				|

		52011PC0651

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta /* KOM/2011/0651 lõplik - 2011/0295 (COD) */

			   	SELETUSKIRI

1.
ETTEPANEKU TAUST

2003. aasta alguses vastu võetud turu
kuritarvitamist käsitleva direktiiviga 2003/6/EÜ[1] kehtestati
terviklik siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (nimetatakse koos „turu
kuritarvitamiseks”) vastu võitlemise raamistik. Direktiivi eesmärk on
suurendada investorite usaldust ja turu terviklikkust, keelates siseteavet
omavatel isikutel kaubelda seotud finantsinstrumentidega ja keelates turuga
manipuleerimise sellise käitumise kaudu nagu väära teabe või kuulduste levitamine
ning kauplemine, millega kindlustatakse hind ebaharilikul tasemel.
Praegune globaalne majandus- ja finantskriis on
juhtinud tähelepanu sellele, kui tähtis on turu terviklikkus. Seoses sellega
leppisid maailma 20 juhtivat riiki (G20) kokku, et tugevdatakse
finantsjärelevalvet ja finantsvaldkonna reguleerimist ning koostatakse
rahvusvaheliselt kokkulepitud rangete nõuete raamistik. Kooskõlas G20
järeldustega soovitati kõrgetasemelise ELi finantsjärelevalve eksperdirühma
aruandes, et „finantssektori usaldusväärne usaldatavusnõuete täitmise
järelevalve- ja tegevusraamistik peab tuginema tugevale järelevalve- ja karistuste
kohaldamise korrale”[2].
Oma teatises „Tuletisinstrumentide tõhusate,
turvaliste ja usaldusväärsete turgude tagamine: edasised poliitikameetmed”
kohustus komisjon laiendama turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi
asjakohaste sätete reguleerimisala, et igati hõlmata tuletisinstrumentide turud[3].
Tuletisinstrumentidega sooritatavate börsiväliste tehingutega tõhusa tegelemise
tähtsust on rõhutatud ka mitmesugustel rahvusvahelistel foorumitel, sh G20 ja
IOSCO kohtumistel ning ka hiljutist USA rahandusministeeriumi finantsvaldkonna
õigusreformi kava käsitlevatel aruteludel.
Lisaks kutsutakse Euroopa väikeettevõtlusalgatust
„Small Business Act” käsitlevas komisjoni teatises Euroopa Liitu ja
liikmesriike üles kavandama eeskirju lähtuvalt põhimõttest: kõigepealt mõtle
väikestele, vähendades halduskoormust, kohandades õigusakte selliste emitentide
vajadustele, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturgudel,
ja hõlbustades nende juurdepääsu rahastamisele[4]. Komisjoni
teatises, mis käsitleb karistuste tõhustamist finantsteenuste sektoris,[5]
vaadati läbi kehtivad karistuste kohaldamise volitused ja nende tegelik
rakendamine, et ühtlustada eri järelevalvetoimingute puhul kohaldatavaid
karistusi.
Euroopa Komisjon hindas turu kuritarvitamist
käsitleva direktiivi kohaldamist ja tuvastas mitu probleemi, mis kahjustavad
turu terviklikkust ja investorite kaitset, loovad ebavõrdsed võimalused ning toovad
emitentidele, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturgudel,
kaasa nõuete järgimisega seotud kulud ja muudavad kapitali hankimise
kapitaliturgudelt neile vähem atraktiivseks.
Õigusloome, turu ja tehnika arengu tulemusel on
tekkinud lüngad uusi turge, platvorme ja börsiväliseid instrumente käsitlevates
õigusaktides. Samade asjaolude tõttu on tekkinud lüngad kaupu ja nendega seotud
tuletisinstrumente käsitlevates õigusaktides. Kuna reguleerivatel asutustel
puuduvad teatud andmed ja volitused ning karistustel puudub hoiatav mõju või on
see ebapiisav, ei saa reguleerivad asutused direktiivi tõhusalt täita. Turu
kuritarvitamist käsitlevas direktiivis sätestatud võimaluste arvukus ja
ulatuslik kaalutulusõigus ning teatud põhimõistete ebaselgus vähendavad
direktiivi tõhusust.
Neid probleeme arvesse võttes on algatuse eesmärk
suurendada turu terviklikkust ja tugevdada investorite kaitset, tagades samal
ajal ühtsed eeskirjad ja võrdsed võimalused ning muutes väärtpaberiturud
kapitali hankimise seisukohast atraktiivsemaks.

2.
HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Ettepaneku koostamisel peeti ulatuslikke
konsultatsioone kõigi peamiste sidusrühmadega, sh riigiasutuste (valitsuste ja
väärtpaberituru järelevalveasutuste), emitentide, vahendajate ja investoritega.
Selles võetakse arvesse Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR) avaldatud aruandeid, milles
käsitletakse liikmesriikide turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi kohaste
järelevalvevolituste laadi ja ulatust,[6] ning turu kuritarvitamist
käsitlevas direktiivis sätestatud võimalusi ja kaalutlusõigust, mida
liikmesriigid kasutavad[7].
Samuti võetakse selles arvesse Euroopa
väärtpaberiturgude eksperdirühma (ESME)[8] aruannet, milles
hinnatakse turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi tõhusust selle esmaste
eesmärkide saavutamisel, tuuakse välja teatud puudused ja probleemid ning
esitatakse ettepanekud olukorra parandamiseks[9].
Euroopa Komisjon korraldas 12. novembril 2008
avaliku konverentsi turu kuritarvitamist käsitleva korra läbivaatamise teemal[10].
20. aprillil 2009 avaldas Euroopa Komisjon üleskutse arvamuste avaldamiseks
turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi läbivaatamise kohta. Komisjoni
talitustele saadeti 85 arvamust. Mittekonfidentsiaalsete arvamustega saab
tutvuda komisjoni veebisaidil[11].
Komisjon algatas 28. juunil 2010 direktiivi
läbivaatamise küsimuses üldsusega konsulteerimise, mis lõppes 23. juulil 2010[12].
Komisjoni talitustele saadeti 96 arvamust. Mittekonfidentsiaalsete arvamustega
saab tutvuda komisjoni veebisaidil[13]. Kokkuvõte on esitatud
mõju hindamise aruande 2. lisas[14]. 2. juulil 2010
korraldas komisjon veel ühe direktiivi läbivaatamise teemalise avaliku
konverentsi[15].
Kooskõlas parema õigusloome poliitikaga hindas
komisjon eri poliitikavõimaluste mõju. Kõnealused poliitikavõimalused on seotud
uusi turge, platvorme ja börsiväliseid instrumente käsitlevate õigusaktide,
kaupade ja nendega seotud tuletisinstrumentide, karistuste, pädevate asutuste
volituste, põhimõistete täpsustamise ja halduskoormuse vähendamisega. Iga
poliitikavõimalust hinnati järgmiste kriteeriumide alusel: mõju sidusrühmadele,
tulemuslikkus ja tõhusus. Kõikide eelistatud poliitikavõimaluste üldmõjul
edeneb turu kuritarvitamisega võitlemine ELis märkimisväärselt.
Esmalt suurendatakse turu terviklikkust ja
tugevdatakse investorite kaitset, selleks täpsustatakse, milliseid
finantsinstrumente ja turge direktiiv hõlmab, ja tagatakse, et hõlmatud on
finantsinstrumendid, millega on lubatud kaubelda ainult mitmepoolses
kauplemissüsteemis (MTF) ja muudes uut liiki organiseeritud
kauplemissüsteemides (OTF). Lisaks tugevdavad eelistatud poliitikavõimalused
kaitset turu kuritarvitamise vastu kauba tuletisinstrumentide kaudu,
suurendades turu läbipaistvust.
Peale selle tagatakse kõnealuste poliitikavõimalustega
turu kuritarvitamise juhtude parem tuvastamine, andes pädevatele asutustele
uurimiseks vajalikud volitused, ja muudetakse karistused hoiatavamaks,
kehtestades haldusmeetmete või karistuste kohaldamise miinimumpõhimõtted.
Direktiivi [XXX] ettepanekus nõutakse ka kriminaalkaristuste kehtestamist.
Lisaks tagavad eelistatud võimalused ühtsema
lähenemisviisi turu kuritarvitamisele, sest nende abil vähendatakse
liikmesriikide võimalusi ja kaalutlusõiguse ulatust ning kehtestatakse
proportsionaalne kord nende emitentide jaoks, kelle finantsinstrumentidega on
lubatud kaubelda VKEde kasvuturgudel.
Üldiselt eeldatakse, et eelistatud
poliitikavõimalused aitavad muuta finantsturud terviklikumaks ja et see avaldab
positiivset mõju investorite usaldusele ning aitab tagada finantsturgudel
finantsstabiilsuse.
Siseturu ja teenuste peadirektoraadi talitused
kohtusid 23. veebruaril 2011 mõju hindamise komiteega. Komitee analüüsis
mõjuhinnangut ja esitas oma arvamuse 25. veebruaril 2011. Kohtumise käigus
esitasid komitee liikmed siseturu ja teenuste peadirektoraadi talitustele oma
märkused mõjuhinnangu sisu parandamise kohta, mille alusel tehti teksti mõned
muudatused. Need on järgmised:
–
täpsustati seda, kuidas hinnati kehtivate
õigusaktide toimimist ja kuidas kasutati hindamistulemusi probleemi
analüüsimisel;
–
lisati tõenditel põhinevad hinnangud selle kohta,
milline oli vaatlusalustel turgudel toimunud kuritarvituste tagajärjel Euroopa
majandusele tekitatud üldine kahju ja millised on eelistatud poliitikavõimaluste
üldised eelised koos kõnealuste hinnangute tõlgendamisega seotud vajalike
hoiatustega;
–
põhisstsenaariumis selgitati, kuidas muud seotud
finantseeskirjad turu kuritarvitamist käsitlevat direktiivi täiendavad;
–
selgitati teatud poliitikavõimaluste sisu ja parandati
eelistatud võimaluste kombinatsioonide esitust ning lisati eelistatud
võimaluste kombinatsioonide üldise mõju hinnang, milles võeti olemasolu korral
arvesse eri võimaluste koostoimet või nendevahelist kompromissi;
–
halduskoormuse ja kulude hinnangule lisati kõige
kulukamate meetmete proportsionaalsem analüüs;
–
põhiteksti lisati sõnaselgemad lühikokkuvõtted
poliitikavõimaluste mõju hindamise kohta põhiõiguste seisukohast, eelkõige
uurimisvolituste ja karistuste valdkonnas;
–
lisati kriminaalkaristuste tõhusust käsitlevatel
liikmesriikide uuringutel ja tõendusmaterjalil põhinev täiustatud põhjendus
selle kohta, miks on turu kuritarvitamise alase tõhusa ELi poliitika
seisukohast esmatähtis kriminaalõiguse ühtlustamine, ning lisati
finantsteenuste sektoris karistuste tõhustamist käsitlevale komisjoni teatisele
esitatud vastuste kokkuvõte ja
–
põhitekstis esitati selgemalt sidusrühmade, sh
institutsiooniliste ja jaeinvestorite arvamused eri poliitikavõimaluste kohta.

3.
ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.
Õiguslik alus

Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklil 114, mis on kõnealuse valdkonna määruse jaoks kõige asjakohasem alus.
Määrust peetakse turu kuritarvitamist käsitleva Euroopa Liidu raamistiku
määratlemiseks kõige sobivamaks õigusaktiks. Määruse vahetu kohaldatavus
vähendab õiguslikku keerukust ja tagab suurema õiguskindluse neile, kelle
suhtes seda õigusakti Euroopa Liidus kohaldatakse, kuna sellega nähakse ette
ühtlustatud eeskirjad ja aidatakse kaasa ühtse turu toimimisele.

3.2.
Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele (ELi
toimimise lepingu artikli 5 lõige 3) tuleb ELi tasandil võtta meetmeid ainult
juhul, kui liikmesriigid üksinda ei suuda kavandatud eesmärke piisavalt
saavutada ning seepärast saab kõnealuseid eesmärke kavandatud meetmete ulatuse
või mõju tõttu paremini saavutada ELi tasandil. Kuigi kõik eespool kirjeldatud
probleemid mõjutavad märkimisväärselt iga liikmesriiki, saab nende kogumõju
täielikult hinnata ainult rahvusvahelisel tasandil. See on tingitud sellest, et
turgu saab kuritarvitada instrumendi mis tahes noteerimise kohas või
börsiväliselt, seega isegi turgudel, mis ei ole asjaomase instrumendi
esmasturg. Seetõttu valitseb tegelik oht, et Euroopa Liidu tasandi meetmete
puudumise korral hoidutakse liikmesriikides turu kuritarvitamise vastu
võitlemiseks võetud meetmetest kõrvale või on need ebatõhusad.
Lisaks on ühtne lähenemisviis oluline, et vältida
õigusnormide erinevuse ärakasutamist, ja kuna kehtiv turu kuritarvitamist
käsitlev direktiiv juba hõlmab seda küsimust, saab eespool osutatud probleeme
kõige paremini lahendada ühiste jõupingutuste abil. Seda arvesse võttes on ELi
meede subsidiaarsuse põhimõtte seisukohast sobiv.
Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peab
sekkumine olema sihipärane ja piirduma eesmärkide saavutamiseks vajalikuga.
Kõnealusest põhimõttest on lähtutud kogu protsessi jooksul, alates
alternatiivsete poliitikavõimaluste kindlaksmääramisest ja hindamisest kuni
käesoleva ettepaneku koostamiseni.

3.3.
Vastavus ELi toimimise lepingu artiklitele 290 ja
291

Komisjon võttis 23. septembril 2009 vastu määruste
ettepanekud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa
Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ja Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) asutamise kohta[16]. Sel puhul soovib komisjon meelde tuletada Euroopa
järelevalveasutuste asutamise määruste vastuvõtmisel tehtud avaldust ELi
toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohta: „Seoses regulatiivsete
standardite vastuvõtmisega rõhutab komisjon finantsteenuste sektori ainulaadset
iseloomu, mis tuleneb Lamfalussy struktuurist ja mida on tunnustatud selgelt
ELi toimimise lepingule lisatud deklaratsioonis nr 39. Siiski on komisjonil
tõsiseid kahtlusi, kas tema rollile seatud piirangud delegeeritud õigusaktide
ja rakendusmeetmete vastuvõtmisel on kooskõlas ELi toimimise lepingu
artiklitega 290 ja 291”.

3.4.
Ettepaneku üksikasjalik selgitus
3.4.1.
I peatükk (üldsätted)
3.4.1.1.
Uute turgude, kauplemissüsteemide ja börsiväliste
finantsinstrumentide reguleerimine

Turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi aluseks
on põhimõte, mis keelab siseringitehingud finantsinstrumentidega, millega on
lubatud kaubelda reguleeritud turgudel, või nende abil turuga manipuleerimise.
Alates finantsinstrumentide turgude direktiivi[17] vastuvõtmisest
kaubeldakse finantsinstrumentidega siiski üha enam mitmepoolsetes
kauplemissüsteemides ja muud liiki organiseeritud kauplemissüsteemides, näiteks
vahetustehingute süsteemides või maaklerite ristumisvõrgustikes, või ainult
börsiväliselt. Kõnealused uued kauplemiskohad ja -‑süsteemid konkureerivad
olemasoleva reguleeritud turuga, muutudes üha likviidsemaks ja meelitades ligi
laiemat hulka investoreid. Eri kohtades kauplemise suurenemise tõttu on raskem
teostada järelevalvet võimaliku turu kuritarvitamise tuvastamiseks. Seetõttu
laiendatakse määrusega turu kuritarvitamist käsitleva raamistiku
reguleerimisala kõikidele finantsinstrumentidele, millega on lubatud kaubelda
mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või muud liiki organiseeritud
kauplemissüsteemides, ning kõikidele seotud finantsinstrumentidele, millega
kaubeldakse börsiväliselt ja mis mõjutavad hõlmatud turgu, millel kaubeldakse
nende instrumentide alusvaraga. See on vajalik, et vältida
kauplemiskohtadepoolset õigusnormide erinevuse ärakasutamist, tagada
investorite kaitse ja turgude terviklikkuse säilimine võrdsetel tingimustel
kogu Euroopa Liidus ja kindlustada, et selliste finantsinstrumentide turuga
manipuleerimine börsiväliselt kaubeldavate tuletisinstrumentide, nagu
krediidiriski vahetustehingute kaudu on selgelt keelatud.

3.4.1.2.
Kauba tuletisinstrumentide ja nendega seotud kauba
hetkelepingute reguleerimine

Hetketurud ja nendega seotud tuletisinstrumentide
turud on omavahel tihedalt seotud ja turu kuritarvitamine võib toimuda nende
turgude üleselt. See on eriti murettekitav hetketurgude jaoks, sest kehtivaid
läbipaistvust ja turu terviklikkust käsitlevaid eeskirju kohaldatakse ainult
finants- ja tuletisinstrumentide turgude suhtes, mitte nendega seotud
hetketurgude suhtes. Määruse eesmärk ei ole kõnealuste hetketurgude otsene
reguleerimine. Rangelt nende mittefinantsturgude piires tehtavad tehingud ja
toimingud ei peaks tõesti kuuluma käesoleva määruse reguleerimisalasse ning
nende suhtes tuleks kohaldada konkreetseid valdkondlikke eeskirju ja
konkreetset valdkonnapõhist järelevalvet, nagu on sätestatud energia valdkonnas
komisjoni ettepanekuga energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse kohta[18].
Käesolev määrus peaks siiski hõlmama sellistel hetketurgudel tehtavaid
tehinguid ja toiminguid, mis on seotud määruse reguleerimisalasse kuuluvate
finants- ja tuletisinstrumentide turgudega ning mis viimaseid mõjutavad. Kauba
tuletisinstrumentide turuga seotud siseteabe selge ja siduva määratluse
puudumine kehtivas turu kuritarvitamist käsitlevas direktiivis võib põhjustada
kõnealuseid seotud hetketurge käsitleva teabe ebakõla. See tähendab, et turu
kuritarvitamist käsitleva kehtiva raamistiku kohaselt võivad kauba
tuletisinstrumentidesse investeerijad olla vähem kaitstud kui finantsturgude
tuletisinstrumentidesse investeerijad, sest isik võib kasutada hetketurul
siseteavet, mis on saadud seotud tuletisinstrumentide turul kaubeldes. Seetõttu
tuleks kauba tuletisinstrumentidega seotud siseteabe mõiste viia kooskõlla
siseteabe üldmõistega, hõlmates sellega ka hinnatundliku teabe, mis on oluline
seotud kauba hetkelepingute ja ka tuletisinstrumentide endi puhul. See tagab
investorite õiguskindluse ja parema teavitamise. Lisaks keelab turu
kuritarvitamist käsitlev direktiiv ainult sellise manipuleerimise, mis moonutab
finantsinstrumentide hinda. Kuna teatavaid tuletisinstrumentide turul toimuvaid
tehingud saab kasutada ka seotud hetketurgude hindadega manipuleerimiseks ja
hetketurgudel toimuvaid tehinguid saab kasutada tuletisinstrumentide turgudega
manipuleerimiseks, tuleks käesolevas määruses laiendada turuga manipuleerimise
mõistet nii, et see hõlmaks ka seda liiki turgudevahelist manipuleerimist.
Energia hulgimüügitoodete puhul teevad pädevad asutused ja ESMA koostööd
Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga (ACER) ja
liikmesriikide reguleerivate asutustega, et tagada kooskõlastatud
lähenemisviisi rakendamine finantsinstrumente ja energia hulgimüügitooteid
käsitlevate asjakohaste eeskirjade järgimise tagamisel.
Pädevad asutused peaksid eelkõige [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL)
nr … energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta] sätestatud
mõistete konkreetseid tunnuseid arvesse võtma siis, kui nad kohaldavad
käesolevas määruses sätestatud siseteabe, siseringitehingute ja turuga
manipuleerimise mõistet energia hulgimüügitoodetega seotud finantsinstrumentide
suhtes.

3.4.1.3.
Turuga manipuleerimine algoritmkauplemise ja
välkkauplemise kaudu

Finantsturgudel kasutatakse üha enam
automatiseeritud kauplemismeetodeid, nagu algoritmkauplemine või
välkkauplemine. Sellise kauplemise puhul otsustatakse arvutialgoritmi abil, kas
korraldus esitada või mitte ja/või kuidas korraldus täidetakse.
Algoritmkauplemise eriliik on välkkauplemine (HFT). Välkkauplemine ei ole
tavaliselt iseseisev strateegia, vaid seisneb väga keeruka tehnoloogia
kasutamises traditsiooniliste kauplemisstrateegiate, nagu arbitraaži ja
turutegemise strateegia rakendamiseks. Kuigi enamik algoritm- ja välkkauplemise
strateegiaid on seaduslikud, on reguleerivad asutused kindlaks määranud
konkreetsed automatiseeritud strateegiad, mille kasutamine võib kujutada endast
turu kuritarvitamist. Selliste strateegiate hulka kuuluvad näiteks
noteeringutega üleujutamine (quote stuffing), eksitamine (layering)
ja tüssamine (spoofing). Turu kuritarvitamist käsitlevas direktiivis sätestatud
turuga manipuleerimise mõiste on väga lai ja seda saab juba kohaldada
kuritarvituste suhtes, olenemata kauplemiskeskkonnast. Määruses tuleb siiski
esitada konkreetsed näited algoritmkauplemise ja välkkauplemise strateegiate
kohta, mis kuuluvad turuga manipuleerimise keelu kohaldamisalasse. Turgu
kuritarvitavate strateegiate täiendav kindlaksmääramine tagab, et pädevad
asutused kasutavad järelevalves ja õigusnormide täitmisel ühtset lähenemisviisi.

3.4.1.4.
Turuga manipuleerimise katse

Kuna turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv ei
hõlma turuga manipuleerimise katseid, peab reguleeriv asutus turuga
manipuleerimise kinnitamiseks tõendama, et korraldus anti või tehing tehti. On
siiski olukordi, kus isik astub samme ja on olemas selged tõendid turuga
manipuleerimise kavatsusest, kuid korraldus jäi andmata või tehing tegemata.
Määrus keelab sõnaselgelt turuga manipuleerimise katsed, selle abil
suurendatakse turu terviklikkust. Kehtiv siseringitehingute mõiste juba
sisaldab manipuleerimiskatse elemente. Need jäetakse välja ja siseringitehingu
katse määratletakse eraldi rikkumisena.

3.4.1.5.
Saastekvoodid

Finantsinstrumentide turgude direktiivi
läbivaatamise raames liigitatakse saastekvoodid ümber finantsinstrumentideks.
Selle tulemusel kuuluvad ka kõnealused kvoodid kuritarvitamist käsitleva
raamistiku reguleerimisalasse. Kuigi enamik turu kuritarvitamist käsitleva
korraga ette nähtud meetmetest on ilma kohandamata saastekvootide suhtes
kohaldatavad, tuleb mõnda sätet kohandada, et võtta arvesse kõnealuste
instrumentide eripära ja asjaomase turu ülesehitust. Vastupidi enamikule
finantsinstrumentide liikidele ei saa siseteabe avalikustamise ja insaiderite
nimekirjade ning juhtide tehingutega seotud kohustusi tegelikult panna
saastekvootide emitendile, kes vastutab liidu kliimapoliitika arendamise ja
elluviimise eest. Vastutavad ametiasutused (sh komisjon) on siiski kohustatud
tagama uute otsuste, sündmuste ja andmete õiglase ja mittediskrimineeriva
avalikustamise ning kättesaadavuse. Lisaks ei tohiks turu kuritarvitamist käsitleva
korraga ette nähtud kohustused piirata liikmesriike, Euroopa Komisjoni ja muid
ametlikult määratud organeid Euroopa Liidu kliimapoliitika elluviimisel.
Seetõttu võetakse kasutusele saastekvootidega
seotud siseteabe erimõiste. Siseteabe avalikustamise kohustus pannakse
saastekvootide turu osalistele, sest nende valduses on asjaomane teave, mis
sobib ühekordseks või korrapäraseks avaldamiseks. Delegeeritud õigusaktis
määratletud piirmäär (väljendatuna heitkoguste või soojusvõimsuse või nende
kahe kombinatsioonina) jätab artiklis 12 (ja ka artiklites 13 ja 14) sätestatud
kohustuse kohaldamisalast välja kõik need üksused, kelle tegevus eraldi võttes
saastekvootide hinna kujundust või siseringitehingu(st) (tulenevaid) ohtusid
oluliselt ei mõjuta.
Kuna finantsinstrumentide turgude direktiivi kohaselt
liigitatakse saastekvoodid finantsinstrumentideks, saab kõik turu
kuritarvitamise vastased meetmed, mis on seotud saastekvootide enampakkumisega,
koondada ühtsesse eeskirjade kogumikku ja siduda need turu kuritarvitamise
vastase üldkorraga, mida kohaldatakse järelturul.

3.4.2.
II peatükk (siseringitehingud ja turuga
manipuleerimine)
3.4.2.1.
Siseteave

Siseteavet saab kuritarvitada enne, kui emitendil
tekib selle avalikustamise kohustus. Lepingu üle peetavate läbirääkimiste seis,
läbirääkimiste käigus esialgu kokku lepitud tingimused, finantsinstrumentide
emissiooni võimalus, finantsinstrumentide turustamise tingimused või
finantsinstrumentide emissiooni esialgsed tingimused võivad olla investorite
jaoks tähtis teave. Seetõttu tuleks sellist teavet käsitada siseteabena.
Selline teave ei tarvitse siiski olla piisavalt täpne, et emitent oleks
kohustatud selle avalikustama. Sel juhul peaks kehtima siseringitehingute
keeld, kuid mitte emitendi kohustus teave avalikustada.

3.4.2.2.
Kauplemiskohtadele ja ‑süsteemidele võrdsete
tingimuste tagamine turu kuritarvitamise juhtude vältimisel ja tuvastamisel

Eri kauplemiskohtades finantsinstrumentidega
kauplemise suurenemise tõttu on üha raskem teostada järelevalvet võimaliku turu
kuritarvitamise juhtumi tuvastamiseks. Finantsinstrumentide turgude direktiivi
kohaselt võib mitmepoolset kauplemissüsteemi juhtida turu korraldaja või
investeerimisühing. Finantsinstrumentide turgude direktiivi artiklis 26
sätestatud järelevalvekohustus kehtib mõlema suhtes ühte moodi. Turu
kuritarvitamist käsitleva direktiivi artiklis 6 sätestatud kohustus võtta vastu
struktuurilised sätted, mille eesmärk on vältida ja tuvastada turuga
manipuleerivat tegevust, kehtib siiski ainult turu korraldajate suhtes. Määruse
eesmärk on tagada määruse reguleerimisala raames võrdsed tingimused kõikidele
kauplemiskohtadele ja ‑süsteemidele, pannes neile kohustuse võtta vastu
vajalikud struktuurilised sätted, mille eesmärk on vältida ja tuvastada turuga
manipuleerivat tegevust.

3.4.3.
III peatükk (avalikustamisnõuded)
3.4.3.1.
Siseteabe avalikustamine
3.4.3.2.
Turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi artikli 6
lõikes 1 on sätestatud, et finantsinstrumentide emitendid peavad võimalikult
kiiresti teavitama üldsust siseteabest, mis on otseselt nende emitentidega seotud.
Lõikega 2 lubatakse kõnealustel emitentidel eritingimustel siseteabe
avalikustamine edasi lükata. Määruse kohaselt peavad emitendid teatama pädevale
asutusele oma otsusest lükata siseteabe avalikustamine edasi viivitamata pärast
sellise otsuse tegemist. Emitendi kohustus on hinnata, kas selline
edasilükkamine on põhjendatud. Pädevate asutuste võimalus uurida vajaduse
korral tagantjärele, kas edasilükkamise konkreetsed tingimused olid tegelikult
täidetud, tugevdab investorite kaitset ja suurendab turu terviklikkust. Kui aga
siseteave on süsteemi seisukohalt oluline ja selle avaldamise edasilükkamine on
üldsuse huvides, on pädeval asutusel õigus lubada teabe avaldamise
edasilükkamist piiratud ajaks, et säilitada üldsuse huve silmas pidades
finantssüsteemi stabiilsus ja vältida kahju, mis tuleneb näiteks süsteemi
seisukohalt olulise emitendi maksejõuetusest

Insaiderite nimekirjad Insaiderite nimekirjad on
pädevate asutuste jaoks tähtis võimaliku turu kuritarvitamise uurimise vahend.
Määruse eesmärk on kõrvaldada seni emitentidele tarbetut halduskoormust
tekitanud siseriiklikud erinevused ja selleks nähakse sellega ette, et komisjon
peab delegeeritud õigusaktides kindlaks määrama, millised andmed täpselt
kantakse kõnealustesse nimekirjadesse, ja vastu võtma tehnilised
rakendusstandardid.

3.4.3.3.
Avalikustamisnõuded emitentidele, kelle
finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturgudel

Ilma et see piiraks finantsturgude terviklikkuse
ja läbipaistvuse säilitamise ning investorite kaitsmise eesmärki, kohandatakse
turu kuritarvitamist käsitlev raamistik nende emitentide eripärale ja
vajadustele, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturgudel.
Määruses sätestatud turu kuritarvitamist käsitleva uue raamistiku kohaldamise
tõttu ühtemoodi kõikide VKEde kasvuturgude suhtes võivad nende turgude
emitendid loobuda kapitali hankimisest kapitaliturgudelt. Nende emitentide
äritegevuse ulatus on piiratum ja tavaliselt on neil siseteabe avalikustamiseks
vähem põhjust kui suurematel emitentidel. Määruse kohaselt peavad kõnealused
emitendid avaldama siseteabe muudetud ja lihtsustatud turupõhisel kujul. VKEde
kasvuturud võivad avaldada sellise siseteabe kõnealuste emitentide nimel
komisjoni vastu võetud tehnilistes rakendusstandardites kindlaks määratud standardsisuga
ja standardvormis. Need emitendid on ka teatud tingimustel vabastatud
insaiderite nimekirjade pidamise ja pideva ajakohastamise kohustusest ning
nende suhtes kehtib uus allpool osutatud juhtide tehingutest teatamise piirmäär.

3.4.3.4.
Juhtide tehingutest teatamine

Määruses selgitatakse juhtide tehingutega seotud
teatamiskohustuse ulatust. Kõnealused teated on tähtsad, sest need hoiavad
juhte tagasi siseringitehingute sooritamisest ja annavad turule kasulikku
teavet juhtide seisukohtadest emitentide aktsiate hindade muutuste kohta.
Määruses selgitatakse, et kõikidest tehingutest, mille sooritajaks on isik, kes
teostab oma õigust tegutseda emitendi juhi nimel, või millega juht pandib või
laenab välja oma aktsiad, tuleb samuti teatada pädevale asutusele ja need tuleb
avalikustada. Lisaks võetakse kasutusele 20 000 euro suurune piirmäär, mis
on kõikides liikmesriikides ühesugune ja millest alates tekib kohustus juhi
tehingust teatada.

3.4.4.
IV peatükk (ESMA ja pädevad asutused)
3.4.4.1.
Pädevate asutuste volitused

Turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi artikli
12 lõike 2 punkti b kohaselt on pädevatel asutustel õigus nõuda teavet
kõikidelt isikutelt. Kauba hetketurgude puhul jääb aga teabest vajaka
läbipaistvust käsitlevate eeskirjade ja valdkondlikele reguleerivatele
asutustele (olemasolu korral) teatamise kohustuse puudumise tõttu. Õigus nõuda
kõikidelt isikutelt teavet võimaldab tavaliselt pädevale asutusele juurdepääsu
kogu teabele, mis on vajalik võimalike turu kuritarvitamise kahtluste
uurimiseks. See teave ei tarvitse siiski olla piisav eelkõige siis, kui puudub
valdkondlik asutus, kes teostab järelevalvet kõnealuste kauba hetketurgude üle.
Määrus võimaldab pädevatele asutustele pidevat juurdepääsu andmetele, kuna
määruse kohaselt tuleb kõnealused andmed esitada kindlaksmääratud kujul otse
pädevale asutusele. Saades juurdepääsu kauba hetketurgudel kauplejate
süsteemidele, saavad pädevad asutused andmevooge ka reaalajas jälgida.
Siseringitehingute ja turuga manipuleerimise
juhtude tuvastamiseks peab pädevatel asutustel olema võimalus siseneda
dokumentide kaasavõtmiseks eraruumidesse. Juurdepääs eraruumidele on vajalik
eelkõige siis, kui: i) isik, kellele on juba esitatud teabenõue, on jätnud
selle (täielikult või osaliselt) täitmata, või kui ii) on alust arvata, et
nõude esitamisel seda ei täideta või et teabenõudega seotud dokumendid või
teave kõrvaldatakse, võltsitakse või hävitatakse. Kuigi praegu võimaldatakse
kõikides jurisdiktsioonides juurdepääsu kõikidele dokumentidele, ei ole kõigil
pädevatel asutustel volitusi siseneda dokumentide kaasavõtmiseks eraruumidesse.
Seetõttu on oht, et pädevad asutused jäävad sel juhul ilma tähtsatest ja
vajalikest tõenditest ning seega võivad siseringitehingud ja turuga
manipuleerimine jääda tuvastamata ja karistamata. Sellega seoses tuleb märkida,
et sellist juurdepääsu eraruumidesse võib käsitada era- ja perekonnaelu austamisega
seotud selliste põhiõiguste piiramisena, mis on ette nähtud Euroopa Liidu
põhiõiguste harta artikliga 7. Seega on esmatähtis, et kõnealuste põhiõiguste
mis tahes piiramine oleks täielikult kooskõlas harta artikliga 52. Seepärast
peaks liikmesriigi pädevatel asutustel olema õigus siseneda dokumentide
kaasavõtmiseks eraruumidesse ainult juhul, kui nad on kooskõlas siseriiklike
õigusaktidega saanud asjaomase liikmesriigi õigusasutuselt eelneva loa ja kui
on põhjendatud kahtlus, et kontrolli objektiga seotud dokumendid võivad olla
olulised selleks, et tõendada käesoleva määruse või direktiivi [uus turu
kuritarvitamist käsitlev direktiiv] kohaseid siseringitehinguid või turuga
manipuleerimist. Siseringitehingute ja turuga manipuleerimise keeld kehtib
kõikide isikute suhtes. Seetõttu ei ole pädevatel asutustel vaja juurdepääsu
mitte ainult investeerimisühingu valduses olevale teabele, vaid ka kõigi nende
isikute valduses olevale teabele ja mittefinantsettevõtjate andmebaasides
olevale teabele nende isikute tegevuse kohta. Tehinguid sooritavatelt
investeerimisühingutelt saadud olemasolevad telefonikõnede andmed ja
andmeliiklusandmed ning sideoperaatoritelt saadud olemasolevad telefonikõnede andmed
ja andmeliiklusandmed on tähtsad tõendid siseringitehingute ja turuga
manipuleerimise juhtude tuvastamiseks ja kinnitamiseks. Telefonikõnede andmete ja
andmeliiklusandmete põhjal saab tuvastada isiku, kes vastutab väära või
eksitava teabe levitamise eest. Enamiku siseringitehingute ja turuga
manipuleerimise juhtudega on seotud kaks või rohkem isikut, kes edastavad
teavet või kooskõlastavad oma tegevust. Telefonikõnede andmete ja
andmeliiklusandmete põhjal saab tõendada, et siseteabele juurdepääsu omava
isiku ja teise isiku kahtlase kauplemise vahel või kahe isiku lubamatu kooskõlastatud
kauplemise vahel on seos. Eelkõige peetakse sideoperaatoritelt saadavaid
telefonikõnede andmeid ja andmeliiklusandmeid üheks kõige tähtsamaks küsimuseks
CESRi liikmete[19] uurimisülesannete ja
õigusnormide järgimise tagamise ülesannete täitmisel. Juurdepääs
sideoperaatorite valduses olevatele telefonikõnede andmete ja
andmeliiklusandmetele on tõepoolest tähtis ja mõnikord isegi ainus tõend, mis
võimaldab kindlaks teha, kas esmane insaider on edastanud siseteabe isikule,
kes kaupleb kõnealuse siseteabega. Näiteks on sellised andmed tõendiks juhul,
kui siseteavet omav äriühingu juhatuse liige edastab kõnealuse siseteabe
telefoni teel sõbrale, sugulasele või pereliikmele, kes seejärel sooritab
saadud siseteabe alusel kahtlase tehingu. Sideoperaatorite valduses olevaid
telefonikõnede andmeid ja andmeliiklusandmeid saab reguleeriv asutus kasutada
selleks, et tõendada, et esmane insaider helistas sõbrale või sugulasele veidi
enne seda, kui viimane helistas oma maaklerile ja andis korralduse sooritada
kahtlane tehing. Sideoperaatoritelt saadavad telefonikõnede andmed ja
andmeliiklusandmed tõendaksid seost, mis kinnitab kuritarvitamist, mida muidu
kunagi ei tuvastataks. Teiseks näiteks on juhtum, mille puhul
finantsinstrumendi hinna mõjutamiseks postitatakse internetifoorumisse väär või
eksitav teade. Telefonikõnede andmete ja
andmeliiklusandmete abil saab tuvastada teate autori. Lisaks saab selliste andmete
abil tõendada seost enne või pärast teate postitamist kahtlaseid tehinguid
sooritanud isikuga, et tõendada turuga manipuleerimist väära või eksitava teabe
levitamise kaudu. Selle raames on oluline tagada siseturul
võrded tingimused seoses pädevate asutuste juurdepääsuga sideoperaatorite või
investeerimisühingute valduses olevatele telefonikõnede andmetele ja
andmeliiklusandmetele. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema õigus nõuda
sideoperaatorite või investeerimisühingute valduses olevate telefonikõnede andmeid
ja andmeliiklusandmeid, kui on alust kahtlustada, et kontrolli objektiga seotud
andmed võivad olla olulised selleks, et tõendada käesoleva määruse või
direktiivi [uus turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv] kohaseid
siseringitehinguid või turuga manipuleerimist. Samuti peaks olema selge, et
kõnealused andmed ei hõlma asjaomase teabe sisu.
Kuna turu kuritarvitamine võib toimuda piiri- ja
turuüleselt, on ESMA-l kooskõlastamise kohustus ja pädevad asutused peavad
tegema koostööd ning vahetama teavet muude pädevate asutustega ning kui on
tegemist kauba tuletisinstrumentidega, siis Euroopa Liidus ja kolmandates
riikides seotud hetketurgude eest vastutavate reguleerivate asutustega.

3.4.5.
V peatükk (halduskaristused)
3.4.5.1.
Karistused

Liidu finantsturud on üha rohkem integreeritud ja
liidus toimepandud rikkumistel võib olla piiriülene mõju. Liikmesriikides kohaldatavate
karistuste erinevus soodustab õigusnormide erinevuse ärakasutamist ja kahjustab
terviklikkuse ja läbipaistvuse lõppeesmärki finantsteenuste ühtsel turul. Kohaldatavate
siseriiklike karistuste läbivaatamise tulemusel on ilmnenud näiteks, et
rahaliste karistuste suurus on liikmesriikides väga erinev, et mõnel pädeval
asutusel puuduvad teatud olulised karistuste kohaldamise volitused ja mõned
pädevad asutused ei saa kohaldada karistusi füüsiliste ja juriidiliste isikute
suhtes[20]. Seetõttu sätestatakse
käesolevas määruses haldusmeetmeid, -karistusi ja -trahve käsitlevad
miinimumeeskirjad. See ei takista üksikuid liikmesriike kehtestamast rangemaid
nõudeid. Määruse kohaselt tuleb tagastada kogu tuvastatud kasum, sh intressid,
ja asjakohase hoiatava mõju tagamiseks kehtestatakse sellega trahvid, mis
peavad olema suuremad kui teenitud kasum või kahjum, mida välditi käesoleva
määruse rikkumise tagajärjel, ning nende suuruse peab asjaolusid ja olukorda
arvesse võttes kindlaks määrama pädev asutus.
Pealegi on kriminaalkaristustel hoiatavam mõju kui
haldusmeetmetel ja ‑karistustel. Direktiivi [XX] ettepanekus sätestatakse
kõikide liikmesriikide kohustus kehtestada tõhusad, proportsionaalsed ja
hoiatavad kriminaalkaristused kõige raskemate rikkumiste eest, mis on seotud
siseringitehingute ja turuga manipuleerimisega. Kõnealuse direktiivi
kohaldamisel tuleb arvesse võtta käesoleva määruse sätteid, sh kavandatavaid rakendusmeetmeid.
Direktiivis kasutatud mõisted võivad siiski erineda käesolevas määruses
kasutatud mõistetest.

3.4.5.2.
Rikkumisest teatajate kaitse ja ergutusvahendid

Rikkumisest teatamine võib osutuda kasulikuks
esmase teabe allikaks ja juhtida pädevate asutuste tähelepanu võimalikele turu
kuritarvitamise juhtudele. Määrusega tugevdatakse turu kuritarvitamist
käsitlevat Euroopa Liidu raamistikku, kuna selles sätestatakse asjakohane
kaitse turu kuritarvitamise kahtlusest teatajatele, võimalus maksta rahalist
tasu isikutele, kes esitavad pädevale asutusele olulist teavet, mille tulemusel
määratakse rikkujale rahaline karistus, ja sellega tugevdatakse liikmesriikide
eeskirju, mis käsitlevad rikkumisest teatajatelt teadete vastuvõtmist ja nende
teadete läbivaatamist.

4.
MÕJU EELARVELE

Ettepaneku konkreetne mõju eelarvele on seotud
ESMAle pandud ülesandega ja seda on täpsustatud käesolevale ettepanekule
lisatud finantsselgituses. Ettepanekule lisatud finantsselgituses on käsitletud
ka ettepaneku konkreetset mõju komisjoni eelarvele.
Ettepanek mõjutab liidu eelarvet.
2011/0295 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
siseringitehingute ja turuga manipuleerimise
(turu kuritarvitamise) kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[21],
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[22],
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[23],
võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori
arvamust,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Tõeline finantsteenuste ühtne turg on äärmiselt
oluline majanduskasvu suurendamiseks ja töökohtade loomiseks liidus.
(2)
Integreeritud ja tõhus finantsturg eeldab turu
terviklikkust. Majanduskasvu ja heaolu suurendamise eeltingimuseks on
väärtpaberiturgude sujuv toimimine ja üldsuse usaldus turgude vastu. Turu
kuritarvitamine kahjustab finantsturgude terviklikkust ja üldsuse usaldust
väärtpaberite ning tuletisinstrumentide vastu.
(3)
28. jaanuaril 2003 vastu võetud Euroopa Parlamendi
ja nõukogu direktiiviga 2003/6/EÜ[24] siseringitehingute ja
turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta täiendati ja ajakohastati
turu terviklikkuse kaitseks vastu võetud Euroopa Liidu õigusraamistikku. Võttes
aga arvesse sellest ajast alates toimunud õigusloome, turu ja tehnika arengut,
mis on märkimisväärselt muutnud finantsmaastikku, tuleks kõnealune direktiiv nüüd
asendada, et tagada selle vastavus kõnealustele muutustele. Uut õigusakti on
vaja ka selleks, et tagada ühtsed eeskirjad ja põhimõistete selgus ning uute
eeskirjade vastavus kõrgetasemelise finantsjärelevalve eksperdirühma
järeldustele[25].
(4)
Tuleb kehtestada ühtne raamistik, et säilitada turu
terviklikkus ja vältida võimalikku õigusnormide erinevuse ärakasutamist ning
tugevdada turuosaliste õiguskindlust ja vähendada õiguslikku keerukust.
Käesoleva otseselt kohaldatava õigusakti eesmärk on aidata otsustavalt kaasa
siseturu sujuvale toimimisele ja see peaks järelikult põhinema ELi toimimise
lepingu artiklil 114, nagu seda tõlgendatakse vastavalt Euroopa Liidu Kohtu
väljakujunenud kohtupraktikale.
(5)
Selleks et kõrvaldada siseriiklike õigusnormide
vahelistest erinevustest tulenevad kaubandustõkked ja olulised
konkurentsimoonutused ning vältida tulevaste tõenäoliste kaubandustõkete ja
oluliste konkurentsimoonutuste tekkimist, tuleb seega vastu võtta määrus,
millega kehtestatakse kõigis liikmesriikides kohaldatavad ühtsed eeskirjad.
Turu kuritarvitamist käsitlevate nõuete kujundamine määruse vormis peaks tagama
nende nõuete otsese kohaldatavuse. See peaks tagama ühtsed tingimused, sest
sellega välditakse direktiivi ülevõtmisest tulenevat siseriiklike nõuete
erinevust. Käesoleva määruse tulemusena peaksid kõik isikud järgima kogu liidu
territooriumil samu eeskirju. Määrus peaks ka vähendama õiguslikku keerukust
ning ettevõtete ja eelkõige piiriüleselt tegutsevate ettevõtete nõuete
järgimise kulusid ning aitama kõrvaldada konkurentsimoonutusi.
(6)
Komisjoni teatises Euroopa väikeettevõtlusalgatuse
„Small Business Act” kohta[26] kutsutakse Euroopa Liitu
ja liikmesriike üles kavandama eeskirju, et vähendada halduskoormust, kohandada
õigusakte väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate turgudel tegutsevate
emitentide vajadustele ja hõlbustada nende emitentide juurdepääsu
rahastamisele. Mitmete direktiivi 2003/6/EÜ sätetega pannakse emitentidele,
eelkõige neile, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturgudel,
halduskoormus, mida tuleks vähendada.
(7)
Käesolevas määruses kasutatud turu kuritarvitamise
mõistet, mis hõlmab igasugust õigusvastast käitumist finantsturgudel, tuleks
tõlgendada nii, et see hõlmab siseringitehinguid ja siseteabe kuritarvitamist
ning turuga manipuleerimist. Selline tegevus vähendab turu täielikku ja
nõuetekohast läbipaistvust, mis on kõikide majandustegevuses osalejate jaoks
integreeritud finantsturgudel kauplemise eeltingimus.
(8)
Direktiivi 2003/6/EÜ reguleerimisala keskendus
finantsinstrumentidele, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turgudel, kuid
viimastel aastatel kaubeldakse finantsinstrumentidega üha enam mitmepoolsetes
kauplemissüsteemides (MTF). Samuti kaubeldakse teatud finantsinstrumentidega
ainult muud liiki organiseeritud kauplemissüsteemides (OTF), nagu maaklerite
ristumisvõrgustikud, või ainult börsiväliselt. Seetõttu tuleks käesoleva
määruse reguleerimisala laiendada kõikidele finantsinstrumentidele, millega
kaubeldakse mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või muudes organiseeritud
kauplemissüsteemides, ning börsiväliselt kaubeldavatele finantsinstrumentidele,
näiteks krediidiriski vahetustehingutele, või muule käitumisele või tegevusele,
mis võib mõjutada finantsinstrumente, millega kaubeldakse reguleeritud
turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või muudes organiseeritud
kauplemissüsteemides. See peaks tugevdama investorite kaitset, säilitama turu
terviklikkuse ja tagama, et selliste instrumentide turuga manipuleerimine
börsiväliselt kaubeldavate finantsinstrumentide kaudu on selgelt keelatud.
(9)
Finantsinstrumentide stabiliseerimine või
kauplemine oma aktsiatega tagasiostmisprogrammide raames võib teatavatel
asjaoludel olla majanduslikest põhjustest tingituna seaduslik ja seetõttu ei
tohiks seda iseenesest pidada turu kuritarvitamiseks.
(10)
Liikmesriike ja Euroopa Keskpankade Süsteemi,
Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi, liikmesriikide keskpankasid ja ühe või mitme
liikmesriigi ning Euroopa Liidu muid asutusi või eriotstarbelisi
rahastamisvahendeid ning muid avaliku sektori asutusi ei tohiks piirata raha-,
vahetuskursi- või valitsemissektori võla haldamise poliitika või
kliimapoliitika elluviimisel.
(11)
Mõistlikud investorid tuginevad oma
investeerimisotsuste tegemisel juba nende valduses olevale teabele, st
eelnevalt kättesaadavale teabele. Seetõttu tuleks küsimust, kas mõistlik
investor võib investeerimisotsuse tegemisel arvesse võtta teatavat teavet,
käsitleda eelnevalt kättesaadava teabe alusel. Sellisel käsitlemisel tuleb
arvesse võtta teabe eeldatavat mõju, pidades silmas asjaomase emitendi kogu
tegevust, teabeallika usaldusväärsust ja muid turgu iseloomustavaid muutujaid,
mis võivad teatud asjaoludel mõjutada finantsinstrumente, seotud kauba
hetkelepinguid või saastekvootidel põhinevaid enampakkumistooteid.
(12)
Tagantjärele kättesaadavat teavet võib kasutada
selleks, et kontrollida selle eelduse õigsust, et eelnevalt kättesaadav teave
oli hinnatundlik, kuid seda ei tohiks kasutada meetmete võtmiseks isikute
vastu, kes tegid neile eelnevalt kättesaadava teabe põhjal mõistlikke
järeldusi.
(13)
Turuosaliste õiguskindlust tuleks suurendada,
määrates täpsemalt kindlaks kaks siseteabe mõiste puhul esmatähtsat elementi,
nimelt kõnealuse teabe täpse laadi ja selle võimaliku mõju ulatuse
finantsinstrumentide, seotud kauba hetkelepingute või saastekvootidel
põhinevate enampakkumistoodete hindadele. Kui tuletisinstrumentideks on energia
hulgimüügitooted, tuleks siseteabena käsitada eelkõige teavet, mis tuleb
avalikustada vastavalt [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr ...
energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta].
(14)
Siseteavet saab kuritarvitada enne, kui emitendil
tekib selle avalikustamise kohustus. Lepingu üle peetavate läbirääkimiste seis,
läbirääkimiste käigus esialgu kokku lepitud tingimused, finantsinstrumentide
emissiooni võimalus, finantsinstrumentide turustamise tingimused või
finantsinstrumentide emissiooni esialgsed tingimused võivad olla investorite
jaoks tähtis teave. Seetõttu tuleks sellist teavet käsitada siseteabena.
Selline teave ei tarvitse siiski olla piisavalt täpne, et emitent oleks
kohustatud selle avalikustama. Sel juhul peaks kehtima siseringitehingute
keeld, kuid mitte emitendi kohustus teave avalikustada.
(15)
Hetketurud ja nendega seotud tuletisinstrumentide
turud on omavahel tihedalt seotud ja globaalsed ning turu kuritarvitamine võib
toimuda nii turu- kui ka piiriüleselt. See kehtib nii siseringitehingute kui ka
turuga manipuleerimise kohta. Eelkõige võib hetketuru siseteabest kasu saada
finantsturul kauplev isik. Seetõttu tuleks finantsturgude ja kauba tuletisinstrumentidega
seotud siseteabe üldmõistet kohaldada ka kogu seotud kauba puhul asjakohase
teabe suhtes. Lisaks võidakse manipuleerivaid strateegiaid kasutada korraga nii
hetke- kui ka tuletisinstrumentide turgudel. Kauplemist finantsinstrumentidega,
sealhulgas kauba tuletisinstrumentidega, võidakse kasutada seotud kauba
hetkelepingutega manipuleerimiseks ja kauba hetkelepinguid saab kasutada seotud
finantsinstrumentidega manipuleerimiseks. Turuga manipuleerimise keeld peaks
neid seoseid hõlmama. Määruse reguleerimisala laiendamine tegevusele, mis ei
ole seotud finantsinstrumentidega, näiteks kauba hetkelepingutega kauplemisele,
mis mõjutab ainult hetketurgu, ei ole siiski asjakohane ega praktiline. Kui
tegemist on konkreetselt energia hulgimüügitoodetega, peaksid pädevad asutused
võtma käesolevas määruses sätestatud siseteabe, siseringitehingu ja turuga
manipuleerimise mõistete kohaldamisel energia hulgimüügitoodetega seotud
finantsinstrumentide suhtes arvesse [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses
(EL) nr … energia hulgimüügiturgude terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta]
sätestatud mõistete eritunnuseid.
(16)
Kuna finantsinstrumentide turgude direktiivi
läbivaatamise raames liigitatakse saastekvoodid finantsinstrumentideks,
kuuluvad ka kõnealused instrumendid käesoleva määruse reguleerimisalasse. Kõnealuste
instrumentide erilist laadi ja CO2‑turu ülesehitust silmas
pidades tuleb tagada, et liikmesriikide, Euroopa Komisjoni ja muude
saastekvootidega tegelevate ametlikult määratud asutuste tegevust ei piirata
Euroopa Liidu kliimapoliitika elluviimisel. Lisaks tuleb siseteabe
avalikustamise kohustus kehtestada kõnealuse turu osaliste suhtes üldiselt.
Selleks et vältida tarbetu teatamiskohustuse kehtestamist turul ja säilitada
kavandatud meetme kulutõhusus, tuleks kõnealuse kohustuse reguleerivat mõju
siiski piirata ainult nende ELi HKSis osalevate käitajatega, kelle puhul võib
nende suuruse ja tegevuse põhjal mõistlikult eeldada, et nad suudavad
märkimisväärselt mõjutada saastekvootide hindu. Juhul kui saastekvootide turu
osalised juba täidavad samaväärset siseteabe avalikustamise kohustust, nimelt
vastavalt energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusele (Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr ... energia hulgimüügituru terviklikkuse
ja läbipaistvuse kohta), ei tohiks saastekvootidealase siseteabe avalikustamise
kohustus kaasa tuua olukorda, kus sama sisuga teave tuleb avalikustada kaks
korda.
(17)
Komisjoni 12. novembri 2010. aasta määruses (EÜ) nr
1031/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse
ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase
kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude
aspektide kohta[27] on sätestatud kaks paralleelset turu
kuritarvitamist käsitlevat korda, mida kohaldatakse saastekvootide
enampakkumiste suhtes. Kuna saastekvoodid liigitatakse finantsinstrumentideks,
tuleks käesolevas määruses sätestada turu kuritarvitamisega seotud meetmeid
käsitlevad ühtsed eeskirjad, mida kohaldatakse saastekvootide kogu esmase ja
järelturu suhtes. Määrust tuleb kohaldada ka saastekvootide ja muude neil
põhinevate enampakkumistoodete enampakkumise suhtes vastavalt komisjoni 12.
novembri 2010. aasta määrusele (EÜ) nr 1031/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside
saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside saastekvootide
enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta.
(18)
Käesoleva määrusega tuleks ette näha turuga
manipuleerimise vastased meetmed, mida saab kohandada uutele kauplemisvormidele
ja strateegiatele, mille abil võidakse turgu kuritarvitada. Võtmaks arvesse
asjaolu, et finantsinstrumentidega kauplemine on järjest rohkem
automatiseeritud, on soovitav täiendada näiteid turuga manipuleerimise kohta
näidetega konkreetsete turu kuritarvitamise strateegiate kohta, mille puhul
võidakse kasutada algoritmkauplemist, sh välkkauplemist. Esitatud näidete
loetelu ei ole ammendav ega tähenda seda, et muude vahenditega ellu viidud
samad strateegiad ei oleks turgu kuritarvitavad.
(19)
Turuga manipuleerimise keelu täiendamiseks tuleks
käesoleva määrusega keelata turuga manipuleerimise katsed, võttes arvesse seda,
et karistatav peaks olema ka nurjunud katse turuga manipuleerida. Turuga
manipuleerimise katseid tuleks eristada olukorrast, kus tegevus ei avalda
finantsinstrumendi hinnale soovitud mõju. Sellist tegevust peetakse turuga
manipuleerimiseks, sest see võis anda väärasid või eksitavaid teateid.
(20)
Käesolevas määruses tuleks ka selgitada, et
finantsinstrumentide turuga manipuleerimisel või manipuleerimise katsel
võidakse kasutada seotud finantsinstrumente, nagu tuletisinstrumendid, millega
kaubeldakse muus kauplemiskohas või börsiväliselt.
(21)
Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvatele
kauplemiskohtadele ja ‑süsteemidele ühesuguste turutingimuste tagamiseks
tuleks ette näha, et reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja
muude organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad peavad vastu võtma
proportsionaalsed struktuurilised sätted, mille eesmärk on vältida ja tuvastada
turuga manipuleerivaid tegevusi.
(22)
Finantsinstrumentidega manipuleerimine või
manipuleerimise katse võib seisneda ka korralduste esitamises, mida ei pruugita
täita. Lisaks võidakse finantsinstrumendiga manipuleerida ka väljaspool
kauplemiskohta toimuva tegevuse kaudu. Seetõttu peaksid isikud, kelle tööks on
tehingute korraldamine või sooritamine ning kelle käsutuses peavad olema
süsteemid kahtlaste tehingute tuvastamiseks ja nendest teatamiseks, teatama
kauplemiskohavälistest kahtlastest korraldustest ja tehingutest.
(23)
Finantsinstrumentidega manipuleerimine või
manipuleerimise katse võib seisneda ka väära või eksitava teabe levitamises. Väära või eksitava teabe levitamine võib finantsinstrumentide hindu suhteliselt
lühikese aja jooksul märkimisväärselt mõjutada. See võib seisneda ilmselgelt väära
teabe esitamises, aga ka oluliste faktide tahtlikus varjamises ja teadlikult
ebatäpse teabe esitamises. Selline turuga manipuleerimine kahjustab eelkõige
investoreid, sest selle tõttu tuginevad nad investeerimisotsuste tegemisel väärale
või moonutatud teabele. See kahjustab ka emitente, sest vähendab usaldust nende
kohta kättesaadava teabe vastu. Usalduse puudumine turu vastu võib omakorda
ohustada emitendi suutlikkust emiteerida uusi finantsinstrumente või saada muudelt
turuosalistelt laenu oma tegevuse rahastamiseks. Teave levib turul väga
kiiresti. Seetõttu võib kahjulik mõju investoritele ja emitentidele püsida
suhteliselt pikka aega, enne kui tuvastatakse, et teave on väär või eksitav, ja
emitent või teabe levitamise eest vastutavad isikud selle parandavad. Seetõttu
tuleb väära või eksitava teabe, sh kuulduste ja väärate või eksitavate uudiste
levitamine kvalifitseerida käesoleva määruse rikkumiseks.
Seega on asjakohane keelata finantsturgudel tegutsejatel vabalt avaldada nende
endi arvamuste või veendumustega vastuolus olevat teavet, mille kohta nad
teavad või peaksid teadma, et see on väär või eksitav ning investoreid ja
emitente kahjustav.
(24)
Siseringitehingute ja investorite eksitamise vältimise
seisukohast on äärmiselt tähtis, et emitent avalikustaks siseteabe viivitamata.
Seetõttu tuleks nõuda, et emitendid avalikustaksid siseteabe võimalikult
kiiresti, välja arvatud juhul, kui viivitus üldsust tõenäoliselt ei eksita ja
emitent suudab tagada teabe konfidentsiaalsuse.
(25)
Ajal, mil finantseerimisasutus saab erakorralist
laenuabi, võib süsteemi seisukohast olulise siseteabe avalikustamise
edasilükkamine tagada finantsstabiilsuse. Seetõttu peaks pädevatel asutustel
olema võimalus lubada siseteabe avalikustamise edasilükkamist.
(26)
Siseteabe avalikustamise nõue võib olla koormav
nende emitentide jaoks, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde
kasvuturgudel, võttes arvesse kulusid, mis on seotud nende valduses oleva teabe
jälgimisega ja õigusabi hankimisega küsimuses, kas ja millal tuleb teave
avalikustada. Sellest hoolimata on siseteabe viivitamatu avalikustamine
hädavajalik, et tagada investorite usaldus kõnealuste emitentide vastu.
Seetõttu peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) olema võimalik anda
välja suuniseid, mis aitavad emitentidel täita siseteabe avalikustamise
kohustust investorite kaitset kahjustamata.
(27)
Insaiderite nimekirjad on reguleerivate asutuste
jaoks tähtis vahend turu võimaliku kuritarvitamise uurimiseks, kuid
liikmesriikides kehtivad eri nõuded kõnealustesse nimekirjadesse kantavate
andmete suhtes tekitavad emitentidele tarbetut halduskoormust. Seetõttu tuleks
kulude vähendamiseks ühtlustada insaiderite nimekirjade andmeväljad.
Insaiderite nimekirjade pidamise ja pideva ajakohastamise nõudega pannakse
halduskoormus eelkõige VKEde kasvuturgude emitentidele. Kuna pädevad asutused
saavad teostada tegelikku järelevalvet turu kuritarvitamise üle, ilma et
kõnealuste emitentide nimekirjad peaksid pidevalt nende emitentide käsutuses
olema, tuleks need emitendid kõnealusest kohustusest vabastada, et vähendada
käesolevast määrusest tulenevaid halduskulusid.
(28)
Turu kuritarvitamist aitab ära hoida ka
emiteerivate asutuste juures juhtimiskohustusi täitvate isikute ning vajaduse
korral nendega tihedalt seotud isikute sooritatud tehingute suurem
läbipaistvus. Selliste tehingute avalikustamine vähemalt ühekaupa võib samuti
olla investoritele väärtuslikuks teabeallikaks. Tuleb täpsustada, et juhtide
tehingute avalikustamise kohustus hõlmab ka finantsinstrumentide pantimist ja
väljalaenamist ning muude juhi nimel tegutsevate isikute tehinguid. Selleks et
tagada nõuetekohane tasakaal läbipaistvuse ning pädevale asutusele ja üldsusele
esitatud teadete arvu vahel, tuleks käesolevas määruses kehtestada ühtne
piirmäär, millest allapoole jäävatest tehingutest ei tule teatada.
(29)
Selleks et tagada järelevalve tõhusus, peavad iga
liikmesriigi pädeva asutuse käsutuses olema tõhusad vahendid ja volitused. Turu
terviklikkusele peavad kaasa aitama ka turul tegutsevad ettevõtjad ning kõik
muud majandustegevuses osalejad. Seetõttu ei välista ühe pädeva asutuse
määramine turu kuritarvitamisega seotud küsimustega tegelemiseks kõnealuse
asutuse ja turul tegutsevate ettevõtjate vahelisi koostöösidemeid või
nendevahelist volituste delegeerimist pädeva asutuse vastutusel, et tagada
tõhus järelevalve käesoleva määruse sätete järgimise üle.
(30)
Siseringitehingute ja turuga manipuleerimise
juhtude tuvastamiseks peab pädevatel asutustel olema võimalus siseneda dokumentide
kaasavõtmiseks eraruumidesse. Juurdepääs eraruumidele on vajalik eelkõige siis,
kui isik, kellele on juba esitatud teabenõue, on jätnud selle (täielikult või
osaliselt) täitmata, või kui on alust arvata, et nõude esitamisel seda ei
täideta või et teabenõudega seotud dokumendid või teave kõrvaldatakse,
võltsitakse või hävitatakse.
(31)
Tehinguid sooritavatelt investeerimisühingutelt
saadud olemasolevad telefonikõnede andmed ja andmeliiklusandmed ning
sideoperaatoritelt saadud olemasolevad telefonikõnede andmed ja
andmeliiklusandmed on tähtsad ja mõnikord ainsad tõendid siseringitehingute ja
turuga manipuleerimise tuvastamiseks ja kinnitamiseks. Telefonikõnede andmete ja
andmeliiklusandmete põhjal saab tuvastada väära või eksitava teabe levitamise
eest vastutava isiku, kindlaks teha, et isikud on olnud teatud ajal omavahel
ühenduses ja et kaks või rohkem isikut on omavahel seotud. Selleks et tagada
siseturul võrded tingimused seoses pädevate asutuste juurdepääsuga
sideoperaatorite või investeerimisühingute valduses olevatele telefonikõnede andmetele
ja andmeliiklusandmetele, peaks pädevatel asutustel olema õigus nõuda
sideoperaatorite või investeerimisühingute valduses olevaid telefonikõnede andmeid
ja andmeliiklusandmeid, kui on alust kahtlustada, et kontrolli objektiga seotud
salvestused ja andmed võivad olla olulised selleks, et tõendada käesoleva
määruse või direktiivi [uus turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv] kohaseid
siseringitehinguid või turuga manipuleerimist. Telefonikõnede andmed ja
andmeliiklusandmed ei hõlma selliste andmete sisu.
(32)
Kuna turu kuritarvitamine toimub piiri- ja
turuüleselt, peaksid pädevad asutused eelkõige uurimiste läbiviimisel tegema
koostööd ning vahetama teavet muude pädevate asutuste ja reguleerivate
asutustega ning ESMAga. Kui pädev asutus on veendunud, et teises liikmesriigis
toimub või on toimunud turu kuritarvitamine või et see mõjutab
finantsinstrumente, millega kaubeldakse teises liikmesriigis, peaks ta sellest
teatama asjaomasele pädevale asutusele ja ESMAle. Piiriülese mõjuga turu
kuritarvitamise juhtumi puhul ja kui üks asjaomastest pädevatest asutustest
seda taotleb, peaks uurimist koordineerima ESMA.
(33)
Käesoleva määruse tõhusa täitmisega seotud
teabevahetuse ja koostöö tagamiseks kolmandate riikide asutustega peaksid pädevad
asutused sõlmima koostöökokkulepped kolmandate riikide asjakohaste asutustega.
Isikuandmete edastamine kõnealuste kokkulepete alusel peab toimuma vastavalt
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile (EÜ)
95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete
vaba liikumise kohta[28] ja Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse
kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning
selliste andmete vaba liikumise kohta[29].
(34)
Finantssektori usaldusväärne usaldatavusnõuete
täitmise järelevalve ja tegevusraamistik peab tuginema tugevale järelevalve- ja
karistuste kohaldamise korrale. Selleks peaksid järelevalveasutustel olema
piisavad tegutsemisvolitused ja neil peaks olema võimalik kohaldada mis tahes
finantsrikkumiste korral õiglaseid, tugevaid ja hoiatava mõjuga karistusi – karistusi,
mida tuleks tõhusalt kasutada. Kõrgetasemeline eksperdirühm leidis siiski, et
praegu ei täideta ühtki nimetatud tingimustest. Komisjoni 8. detsembri
2010. aasta teatises sanktsioonide tõhustamise kohta finantsteenuste
sektoris[30] vaadati läbi kehtivad karistuste
kohaldamise volitused ja nende rakendamine praktikas, et edendada karistuste ühtlustamist
eri järelevalvetoimingute puhul.
(35)
Seetõttu tuleks reguleerivate asutuste käsutusse
anda tõhusad järelevalvevahendid ja ‑volitused ning sätestada
haldusmeetmed, -karistused ja trahvid, et tagada liikmesriikides ühine
lähenemisviis ja suurendada kõnealuste meetmete, karistuste ja trahvide
hoiatavat mõju. Haldustrahvide puhul tuleks arvesse võtta selliseid asjaolusid
nagu kogu tuvastatud rahalise kasu tagastamine, rikkumise raskus ja kestus,
kõik raskendavad või leevendavad asjaolud, trahvi hoiatava mõju vajalikkus ja
vajaduse korral trahvi vähendamine koostöö tegemise eest pädeva asutusega. Karistuste
kohaldamisel ja avalikustamisel tuleks austada Euroopa Liidu põhiõiguste
hartas sätestatud põhiõigusi, eelkõige õigust era- ja perekonnaelu austamisele
(artikkel 7), õigust isikuandmete kaitsele (artikkel 8) ja õigust tõhusale
õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47).
(36)
Rikkumistest teatajad esitavad pädevatele
asutustele uut teavet, mis aitab neil tuvastada siseringitehinguid ja turuga
manipuleerimist ning nende eest karistusi määrata. Rikkumistest võidakse siiski
teatamata jätta, sest kardetakse kättemaksu või selleks puudub stiimul.
Seetõttu tuleks käesoleva määrusega tagada, et kehtestatakse nõuetekohane kord,
mis julgustab isikuid teatama pädevale asutusele käesoleva määruse võimalikust
rikkumisest ja kaitseb neid kättemaksu eest. Rikkumistest teatajatele tuleks
tasu maksta siiski ainult juhul, kui nad edastavad uut teavet, mida nad ei ole
juba seaduslikult kohustatud edastama, ja kui sellise teabe tulemusel
määratakse karistus käesoleva määruse rikkumise eest. Liikmesriigid peaksid ka
tagama, et nende rakendatavad rikkumistest teatamise kavad sisaldavad
mehhanisme, mis tagavad nõuetekohase kaitse isikule, kelle kohta teade esitati,
eelkõige tema isikuandmete kaitse, ja menetlused, mis tagavad selle isiku
õiguse kaitsele ja ärakuulamisele enne teda käsitleva otsuse vastuvõtmist ja
õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus, mis arutab teda käsitlevat otsust.
(37)
Kuna liikmesriigid on vastu võtnud õigusaktid,
millega rakendatakse direktiivi 2003/6/EÜ, ja kuna on kavandatud vastu võtta
delegeeritud õigusaktid ja tehnilised rakendusstandardid, mis tuleks vastu
võtta enne, kui kavandatavat raamistikku saab kasulikult kohaldada, tuleb
käesoleva määruse sisuliste sätete kohaldamine piisavaks ajavahemikuks edasi
lükata.
(38)
Selleks et soodustada sujuvat üleminekut käesoleva
määruse kohaldamisele, võib ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse tegeliku
kohaldamise alguskuupäeva jätkuvalt kohaldada turutavasid, mis olid olemas enne
käesoleva määruse jõustumist ja mille pädevad asutused on direktiivi 2003/6/EÜ
artikli 1 lõike 2 punkti a kohaldamise eesmärgil heaks kiitnud vastavalt
komisjoni 22. detsembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 2273/2003 (millega
rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/6/EÜ seoses
tagasiostuprogrammidele ja finantsinstrumentide stabiliseerimisele ettenähtud
eranditega)[31], tingimusel et neist
teatatakse ESMAle.
(39)
Käesolevas määruses austatakse asutamislepingus
sätestatud ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhiõigusi ja
põhimõtteid, eelkõige õigust era- ja perekonnaelu austamisele, õigust
isikuandmete kaitsele, sõna- ja teabevabadust, ettevõtlusvabadust, õigust
tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, süütuse
presumptsiooni ja kaitseõigust, kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja
proportsionaalsuse põhimõtet ning mitmekordse kohtumõistmise ja karistamise
keeldu. Kõnealuseid õigusi piiratakse kooskõlas harta artikli 52 lõikega 1, kui
see on vajalik investorite ja finantsturgude terviklikkuse kaitsmisega seotud
üldist huvi pakkuvatel eesmärkidel ning sätestatakse sobivad kaitsemeetmed,
tagamaks, et õigusi piiratakse ainult ulatuses, mis on vajalik nimetatud
eesmärkide saavutamiseks, ja ainult meetmetega, mis on saavutatava eesmärgiga
proportsionaalsed. Kahtlastest tehingutest teatamine on vajalik eelkõige
selleks, et pädevad asutused saaksid turu kuritarvitamise tuvastada ja selle
eest karistusi määrata. Turuga manipuleerimise katsed tuleb keelata, et pädevad
asutused saaksid selliste katsete eest karistusi määrata, kui neil on tõendeid
turuga manipuleerimise kavatsusest, isegi kui puudub tuvastatav mõju
turuhindadele. Juurdepääs telefonikõnede ja muudele andmetele on vajalik
võimaliku siseringitehingu või turuga manipuleerimise juhtumi kohta tõendite ja
uurimiseks vajalike juhtlõngade hankimiseks ning seega turu kuritarvitamise tuvastamiseks
ja selle eest karistuste määramiseks. Käesoleva määrusega sätestatud tingimused
tagavad põhiõiguste järgimise. Rikkumisest teatamist käsitlevad meetmed on
vajalikud selleks, et hõlbustada turu kuritarvitamise tuvastamist ja tagada
rikkumisest teataja ning isiku, kelle kohta teade esitati, kaitse, sh nende
eraelu puutumatus, isikuandmete kaitse ja õigus olla ära kuulatud ning õigus
tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus. Haldusmeetmeid, -karistusi ja -trahve
käsitlevate ühiste miinimumeeskirjade kehtestamine on vajalik selleks, et
tagada, et võrreldavate turu kuritarvitamise juhtumite korral kohaldatakse võrreldavaid
karistusi ja et määratud karistused on rikkumisega proportsionaalsed. Käesolev
määrus ei takista liikmesriike mingil moel kohaldamast oma põhiseaduslikke
norme, mis käsitlevad ajakirjandusvabadust ning sõnavabadust meedias.
(40)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995.
aasta direktiiv 95/46 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja
selliste andmete vaba liikumise kohta[32] ja Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse
kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning
selliste andmete vaba liikumise kohta[33] reguleerivad
isikuandmete töötlemist, millega ESMA tegeleb käesoleva määruse raames ja
liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute
riigiasutuste, järelevalve all. Teavet vahetades või edastades peavad pädevad
asutused järgima direktiivis 95/46/EÜ sätestatud isikuandmete edastamise
eeskirju. Teavet vahetades või edastades peab ESMA järgima määruses (EÜ) nr
45/2001 sätestatud isikuandmete edastamise eeskirju.
(41)
Käesolev määrus ja käesoleva määrusega kooskõlas
vastu võetud delegeeritud õigusaktid, standardid ja suunised ei piira liidu
konkurentsieeskirjade kohaldamist.
(42)
Komisjonile tuleks anda volitused võtta vastavalt
ELi toimimise lepingu artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakte. Eelkõige
tuleks vastu võtta delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad aktsiate
tagasiostuprogramme ja finantsinstrumentide stabiliseerimist, I lisas loetletud
manipuleeriva tegevuse näitajaid, saastekvootide turu osaliste suhtes
avalikustamise kohustuse kohaldamise piirmäära, insaiderite nimekirjade
koostamise tingimusi ning juhtide tehingutega seotud piirmäärasid ja tingimusi.
Eriti tähtis on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid
konsultatsioone, sh ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud
õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide
sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja
nõukogule.
(43)
Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva
määruse rakendamiseks seoses käesoleva määruse rikkumisest teatamise
menetlustega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks
teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta
määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted,
mis käsitlevad liikmesriikide tehtava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.
(44)
Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid
tagama käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates valdkondades ühtsed
tingimused kogu liidus. Kuna ESMA-l on põhjalikud eriteadmised, on tõhus ja
asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja
reguleerivate ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, mille puhul ei ole
vaja kaaluda eri poliitilisi võimalusi.
(45)
Komisjon peaks vastu võtma regulatiivsete
tehniliste standardite eelnõu, mille ESMA on välja töötanud seoses
kauplemiskohtades kohaldatavate menetluste ja korraga turu kuritarvitamise
vältimiseks ja tuvastamiseks ning süsteemide ja vormidega, mida isikud
kasutavad kahtlaste korralduste ja tehingute tuvastamiseks ning neist
teatamiseks, ning teatud isikukategooriate suhtes kohaldatava tehnilise korraga
investeerimisstrateegiate soovitamist käsitleva teabe esitamiseks erapooletul
viisil ja konkreetsete huvide või huvide konfliktile viitava teabe
avalikustamiseks, delegeeritud õigusaktidena ELi toimimise lepingu artikli 290
kohaselt vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitele 10–14. On äärmiselt
tähtis, et komisjon korraldaks ettevalmistuste käigus asjakohaseid
konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
(46)
Komisjonile tuleks anda ka volitused võtta vastu
tehnilised rakendusstandardid rakendusaktidena ELi toimimise lepingu artikli 291
kohaselt vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 15. ESMAle tuleks
teha ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja tehniliste
rakendusstandardite eelnõu seoses siseteabe avalikustamise, insaiderite
nimekirjade vormi ning pädevate asutuste omavahelise ja ESMAga toimuva koostöö
ja teabevahetuse vormi ja korraga.
(47)
Kuna kavandatud meetme eesmärki, nimelt vältida
turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise kujul, ei
suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning meetmete ulatuse ja mõju
tõttu saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid
kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse
põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte
kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust
kaugemale.
(48)
Kuna direktiivi 2003/6/EÜ sätted ei ole enam
asjakohased ja piisavad, tuleks kõnealune direktiiv alates [24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] kehtetuks tunnistada. Käesolevas määruses sätestatud nõuded ja keelud
on tihedalt seotud finantsinstrumentide turgude direktiivi nõuete ja
keeldudega; seetõttu tuleks neid kohaldada alates läbivaadatud
finantsinstrumentide turgude direktiivi kohaldamise kuupäevast.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
1. jagu
Reguleerimisese ja -ala
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine turu
kuritarvitamist reguleeriv õigusraamistik, et tagada liidu finantsturgude
terviklikkus ning tugevdada investorite kaitset nendel turgudel ja suurendada
investorite usaldust kõnealuste turgude vastu.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1.
Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise suhtes:
(a)
finantsinstrumendid, millega on lubatud kaubelda
reguleeritud turul või mille kohta on esitatud reguleeritud turul kauplemise
loa taotlus;
(b)
finantsinstrumendid, millega kaubeldakse
mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis vähemalt
ühes liikmesriigis;
(c)
punktis a või b osutatud finantsinstrumendiga
seotud toiming või tehing, olenemata sellest, kas kõnealune toiming või tehing
tehakse tegelikult reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis või
organiseeritud kauplemissüsteemis;
(d)
toiming või tehing, sealhulgas pakkumine, seoses
komisjoni määruse (EÜ) nr 1031/2010[34] kohase saastekvootide
või muude nendel põhinevate enampakkumistoodete enampakkumisega. Ilma et see
piiraks mis tahes selliste erisätete kohaldamist, mis on seotud enapakkumise
raames esitatavate pakkumistega, kohaldatakse kõigi selliste pakkumiste suhtes
käesoleva määruse kohaseid kauplemiskorraldustega seotud mis tahes nõudeid ja
keeldusid.
2.
Artikleid 7 ja 9 kohaldatakse ka selliste
finantsinstrumentide omandamise või võõrandamise suhtes, millele lõike 1
punktides a ja b ei osutatud, kuid mille väärtus on seotud kõnealuses lõikes
osutatud finantsinstrumendiga. Need finantsinstrumendid on eelkõige lõikes 1
osutatud finantsinstrumendiga seotud tuletisinstrumendid krediidiriski
ülekandmiseks ja sellise finantsinstrumendiga seotud hinnavahelepingud.
3.
Artikleid 8 ja 10 kohaldatakse ka selliste
tehingute, kauplemisega seotud korralduste või muude toimingute suhtes, mis on
seotud järgmisega:
(a)
eri liiki finantsinstrumendid, sealhulgas
tuletislepingud või tuletisinstrumendid krediidiriski ülekandmiseks, kui
tehing, korraldus või toiming avaldab või võib või peaks avaldama mõju lõike 1
punktides a ja b osutatud finantsinstrumendile;
(b)
kauba hetkelepingud, mis ei ole energia
hulgimüügitooted, kui tehing, korraldus või toiming avaldab või võib või peaks
avaldama mõju lõike 1 punktides a ja b osutatud finantsinstrumendile, või
(c)
eri liiki finantsinstrumendid, sealhulgas
tuletislepingud või tuletisinstrumendid krediidiski ülekandmiseks, kui tehing,
korraldus või toiming avaldab või võib või peaks avaldama mõju kauba
hetkelepingutele.
4.
Käesolevas määruses sätestatud keelde ja nõudeid
kohaldatakse lõigetes 1–3 osutatud instrumentidega seoses liidus või väljaspool
liitu elluviidavate tegevuste suhtes.
2. jagu
Reguleerimisalast väljajätmine
Artikkel 3
Tagasiostuprogrammide ja stabiliseerimisega seotud erand
1.
Käesoleva määruse artiklites 9 ja 10 sätestatud
keelud ei kehti oma aktsiatega kauplemisel tagasiostuprogrammide raames, kui
kõik programmi üksikasjad avalikustatakse enne kauplemise alustamist,
kauplemisest teatatakse pädevale asutusele kui tagasiostuprogrammi osast ja
avalikustatakse seejärel üldsusele ning järgitakse nõuetekohaseid hinna ja
koguse piirmäärasid.
2.
Käesoleva määruse artiklites 9 ja 10 sätestatud
keelud ei kehti oma aktsiatega kauplemisel finantsinstrumendi stabiliseerimise
eesmärgil, kui stabiliseerimine toimub piiratud aja jooksul, stabiliseerimise
kohta avalikustatakse asjakohane teave ning järgitakse nõuetekohaseid hinna
piirmäärasid.
3.
Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastavalt
artiklile 31 vastu meetmed, millega määratakse kindlaks tingimused, millele
lõigetes 1 ja 2 osutatud tagasiostuprogrammid ja stabiliseerimismeetmed peavad
vastama, sealhulgas kauplemistingimused, aja ja kogusega seotud piirangud,
avalikustamis- ja aruandluskohustused ning hinnatingimused.
Artikkel 4
Rahandusalase tegevuse, riigivõla haldamise ning kliimapoliitikalase tegevusega
seotud erandid
1.
Käesolevat määrust ei kohaldata liikmesriigi,
Euroopa Keskpankade Süsteemi, liikmesriigi keskpanga, liikmesriigi muude
ministeeriumide, asutuste või eriotstarbeliste rahastamisvahendite või nende
nimel tegutsevate isikute tehingute, korralduste ja toimingute suhtes raha-,
vahetuskursi- või riigivõlahalduspoliitika elluviimisel ning föderaalse
liikmesriigi puhul liitriigi liikmete asjaomaste tehingute, korralduste ning toimingute
suhtes. Seda ei kohaldata ka tehingute, korralduste ning toimingute suhtes,
mille on teinud liit, mitut liikmesriiki hõlmav eriotstarbeline
rahastamisvahend, Euroopa Investeerimispank, selline rahvusvaheline
finantseerimisasutus, mille on asutanud vähemalt kaks liikmesriiki ja mille
eesmärk on koondada rahalisi vahendeid ning anda rahalist abi oma liikmetele,
kellel on või keda ohustavad rasked finantsprobleemid, või Euroopa
Finantsstabiilsuse Fond.
2.
Määrust ei kohaldata liikmesriigi, Euroopa Komisjoni
või muu ametlikult määratud asutuse või nende nimel tegutsevate isikute
tegevuse suhtes, mis on seotud saastekvootidega ja mida teostatakse liidu
kliimapoliitika elluviimiseks.
3. jagu
Mõisted
Artikkel 5
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
1.
„finantsinstrument” – instrument
[finantsinstrumentide turgude] määruse artikli 2 lõike 1 punkti 8 tähenduses;
2.
„reguleeritud turg” – liidu mitmepoolne süsteem
[finantsinstrumentide turgude] määruse artikli 2 lõike 1 punkti 5 tähenduses;
3.
„mitmepoolne kauplemissüsteem (MTF)” – liidu
mitmepoolne süsteem [finantsinstrumentide turgude] määruse artikli 2 lõike 1
punkti 6 tähenduses;
4.
„organiseeritud kauplemissüsteem (OTF)” – liidus
kasutatav [finantsinstrumentide turgude] määruse artikli 2 lõike 1 punktis 7
osutatud süsteem;
5.
„kauplemiskoht” – liidus kasutatav
[finantsinstrumentide turgude] määruse artikli 2 lõike 1 punktis 26 osutatud
süsteem;
6.
„VKEde kasuturg” – liidu mitmepoolne
kauplemissüsteem [uue finantsinstrumentide turgude] direktiivi artikli 4 lõike
1 punkti 17 tähenduses;
7.
pädev asutus” – artikli 16 kohaselt määratud pädev
asutus;
8.
„isik” – füüsiline või juriidiline isik;
9.
„kaup” – kaup komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006[35]
artikli 2 lõike 1 tähenduses;
10.
„kauba hetkeleping” – sellise kauba tarnimise
leping, millega kaubeldakse hetketurul ja mis tarnitakse kohe pärast tehingu
arveldamist, sealhulgas tuletisleping, mille puhul tuleb arveldada füüsiliselt;

11.
„hetketurg” – kaubaturg, kus kaup müüakse raha eest
ja tarnitakse kohe pärast tehingu arveldamist;
12.
„tagasiostuprogramm” – kauplemine oma aktsiatega
vastavalt nõukogu direktiivi 77/91/EMÜ[36] artiklitele
19–24;
13.
„algoritmkauplemine” – arvutialgoritmidel põhinev
kauplemine finantsinstrumentidega [uue finantsinstrumentide turgude] direktiivi
artikli 4 lõike 1 punkti 37 tähenduses;
14.
„saastekvoot” – [uue finantsistinstrumentide
turgude] direktiivi I lisa C jao punktis 11 määratletud finantsinstrument;
15.
„saastekvootide turu osaline” – isik, kes teeb
saastekvootidega tehinguid, sealhulgas isik, kes annab korraldusi
saastekvootidega kauplemiseks;
16.
„finantsinstrumendi emitent” – direktiivi
2003/71/EÜ[37] artikli 2 lõike 1
punktis h määratletud emitent;
17.
„ACER” – määruse (EÜ) nr 713/2009[38]
alusel loodud Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet;
18.
„energia hulgimüügitoode” – energia hulgimüügitoode
[Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr ... (energiaturu terviklikkuse
ja läbipaistvuse kohta)][39] artikli 2 lõike 4
tähenduses;
19.
„liikmesriigi reguleeriv asutus” – liikmesriigi
reguleeriv asutus [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr ...
(energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta)][40]
artikli 2 lõike 7 tähenduses.
4. jagu
Siseteave, siseringitehingud ja turuga
manipuleerimine
Artikkel 6
Siseteave
1.
Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab siseteave järgmist
liiki teavet:
(a)
täpset laadi avaldamata teave, mis on otseselt või
kaudselt seotud ühe või mitme finantsinstrumentide emitendiga või ühe või mitme
finantsinstrumendiga ning mis avaldaks avalikustamise korral tõenäoliselt
märkimisväärset mõju nende finantsinstrumentide hinnale või seotud
tuletisinstrumentide hinnale;
(b)
seoses kauba tuletisinstrumentidega täpset laadi
avaldamata teave, mis on otseselt või kaudselt seotud ühe või mitme sellise
tuletisinstrumendiga või seotud kauba hetkelepinguga ning millel on avaldamise
korral tõenäoliselt märkimisväärne mõju selliste tuletisinstrumentide või
seotud kauba hetkelepingute hinnale; eelkõige teave, mis tuleb vastavalt liidu
või liikmesriigi õigusnormidele, turu eeskirjadele, lepingutele või tavadele
avaldada seotud kauba tuletisinstrumentide või hetketurgude kohta;
(c)
seoses saastekvootidega või neil põhinevate
enampakkumistoodetega täpset laadi avaldamata teave, mis on otseselt või
kaudselt seotud ühe või mitme sellise instrumendiga ning millel on avaldamise
korral tõenäoliselt märkimisväärne mõju selliste instrumentide hinnale või
seotud tuletisinstrumentide hinnale;
(d)
isikute puhul, kelle ülesanne on täita
finantsinstrumentidega seotud korraldusi, hõlmab siseteave ka kliendi
edastatavat ja tema finantsinstrumentidega seoses antud pooleliolevate
korraldustega seotud täpset laadi teavet, mis on otseselt või kaudselt seotud
ühe või mitme finantsinstrumentide emitendiga või ühe või mitme
finantsinstrumendiga ning millel on avaldamise korral tõenäoliselt
märkimisväärne mõju nende finantsinstrumentide hinnale, seotud kauba
hetkelepingute hinnale või seotud tuletisinstrumentide hinnale;
(e)
punktis a, b, c või d nimetamata teave, mis on
seotud ühe või mitme finantsinstrumentide emitendiga või ühe või mitme
finantsinstrumendiga ning mis ei ole üldiselt üldsusele kättesaadav, kuid mida
mõistlik investor, kes teeb turul ja finantsinstrumentide või seotud kauba
hetkelepingutega korrapäraselt tehinguid, peaks – kui see teave oleks talle
kättesaadav – finantsinstrumendiga tehingute tegemise või seotud kauba
hetkelepingute täitmise tingimuste kindlaksmääramisel oluliseks.
2.
Lõike 1 kohaldamisel peetakse teavet täpseks, kui
see viitab ilmnenud või mõistliku eelduse kohaselt ilmnevatele asjaoludele või
toimunud või mõistliku eelduse kohaselt toimuda võivale sündmusele ja kui see
on sedavõrd üksikasjalik, et võimaldab teha järelduse mõju kohta, mida need
asjaolud võivad või see sündmus võib avaldada finantsinstrumentide, seotud kauba
hetkelepingute või saastekvootidel põhinevate enampakkumistoodete hinnale.
3.
Lõike 1 kohaldamisel tähendab teave, mis avaldaks
avalikustamise korral tõenäoliselt märkimisväärset mõju finantsinstrumentide,
seotud kauba hetkelepingute või saastekvootidel põhinevate
enampakkumistoodete hinnale, teavet, mida mõistlik investor
võtaks tõenäoliselt arvesse oma investeerimisotsuste tegemisel.
Artikkel 7
Siseringitehing ja siseteabe keelatud avalikustamine
1.
Käesoleva määruse kohaldamisel on
siseringitehinguga tegemist siis, kui siseteavet valdav isik kasutab seda
teavet selleks, et otse või kaudselt omandada või võõrandada enda või kolmanda
isiku arvel selle teabega seotud finantsinstrumente. Siseringitehinguks
peetakse ka siseteabe kasutamist selle teabega seotud finantsinstrumendi kohta
tehtud korralduse tühistamiseks või muutmiseks, kui korraldus tehti enne, kui
asjaomane isik sai siseteabe oma valdusse.
2.
Käesoleva määruse kohaldamisel on siseringitehingu
tegemise katsega tegemist siis, kui siseteavet valdav isik püüab otse või
kaudselt omandada või võõrandada enda või kolmanda isiku arvel selle teabega
seotud finantsinstrumente. Siseringitehingu tegemise katseks peetakse ka katset
siseteabe alusel tühistada või muuta selle teabega seotud finantsinstrumendi
kohta tehtud korraldust, kui korraldus tehti enne, kui asjaomane isik sai
siseteabe oma valdusse.
3.
Käesoleva määruse kohaldamisel soovitab isik teisel
isikul teha või mõjutab teda tegema siseringitehingut siis, kui selle isiku
valduses on siseteave ja ta soovitab siseteabe alusel teisel isikul omandada
või võõrandada või mõjutab teda omandama või võõrandama selle teabega seotud
finantsinstrumente.
4.
Käesoleva määruse kohaldamisel on siseteabe
keelatud avalikustamisega tegemist siis, kui siseteavet valdav isik edastab
kõnealuse siseteabe teisele isikule, välja arvatud juhul, kui seda tehakse
tööst või ametikohast tulenevate ülesannete tavapärase täitmise käigus.
5.
Lõikeid 1, 2, 3 ja 4 kohaldatakse isikute suhtes,
kes on saanud siseteavet järgmistes olukordades:
(a)
olles emitendi haldus-, juht- või järelevalveorgani
liige;
(b)
omades osalust emitendi kapitalis;
(c)
omades juurdepääsu teabele tööst või ametikohast
tulenevate ülesannete täitmise kaudu;
(d)
tegeledes kuritegevusega.
Lõikeid 1, 2, 3 ja 4 kohaldatakse ka siseteabe
suhtes, mille isik on saanud muus kui punktides a–d nimetatud olukorras ja
mille puhul isik teab või peaks teadma, et tegemist on siseteabega.
6.
Juhul kui lõigetes 1 ja 2 osutatud isik on
juriidiline isik, kohaldatakse kõnealuseid lõikeid ka füüsiliste isikute
suhtes, kes osalevad omandamist või võõrandamist või selle katset käsitleva
otsuse tegemisel või mõjutavad seda otsust asjaomase juriidilise isiku arvel.
7.
Juhul kui lõikes 1 osutatud isik on juriidiline
isik, ei kohaldata seda lõiget juriidilise isiku tehtud tehingu suhtes, kui
juriidiline isik on kehtestanud tõhusa korra, millega tagatakse, et ükski isik,
kelle valduses oli tehingu seisukohast oluline siseteave, ei osalenud otsuse
tegemisel ega käitunud viisil, mis oleks otsust mõjutanud, ega suhelnud otsuse
teinud isikutega, mille käigus oleks saanud teavet edastada või saada teada
selle olemasolust.
8.
Lõiget 1 ei kohaldata tehingute suhtes, mis on
tehtud täitmisele kuuluva finantsinstrumentide omandamise või võõrandamise
kohustuse täitmiseks, kui kõnealune kohustus tuleneb lepingust, mis sõlmiti
enne, või õiguslikust kohustusest, mis tekkis enne, kui asjaomane isik sai
siseteabe oma valdusse.
9.
Seoses saastekvootide või muude neil põhinevate
enampakkumistoodete enampakkumistega, mis korraldatakse vastavalt määrusele
(EÜ) nr 1031/2010, kohaldatakse lõikes 1 sätestatud keeldu ka siseteabe
kasutamise suhtes pakkumise esitamiseks, muutmiseks või tühistamiseks
siseteavet valdava isiku enda või kolmanda isiku nimel.
Artikkel 8
Turuga manipuleerimine
1.
Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab turuga
manipuleerimine järgmisi tegevusi:
(a)
tehingu sõlmimine, kauplemiseks korralduse andmine
või muu tegevus, millel on järgmised tagajärjed:
–
see annab või võib anda väärasid või eksitavaid
teateid finantsinstrumendi või seotud kauba hetkelepingu pakkumise, nõudluse
või hinna kohta või
–
see kindlustab või võib kindlustada ühe või mitme
finantsinstrumendi või seotud kauba hetkelepingu hinna ebaharilikul või
kunstlikul tasemel;
(b)
tehingu sõlmimine, kauplemiseks korralduse andmine
või muu toiming, mis avaldab mõju ühe või mitme finantsinstrumendi või seotud
kauba hetkelepingu hinnale ja mille puhul kasutatakse fiktiivseid vahendeid või
muud liiki pettust või võtteid, või
(c)
teabe levitamine meediakanalites, sealhulgas
Internetis, või muul viisil, millel on punktis a nimetatud tagajärjed, kui
teavet levitanud isik teadis või oleks pidanud teadma, et teave on väär või
eksitav. Kui teavet levitatakse ajakirjanduslikul eesmärgil, võetakse sellise
teabe levitamise hindamisel arvesse ajakirjandusvabadust ja muudes
meediakanalites sõnavabadust reguleerivaid eeskirju, välja arvatud juhul, kui:
–
asjaomased isikud saavad kõnealuse teabe
levitamisest otseselt või kaudselt eeliseid või kasu või
–
teave avaldatakse või seda levitatakse kavatsusega
eksitada turgu seoses finantsinstrumentide pakkumise, nõudluse või hinnaga.
2.
Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab turuga
manipuleerimise katse järgmist:
(a)
lõike 1 punktis a või b määratletud tehingu
sõlmimise, kauplemiseks korralduse andmise või muu toimingu sooritamise katse
ja
(b)
lõike 1 punktis c määratletud teabe levitamise
katse.
3.
Turuga manipuleerimiseks või turuga manipuleerimise
katseks peetakse järgmist tegevust:
(a)
ühe isiku või mitme koostööd tegeva isiku tegevus
turgu valitseva seisundi kindlustamiseks seoses finantsinstrumendi või seotud
kauba hetkelepingute pakkumise või nõudlusega, mille tagajärjel määratakse
otseselt või kaudselt kindlaks ostu- või müügihinnad või luuakse muud
ebaõiglased kauplemistingimused;
(b)
finantsinstrumentide ostmine või müümine turu
sulgemisel, eksitades või kavatsedes eksitada sulgemishinna alusel tegutsevaid
investoreid;
(c)
korralduste saatmine kauplemiskohta
algoritmkauplemise, sealhulgas välkkauplemise kaudu ilma kauplemise
kavatsuseta, kuid selleks et:
–
põhjustada häireid või viivitusi kauplemiskoha
kauplemissüsteemi toimimises;
–
muuta teiste isikute jaoks kauplemiskoha
kauplemissüsteemis olevate ehtsate pakkumiste kindlakstegemine keerulisemaks
või
–
tekitada väära või eksitavat muljet
finantsinstrumendi pakkumise või nõudluse kohta;
(d)
juhusliku või korrapärase juurdepääsu kasutamine
tavapärastele või elektroonilistele meediakanalitele finantsinstrumendi või
seotud kauba hetkelepingu (või kaudselt selle emitendi) kohta arvamuse
avaldamiseks pärast seda, kui on sõlmitud selle finantsinstrumendi
ostu-müügilepinguid või seotud kauba hetkelepinguid, ning saadakse kasu kõnealuse
instrumendi või seotud kauba hetkelepingu hinna kohta avaldatud arvamustest,
ilma et samal ajal teavitataks nõuetekohasel ja tõhusal viisil üldsust
sellisest huvide konfliktist;
(e)
saastekvootide või seotud tuletisinstrumentide
ostmine või müümine järelturul enne määruse (EÜ) nr 1031/2010 kohaselt
korraldatavat enampakkumist, mille tulemusel määratakse enampakkumistoodete
enampakkumishind kindlaks ebaharilikul või kunstlikul tasemel või eksitatakse
enampakkumisel osalevaid pakkujaid.
4.
Artikli 8 lõike 1 punktide a ja b kohaldamisel ning
ilma et see piiraks lõikes 3 sätestatud tegevusi, sätestatakse I lisas mitteammendavalt
fiktiivsete vahendite või muud liiki pettuse või võtete kasutamisega seotud
näitajad ning väärate või eksitavate teadete ning hinna kindlustamisega seotud
näitajad.
5.
Komisjon võib delegeeritud
õigusaktidega vastavalt artiklile 31 võtta vastu meetmed, millega täpsustatakse
I lisas esitatud näitajaid, et neid selgitada ja võtta arvesse finantsturgude
tehnilist arengut.
2. PEATÜKK
SISERINGITEHINGUD JA TURUGA MANIPULEERIMINE
Artikkel 9
Siseringitehingute tegemise ja siseteabe lubamatu avalikustamise keeld
Isik ei tohi:
(a)
teha või püüda teha siseringitehinguid;
(b)
soovitada teisel isikul teha või mõjutada teda
tegema siseringitehinguid või
(c)
avalikustada lubamatult siseteavet.
Artikkel 10
Turuga manipuleerimise keeld
Isik ei tohi turuga manipuleerida ega teha
turuga manipuleerimise katset.
Artikkel 11
Turu kuritarvitamise vältimine ja tuvastamine
1.
Kauplemiskoha tegevust juhtiv isik kehtestab tõhusa
korra ja menetlused ning kohaldab neid vastavalt [uue finantsinstrumentide
turgude] direktiivi [artiklitele 31 ja 56] eesmärgiga vältida ja tuvastada turu
kuritarvitamist.
2.
Kõik isikud, kelle ametialaseks tegevuseks on
finantsinstrumentide tehingute korraldamine või tegemine, peavad olema sisse
seadnud süsteemid selliste korralduste ja tehingute tuvastamiseks ning neist
teatamiseks, mis võivad kujutada endast siseringitehinguid, turuga
manipuleerimist või turuga manipuleerimise või siseringitehingute tegemise katset.
Selline isik peab viivitamata teavitama pädevat asutust, kui tal on põhjust
kahtlustada, et finantsinstrumendiga seotud korraldus, mis antakse või tehing,
mis tehakse kauplemiskohas või väljaspool seda, kujutab endast
siseringitehingut, turuga manipuleerimist või turuga manipuleerimise või
siseringitehingu tegemise katset.
3.
ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste
standardite eelnõu, et määrata kindlaks asjakohane kord ja menetlused lõikes 1
sätestatud nõuete täitmiseks ning süsteemid ja teavitusvormid lõikes 2
sätestatud nõuete täitmiseks.
ESMA esitab esimeses lõigus osutatud
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile […].
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid vastavalt määruse (EL) nr
1095/2010 artiklitele 10–14.
3. PEATÜKK
AVALIKUSTAMISNÕUDED
Artikkel 12
Siseteabe avalikustamine
1.
Finantsinstrumendi emitent teavitab üldsust temaga
otseselt seotud siseteabest võimalikult kiirest ja avaldab oma veebisaidil
ettenähtud aja jooksul kogu siseteabe, mille ta peab avalikustama.
2.
Saastekvootide turul osaleja avalikustab tõhusalt
ja õigel ajal saastekvootidega seotud siseteabe, mis on tema valduses seoses
tema äritegevusega, sealhulgas direktiivi 2003/87/EÜ I lisas nimetatud lennutegevus
või käitised sama direktiivi artikli 3 punkti e tähenduses, mida asjaomane
osaleja või tema emaettevõtja või sidusettevõtja täielikult või osaliselt omab
või kontrollib või mille tegevuse eest on osaleja või tema emaettevõtja või
sidusettevõtja täielikult või osaliselt vastutav. Käitiste kohta tuleb
avalikustada asjakohane teave käitiste võimsuse ja kasutamise kohta, sealhulgas
selliste käitiste kavandatud või kavandamata mittekasutatavuse kohta.
Esimest lõiku ei kohaldata saastekvootide turu
osalise suhtes, kui tema omanduses, kontrolli all või vastutusel olevate
käitiste või lennutegevuse heitkogused ei ületanud eelmisel aastal CO2-ekvivalendi
alammäära ja kui nimisoojusvõimsus ei ületanud põletamise korral alammäära.
Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega
vastavalt artiklile 31 vastu meetmed, millega kehtestatakse CO2-ekvivalendi alammäär ja nimisoojusvõimsuse alammäär
eesmärgiga kohaldada teises lõigus sätestatud erandit.
3.
Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata teabe suhtes, mis on
siseteave üksnes artikli 6 lõike 1 punkti e tähenduses.
4.
Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist, võib
finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu osaline, kelle suhtes ei
kohaldata erandit vastavalt artikli 12 lõike 2 teisele lõigule, lükata
omal vastutusel lõikes 1 osutatud siseteabe avalikustamise edasi, et mitte
kahjustada oma õiguslikke huve, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:
–
 teabe avalikustamata jätmine ei eksita
tõenäoliselt üldsust;
–
finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu
osaline suudab tagada kõnealuse teabe konfidentsiaalsuse.
Kui finantsinstrumendi emitent või saastekvootide
turu osaline on lükanud siseteabe avalikustamise käesoleva lõike kohaselt
edasi, teavitab ta pädevat asutust teabe avalikustamise edasilükkamisest
viivitamata pärast sellise otsuse tegemist.
5.
Pädev asutus võib anda finantsinstrumendi
emitendile loa lükata siseteabe avalikustamine edasi, kui on täidetud järgmised
tingimused:
–
 teave on süsteemi seisukohalt oluline;
–
teabe avalikustamise edasilükkamine on üldsuse
huvides;
–
 selle teabe konfidentsiaalsust on võimalik tagada.
Kõnealune luba peab olema kirjalik. Pädev asutus
tagab, et avalikustamine lükatakse edasi üksnes seniks, kuni see on üldsuse
huvides vajalik.
Pädev asutus kontrollib vähemalt kord nädalas, kas
avalikustamise edasilükkamine on jätkuvalt asjakohane, ja tühistab viivitamata
loa, kui mõni punktis a, b või c sätestatud tingimustest ei ole enam täidetud.
6.
Kui finantsinstrumendi emitent või saastekvootide
turu osaline, kelle suhtes ei kohaldata erandit vastavalt artikli 12 lõike 2
teisele lõigule, või tema nimel või arvel tegutsev isik edastab siseteabe
kolmandale isikule tööst või ametikohast tulenevate ülesannete tavapärase
täitmise käigus, nagu on osutatud artikli 7 lõikes 4, peab ta selle teabe
ühtlasi täielikult ja tegelikult avalikustama; kui teave edastati kolmandale
isikule tahtlikult, peab avalikustamine toimuma samal ajal, teabe tahtmatu
edastamise korral peab avalikustamine toimuma viivitamata. Käesoleva lõike
sätteid ei kohaldata juhul, kui teavet saaval isikul on vaikimiskohustus,
olenemata sellest, kas see kohustus põhineb seadusel, eeskirjadel, põhikirjal
või lepingul.
7.
Kauplemiskoht võib avalikustada siseteabe, mis on
seotud finantsinstrumendi emitendiga, kelle finantsinstrumentidega on lubatud
kaubelda VKEde kasvuturul, emitendi veebisaidi asemel enda veebisaidil, kui see
kauplemiskoht otsustab anda kõnealusel turul tegutsevatele emitentidele sellise
võimaluse. Sel juhul on selline emitent täitnud lõikes 1 sätestatud kohustuse.
8.
Käesolevat artiklit ei kohaldata emitentide suhtes,
kes ei ole taotlenud luba kaubelda oma finantsinstrumentidega teatava
liikmesriigi reguleeritud turul või kes ei ole sellist kauplemisluba heaks
kiitnud või kes ei ole üksnes mitmepoolses kauplemissüsteemis või
organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldava instrumendi korral taotlenud luba
kaubelda oma finantsinstrumentidega teatava liikmesriigi mitmepoolses
kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis või kes ei ole sellist
kauplemisluba heaks kiitnud.
9.
ESMA töötab välja tehniliste rakendusstandardite
eelnõu, et määrata kindlaks:
–
tehnilised vahendid siseteabe nõuetekohaseks
avalikustamiseks, nagu on sätestatud lõigetes 1, 6 ja 7;
–
tehnilised vahendid siseteabe avalikustamise
edasilükkamiseks, nagu on sätestatud lõigetes 4 ja 5.
ESMA esitab esimeses lõigus osutatud tehniliste
rakendusstandardite eelnõu komisjonile […].
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud tehnilised rakendusstandardid vastavalt määruse (EL) nr
1095/2010 artiklile 15.
Artikkel 13
Insaiderite nimekiri
1.
Finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu
osaline, kelle suhtes ei kohaldata erandit vastavalt
artikli 12 lõike 2 teisele lõigule, ja tema nimel või arvel tegutsev isik peab:
–
koostama kõigi tema heaks töölepingu alusel või
muul viisil töötavate ja siseteabele juurdepääsu omavate isikute nimekirja;
–
nimekirja korrapäraselt ajakohastama ja
–
esitama pädeva asutuse taotluse korral nimekirja
võimalikult kiiresti sellele asutusele.
2.
Nimekirja ei pea koostama finantsinstrumentide
emitendid, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturul.
Emitent peab siiski esitama pädevale asutusele tema heaks töötavate ja
siseteabele juurepääsu omavate isikute nimekirja, kui pädev asutus seda nõuab
oma järelevalve- või uurimiskohustuste täitmise raames.
3.
Käesolevat artiklit ei kohaldata emitentide suhtes,
kes ei ole taotlenud luba kaubelda oma finantsinstrumentidega teatava
liikmesriigi reguleeritud turul või kes ei ole sellist kauplemisluba heaks
kiitnud või kes ei ole üksnes mitmepoolses kauplemissüsteemis või
organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldava instrumendi korral taotlenud luba
kaubelda oma finantsinstrumentidega teatava liikmesriigi mitmepoolses
kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis või kes ei ole sellist
kauplemisluba heaks kiitnud.
4.
Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastavalt
artiklile 31 vastu meetmed, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud
nimekirja sisu, sealhulgas insaiderite nimekirja kantavate isikute andmed,
nende nimekirja kandmise põhjused ja tingimused, mille alusel
finantsinstrumentide emitendid või saastekvootide turu osalised või nende nimel
tegutsevad isikud peavad koostama sellise nimekirja, sealhulgas sellise
nimekirja ajakohastamise tingimused, ajavahemik, mille kohta nimekirja peetakse,
ja asjaomaste isikute kohustused.
5.
Käesolevat artiklit kohaldatakse ka
enampakkumisplatvormide, enampakkumise korraldajate ja enampakkumise seire
teostajate suhtes seoses saastekvootide või muude neil põhinevate
enampakkumistoodete enampakkumistega, mis korraldatakse vastavalt määrusele
(EÜ) nr 1031/2010.
6.
ESMA töötab välja tehniliste rakendusstandardite
eelnõu, et määrata kindlaks käesolevas artiklis osutatud insaiderite nimekirja
täpne vorm ja insaiderite nimekirja ajakohastamise viis.
ESMA esitab esimeses lõigus osutatud tehniliste
rakendusstandardite eelnõu komisjonile […].
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud tehnilised rakendusstandardid vastavalt määruse (EL) nr
1095/2010 artiklile 15.
Artikkel 14
Juhtide tehingud
1.
Isikud, kes täidavad juhtimisülesandeid
finantsinstrumentide emitendi või saastekvootide turu osalise juures, kelle suhtes ei kohaldata erandit vastavalt artikli 12 lõike 2 teisele
lõigule, ja nendega tihedalt seotud isikud tagavad teabe
avalikustamise selliste tehingute olemasolu kohta, mida nad teevad enda arvel
ja mis on seotud asjaomase emitendi aktsiatega või nendega seotud
tuletisinstrumentide või muude finantsinstrumentidega või saastekvootidega.
Sellised isikud tagavad, et teave avalikustatakse kahe tööpäeva jooksul pärast
tehingu toimumise kuupäeva.
2.
Lõike 1 kohaldamisel tuleb teatada muu hulgas
järgmistest tehingutest:
–
finantsinstrumentide pantimine või laenuks andmine
lõikes 1 osutatud isiku poolt või nimel;
–
tehingud, mida portfelli valitseja või muu isik
teeb lõikes 1 osutatud isiku nimel, sealhulgas juhul, kui kõnealune portfelli
valitseja või isik teostab kaalutlusõigust.
3.
Lõiget 1 ei kohaldata tehingute suhtes, mille
koguväärtus on ühel kalendriaastal alla 20 000 euro.
4.
Käesolevat artiklit kohaldatakse ka
enampakkumisplatvormide, enampakkumise korraldajate ja enampakkumise seire
teostajate suhtes seoses saastekvootide või muude neil põhinevate
enampakkumistoodete enampakkumistega, mis korraldatakse vastavalt määrusele
(EÜ) nr 1031/2010.
5.
Komisjon võib võtta delegeeritud õigusaktidega
vastavalt artiklile 31 vastu meetmed, millega muudetakse finantsturgude arengut
arvesse võttes lõikes 3 sätestatud piirmäära.
6.
Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastavalt
artiklile 31 vastu meetmed, millega määratakse kindlaks selliste isikute
ametiülesanded, keda käsitatakse lõikes 1 osutatud juhtimisülesandeid täitvate
isikutena, suhete liigid, sealhulgas nii sünnijärgsed kui ka tsiviil- ja
lepinguõiguslikud suhted, mida peetakse lähedaseks isiklikuks suhteks, lõikes 2
osutatud tehingu tunnused, mille olemasolu korral tuleb seda kohustust täita,
ning avalikustatav teave ja üldsuse teavitamise vahendid.
Artikkel 15
Investeerimissoovitused ja statistika
1.
Isikud, kes koostavad või levitavad
investeerimisstrateegiate soovitamist või väljapakkumist käsitlevat teavet, mis
on mõeldud teabelevituskanalitele või üldsusele, püüavad mõistlikul viisil
tagada, et selline teave esitatakse erapooletul viisil, ning avalikustavad oma
huvid või huvide konfliktid, mis on seotud finantsinstrumentidega, mida
kõnealune teave käsitleb.
2.
Avalik-õiguslikud asutused, kes levitavad
statistilisi andmeid, mis võivad avaldada märkimisväärset mõju
finantsturgudele, peavad seda tegema erapooletul ja arusaadaval viisil.
3.
ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste
standardite eelnõu, et määrata kindlaks lõikes 1 osutatud isikukategooriate
suhtes kohaldatav tehniline kord investeerimisstrateegiate soovitamist
käsitleva teabe esitamiseks erapooletul viisil ning konkreetsete huvide või
huvide konfliktidele viitava teabe avalikustamiseks.
ESMA esitab esimeses lõigus osutatud
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile […].
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid vastavalt määruse (EL) nr
1095/2010 artiklitele 10–14.
4. PEATÜKK
ESMA JA PÄDEVAD ASUTUSED
Artikkel 16
Pädevad asutused
Iga liikmesriik määrab käesoleva määruse
täitmiseks ühe pädeva haldusasutuse, ilma et see piiraks õigusasutuste
pädevust. Pädev asutus tagab käesoleva määruse sätete
kohaldamise oma territooriumil, võttes arvesse kõiki tema territooriumil
teostatavaid tegevusi ja välisriigis teostatavaid tegevusi, mis on seotud
instrumentidega, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turul ja mille kohta
on esitatud taotlus sellisel turul kauplemise loa saamiseks või millega
kaubeldakse tema territooriumil tegutsevas mitmepoolses kauplemissüsteemis või
organiseeritud kauplemissüsteemis. Liikmesriik teavitab
sellisest asutusest komisjoni, ESMAt ja muude liikmesriikide pädevaid asutusi.
Artikkel 17
Pädeva asutuse volitused
1.
Pädev asutus täidab oma ülesandeid järgmisel viisil:

(a)
vahetult;
(b)
koostöös muude ametiasutuste või turul tegutsevate
ettevõtjatega;
(c)
omal vastutusel, delegeerides need sellistele
ametiasutustele või turul tegutsevatele ettevõtjatele;
(d)
suunates küsimuse pädevale õigusasutusele.
2.
Selleks et täita käesolevast määrusest tulenevaid
ülesandeid, on pädeval asutusel kooskõlas siseriikliku õigusega vähemalt
järgmised järelevalve- ja uurimisvolitused:
(a)
õigus taotleda juurdepääsu kõikidele mis tahes
kujul dokumentidele ja õigus saada või teha neist koopiaid;
(b)
õigus nõuda teavet kõigilt isikutelt, ka nendelt,
kes on järjestikku seotud korralduste edastamise või asjaomaste tehingute
tegemisega, ja neid volitanud isikutelt ning vajaduse korral õigus isik teabe
saamiseks välja kutsuda ja teda küsitleda;
(c)
kauba tuletisinstrumentide korral õigus nõuda
tüüpvormide alusel teavet seotud hetketurgude osalistelt, õigus saada
tehinguaruandeid ning pääseda vahetult ligi kauplejate süsteemidele;
(d)
õigus korraldada kohapeal (v.a eraruumides)
etteteatatud või etteteatamata kontrolle;
(e)
õigus siseneda mis tahes kujul dokumentide
kaasavõtmiseks eraruumidesse pärast asjaomase liikmesriigi õigusasutuselt eelneva
loa saamist kooskõlas siseriikliku õigusega ja juhul, kui on alust kahelda, et
kontrolli objektiga seotud dokumendid võivad olla olulised käesoleva määrusega
või [uue turu kuritarvitamist käsitleva direktiiviga] vastuolus oleva
siseringitehingu või turuga manipuleerimise juhtumi tõendamiseks;
(f)
õigus nõuda sideoperaatori või investeerimisühingu
valduses olevaid telefonikõnede andmeid ja andmeliiklusandmeid, kui on alust
kahtlustada, et kontrolli objektiga seotud andmed võivad olla olulised selleks,
et tõendada käesoleva määrusega või [uue turu kuritarvitamist käsitleva
direktiiviga] vastuolus olevat siseringitehingut või turuga manipuleerimist,
nagu on määratletud [uues turu kuritarvitamist käsitlevas direktiivis]; need
andmed ei ole siiski seotud asjaomase teabevahetuse sisuga
3.
Pädevad asutused teostavad lõikes 2 osutatud
järelevalve- ja uurimisvolitusi kooskõlas siseriikliku õigusega.
4.
Käesoleva artikli kohaste järelevalve- ja
uurimisvolituste täitmisel kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt
direktiivile 95/46/EÜ.
5.
Liikmesriigid tagavad asjakohaste meetmete
olemasolu, nii et pädevatel asutustel on kõik nende ülesannete täitmiseks
vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused.
Artikkel 18
Koostöö ESMAga
1.
Pädevad asutused teevad käesoleva määruse
täitmiseks ESMAga koostööd vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010.
2.
Pädevad asutused esitavad ESMAle viivitamata kogu
teabe, mis on tema ülesannete täitmiseks vajalik, vastavalt määruse (EL) nr
1095/2010 artiklile 35.
3.
ESMA töötab välja tehniliste rakendusstandardite
eelnõu, et määrata kindlaks lõikes 2 osutatud teabevahetuse kord ja
vormid.
ESMA esitab esimeses lõigus osutatud tehniliste
rakendusstandardite eelnõu komisjonile […].
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud tehnilised rakendusstandardid vastavalt määruse (EL) nr
1095/2010 artiklile 15.
Artikkel 19
Koostöökohustus
1.
Pädevad asutused teevad omavahel ja ESMAga
koostööd, kui see on käesoleva määruse täitmiseks vajalik. Pädevad asutused
abistavad eelkõige muude liikmesriikide pädevaid asutusi ja ESMAt ning
vahetavad uurimis- ja täitmistegevuse käigus põhjendamatu viivituseta teavet ja
teevad koostööd. See koostöö- ja abistamiskohustus kehtib ka komisjoni suhtes
seoses teabevahetusega selliste kaupade kohta nagu ELi toimimise lepingu I
lisas loetletud põllumajandustooted.
2.
Pädevad asutused ja ESMA teevad koostööd
Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga (ACER) ning
liikmesriikide reguleerivate asutustega, et tagada kooskõlastatud
lähenemisviisi rakendamine asjakohaste eeskirjade järgimise tagamisel, kui
tehingud, kauplemisega seotud korraldused või muu tegevus või toiming on seotud
ühe või mitme käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva finantsinstrumendiga
ning ühe või mitme [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr … (energia
hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta)] artiklite 3, 4 ja 5
reguleerimisalasse kuuluvate energia hulgimüügitoodetega. Kohaldades energia
hulgimüügitoodetega seotud finantsinstrumentide suhtes käesoleva määruse
artikleid 6, 7 ja 8, võtavad pädevad asutused arvesse [Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruse (EL) nr … (energia hulgimüügituru terviklikkuse ja
läbipaistvuse kohta)] artiklis 2 sätestatud mõistete eritunnuseid ning [Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr … (energia hulgimüügituru terviklikkuse
ja läbipaistvuse kohta)] artikleid 3, 4 ja 5.
3.
Pädevad asutused esitavad taotluse korral
viivitamata kogu teabe, mida nõutakse lõikes 1 osutatud eesmärgil.
4.
Kui pädev asutus on veendunud, et teise
liikmesriigi territooriumil toimub või on toimunud käesoleva määruse sätete vastane
tegevus või see tegevus avaldab mõju teises liikmesriigis asuvas kauplemiskohas
kaubeldavatele finantsinstrumentidele, teatab ta sellest nii täpselt kui
võimalik teise liikmesriigi pädevale asutusele ja ESMAle ning energia
hulgimüügitoodete korral ACERile. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused
konsulteerivad üksteise ja ESMAga ning energia hulgimüügitoodete korral ACERiga
asjakohaste meetmete võtmise üle ja teavitavad üksteist vahepeal toimunud
olulistest muutustest. Nad kooskõlastavad oma tegevuse, et vältida võimalikku
dubleerimist ja kattumist haldusmeetmete, ‑karistuste ja ‑trahvide
kohaldamisel piiriüleste juhtumite korral vastavalt artiklitele 24, 25, 26, 27
ja 28, ning abistavad üksteist oma otsuste täitmisel.
5.
Ühe liikmesriigi pädev asutus võib kohapealse
kontrolli või uurimisega seoses taotleda abi teise liikmesriigi pädevalt
asutuselt.
Pädevad asutused teavitavad esimeses lõigus
osutatud taotlustest ESMAt. Piiriülese mõjuga uurimise või kontrolli korral
peab ESMA pädeva asutuse taotluse korral uurimist või kontrolli koordineerima.
Kui pädev asutus saab teise liikmesriigi pädevalt
asutuselt taotluse teha kohapealne kontroll või uurimine, võib ta kasutada ühte
järgmistest võimalustest:
(a)
teeb ise kohapealse kontrolli või uurimise;
(b)
lubab taotluse esitanud pädeval asutusel
kohapealses kontrollis või uurimises osaleda;
(c)
lubab taotluse esitanud pädeval asutusel ise teha
kohapealse kontrolli või uurimise;
(d)
määrab audiitorid või eksperdid kohapealset
kontrolli või uurimist tegema;
(e)
jagab teatavaid järelevalveülesandeid teiste
pädevate asutustega.
6.
Ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli
258 kohaldamist, võib pädev asutus, kelle taotlust teabe või abi saamiseks
vastavalt lõigetele 1, 2, 3 ja 4 ei täideta mõistliku aja jooksul või kelle
taotlus teabe või abi saamiseks tagasi lükatakse, teavitada sellest
tagasilükkamisest või täitmatajätmisest mõistliku aja jooksul ESMAt.
Sel juhul võib ESMA võtta meetmed vastavalt
määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 19, ilma et see piiraks ESMA võimalust
tegutseda vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 17.
7.
Pädevad asutused teevad koostööd ja vahetavad
teavet liikmesriikide ning kolmandate riikide asjaomaste reguleerivate
asutustega, kes vastutavad seotud hetketurgude eest, kui neil on põhjust
kahtlustada, et toimub või on toimunud tegevus, mis kujutab endast turu
kuritarvitamist vastavalt artiklile 2. Sellise koostöö abil saadakse
koondülevaade finants- ja hetketurgudest, tuvastatakse turu- ja piiriülest turu
kuritarvitamist ning kohaldatakse karistusi.
Saastekvootidega seoses tagatakse eelmises lõigus
sätestatud koostöö ja teabevahetus ka järgmiste isikute abil:
(a)
enampakkumise seire teostaja, võttes arvesse
saastekvootide või muude neil põhinevate enampakkumistoodete enampakkumisi, mis
korraldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1031/2010;
(b)
pädevad asutused, registri haldajad, sealhulgas
põhihaldaja, ja muud direktiivi 2003/87/EÜ alusel nõuete täitmise üle
teostatava järelevalve eest vastutavad avalik-õiguslikud asutused.
ESMA toetab ja koordineerib koostööd ja teabevahetust
pädevate asutuste ning muude liikmesriikide ja kolmandate riikide reguleerivate
asutuste vahel. Pädevad asutused sõlmivad artikli 20 kohaselt võimaluse korral
koostöökokkulepped kolmandate riikide reguleerivate asutustega, kes vastutavad
seotud hetketurgude eest.
8.
Isikuandmete edastamist kolmandale riigile
reguleerivad artiklid 22 ja 23.
9.
ESMA töötab välja tehniliste rakendusstandardite
eelnõu, et määrata kindlaks käesolevas artiklis osutatud teabevahetuse ja
abistamise kord ning vormid.
ESMA esitab esimeses lõigus osutatud tehniliste
rakendusstandardite eelnõu komisjonile […].
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud tehnilised rakendusstandardid vastavalt määruse (EL) nr
1095/2010 artiklile 15.
Artikkel 20
Koostöö kolmandate riikidega
1.
Liikmesriikide pädevad asutused sõlmivad vajaduse
korral kolmandate riikide pädevate asutustega koostöökokkulepped teabevahetuse
kohta kolmandate riikide pädevate asutustega ja käesolevast määrusest
tulenevate kohustuste täitmise kohta kolmandates riikides. Kõnealused
koostöökokkulepped peavad tagama vähemalt tõhusa teabevahetuse, mis võimaldab
pädevatel asutustel täita käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi.
Kui pädev asutus teeb sellise kokkuleppe sõlmimise
ettepaneku, teavitab ta sellest ESMAt ja liikmesriikide muid pädevaid asutusi.
2.
ESMA koordineerib koostöökokkulepete väljatöötamist
liikmesriikide pädevate asutuste ja kolmandate riikide asjaomaste pädevate
asutuste vahel. Selleks töötab ESMA välja näidiskoostöökokkuleppe, mida liikmesriikide
pädevad asutused võivad kasutada.
ESMA koordineerib ka sellise teabe vahetamist
liikmesriikide pädevate asutuste vahel, mis saadakse kolmandate riikide
pädevatelt asutustelt ja mis võib olla artiklite 24, 25, 26, 27 ja 28 alusel
meetmete võtmise seisukohast oluline.
3.
Pädevad asutused sõlmivad kolmandate riikide
pädevate asutustega teabevahetust reguleerivad koostöökokkulepped üksnes
tingimusel, et avaldatava teabe suhtes kohaldatakse vähemalt samaväärseid
ametisaladuse hoidmise tagatisi, nagu on sätestatud artiklis 21. Selline
teabevahetus peab olema ette nähtud kõnealuste pädevate asutuste ülesannete
täitmiseks.
4.
Isikuandmete edastamist kolmandale riigile
reguleerivad artiklid 22 ja 23.
Artikkel 21
Ametisaladus
1.
Käesoleva määruse kohaselt saadud, vahetatud või
edastatud konfidentsiaalse teabe suhtes kehtib lõigetes 2 ja 3 sätestatud
ametisaladuse hoidmise kohustus.
2.
Ametisaladuse hoidmise kohustust kohaldatakse
kõikide isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud pädeva asutuse heaks või
mõne ametiasutuse või turul tegutseva ettevõtja heaks, kellele pädev asutus on
ülesandeid delegeerinud, sealhulgas pädeva asutuse lepinguliste audiitorite ja
ekspertide suhtes. Ametisaladuse alla kuuluvat teavet ei avaldata ühelegi
teisele isikule ega ametiasutusele, välja arvatud juhul, kui avalikustamise
kohustus tuleneb õigusnormidest.
3.
Kogu käesoleva määruse kohaselt pädevate asutuste
vahel vahetatavat teavet peetakse konfidentsiaalseks, välja arvatud juhul, kui
pädev asutus täpsustab teavet edastades, et seda võib avalikustada, või kui
avalikustamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.
Artikkel 22
Andmekaitse
Seoses isikuandmete töötlemisega
liikmesriikides käesoleva määruse raames kohaldavad pädevad asutused direktiivi
95/46/EÜ. Töödeldes isikuandmeid käesoleva määruse raames, järgib ESMA määrust
(EÜ) nr 45/2001.
Isikuandmeid säilitatakse kuni viis aastat.
Artikkel 23
Isikuandmete edastamine kolmandatele riikidele
1.
Liikmesriigi pädev asutus võib edastada
isikuandmeid kolmandale riigile tingimusel, et direktiivi 95/46/EÜ, eelkõige
selle artikli 25 või 26 nõuded on täidetud, ning üksnes igat juhtumit eraldi
kaaludes. Liikmesriigi pädev asutus tagab, et isikuandmete edastamine on
käesoleva määruse kohaldamiseks vajalik. Pädev asutus tagab, et kolmas riik
edastab andmed teisele kolmandale riigile üksnes tema sõnaselgel kirjalikul
loal ja järgides liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud tingimusi. Isikuandmeid võib edastada üksnes sellisele kolmandale riigile, kus on
tagatud piisaval tasemel isikuandmete kaitse.
2.
Liikmesriigi pädev asutus edastab teise
liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud teabe kolmanda riigi pädevale asutusele
üksnes juhul, kui asjaomase liikmesriigi pädev asutus on saanud selleks teabe
edastanud pädeva asutuse sõnaselge nõusoleku ja kui teave avaldatakse ainult
sellel eesmärgil, milleks kõnealune pädev asutus nõusoleku andis.
3.
Kui koostöökokkuleppega nähakse ette isikuandmete
vahetus, peab see toimuma kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ.
5. PEATÜKK
Haldusmeetmed ja -karistused
Artikkel 24
Haldusmeetmed ja -karistused
1.
Liikmesriigid kehtestavad haldusmeetmeid ja -karistusi
käsitlevad eeskirjad, mida kohaldatakse artiklis 25 kirjeldatud olukordades
käesoleva määruse rikkumise eest vastutavate isikute suhtes, ning võtavad kõik
vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kehtestatavad meetmed ja karistused
on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Liikmesriigid teevad esimeses lõigus osutatud
eeskirjad komisjonile ja ESMAle teatavaks [24 kuud
pärast käesoleva määruse jõustumist]. Nad teatavad
komisjonile ja ESMAle viivitamata eeskirjade hilisematest muudatustest.
2.
Pädevad asutused teevad karistuste kohaldamise
volituste kasutamisel artiklis 25 sätestatud asjaoludel tihedat koostööd,
tagamaks, et haldusmeetmed ja ‑karistused annaksid käesoleva määrusega
soovitud tulemuse, ning kooskõlastavad oma tegevuse artikli 19 kohaselt,
et vältida võimalikku dubleerimist ja kattumist haldusmeetmete, ‑karistuste
ja -trahvide kohaldamisel piiriüleste juhtumite korral.
Artikkel 25
Karistuste kohaldamise volitused
Käesolevat artiklit kohaldatakse kõigil
järgmistel asjaoludel:
(a)
isik teeb siseringitehinguid, rikkudes artiklit 9;
(b)
isik soovitab teisel isikul teha või mõjutab teda
tegema siseringitehinguid, rikkudes artiklit 9;
(c)
isik avalikustab lubamatult siseteavet, rikkudes
artiklit 9;
(d)
isik manipuleerib turuga, rikkudes artiklit 10;
(e)
isik teeb turuga manipuleerimise katse, rikkudes
artiklit 10;
(f)
kauplemiskoha tegevust juhtiv isik ei kehtesta ega
rakenda tõhusat korda ja menetlusi, et vältida ja tuvastada turuga
manipuleerimist, rikkudes artikli 11 lõiget 1;
(g)
isik, kelle ametialane tegevus hõlmab tehingute
korraldamist või tegemist, ei sea sisse süsteeme selliste tehingute tuvastamiseks
ning neist teatamiseks, mis võivad kujutada endast siseringitehinguid, turuga
manipuleerimist või turuga manipuleerimise katset, või ei teavita pädevat
asutust viivitamata kahtlastest korraldustest või tehingutest, rikkudes artikli
11 lõiget 2;
(h)
finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu
osaline, kelle suhtes ei kohaldata erandit vastavalt artikli 12 lõike 2 teisele
lõigule, ei teavita üldsust oma siseteabest võimalikult kiiresti või ei avalda
oma veebisaidil siseteavet, mis tuleb avalikustada, rikkudes artikli 12 lõiget
1;
(i)
finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu
osaline, kelle suhtes ei kohaldata erandit
vastavalt artikli 12 lõike 2 teisele lõigule, viivitab siseteabe
avalikustamisega, kui viivitamine võib üldsust eksitada, või ei taga selle
teabe konfidentsiaalsust, rikkudes artikli 12 lõiget 2;
(j)
finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu
osaline, kelle suhtes ei kohaldata
erandit vastavalt artikli 12 lõike 2 teisele lõigule, ei teavita pädevat
asutust siseteabe avalikustamisega viivitamisest, rikkudes artikli 12 lõiget 2;
(k)
finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu
osaline või nende nimel või arvel tegutsev isik ei avalikusta üldsusele
siseteavet, mis avalikustatakse mis tahes isikule tööst või ametikohast
tulenevate tavapäraste ülesannete täitmisel, rikkudes artikli 12 lõiget 4;
(l)
finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu
osaline, kelle suhtes ei kohaldata erandit vastavalt artikli 12 lõike 2 teisele
lõigule, või nende nimel või arvel tegutsev isik ei koosta, ei ajakohasta
korrapäraselt või ei esita pädevale asutusele viimase taotluse korral
insaiderite nimekirja, rikkudes artikli 13 lõiget 1;
(m)
finantsinstrumentide emitendi või saastekvootide
turu osalise juures juhtimisülesandeid täitev isik, kelle suhtes ei kohaldata erandit vastavalt artikli 12 lõike 2 teisele
lõigule, või nendega lähedalt seotud isik ei avalikusta oma arvel tehtud
tehinguid, rikkudes artikli 14 lõikeid 1 ja 2;
(n)
isik, kes koostab või levitab
investeerimisstrateegia soovitamist või väljapakkumist käsitlevat teavet, mis
on mõeldud teabelevituskanalitele või üldsusele, ei taga mõistlikul viisil
teabe erapooletut esitamist või huvide või huvide konflikti avalikustamist,
rikkudes artikli 15 lõiget 1;
(o)
isik, kes töötab või on töötanud pädeva asutuse
heaks või mis tahes ametiasutuse või turul tegutseva ettevõtja heaks, kellele
pädev asutus on ülesandeid delegeerinud, avalikustab ametisaladuse alla
kuuluvat teavet, rikkudes artiklit 21;
(p)
isik ei võimalda pädeval asutusel tutvuda artikli
17 lõike 2 punkti a kohaselt nõutud dokumendiga ega esita selle koopiat;
(q)
isik ei esita pädevale asutusele artikli 17 lõike 2
punkti b kohaselt nõutud teavet või ei ilmu tema kutse peale kohale;
(r)
turuosaline ei esita pädevale asutusele artikli 17
lõike 2 punkti c kohaselt nõutud teavet kauba tuletisinstrumentide kohta või
kahtlaste tehingute aruandeid või ei võimalda otsest juurdepääsu kauplejate
süsteemidele;
(s)
isik ei võimalda pädevale asutusele artikli 17
lõike 2 punkti d kohaselt nõutud juurdepääsu kohapealseks kontrolliks;
(t)
isik ei võimalda artikli 17 lõike 2 punkti f
kohaselt nõutud juurdepääsu olemasolevatele telefonikõnede andmetele ja andmeliiklusandmetele;
(u)
isik ei täida pädeva asutuse nõuet lõpetada
käesoleva määrusega vastuolus olev tegevus, peatada finantsinstrumentidega
kauplemine või avaldada õiendus;
(v)
isik rikub oma tegevusega pädeva asutuse keeldu.
Artikkel 26
Haldusmeetmed ja -karistused
1.
Ilma et see piiraks pädevate asutuste artikli 17
kohaseid järelevalvevolitusi, on pädevad asutused lõikes 1 osutatud rikkumiste
korral volitatud määrama kooskõlas siseriikliku õigusega vähemalt järgmised
haldusmeetmed ja -karistused:
(a)
korraldus, millega nõutakse, et rikkumise eest
vastutav isik lõpetaks asjaomase tegevuse ja hoiduks seda kordamast;
(b)
meetmed, mida kohaldatakse juhul, kui artikliga 17
hõlmatud uurimise käigus keeldutakse koostööst;
(c)
meetmed, mis lõpetavad käesoleva määruse pideva
rikkumise ja kõrvaldavad selle rikkumise mõju;
(d)
pädevate asutuste veebisaidil avaldatav avalik
teadaanne vastutava isiku ja rikkumise laadi kohta;
(e)
avalikustatud väära või eksitava teabe parandamine,
nõudes muu hulgas väära või eksitavat teavet avaldanud või levitanud emitendilt
või teiselt isikult õienduse avaldamist;
(f)
teatava tegevuse ajutine keeld;
(g)
[uue finantsinstrumentide turgude] direktiivi
artikli 4 lõikes 1 määratletud investeerimisühingu tegevusloa tühistamine;
(h)
investeerimisühingus ametiülesannete täitmise ajutise
keelu kehtestamine investeerimisühingu juhtorgani mis tahes liikme või mis
tahes muu vastutava füüsilise isiku suhtes;
(i)
asjakohaste finantsinstrumentidega kauplemise
peatamine;
(j)
vara külmutamise ja/või arestimise taotlemine;
(k)
rahaline halduskaristus, mis vastab kuni
kahekordsele kasule, mis on saadud sellise rikkumise tulemusel, või kuni
kahekordsele kahjule, mis on ära hoitud sellise rikkumise tulemusel, kui
kõnealust kasu või kahju on võimalik kindlaks määrata;
(l)
füüsilise isiku puhul rahaline halduskaristus suuruses
kuni [5 000 000 eurot] või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik
vääring, vastav summa omavääringus käesoleva määruse jõustumise kuupäeva
seisuga;
(m)
juriidilise isiku puhul rahaline halduskaristus kuni
10 % tema aastasest kogukäibest eelmisel majandusaastal; kui juriidiline
isik on emaettevõtja tütarettevõtja [nagu on määratletud direktiivi 83/349/EMÜ
artiklites 1 ja 2], on asjakohane aastane kogukäive põhiemaettevõtja
eelmise majandusaasta konsolideeritud aastaaruandest tulenev aastane kogukäive.
2.
Pädevatel asutustel võib olla peale lõikes 2
osutatud volituste ka muid karistuste kohaldamise volitusi ja nad võivad näha
ette suuremad rahalised halduskaristused, kui kõnealuses lõikes sätestatud halduskaristused.
3.
Iga käesoleva määruse rikkumise eest määratud
haldusmeede ja -karistus avaldatakse põhjendamatu viivituseta, esitades
vähemalt rikkumise liigi ja laadi ning rikkumise eest vastutava isiku andmed,
välja arvatud juhul, kui selle teabe avaldamine ohustaks tõsiselt
finantsturgude stabiilsust. Kui avaldamine põhjustaks asjaomastele isikutele
ebaproportsionaalset kahju, avaldavad pädevad asutused meetmed ja karistused anonüümselt.
Artikkel 27
Karistuste tõhus kohaldamine
1.
Pädevad asutused võtavad haldusmeetmete ja -karistuste
liigi kindlaksmääramisel arvesse kõiki olulisi asjaolusid, sealhulgas järgmist:
(a)
rikkumise raskus ja kestus;
(b)
vastutava isiku vastutuse ulatus;
(c)
vastutava isiku finantsseisund, mida näitab
vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku
aastasissetulek;
(d)
vastutava isiku teenitud kasumi või välditud kahju
suurus, kui neid on võimalik kindlaks määrata;
(e)
vastutava isiku ja pädeva asutuse koostöö tase,
ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või välditud
kahju tagastamist;
(f)
vastutava isiku varasemad rikkumised.
Pädevad asutused võivad arvesse võtta
lisategureid, kui need tegurid on sätestatud siseriiklikus õiguses.
2.
ESMA esitab määruse nr (EL) 1095/2010 artikli 16
kohaselt pädevatele asutustele suunised haldusmeetmete ja -karistuste liikide
ning trahvide suuruse kohta.
Artikkel 28
Edasikaebamine
Liikmesriigid tagavad, et otsuseid, mida pädev
asutus käesoleva määruse kohaselt teeb, saab vaidlustada.
Artikkel 29
Rikkumistest teatamine
1.
Liikmesriigid kehtestavad tõhusad mehhanismid, et
soodustada pädevate asutuste teavitamist käesoleva määruse rikkumistest,
sealhulgas vähemalt:
(a)
rikkumisteadete vastuvõtmise erimenetlused ja nende
järelkontroll;
(b)
võimalikest või tegelikest rikkumistest teatavate
isikute asjakohane kaitse;
(c)
selliste isikuandmete kaitse, mis hõlmab nii
võimalikust või tegelikust rikkumisest teatavat isikut kui ka süüdistatavat
isikut kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega;
(d)
asjakohased menetlused, et tagada süüdistatava
isiku kaitseõigus ja tema õigus ärakuulamisele enne teda käsitleva otsuse
vastuvõtmist ning õigus tõhusale õiguskaitsevahendile iga teda käsitleva otsuse
või meetme puhul.
2.
Käesoleva määruse võimalike rikkumiste kohta
olulist teavet esitavatele isikutele võib ette näha rahalised stiimulid
kooskõlas siseriikliku õigusega, kui sellistel isikutel ei ole eelnevat
õiguslikku ega lepingulist kohustust sellist teavet esitada, kui teave on uus
ja kui selle tulemusel kohaldatakse halduskaristust või -meedet või
kriminaalkaristust käesoleva määruse rikkumise eest.
3.
Komisjon võtab rakendusaktidega vastavalt artiklile
33 vastu meetmed, et määrata kindlaks lõikes 1 osutatud menetlused,
sealhulgas teatamismeetodid ja teadete järelkontrolli meetodid ning isikute
kaitse meetmed.
Artikkel 30
Teabevahetus ESMAga
1.
Pädevad asutused ja õigusasutused esitavad ESMAle
igal aastal koondteabe kõigi artikli 24, 25, 26, 27, 28 ja 29 kohaselt määratud
haldusmeetmete, -karistuste ja ‑trahvide kohta. ESMA avaldab selle teabe
aastaaruandes.
2.
Kui pädev asutus on avalikustanud haldusmeetmed, -karistused
ja ‑trahvid, teavitab ta nendest haldusmeetmetest, -karistustest ja
-trahvidest samal ajal ESMAt.
3.
Kui avalikustatud haldusmeede, -karistus või -trahv
on seotud investeerimisühinguga, kellel on [uue finantsinstrumentide turgude]
direktiivi kohane tegevusluba, lisab ESMA viite avalikustatud karistusele [uue
finantsinstrumentide turgude] direktiivi artikli 5 lõike 3 alusel asutatud
investeerimisühingute registrisse.
4.
ESMA koostab tehniliste rakendusstandardite eelnõu, et
määrata kindlaks käesolevas artiklis osutatud teabevahetuse kord ja vormid.
ESMA esitab esimeses lõigus osutatud tehniliste
rakendusstandardite eelnõu komisjonile [...].
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus
osutatud tehnilised rakendusstandardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010
artikliga 15.
6. PEATÜKK
DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID
Artikkel 31
Volituste delegeerimine
Komisjonile antakse volitused võtta artikli 32 kohaselt
vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad tagasiostuprogrammide ja
finantsinstrumentide stabiliseerimise tingimuste, käesolevas määruses kasutatud
mõistete, insaiderite nimekirjade koostamise tingimuste, juhtide tehingutega
seotud tingimuste ning käesoleva määruse rikkumise tuvastamiseni viia võivat
teavet andvate isikutega seotud korra täiendamist ja muutmist.
Artikkel 32
Delegeeritud volituste rakendamine
1.
Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud
õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.
Volitused antakse määramata ajaks alates artikli 36
lõikes 1 osutatud kuupäevast.
3.
Euroopa Parlament või nõukogu võib delegeeritud volitused
igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal
kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
5.
Delegeeritud õigusakt jõustub üksnes siis, kui Euroopa
Parlament või nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa
Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemise kuupäeva esitanud selle kohta
vastuväiteid või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne selle tähtaja
möödumist komisjonile teatanud, et neil ei ole õigusaktile vastuväiteid.
Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda ajavahemikku kahe
kuu võrra.
7. PEATÜKK
RAKENDUSAKTID
Artikkel 33
Komiteemenetlus
1.
Artikli 29 lõike 3 kohaste rakendusaktide
vastuvõtmisel abistab komisjoni otsusega 2001/528/EÜ[41]
asutatud Euroopa väärtpaberikomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL)
nr 182/2011[42] tähenduses.
2.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse
(EL) nr 182/2011 artiklit 5, võttes arvesse selle määruse artiklit 8.
8. PEATÜKK
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 34
Direktiivi 2003/6/EÜ kehtetuks tunnistamine
Direktiiv 2003/6/EÜ tunnistatakse kehtetuks
alates [24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist]. Viiteid direktiivile 2003/6/EÜ käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
Artikkel 35
Üleminekusätted
Enne käesoleva määruse jõustumist
eksisteerinud turutavasid, mille pädevad asutused on direktiivi 2003/6/EÜ
artikli 1 lõike 2 punkti a kohaldamise eesmärgil heaks kiitnud vastavalt
komisjoni määrusele (EÜ) nr 2273/2003,[43] võib kohaldada
kuni [12 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva],
tingimusel et asjaomased pädevad asutused teatavad neist ESMAle enne käesoleva
määruse kohaldamise kuupäeva.
Artikkel 36
Jõustumine ja kohaldamine
1.
Käesolev määrus jõustub [kahekümnendal päeval
pärast] selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2.
Määrust kohaldatakse alates [24 kuud pärast
käesoleva määruse jõustumist], välja arvatud artikli 3 lõiget 2, artikli 8
lõiget 5, artikli 11 lõiget 3, artikli 12 lõiget 9, artikli 13 lõikeid 4 ja 6,
artikli 14 lõikeid 5 ja 6, artikli 15 lõiget 3, artikli 18 lõiget 9, artikli 19
lõiget 9, artikli 28 lõiget 3 ja artikli 29 lõiget 3, mida kohaldatakse kohe
pärast käesoleva määruse jõustumist.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav
kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
 I LISA
A. Väärate
või eksitavate teadete ja hindade kindlustamisega seotud manipuleerimise
näitajad
Käesoleva määruse artikli 8 lõike 1 punkti a
kohaldamisel, ilma et see piiraks kõnealuse artikli lõikes 3 sätestatud
tegevuste kohaldamist, võetakse arvesse muu hulgas järgmisi näitajaid, mille
loetelu ei ole ammendav ja mida iseenesest ei tuleks ilmtingimata käsitada
turuga manipuleerimisena, kui turuosalised ja pädevad asutused uurivad
tehinguid või kauplemisega seotud korraldusi:
(a)
mil määral kujutavad antud kauplemisega seotud
korraldused või sooritatud tehingud endast märkimisväärset osa asjakohase
finantsinstrumendiga, seotud kauba hetkelepinguga või saastekvootidel põhineva
enampakkumistootega tehtud tehingute päevamahust, eriti kui selline tegevus
toob kaasa nende hinna olulise muutuse;
(b)
mil määral põhjustavad finantsinstrumendi, seotud
kauba hetkelepingu või saastekvootidel põhineva enampakkumistoote puhul
märkimisväärset ostu- või müügivõimalust omavate isikute antud kauplemisega
seotud korraldused või sooritatud tehingud olulisi muutusi finantsinstrumendi,
seotud kauba hetkelepingu või saastekvootidel põhineva enampakkumistoote hinnas;
(c)
kas sooritatud tehingute tagajärjel muutub
finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingu või saastekvootidel põhineva
enampakkumistoote tulusaav omanik;
(d)
mil määral hõlmavad antud kauplemisega seotud
korraldused või sooritatud tehingud positsioonide muutumist vastupidiseks
lühikese aja jooksul ja kujutavad endast märkimisväärset osa asjakohase
finantsinstrumendiga, seotud kauba hetkelepinguga või saastekvootidel põhineva
enampakkumistootega tehtud tehingute päevamahust, ja mil määral võidakse neid
seostada finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingu või saastekvootidel
põhineva enampakkumistoote hinna olulise muutumisega;
(e)
mil määral koonduvad antud kauplemisega seotud
korraldused või sooritatud tehingud lühikesse ajavahemikku kauplemiseks
ettenähtud ajavahemikus ja põhjustavad hinnamuutuse, mis hiljem muutub
vastupidiseks;
(f)
mil määral muudavad antud kauplemisega seotud
korraldused finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingu või saastekvootidel
põhineva enampakkumistoote eest pakutud parimat ostu- või müügihinda ehk üldisemalt
turuosalistele kättesaadava tellimisraamatu sisu ja mil määral neid
tühistatakse enne täitmist;
(g)
mil määral antakse kauplemisega seotud korraldusi
või sooritatakse tehinguid täpselt või umbes ajal, mil arvutatakse
võrdlushindu, arveldushindu ja hinnangulisi väärtusi, ja mil määral see
põhjustab selliseid hindu ja hinnangulisi väärtusi mõjutavaid hinnamuutusi.
B. Näilike
vahendite või muud liiki pettuse või võtete kasutamisega seotud manipuleerimise
näitajad
Käesoleva määruse artikli 8 lõike 1 punkti b kohaldamisel,
ilma et see piiraks kõnealuse artikli punkti 3 teises lõigus sätestatud
tegevuste kohaldamist, võetakse arvesse muu hulgas järgmisi näitajaid, mille
loetelu ei ole ammendav ja mida iseenesest ei tuleks ilmtingimata käsitada
turuga manipuleerimisena, kui turuosalised ja pädevad asutused uurivad
tehinguid või kauplemisega seotud korraldusi:
(a)
kas kauplemisega seotud korraldusi andnud või
tehinguid sooritanud isikud või nendega seotud isikud on enne või pärast
levitanud väära või eksitavat teavet;
(b)
kas kauplemisega seotud korraldusi andnud või
tehinguid sooritanud isikud või nendega seotud isikud on enne või pärast
koostanud või levitanud investeerimissoovitusi, mis on vigased, erapoolikud või
ilmselgelt mõjutatud olulistest huvidest.
ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid
              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate
isikute rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKUTELE
LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus siseringitehingute ja turuga
manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta
Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv siseringitehingute ja turuga
manipuleerimise (turu kuritarvitamise) korral rakendatavate kriminaalkaristuste
kohta
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[44] struktuurile
Siseturg
– finantsturud
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
ý Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[45]
¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva
meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni
mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu
täidetakse
Turu
kuritarvitamist käsitleva määruse ja direktiivi üldeesmärk on suurendada turu
terviklikkust ja tugevdada investorite kaitset, keelates siseteavet omavatel
isikutel kaubelda seotud finantsinstrumentidega ja keelates turuga
manipuleerimise sellise käitumise kaudu nagu väära teabe või kuulduste
levitamine ning kauplemine, mis kindlustab hinna ebaharilikul tasemel, tagades
samal ajal ühtsed eeskirjad ja võrdsed võimalused ning muutes väärtpaberiturud
kapitali hankimise kohana VKEde kasvuturgudel tegutsevate emitentide jaoks
atraktiivsemaks.
1.4.2.     Erieesmärgid
ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
süsteemile
Erieesmärk nr ...
Eeltoodud
üldeesmärke silmas pidades on asjakohased järgmised poliitilised erieesmärgid:
-
tagada määruse ja direktiivi vastavus turu arenguga;
-
tagada turu kuritarvitamise eeskirjade tõhus järgimise tagamine;
-
muuta turu kuritarvitamist käsitlev kord suurema selguse ja õiguskindluse
tagamise kaudu tõhusamaks;
-
vähendada võimaluse korral halduskoormust, eriti VKEde turgudel tegutsevate
emitentide jaoks.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
Eespool
loetletud erieesmärgid eeldavad järgmiste tegevuseesmärkide saavutamist:
-
vältida turu kuritarvitamist organiseeritud turgudel, platvormidel ja
börsiväliste tehingute korral;
-
vältida turu kuritarvitamist kaubaturgudel ja seotud tuletisinstrumentide
turgudel;
-
tagada, et reguleerivatel asutustel on tõhusaks täitmise tagamiseks vajalikud
andmed ja volitused;
-
tagada järjekindlad, tõhusad ja hoiatavad karistused;
-
vähendada võimalusi ja kaalutlusõiguse ulatust või need kaotada;
-
selgitada teatavaid põhimõisteid.
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Ettepanekute
üldmõjul edeneb turu kuritarvitamise vastu võitlemine ELis märkimisväärselt.
Esmalt suurendatakse turu terviklikkust ja tugevdatakse investorite kaitset,
selgitades, millised finantsinstrumendid ja turud on hõlmatud, ning tagatakse,
et hõlmatud on finantsinstrumendid, millega on lubatud kaubelda ainult
mitmepoolses kauplemissüsteemis ja muudes uut liiki organiseeritud kauplemissüsteemides.
Lisaks tugevdatakse turu läbipaistvuse suurendamisega kaitset turu
kuritarvitamise vastu kauba tuletisinstrumentide kaudu. Peale selle tagatakse
turu kuritarvitamise parem tuvastamine, andes pädevatele asutustele uurimiseks
vajalikud volitused, ja muudetakse karistused hoiatavamaks, võttes kasutusele
haldusmeetmete või -karistuste rakendamise miinimumpõhimõtted ja nõudes
kriminaalkaristuste kehtestamist. Lisaks tagatakse ühtsem lähenemisviis turu
kuritarvitamisele, sest vähendatakse liikmesriikide võimalusi ja
kaalutlusõiguse ulatust ning kehtestatakse proportsionaalne kord VKEde kasvuturgude
emitentide jaoks. Üldiselt eeldatakse, et see algatus aitab muuta finantsturud
terviklikumaks ja avaldab positiivset mõju investorite usaldusele ning aitab
tagada finantsturgudel finantsstabiilsuse.
1.4.4.     Tulemus-
ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Peamised
näitajad ja teabeallikad, mida saab hindamisel kasutada, on järgmised:
-
liikmesriikide pädevatelt asutustelt saadud andmed nende turu kuritarvitamise
juhtumite kohta, mida nad on uurinud ja mille eest karistusi määranud, ning
-
aruanne (mille võib koostada ESMA) reguleerivate asutuste poolt õigusaktide
täitmise tagamisel saadud kogemuste kohta.
1.5.        Ettepaneku/algatuse
põhjendus
1.5.1.     Lühi- või
pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
Lühiperspektiivis:
-
tagada, et reguleerivatel asutustel oleksid tõhusaks täitmise tagamiseks
vajalikud andmed ja volitused;
-
tagada järjekindlad, tõhusad ja hoiatavad karistused;
-
vähendada võimalusi ja kaalutlusõiguse ulatust või need kaotada;
-
täpsustada teatavaid põhimõisteid.
Pikaajalises
perspektiivis:
-
vältida turu kuritarvitamist organiseeritud turgudel, platvormidel ja
börsiväliste tehingute korral;
-
vältida turu kuritarvitamist kaubaturgudel ja seotud tuletisinstrumentide
turgudel.
1.5.2.     Euroopa
Liidu meetme lisaväärtus
Kuigi
kõik mõjuhinnangus kirjeldatud probleemid mõjutavad märkimisväärselt iga
liikmesriiki, saab nende kogumõju täielikult hinnata ainult piiriülesel
tasandil. See on tingitud sellest, et turgu saab kuritarvitada instrumendi mis
tahes noteerimise kohas või börsiväliselt, seega isegi turgudel, mis ei ole
asjaomase instrumendi esmasturg. Seetõttu valitseb tegelik oht, et ELi tasandi
meetmete puudumise korral hoidutakse liikmesriikides turu kuritarvitamise vastu
võitlemiseks võetud meetmetest kõrvale või on need meetmed ebatõhusad. Pealegi
on ühtne lähenemisviis äärmiselt oluline, et vältida õigusnormide erinevuse
ärakasutamist, ja kuna kehtiv turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv juba
hõlmab seda küsimust, saab mõjuhinnangus osutatud probleeme kõige paremini
lahendada ühiste jõupingutustega.
1.5.3.     Samalaadsetest
kogemustest saadud õppetunnid
Käesoleva
määruse ettepanek tugineb kehtivale turu kuritarvitamist käsitlevale
direktiivile, mille kohaldamisel on ilmnenud mõningad piirangud ja mida on
kohaldatud liikmesriikides erinevalt, mistõttu tuleb see määruse ja direktiivi
vormis läbi vaadata.
1.5.4.     Kooskõla
ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
Nagu
komisjon oma 2. juuni 2010. aasta teatises „Finantsteenuste reguleerimine
jätkusuutliku kasvu tagamiseks”[46] teatas, plaanis ta
lõpetada oma täieliku finantsreformikava järgnevatel kuudel. Mitu teatises
loetletud vastuvõetud või menetluses olevat ettepanekut on seotud käesoleva
algatusega ja aitavad saavutada selle eesmärke tugevdada investorite kaitset
ning suurendada turu läbipaistvust ja terviklikkust.
Lühikeseks
müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavaid aspekte käsitleva määruse
ettepanek sisaldab lühikeseks müügi avalikustamise korda, mis hõlbustaks
reguleerivatel asutustel tuvastada võimalikke lühikeseks müügiga seotud turuga
manipuleerimise juhtumeid või siseringitehinguid[47].
Börsiväliseid
tuletisinstrumente, keskseid vastaspooli ja kauplemisteabehoidlaid käsitleva
määruse ettepanek suurendab samuti börsiväliste tuletisinstrumentide
märkimisväärsete positsioonide läbipaistvust, mis aitab reguleerivatel
asutustel jälgida turu kuritarvitamist tuletisinstrumentide kasutamise kaudu[48].
Finantsinstrumentide
turgude direktiivi läbivaatamisel kaalutakse võimalust laiendada
teatamiskohustuse praegust kohaldamisala ainult mitmepoolses kauplemissüsteemis
kaubeldavate instrumentide ja börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud
tehingute võrra. Selliste instrumentidega tehtud börsivälistest tehingutest
teatamine pädevatele asutustele, millega ei ole lubatud kaubelda reguleeritud
turul, ei ole praegu kohustuslik ja selline teatamine hõlbustaks reguleerivatel
asutustel tuvastada turu kuritarvitamist selliste instrumentide abil[49].
Komisjoni
ettepanekus energiaturu terviklikkust ja läbipaistvust käsitleva määruse kohta
vaadeldakse füüsilistele energiaturgudele iseloomulikke läbipaistvusnõudeid ja
manipuleerimist ning tehingutest teatamist energiaturgude terviklikkuse
tagamiseks[50].
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
ý Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud
eelarve täitmise viisid[51]
ý Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[52]
–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
//
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve loomist käsitleva määruse artikliga 81 on ette
nähtud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse tulemusena saadud kogemuste
hindamine kolme aasta jooksul alates tema tegevuse algusest. Sel eesmärgil
koostab komisjon üldaruande, mis edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
2.2.        Haldus-
ja kontrollisüsteemid
2.2.1.     Tuvastatud ohud
ELi
finantsjärelevalvesüsteemi reformimiseks on koostatud mõjuhinnang, mis on
lisatud määrustele, millega asutatakse Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa
Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve.
Praeguste
ettepanekutega ESMAle ettenähtud lisavahendid on vajalikud, et ESMA saaks oma
volitusi rakendada.
1.       ESMA
tagab eeskirjade ühtlustamise ja kooskõlastamise seoses järgmisega:
-
tagasiostuprogrammide ja stabiliseerimise suhtes kohaldatav erand (artikkel 3);
-
kahtlaste tehingute tuvastamise ja neist teatamise tehniline kord (artikkel
11);
-
siseteabe asjakohase avalikustamise tehnilised vahendid (artikkel 12);
-
siseteabe avalikustamisega viivitamise tehnilised vahendid (artikkel 12);
-
soovituslik ja mittetäielik loetelu siseteavet hõlmata võivatest sündmustest,
mis on seotud emitentidega, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda
VKEde turul (artikkel 12);
-
insaiderite nimekirjade sisu ja vorm (artikkel 13);
-
investeerimissoovituste ja statistikaga seotud kord (artikkel 15);
-
ELi ja välisriikide pädevate ja reguleerivate asutuste vahelise teabevahetuse
kord ja vormid (artiklid 18, 19, 20 ja 29).
2.       Lisaks
sellele kooskõlastab ESMA ühe pädeva asutuse taotlusel pädevate asutuste
uurimisi ja kontrolle piiriüleste turu kuritarvitamise juhtumite korral
(artikkel 19).
3.       ESMA
kooskõlastab ka liikmesriikide pädevate asutuste ja kolmandate riikide
asjakohaste pädevate asutuste vaheliste koostöökokkulepete väljatöötamist. ESMA
koostab näidiskoostöökokkuleppe, mida pädevad asutused võivad kasutada. ESMA
kooskõlastab ka kolmandate riikide pädevatelt asutustelt saadud teabe
vahetamist asutuste vahel (artikkel 20).
4.       Peale
selle hõlbustab ja kooskõlastab ESMA kauba tuletisinstrumentidega seotud
koostööd ja teabevahetust nende muude liikmesriikide ja kolmandate riikide
pädevate asutuste ja reguleerivate asutuste vahel, kes vastutavad hetketurgude
eest (artikkel 19).
Nende
vahendite puudumise korral ei suudaks ESMA oma rolli õigeaegselt ja tõhusalt
täita.
2.2.2.     Ettenähtud
kontrollimeetod(id)
ESMA
määruses sätestatud haldus- ja kontrollisüsteeme kohaldatakse ka ESMA
käesolevast ettepanekust tuleneva rolli suhtes. Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse hindamise lõplike näitajate kohta teeb
komisjon otsuse esimese ettenähtud hindamise ajal. Lõpphindamisel on
kvantitatiivsed näitajad sama olulised kui konsultatsioonide käigus kogutud
kvalitatiivsed tõendid. Hindamist korratakse iga kolme aasta järel.
2.3.        Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Pettuste,
korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks kohaldatakse
ESMA suhtes piiranguteta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta
määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste
kohta.
ESMA
ühineb Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni
25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa
Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta ning võtab viivitamata vastu
asjakohased sätted, mida kohaldatakse kõigi ESMA töötajate suhtes.
Rahastamisotsustes
ning nendest tulenevates lepingutes ja rakendusaktides sätestatakse
sõnaselgelt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teha ESMA
rahastamisest kasu saajate ning raha jaotamise eest vastutavate töötajate
juures kohapealseid kontrolle.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa.
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assignee-ringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus………………………...……….] || Liigenda-tud/liigen-damata ([53]) || EFTA[54] riigid || Kandidaat-riigid[55] || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || 12.040401.01 ESMA – toetus jaotistele 1 ja 2 (personali- ja halduskulud) || Liigen-datud || JAH || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
///
3.2.        Hinnanguline
mõju kuludele
3.2.1.     Üldine
hinnanguline mõju kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1A || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
 Siseturu ja teenuste peadirektoraat ||   ||   || Aasta 2013[56] || Aasta 2014 || Aasta 2015 ||   ||   || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 12.0404.01 || Kulukohustused || (1) || 0,179 || 0,327 || 0,327 ||   ||   ||   ||   || 0,832
 Maksed || (2) || 0,179 || 0,327 || 0,327 ||   ||   ||   ||   || 0,832
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[57] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr ||   || (3) || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
 Siseturu ja teenuste peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,179 || 0,327 || 0,327 ||   ||   ||   ||   || 0,832
 Maksed || =2+2a +3 || 0,179 || 0,327 || 0,327 ||   ||   ||   ||   || 0,832
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,179 || 0,327 || 0,327 ||   ||   ||   ||   || 0,832
 Maksed || =5+ 6 || 0,179 || 0,327 || 0,327 ||   ||   ||   ||   || 0,832
1.
ESMA peab koostama teatava arvu tehniliste
rakendusstandardite eelnõu seoses järgmisega:
–
tagasiostuprogrammide ja stabiliseerimise suhtes
kohaldatav erand (artikkel 3);
–
kahtlaste tehingute tuvastamise ja neist teatamise
tehniline kord (artikkel 11);
–
siseteabe asjakohase avalikustamise tehnilised
vahendid (artikkel 12);
–
siseteabe avalikustamisega viivitamise tehnilised
vahendid (artikkel 12);
–
soovituslik ja mittetäielik loetelu siseteavet
hõlmata võivatest sündmustest, mis on seotud emitentidega, kelle
finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde turul (artikkel 12);
–
insaiderite nimekirjade sisu ja vorm (artikkel 13);
–
investeerimissoovituste ja statistikaga seotud kord
(artikkel 15);
–
ELi ja välisriikide pädevate ja reguleerivate
asutuste vahelise teabevahetuse kord ja vormid (artiklid 18, 19, 20 ja 29).
2.
ESMA kooskõlastab ühe pädeva asutuse taotlusel
pädevate asutuste uurimisi ja kontrolle piiriüleste turu kuritarvitamise
juhtumite korral.
3.
ESMA kooskõlastab liikmesriikide pädevate asutuste
ja kolmandate riikide asjakohaste pädevate asutuste vaheliste
koostöökokkulepete väljatöötamist. ESMA koostab näidiskoostöökokkuleppe, mida
pädevad asutused võivad kasutada. ESMA kooskõlastab ka kolmandate riikide
pädevatelt asutustelt saadud teabe vahetamist asutuste vahel.
4.
ESMA hõlbustab ja kooskõlastab kauba
tuletisinstrumentidega seotud koostööd ja teabevahetust nende muude
liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate asutuste ja reguleerivate
asutuste vahel, kes vastutavad hetketurgude eest.
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,179 || 0,327 || 0,327 ||   ||   ||   ||   || 0,832
 Maksed || =5+ 6 || 0,179 || 0,327 || 0,327 ||   ||   ||   ||   || 0,832
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 ||   ||   || KOKKU
 <…….> peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
 <…….> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013[58] || Aasta 2014 || Aasta 2015 ||   ||   || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,179 || 0,327 || 0,327 ||   ||   ||   ||   || 0,832
 Maksed || 0,179 || 0,327 || 0,327 ||   ||   ||   ||   || 0,832
3.2.2.     Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
ý  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
Ettepaneku erieesmärgid on sätestatud punktis
1.4.2. Need saavutatakse kavandatud seadusandlike meetmetega, mida rakendatakse
riiklikul tasandil ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve osalusel.
Kuigi igale tegevuseesmärgile ei saa määrata
konkreetset arvulist väljundit, peaks ESMA roll koos liikmesriikide
reguleerivate asutuste uute volitustega aitama suurendada turu terviklikkust ja
tugevdada investorite kaitset, keelates siseteavet omavatel isikutel kaubelda
seotud finantsinstrumentidega ja keelates turuga manipuleerimise sellise
käitumise kaudu nagu väära teabe või kuulduste levitamine ning kauplemine,
millega kindlustatakse hind ebaharilikul tasemel. Selle uue raamistiku abil
välditakse turu kuritarvitamist organiseeritud turgudel, platvormidel ja
börsiväliste tehingute korral ning kaubaturgudel ja seotud tuletisinstrumentide
turgudel. Lisaks sellele tagab see raamistik ESMAle ja liikmesriikide
reguleerivatele asutustele järjekindlate, tõhusate ja hoiatavate karistuste määramiseks
vajalikud andmed ja volitused.
3.2.3.     Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
ý  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
ý  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Märkus:
Siseturu ja teenuste peadirektoraat ei vaja
käesoleva ettepaneku põhjal täiendavat personali ega haldusressursse.
Jätkatakse turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi järgimiseks praegu
kasutatavate ressursside kasutamist.
3.2.4.     Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga.
–
ý  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Ettepanekuga nähakse ESMAle ette lisaülesanded. See
nõuab lisavahendeid eelarverealt 12.0404.01.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[59].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate
isikute rahaline osalus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
–
ý  Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 ||   ||   || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus Liikmesriigid ELi liikmesriikide järelevalveasutuste kaudu (*) || 0,268 || 0,490 || 0,490 ||   ||   ||   ||   || 1,248
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 0,268 || 0,490 || 0,490 ||   ||   ||   ||   || 1,248
(*) Hinnang põhineb ESMA määruse eelnõus
sätestatud kehtival rahastamismehhanismil (liikmesriigid 60 % ja liit
40 %).

3.3.        Hinnanguline
mõju tuludele
–
ý  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
·
¨         omavahenditele
·
¨         mitmesugustele tuludele
Lisa finantsselgitusele, mis kaasneb
ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta siseringitehingute ja
turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta ja ettepanekuga Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta siseringitehingute ja turuga
manipuleerimise (turu kuritarvitamise) korral rakendatavate kriminaalkaristuste
kohta).
Kasutatud metoodika ja peamised eeldused
Kahest ettepanekust tulenevate ESMA
ülesannetega seotud kulude puhul kalkuleeriti personalikulusid (jaotis 1)
kooskõlas komisjonile edastatud ESMA 2012. aasta eelarveprojektis esitatud
kulude liigitusega.
Kahes komisjoni ettepanekus on sätestatud, et
ESMA töötab välja 11 uut siduvat tehnilist standardit, mis peaksid tagama
äärmiselt tehnilist laadi sätete järjekindla rakendamise kogu ELis.
Ettepanekute kohaselt peab ESMA uued siduvad tehnilised standardid välja
töötama 24 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Selle eesmärgi
saavutamiseks tuleb töötajate arvu suurendada juba alates 2013. aastast.
Ametikohtade liikide poolest on uute siduvate tehniliste standardite edukaks ja
õigeaegseks väljatöötamiseks vaja täiendavaid poliitika, õigusküsimuste ja mõju
hindamisega tegelevaid ametnikke.
Komisjoni talituste ja ESMA hinnangute põhjal
kohaldati kahe ettepanekuga seotud siduvate tehniliste standardite
väljatöötamiseks vajalike täistööajale taandatud töötajate arvu
väljaselgitamiseks järgmisi eeldusi:
- 2013. aastaks vajatakse üht poliitikaga, üht
mõju hindamisega ja üht õigusküsimustega tegelevat ametnikku.
Seega on siduvate tehniliste standardite
väljatöötamiseks, mis peab toimuma 24 kuu jooksul pärast määruse jõustumist,
vaja kolme täistööajale taandatud töötajat.
Peale selle usaldatakse ESMAle mõned alalised
ülesanded järgmistes valdkondades:
- uurimise ja kontrolli kooskõlastamine
pädevate asutuste vahel piiriüleste turu kuritarvitamise juhtumite korral;
- liikmesriikide pädevate asutuste ja
kolmandate riikide asjakohaste pädevate asutuste vaheliste koostöökokkulepete
väljatöötamine. ESMA koostab näidiskoostöökokkuleppe, mida pädevad asutused
võivad kasutada. ESMA kooskõlastab ka kolmandate riikide pädevatelt asutustelt
saadud teabe vahetamist asutuste vahel;
- koostöö ja teabevahetuse hõlbustamine ja
kooskõlastamine nende muude liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate
asutuste ja reguleerivate asutuste vahel, kes vastutavad hetketurgude ja
saastekvootide eest.
Üldiselt tähendab see seda, et on vaja kuut
täiendavat täistööajale taandatud töötajat.
Muud eeldused:
–
2012. aasta eelarveprojektis esitatud täistööajale
taandatud töötajate jaotuse põhjal eeldatakse, et kuue täistööajale taandatud
lisatöötaja seas on kolm ajutist töötajat (50 %), kaks riikide lähetatud
eksperti (33,3 %) ja üks lepinguline töötaja (16,7 %);
–
eri kategooria töötajate keskmised aastased
palgakulud põhinevad eelarve peadirektoraadi suunistel;
–
Pariisi töötasu paranduskoefitsient on 1,27;
–
eeldatavad koolituskulud on 1 000 eurot
täistööajale taandatud töötaja kohta aastas;
–
lähetuskulud on 10 000 eurot; hinnang põhineb
2012. aasta eelarveprojektil ja kajastab lähetuskulu ühe töötaja kohta;
–
töölevõtmisega seotud kulud (sõidu-, hotelli-,
arstliku läbivaatuse, sisseseadmis- ja muud hüvitised, kolimiskulud jne) on 12
700 eurot; hinnang põhineb 2012. aasta eelarveprojektil ja kajastab ühe
uue töötaja töölevõtmise kulu.
Eeldati, et täistööajale taandatud töötajate
arvu eelkirjeldatud suurendamise tinginud töökoormus säilib 2014. aastal ja
edaspidi ning on seotud juba väljatöötatud siduvate tehniliste standardite
muutmisega.
Järgmisel kolmel aastal vajaliku eelarve
suurenemise arvutamise meetodist annab üksikasjalikuma ülevaate järgmine tabel.
Arvutamisel on lähtutud asjaolust, et liidu eelarvest rahastatakse 40 %
kuludest.
 Kululiik || Arvutuskäik || Summa (tuhandetes)
 2013 || 2014 || 2015 || Kokku
   ||   ||   ||   ||   ||
 Jaotis 1: personalikulud ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 6 töötaja palgad ja hüvitised ||   ||   ||   ||   ||
 - ajutised töötajad || =3*127*1,27 || 241,93 || 483,87 || 483,87 || 1209,67
 - riikide lähetatud eksperdid || =2*73*1,27 || 92,71 || 185,42 || 185,42 || 463,55
 - lepingulised töötajad || =1*64*1,27 || 40,64 || 81,28 || 81,28 || 203,2
   ||   ||   ||   ||   ||
 6 töötaja töölevõtmisega seotud kulud ||   ||   ||   ||   ||
   || =6*12,7 || 76,2 ||   ||   || 76,2
   ||   ||   ||   ||   ||
 6 töötaja lähetuskulud ||   ||   ||   ||   ||
   || =6*10 || 30 || 60 || 60 || 150
   ||   ||   ||   ||   ||
 6 töötaja koolituskulud || =6*1 || 3 || 6 || 6 || 15
   ||   ||   ||   ||   ||
 Jaotis 1: personalikulud kokku ||   || 484,48 || 816,57 || 816,57 || 2079,53
   ||   ||   ||   ||   ||
 Liidu osalus (40 %) ||   || 193,79 || 326,63 || 326,63 || 847,05
 Liikmesriikide osalus (60 %) ||   || 290,68 || 489,94 || 489,94 || 1270,56
Järgmises tabelis on esitatud kolme ajutise töötaja
ametikohtade loetelu ettepanek:
 Tegevusüksus ja palgaaste || Ajutised ametikohad
 AD 16 AD 15 AD 14 AD 13 AD 12 AD 11 AD 10 AD 9 AD 8 AD 7 AD 6 AD 5   AD kokku ||               1   2       3
[1]               ELT L 96, 12.4.2003, lk 16.
[2]               Kõrgetasemelise ELi finantsjärelevalve eksperdirühma
aruanne, Brüssel, 25.2.2009, lk 23.
[3]               Euroopa komisjoni teatis „Tuletisinstrumentide tõhusate,
turvaliste ja usaldusväärsete turgude tagamine: edasised poliitikameetmed”,
KOM(2009) 332, 3. juuli 2009.
[4]               Euroopa komisjoni teatis „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse
„Small Business Act” läbivaatamine, KOM(2011) 78, 23. veebruar 2011.
[5]               Euroopa Komisjoni teatis „Sanktsioonide tõhustamine
finantsteenuste sektoris”, KOM(2010) 716, 8. detsember 2010.
[6]               Viide:
CESR/07-380, juuni 2007, kättesaadav veebiaadressil www.cesr-eu.org.
[7]               Viide: CESR/09-1120.
[8]               ESME oli
komisjoni nõuandev organ, kuhu kuulusid väärtpaberiturgudel tegutsejad ja selle
ala eksperdid; ESME volitused lõppesid 2009. aasta lõpus ja neid ei pikendatud.
Komisjon asutas ESME 2006. aasta aprillis ning see tegutses komisjoni 30.
märtsi 2006. aasta otsuse 2006/288/EÜ (millega asutatakse Euroopa
väärtpaberiturgude ekspertrühm, kes annab õiguslikke ja majanduslikke nõuandeid
väärtpabereid käsitlevate ELi direktiivide kohaldamise kohta) alusel (ELT L
106, 19.4.2006, lk 14–17).
[9]               Avaldatud 2007. aasta juunis pealkirja all „Turu
kuritarvitamist käsitlev ELi õigusraamistik ja selle rakendamine
liikmesriikides: esimene hindamine”.
[10]             Vt http://ec.europa.eu/internal_market/securities/abuse/12112008_conference_en.htm.
[11]             Vt
http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2009/market_abuse_en.htm.
[12]             Vt
http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2010/mad/consultation_paper.pdf.
[13]             Vt http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/mad_en.htm.
[14]             Mõju hindamise aruanne on kättesaadav aadressil XXX.
[15]             Arutelude kokkuvõtte kohta vt mõju hindamise aruande 3.
lisa.
[16]             KOM(2009) 501, KOM(2009) 502, KOM(2009)
503.
[17]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ, 21.
aprill 2004, finantsinstrumentide turgude kohta, ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.
[18]             http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0726:FIN:ET:PDF.
[19]             CESRi vastus 20. aprilli 2009. aasta üleskutsele esitada
arvamus turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi läbivaatamise raames,
kättesaadav veebiaadressil
                http://ec.europa.eu/internal_market/securities/abuse/index_en.htm.
[20]             (KOM(2010) 1496), komisjoni teatis Euroopa Parlamendile,
nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele
„Sanktsioonide tõhustamine finantsteenuste sektoris”, detsember 2010, 3.
peatükk.
[21]             ELT C […], […], lk […].
[22]             ELT C , , lk .
[23]             ELT C , , lk .
[24]             ELT L 16, 12.4.2003, lk 16.
[25]             Kõrgetasemelise ELi finantsjärelevalve eksperdirühma
aruanne, Brüssel, 25.2.2009.
[26]             Komisjoni teatis „Kõigepealt mõtle väikestele” Euroopa
väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”, KOM(2008)394 (lõplik).
[27]             Komisjoni määrus (EL) nr 1031/2010, 12. november 2010,
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses
kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside
saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta,
ELT L 302, 18.11.2010, lk 1.
[28]             EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
[29]             EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
[30]             Euroopa Komisjoni teatis „Sanktsioonide tõhustamine
finantsteenuste sektoris”, KOM(2010) 716, 8. detsember 2010.
[31]             ELT L 336, 23.12.2003, lk 33.
[32]             EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
[33]             EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
[34]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 1031/2010, 12. november 2010,
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses
kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside
saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta, ELT
L 302, 18.11.2010, lk 1.
[35]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 1287/2006, 10. august 2006,
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses
investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu
läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud
direktiivi jaoks määratletud mõistetega, (ELT L 241, 2.9.2006, lk 1).
[36]             Teine nõukogu direktiiv 77/91/EMÜ, 13. detsember 1976,
tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate
isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud
äriühingutelt nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali
säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades
võrdväärseteks, (EÜT L 26, 31.1.1977, lk 1).
[37]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/71/EÜ, 4.
november 2003, väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel
avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta, ELT L 345,
31.12.2003, lk 64.
[38]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 713/2009, 13.
juuli 2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste
Koostööamet, ELT L 211, 14.8.2009, lk 1.
[39]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr … energia
hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta.
[40]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr … energia
hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta.
[41]             EÜT L 191, 13.7.2001, lk 45.
[42]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[43]             ELT L 162, 29.4.2004, lk 72.
[44]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[45]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või
b.
[46]             (KOM(2010) 301), komisjoni teatis Euroopa Parlamendile,
nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Euroopa Keskpangale
„Finantsteenuste reguleerimine jätkusuutliku kasvu tagamiseks”, juuni 2010.
[47]             (KOM(2010) 482), ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrus lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide
kohta, september 2010.
[48]             KOM(2010) 484), ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja
kauplemisteabehoidlate kohta, september 2010.
[49]             (KOM(2011) XXX).
[50]             (KOM(2010) 726), ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrus energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta, detsember 2010.
[51]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[52]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[53]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[54]             EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[55]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[56]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[57]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[58]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[59]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.