tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber:

                        1

                        Saksamaa;

                        19

                        Rumeenia;

                        2

                        Prantsusmaa;

                        20

                        Poola;

                        3

                        Itaalia;

                        21

                        Portugal;

                        4

                        Madalmaad;

                        23

                        Kreeka;

                        5

                        Rootsi;

                        24

                        Iirimaa;

                        6

                        Belgia;

                        25

                        Horvaatia;

                        7

                        Ungari;

                        26

                        Sloveenia;

                        8

                        Tšehhi Vabariik;

                        27

                        Slovakkia;

                        9

                        Hispaania;

                        29

                        Eesti;

                        11

                        Ühendkuningriik;

                        32

                        Läti;

                        12

                        Austria;

                        34

                        Bulgaaria;

                        13

                        Luksemburg;

                        36

                        Leedu;

                        17

                        Soome;

                        49

                        Küpros;

                        18

                        Taani;

                        50

                        Malta.

               1.2.
                     Ristküliku läheduses peab olema ka tüübikinnitusnumbri 4. osas sisalduv „baas-tüübikinnitusnumber”, millele eelneb kaks numbrit, mis näitavad järjekorranumbrit, mis on antud asjaomases üksikdirektiivis või -määruses tehtud kõige hilisemale olulisele tehnilist laadi muudatusele.

               1.3.
                     Lisatähis või lisatähised ristküliku peal, mis võimaldavad identifitseerida teatavaid andmeid, kui see on ette nähtud asjaomastes üksikdirektiivides või -määrustes.

               2.
                     Osa või eraldi seadmestiku tüübikinnitusmärk kinnitatakse igale eraldi seadmestikule või osale nii, et see oleks kustutamatu ja selgesti loetav.

               3.
                     Lisalehel on esitatud osa või eraldi seadmestiku tüübikinnitusmärgi näidis.

                        4.

                        Käesolevat liidet ei kohaldata tüübikinnituste suhtes, mis on antud vastavalt IV lisas loetletud UNECE eeskirjadele, sest vastava tüübikinnitusmärgi kujundus on sätestatud asjaomastes UNECE eeskirjades. Siiski kohaldatakse käesolevat liidet määruse (EÜ) nr 661/2009 alusel antud osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnituste suhtes, mis põhinevad UNECE eeskirjadel (st uut tehnikat hõlmavad osad või eraldi seadmestikud). Sel juhul kohaldatakse järgmist märgistuse paigutust.

                        Eristav tüübikinnitusmärk peab vastama asjaomasele UNECE eeskirjale, võttes arvesse järgmist:

                        kui ette on nähtud ringiga ümbritsetud E-täht, siis ei ole see mitte ring, vaid ristkülik. Selle kõrgus a peab vastama vähemalt ettenähtud läbimõõdule ja selle laius peab ületama seda väärtust (st > a). Suure E-tähe asemel kasutatakse väikest e-tähte, millele järgneb osale või eraldi seadmestikule ELi tüübikinnituse andnud liikmesriigi tunnusnumber.

                        Näide:

                        (antud Saksamaal, põhineb UNECE eeskirjal nr 28, algne seeria, esimene tüübikinnitus väljastatud, uut tehnikat kasutavate II klassi heliliste hoiatusseadmete kohta)

               Liite lisaleht

               Näide osa või eraldi seadmestiku ELi tüübikinnitusmärgi kohta

               Selgitus: eespool näidatud osa ELi tüübikinnituse on väljastanud Belgia numbriga 0004. 01 on järjenumber, mis näitab tehniliste nõuete taset, millele konkreetne osa vastab. Järjenumber antakse vastavalt asjaomasele üksikdirektiivile või -määrusele.

               NB! Käesolev näidis ei sisalda lisatähiseid.

               VIII LISA

               KATSETULEMUSED

               (Täidab tüübikinnitusasutus, lisatakse sõiduki ELi tüübikinnitustunnistusele)

               Andmetest peab alati selgelt nähtuma, millise variandi või versiooni kohta need kehtivad. Ühe versiooni kohta võib olla ainult üks tulemus. Mitme tulemuse kombinatsioon ühe versiooni kohta on siiski lubatud, kui see osutab halvimale võimalikule juhule. Sel juhul tuleb lisada märkus, et tärniga (*) märgistatu kohta on esitatud ainult kõige ebasoodsam tulemus.

               1.
                     Mürataseme katse tulemused

               Alusõigusakti ja viimase tüübikinnituse suhtes kohaldatava muutmisakti number. Kui õigusakti rakendatakse kahes või enamas astmes, tuleb märkida ka rakendamise aste:

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        Sõidumüra (dB(A)/E):

                        …

                        …

                        …

                        Seisumüra (dB(A)/E):

                        …

                        …

                        …

                        pöörlemissagedusel (min– 1):

                        …

                        …

                        …

               2.
                     Heitgaasikatse tulemused

               2.1.
                     Selliste mootorsõidukite heitgaasid, mida on katsetatud kergveokite katsemenetluse alusel

               Märkida viimane tüübikinnitusele kohaldatav muutev õigusakt. Kui õigusakti rakendatakse kahes või enamas astmes, tuleb märkida ka rakendamise aste:

               Kütus(ed) (a) … (diislikütus, bensiin, veeldatud naftagaas, maagaas, kahekütuseline: bensiin/maagaas, veeldatud naftagaas, segakütus: bensiin/etanool, maagaas / vesiniku ja maagaasi segu vms)

               2.1.1.
                     1. tüüpi katse (b)(c) (sõiduki heitgaasid katsetsüklis pärast külmkäivitust)

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        CO (mg/km)

                        …

                        …

                        …

                        THC (mg/km)

                        …

                        …

                        …

                        NMHC (mg/km)

                        …

                        …

                        …

                        NOx (mg/km)

                        …

                        …

                        …

                        THC + NOx (mg/km)

                        …

                        …

                        …

                        Tahkete osakeste mass (PM) (mg/km)

                        …

                        …

                        …

                        Tahkete osakeste arv (P) (#/km) (1)

                        …

                        …

                        …

               2.1.2.
                     2. tüübi katse (b)(c) (seoses tüübikinnitusega tehnoülevaatuseks vajalikud heitkoguste andmed)

               2. tüüp, tühikäigukatse väikesel pöörlemissagedusel:

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        CO (mahuprotsent)

                        …

                        …

                        …

                        Mootori pöörlemissagedus (min– 1)

                        …

                        …

                        …

                        Mootoriõli temperatuur (°C)

                        …

                        …

                        …

               2. tüüp, tühikäigukatse suurel pöörlemissagedusel:

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        CO (mahuprotsent)

                        …

                        …

                        …

                        Lambda väärtus

                        …

                        …

                        …

                        Mootori pöörlemissagedus (min– 1)

                        …

                        …

                        …

                        Mootoriõli temperatuur (°C)

                        …

                        …

                        …

               2.1.3.
                     3. tüüpi katse (karterigaaside heitkogused): …

               2.1.4.
                     4. tüüpi katse (kütuseaurud): …g/katse

               2.1.5.
                     5. tüüpi katse (saastekontrolliseadmete vastupidavus):

               —
                     läbitud vanandamisdistants (km) (nt 160 000 km): …

               —
                     halvendustegur DF: arvutatud / kindlaks määratud (²)

               —
                     Väärtused:

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        CO

                        …

                        …

                        …

                        THC

                        …

                        …

                        …

                        NMHC

                        …

                        …

                        …

                        NOx

                        …

                        …

                        …

                        THC + NOx

                        …

                        …

                        …

                        Tahkete osakeste mass (PM)

                        …

                        …

                        …

                        Tahkete osakeste arv (P) (1)

                        …

                        …

                        …

               2.1.6.
                     6. tüüpi katse (keskmised heitkogused madalal välisõhutemperatuuril):

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        CO (g/km)

                        …

                        …

                        …

                        THC (g/km)

                        …

                        …

                        …

               2.1.7.
                     Pardadiagnostikasüsteem: jah/ei (2)

               2.2.
                     Nende mootorite heitgaasid, mida on katsetatud raskeveokite katsemenetluse alusel.

               Märkida viimane tüübikinnitusele kohaldatav muutev õigusakt. Kui õigusakti rakendatakse kahes või enamas astmes, tuleb märkida ka rakendamise aste: …

               Kütus(ed) (a) … (diislikütus, bensiin, veeldatud naftagaas, maagaas, etanool jne)

               2.2.1.
                     ESC-katse tulemused (1) (e) (f)

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        CO (mg/kWh)

                        …

                        …

                        …

                        THC (mg/kWh)

                        …

                        …

                        …

                        NOx (mg/kWh)

                        …

                        …

                        …

                        NH3 (ppm) (1)

                        …

                        …

                        …

                        Tahkete osakeste mass (mg/kWh)

                        …

                        …

                        …

                        Tahkete osakeste arv (#/kWh) (1)

                        …

                        …

                        …

               2.2.2.
                     ELR-katse tulemused (¹)

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        Suitsusus: …m– 1

                        …

                        …

                        …

               2.2.3.
                     ETC-katse tulemused (e) (f)

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        CO (mg/kWh)

                        …

                        …

                        …

                        THC (mg/kWh)

                        …

                        …

                        …

                        NMHC (mg/kWh) (1)

                        …

                        …

                        …

                        CH4 (mg/kWh) (1)

                        …

                        …

                        …

                        NOx (mg/kWh)

                        …

                        …

                        …

                        NH3 (ppm) (1)

                        …

                        …

                        …

                        Tahkete osakeste mass (mg/kWh)

                        …

                        …

                        …

                        Tahkete osakeste arv (#/kWh) (1)

                        …

                        …

                        …

               2.2.4.
                     Tühikäigukatse (¹)

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        CO (mahuprotsent)

                        …

                        …

                        …

                        Lambda väärtus (1)

                        …

                        …

                        …

                        Mootori pöörlemissagedus (min– 1)

                        …

                        …

                        …

                        Mootoriõli temperatuur (°C)

                        …

                        …

                        …

               2.3.
                     Diislisuits

               Märkida viimane tüübikinnitusele kohaldatav muutev õigusakt. Kui õigusakti rakendatakse kahes või enamas astmes, tuleb märkida ka rakendamise aste:

               2.3.1.
                     Vabakiirenduskatse tulemused

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        Korrigeeritud neeldumistegur (m– 1)

                        …

                        …

                        …

                        Mootori normaalne pöörlemissagedus tühikäigul

                        …

                        …

                        …

                        Mootori suurim pöörlemissagedus

                        …

                        …

                        …

                        Õli temperatuur (min/max)

                        …

                        …

                        …

               3.
                     CO2 heite ja kütuse-/elektrikulu tase ning sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa

               Alusõigusakti ja viimase tüübikinnitusele kohaldatava muutmisakti number:

               3.1.
                     Sisepõlemismootorid, sealhulgas väliste seadmetega mittelaetavad hübriidelektrisõidukid (NOVC) (1) (d)

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        CO2 heite mass (linnas, g/km)

                        …

                        …

                        …

                        CO2 heite mass (linnast väljas, g/km)

                        …

                        …

                        …

                        CO2 heite mass (kombineeritult, g/km)

                        …

                        …

                        …

                        Kütusekulu (linnasõit) (l/100 km) (g)

                        …

                        …

                        …

                        Kütusekulu (maanteesõit) (l/100 km) (g)

                        …

                        …

                        …

                        Kütusekulu (kombineeritud) (l/100 km) (g)

                        …

                        …

                        …

               3.2.
                     Väliste seadmete abil laetavad hübriidelektrisõidukid (OVC) (1)

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        CO2 heite mass (tingimus A, kombineeritud) (g/km)

                        …

                        …

                        …

                        CO2 heite mass (tingimus B, kombineeritud) (g/km)

                        …

                        …

                        …

                        CO2 heite mass (kaalutud, kombineeritud, g/km)

                        …

                        …

                        …

                        Kütusekulu (tingimus A, kombineeritud) (l / 100 km) (g)

                        …

                        …

                        …

                        Kütusekulu (tingimus B, kombineeritud) (l / 100 km) (g)

                        …

                        …

                        …

                        Kütusekulu (kaalutud, kombineeritud) (l / 100 km) (g)

                        …

                        …

                        …

                        Elektrienergia kulu (tingimus A, kombineeritud) (Wh/km)

                        …

                        …

                        …

                        Elektrienergia kulu (tingimus B, kombineeritud) (Wh/km)

                        …

                        …

                        …

                        Elektrienergia kulu (kaalutud, kombineeritud) (Wh/km)

                        …

                        …

                        …

                        Sõidukaugus ainult elektriga (km)

                        …

                        …

                        …

               3.3.
                     Elektrisõidukid (¹)

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        Elektrienergia kulu (Wh/km)

                        …

                        …

                        …

                        Sõidukaugus (km)

                        …

                        …

                        …

               3.4.
                     Vesinikkütuseelemendiga sõidukid (¹)

                        Variant/versioon:

                        …

                        …

                        …

                        Kütusekulu (kg/100 km)

                        …

                        …

                        …

               4.
                     Katsetulemused sõidukite korral, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi (h1) (h2) (h3)

                        Variant/versioon …

                        Ökoinnovatsiooni-tehnoloogiat heaks kiitev otsus (h4)

                        Ökoinnovatsiooni-lahenduse kood (h5)

                        1. Kontrollsõiduki CO2 heide (g/km)

                        2. Ökoinnovatiivse sõiduki CO2 heide (g/km)

                        3. Kontrollsõiduki 1. tüüpi katsetsükli CO2 heide (h6)

                        4. Ökoinnovatiivse sõiduki 1. tüüpi katsetsükli CO2 heide
                        (= 3.5.1.3)

                        5. Kasutuskoefitsient (UF), s.o tehnoloogia kasutamise ajaline osa tavapärastes töötingimustes

                        CO2 heite vähenemine

                        ((1 – 2) – (3 – 4))*5

                        xxxx/201x

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        Kogu CO2 heite vähenemine (g/km) (h7)

                        …

               4.1.
                     Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (h8)

               Selgitavad märkused

               (1)
                     Vajaduse korral.

               (2)
                     Mittevajalik maha tõmmata.

               (a)
                     Märkida võimalikud piirangud kasutatava kütuse osas (nt maagaasi korral gaasiklass L (madal) või gaasiklass H (kõrge)).

               (b)
                     Kahekütuseliste sõidukite korral korratakse tabelit mõlema kütuse kohta.

               (c)
                     Segakütuseliste sõidukite puhul, kui katsetada tuleb mõlemaid kütuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa joonisele I.2.4, ning sõidukite puhul, mis töötavad veeldatud naftagaasiga või maagaasi/biometaaniga, kasutades kas üht või kaht kütust, korratakse tabelit katses kasutatud eri etalonkütuste kohta ning lisatabelis esitatakse saadud ebasoodsaimad tulemused. Vajaduse korral näidatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktidele 1.1.2.4 ja 1.1.2.5, kas tulemused on saadud mõõtmise või arvutamise teel.

               (d)
                     Tabelit korratakse iga katsetatud etalonkütuse kohta.

               (e)
                     Euro VI puhul käsitatakse ESCd WHSCna ja ETCd WHTCna.

               (f)
                     Euro VI puhul, kui surumaagaasi ja veeldatud naftagaasiga töötavaid mootoreid katsetatakse eri etalonkütustega, luuakse uus tabel iga katsetatud etalonkütuse kohta.

               (g)
                     Ühik „l/100 km” asendatakse ühikuga „m3/100 km” maagaasi ning vesiniku ja maagaasi seguga töötavate sõidukite korral ning ühikuga „kg/100 km” vesinikuga töötavate sõidukite korral.

               (h)
                     Ökoinnovatsioonilahendused.

               (h1)
                     Tabelit korratakse iga variandi/versiooni kohta.

               (h2)
                     Tabelit korratakse iga katsetatud etalonkütuse kohta.

               (h3)
                     Vajaduse korral laiendatakse tabelit, kasutades iga ökoinnovatsioonilahenduse jaoks üht lisarida.

               (h4)
                     Ökoinnovatsioonilahendust heaks kiitva komisjoni otsuse number.

               (h5)
                     Määratud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonilahendus heaks kiidetakse.

               (h6)
                     Kui 1. tüüpi katsetsükli asemel kasutatakse modelleerimist, tuleb siia kanda modelleerimisel saadud väärtus.

               (h7)
                     Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest johtuva CO2 heite vähenemise summa.

               (h8)
                     Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood koosneb järgmistest üksteisest tühikuga eraldatud elementidest:

               — tüübikinnitusasutuse kood vastavalt VII lisale;

               — iga sõiduki puhul kasutatud ökoinnovatsioonilahenduse individuaalne kood, mis on esitatud komisjoni heakskiitmisotsuste kronoloogilises järjekorras.

               Näiteks kui Saksamaa tüübikinnitusasutuse sertifitseeritud sõiduki puhul on kasutatud kolme ökoinnovatsioonilahendust, mis on kronoloogiliselt kiidetud heaks kui 10, 15 ja 16, peaks üldkood olema: „e1 10 15 16”.

               IX LISA

               VASTAVUSSERTIFIKAAT

               1.
                     EESMÄRGID

               Vastavussertifikaadi väljaandmisega kinnitab sõidukitootja ostjale, et omandatud sõiduk vastab selle tootmise ajal liidus kehtivatele õigusaktidele.

               Peale selle saavad liikmesriikide pädevad asutused vastavussertifikaadi abil registreerida sõiduki, ilma et nad peaksid nõudma registreerimise taotlejalt muid tehnilisi dokumente.

               2.
                     ÜLDKIRJELDUS

               2.1.
                     Vastavussertifikaat peab sisaldama järgmist teavet:

               a)
                     sõiduki tehasetähis;

               b)
                     sõiduki valmistamiskuupäev;

               c)
                     sõiduki täpsed tehnilised andmed (s.t ei ole lubatud märkida väärtuse vahemikku).

               2.2.
                     Vastavussertifikaat koosneb kahest osast:

               a)
                     LK 1, mis kujutab endast tootja kinnitust nõuetele vastavuse kohta. Kinnituse vorm on kõigi sõidukikategooriate puhul identne.

               b)
                     LK 2, mis sisaldab sõiduki täpsete tehniliste andmete tehnilist kirjeldust. Lehekülge 2 kohandatakse vastavalt sõidukikategooriale.

               2.3.
                     Vastavussertifikaadi suurim formaat on A4 (210 x 297 mm) või A4 formaadis kaust.

               2.4.
                     Ilma et see piiraks punkti 2.2 alapunkti b sätete kohaldamist, esitatakse leheküljel 2 samad väärtused ja mõõtühikud, mis on esitatud asjakohaste õigusaktide alusel nõutud tüübikinnitusdokumentides. Toodangu nõuetele vastavuse katse korral tuleb neid väärtusi asjakohastes õigusaktides sätestatud meetodite abil kontrollida. Arvesse tuleb võtta kõnealustes õigusaktides lubatud tolerantse.

               3.
                     ERISÄTTED

               3.1.
                     Vastavussertifikaadi näidis A (komplektne sõiduk) hõlmab sõidukeid, mida võib kasutada teedel, ilma et nende tüübikinnituseks oleks vaja läbida lisaastmeid.

               3.2.
                     Vastavussertifikaadi näidis B (komplekteeritud sõidukid) hõlmab sõidukeid, mis on tüübikinnituse saamiseks läbinud lisaastmeid.

               See on mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse tavapärane tulemus (nt teise astme tootja on ehitanud bussi, kasutades sõidukitootja ehitatud šassiid).

               Mitmeastmelise menetlusega lisandunud omadusi kirjeldatakse lühidalt.

               3.3.
                     Vastavussertifikaadi näidis C (mittekomplektsed sõidukid) hõlmab sõidukeid, mis peavad tüübikinnituse saamiseks läbima lisaastme (nt veoki šassii).

               N-kategooriasse kuuluvate kabiiniga šassiiga sõidukite vastavussertifikaadi puhul kasutatakse näidist C, välja arvatud traktorite ja poolhaagiste puhul.

               I OSA

               KOMPLEKTSED JA KOMPLEKTEERITUD SÕIDUKID

               NÄIDIS A1 – LK 1

               KOMPLEKTSED SÕIDUKID

               VASTAVUSSERTIFIKAAT

               Lk 1

               Allakirjutanu [… (täielik nimi ja ametikoht)] tõendab käesolevaga, et sõiduk:

               0.1.
                     Mark (tootja kaubanimi): …

               0.2.
                     Tüüp: …

               Variant (a): …

               Versioon (a): …

               0.2.1.
                     Kaubanduslik nimetus: …

               0.4.
                     Sõiduki kategooria: …

               0.5.
                     Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …

               0.6.
                     Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …

               Tehasetähise asukoht: …

               0.9.
                     Tootja esindaja nimi ja aadress (olemasolu korral): …

               0.10.
                     Tehasetähis: …

               0.11
                     Valmistamiskuupäev: ……

               vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (…tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number), mis on välja antud (… väljaandmise kuupäev), ning et

               sõiduki võib registreerida liikmesriikides, kus on parem-/vasakpoolne (b) liiklus ning kus kiirusmõõdikul kasutatakse meeter-/inglise (c) mõõdusüsteemi ühikuid.

                        (Koht) (Kuupäev): …

                        (Allkiri): …

               NB!

               -
                     Kui seda näidist kasutatakse erandina sõiduki puhul, milles on kasutatud uut tehnikat või uut põhimõtet tüübikinnituse andmiseks määruse (EL) nr XXX/201X artikli 37 alusel, kannab vastavussertifikaat pealkirja „AJUTINE ELi VASTAVUSSERTIFIKAAT, MIS KEHTIB ÜKSNES … [LIIKMESRIIK] TERRITOORIUMIL”.

               Ajutise vastavussertifikaadi pealkirjas peab sõnade „KOMPLEKTSED SÕIDUKID” asemel olema tekst: „KOMPLEKTSETE SÕIDUKITE JAOKS, MILLELE ON ANTUD TÜÜBIKINNITUS EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU [PP. KUU AASTA] MÄÄRUSE (EL) NR XXX/201X (MOOTORSÕIDUKITE JA NENDE HAAGISTE NING SELLISTE SÕIDUKITE JAOKS ETTE NÄHTUD SÜSTEEMIDE, OSADE JA ERALDI SEADMESTIKE TÜÜBIKINNITUSE JA TURUJÄRELEVALVE KOHTA) ARTIKLI 37 KOHASELT (AJUTINE TÜÜBIKINNITUS)”, kooskõlas määruse (EL) nr XXX/201X artikliga 37.

               NÄIDIS A2 – LK 1

               KOMPLEKTSED SÕIDUKID, MILLELE ON ANTUD VÄIKESEERIA TÜÜBIKINNITUS

                        [Aasta]

                        [Järjekorranumber]

               VASTAVUSSERTIFIKAAT

               Lk 1

               Allakirjutanu [… (täielik nimi ja ametikoht)] tõendab käesolevaga, et sõiduk:

               0.1.
                     Mark (tootja kaubanimi): …

               0.2.
                     Tüüp: …

               Variant (a): …

               Versioon (a): …

               0.2.1.
                     Kaubanduslik nimetus: …

               0.4.
                     Sõiduki kategooria: …

               0.5.
                     Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …

               0.6.
                     Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …

               Tehasetähise asukoht: …

               0.9.
                     Tootja esindaja nimi ja aadress (olemasolu korral): …

               0.10.
                     Tehasetähis: …

               0.11.
                     Valmistamiskuupäev: ……….

               vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (…tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number), mis on välja antud (… väljaandmise kuupäev), ning et

               sõiduki võib registreerida liikmesriikides, kus on parem-/vasakpoolne (b) liiklus ning kus kiirusmõõdikul kasutatakse meeter-/inglise (c) mõõdusüsteemi ühikuid.

                        (Koht) (Kuupäev): …

                        (Allkiri): …

               NÄIDIS B – LK 1

               KOMPLEKTEERITUD SÕIDUKID

               VASTAVUSSERTIFIKAAT

               Lk 1

               Allakirjutanu [… (täielik nimi ja ametikoht)] tõendab käesolevaga, et sõiduk:

               0.1.
                     Mark (tootja kaubanimi): …

               0.2.
                     Tüüp: …

               Variant (a): …

               Versioon (a): …

               0.2.1.
                     Kaubanduslik nimetus: …

               0.2.2.
                     Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / eelmise komplekteerimisastme sõiduki tüübikinnitusandmed (loetleda andmed iga astme kohta):

               Tüüp: …………………………………………………………………………

               Variant (a): …………………………………………………………………..

               Versioon (a): …………………………………………………………………...

               Tüübikinnitusnumber, laienduse number …………………………………

               0.4.
                     Sõiduki kategooria: …

               0.5.
                     Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …

               0.5.1.
                     Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / eelmis(t)e komplekteerimisastme(te) sõiduki tootja ärinimi ja aadress………

               0.6.
                     Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …

               Tehasetähise asukoht: …

               0.9.
                     Tootja esindaja nimi ja aadress (olemasolu korral): …

               0.10.
                     Tehasetähis: …

               0.11.
                     Valmistamiskuupäev: …….

               a)
                     on komplekteeritud ja seda on muudetud (¹) järgmiselt: … ning

               b)
                     vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (…tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number), mis on välja antud (… väljaandmise kuupäev), ning et

               c)
                     sõiduki võib registreerida liikmesriikides, kus on parem-/vasakpoolne (b) liiklus ning kus kiirusmõõdikul kasutatakse meeter-/inglise (c) mõõdusüsteemi ühikuid.

                        (Koht) (Kuupäev): …

                        (Allkiri): …

               Lisad: igas varasemas astmes esitatud vastavussertifikaat.

               NB!

               – Kui seda näidist kasutatakse erandina sõiduki puhul, milles on kasutatud uut tehnikat või uut põhimõtet tüübikinnituse andmiseks määruse (EL) nr XXX/2014 artikli 37 alusel, kannab tunnistus pealkirja „AJUTINE VASTAVUSSERTIFIKAAT, MIS KEHTIB ÜKSNES… [LIIKMESRIIK] TERRITOORIUMIL”.

               Ajutise vastavussertifikaadi pealkirjas peab sõnade „KOMPLEKTSED SÕIDUKID” asemel olema tekst: „KOMPLEKTSETE SÕIDUKITE JAOKS, MILLELE ON ANTUD TÜÜBIKINNITUS EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU [PP. KUU AASTA] MÄÄRUSE (EL) NR XXX/201X (MOOTORSÕIDUKITE JA NENDE HAAGISTE NING SELLISTE SÕIDUKITE JAOKS ETTE NÄHTUD SÜSTEEMIDE, OSADE JA ERALDI SEADMESTIKE TÜÜBIKINNITUSE JA TURUJÄRELEVALVE KOHTA) ARTIKLI 37 KOHASELT (AJUTINE TÜÜBIKINNITUS)”, kooskõlas määruse (EL) nr XXX/201X artikliga 37.

               LK 2

               SÕIDUKIKATEGOORIA M1

               (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               3.
                     Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.
                     Pikkus: … mm

               6.
                     Laius: … mm

               7.
                     Kõrgus: … mm

               Massid

               13.
                     Töökorras sõiduki mass: … kg

               13.2.
                     Sõiduki tegelik mass: … kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.4.
                     Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: … kg

               18.
                     Suurim tehniliselt vedada lubatud (haagise) mass:

               18.1.
                     Täishaagis: … kg

               18.3.
                     Kesktelghaagis: … kg

               18.4.
                     Piduriteta haagis: … kg

               19.
                     Suurim tehniliselt lubatud vertikaalne staatiline mass sõiduki haakepunktis: … kg

               Jõuseade

               20.
                     Mootori tootja: …

               21.
                     Mootorikood mootorile märgitud kujul: …

               22.
                     Tööpõhimõte: …

               23.
                     Ainult elektriline: jah/ei (1)

               23.1.
                     Hübriid[elektri]sõiduk: jah/ei (1)

               24.
                     Silindrite arv ja paigutus: …

               25.
                     Mootori töömaht: … cm3

               26.
                     Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiisel / vesinik (1)

               26.1.
                     Ühe-/kahe-/mitme-/segakütuseline (1)

               26.2.
                     (Ainult segakütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)

               27.
                     Suurim võimsus

               27.1.
                     Suurim kasulik võimsus (g): … kW … min–1 (sisepõlemismootor) (1)

               27.2.
                     Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.3.
                     Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.4.
                     Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (1)

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               30.
                     Telje rööbe (telgede rööpmed):
                     1. … mm
                     2. … mm
                     3. … mm

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Pidurid

               36.
                     Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

               Kere

               38.
                     Kere kood (i): …

               40.
                     Sõiduki värvus (j): …

               41.
                     Uste arv ja paigutus: …

               42.
                     Istekohtade arv (sh juhiiste) (k): …

               42.1.
                     Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: …

               42.3.
                     Ratastooliga juurdepääsetavate kohtade arv: …

               Keskkonnanäitajad

               46.
                     Müratase

               Seisumüra: ... dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min-1

               Sõidumüra: … dB(A)

               47.
                     Heite tase (l): Euro …

               48.
                     Heide (m)(m1)(m2):

               Alusõigusakti ja viimase kohaldatava muutmisakti number: …

               1.1.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse või ESC-katse (1)

               CO: … HC: … NOx: … HC + NOx: … Tahked osakesed: …

               Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormustest, ELR): … (m–1)

               1.2.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse (Euro V või VI (¹)) või WHSC katse (EURO VI) (¹)

               CO: … THC: … NMHC: … NOx: … THC + NOx: … NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): …
                     Tahked osakesed (arv): …

               2.1.
                     Katsemenetlus: ETC (vajaduse korral)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     Tahked osakesed: …

               2.2.
                     Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)

               CO: … NOx: … NMHC: … THC: … CH4: … NH3: … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …

               48.1.
                     Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m–1)

               49.
                     CO2 heide / kütusekulu / elektrienergia kulu (m):

               1.
                     Kõik jõuseadmed, v.a elektrisõidukid

                        CO2 heide

                        Kütusekulu

                        Linnas:

                        … g/km

                        … l/100 km/m3/100 km (1)

                        Linnast väljas:

                        … g/km

                        … l/100 km/m3/100 km (1)

                        Kombineeritult:

                        … g/km

                        … l/100 km/m3/100 km (1)

                        Kaalutud, kombineeritult:

                        … g/km

                        … l/100 km

               2.
                     Elektrisõidukid ja väliste seadmete abil laetavad hübriidelektrisõidukid

                        Elektrienergia kulu (kaalutud, kombineeritult (1))

                        … Wh/km

                        Ühe laadimisega läbitav vahemaa

                        … km

               3.
                     Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi: jah/ei (1)

               3.1.
                     Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (p1): …

               3.2.
                     Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO2 heite summaarne vähenemine (p2) (korratakse iga katsetatud etalonkütuse kohta): …

               Muu

               51.
                     Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …

               52.
                     Märkused (n): …

               LK 2

               SÕIDUKIKATEGOORIA M2

               (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               1.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               2.
                     Juhtteljed (arv ja asukoht): …

               3.
                     Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.
                     Pikkus: … mm

               6.
                     Laius: … mm

               7.
                     Kõrgus: … mm

               9.
                     Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm

               12.
                     Tagaülend: … mm

               Massid

               13.
                     Töökorras sõiduki mass: … kg

               13.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               13.2.
                     Sõiduki tegelik mass: … kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.3.
                     Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.4.
                     Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: … kg

               17.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (1)(o)

               17.1.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg

               17.2.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljele rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.3.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljerühmale rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.4.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg

               18.
                     Suurim tehniliselt vedada lubatud (haagise) mass:

               18.1.
                     Täishaagis: … kg

               18.3.
                     Kesktelghaagis: … kg

               18.4.
                     Piduriteta haagis: … kg

               19.
                     Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg

               Jõuseade

               20.
                     Mootori tootja: …

               21.
                     Mootorikood mootorile märgitud kujul: …

               22.
                     Tööpõhimõte: …

               23.
                     Ainult elektriline: jah/ei (1)

               23.1.
                     Hübriid[elektri]sõiduk: jah/ei (1)

               24.
                     Silindrite arv ja paigutus: …

               25.
                     Mootori töömaht: … cm3

               26.
                     Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiisel / vesinik (1)

               26.1.
                     Ühe-/kahe-/mitme-/segakütuseline (1)

               26.2.
                     (Ainult segakütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)

               27.
                     Suurim võimsus

               27.1.
                     Suurim kasulik võimsus (g): … kW … min–1 (sisepõlemismootor) (1)

               27.2.
                     Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.3.
                     Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.4.
                     Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (1)

               28.
                     Käigukast (tüüp): …

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               30.
                     Telje rööbe (telgede rööpmed):
                     1. … mm
                     2. … mm
                     3. … mm

               33.
                     Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (1)

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Pidurid

               36.
                     Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

               37.
                     Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari

               Kere

               38.
                     Kere kood (i): …

               39.
                     Sõiduki klass: I klass / II klass / III klass / A-klass / B-klass (1)

               41.
                     Uste arv ja paigutus: …

               42.
                     Istekohtade arv (sh juhiiste) (k): …

               42.1.
                     Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: …

               42.3.
                     Ratastooliga juurdepääsetavate kohtade arv: …

               43.
                     Seisukohtade arv: …

               Haakeseadis

               44.
                     Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               45.1.
                     Näitajate väärtused (1): D: …/ V: …/ S: …/ U: …

               Keskkonnanäitajad

               46.
                     Müratase

               Seisumüra: ... dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min-1

               Sõidumüra: … dB(A)

               47.
                     Heite tase (l): Euro …

               48.
                     Heide (m)(m1)(m2):

               Alusõigusakti ja viimatise muutmisakti number: …

               1.1.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse või ESC-katse (1)

               CO: …
                     HC: …

                     NOx: …
                     HC + NOx: …
                     Tahked osakesed: …

               Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormustest, ELR): … (m–1)

               1.2.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse (Euro V või VI (1)) või WHSC katse (EURO VI) (1)

               CO: …
                     THC: …
                     NMHC: …
                     NOx: …
                     THC + NOx: …

               Tahked osakesed (mass): …
                     Tahked osakesed (arv): …

               2.1.
                     Katsemenetlus: ETC (vajaduse korral)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     Tahked osakesed: …

               2.2.
                     Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     NH3: … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …

               48.1.
                     Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m–1)

               Muu

               51.
                     Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …

               52.
                     Märkused (n): …

               LK 2

               SÕIDUKIKATEGOORIA M3

               (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               1.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               2.
                     Juhtteljed (arv ja asukoht): …

               3.
                     Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.
                     Pikkus: … mm

               6.
                     Laius: … mm

               7.
                     Kõrgus: … mm

               9.
                     Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm

               12.
                     Tagaülend: … mm

               Massid

               13.
                     Töökorras sõiduki mass: … kg

               13.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               13.2.
                     Sõiduki tegelik mass: … kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.3.
                     Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.4.
                     Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: … kg

               17.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (1)(o)

               17.1.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg

               17.2.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljele rakenduv täismass:

                  1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.3.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljerühmale rakenduv täismass:
                  1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.4.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg

               18.
                     Suurim tehniliselt vedada lubatud (haagise) mass:

               18.1.
                     Täishaagis: … kg

               18.3.
                     Kesktelghaagis: … kg

               18.4.
                     Piduriteta haagis: … kg

               19.
                     Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg

               Jõuseade

               20.
                     Mootori tootja: …

               21.
                     Mootorikood mootorile märgitud kujul: …

               22.
                     Tööpõhimõte: …

               23.
                     Ainult elektriline: jah/ei (1)

               23.1.
                     Hübriid[elektri]sõiduk: jah/ei (1)

               24.
                     Silindrite arv ja paigutus: …

               25.
                     Mootori töömaht: … cm3

               26.
                     Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiisel / vesinik (1)

               26.1.
                     Ühe-/kahe-/mitme-/segakütuseline (1)

               26.2.
                     (Ainult segakütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)

               27.
                     Suurim võimsus

               27.1.
                     Suurim kasulik võimsus (g): … kW … min–1 (sisepõlemismootor) (1)

               27.2.
                     Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.3.
                     Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.4.
                     Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (1)

               28.
                     Käigukast (tüüp): …

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               30.1.
                     Iga juhttelje rööbe: … mm

               30.2.
                     Kõigi muude telgede rööpmed: … mm

               32.
                     Koormatava(te) telje/telgede asend: …

               33.
                     Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (1)

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Pidurid

               36.
                     Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

               37.
                     Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari

               Kere

               38.
                     Kere kood (i): …

               39.
                     Sõiduki klass: I klass / II klass / III klass / A-klass / B-klass (1)

               41.
                     Uste arv ja paigutus: …

               42.
                     Istekohtade arv (sh juhiiste) (k): …

               42.1.
                     Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: …

               42.2.
                     Sõitjate istekohtade arv: …(alumine korrus); …(ülemine korrus) (sh juhiiste)

               42.3.
                     Ratastooliga juurdepääsetavate kohtade arv: …

               43.
                     Seisukohtade arv: …

               Haakeseadis

               44.
                     Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               45.1.
                     Näitajate väärtused (1): D: …/ V: …/ S: …/ U: …

               Keskkonnanäitajad

               46.
                     Müratase

               Seisumüra: ... dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min-1

               Sõidumüra: … dB(A)

               47.
                     Heite tase (l): Euro …

               48.
                     Heide (m)(m1)(m2):

               Alusõigusakti ja viimatise muutmisakti number: …

               1.1.
                     Katsemenetlus: ESC

               CO: …
                     HC: …
                     NOx: …
                     HC + NOx: …
                     Tahked osakesed: …
                  Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormustest, ELR): … (m–1)

               1.2.
                     Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)

               CO: …
                     THC: …
                     NMHC: …
                     NOx: …
                     THC + NOx: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): …
                     Tahked osakesed (arv): …

               2.1.
                     Katsemenetlus: ETC (vajaduse korral)

               CO: … NOx: … NMHC: … THC: … CH4: … Tahked osakesed: …

               2.2.
                     Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)

               CO: … NOx: … NMHC: … THC: … CH4: … NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …

               48.1.
                     Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m–1)

               Muu

               51.
                     Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …

               52.
                     Märkused (n): …

               LK 2

               SÕIDUKIKATEGOORIA N1

               (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               1.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               3.
                     Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.
                     Pikkus: … mm

               6.
                     Laius: … mm

               7.
                     Kõrgus: … mm

               8.
                     Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm

               9.
                     Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm

               11.
                     Laadimispinna pikkus: … mm

               Massid

               13.
                     Töökorras sõiduki mass: … kg

               13.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               13.2.
                     Sõiduki tegelik mass: … kg

               14.
                     Sõidukorras baassõiduki mass: …kg (1)(q)

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.4.
                     Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: … kg

               18.
                     Suurim tehniliselt vedada lubatud (haagise) mass:

               18.1.
                     Täishaagis: … kg

               18.2.
                     Poolhaagis: … kg

               18.3.
                     Kesktelghaagis: … kg

               18.4.
                     Piduriteta haagis: … kg

               19.
                     Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg

               Jõuseade

               20.
                     Mootori tootja: …

               21.
                     Mootorikood mootorile märgitud kujul: …

               22.
                     Tööpõhimõte: …

               23.
                     Ainult elektriline: jah/ei (1)

               23.1.
                     Hübriid[elektri]sõiduk: jah/ei (1)

               24.
                     Silindrite arv ja paigutus: …

               25.
                     Mootori töömaht: … cm3

               26.
                     diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiisel / vesinik (1)

               26.1.
                     Ühe-/kahe-/mitme-/segakütuseline (1)

               26.2.
                     (Ainult segakütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)

               27.
                     Suurim võimsus

               27.1.
                     Suurim kasulik võimsus (g): … kW … min–1 (sisepõlemismootor) (1)

               27.2.
                     Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.3.
                     Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.4.
                     Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (1)

               28.
                     Käigukast (tüüp): …

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               30.
                     Telje rööbe (telgede rööpmed):
                     1. … mm
                     2. … mm
                     3. … mm

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Pidurid

               36.
                     Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

               37.
                     Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari

               Kere

               38.
                     Kere kood (i): …

               40.
                     Sõiduki värvus (j): …

               41.
                     Uste arv ja paigutus: …

               42.
                     Istekohtade arv (sh juhiiste) (k): …

               Haakeseadis

               44.
                     Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               45.1.
                     Näitajate väärtused (1): D: …/ V: …/ S: …/ U: …

               Keskkonnanäitajad

               46.
                     Müratase

               Seisumüra: ... dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min-1

               Sõidumüra: … dB(A)

               47.
                     Heite tase (l): Euro …

               48.
                     Heide (m)(m1)(m2):

               Alusõigusakti ja viimatise muutmisakti number: …

               1.1.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse või ESC-katse (1)

               CO: …
                     HC: …
                     NOx: …
                     HC + NOx: …
                     Tahked osakesed: …

               Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormustest, ELR): … (m–1)

               1.2.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse (Euro V või VI (1)) või WHSC katse (EURO VI) (1)

               CO: …
                     THC: …
                     NMHC: …
                     NOx: …
                     THC + NOx: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …

               2.1.
                     Katsemenetlus: ETC (vajaduse korral)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …

               Tahked osakesed: …

               2.2.
                     Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …

               48.1.
                     Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m–1)

               49.
                     CO2 heide / kütusekulu / elektrienergia kulu (m):

               1.
                     Kõik jõuseadmed, v.a elektrisõidukid

                        CO2 heide

                        Kütusekulu

                        Linnas:

                        … g/km

                        … l/100 km/m3/100 km (1)

                        Linnast väljas:

                        … g/km

                        … l/100 km/m3/100 km (1)

                        Kombineeritult:

                        … g/km

                        … l/100 km/m3/100 km (1)

                        Kaalutud, kombineeritult:

                        … g/km

                        … l/100 km

               2.
                     Elektrisõidukid ja väliste seadmete abil laetavad hübriidelektrisõidukid

                        Elektrienergia kulu (kaalutud, kombineeritult (1))

                        … Wh/km

                        Ühe laadimisega läbitav vahemaa

                        … km

               3.
                     Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi: jah/ei (1)

               3.1.
                     Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (p1): …………………………………..

               3.2.
                     Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO2 heite summaarne vähenemine (p2) (korratakse iga katsetatud etalonkütuse kohta): ……………………………………………………….

               Muu

               50.
                     Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (l):

               51.
                     Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …

               52.
                     Märkused (n): …

               LK 2

               SÕIDUKIKATEGOORIA N2

               (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               1.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               2.
                     Juhtteljed (arv ja asukoht): …

               3.
                     Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.
                     Pikkus: … mm

               6.
                     Laius: … mm

               8.
                     Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm

               9.
                     Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm

               11.
                     Laadimispinna pikkus: … mm

               12.
                     Tagaülend: … mm

               Massid

               13.
                     Töökorras sõiduki mass: … kg

               13.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               13.2.
                     Sõiduki tegelik mass: … kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.3.
                     Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.4.
                     Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: … kg

               17.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (1)(o)

               17.1.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg

               17.2.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljele rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.3.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljerühmale rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.4.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg

               18.
                     Suurim tehniliselt vedada lubatud (haagise) mass:

               18.1.
                     Täishaagis: … kg

               18.2.
                     Poolhaagis: … kg

               18.3.
                     Kesktelghaagis: … kg

               18.4.
                     Piduriteta haagis: … kg

               19.
                     Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg

               Jõuseade

               20.
                     Mootori tootja: …

               21.
                     Mootorikood mootorile märgitud kujul: …

               22.
                     Tööpõhimõte: …

               23.
                     Ainult elektriline: jah/ei (1)

               23.1.
                     Hübriid[elektri]sõiduk: jah/ei (1)

               24.
                     Silindrite arv ja paigutus: …

               25.
                     Mootori töömaht: … cm3

               26.
                     Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiisel / vesinik (1)

               26.1.
                     Ühe-/kahe-/mitme-/segakütuseline (1)

               26.2.
                     (Ainult segakütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)

               27.
                     Suurim võimsus

               27.1.
                     Suurim kasulik võimsus (g): … kW … min–1 (sisepõlemismootor) (1)

               27.2.
                     Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.3.
                     Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.4.
                     Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (1)

               28.
                     Käigukast (tüüp): …

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               31.
                     Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …

               32.
                     Koormatava(te) telje/telgede asend: …

               33.
                     Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (1)

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Pidurid

               36.
                     Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

               37.
                     Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari

               Kere

               38.
                     Kere kood (i): …

               41.
                     Uste arv ja paigutus: …

               42.
                     Istekohtade arv (sh juhiiste) (k): …

               Haakeseadis

               44.
                     Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               45.1. Näitajate väärtused (1): D: …/ V: …/ S: …/ U: …

               Keskkonnanäitajad

               46.
                     Müratase

               Seisumüra: ... dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min-1

               Sõidumüra: … dB(A)

               47.
                     Heite tase (l): Euro …

               48.
                     Heide (m)(m1)(m2):

               Alusõigusakti ja viimatise muutmisakti number: …

               1.1.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse või ESC-katse (1)

               CO: …
                     HC: …
                     NOx: …
                     HC + NOx: …
                     Tahked osakesed: …

               Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormustest, ELR): … (m–1)

               1.2.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse (Euro V või VI (1)) või WHSC katse (EURO VI) (1)

               CO: …
                     THC: …
                     NMHC: …
                     NOx: …
                     THC + NOx: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …

               2.1.
                     Katsemenetlus: ETC (vajaduse korral)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …

               Tahked osakesed: …

               2.2.
                     Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …

               48.1
                     Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m–1)

               Muu

               50.
                     Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (l):

               51.
                     Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …

               52.
                     Märkused (n): …

               LK 2

               SÕIDUKIKATEGOORIA N3

               (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               1.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               2.
                     Juhtteljed (arv ja asukoht): …

               3.
                     Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.
                     Pikkus: … mm

               6.
                     Laius: … mm

               8.
                     Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm

               9.
                     Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm

               11.
                     Laadimispinna pikkus: … mm

               12.
                     Tagaülend: … mm

               Massid

               13.
                     Töökorras sõiduki mass: … kg

               13.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               13.2.
                     Sõiduki tegelik mass: … kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.3.
                     Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.4.
                     Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: … kg

               17.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (1)(o)

               17.1.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg

               17.2.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljele rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.3.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljerühmale rakenduv täismass:

                  1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               17.4.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg

               18.
                     Suurim tehniliselt vedada lubatud (haagise) mass:

               18.1.
                     Täishaagis: … kg

               18.2.
                     Poolhaagis: … kg

               18.3.
                     Kesktelghaagis: … kg

               18.4.
                     Piduriteta haagis: … kg

               19.
                     Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg

               Jõuseade

               20.
                     Mootori tootja: …

               21.
                     Mootorikood mootorile märgitud kujul: …

               22.
                     Tööpõhimõte: …

               23.
                     Ainult elektriline: jah/ei (1)

               23.1.
                     Hübriid[elektri]sõiduk: jah/ei (1)

               24.
                     Silindrite arv ja paigutus: …

               25.
                     Mootori töömaht: … cm3

               26.
                     Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiisel / vesinik (1)

               26.1.
                     Ühe-/kahe-/mitme-/segakütuseline (1)

               26.2.
                     (Ainult segakütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)

               27.
                     Suurim võimsus

               27.1.
                     Suurim kasulik võimsus (g): … kW … min–1 (sisepõlemismootor) (1)

               27.2.
                     Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.3.
                     Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.4.
                     Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (1)

               28.
                     Käigukast (tüüp): …

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               31.
                     Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …

               32.
                     Koormatava(te) telje/telgede asend: …

               33.
                     Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (1)

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Pidurid

               36.
                     Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

               37.
                     Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari

               Kere

               38.
                     Kere kood (i): …

               41.
                     Uste arv ja paigutus: …

               42.
                     Istekohtade arv (sh juhiiste) (k): …

               Haakeseadis

               44.
                     Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               45.1.
                     Näitajate väärtused (1): D: …/ V: …/ S: …/ U: …

               Keskkonnanäitajad

               46.
                     Müratase

               Seisumüra: ... dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min-1

               Sõidumüra: … dB(A)

               47.
                     Heite tase (l): Euro …

               48.
                     Heide (m)(m1)(m2):

               Alusõigusakti ja viimatise muutmisakti number: …

               1.1.
                     Katsemenetlus: ESC

               CO: …
                     HC: …
                     NOx: …
                     HC + NOx: …
                     Tahked osakesed: …

               Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormustest, ELR): … (m–1)

               1.2.
                     Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)

               CO: …
                     THC: …
                     NMHC: …
                     NOx: …
                     THC + NOx: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …

               2.1.
                     Katsemenetlus: ETC (vajaduse korral)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     Tahked osakesed: …

               2.2.
                     Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …

               48.1.
                     Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m–1)

               Muu

               50.
                     Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (l):

               51.
                     Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …

               52.
                     Märkused (n): …

               LK 2

               O1- JA O2-KATEGOORIA SÕIDUKID

               (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               1.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.
                     Pikkus: … mm

               6.
                     Laius: … mm

               7.
                     Kõrgus: … mm

               10.
                     Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: … mm

               11.
                     Laadimispinna pikkus: … mm

               12.
                     Tagaülend: … mm

               Massid

               13.
                     Töökorras sõiduki mass: … kg

               13.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               13.2.
                     Sõiduki tegelik mass: … kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.3.
                     Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               19.
                     Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               30.1.
                     Iga juhttelje rööbe: … mm

               30.2.
                     Kõigi muude telgede rööpmed: … mm

               31.
                     Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …

               32.
                     Koormatava(te) telje/telgede asend: …

               34.
                     Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (1)

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Pidurid

               36.
                     Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

               Kere

               38.
                     Kere kood (i): …

               Haakeseadis

               44.
                     Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               45.1.
                     Näitajate väärtused (1): D: …/ V: …/ S: …/ U: …

               Muu

               50.
                     Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (l):

               51.
                     Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …

               52.
                     Märkused (n): …

               LK 2

               O3- JA O4-KATEGOORIA SÕIDUKID

               (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               1.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               2.
                     Juhtteljed (arv ja asukoht): …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.
                     Pikkus: … mm

               6.
                     Laius: … mm

               7.
                     Kõrgus: … mm

               10.
                     Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: … mm

               11.
                     Laadimispinna pikkus: … mm

               12.
                     Tagaülend: … mm

               Massid

               13.
                     Töökorras sõiduki mass: … kg

               13.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               13.2.
                     Sõiduki tegelik mass: …..kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.3.
                     Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               17.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (1)(o)

               17.1.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg

               17.2.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljele rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.3.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljerühmale rakenduv täismass:

                  1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               19.
                     Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               31.
                     Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …

               32.
                     Koormatava(te) telje/telgede asend: …

               34.
                     Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (1)

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Pidurid

               36.
                     Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

               Kere

               38.
                     Kere kood (i): …

               Haakeseadis

               44.
                     Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               45.1.
                     Näitajate väärtused (1): D: …/ V: …/ S: …/ U: …

               Muu

               50.
                     Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (l):

               51.
                     Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …

               52.
                     Märkused (n): …

               II OSA

               MITTEKOMPLEKTSED SÕIDUKID

               NÄIDIS C1 – LK 1

               MITTEKOMPLEKTSED SÕIDUKID

               VASTAVUSSERTIFIKAAT

               Lk 1

               Allakirjutanu [… (täielik nimi ja ametikoht)] tõendab käesolevaga, et sõiduk:

               0.1.
                     Mark (tootja kaubanimi): …

               0.2.
                     Tüüp: …

               Variant (a): …

               Versioon (a): …

               0.2.1.
                     Kaubanduslik nimetus: …

               0.2.2.
                     Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / eelmise komplekteerimisastme sõiduki tüübikinnitusandmed (loetleda andmed iga astme kohta):

               Tüüp: …………………………………………………………………………

               Variant (a): …………………………………………………………………..

               Versioon (a): …………………………………………………………………...

               Tüübikinnitusnumber, laienduse number …………………………………..

               0.4.
                     Sõiduki kategooria: …

               0.5.
                     Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …

               0.5.1.
                     Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / eelmis(t)e komplekteerimisastme(te) sõiduki tootja ärinimi ja aadress………

               0.6.
                     Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …

               Tehasetähise asukoht: …

               0.9.
                     Tootja esindaja nimi ja aadress (olemasolu korral): …

               0.10.
                     Tehasetähis: …

               0.11.
                     Valmistamiskuupäev: ………

               vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (…tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number), mis on välja antud (… väljaandmise kuupäev), ning et

               sõidukit ei ole lubatud registreerida ilma täiendavate tüübikinnitusteta

                        (Koht) (Kuupäev): …

                        (Allkiri): …

               NÄIDIS C2 – LK 1

               MITTEKOMPLEKTSED SÕIDUKID, MILLELE ON ANTUD VÄIKESEERIA TÜÜBIKINNITUS

                        [Aasta]

                        [Järjekorranumber]

               VASTAVUSSERTIFIKAAT

               Lk 1

               Allakirjutanu [… (täielik nimi ja ametikoht)] tõendab käesolevaga, et sõiduk:

               0.1.
                     Mark (tootja kaubanimi): …

               0.2.
                     Tüüp: …

               Variant (a): …

               Versioon (a): …

               0.2.1.
                     Kaubanduslik nimetus: …

               0.4.
                     Sõiduki kategooria: …

               0.5.
                     Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …

               0.6.
                     Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …

               Tehasetähise asukoht: …

               0.9.
                     Tootja esindaja nimi ja aadress (olemasolu korral): …

               0.10.
                     Tehasetähis: …

               0.11.
                     Valmistamiskuupäev: ………

               vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (…tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number), mis on välja antud (… väljaandmise kuupäev), ning et

               sõidukit ei ole lubatud registreerida ilma täiendavate tüübikinnitusteta

                        (Koht) (Kuupäev): …

                        (Allkiri): …

               LK 2

               SÕIDUKIKATEGOORIA M1

               (mittekomplektsed sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               3.
                     Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.1.
                     Suurim lubatud pikkus: … mm

               6.1.
                     Suurim lubatud laius: … mm

               7.1.
                     Suurim lubatud kõrgus: … mm

               12.1.
                     Suurim lubatud tagaülend: … mm

               Massid

               14.
                     Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: …..kg

               14.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               14.2.
                     Mittekomplektse sõiduki tegelik mass: …..kg

               15.
                     Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg

               15.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.4.
                     Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: … kg

               18.
                     Suurim tehniliselt vedada lubatud (haagise) mass:

               18.1.
                     Täishaagis: … kg

               18.3.
                     Kesktelghaagis: … kg

               18.4.
                     Piduriteta haagis: … kg

               19.
                     Suurim tehniliselt lubatud vertikaalne staatiline mass sõiduki haakepunktis: … kg

               Jõuseade

               20.
                     Mootori tootja: …

               21.
                     Mootorikood mootorile märgitud kujul: …

               22.
                     Tööpõhimõte: …

               23.
                     Ainult elektriline: jah/ei (1)

               23.1.
                     Hübriid[elektri]sõiduk: jah/ei (1)

               24.
                     Silindrite arv ja paigutus: …

               25.
                     Mootori töömaht: … cm3

               26.
                     Kütus: Diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / maagaas – biometaan / etanool / biodiisel / vesinik (1)

               26.1.
                     Ühe-/kahe-/mitmekütuseline (¹)

               26.2.
                     (Ainult segakütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)

               27.
                     Suurim võimsus

               27.1.
                     Suurim kasulik võimsus (g): … kW … min–1 (sisepõlemismootor) (1)

               27.2.
                     Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.3.
                     Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.4.
                     Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (1)

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               30.
                     Telje rööbe (telgede rööpmed):
                     1. … mm
                     2. … mm
                     3. … mm

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Pidurid

               36.
                     Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

               Kere

               41.
                     Uste arv ja paigutus: …

               42.
                     Istekohtade arv (sh juhiiste) (k): …

               Keskkonnanäitajad

               46.
                     Müratase

               Seisumüra: ... dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min-1

               Sõidumüra: … dB(A)

               47.
                     Heite tase (l): Euro …

               48.
                     Heide (m)(m1)(m2):

               Alusõigusakti ja viimatise muutmisakti number: …

               1.1.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse või ESC-katse (1)

               CO: …
                     HC: …
                     NOx: …
                     HC + NOx: …

               Tahked osakesed: …

               Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormustest, ELR): … (m–1)

               1.2.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse (Euro V või VI (1)) või WHSC katse (EURO VI) (1)

               CO: …
                     THC: …
                     NMHC: …
                     NOx: …
                     THC + NOx: …
                     NH3: …

               Tahked osakesed (mass): …
                     Tahked osakesed (arv): …

               2.1.
                     Katsemenetlus: ETC (vajaduse korral)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     Tahked osakesed: …

               2.2.
                     Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …

               48.1.
                     Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m–1)

               49.
                     CO2 heide / kütusekulu / elektrienergia kulu (m):

               1.
                     Kõik jõuseadmed, v.a elektrisõidukid

                        CO2 heide

                        Kütusekulu

                        Linnas:

                        … g/km

                        … l/100 km/m3/100 km (1)

                        Linnast väljas:

                        … g/km

                        … l/100 km/m3/100 km (1)

                        Kombineeritult:

                        … g/km

                        … l/100 km/m3/100 km (1)

                        Kaalutud, kombineeritult:

                        … g/km

                        … l/100 km

               2.
                     Elektrisõidukid ja väliste seadmete abil laetavad hübriidelektrisõidukid

                        Elektrienergia kulu (kaalutud, kombineeritult (1))

                        … Wh/km

                        Ühe laadimisega läbitav vahemaa

                        … km

               Muu

               52.
                     Märkused (n): …

               LK 2

               SÕIDUKIKATEGOORIA M2

               (mittekomplektsed sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               1.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               2.
                     Juhtteljed (arv ja asukoht): …

               3.
                     Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.1.
                     Suurim lubatud pikkus: … mm

               6.1.
                     Suurim lubatud laius: … mm

               7.1.
                     Suurim lubatud kõrgus: … mm

               12.1.
                     Suurim lubatud tagaülend: … mm

               Massid

               14.
                     Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: …..kg

               14.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               14.2.
                     Mittekomplektse sõiduki tegelik mass: …..kg

               15.
                     Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg

               15.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.3.
                     Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.4.
                     Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: … kg

               17.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (1)(o)

               17.1.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg

               17.2.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljele rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.3.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljerühmale rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.4.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg

               18.
                     Suurim tehniliselt vedada lubatud (haagise) mass:

               18.1.
                     Täishaagis: … kg

               18.3.
                     Kesktelghaagis: … kg

               18.4.
                     Piduriteta haagis: … kg

               19.
                     Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg

               Jõuseade

               20.
                     Mootori tootja: …

               21.
                     Mootorikood mootorile märgitud kujul: …

               22.
                     Tööpõhimõte: …

               23.
                     Ainult elektriline: jah/ei (1)

               23.1.
                     Hübriid[elektri]sõiduk: jah/ei (1)

               24.
                     Silindrite arv ja paigutus: …

               25.
                     Mootori töömaht: … cm3

               26.
                     diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiisel / vesinik (1)

               26.1.
                     Ühe-/kahe-/mitme-/segakütuseline (1)

               26.2.
                     (Ainult segakütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)

               27.
                     Suurim võimsus

               27.1.
                     Suurim kasulik võimsus (g): … kW … min–1 (sisepõlemismootor) (1)

               27.2.
                     Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.3.
                     Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.4.
                     Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (1)

               28.
                     Käigukast (tüüp): …

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               30.
                     Telje rööbe (telgede rööpmed):
                     1. … mm
                     2. … mm
                     3. … mm

               33.
                     Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (1)

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Pidurid

               36.
                     Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

               37.
                     Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari

               Haakeseadis

               44.
                     Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               45.
                     Paigaldada lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: ….

               45.1.
                     Näitajate väärtused (1): D: …/ V: …/ S: …/ U: …

               Keskkonnanäitajad

               46.
                     Müratase

               Seisumüra: ... dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min-1

               Sõidumüra: … dB(A)

               47.
                     Heite tase (l): Euro …

               48.
                     Heide (m)(m1)(m2):

               Alusõigusakti ja viimatise muutmisakti number: …

               1.1.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse või ESC-katse (1)

               CO: …
                     HC: …

                     NOx: …
                     HC + NOx: …
                     Tahked osakesed: …

               Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormustest, ELR): … (m–1)

               1.2.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse (Euro V või VI (1)) või WHSC katse (EURO VI) (1)

               CO: …
                     THC: …
                     NMHC: …
                     NOx: …
                     THC + NOx: …

               NH3: …
                     Tahked osakesed (mass): …
                     Tahked osakesed (arv): …

               2.1.
                     Katsemenetlus: ETC (vajaduse korral)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     Tahked osakesed: …

               2.2.
                     Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): …
                     Tahked osakesed (arv): …

               48.1.
                     Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m–1)

               Muu

               52.
                     Märkused (n): …

               LK 2

               SÕIDUKIKATEGOORIA M3

               (mittekomplektsed sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               1.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               2.
                     Juhtteljed (arv ja asukoht): …

               3.
                     Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.1.
                     Suurim lubatud pikkus: … mm

               6.1.
                     Suurim lubatud laius: … mm

               7.1.
                     Suurim lubatud kõrgus: … mm

               12.1.
                     Suurim lubatud tagaülend: … mm

               Massid

               14.
                     Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: …..kg

               14.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               14.2.
                     Mittekomplektse sõiduki tegelik mass: …..kg

               15.
                     Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg

               15.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.3.
                     Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.4.
                     Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: … kg

               17.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (1)(o)

               17.1.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg

               17.2.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljele rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.3.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljerühmale rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.4.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg

               18.
                     Suurim tehniliselt vedada lubatud (haagise) mass:

               18.1.
                     Täishaagis: … kg

               18.3.
                     Kesktelghaagis: … kg

               18.4.
                     Piduriteta haagis: … kg

               19.
                     Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg

               Jõuseade

               20.
                     Mootori tootja: …

               21.
                     Mootorikood mootorile märgitud kujul: …

               22.
                     Tööpõhimõte: …

               23.
                     Ainult elektriline: jah/ei (1)

               23.1.
                     Hübriid[elektri]sõiduk: jah/ei (1)

               24.
                     Silindrite arv ja paigutus: …

               25.
                     Mootori töömaht: … cm3

               26.
                     Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiisel / vesinik (1)

               26.1.
                     Ühe-/kahe-/mitme-/segakütuseline (1)

               26.2.
                     (Ainult segakütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)

               27.
                     Suurim võimsus

               27.1.
                     Suurim kasulik võimsus (g): … kW … min–1 (sisepõlemismootor) (1)

               27.2.
                     Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.3.
                     Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.4.
                     Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (1)

               28.
                     Käigukast (tüüp): …

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               30.1.
                     Iga juhttelje rööbe: … mm

               30.2.
                     Kõigi muude telgede rööpmed: … mm

               32.
                     Koormatava(te) telje/telgede asend: …

               33.
                     Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (1)

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Pidurid

               36.
                     Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

               37.
                     Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari

               Haakeseadis

               44.
                     Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               45.
                     Paigaldada lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: ….

               45.1.
                     Näitajate väärtused (1): D: …/ V: …/ S: …/ U: …

               Keskkonnanäitajad

               46.
                     Müratase

               Seisumüra: ... dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min-1

               Sõidumüra: … dB(A)

               47.
                     Heite tase (l): Euro …

               48.
                     Heide (m)(m1)(m2):

               Alusõigusakti ja viimatise muutmisakti number: …

               1.1.
                     Katsemenetlus: ESC

               CO: …
                     HC: …

                     NOx: …
                     HC + NOx: …
                     Tahked osakesed: …

               Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormustest, ELR): … (m–1)

               1.2.
                     Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)

               CO: …
                     THC: …
                     NMHC: …
                     NOx: …
                     THC + NOx: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): …
                     Tahked osakesed (arv): …

               2.1.
                     Katsemenetlus: ETC (vajaduse korral)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     Tahked osakesed: …

               2.2.
                     Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): …
                     Tahked osakesed (arv): …

               48.1.
                     Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m–1)

               Muu

               52.
                     Märkused (n): …

               LK 2

               SÕIDUKIKATEGOORIA N1

               (mittekomplektsed sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               1.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               3.
                     Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.1.
                     Suurim lubatud pikkus: … mm

               6.1.
                     Suurim lubatud laius: … mm

               7.1.
                     Suurim lubatud kõrgus: … mm

               8.
                     Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm

               12.1.
                     Suurim lubatud tagaülend: … mm

               Massid

               14.
                     Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: …..kg

               14.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               14.2.
                     Mittekomplektse sõiduki tegelik mass: …..kg

               15.
                     Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg

               15.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.4.
                     Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: … kg

               18.
                     Suurim tehniliselt vedada lubatud (haagise) mass:

               18.1.
                     Täishaagis: … kg

               18.3.
                     Kesktelghaagis: … kg

               18.4.
                     Piduriteta haagis: … kg

               19.
                     Suurim tehniliselt lubatud vertikaalne staatiline mass sõiduki haakepunktis: … kg

               Jõuseade

               20.
                     Mootori tootja: …

               21.
                     Mootorikood mootorile märgitud kujul: …

               22.
                     Tööpõhimõte: …

               23.
                     Ainult elektriline: jah/ei (1)

               23.1.
                     Hübriid[elektri]sõiduk: jah/ei (1)

               24.
                     Silindrite arv ja paigutus: …

               25.
                     Mootori töömaht: … cm3

               26.
                     Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiisel / vesinik (1)

               26.1.
                     Ühe-/kahe-/mitme-/segakütuseline (1)

               26.2.
                     (Ainult segakütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)

               27.
                     Suurim võimsus

               27.1.
                     Suurim kasulik võimsus (g): … kW … min–1 (sisepõlemismootor) (1)

               27.2.
                     Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.3.
                     Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.4.
                     Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (1)

               28.
                     Käigukast (tüüp): …

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               30.
                     Telje rööbe (telgede rööpmed):
                     1. … mm
                     2. … mm
                     3. … mm

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Pidurid

               36.
                     Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

               37.
                     Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari

               Haakeseadis

               44.
                     Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               45.
                     Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …

               45.1.
                     Näitajate väärtused (1): D: …/ V: …/ S: …/ U: …

               Keskkonnanäitajad

               46.
                     Müratase

               Seisumüra: ... dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min-1

               Sõidumüra: … dB(A)

               47.
                     Heite tase (l): Euro …

               48.
                     Heide (m)(m1)(m2):

               Alusõigusakti ja viimatise muutmisakti number: …

               1.1.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse või ESC-katse (1)

               CO: …
                     HC: …
                     NOx: …
                     HC + NOx: …

               Tahked osakesed: …

               Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormustest, ELR): … (m–1)

               1.2.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse (Euro V või VI (1)) või WHSC katse (EURO VI) (1)

               CO: …
                     THC: …
                     NMHC: …
                     NOx: …

               THC + NOx: …
                     NH3: … Tahked osakesed (mass): …
                     Tahked osakesed (arv): …

               2.1.
                     Katsemenetlus: ETC (vajaduse korral)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     Tahked osakesed: …

               2.2.
                     Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): …
                     Tahked osakesed (arv): …

               48.1.
                     Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m–1)

               49.
                     CO2 heide / kütusekulu / elektrienergia kulu (m):

               1.
                     Kõik jõuseadmed, v.a elektrisõidukid

                        CO2 heide

                        Kütusekulu

                        Linnas:

                        … g/km

                        … l/100 km/m3/100 km (1)

                        Linnast väljas:

                        … g/km

                        … l/100 km/m3/100 km (1)

                        Kombineeritult:

                        … g/km

                        … l/100 km/m3/100 km (1)

                        Kaalutud, kombineeritult:

                        … g/km

                        … l/100 km

               2.
                     Elektrisõidukid ja väliste seadmete abil laetavad hübriidelektrisõidukid

                        Elektrienergia kulu (kaalutud, kombineeritult (1))

                        … Wh/km

                        Ühe laadimisega läbitav vahemaa

                        … km

               Muu

               52.
                     Märkused (n): …

               LK 2

               SÕIDUKIKATEGOORIA N2

               (mittekomplektsed sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               1.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               2.
                     Juhtteljed (arv ja asukoht): …

               3.
                     Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.1.
                     Suurim lubatud pikkus: … mm

               6.1.
                     Suurim lubatud laius: … mm

               7.1.
                     Suurim lubatud kõrgus: … mm

               8.
                     Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm

               12.1.
                     Suurim lubatud tagaülend: … mm

               Massid

               14.
                     Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: …..kg

               14.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               14.2.
                     Mittekomplektse sõiduki tegelik mass: …..kg

               15.
                     Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg

               15.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.3.
                     Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.4.
                     Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: … kg

               17.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (1)(o)

               17.1.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg

               17.2.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljele rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.3.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljerühmale rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.4.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg

               18.
                     Suurim tehniliselt vedada lubatud (haagise) mass:

               18.1.
                     Täishaagis: … kg

               18.3.
                     Kesktelghaagis: … kg

               18.4.
                     Piduriteta haagis: … kg

               19.
                     Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg

               Jõuseade

               20.
                     Mootori tootja: …

               21.
                     Mootorikood mootorile märgitud kujul: …

               22.
                     Tööpõhimõte: …

               23.
                     Ainult elektriline: jah/ei (1)

               23.1.
                     Hübriid[elektri]sõiduk: jah/ei (1)

               24.
                     Silindrite arv ja paigutus: …

               25.
                     Mootori töömaht: … cm3

               26.
                     Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiisel / vesinik (1)

               26.1.
                     Ühe-/kahe-/mitme-/segakütuseline (1)

               26.2.
                     (Ainult segakütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)

               27.
                     Suurim võimsus

               27.1.
                     Suurim kasulik võimsus (g): … kW … min–1 (sisepõlemismootor) (1)

               27.2.
                     Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.3.
                     Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.4.
                     Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (1)

               28.
                     Käigukast (tüüp): …

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               31.
                     Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …

               32.
                     Koormatava(te) telje/telgede asend: …

               33.
                     Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (1)

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Pidurid

               36.
                     Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

               37.
                     Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari

               Haakeseadis

               44.
                     Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               45.
                     Paigaldada lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: ….

               45.1.
                     Näitajate väärtused (1): D: …/ V: …/ S: …/ U: …

               Keskkonnanäitajad

               46.
                     Müratase

               Seisumüra: ... dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min-1

               Sõidumüra: … dB(A)

               47.
                     Heite tase (l): Euro …

               48.
                     Heide (m)(m1)(m2):

               Alusõigusakti ja viimatise muutmisakti number: …

               1.1.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse või ESC-katse (1)

               CO: …
                     HC: …

                     NOx: …
                     HC + NOx: …
                     Tahked osakesed: …

               Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormustest, ELR): … (m–1)

               1.2.
                     Katsemenetlus: I tüübi katse (Euro V või VI (1)) või WHSC katse (EURO VI) (1)

               CO: …
                     THC: …
                     NMHC: …
                     NOx: …
                     THC + NOx: …

               NH3: …
                     Tahked osakesed (mass): …
                     Tahked osakesed (arv): …

               2.1.
                     Katsemenetlus: ETC (vajaduse korral)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     Tahked osakesed: …

               2.2.
                     Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): …
                     Tahked osakesed (arv): …

               48.1.
                     Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m–1)

               Muu

               52.
                     Märkused (n): …

               LK 2

               SÕIDUKIKATEGOORIA N3

               (mittekomplektsed sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               1.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               2.
                     Juhtteljed (arv ja asukoht): …

               3.
                     Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.1.
                     Suurim lubatud pikkus: … mm

               6.1.
                     Suurim lubatud laius: … mm

               8.
                     Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm

               12.1.
                     Suurim lubatud tagaülend: … mm

               Massid

               14.
                     Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: …..kg

               14.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               14.2.
                     Mittekomplektse sõiduki tegelik mass: …..kg

               15.
                     Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg

               15.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.3.
                     Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.4.
                     Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: … kg

               17.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (1)(o)

               17.1.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg

               17.2.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljele rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.3.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljerühmale rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.4.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg

               18.
                     Suurim tehniliselt vedada lubatud (haagise) mass:

               18.1.
                     Täishaagis: … kg

               18.3.
                     Kesktelghaagis: … kg

               18.4.
                     Piduriteta haagis: … kg

               19.
                     Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg

               Jõuseade

               20.
                     Mootori tootja: …

               21.
                     Mootorikood mootorile märgitud kujul: …

               22.
                     Tööpõhimõte: …

               23.
                     Ainult elektriline: jah/ei (1)

               23.1.
                     Hübriid[elektri]sõiduk: jah/ei (1)

               24.
                     Silindrite arv ja paigutus: …

               25.
                     Mootori töömaht: … cm3

               26.
                     Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiisel / vesinik (1)

               26.1.
                     Ühe-/kahe-/mitme-/segakütuseline (1)

               26.2.
                     (Ainult segakütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (1)

               27.
                     Suurim võimsus

               27.1.
                     Suurim kasulik võimsus (g): … kW … min–1 (sisepõlemismootor) (1)

               27.2.
                     Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.3.
                     Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (1)

               27.4.
                     Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (1)

               28.
                     Käigukast (tüüp): …

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               30.1.
                     Iga juhttelje rööbe: … mm

               30.2.
                     Kõigi muude telgede rööpmed: … mm

               32.
                     Koormatava(te) telje/telgede asend: …

               33.
                     Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (1)

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Pidurid

               36.
                     Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

               37.
                     Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari

               Haakeseadis

               44.
                     Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               45.
                     Paigaldada lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: ….

               45.1.
                     Näitajate väärtused (1): D: …/ V: …/ S: …/ U: …

               Keskkonnanäitajad

               46.
                     Müratase

               Seisumüra: ... dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min-1

               Sõidumüra: … dB(A)

               47.
                     Heite tase (l): Euro …

               48.
                     Heide (m)(m1)(m2):

               Alusõigusakti ja viimatise muutmisakti number: …

               1.1
                     Katsemenetlus: ESC

               CO: …
                     HC: …

                     NOx: …
                     HC + NOx: …
                     Tahked osakesed: …

               Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormustest, ELR): … (m–1)

               1.2.
                     Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)

               CO: …
                     THC: …
                     NMHC: …
                     NOx: …
                     THC + NOx: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): …
                     Tahked osakesed (arv): …

               2.1.
                     Katsemenetlus: ETC (vajaduse korral)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …

               Tahked osakesed: …

               2.2.
                     Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)

               CO: …
                     NOx: …
                     NMHC: …
                     THC: …
                     CH4: …
                     NH3: …
                  Tahked osakesed (mass): …
                     Tahked osakesed (arv): …

               48.1.
                     Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m–1)

               Muu

               52. Märkused (n): …

               LK 2

               O1- JA O2-KATEGOORIA SÕIDUKID

               (mittekomplektsed sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               1.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               Peamised mõõtmed

               4.
                     Teljevahe (e): … mm

               4.1.
                     Telgede vahekaugus:
                     1–2: … mm
                     2–3: … mm
                     3–4: … mm

               5.1.
                     Suurim lubatud pikkus: … mm

               6.1.
                     Suurim lubatud laius: … mm

               7.1.
                     Suurim lubatud kõrgus: … mm

               10.
                     Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: … mm

               12.1.
                     Suurim lubatud tagaülend: … mm

               Massid

               14.
                     Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: …..kg

               14.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               14.2.
                     Mittekomplektse sõiduki tegelik mass: …..kg

               15.
                     Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg

               15.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.3.
                     Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               19.1.
                     Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               30.1.
                     Iga juhttelje rööbe: … mm

               30.2.
                     Kõigi muude telgede rööpmed: … mm

               31.
                     Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …

               32.
                     Koormatava(te) telje/telgede asend: …

               34.
                     Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (1)

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Haakeseadis

               44.
                     Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               45.
                     Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …

               45.1.
                     Näitajate väärtused (1): D: …/ V: …/ S: …/ U: …

               Muu

               52. Märkused (n): …

               LK 2

               O3- JA O4-KATEGOORIA SÕIDUKID

               (mittekomplektsed sõidukid)

               Lk 2

               Ehituse üldandmed

               1.
                     Telgede arv: … ja rataste arv: …

               1.1.
                     Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …

               2.
                     Juhtteljed (arv ja asukoht): …

               Massid

               14.
                     Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: …..kg

               14.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               14.2.
                     Mittekomplektse sõiduki tegelik mass: …..kg

               15.
                     Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg

               15.1.
                     Selle massi jaotumine telgede vahel:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               16.
                     Suurimad tehniliselt lubatud massid

               16.1.
                     Suurim tehniliselt lubatud täismass: … kg

               16.2.
                     Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               16.3.
                     Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud mass:
                     1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg jne

               17.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (1) (o)

               17.1.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg

               17.2.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljele rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               17.3.
                     Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljerühmale rakenduv täismass:

               1. … kg
                     2. … kg
                     3. … kg

               19.1.
                     Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg

               Suurim kiirus

               29.
                     Suurim kiirus: … km/h

               Teljed ja vedrustus

               31.
                     Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …

               32.
                     Koormatava(te) telje/telgede asend: …

               34.
                     Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (1)

               35.
                     Rehvi/velje kombinatsioon (h): …

               Haakeseadis

               44.
                     Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …

               45.
                     Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …

               45.1.
                     Näitajate väärtused (1): D: …/ V: …/ S: …/ U: …

               Muu

               52.
                     Märkused (n): …

               Selgitavad märkused

                        (1)

                        Mittevajalik maha tõmmata.

                        (a)

                        Märkida tunnuskood.

                        (b)

                        Märkida, kas sõiduk sobib kasutamiseks parem- või vasakpoolses liikluses või nii parem- kui ka vasakpoolses liikluses.

                        (c)

                        Märkida, kas paigaldatud kiirusmõõdikul on meetermõõdusüsteemi ühikud või nii meeter- kui ka inglise mõõdusüsteemi ühikud.

                        (d)

                        See ei piira liikmesriigi õigust nõuda tehnilisi muudatusi, et sõidukit oleks võimalik registreerida muus kui ettenähtud liikmesriigis, kui liiklussüsteem on vastupidine.

                        (e)

                        Kirjed 4 ja 4.1 täidetakse vastavalt teljevahe ja telgede vahekauguse määratlustele määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 2 lõigetes 25 ja 26.

                        (g)

                        Hübriidelektrisõidukite puhul tuleb märkida mõlemad võimsused.

                        (h)

                        Lisavarustuse saab lisada punkti 52 „Märkused” all.

                        (i)

                        Kasutada tuleb II lisa C osas kirjeldatud koode.

                        (j)

                        Märkida ainult põhivärv(id) järgmiselt: valge, kollane, oranž, punane, lilla, sinine, roheline, hall, pruun või must.

                        (k)

                        Välja arvatud istmed, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis, ning ratastoolikohtade arv.

                        M3-kategooriasse kuuluvate busside korral arvatakse sõitjate arvu hulka meeskonnaliikmed.

                        (l)

                        Lisage Euro standardi number ning tüübikinnituses kasutatud sätete tunnus.

                        (m)

                        Korratakse erinevate kasutatavate kütustega. Sõidukeid, mis töötavad nii bensiini- kui ka gaaskütusel, aga mille bensiinisüsteem on paigaldatud kasutamiseks ainult avarii korral või käivitamisel, ja sõidukid, mille bensiinipaak ei mahuta rohkem kui 15 liitrit bensiini, loetakse ainult gaaskütusel töötavateks sõidukiteks.

                        (m1)

                        Euro VI segakütuseliste mootorite ja sõidukite puhul korratakse vastavalt vajadusele.

                        (m2)

                        Esitatakse vaid heitkogused, mida on hinnatud asjaomas(t)e õigusakti(de) kohaselt.

                        (n)

                        Kui sõiduk on varustatud sagedusala 24 GHz lähitoimeradariga vastavalt otsusele 2005/50/EÜ,
                           31
                         peab tootja märkima: „Sagedusala 24 GHz lähitoimeradariga varustatud sõiduk”.

                        (o)

                        Tootja võib täita need punktid kas rahvusvahelise või riigisisese liikluse või mõlema kohta.

                        Riigisisese liikluse korral märgitakse kirjes selle riigi kood, kus sõiduk kavatsetakse registreerida. Kood märgitakse kooskõlas standardiga ISO 3166-1:2006.

                        Rahvusvahelise liikluse korral märgitakse direktiivi number (nt „96/53/EÜ” nõukogu direktiivi 96/53/EÜ korral).

                        (p)

                        Ökoinnovatsioonilahendused.

                        (p1)

                        Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood koosneb järgmistest üksteisest tühikuga eraldatud elementidest:

                        —
                              Tüübikinnitusasutuse kood vastavalt VII lisale;

                        —
                              iga sõiduki puhul kasutatud ökoinnovatsioonilahenduse individuaalne kood, mis on esitatud komisjoni heakskiitmisotsuste kronoloogilises järjekorras.

                        —
                              Näiteks kui Saksamaa tüübikinnitusasutuse sertifitseeritud sõiduki puhul on kasutatud kolme ökoinnovatsioonilahendust, mis on kronoloogiliselt kiidetud heaks kui 10, 15 ja 16, peaks üldkood olema: „e1 10 15 16”.)

                        (p2)

                        Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest johtuva CO2 heite vähenemise summa.

                        (q)

                        Määruse (EÜ) nr 715/2007 rakendusalasse kuuluv N1-kategooria komplekteeritud sõidukid.

               X LISA

               TOODANGU VASTAVUSE KONTROLLIMISE KORD

               1.
                     Eesmärgid

               1.1.
                     Toodangu vastavuse kontrollimise korra eesmärgiks on tagada, et iga toodetud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, osa või varustus vastab kinnitatud tüübile.

               1.2.
                     Toodangu vastavuse kontrollimise korra lahutamatuks osaks on kvaliteedijuhtimissüsteemide hindamine, mida nimetatakse punktis 2 alghindamiseks, ning tüübikinnitusobjekti kontroll ja toodangu kontroll, mida punktis 3 nimetatakse toodangu vastavuse tagamise meetmeteks.

               2.
                     Alghindamine

               2.1.
                     Tüübikinnitusasutus kontrollib enne tüübikinnituse andmist, kas tootja on rakendanud piisavad meetmed ja menetlused tagamaks, et sõidukeid, osi, süsteeme, eraldi seadmestikke või tarvikuid ja lisaseadmeid toodetakse vastavalt tüübikinnituse saamiseks esitatud tüübile.

               2.2.
                     Hindamise juhised sisalduvad harmoneeritud standardis EN ISO 19011:2011 – „Kvaliteedi- ja/või keskkonnajuhtimissüsteemide auditeerimise juhised”.

               2.3.
                     Punkti 2.1 nõuete täitmise peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus.

               Tüübikinnitusasutus peab heaks kiitma alghindamise ja toodangu vastavuse tagamise korra vastavalt punktile 3, rakendades vajaduse korral ühte punktides 2.3.1–3.3.3 kirjeldatud meetmetest või nimetatud meetmete kombinatsiooni vastavalt vajadusele kas tervikuna või osaliselt.

               2.3.1.
                     Alghinnangu võib anda ja/või toodangu vastavuse tagamise meetmeid kontrollida ka tüübikinnitusasutus või tüübikinnitusasutuse poolt selleks määratud organ.

               2.3.1.1.
                     Alghindamise ulatuse määramisel võib tüübikinnitusasutus kasutada järgmist kättesaadavat teavet:

               a)
                     kui tootjal on punktis 2.3.3 kirjeldatud sertifikaadiga sarnanev sertifikaat, mida kõnealuse lõike alusel ei tunnustata;

               b)
                     süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse korral kvaliteedisüsteemi hindamised, mille sõiduki tootja(d) on läbi viinud süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tootja ruumides kooskõlas tööstusharu ühe või mitme spetsifikatsiooniga, mis vastavad standarditele EN ISO 9001:2008 või ISO/TS16949:2009;

               c)
                     kas ühes liikmesriigis on ühe või mitme tootja tüübikinnitusi hiljuti tühistatud toodangu nõuetele vastavuse mitterahuldava kontrolli tõttu. Sellisel juhul ei piirdu tüübikinnitusasutuse alghindamine tootja kvaliteedijuhtimissüsteemi tõendi aktsepteerimisega, vaid tüübikinnitusasutus peab kontrollima, et on võetud kõik vajalikud meetmed, et tagada tõhus kontroll tootmises olevate sõidukite, osade, süsteemide või eraldi seadmestike vastavuse üle tüübikinnituse saanud tüübile.

               2.3.2.
                     Alghinnangu võib anda ja toodangu vastavuse tagamise meetmeid kontrollida mõne teise liikmesriigi tüübikinnitusasutus või tüübikinnitusasutuse poolt selleks määratud organ.

               2.3.2.1.
                     Teise liikmesriigi tüübikinnitusasutus koostab sel juhul vastavusavalduse, kus piiritletakse hinnangus hõlmatud valdkonnad ja tootmisüksused, mis tüübikinnitusasutuse hinnangul on seotud tüübikinnitusel oleva(te) too(de)tega ja mis omavad tähtsust seoses õigusaktidega, mille kohaselt nendele toodetele tüübikinnitus antakse.

               2.3.2.2.
                     Saades tüübikinnitust andva liikmesriigi tüübikinnitusasutuselt vastavusavalduse taotluse, saadab teise liikmesriigi tüübikinnitusasutus viivitamata vastavusavalduse või teatab tüübikinnitusasutusele, et tal ei ole võimalik niisugust avaldust väljastada.

               2.3.2.3.
                     Vastavusavaldus peab sisaldama vähemalt järgmist:

                        a)
                              Kontsern või ettevõte

                        (nt autotehas XYZ)

                        b)
                              Organisatsioon

                        (nt piirkondlik osakond)

                        c)
                              Tehased/tootmisüksused

                        (nt 1. mootoritehas (riigis A), 2. sõidukitehas (riigis B))

                        d)
                              Sõidukite/osade valik

                        (nt kõik M1-kategooria mudelid)

                        e)
                              Hinnatavad valdkonnad

                        (nt mootorite koostamine, kerede stantsimine ja koostamine, sõidukite koostamine)

                        f)
                              Kontrollitud dokumendid

                        (nt ettevõtte ja tehaste kvaliteedikäsiraamat ja kvaliteedi tagamise kord)

                        g)
                              Hindamise kuupäev

                        (nt Auditeerimise aeg pp/kk/aaaa kuni pp/kk/aaaa)

                        h)
                              Kavandatud kontrollkäik

                        (nt kk/aaaa)

               2.3.3.
                     Tüübikinnitusasutus võib aktsepteerida punkti 2.3 alghinnangu nõuetele vastavana ka standardi EN ISO 9001:2008 või ISO/TS16949:2009 (sertifikaadi rakendusala hõlmab sellisel juhul tüübikinnituse saamiseks esitatud toodet/tooteid) või muu samaväärse standardi kohaseid tootja sertifikaate, tingimusel et kvaliteedijuhtimise süsteem hõlmab toodangu nõuetele vastavust ning et tootja tüübikinnitust ei ole punkti 2.3.1.1 alapunkti c kohaselt tühistatud. Tootja peab esitama sertifitseerimise kohta täpsed andmed ja teatama tüübikinnitusasutusele kõigist sertifitseerimise kehtivuse või kohaldamisalaga seotud muudatustest.

               2.4.
                     Sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse eesmärgil tehtud alghindamisi ei ole sõiduki tüübikinnituse taotlemisel vaja korrata, vaid neid täiendatakse nende tootmisüksuste ja valdkondade hindamistega, mis on seotud terviksõiduki koostamisega ja mida varasemates hinnangutes ei käsitletud.

               3.
                     Toodangu vastavuse tagamise meetmed

               3.1.
                     Iga süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade, millele on antud tüübikinnitus muudetud 1958. aasta kokkuleppele lisatud UNECE eeskirjaa ja käesoleva määruse alusel, peab olema valmistatud selliselt, et see vastaks kinnitatud tüübile, täites käesolevas lisas, nimetatud UNECE eeskirjas ja käesolevas määruses esitatud nõuded.

               3.2.
                     Tüübikinnitusasutus peab enne käesolevale määrusele ja muudetud 1958. aasta kokkuleppele lisatud UNECE eeskirjale vastava tüübikinnituse andmist veenduma, et on olemas adekvaatne hindamiskord ja dokumenteeritud kontrollimiskavad, mis tuleb iga tüübikinnituse korral tootjaga kooskõlastada, et teha kindlaksmääratud ajavahemike järel katsed või nendega seonduvad kontrollimised, sh vajaduse korral käesolevas määruses ja nimetatud UNECE eeskirjas ette nähtud katsed, mis on vajalikud, et tõendada jätkuvat vastavust kinnitatud tüübile.

               3.3.
                     Tüübikinnituse omanik peab eelkõige

               3.3.1.
                     tagama, et on olemas tõhus toodangu (sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete) vastavuse kontrollimise kord ja et seda rakendatakse;

               3.3.2.
                     omama juurdepääsu katseseadmetele või muudele asjakohastele seadmetele, mis on vajalikud igale kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks;

               3.3.3.
                     tagama katse- või kontrollitulemuste registreerimise ja lisatud dokumentide kättesaadavuse kuni kümneaastase perioodi vältel, mis määratakse täpsemalt kindlaks kokkuleppel tüübikinnitusasutusega;

               3.3.4.
                     analüüsima iga liiki katse või kontrollimise tulemusi, et kontrollida tooteandmeid ning tagada nende stabiilsus, võttes arvesse tööstustoodangu korral lubatud kõikumisi;

               3.3.5.
                     tagama, et iga tootetüübi puhul tehakse vähemalt käesolevas määruses ettenähtud katsed ning IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides ettenähtud katsed;

               3.3.6.
                     tagama, et kui kõnealust liiki katse käigus ilmneb mis tahes näidise või katseeksemplari mittevastavus nõuetele, valitakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb võtta kõik vajalikud meetmed, et taastada tootmisprotsess, mis tagab vastavuse kinnitatud tüübile.

               3.4.
                     Järkjärgulise, sega- või mitmeastmelise tüübikinnituse korral võib terviksõiduki tüübikinnitust andev tüübikinnitusasutus nõuda mis tahes asjaomase süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutuselt konkreetseid andmeid seoses käesolevas lisas kehtestatud nõuetega toodangu nõuetele vastavuse kohta.

               3.5.
                     Terviksõiduki tüübikinnitust andev tüübikinnitusasutus, kes ei jää punktis 3.4 osutatud aruandlusega rahule ning on teatanud sellest kirjalikult asjaomasele tootjale ja süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele, nõuab täiendavate toodangu nõuetele vastavuse auditite või kontrollide tegemist vastavate süsteemide, osade või eraldi seadmestike tootja(te) ruumides. Nende täiendavate toodangu nõuetele vastavuse auditite või kontrollide tulemused tehakse asjaomasele tüübikinnitusasutusele viivitamata kättesaadavaks.

               3.6.
                     Kui kohaldatakse punkte 3.4 ja 3.5 ning terviksõiduki tüübikinnitust andev tüübikinnitusasutus ei ole täiendavate auditite või kontrollide tulemustega rahul, tagab tootja, et toodangu nõuetele vastavus taastatakse esimesel võimalusel ning asjaomast tüübikinnitusasutust ja süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnitust andvat tüübikinnitusasutust rahuldaval viisil.

               4.
                     Jätkuva vastavustõendamise meetmed

               4.1.
                     Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid, kasutades selleks korralisi auditeid. Selleks peab tootja võimaldama kõnealusele asutusele juurdepääsu tootmise, kontrolli, katsetamise, ladustamise ja turustamisega seotud tegevuskohtadele ning esitama kogu kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsiooni ja aruannetega seotud vajaliku teabe.

               4.1.1.
                     Selliste korraliste auditite abil teostatakse tavaliselt käesoleva lisa punktides 1 ja 2 (alghindamine ja toodangu vastavuse tagamise kord) sätestatud menetluste jätkuva toimivuse seiret.

               4.1.1.1.
                     Tehniliste teenistuste (kvalifitseeritud või tunnustatud vastavalt punkti 2.3.3 nõuetele) sooritatud järelevalvetoimingud tuleb alghinnangu menetluste suhtes lugeda punkti 4.1.1 nõuede vastavaks.

               4.1.1.2.
                     Tüübikinnitusasutus teostab kontrolle (muid kui punktis 4.1.1.1 nimetatud) nii sageli, et see võimaldab tagada punktide 1 ja 2 kohaselt rakendatavate kontrollimenetluste läbivaatamise ajavahemike järel, mis põhinevad riskihindamismeetodil, mis vastab rahvusvahelisele standardile ISO 31000:2009, „Riskijuhtimine – Põhimõtted ja juhised”, ja sellised kontrollid peavad igal juhul toimuma vähemalt iga kolme aasta järel. Selle meetodi puhul võetakse eelkõige arvesse mis tahes mittevastavust, mida teised liikmesriigid on esile tõstnud seoses artikli 54 lõikega 1.

               4.2.
                     Iga läbivaatamise ajal tuleb kontrollijale kättesaadavaks teha katsete või kontrollide aruanded ja tootmisaruanded, eriti käesoleva lisa punktis 2.2 nõutud katsete ja kontrollide aruanded.

               4.3.
                     Ülevaataja võib võtta juhusliku valiku alusel näidiseid katsetamiseks tootja laboratooriumis või tehnilise teenistuse ruumides. Sellisel juhul korraldatakse ainult füüsiline katse. Minimaalse näidiste arvu võib kindlaks määrata vastavalt tootja enda tehtud kontrolli tulemustele.

               4.4.
                     Kui kontrollija leiab, et kontrollimise tase on ebarahuldav või kui on vaja kontrollida punkti 4.2 alusel tehtud katsete kehtivust, valib ta välja näidised, mis saadetakse tehnilisele teenistusele füüsiliste katsete tegemiseks kooskõlas toodangu nõuetele vastavuse nõuetega, mis on sätestatud IV lisas loetletud õigusaktides.

               4.5.
                     Kui selliste kontrollimiste või seireandmete läbivaatamise ajal saadakse ebarahuldavaid tulemusi, peab tüübikinnitusasutus võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et toodangu nõuetele vastavus võimalikult kiireks taastatakse.

               4.6.
                     Kui käesoleva määruse kohaselt nõutakse vastavust UNECE eeskirja sätetele, võib tootja omal valikul järgida käesoleva lisa sätteid, mis on võrdväärseks alternatiiviks vastava UNECE eeskirja toodangu vastavust käsitlevatele nõuetele. Kui aga kohaldatakse punkte 4.4 või 4.5, tuleb kõiki UNECE eeskirjades toodangu vastavusele esitatud üksiknõudeid täita tüübikinnitusasutust rahuldaval viisil seni, kuni tüübikinnitusasutus otsustab, et vastavus nõuetele on taastatud.

               XI LISA

               OLULISTE SÜSTEEMIDE NÕUETEKOHAST TOIMIMIST TÕSISELT OHUSTADA VÕIVATE TARVIKUTE VÕI LISASEADMETE TURULELASKMISE JA KASUTUSELEVÕTMISE LOA NÄIDISVORM JA NUMERATSIOONISÜSTEEM

               1.
                     Üldnõuded

               1.1.
                     Selliste tarvikute või lisaseadmete turulelaskmiseks, mis võivad kujutada endast tõsist ohtu sõiduki turvalisuse või keskkonnatoime seisukohalt oluliste süsteemide nõuetekohasele toimimisele, on vaja luba, mis väljastatakse määruse (EL) nr xxx/201X artikli 55 lõike 1 kohaselt.

               1.2.
                     Luba antakse tunnistuse vormis, mille näidis on esitatud käesoleva lisa liites ja mis nummerdatakse punkti 2 sätete kohaselt.

               1.3.
                     Punktis 1.2 osutatud tunnistus sisaldab nõudeid ehitus- ja kasutusohutuse, keskkonnakaitse ning vajaduse korral ka katsestandardite kohta. Need nõuded võib kehtestada määruse (EL) nr XXX/201X IV lisas loetletud õigusaktide alusel, need võib koostada asjassepuutuva ohutus-, keskkonna- ja katsetamistehnoloogia põhjal või, kui see on kohane viis nõutud ohutus- või keskkonnaeesmärkide saavutamiseks, võivad need sisaldada osade või seadmete võrdlust originaalsõiduki või vastavalt vajadusele selle mis tahes osa keskkonna- või ohutusnäitajatega.

               1.4.
                     Käesolevat lisa ei kohaldata osa või lisaseadme suhtes enne, kui see on kantud XIII lisas sätestatud loetelusse. Iga XIII lisa kirje või kirjete rühma jaoks kehtestatakse mõistlik üleminekuperiood, et võimaldada osa või lisaseadme tootjal taotleda ja saada luba. Samal ajal võib kehtestada, kui see on asjakohane, kuupäeva, alates millest osad ja lisaseadmed, mis on ette nähtud enne määratud kuupäeva tüübikinnituse saanud sõidukite jaoks, käesoleva artikli kohaldamisalast välja jäetakse.

               2.
                     Numeratsioonisüsteem

               2.1.
                     Oluliste süsteemide nõuetekohast toimimist tõsiselt ohustavate tarvikute või lisaseadmete turulelaskmise või kasutuselevõtmise loa number koosneb viiest osast, mida on kirjeldatud punktides 2.1.1–2.1.5. Osad eraldatakse tärniga (*).

               2.1.1.
                     1. osa: väiketäht „e”, millele järgneb tunnistuse andnud liikmesriigi tunnusnumber (esitatud VII lisa liites).

               2.1.2.
                     2. osa: Määruse (EL) nr XXX/201X number: Märkida tuleb „XXX/201X”.

               2.1.3.
                     3. osa: tarviku või lisavarustuse tunnus XIII lisa loetelu alusel.

               –
                     Sõiduki ehituse turvalisust ja/või kasutusohutust oluliselt mõjutavate tarvikute või lisaseadmete puhul tähendab see sümbolit „I”, millele järgneb kaldkriips „/” ja vastava kirje number XIII lisa punktist I. Kirje number on kolmekohaline ja algab numbrist „001”.

               –
                     Sõiduki keskkonnatoimet oluliselt mõjutavate tarvikute või lisaseadmete puhul tähendab see sümbolit „II”, millele järgneb kaldkriips „/” ja vastava kirje number XIII lisa punktist II. Kirje number on kolmekohaline ja algab numbrist „001”.

               2.1.4.
                     4. osa: tunnistuse järjenumber.

               –
                     Järjenumber (vajaduse korral on esimesteks numbriteks nullid), mis tähistab loa numbrit. Järjenumber on kolmekohaline ja algab numbrist „001”.

               2.1.5.
                     5. osa: loa laienduse numbrit tähistav järjenumber.

               –
                     Kahekohaline järjenumber (vajaduse korral on esimeseks numbriks null), mis algab iga välja antud loa numbri puhul numbritest „00”.

               2.2.
                     Tunnistuse numeratsiooni vorming (selgituseks, fiktiivsete järjenumbritega).

               Näide: sõidukisse integreeritud tarvikutele või lisaseadmetele määruse (EL) nr XXX/201X kohaselt Bulgaarias välja antud tunnistuse number:

               –
                     e34*XXX/201X*II/002*148*00

               –
                     e34 = Bulgaaria (1. osa)

               –
                     XXX/201X = määrus (EL) XXX/201X (2. osa)

               –
                     II/002 = punkt 002 nende tarvikute või lisaseadmete loetelus, millel on märkimisväärne mõju sõiduki keskkonnatoimele (3. osa)

               –
                     148 = tunnistuse järjenumber (4. osa)

               –
                     00 = laienduse taseme number (5. osa)

               Määruse (EL) nr XXX/201X kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukisse integreeritud tarvikutele või lisaseadmetele Austrias välja antud ja üks kord laiendatud loa numbri näidis:

               –
                     e12*168/2013*I/034*225*01

               –
                     e12 = Austria (1. osa)

               –
                     XXX/201X = määrus (EL) XXX/201X (2. osa)

               –
                     I/034 = punkt 034 nende tarvikute või lisaseadmete loetelus, millel on märkimisväärne mõju sõiduki konstruktsiooni turvalisusele ja/või kasutusohutusele (3. osa)

               –
                     225 = tunnistuse järjenumber (4. osa)

               –
                     01 = laienduse taseme number (5. osa)

               Liide

               ELi LOATUNNISTUSE NÄIDIS

               NÄIDIS

               Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

               ELi LOATUNNISTUS

                  Tüübikinnitusasutuse pitser

                        Teatis, mis käsitleb:

                        sõiduki turvalisuse või keskkonnamõju seisukohast oluliste süsteemide nõuetekohast toimimist tõsiselt ohustada võivate tarvikute või lisaseadmete turulelaskmiseks

                        — loatunnistuse andmist (1)

                        — loatunnistuse laiendamist (1)

                        — loatunnistuse andmata jätmist (1)

                        — loatunnistuse tühistamist (1)

               I JAGU

               Tarviku/lisavarustuse liik: ………………………………………………………….

               Tarvikute/lisaseadmete (1) numbrid: ………………………………………………………….

               ELi loatunnistuse number: ………………………………………………………….

               Laiendamise põhjus: ………………………………………………………….

               Tootja nimi ja aadress: ………………………………………………………….

               Tootja tehase (-tehaste) nimi/nimed ja aadress(id): …………………………………………….

               Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: ……………………………..

               II JAGU

               Osa/lisaseade (1) on spetsiaalselt ette nähtud paigaldamiseks järgmis(t)ele sõiduki(te)le:

               Mark (tootja kaubanimi): …………………………………………….

               Tüüp (tüübid) (2): …………………………………………….

               Variant (variandid) (2): …………………………………………….

               Versioon(id) (2): …………………………………………….

               III JAGU

               Nõuded:

               a) sõiduki konstruktsiooni turvalisus (1): ………………………………………………………….

               b) sõiduki kasutusohutus (1): ………………………………………………………….

               c) sõiduki keskkonnakaitse (1): ……………………………………………………….

               d) katsestandardid (1): ………………………………………………………….

               IV JAGU

               Nõuded põhinevad alljärgneval:

               a)
                     Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr …/… ... lisa(d) (3) (ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr …/…(1) ... lisa(d)),(3) mida on viimati muudetud (komisjoni delegeeritud) (1) määrusega (EL) nr …/…(1) (4)

               b)
                     osa/lisaseadme (1) võrdlemine originaalsõiduki / originaalsõiduki osade (1) ohutusalaste tulemusnäitajatega / keskkonnamõju näitajatega (1) (selgitada) (1) ………………………………………………………….………………………………………………………….………………………………………………………

               V JAGU

               Katsete eest vastutav tehniline teenistus: ……………………………………….

               Katsearuande kuupäev: …………………………………………….

               Katsearuande number: …………………………………………….

               VI JAGU

               Tarvik/lisaseade (1) ei halvenda / halvendab (1) nende süsteemide toimimist, mis on sõiduki turvalisuse või keskkonnamõju seisukohalt olulised.

               Luba on antud / pikendatud / andmata jäetud / tühistatud (1)

               Koht: ………………………………….………………

               Kuupäev: ………………………………….………………

               Nimi ja allkiri (või direktiivi 1999/93/EL kohase „täiustatud elektroonilise allkirja” visuaalne kujutis, sh kontrollimiseks vajalikud andmed): ………………………………….…

               Lisad:

               Katsearuanne

               _______________________

               Selgitavad märkused

               (Neid selgitavaid märkusi ei lisata sertifikaadile.)

               (1)
                     Mittevajalik maha tõmmata.

               (2)
                     Märkida sõidukitüüp, variant ja versioon vastavalt II lisas kehtestatud liigitamiskriteeriumidele.

               (3)
                     Komisjoni delegeeritud määruse asjakohase lisa number rooma numbritega või komisjoni sama delegeeritud määruse mitme asjakohase lisa numbrid rooma numbritega.

               (4)
                     Märkida kõige viimane muudatus komisjoni delegeeritud määruses, mis vastab ELi tüübikinnituse suhtes kohaldatud muudatusele.

               XII LISA

               VÄIKESEERIATE PIIRARVUD

               1.
                     Ühe aasta jooksul liidus registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi kuuluvate sõidukite arv ei tohi artikli 39 kohaselt ületada järgmises tabelis asjaomase sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:

                        Kategooria

                        Ühikud

                        M1

                        1 000

                        M2, M3

                        0

                        N1

                        1000

                        N2, N3

                        0

                        O1, O2

                        0

                        O3, O4

                        0

               2.
                     Ühe aasta jooksul liikmesriigis registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi kuuluvate sõidukite arvu määrab kindlaks asjaomane liikmesriik, kuid see ei tohi artikli 40 kohaselt ületada järgmises tabelis asjaomase sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:

                        Kategooria

                        Ühikud

                        M1

                        100

                        M2, M3

                        250

                        N1

                        500 kuni 31. oktoobrini 2016

                        250 alates 1. novembrist 2016

                        N2, N3

                        250

                        O1, O2

                        500

                        O3, O4

                        250

               3.
                     Ühe aasta jooksul liikmesriigis registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi kuuluvate sõidukite arvu määrab kindlaks asjaomane liikmesriik, kuid see ei tohi artikli määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 6 lõike 2 kohaselt ületada järgmises tabelis asjaomase sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:

                        Kategooria

                        Ühikud

                        M2, M3

                        1 000

                        N2, N3

                        1 200

                        O3, O4

                        2 000

               XIII LISA

               SÕIDUKI TURVALISUSE VÕI KESKKONNAMÕJU SEISUKOHALT OLULISTE SÜSTEEMIDE NÕUETEKOHAST TOIMIMIST MÄRKIMISVÄÄRSELT OHUSTADA VÕIVATE TARVIKUTE JA LISASEADMETE LOETELU, NENDE TARVIKUTE JA LISASEADMETE TÕHUSUSNÕUDED, NÕUETEKOHASED KATSEMENETLUSED NING MÄRGISTUS- JA PAKENDAMISNÕUDED

               I.
                     Sõiduki turvalisust märkimisväärselt mõjutavad tarvikud või lisaseadmed

                        Detail nr

                        Osa kirjeldus

                        Toimivusnõue

                        Katsemenetlus

                        Märgistusnõue

                        Pakendamisnõuded

                        1

                        […]

                        2

                        3

               II.
                     Sõiduki keskkonnatoimet märkimisväärselt mõjutavad tarvikud või lisaseadmed

                        Detail nr

                        Osa kirjeldus

                        Toimivusnõue

                        Katsemenetlus

                        Märgistusnõue

                        Pakendamisnõuded

                        1

                        […]

                        2

                        3

               XIV LISA

               LOETELU ELi TÜÜBIKINNITUSTEST, MIS ON ASJAOMASTE ÕIGUSAKTIDE ALUSEL ANTUD, ANDMATA JÄETUD VÕI TÜHISTATUD

                  Tüübikinnitusasutuse pitser

               Loetelu number:

               Ajavahemikul alates: … kuni …

               Kõikide eespool nimetatud perioodil antud, laiendatud, andmata jäetud või tühistatud ELi tüübikinnituste kohta esitatakse järgmised andmed:

               Tootja:

               ELi tüübikinnitusnumber:

               Laiendamise põhjus (vajaduse korral):

               Mark:

               Tüüp:

               Väljaandmise kuupäev:

               Esmase väljaandmise kuupäev (laiendamise korral):

               Keeldumise põhjus (vajaduse korral):

               Tühistamise põhjus (vajaduse korral):

               XV LISA

               ÕIGUSAKTID, MILLE PUHUL VÕIB TEHNILISEKS TEENISTUSEKS MÄÄRATA TOOTJA

               1.
                     Eesmärgid ja reguleerimisala

               1.1.
                     Käesolevas lisas kehtestatakse loetelu õigusaktidest, mille puhul võib kooskõlas artikli 76 lõikega 1 määrata tehniliseks teenistuseks tootja.

               1.2.
                     Samuti sisaldab see asjakohaseid sätteid tootja määramise kohta tehniliseks teenistuseks, mida tuleb kohaldada tüübikinnituse andmisel IV lisa I osaga hõlmatud sõidukitele, osadele ja eraldi seadmestikele.

               1.3.
                     Siiski ei kohaldata seda lisa nende tootjate suhtes, kes taotlevad ELi tüübikinnitust väikeseeria sõidukitele, nagu on osutatud artiklis 39.

               2.
                     Tootja määramine tehniliseks teenistuseks

               2.1.
                     Tehniliseks teenistuseks määratud tootja on tootja, kelle tüübikinnitusasutus on määranud selle asutuse nimel tüübikinnituskatseid tegevaks katselaboratooriumiks.

               Väljend „katseid tegema” ei ole piiratud töötulemuste mõõtmisega, vaid hõlmab ka katsetulemuste registreerimist ning aruande, sealhulgas asjakohaste järelduste esitamist tüübikinnitusasutusele.

               See hõlmab ka sellistele sätetele vastavuse kontrollimist, mis ei eelda mõõtmisi. Näiteks võib tuua toote konstruktsiooni õigusaktidele vastavuse hindamise.

               3.
                     Õigusaktide ja piirangute loetelu

                        Teema

                        Õigusakti viide

                        4 A

                        Tagumise registreerimismärgi paigaldus- ja kinnituskoht

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1003/2010

                        7 A

                        Helisignaalseadmed ja signaalseadised

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 28

                        10 A

                        Elektromagnetiline ühilduvus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 10

                        18 A

                        Tootja andmesilt ja tehasetähis

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 19/2011

                        20 A

                        Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 48

                        27 A

                        Pukseerimisseade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1005/2010
                           32

                        33 A

                        Käsijuhtseadiste, märgutulede ja näidikute paigutus ja tähistus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 121

                        34 A

                        Tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 672/2010

                        35 A

                        Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1008/2010

                        36 A

                        Küttesüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 122

                        Välja arvatud 8. lisas esitatud sätted veeldatud naftagaasi leeksoojendite ja veeldatud naftagaasi küttesüsteemide kohta

                        37 A

                        Porikaitsmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1009/2010

                        44 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        45 A

                        Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 43

                        Piiratud 21. lisa sätetega

                        46

                        Rehvid

                        Direktiiv 92/23/EMÜ

                        46 A

                        Rehvide paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 458/2011

                        48 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        49A

                        Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 61

                        50 A

                        Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 55

                        Piiratud 5. lisa (kuni ja kaasa arvatud punkt 8) ja 7. lisa sätetega

                        61

                        Kliimaseade

                        Direktiiv 2006/40/EÜ

               Liide

               Tootja määramine tehniliseks teenistuseks ja alltöövõtt

               1.
                     Üldosa

               1.1.
                     Tootja määramine tehniliseks teenistuseks ja sellest teavitamine toimub kooskõlas artiklitega 72–86 ning igasugune alltöövõtt toimub käesoleva liite sätete kohaselt.

               2.
                     Allhanked

               2.1.
                     Artikli 75 lõike 1 kohaselt võib tehniline teenistus määrata enda nimel katseid tegema alltöövõtja.

               2.2.
                     Käesolevas liites kasutatakse järgmist mõistet:

               – „Alltöövõtja” – tehnilise teenistuse tütarettevõtja, kellele see tehniline teenistus on oma organisatsiooni raames usaldanud katsete tegemise, või kolmas isik, kellega tehniline teenistus on katsete tegemiseks lepingu sõlminud.

               2.3.
                     Alltöövõtja poole pöördumine ei vabasta tehnilist teenistust kohustusest järgida artiklite 72, 74, 84 ja 85 sätteid, eelkõige neid, mis käsitlevad tehniliste teenistuste oskusi ja vastavust standardile EN ISO/IEC 17025:2005.

               2.4.
                     XV lisa punkti 2 kohaldatakse alltöövõtja suhtes.

               3.
                     Katsearuanne

               Katsearuanne koostatakse kooskõlas määruse (EL) nr XXX/201X V lisa 3. liites esitatud üldiste nõuetega.

               XVI LISA

               VIRTUAALSETE KATSEMEETODITE KASUTAMISE TINGIMUSED TOOTJALE VÕI TEHNILISELE TEENISTUSELE

               1.
                     Eesmärgid ja reguleerimisala

               Käesolevas lisas esitatakse virtuaalseid katsemeetodeid käsitlevad sätted kooskõlas artikli 28 lõikega 4.

               .

               2.
                     Õigusaktide loetelu

                        Teema

                        Õigusakti viide

                        3 B

                        Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; tagumised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 58

                        6 A

                        Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        6 B

                        Uksesulgurid ja uksekinnitusdetailid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 11

                        8 A

                        Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 46

                        12 A

                        Sisustus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 21

                        16 A

                        Väljaulatuvad osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 26

                        20 A

                        Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine sõidukitele

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 48

                        27 A

                        Pukseerimisseade

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1005/2010

                        32 A

                        Eesmine vaateväli

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 125

                        35 A

                        Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1008/2010

                        37 A

                        Porikaitsmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1009/2010

                        42 A

                        Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 73

                        48 A

                        Massid ja mõõtmed

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        49A

                        Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 61

                        50 A

                        Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 55

                        50 B

                        Suletud haakeseadis; tüübikinnitusega suletud haakeseadise paigaldamine

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 102

                        52 A

                        M2- ja M3-kategooria sõidukid

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 107

                        52 B

                        Suurte reisijateveosõidukite pealisehitise tugevus

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 66

                        57 A

                        Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldamine; eesmised allasõidutõkked

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 93

               1. liide

               Virtuaalsete katsemeetodite kasutamise üldtingimused

               1.
                     Virtuaalse katse struktuur

               Virtuaalsete katsete kirjeldamisel ja tegemisel peab lähtuma järgmisest põhistruktuurist:

               a)
                     eesmärk,

               b)
                     struktuuri mudel;

               c)
                     piirtingimused;

               d)
                     eeldatav koormus;

               e)
                     arvutused,

               f)
                     hinnang,

               g)
                     dokumentatsioon.

               2.
                     Arvutisimulatsiooni ja arvutuste alused

               2.1.
                     Matemaatiline mudel

               Matemaatilise mudeli esitab tootja. See kajastab katsetatava sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku konstruktsiooni keerukust koos asjaomase õigusakti nõuetega ja selle piirtingimustega.

               Samad sätted on kohaldatavad osade või eraldi seadmestike katsetamise korral sõidukist eraldi.

               2.2.
                     Matemaatilise mudeli valideerimise menetlus

               Matemaatiline mudel tuleb valideerida võrdluses tegelike katsetingimustega.

               Selleks tuleb teha füüsiline katse, et võrrelda matemaatilist mudelit kasutades saadud tulemusi füüsilise katse tulemustega. Katsetulemuste võrreldavust tuleb tõestada. Tootja või tehniline teenistus koostab valideerimisaruande ja esitab selle tüübikinnitusasutusele.

               Kõigist matemaatilises mudelis või tarkvaras tehtud muudatustest, mis võivad valideerimisaruande kehtetuks muuta, tuleb teatada tüübikinnitusasutusele, kes võib nõuda uue valideerimise tegemist.

               Valideerimismenetluse skeem on esitatud 3. liites.

               2.3.
                     Dokumentatsioon

               Tootja teeb tehnilisele teenistusele kättesaadavaks ja dokumenteerib simulatsiooniks ja arvutusteks kasutatavad andmed ning lisavahendid.

               3.
                     Vahendid ja tugi

               Tehnilise teenistuse taotlusel esitab tootja vajalikud vahendid virtuaalsete katsete tegemiseks, sealhulgas asjakohase tarkvara, või võimaldab neile juurdepääsu.

               Lisaks pakub tootja tehnilisele teenistusele asjakohast tuge.

               Tehnilisele teenistusele juurdepääsu ja toe võimaldamine ei vabasta tehnilist teenistust kohustustest seoses personali oskuste, litsentsitasude maksmise ja konfidentsiaalsusnõudega.

               2. liide

               Virtuaalsete katsemeetodite kasutamise eritingimused

               1.
                     Õigusaktide loetelu

                        Õigusakti viide

                        Lisa ja punktid

                        Eritingimused

                        3 B

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 58

                        UNECE eeskirja nr 58 punktid 2.3, 7.3 ja 25.6.

                        Mõõtmed ja jõule vastupidavus.

                        6 A

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 130/2012

                        Määruse (EL) nr 130/2012 II lisa I ja II osa.

                        Astmete, astmelaudade ja käepidemete mõõtmed.

                        6 B

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 11

                        UNECE eeskirja nr 11 3. lisa.

                        UNECE eeskirja nr 11 4. lisa punkt 2.1.

                        UNECE eeskirja nr 11 5. lisa.

                        Tõmbetugevuse katsete ja sulgurite kiirendustakistus.

                        8 A

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 46

                        UNECE eeskirja nr 46 punkt 15.2.4.

                        Tahavaatepeegli ettenähtud vaateväljad.

                        12 A

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 21

                        a) UNECE eeskirja nr 21 punkt 5–5.7.

                        b) UNECE eeskirja nr 21 punkt 2.3.

                        a) Kõigi kumerusraadiuste ja väljaulatuvate osade mõõtmine, välja arvatud nõuded, kus tuleb sätetele vastavuse kontrollimiseks rakendada jõudu.

                        b) Peaga kokkupõrke tsooni kindlaksmääramine.

                        16 A

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 26

                        UNECE eeskirja nr 26 punkt 5.2.4.

                        Kõik sätted UNECE eeskirja nr 26 punktides 5 (Üldnõuded) ja 6 (Erinõuded).

                        Kõigi kumerusraadiuste ja väljaulatuvate osade mõõtmine, välja arvatud nõuded, kus tuleb sätetele vastavuse kontrollimiseks rakendada jõudu.

                        20A.

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 48

                        Punkt 6 (Erinõuded) ning UNECE eeskirja nr 48 4., 5. ja 6. lisa

                        Punktis 6.22.9.2.2 ettenähtud katsesõit sooritatakse reaalse sõidukiga.

                        27 A

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1005/2010

                        Määruse (EL) nr 1005/2010 II lisa punkt 1.2.

                        Staatiline tõmbe- ja survejõud.

                        32 A

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 125

                        UNECE eeskirja nr 125 punkt 5 (Spetsifikatsioonid).

                        Takistused ja vaateväli.

                        35 A

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1008/2010

                        Määruse (EL) nr 1008/2010 III lisa punktid 1.1.2 ja 1.1.3.

                        Üksnes puhastatava ala määramine.

                        37 A

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1009/2010

                        Määruse (EL) nr 1009/2010 II lisa punkt 2.

                        Mõõtmisnõuete vastavustõendamine.

                        42 A

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 73

                        UNECE eeskirja nr 73 punkt 12.10.

                        Horisontaalsele jõule vastupidavuse ja läbipainde mõõtmine.

                        48 A.

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        Määrus (EL) nr 1230/2012

                        a) Määruse (EL) nr 1230/2012 I lisa B osa punktid 7 ja 8.

                        b) Määruse (EL) nr 1230/2012 I lisa C osa punktid 6 ja 7.

                        a) Manööverdusvõime nõuetele vastavuskontroll, sealhulgas ülestõstetud asendis või koormatavate telgedega varustatud sõidukite manööverdusvõime.

                        b) Suurima tagumise väljapöörde mõõtmine.

                        49A

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 61

                        UNECE eeskirja nr 61 punktid 5 ja 6.

                        Kõigi kumerusraadiuste ja väljaulatuvate osade mõõtmine, välja arvatud nõuded, kus tuleb sätetele vastavuse kontrollimiseks rakendada jõudu.

                        50 A

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 55

                        a) UNECE eeskirija nr 55 5. lisa „Mehaanilistele haakeseadistele esitatavad nõuded”.

                        b) UNECE eeskirja nr 55 6. lisa punkt 1.1.

                        c) UNECE eeskirja nr 55 6. lisa punkt 3.

                        a) Hõlmatud on punktide 1–8 sätted

                        b) Lihtsa konstruktsiooniga mehaaniliste haakeseadiste tugevuskatsed võib asendada virtuaalsete katsetega.

                        c) Üksnes punktid 3.6.1 (Tugevuskatse), 3.6.2 (Nõtkumistakistus) ja 3.6.3 (Vastupidavus paindemomendile).

                        52 A

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 107

                        UNECE eeskirja nr 107 3. lisa.

                        Punkt 7.4.5 (arvutusmeetod).

                        52 B

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 66

                        UNECE eeskirja nr 66 9. lisa.

                        Komplekteeritud sõiduki ümberminekukatse arvutisimulatsioon samaväärse kinnitusmeetodina

                        57 A

                        Määrus (EÜ) nr 661/2009

                        UNECE eeskiri nr 93

                        UNECE eeskirja nr 93 5. lisa punkt 3.

                        Horisontaalsele jõule vastupidavuse ja läbipainde mõõtmine.

               3. liide

               Valideerimismenetlus

               XVII LISA

               MITMEASTMELINE ELi TÜÜBIKINNITUSMENETLUS

                        1.

                        Tootjate kohustused

                        1.1.

                        Mitmeastmelise ELi tüübikinnitusmenetluse edukaks toimimiseks on vajalik kõigi asjaomaste tootjate ühine tegevus. Selleks peavad tüübikinnitusasutused enne esimese astme ja edasiste astmete tüübikinnitus(t)e andmist veenduma, et asjaomaste tootjate vahel on olemas kohased kokkulepped dokumentide ja teabe edastamise ja omavahelise vahetamise osas, tagamaks komplekteeritud sõiduki tüübi vastavust kõigi IV lisas osutatud õigusaktide nõuetele. Selline teave peab sisaldama üksikasjalikke andmeid süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele antud tüübikinnituste ning sõidukiosade kohta, mis on mittekomplektse sõiduki osaks, kuid millele ei ole veel antud tüübikinnitust.

                        1.2.

                        Mitmeastmelises ELi tüübikinnitusmenetluses vastutab iga tootja kõigi tema poolt toodetud või tema poolt varasemale komplekteerimisastmele lisatud süsteemide, osade või eraldi seadmestike tüübikinnituse ja toodangu vastavuse eest. Edasise astme tootja ei vastuta varasemal astmel tüübikinnituse saanud osade eest, välja arvatud juhul, kui ta muudab nimetatud osi sedavõrd, et varem antud tüübikinnitus muutub kehtetuks.

                        2.

                        Tüübikinnitusasutuste kohustused

                        2.1.

                        Tüübikinnitusasutus peab:

                        a)

                        kontrollima, et sõiduki tüübikinnituse suhtes kohaldatavate õigusaktide kohaselt välja antud ELi tüübikinnitustunnistused katavad sõidukitüüpi selle komplekteerituse astmes ja vastavad ettenähtud nõuetele;

                        b)

                        veenduma, et teatmikus on olemas kõik vajalikud andmed, arvestades sõiduki komplekteerituse astet;

                        c)

                        kontrollima esitatud dokumentide läbivaatamisel, kas teatmiku I osas loetletud sõiduki tehnilised jm andmed sisalduvad teabepaketis ja asjakohase õigusakti alusel väljastatud ELi tüübikinnitustunnistustes; ning kas komplekteeritud sõiduki korral mõni teatmiku I osas mainitud jaotis ei sisaldu ühegi õigusakti teabepaketis, ning kontrollima, kas asjakohane osa või parameeter vastab teatmikus esitatud andmetele;

                        d)

                        kontrollima või laskma kontrollida kinnitatavasse tüüpi kuuluvate sõidukite valimi põhjal sõiduki osi ja süsteeme, et teha kindlaks, kas sõiduk(id) on valmistatud kõigi asjaomaste õigusaktide alusel antud tüübikinnituste osas vastavalt kinnitatud teabepaketi asjaomastele andmetele;

                        e)

                        vajaduse korral kontrollima või laskma kontrollida eraldi seadmestike paigaldust.

                        2.2.

                        Punkti 2.1 alapunktis d nimetatud eesmärgil kontrollitavate sõidukite arv peab olema piisav, et võimaldada erinevatele kombinatsioonidele nõuetekohast ELi tüübikinnituse andmist vastavalt sõiduki komplekteerituse astmele järgmiste kriteeriumide alusel:

                        – mootor;

                        – käigukast;

                        – veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis);

                        – juhtteljed (arv ja asukoht);

                        – kere tüüp;

                        – uste arv;

                        – rooli asukoht;

                        – istekohtade arv;

                        – varustustase.

                        3.

                        Kohaldatavad nõuded

                        3.1.

                        Mitmeastmelised ELi tüübikinnitused antakse vastavalt sõidukitüübi komplekteerituse astmele ja need peavad hõlmama kõiki varasemate astmete tüübikinnitusi.

                        3.2.

                        Terviksõiduki tüübikinnituse suhtes kohaldatakse käesolevat määrust (eelkõige II lisa nõudeid ning IV lisas loetletud konkreetseid õigusakte) sel viisil, nagu oleks tüübikinnitus antud (või laiendatud) baassõiduki tootjale.

                        3.2.1

                        Kui süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüpi ei ole muudetud, jääb sellele süsteemile, osale või eraldi seadmestikule eelnevas astmes antud tüübikinnitus vastava õigusakti sätete kohaselt kehtima kuni esmase registreerimise aegumiskuupäevani.

                        3.2.2.

                        Kui süsteemi tüüpi on sõiduki järgmises komplekteerimisastmes muudetud, nii et seda tuleb tüübikinnituse andmiseks uuesti katsetada, piirdub uus katsetamine nende süsteemi osadega, mida on muudetud või mida muudatused on mõjutanud.

                        3.2.3

                        Kui teine tootja on sõiduki või süsteemi tüüpi sõiduki järgmises komplekteerimisastmes muutnud sellises ulatuses, et sõidukit või süsteemi võib hoolimata tootja nime muutumisest pidada endiselt sama tüübi alla kuuluvaks, võib jätkuvalt kohaldada olemasolevate tüüpide suhtes kohaldatavat nõuet, tingimusel et asjaomases õigusaktis märgitud esmase registreerimise kuupäev ei ole kätte jõudnud.

                        3.2.4.

                        Sõiduki kategooria muutmine toob kaasa uue kategooria suhtes kehtivate nõuete kohaldamise. Eelmise kategooria tüübikinnitustunnistusi võib aktsepteerida tingimusel, et nõuded, millele sõiduk vastab, on samad või rangemad kui need, mida kohaldatakse uue kategooria suhtes.

                        3.3.

                        Tüübikinnitusasutuse nõusolekul ei ole edasise komplekteerimisastme tootjale antud terviksõiduki tüübikinnitust vaja laiendada ega läbi vaadata, kui varasema
[cell cut: 2123506 characters, first 2000000 kept]