				|

		52014PC0191

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS kalapüügivõimaluste jaotamise kohta vastavalt protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus /* COM/2014/0191 final - 2014/0116 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Nõukogu andis Euroopa Komisjonile volituse
pidada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi São Tomé ja Príncipe Demokraatliku
Vabariigiga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu protokolli uuendamiseks.
Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 19. detsembril 2013 uue
protokolli projekti. Uus protokoll hõlmab nelja-aastast (4) ajavahemikku alates
protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast, milleks on artikli 14 kohaselt uue
protokolli allkirjastamise kuupäev.
Lepingu protokolli peamine eesmärk on
sätestada Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused São Tomé ja Príncipe vetes
kalavarude kasutamata ülejäägi piires, lähtudes parimatest saadaolevatest
teadusuuringute tulemustest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse
Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Komisjon võttis muu hulgas aluseks sõltumatute
välisekspertide koostatud järelhindamise tulemused.
Partnerluslepingu eesmärk on ühtlasi tihendada
koostööd Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahel,
et arendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ja
kalavarude vastutustundlikku kasutust São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas.
Protokolliga on ette nähtud
kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele:
–          28 tuunipüügiseinerile,
–          6 pinnaõngejadalaevale.
Oleks vaja määrata kindlaks
kalapüügivõimaluste jaotamispõhimõtted liikmesriikide vahel. Sellest lähtuvalt
teeb komisjon nõukogule ettepaneku kõnealune määrus vastu võtta.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Huvitatud isikutega konsulteeriti ajavahemikku
2011–2014 hõlmanud protokolli hindamise raames. Liikmesriikide ekspertidega
konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi São
Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi kalandusprotokolli jätkumise vastu.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Käesolevat menetlust alustati paralleelselt
menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust protokolli (millega määratakse
kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi
vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja
rahaline toetus) sõlmimise kohta ning nõukogu otsust protokolli ELi nimel
allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.
4.           MÕJU EELARVELE
Kolmel (3) esimesel aastal makstav 710 000
euro suurune ning neljandal (4) aastal makstav 675 000 euro suurune
rahaline toetus jaotub järgmiselt: a) 7 000 tonni suuruse võrdlustonnaaži
korral kolmel aastal 385 000 eurot ja neljandal aastal 350 000 eurot
ning b) São Tomé ja Príncipe Demokraatlikule Vabariigile eraldatav
kalandussektori arengupoliitika toetus kuni 325 000 eurot aastas. Toetus
vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele ning eelkõige São Tomé ja
Príncipe Demokraatliku Vabariigi vajadustele väikesemahulise kalapüügi
toetamisel ja ebaseadusliku kalapüügi vastu võitlemisel.
2014/0116 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
kalapüügivõimaluste jaotamise kohta vastavalt
protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja
Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ette
nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Liit ning São Tomé ja
Príncipe Demokraatlik Vabariik on pidanud läbirääkimisi ja parafeerinud 19.
detsembril 2013. aastal kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli, millega
nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused São Tomé ja Príncipe
suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.
(2)       Nõukogu võttis […] vastu
otsuse XXX/2010/EL[1]
uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.
(3)       Tuleks määratleda
kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel nii protokolli ajutise
kohaldamise ajal kui ka protokolli kehtivusaja jooksul tervikuna.
(4)       Kalandusalaste
partnerluslepingute alusel Euroopa Liidule antud kalapüügivõimaluste täieliku
kasutamise tagamiseks on vaja anda komisjonile volitused teatavate
liikmesriikide poolt kasutamata jäänud kalapüügivõimaluste ajutiseks
üleandmiseks mõnele teisele liikmesriigile, ilma et see mõjutaks
kalapüügivõimaluste jaotamist või vahetamist liikmesriikide vahel kõnealuse
protokolli alusel.
(5)       Käesolev määrus peaks
jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
(1)
Protokollis sätestatud kalapüügivõimalused jaotuvad
liikmesriikide vahel järgmiselt:
(a)
tuunipüügiseinerid:
 Hispaania ||                   15   laeva
 Prantsusmaa ||                   13   laeva
(b)
pinnaõngejadalaevad:
 Hispaania || p.m. laeva
 Portugal || p.m. laeva
(2)
Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ)
nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks
ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse
vetele)[2]
kohaldamine ei piira partnerluslepingu kohaldamist.
(3)
Kui lõikes 1 osutatud liikmesriikide
kalapüügilubade taotlused ei hõlma kõiki neile protokolliga sätestatud
püügivõimalusi, võtab komisjon määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 kohaselt
arvesse mis tahes muu liikmesriigi püügiloataotlust.
(4)
Kui selgub, et lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalusi
ei kasutata täielikult, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike ja
palub kinnitada, et nad ei kasuta asjaomaseid püügivõimalusi. Kui liikmesriigid
ei ole kümne päeva jooksul vastanud, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase
liikmesriigi laevad ei kasuta antud perioodil oma kalapüügivõimalusi
täielikult. Kui asjaomaselt liikmesriigilt on saadud kinnitus, antakse
kasutamata kalapüügivõimalused teiste liikmesriikide käsutusse.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates protokolli
allkirjastamise kuupäevast.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT C […] , […], lk […].
[2]               ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.


|

52010PC0592

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamise kohta  /* KOM/2010/0592 lõplik - NLE 2010/0299 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 22.10.2010KOM(2010) 592 lõplik2010/0299 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSIndiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamise kohtaSELETUSKIRIEttepaneku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”)[1] ja nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus”)[2] kohaldamist menetluses, mis käsitleb Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (edaspidi „PET-kile”) importi. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruste rakendamisega ning tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmäärustes sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1292/2007[3], millega on pärast dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatud Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning mida on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 15/2009[4] ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 367/2006[5], millega säilitati määrusega (EÜ) nr 2597/1999[6] Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kehtestatud lõplik tasakaalustav tollimaks ning mida on viimati muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 579/2010[7]. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmäärustes sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruste rakendamise tulemus. Algmäärustega ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist, kuid need sisaldavad täielikku nimekirja tingimustest, mida tuleb hinnata. |Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon algatas 9. septembril 2009 Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete ja tasakaalustavate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus tootevaliku uurimisega. Taotluse esitaja väitis, et teatav tooteliik, nimelt eraldatav silikoonitud polüestrist kaitsekile (siliconized polyester release liner – SPRL) tuleks meetmete kohaldamisalas olevate toodete hulgast välja jätta, sest selle tooteliigi omadused, tootmisprotsess ja kasutusotstarve on muud liiki PET-kilest erinevad. Uurimise käigus selgus, et olenemata teatavatest erinevustest on SPRLil ja muud liiki PET-kilel samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. Seetõttu leitakse, et Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid käsitlev osaline vahepealne läbivaatamine tuleks lõpetada kehtivaid meetmeid muutmata. Seetõttu tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, millega lõpetatakse osaline vahepealne läbivaatamine ning mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 8. detsembril 2010. |Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel. |Meetmete vormi kirjeldatakse eelmainitud algmäärustes ja need ei võimalda teha riiklikke otsuseid. Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne. |Õigusakti valik |Kavandatav õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet. |1.  2010/0299 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSIndiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,[8] millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[9] (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,[10] millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[11] (edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus”), eriti selle artiklit 19,võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1. KEHTIVAD MEETMED1.1. Eelmine uurimine ja kehtivad tasakaalustavad meetmed2.  Nõukogu kehtestas 1999. aastal määrusega (EÜ) nr 2597/1999[12] Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Kõnealuse määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks subsiidiumivastaseks uurimiseks”. Meetmetena kehtestati väärtuseline tasakaalustav tollimaks vahemikus 3,8 % kuni 19,1 % individuaalselt nimetatud eksportijate impordi suhtes, kusjuures kõigi teiste äriühingute impordi suhtes kohaldati jääktollimaksu määra 19,1 %. Esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997 kuni 30. septembrini 1998.3.  Pärast subsiidiumivastase algmääruse artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist säilitas nõukogu 2006. aasta märtsis määrusega (EÜ) nr 367/2006[13] Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2597/1999. Läbivaatamise uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004.4.  Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, milles käsitleti ühe India PET-kile tootja, Garware Polyester Limited’i (edaspidi „Garware”) subsideerimist, muutis nõukogu 2006. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1288/2006[14] lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Garware suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.5.  Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, milles käsitleti ühe teise India PET-kile tootja, Jindal Poly Films Limited'i (varasem nimetus Jindal Polyester Ltd., edaspidi „Jindal”) subsideerimist, muutis nõukogu 2007. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1124/2007[15] lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Jindali suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.6.  Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris määrusega (EÜ) nr 15/2009[16] lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.7.  Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, milles käsitleti Jindali subsideerimist, muutis nõukogu 2010. aasta juunis määrusega (EÜ) nr 579/2010[17] lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Jindali suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1124/2007.1.2. Varasemad uurimised ja kehtivad dumpinguvastased meetmed8.  Nõukogu kehtestas 2001. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1676/2001[18] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit PET-kile impordi suhtes. Selle määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks dumpinguvastaseks uurimiseks”. Meetmed koosnesid 0–62,6 % väärtuselisest dumpinguvastasest tollimaksust individuaalselt nimetatud eksportivate tootjate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 53,3 %.9.  Nõukogu muutis 2006. aasta märtsis määrusega (EÜ) nr 366/2006[19] määruse (EÜ) nr 1676/2001 alusel kehtestatud meetmeid. Võttes arvesse lõplikke tasakaalustavaid tollimakse käsitleva aegumise läbivaatamise tulemusi (põhjenduses 2 osutatud nõukogu määrus (EÜ) nr 367/2006) kehtestati dumpinguvastane tollimaks, mis oli vahemikus 0–18 %.10.  Pärast vahepealset läbivaatamist, milles käsitleti India PET-kile tootja, Garware'i subsideerimist, muutis nõukogu 2006. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1288/2006 lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Garware suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001.11.  Pärast eksportivalt tootjalt uue taotluse saamist muutis nõukogu 2006. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1424/2006[20] määrust (EÜ) nr 1676/2001 seoses äriühinguga SRF Limited. Muudetud määrusega asjaomase äriühingu suhtes kehtestatud dumpingumarginaal on 15,5 % ja dumpinguvastase tollimaksu määr on 3,5 %; arvesse on võetud äriühingu suhtes kohaldatavat ekspordisubsiidiumi määra, mis tehti kindlaks subsiidiumivastase uurimise käigus, millest tulenevalt võeti vastu eespool osutatud määrus (EÜ) nr 367/2006. Kuna äriühingu suhtes ei ole kehtestatud individuaalset tasakaalustavat tollimaksu, kohaldati tema suhtes kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.12.  Pärast dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist, kehtestas nõukogu 2007. aasta novembris määrusega (EÜ) nr 1292/2007[21] Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Sama määrusega lõpetati dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdus ühe India eksportiva tootja uurimisega.13.  Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris määrusega (EÜ) nr 15/2009 lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1292/2007.2. MENETLUS2.1. Läbivaatamise põhjused14.  Dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 3 ja subsiidiumivastase algmääruse artikli 19 kohase osalise vahepealse läbivaatamise taotluse esitas India eksportiv tootja, Polyplex Corporation Limited (edaspidi „taotluse esitaja”). Taotlus piirdus ainult tootevaliku uurimisega, et selgitada, kas teatavad tooteliigid kuuluvad PET-kile impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kohaldamisalasse.15.  Taotluse esitaja taotles, et SPRL, kuivõrd see on hõlmatud vaatlusaluse toote määratlusega, jäetaks välja praegu Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kohaldamisalast. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid, mis näitavad, et SPRLi füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused erinevad oluliselt vaatlusaluse toote omadustest.2.2. Algatamine16.  Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas 9. septembril 2009 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates[22] (edaspidi „algatamisteade”) tootevaliku uurimisega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest kooskõlas dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikega 3 ja subsiidiumivastase algmääruse artikliga 19. Eelkõige oli läbivaatamise käigus vaja kindlaks teha, kas eraldatav silikoonitud polüestrist kaitsekile on esialgses uurimises määratletud vaatlusalune toode.2.3. Läbivaatamisega seotud uurimine17.  Komisjon teatas osalise läbivaatamisega seotud uurimise algatamisest ametlikult India Vabariigi (edaspidi „vaatlusalune riik”) ametiasutustele ja kõigile teistele teadaolevalt asjaga seotud isikutele, s.o vaatlusaluse riigi eksportivatele tootjatele, liidu kasutajatele ja importijatele ning liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.18.  Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.19.  Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõikidele teistele isikutele, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.20.  Küsimustikule vastasid taotluse esitaja, kaks teist India eksportivat tootjat, neli liidu tootjat ja kaks liidu importijat.21.  Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta kehtivate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kohaldamisala muutmise vajaduse väljaselgitamiseks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:22.  Garware Polyester Limited, Mumbai, India;23.  Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Saksamaa;24.  Polyplex Corporation Limited, Noida, India.25.  Uurimine toimus ajavahemikul 1. aprillist 2008 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimise periood”).3. VAATLUSALUNE TOODE26.  Vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud nõukogu määrustes (EÜ) nr 367/2006 ja (EÜ) nr 1292/2007, nimelt praegu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile).4. LÄBIVAATAMISEGA SEOTUD UURIMISE JÄRELDUSED4.1. Taustteave27.  Polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) on polüetüleentereftalaadist kile, mis ei ole kleepuv. PET-kilet toodetakse alati PET-polümeerist ja see koosneb aluskilest, mida saab töödelda tootmisprotsessi ajal või pärast seda. Aluskile tavapärased töötlemisviisid on koroonalahendusega töötlemine, metalliseerimine või keemiline pinnatöötlus.28.  PET-kilel on spetsiifilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused, mis eristavad seda muudest kiledest. PET-kile omadused on muu hulgas väga hea tõmbetugevus, väga head elektrilised omadused, väike niiskuse imavus, niiskuskindlus, vähene kokkutõmbuvus ja head kaitsekihiomadused. Kuigi need spetsiifilised omadused määravad, millist liiki PET-kilega on tegemist, on nendel eri liikidel PET-aluskilega samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. PET-kilel on viis laialdasemat kasutusotstarvet, mis kuuluvad viie turusegmendi alla, s.o magnetandmekandjad, pakendid, elektrilised, kuvamis- ja tööstuslikud rakendused.4.2. Metoodika29.  Et hinnata, kas SPRLi ja muud liiki PET-kilet tuleks käsitleda ühe tootena või kahe erineva tootena, uuriti, kas eraldataval silikoonitud polüestrist kaitsekilel ja muud liiki PET-kilel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Lisaks uuriti tootmisprotsessi, erinevusi kasutusotstarvetes, vastastikust asendatavust ja ka kulude ja hindade erinevusi.4.3. Isikute peamised argumendid30.  Taotluse esitaja väitis, et SPRLi füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused erinevad vaatlusaluse toote omadustest. Eelkõige lahtitõmbamiseks kuluva suhteliselt väikese jõu ja väikese pindpinevuse tõttu on SPRL libe, millest tulenevalt ei ima see tinti, ei võta külge kattekihte ja liimi ning seda ei saa metalliseerida. Taotleja väitel liiguvad kuumtöötlemata silikooniühendid SPRLis ja seetõttu ilmneb isegi ainult ühelt küljelt töödeldud kile teisel poolel olulisi erinevusi võrreldes muud liiki PET-kiledega, seda nii füüsikaliste kui ka tehniliste omaduste osas. Need omadused takistavad väidetavalt SPRLi kasutamist tööstussektorites, kus kasutatakse PET-aluskilet, s.o pakendite, magnetandmekandjate, elektriliste, kuvamis- ja tööstuslike rakenduste puhul, millele osutati esialgses uurimises. Samas teeb muud liiki PET-kile funktsionaalselt aktiivne pind võimatuks selle kasutamise eraldatava kaitsekilena, sest see jääks lõplikult kinni kleepuvale pinnale. Sellest tulenevalt väitis taotluse esitaja, et SPRL ei ole oma rakendusvaldkondade poolest asendatav mitte ühegi muud liiki PET-kilega.31.  Liidu tootmisharu väitis, et taotluse esitaja väited põhinevad kahel järjestikusel kunstlikult piiratud võrdluskogumitel. Esiteks võrdles taotluse esitaja SPRLi PET-kilede kitsa kogumiga, s.t PET-aluskilega, ning ei võrrelnud seda muude PET-kile liikidega, mille pinda on töödeldud ning mis on SPRLiga paremini võrreldavad. Teiseks võrreldi selle väidetavalt piiratud võrdluse puhul ainult teatavaid üksikuid, üksnes valikulisi füüsikalisi ja keemilisi omadusi. Liidu tootmisharu väitis, et kui SPRLi võrrelda mitmesuguste muude PET-kile liikidega ja hõlmata representatiivne arv keemilisi ja füüsikalisi omadusi, siis on selge, et SPRL muud liiki PET-kiledega samasugune toode ja see tuleks jätta dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kohaldamisalasse. Liidu tootmisharu väitel on SPRL tegelikult PET-kile, mis on hiljem kaetud silikoonkihiga. See ei ole põhimõtteliselt erinev muud liiki kilest, mille pinda on töödeldud, nagu metalliseeritud kile, antistaatilise pinnatöötluse läbinud kile või kaitsekihiga kile, ning on selgelt vaatlusalune toode. Oma väidete toetuseks esitas liidu tootmisharu mitme eri füüsikalise ja keemilise omaduse võrdluse, millesse oli kaasatud mitu PET-kile eri liiki.4.4. Järeldused4.4.1. Füüsikalised ja keemilised omadused32.  Uurimine näitas, et kaks põhjenduses 27 nimetatud omadust, s.o SPRLi lahtitõmbamiseks kuluv suhteliselt väike jõud ja väike pindpinevus, on lisaomadused võrreldes PET-kile füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste põhiomadustega, mis on määratletud esialgses dumpinguvastases uurimises[23] ja mida on nimetatud põhjenduses 24. Selles suhtes tuleks märkida, et SPRLi ja mis tahes muud liiki PET-kile füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused on samasugused.33.  Kahe SPRLi eriomase, s.o lahtitõmbamiseks kuluva väikese jõu ja väikese pindpinevuse suhtes leiti, et need ei ole tegelikult PET-kile omadused, vaid pigem selle silikoonitud pinna või täpsemalt, silikooni omadused. Nii silikooniga ka mis tahes muu ainega töötlemine muudab teatavaid kile pinna omadusi, kuid ei muuda füüsikalisi, tehnilisi ja keemilisi põhiomadusi, mis iseloomustavad PET-aluskilet ennast, mis kattekihi all ei muutu.34.  Kuigi on tõsi, et PET-kile silikooniga töötlemise tõttu kulub selle lahtitõmbamiseks vähe jõudu ning selle pindpinevus on väike, võib sama väita ka muud liiki ainega töötlemise puhul, s.t kui PET-kilet töödelda muud liiki ainega, kaasnevad sellega muud spetsiifilised pinnaomadused. Mõnel juhul võivad kile pinna töötlemisega kaasneda omadused, mille tõttu PET-kile sobib ainult väga spetsiifiliste rakenduste puhul. Selles suhtes ei ole silikoon kindlasti ainulaadne. Muud spetsiifilised tooted, mida on töödeldud muud liiki ainega, hõlmavad näiteks kokku sulatatavaid kilesid, kilesid, mida on töödeldud uduseks minemist ärahoidva ainega, kilesid, mida saab korduvalt lahti tõmmata ja uuesti kinni vajutada ja kopolüestriga töödeldud kilesid. Kõikidel nendel liikidel on siiski samad füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning need kuuluvad esialgses uurimises määratletud vaatlusaluse toote alla.35.  Sellest lähtuvalt leitakse, et SPRL ja muud liiki PET-kile füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ei erine nii oluliselt, et oleks õigustatud SPRLi väljajätmine tootevaliku hulgast.4.4.2. Muude kriteeriumide võrdlus36.  Täielikkuse huvides uuriti ka muid väiteid, mida taotluse esitaja oli läbivaatamise taotluses esitanud ning mille kohaselt on SPRL ja PET-kile väidetavalt eri tooted.4.4.2.1. Tootmisprotsess37.  Taotluse esitaja väitis, et SPRLi puhul on vaja eraldi tootmisüksuseid võrreldes muud liiki PET-kile tootmisega.38.  Nagu on märgitud põhjenduses 23, toodetakse PET-kilet alati PET-polümeerist ja see koosneb aluskilest, mida saab töödelda tootmisprotsessi ajal või pärast seda. Aluskile tavapärased töötlemisviisid on koroonalahendusega töötlemine, metalliseerimine või keemiline pinnatöötlus.39.  SPRL on silikoonkihiga kaetud PET-kile. Uurimine näitas, et SPRLi tootmiseks on kaks eri tehnoloogiat. Uuritud liidu tootja kasutatav tehnoloogia on pinnatöötlus tootmisliinil tootmisprotsessi ajal. Selle tehnoloogia puhul töödeldakse PET-aluskilet tootmisprotsessi ajal enne venitamist. Tootmisliini on lisatud täiendav seade pinnatöötluse tegemiseks – selle saab ka liinist eemaldada. India tootjate kasutatava tehnoloogia puhul toimub pinnatöötlus eraldi tootmisliinil. Selle protsessi puhul toodetakse kõigepealt PET-kile ning seejärel töödeldakse selle pind eraldi tootmisliinil.40.  Leiti, et valik kahe kõnealuse tehnoloogia vahel on täielikult majanduslik – investeeringud tootmisliinil tehtava pinnatöötluse jaoks vajalikesse eemaldatavatesse seadmetesse on 10 korda suuremad kui investeeringud eraldi pinnatöötluse tegemiseks ettenähtud tootmisliini. Tootmisprotsessi ajal tehtava pinnatöötluse eelisteks on suurem kiirus, mis võimaldab oluliselt suurendada tootmismahtu. Tänu sellele tehnoloogiale on ka silikoonile tehtavad kulutused ühiku kohta väiksemad, sest silikoonikiht on õhem kui eraldi tootmisliinil tehtava pinnatöötluse puhul.41.  Tuleb märkida, et kahe eri pinnatöötlusmeetodi olemasolu ei muuda SPRLi füüsikalisi, tehnilisi ja keemilisi põhiomadusi, mis jäävad muud liiki PET-kilega võrreldes samaks. On tõsi, et eri tootmisprotsessid ei ole olulised määramaks, kas teatav tooteliik on eraldi toode, eeldusel, et nende protsesside tulemusel saadud tooteliigid on sarnased füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste põhiomaduste osas.4.4.2.2. Erinevused kasutusotstarvetes ja vastastikune asendatavus42.  Taotluse esitaja väitis ka, et SPRL ja muud liiki PET-kile ei ole kasutusotstarvete poolest vastastikku asendatavad. Uurimine kinnitas seda väidet. See on siiski vastavalt esialgse uurimise tulemustele tõsi ka muud liiki PET-kile puhul, mille puhul on rakendatud eritöötlust.43.  Uurimine kinnitas, et pinnatöötluse või PET-kile mis tahes muu eritöötluse eesmärk on muuta kile sobivaks teatavateks eriotstarveteks. Pinna töötlemiseks valitakse igal juhul ise aine sõltuvalt teatavatest omadustest, mida on vaja asjakohase otstarbe puhul. Näiteks silikooniga katmise tulemusel kulub kile lahtitõmbamiseks vähe jõudu. Pinnatöötluseks kasutataval ainel võivad olla muud spetsiifilised omadused (silikooni puhul on see väike pindpinevus), mille tõttu ei ole võimalik toodet, mille pinda on töödeldud, kasutada muudeks otstarveteks. On olemas mitu muud liiki PET-kilet, mille pinda on töödeldud muude ainetega või muul viisil ning mille kasutusotstarve on eespool nimetatud põhjustel spetsiifiline ja piiratud.44.  Seega, kuigi SPRLi kasutatakse konkreetselt teatavate kasutusotstarvete jaoks, on selle füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused samasugused muud liiki PET-kilega. Sellest tulenevalt ei ole vastastikune asendatavus ja kasutusotstarve olulised määramaks, kas SPRL on eraldi toode.4.4.2.3. Erinevused kuludes ja hindades45.  Taotluse esitaja väitis, et PET-aluskile silikoonimisega kaasnevad lisakulud.46.  Leiti tõesti, et silikoonimisest tulenev lisakulu võib moodustada kuni 10 % tootmiskuludest sõltuvalt pinnatöötlusmeetodi valikust. Nagu on märgitud põhjendustes 35 ja 36, on taotluse esitaja valinud kulukama meetodi, arvestades silikooniga kaasnevaid kulutusi ühiku kohta. Tuleks siiski juhtida tähelepanu asjaolule, et see on lisakulu võrreldes PET-aluskile tootmiskuludega. Ka siis, kui PET-kile pinda töödeldakse muude ainetega või metalliseeritakse, suureneb tootmiskulu ja sellest tulenevalt tõusevad hinnad.47.  Selles osas leitakse siiski, et silikoonkihiga kaasnevad lisakulud ei kujuta endast olulist kriteeriumi, määramaks, kas SPRL on eraldi toode. Erinevused kuludes ja hindades ei õigusta järeldust, et teatavat tooteliiki tuleks käsitada eraldi tootena, seni kuni selle liigi füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused on vaatlusaluse tootega samasugused.5. JÄRELDUSED TOOTE MÄÄRATLUSE KOHTA48.  Uurimise tulemused kinnitasid, et PET-kile silikoonimise tulemusel muutub lõpptoote pind võrreldes PET-aluskilega. See protsess ei muuda siiski toote füüsikalisi, keemilisi ja tehnilisi põhiomadusi. Uurimine kinnitas, et turul on mitut liiki PET-kilet, mida on spetsiifiliselt töödeldud ning mis on hõlmatud vaatlusaluse toote määratlusega, nagu tehti kindlaks esialgses uurimises. Muud analüüsitud kriteeriumid, s.o tootmisprotsess, vastastikune asendatavus/kasutusostarve ja erinevused kulutustes ja hindades, seda järeldust ei muutnud.49.  Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal tehti eespool esitatud järeldused. Pärast kõnealust faktide ja kaalutluste avalikustamist võimaldati neil teatava ajavahemiku jooksul esitada oma seisukoht.50.  Isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti nõuetekohaselt, kuid need ei muutnud järeldust jätta PET-kile impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kohaldamisala sellesse kuuluvate toodete osas muutmata,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Lõpetatakse osaline vahepealne uurimine, milles käsitleti Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid, ilma kehtivaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid muutmata.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimelpresident [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.[3] ELT L 288, 6.11.2007, lk 1.[4] ELT L 6, 10.1.2009, lk 1.[5] ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.[6] EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1.[7] ELT L 168, 2.7.2010, lk 1.[8] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[9] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.[10] ELT L 188, 18.7.2009, lk. 93.[11] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.[12] EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1.[13] ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.[14] ELT L 236, 31.8.2006, lk 1.[15] ELT L 255, 29.9.2007, lk 1.[16] ELT L 6, 10.1.2009, lk 1.[17] ELT L 168, 2.7.2010, lk 1.[18] EÜT L 277, 23.8.2001, lk 1.[19] ELT L 68, 8.3.2006, lk 6.[20] ELT L 270, 29.9.2006, lk 1.[21] ELT L 288, 6.11.2007, lk 1.[22] ELT C 215, 9.9.2009, lk 19.[23] Komisjoni määruse (EÜ) nr 367/2001 (EÜT L 55, 24.2.2001, lk 16) põhjendus 10.


|

52010PC0494

/* KOM/2010/0494 lõplik - COD 2010/0257 */  Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm    SEK(2010) 1097 final

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 29.9.2010KOM(2010) 494 lõplik2010/0257 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm SEK(2010) 1097 finalSELETUSKIRIETTEPANEKU TAUSTKomisjon avaldas 10. oktoobril 2007 teatise KOM(2007) 574 Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta („sinine raamat”). Teatises rõhutati vajadust töötada ookeanide, merede, rannikualade ja merendussektorite arendamiseks välja integreeritud, ühtne ja sidus otsuste vastuvõtmise kord ning seda rakendada. Integreeritud merenduspoliitika abil edendatakse seega valdkonnaülest lähenemisviisi merenduse juhtimisele. See soodustab kõigi nende ELi poliitikavaldkondade määratlemist, mis on seotud ookeanide, merede, rannikualade ja merendusega – nimelt keskkonna-, merendus-, transpordi-, energia-, teadusuuringute, tööstus-, kalandus- ja piirkondlik poliitika, ning nendevahelise sünergia kasutamist.Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikat käsitlevale teatisele lisatud tegevuskavas (SEK(2007) 1278) on esitatud hulk meetmeid, mida Euroopa Komisjon soovitas võtta esimese sammuna Euroopa Liidu uue integreeritud merenduspoliitika rakendamisel. Järgides Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2007. aasta üleskutset, milles kiideti heaks ELi integreeritud merenduspoliitika,[1] võttis komisjon 15. oktoobril 2009 vastu ELi integreeritud merenduspoliitika eduaruande[2]. Selles eduaruandes võttis komisjon kokku integreeritud merenduspoliitika (IMP) peamised saavutused ja kavandas järgmise rakendusetapi peasuuna[3].16. novembri 2009. aasta järeldustes rõhutas üldasjade nõukogu integreeritud merenduspoliitika edasiarendamise ja rakendamise rahastamise tähtsust, kutsudes komisjoni üles esitama vajalikud ettepanekud integreeritud merenduspoliitika meetmete rahastamiseks olemasolevas finantsraamistikus, pidades silmas selle jõustumist 2011. aastal.Integreeritud merenduspoliitika edasiarendamine ja rakendamine komisjoni kavandatud ja Ülemkogus toetatud ettepanekute kohaselt on ohus, kuna käesoleva finantsraamistiku ülejäänud ajavahemikuks (2011–2013) napib vahendeid vajalike meetmete rahastamiseks. Praeguse ajani on integreeritud merenduspoliitika meetmeid rahastatud finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktide a ja b alusel ning selle rakendusmääruse artikli 32 alusel, milles on sätestatud katsekavade ja ettevalmistavate meetmete rahastamine[4]. Integreeritud merenduspoliitikaga seotud katsekavasid ja ettevalmistavaid meetmeid on võimalik rahastada ainult 2010. aasta lõpuni.Selleks et EL saaks integreeritud merenduspoliitikat rakendada ja edasi arendada ning järgida komisjoni 2007. aasta oktoobri sinises raamatus sätestatud üldeesmärke, mida toetati 2009. aasta oktoobri eduaruandes ja mis kiideti heaks üldasjade nõukogu 16. novembri 2009 järeldustes, on vaja jätkuvat mõõdukat rahalist tuge. See võimaldab komisjonil koos liikmesriikide ja sidusrühmadega jätkata uurimistööd, mida on alustatud juba ettevalmistavate meetmete ja katsekavadega, ning edasi arendada ja täpsustada võimalusi integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks 15. oktoobri 2009. aasta eduaruandes sätestatu põhjal.EELHINDAMINEKäesolevas seadusandlikus algatuses ei määratleta uut poliitikat ega püstitata uusi eesmärke. Praeguses etapis ei ole oodata suurt ja kaugeleulatuvat mõju ega uusi poliitilisi tagajärgi. Seepärast ei kaasne käesoleva ettepanekuga mõjuhinnangut. Kui mõnel järelmeetmel võib tõenäoliselt olla tunduv mõju või poliitilised tagajärjed, lisatakse neile konkreetne mõjuhinnang.Komisjon eelhindas kavandatud rahastamiskava üksikasjalikke aspekte finantsmääruse artikli 27 lõike 4 ja rakendusmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt. Käesoleva seadusandliku algatusega kaasnevas eelhinnangus antakse muu hulgas ülevaade kavandatud rahastamiskavast. Selles pööratakse erilist tähelepanu poliitilisele taustale, probleemi määratlemisele, programmi põhieesmärkidele, ELi rahalisest panusest tulenevale lisandväärtusele ja peamiste poliitiliste võimaluste hindamisele.Eelhinnangus kirjeldatud kolm poliitilist võimalust on järgmised:1.  edasisi meetmeid ei võeta;2.  ELi mõõdukas rahaline panus, mida on mõistlikult suurendatud võrreldes ettevalmistavate meetmete ja katsekavade senise rahastamisega ja mis on ette nähtud võimaluste edasiseks uurimiseks ja integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks vastavalt selle arengule;3.  täiemahuline rahastamine.Neid kolme poliitilist võimalust kaaluti integreeritud merenduspoliitika järgmiste strateegiliste suundade puhul[5]:-  merenduse integreeritud juhtimine kõikidel tasanditel;-  merebasseinidega seotud meetmed;-  valdkonnaülesed vahendid integreeritud poliitika väljatöötamiseks;-  merekeskkonda mõjutava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piiride määratlemine merestrateegia raamdirektiivi raames;-  integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise mõõtme ja Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine;-  jätkusuutlik majanduskasv, tööhõive ja innovatsioon;-  merenduse kui valdkonna esiletõstmine Euroopas.Iga olemasolevat võimalust hinnati järgmiste kriteeriumide alusel: i) valiku tõhusus püstitatud eesmärkide saavutamisel ning vastav kasu; ii) valitud variandi teostatavus; iii) mõju ELi eelarvele.Peamised tähelepanekud on esitatud järgmises tabelis.HINDAMINE VÕIMALUSED | Tõhusus püstitatud eesmärkide saavutamisel ja vastav kasu kõrge (+++) keskmine (+/-) madal (---) | Teostatavus kõrge (+) keskmine (+/-) madal (-) | Mõju ELi eelarvele Positiivne (+ kuni +++) Negatiivne (- kuni ---) | Üldhinnang Positiivne (+ kuni +++) Negatiivne (- kuni ---) |1. võimalus Meetmeid ei võeta | --- | + | Assigneeringud - Inimressurss - Halduskulud - | - |2. võimalus ELi mõõdukas rahaline panus | +++ | + | Assigneeringud + Inimressurss + Halduskulud + | + |3. võimalus Täiemahuline rahastamine | +++ | - | Assigneeringud +++ Inimressurss ++ Halduskulud ++ | - |Meetmeid ei võeta (1. võimalus)1. võimalus on kergesti teostatav ja ei mõjuta ELi eelarvet. Teisalt tähendab tegutsemisest loobumine, st integreeritud merenduspoliitika meetmete rahastamata jätmine ajavahemikuks 2011–2013 seda, et ei suudeta saavutada programmis püstitatud üldisi ega konkreetseid eesmärke.See omakorda viitab sellele, et komisjon ei suuda saavutada 2007. aasta oktoobri sinises raamatus sätestatud poliitilisi eesmärke, mida toetati 2009. aasta oktoobri eduaruandes ja mis kiideti heaks üldasjade nõukogu 16. novembri 2009 järeldustes. Sellest piisab 1. võimaluse tagasilükkamiseks.ELi mõõdukas rahaline panus (2. võimalus)See mõjutab ELi eelarvet. Teisalt pakub 2. võimalus mitmeid eeliseid. See on teostatav ja kulutõhus võimalus, mis aitaks oluliselt kaasa jaos 2.3 kirjeldatud eesmärkide saavutamisele. See võimaldaks ELil jätkata integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist ja alustada selle konkreetsete meetmete rakendamist teatavates valdkondades. Seega tagaks see võimalus integreeritud merenduspoliitika kiire rakendamise lühema või pikema aja jooksul.Täiemahuline rahastamine (3. võimalus)See võimalus aitaks komisjoni oluliselt integreeritud merenduspoliitika eesmärkide saavutamisel ja prioriteetsete meetmete võtmisel. See ei ole poliitiliselt teostatav, sest integreeritud merenduspoliitika arendamise praegusel etapil ei ole võimalik saada oluliselt suuremaid summasid kui need, mis on praegu ette nähtud. Seda sellepärast, et konkreetseid poliitilisi valikuid, millele oleks võimalik kulutada lisaraha, ei ole teinud liikmesriigid ega komisjon. Komisjonil ei ole ka inimressurssi sellise täiemahulise rahastamise haldamiseks. Lisaks sellele ei oleks eriti arukas alustada täiemahulise rakendamisega, katsetamata kontseptsioone algul väiksemas mastaabis.Arvestades 1. ja 3. võimaluse kasutamisega kaasnevaid kitsendusi ja Euroopa Liidu suurt huvi integreeritud merenduspoliitika eesmärkide saavutamise vastu lühikese või keskpika ajavahemiku jooksul, näib sobiv lahendus olevat ELi mõõdukas panus integreeritud merenduspoliitika meetmete rahastamisse ajavahemikul 2011–2013.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGÕiguslik alusELi integreeritud merenduspoliitikal ei ole aluslepingus selgesõnalist õiguslikku alust. Siiski hõlmab see paljusid ELi poliitikavaldkondi, mis on seotud merede ja rannikutega, nt kalandus, vabadus, turvalisus ja õigus, transport, tööstus, territoriaalne ühtekuuluvus, teadusuuringud, keskkond, energeetika ja turism. Seepärast põhineb kavandatav õigusakt artikli 43 lõikel 2, artiklil 74 ja artikli 77 lõikel 2, artikli 91 lõikel 1 ja artikli 100 lõikel 2, artikli 173 lõikel 3, artiklil 175, artiklil 188, artikli 192 lõikel 1, artikli 194 lõikel 2 ja artikli 195 lõikel 2.Subsidiaarsus ja proportsionaalsusNagu rõhutati 2007. aasta oktoobri sinises raamatus ja sellega kaasnevas tegevuskavas, tuleb iga ELi meetme puhul, mille eesmärk on rakendada ja edasi arendada integreeritud merenduspoliitikat, võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet. Integreeritud merenduspoliitika valdkonnas on ELi tasandi meetmete võtmine põhjendatud meetmete valdkonnaülese ja riikidevahelise iseloomuga ja poliitikavaldkondade sünergiaga. Eesmärk on luua kõikehõlmav strateegia, mis hõlmab ookeanide, merede ja rannikualade majanduskasvu ja jätkusuutlikkust ning merega seotud tegevusalade valdkondadevahelisi tegureid. Piiriülese mõõtme tõttu väärivad erilist tähelepanu need meetmed, mis on seotud valdkonnaüleste poliitiliste vahendite ja valdkonnaülese merendustegevusega, samuti integreeritud merenduspoliitika rahvusvaheline mõõde. Need vahendid ja meetmed hõlmavad ELi merenduse ühist teabejagamiskeskkonda, mereala ruumilist planeerimist, rannikualade integreeritud haldamist ning merenduse andme- ja teadmusvõrku.Integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks ELi tasandil võetavad meetmed ei mõjuta negatiivselt liikmesriikides või piirkondades võetavaid sarnaseid meetmeid. Pigem täiendavad ja võimendavad eri tasandil võetavad valdkonnaülesed meetmed vastastikku üksteist. Siiski ei ole optimeeritud poliitika otsuste võtmisest saadav kasu täielik, kui integreeritud lähenemine ei hõlma juhtimise kõiki tasandeid[6]. Seepärast peaks Euroopa Liidu tasandil tegutsemine merenduspoliitikas tõenäoliselt rohkem kasu tooma oma ulatuse ja mõju tõttu, võrreldes tegevuse ja meetmetega liikmesriikide ja piirkondade tasandil. 16. novembri 2009 järeldustes 15. novembri integreeritud merenduspoliitika eduaruande kohta soovitas nõukogu liikmesriikidel ja komisjonil jätkata tegevust, võttes nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse põhimõtet, ning tunnustas komisjoni ja liikmesriikide tehtud tööd ja kiitis heaks integreeritud merenduspoliitika tulevikusuundumused.Euroopa Liidu lepingu artikli 5 ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei või liidu tegevus ulatuda kaugemale, kui on vaja püstitatud eesmärkide saavutamiseks. Käesolev ettepanek integreeritud merenduspoliitika kohta järgib proportsionaalsuse põhimõtet integreeritud merenduspoliitika valdkonnas, Euroopa Liidu meetmed ei lähe kaugemale sellest, mida on vaja püstitatud eesmärkide rahuldavaks saavutamiseks. See jätab riiklikul tasandil tehtavatele otsustele nii palju ruumi kui võimalik ning austab väljakujunenud riiklikku korraldust ja riikide õigussüsteeme.Euroopa Liidu tasandi meetmed integreeritud merenduspoliitika valdkonnas annavad lisandväärtust meetmetele, mida liikmesriigid juba praegu rakendavad, ning võimaldavad eraldada vahendeid lisaks sellele, mida liikmesriigid juba praegu kulutavad. Kõnealused vahendid on proportsionaalsed, kuna need võimaldavad liikmesriikidel, piirkondadel või piirkondlikel sidusrühmadel paremini saavutada integreeritud merenduspoliitika eesmärke[7].ETTEPANEKU EESMÄRKIDE ÜKSIKASJALIK SELGITUSEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrus on vajalik integreeritud merenduspoliitika edasist arengut toetava programmi kehtestamiseks. Kavandatud programmi üldeesmärk on tagada piisavalt vahendeid integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks ja edasiarendamiseks. See põhineb komisjoni poolt 2007. aastal vastu võetud sinisel raamatul ning ettevalmistavate meetmete ja katseprojektide põhjal võetavatel meetmetel, mis kestavad 2011. aasta jaanuarist kuni 2013. aasta detsembrini.Vastavalt ettepaneku artiklites 1 ja 2 sätestatule on kavandatava programmi raames rahastatavate meetmete ja tegevuse eesmärk aidata saavutada järgmisi eesmärke ja prioriteete, mis on sätestatud 2007. aasta sinises raamatus, kinnitatud 2009. aasta eduaruandes ja kiidetud heaks nõukogu poolt 16. novembril 2009:-  edasi arendada merenduse integreeritud juhtimist ja seda rakendada ning võtta integreeritud lähenemisviis kasutusele liikmesriikides ja rannikualadel;-  kiiresti ja nõuetekohaselt rakendada kogu Euroopas integreeritud merebasseinide strateegiad, mis vastavad iga merelise piirkonna vajadustele;-  arendada edasi ja rakendada valdkonnaüleseid poliitikavahendeid integreeritud poliitika väljatöötamiseks, sh Euroopa merevaatlus- ja andmevõrk, millega integreeritakse mereseire ühise teabejagamiskeskkonna abil, mereala ruumiline planeerimine ja rannikualade integreeritud haldamine;-  jätkata merekeskkonda mõjutava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piiride määratlemist merestrateegia raamdirektiivi raames, pöörates asjakohast tähelepanu nende koondmõjule ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi kasutades.-  edendada integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelist mõõdet, täiustades ja toetades integreeritud merestrateegia alast dialoogi, koostööd ja koordineerimist kolmandate riikidega, sh nendega, millel on piir Euroopa merebasseiniga, või kolmandate riikide ettevõtjatega, samuti rahvusvaheliste organisatsioonidega, tagades seejuures ühtsuse eri valdkondades välja töötatud meetmetega;-  pöörata jätkuvalt tähelepanu jätkusuutlikule majanduskasvule, tööhõivele ja innovatsioonile;-  tõsta merendus kui valdkond Euroopas esile ning edendada ja hõlbustada teabe ja kogemuste vahetamist, sünergia ja dialoogi kasutamist ja võimendamist sidusrühmadega peetavas dialoogis merenduse integreeritud juhtimise üle ja valdkondliku poliitika üle, mis mõjutab ookeane, meresid ja rannikualasid, või edendada valdkonnaüleste koostööplatvormide ja -võrgustike loomist horisontaalsel ja merebasseini tasandil.MÕJU EELARVELEKavandatud määrusega kehtestatud finantspakett integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetava programmi rakendamiseks on 50 000 000 eurot ja seda rakendatakse ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013. Õigusakti ettepanekuga kaasnevas finantsselgituses antakse ülevaade mõjust eelarvele ning personali- ja haldusressursside nõutava ümberpaigutamise kohta.2010/0257 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, artiklit 74 ja artikli 77 lõiget 2, artikli 91 lõiget 1 ja artikli 100 lõiget 2, artikli 173 lõiget 3, artiklit 175, artiklit 188, artikli 192 lõiget 1, artikli 194 lõiget 2 ja artikli 195 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[8],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[9],pärast ettepaneku edastamist riikide parlamentidele,toimides kooskõlas seadusandliku tavamenetluseganing arvestades järgmist:4.  Komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatises KOM(2007) 575 Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta on öeldud, et integreeritud merenduspoliitika peamine eesmärk on töötada ookeanide, merede, rannikualade ja merendussektorite arendamiseks välja integreeritud, ühtne ja sidus otsuste vastuvõtmise kord ning seda rakendada.5.  Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikat käsitlevale teatisele lisatud tegevuskavas (SEK(2007) 1278) on esitatud hulk meetmeid, mida Euroopa Komisjon soovitab võtta esimese sammuna Euroopa Liidu uue integreeritud merenduspoliitika rakendamisel.6.  Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika 15. oktoobri 2009. aasta oktoobri eduaruandes võetakse kokku integreeritud merenduspoliitika senised peamised saavutused ja kavandatakse selle järgmise rakendusetapi suund.7.  16. novembri 2009. aasta järeldustes rõhutas üldasjade nõukogu integreeritud merenduspoliitika edasiarendamise ja rakendamise rahastamise tähtsust, kutsudes komisjoni üles esitama vajalikud ettepanekud integreeritud merenduspoliitika meetmete rahastamiseks olemasolevas finantsraamistikus, pidades silmas selle jõustumist 2011. aastal[10].8.  Selleks et EL saaks integreeritud merenduspoliitikat rakendada ja edasi arendada kooskõlas Euroopa Parlamendi 20. mai 2008. aasta resolutsiooniga Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta[11] ning järgida komisjoni 2007. aasta oktoobri sinises raamatus sätestatud üldeesmärke, mida toetati 2009. aasta oktoobri eduaruandes ja mis on heaks kiidetud üldasjade nõukogu 16. novembri 2009 järeldustes, on vaja Euroopa Liidu jätkuvat rahalist tuge.9.  Euroopa Liidu poolne rahastamine tuleks ette näha selleks, et toetada nende meetmete uurimist, mille eesmärk on integreeritud merenduspoliitika strateegiliste eesmärkide edendamine, sh integreeritud merendusalane juhtimine kõigil tasanditel; Euroopa eri merebasseinide konkreetseid vajadusi arvestades välja töötatud integreeritud merestrateegia edasiarendamine ja rakendamine; merekeskkonda mõjutava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piiride määratlemine vastavalt merestrateegia raamdirektiivile, mis moodustab integreeritud merenduspoliitika keskkonnaalase tugisamba, pöörates asjakohast tähelepanu nende koondmõjule ja kasutades ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi; sidusrühmade edasine kaasamine merenduse integreeritud juhtimise kavadesse; integreeritud poliitika väljatöötamiseks vajalike valdkonnaüleste vahendite edasiarendamine; integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise dimensiooni edendamine ning jätkusuutlik majanduskasv, tööhõive, innovatsioon ja konkurentsivõime.10.  Kõik integreeritud merenduspoliitika prioriteedid ja eesmärgid ei ole hõlmatud Euroopa Liidu muude rahastamisvahenditega nagu Ühtekuuluvusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa kalandusfond, teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm, ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) ja Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend, seepärast on vaja kehtestada integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm (edaspidi „programm”).11.  Programmi rakendamine kolmandates riikides peaks aitama saavutada abi saava riigi arengueesmärke ja kokku sobima ELi teiste koostöövahenditega, sh ELi asjaomase poliitika eesmärkide ja prioriteetidega.12.  Programm peaks täiendama olemasolevaid ja edaspidiseid rahastamisvahendeid, mille liikmesriigid on ookeanide, merede ja rannikualade säästva kasutamise edendamiseks teinud kättesaadavaks riiklikul ja piirkondlikul tasandil.13.  Samuti on vaja kehtestada eeskirjad meetmete kavandamise, kulude abikõlblikkuse, liidu rahalise abi taseme, abi andmise peamiste tingimuste ja programmi üldeelarve kohta.14.  Programmi rakendatakse kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[12] ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad)[13].15.  Et aidata komisjonil jälgida käesoleva määruse rakendamist, peaks olema võimalik rahastada järelevalve, kontrolli ja hindamisega seotud kulutusi.16.  Programmi rakendamiseks koostatud iga-aastased tööprogrammid tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[14].17.  Käesoleva määruse raames rahastatavate meetmetega seoses on vaja tagada Euroopa Liidu finantshuvide kaitse vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta)[15], nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest)[16] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta)[17].18.  Euroopa Liidult saadava raha tõhusa kasutamise tagamiseks tuleks käesoleva määruse alusel rahastatavat tegevust korrapäraselt hinnata.19.  Kuna liikmesriigid ei saa üksinda tegutsedes käesoleva määruse eesmärke täiel määral täita ning kuna neid eesmärke on programmi raames rahastatavate meetmete ulatuse ja mõju tõttu lihtsam saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1SisuKäesoleva määrusega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist ja rakendamist toetavate meetmete edendamiseks kavandatud programm (edaspidi „programm”).Artikkel 2ÜldeesmärgidKäesoleva programmi üldeesmärgid on:a) toetada integreeritud ranniku- ja mere- ning merebasseinistrateegia edasiarendamist ja rakendamist;b) panustada valdkonnaüleste vahendite edasiarendamisse või rannikualadega seotud valdkondlikku poliitikasse;c) toetada ühist poliitikakujundamist ning edendada mere- ja rannikuressursside säästvat kasutamist ja jätkusuutlikku majanduskasvu, innovatsiooni ja tööhõivet merendussektoris ja rannikualadel kooskõlas valdkondliku poliitika prioriteetide ja meetmetega;d) jätkata merekeskkonda mõjutava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piiride määratlemist merestrateegia raamdirektiivi raames;e) parandada ja tõhustada integreeritud merenduspoliitika eesmärkidega seotud välist koostööd ja koordineerimist.Artikkel 3Konkreetsed eesmärgid1. Artikli 2 punktides a, b, c ja d sätestatud eesmärkide raames on programmil järgmised eesmärgid:a) julgustada liikmesriike või piirkondi arendama või kehtestama merenduse integreeritud juhtimist;b) ergutada ja tugevdada sidusrühmade dialoogi ja koostööd merenduse integreeritud juhtimisega seotud valdkonnaülestes küsimustes;c) toetada sünergia kasutamist, teabe jagamist ja parimate kogemuste vahetamist merenduspoliitilistes küsimustes, sh selle juhtimine ja valdkondlik poliitika, mis mõjutab piirkondlikke meresid ja rannikualasid;d) edendada valdkonnaüleste koostööplatvormide ja -võrgustike loomist, sh tööstusharu, uuringutega tegelevate sidusrühmade, piirkondade, riigiasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide huvides;e) toetada ühise metoodika ja lähenemisviisi väljatöötamist.2. Artikli 2 punktis b sätestatud eesmärgi raames on programmi eesmärk toetada järgmiste valdkondade arendamist:a) ELi merendusvaldkondade ühine teabejagamiskeskkond, mis edendab valdkonna- ja piiriülest seiretegevust ja tugevdab merealade ohutut ja turvalist kasutamist, võttes arvesse seirealase valdkondliku poliitika arengut ja aidates seda vajaduse korral arendada;b) mereala ruumiline planeerimine ja rannikualade integreeritud haldamine, mis on mõlemad mere- ja rannikualade ökosüsteemipõhise majandamise ja säästva arendamise põhilised vahendid;c) kõikehõlmav ja üldsusele kättesaadav kvaliteetne merenduse andme- ja teadmusbaas, mis lihtsustab nende andmete jagamist, taaskasutamist ja levitamist kasutajarühmade vahel ning tagab merendusalase teabe visualiseerimise veebipõhiste vahenditega.3. Artikli 2 punktis e sätestatud eesmärgi raames ja valdkondliku poliitika täiendamiseks on programmi eesmärk integreeritud valdkonnaüleste meetmete edendamiseks parandada ja tõhustada koostööda) kolmandate riikidega, sh nendega , millel on piir Euroopa merebasseiniga;b) kolmandate riikide osalejatega;c) rahvusvaheliste partnerite ja organisatsioonidega, eriti seoses rahvusvaheliste ökosüsteemi taastamise kohustustega ja muude asjakohaste kokkulepetega.4. Lõikes 3 sätestatud konkreetseid eesmärke püütakse saavutada kooskõlas lõigetes 1 ja 2 sätestatud konkreetsete eesmärkidega ja kooskõlas ELi koostöövahenditega, võttes arvesse riiklike ja piirkondlike arengustrateegiate eesmärke.Artikkel 4Abikõlblikud meetmedProgrammist võib saada rahalist abi meetmete jaoks, mis on kooskõlas artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidega, nagu:a) uuringud ja koostööprogrammid;b) avalik teave ja parimate kogemuste jagamine, teadlikkuse tõstmine ja sellega seotud teabevahetus ja teabe levitamine, sh reklaamikampaaniad ja -üritused ning veebilehtede arendamine ja haldamine;c) konverentsid, seminarid, õpikojad ja sidusrühmade kohtumised;d) andmete jagamine, järelevalve, visualiseerimine ja avalikkuse juurdepääsu tagamine suurele hulgale andmetele, parimatele tavadele ja ELi rahastatavate piirkondlike projektide andmebaasidele, sh vajaduse korral sekretariaadi kaudu, mis on loodud ühe või mitme loetletud eesmärgi tarbeks;e) valdkonnaüleste vahenditega seotud meetmed, sh katseprojektid.Artikkel 5Rahalise abi liik1. Liidupoolse rahalise abi liigid võivad olla järgmised:a) toetused;b) riigihankelepingud;c) halduskokkulepped Teadusuuringute Ühiskeskusega.2. Programmi raames võib anda nii meetme- kui ka tegevustoetusi. Kui määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”) ei ole sätestatud teisiti, valitakse toetuste või riigihankelepingute saajad projektikonkursi või hankemenetluse alusel.Artikkel 6Abisaajad1. Käesoleva programmi raames võib rahalist toetust anda avalik-õiguslikele või eraõiguslikele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, sh Euroopa Liidu ametitele.2. Programmi kaudu võivad abi saada kolmandad riigid, kolmandate riikide sidusrühmad ja rahvusvahelised organisatsioonid või asutused, kes püüavad saavutada artiklites 2 ja 3 sätestatud üht või mitut üldist või konkreetset eesmärki.3. Asjakohases konkursikutses või pakkumiskutses täpsustatakse, kes võivad menetluses osaleda.Artikkel 7Rakendamismenetlus1. Komisjon rakendab programmi finantsmääruse kohaselt.2. Programmi rakendamiseks võtab komisjon artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidega kooskõlas vastu iga-aastase tööprogrammi artikli 13 lõikes 2 sätestatud korras.3. Toetuste kohta sätestatakse iga-aastases tööprogrammis üksikasjalikult:a) eelarveaasta prioriteedid, täidetavad eesmärgid ja eelarveaastaks kinnitatud assigneeringute prognoositud tulemused;b) meetmete pealkirjad ja sisu;c) rakendamisviisid;d) taotluste valikul kasutatavad põhilised valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumid;e) vajaduse korral asjaolud, millega põhjendatakse toetuse andmist ilma konkursikutseta, komisjoni määruse (EC, EURATOM) nr 2342/2002 artikli 168 eranditest ühe põhjal;f) maksimaalne eelarve ja maksimaalne võimalik kaasrahastamise määr meetme kohta ning kui ette on nähtud erinevad määrad, siis iga määra puhul järgitavad kriteeriumid;g) konkursikutsete ajakava.4. Riigihankelepingute kohta sätestatakse iga-aastases tööprogrammis üksikasjalikult:a) meetmete pealkirjad ja sisu;b) maksimaalne eelarve meetme kohta;c) meetmete eesmärgid;d) rakendamisviisid;e) hankemenetluse alustamise soovituslik ajaline raamistik.5. Iga-aastases tööprogrammis ei käsitleta artikli 9 kohaseid meetmeid.Artikkel 8Eelarvelised vahendid1. Programmi rakendamise rahastamispaketiks alates 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 kehtestatakse 50 000 000 eurot.2. Käesolevale programmile eraldatud eelarvelised vahendid kajastuvad Euroopa Liidu üldeelarves iga-aastaste assigneeringutena. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased ettenähtud assigneeringud finantsraamistiku piires.Artikkel 9Tehniline abi1. Artikliga 8 kehtestatud finantspaketist võib katta ka käesoleva määruse tulemuslikuks ja tõhusaks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalikke kulutusi, mis on seotud ettevalmistava tegevuse, järelevalve, kontrolli, auditeerimise ja hindamisega.2. Lõikes 1 osutatud tegevus võib hõlmata eelkõige uuringuid, ekspertide koosolekuid, kulutusi informaatikavahenditele, -süsteemidele ja -võrkudele ning muud tehnilist, teaduslikku ja haldusliku abi ja erialateadmisi, mida komisjonil on vaja käesoleva määruse rakendamiseks.Artikkel 10Järelevalve1. Rahalise toetuse saaja esitab komisjonile programmi kaudu rahastatava töö kohta tehnilise ja finantsaruande. Lõpparuanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast projekti lõpetamist.2. Ilma et see piiraks kontrollikoja poolt koos riigi pädevate auditeerimisasutuste või -talitustega auditite läbiviimist vastavalt aluslepingu artiklile 287 või muud kontrollimist vastavalt aluslepingu artikli 322 lõike 1 punktile b, viivad komisjoni ametnikud ja teised töötajad läbi kohapealseid kontrolle, sealhulgas pistelisi kontrolle projekti või muude projekti kaudu rahastatavate meetmete suhtes, eesmärgiga kontrollida eelkõige vastavust programmi eesmärkidele ja meetmete vastavust abikõlblikkuse kriteeriumidele käesoleva määruse artiklite 2, 3 ja 4 kohaselt.3. Käesolevast määrusest tulenevates lepingutes ja kokkulepetes nähakse eelkõige ette, et komisjon või komisjoni volitatud esindaja teostab järelevalvet ja finantskontrolli ning kontrollikoda viib läbi auditeid, mis toimuvad vajadusel kohapeal.4. Rahalise toetuse saaja hoiab viie aasta jooksul pärast mis tahes projektiga seotud viimast väljamakset komisjoni jaoks alles kõik projektiga seoses tehtud kulutusi tõendavad dokumendid.5. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud aruannete tulemuste ja pistelise kontrolli põhjal kohandab komisjon vajaduse korral algselt heakskiidetud rahalise toetuse määra või toetuse andmise tingimusi ning maksegraafikut.6. Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et kontrollida, kas rahastatavaid meetmeid viiakse ellu nõuetekohaselt ning kooskõlas käesoleva määruse ja finantsmääruse sätetega.Artikkel 11Euroopa Liidu finantshuvide kaitse1. Komisjon tagab, et käesoleva programmi raames meetmete rakendamisel kaitstakse ELi finantshuvea) ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmetega;b) tõhusa kontrollimisega;c) alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega jad) tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine.2. Lõike 1 kohaldamiseks tegutseb komisjon kooskõlas määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 1073/1999.3. Komisjon vähendab meetmele antava rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta tuvastab eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva määruse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata märkimisväärselt muudetud, nii et see on vastuolus tema olemuse või rakendamistingimustega.4. Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või kui meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud toetuse kasutamist, nõuab komisjon abisaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse andmise tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.5. Iga põhjendamatu väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.6. Käesoleva artikli puhul tähendab eeskirjade eiramine Euroopa Liidu õiguse sätte või lepingust tuleneva kohustuse rikkumist, mis tuleneb majandustegevuses osaleja tegevusest või tegevusetusest, mis kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või Euroopa Liidu hallatavaid eelarveid põhjendamatute kulutuste tõttu.Artikkel 12HindamineKomisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule järelhindamise aruande hiljemalt 31. detsembril 2014.Artikkel 13Nõuandekomitee1. Artikli 7 lõikega 2 ettenähtud iga-aastaste tööprogrammide koostamisel abistab komisjoni nõuandekomitee.2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.Artikkel 14JõustumineKäesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKMerenduspoliitika3. EELARVEREAD3.1. 11 09 05 Integreeritud merenduspoliitika (IMP) edasiarendamist toetav programm11 01 04 07 Integreeritud merenduspoliitika (IMP) edasiarendamist toetav programm – halduskorralduskulud3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:2011. aasta 1. jaanuarist kuni 2013. aasta 31. detsembrini3.3. Eelarve tunnusjooned:Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |11 09 05 | Kohustuslik/ Mittekohustuslik Ei kohaldata. | Liigendatud[18] | JAH | EI | EI | Nr 2 |11 01 04 07 | Kohustuslik/ Mittekohustuslik Ei kohaldata | Liigendamata[19] | JAH | EI | EI | Nr 2 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |Tegevuskulud[20] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 16.260 | 16.560 | 16.780 | 49.600 |Maksete assigneeringud | b | 7.355 | 14.443 | 17.512 | 39.310 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[21] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0.100 | 0.100 | 0.200 | 0.400 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 16.360 | 16.660 | 16.980 | 50.000 |Maksete assigneeringud | b+c | 7.455 | 14.543 | 17.712 | 39.710 |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 1.000 | 1.000 | 1.000 | 3.000 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0.155 | 0.157 | 0.160 | 0.472 |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 17.515 | 17.817 | 18.140 | 53.472 |Maksekohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 8.610 | 15.700 | 18.872 | 43.182 |Aastateks 2014 ja 2015 vajalikud maksete assigneeringud, mis on seotud kulukohustuste assigneeringutega tegevuskuludeks ajavahemikul 2011–2013, on eeldatavalt kokku 10 290 eurot. |Kaasrahastamise andmed |Kaasrahastav asutus | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kokku |f |KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh kaasrahastamine) KOKKU | a + c + d + e + f |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaEttepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine4.1.3. Finantsmõju tuludeleEttepanekul puudub finantsmõju tuludele4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised teenistujad ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | 2011 | 2012 | 2013 |Personal kokku | 9.4 | 9.4 | 9.4 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusJätkata tööd integreeritud merenduspoliitika edasiarendamise ja rakendamise võimaluste uurimiseks.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeKavandatav eelarve peaks täiendama ja tugevdama olemasolevaid ja tulevasi rahastamisvahendeid. Käesoleva programmi raames tehtavad jõupingutused peaksid vajaduse korral täiendama ELi asjakohast poliitikat, mis on seotud olemasolevate rahvusvaheliste ja piirkondlike konventsioonide ja/või kokkulepetega ELi mittekuuluvate riikidega, kes tegutsevad teatavates eraldi piirkondades, ning peaksid viima oluliste sidemete loomiseni kõnealuste algatuste vahel, mis suurendab maksimaalselt nende üldist kasu. Üksikmeetmed täiendavad Euroopa makromajandusliku strateegia loomisel käimasolevat tööd.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesVt määruse artiklid 2 ja 3.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Eelarveassigneeringuid käesoleva programmi raames rahastatavate meetme jaoks täidab komisjon tsentraliseeritult kooskõlas finantsmääruse artikliga 53a. Muud rakendusmeetodid ei ole siiski välistatud.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordKomisjon jälgib programmi raames rahastatavate meetmete tehnilist ja rahalist rakendamist eduaruannete alusel, mida esitavad komisjonile abisaajad, ning samuti kohapealse kontrollimise abil. Lõpparuanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast projekti lõpetamist. Projektid ja muud programmi raames rahastatavad meetmed kuuluvad samuti auditeerimisele, sealhulgas võib auditi tegemise allhanke korras usaldada töövõtjatele.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEttepanekuga kaasnevas seletuskirjas esitatakse ülevaade eelhindamise peamistest tulemustest.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Kõnealuses valdkonnas ELi meetmete väljatöötamiseks algatati ajavahemikul 2008–2010 suur hulk katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusProgrammi kohta tervikuna tuleb esitada järelhinnang Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembril 2014.Kooskõlas finantsmääruse artikli 27 lõikega 4 ja selle rakendusmääruse artikli 21 lõikega 3 peab merenduse integreeritud juhtimise ja mereala ruumilise planeerimise hindamine leidma aset aastal 2012, merendusteadmiste projekti hinnatakse aastal 2013.7. Pettusevastased meetmedKavandatava määruse artiklis 10 viidatakse nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,[22] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest,[23] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[24].8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | 2011 | 2012 | 2013 |Väljund 1: alaline koordineerimisplatvorm piirkondadevaheliseks koostööks seoses hindamisega, eesmärkide seadmisega ja merevete seirega, hõlmab OSPARit, Barcelona konventsiooni, HELCOMi ja Bukaresti konventsiooni. | 1 | 0.200 | 1 | 0.200 | 1 | 0.300 | 0.700 |Väljund 2: regulaarne õpikoda merevee hea keskkonnaseisundi saavutamiseks Kirde-Atlandil, Vahemeres, Läänemeres ja Mustas meres | 1 | 0.100 | 1 | 0.100 | 1 | 0.100 | 0.300 |Meede 2: toetus metoodikastandardite arendamiseks seoses merede hea keskkonnaseisundiga merestrateegia raamdirektiivi raames | 1 | 0.700 | 1 | 0.300 | 1 | 0.500 | 1.500 |Meede 3: uuring mereprahi päritolu, ulatuse ja sellega seotud võimalike meetmete kohta (sh probleemid nn plastsupiga), mis aitab kaasa valdkonnaülese probleemi lahendamisele ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi raames (seos merestrateegia raamdirektiivi I lisa tunnusega 10) | 1 | 0.400 | 1 | 0.500 | 1 | 0.600 | 1.500 |Meede 4: projekt Euroopa Komisjoni poolt toetatava tegevuse viisi kindlaksmääramiseks kooskõlas merestrateegia raamdirektiivi artikli 5 lõikega 3 katseprojekti piirkondadeks määratud aladel, kus mere seisund on nii kriitiline, et see nõuab kiiret tegutsemist | 1 | 0.200 | 1 | 0.200 | 1 | 0.300 | 0.700 |Meede 5: projekt Arktika keskkonnaprobleemide kohta Kirde-Atlandi kaitseks tehtava koostöö raames | 1 | 0.400 | 0.400 |2011 | 2012 | 2013 |Ametnikud või ajutised teenistujad[26] (11 01 01) | A*/AD | 4.00 | 4.00 | 4.00 |B*, C*/AST | 2.40 | 2.40 | 2.40 |Art. 11 01 02 kohaselt rahastatav personal[27] | 3.00 | 3.00 | 3.00 |Art. 11 01 04 05 kohaselt rahastatav muu personal[28] |KOKKU | 9.40 | 9.40 | 9.40 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusUuringute suuniste kirjutamine, hankemenetluste ja toetuse saamiseks projektikonkursside ettevalmistamine; toetuste läbirääkimised, eelkontroll, järelkontroll, koosolekute organiseerimine, projektide ja pakkumiste hindamine, tulemuste jälgimine, maksete töötlemine.8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)( Ametikohad ja koosseisuväliste töötajate kohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtudPersonalikulude vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi sees ümberpaigutatud eraldise raames.8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) |Täitevasutused[29] |Muu tehniline ja haldusabi |- sisene |- väline | 0.100 | 0.100 | 0.200 | 0.400 |Tehniline ja haldusabi kokku | 0.100 | 0.100 | 0.200 | 0.400 |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud, mis ei sisaldu võrdlussummasmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | 2011 | 2012 | 2013 |Ametnikud ja ajutised teenistujad (11 01 02 01) | 0.781 | 0.781 | 0.781 |Art 11 01 02 01 kohaselt rahastatav personal (riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) | 0.219 | 0.219 | 0.219 |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 1.000 | 1.000 | 1.000 |Arvestus – Artikli 11 01 02 01 kohaselt rahastatavad ametnikud, ajutine personal ja personal |Personalikulusid arvestatakse komisjoni määratud keskmiste kulude alusel, mida kasutatakse personalikulude hinnanguliseks arvestamiseks järgmiselt: ametnikud ja ajutised töötajad: 122 000 eurot aastas riikide lähetatud eksperdid: 73 000 eurot aastas lepingulised töötajad: 64 000 eurot aastas |8. 2. 6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |11 01 02 11 01 – lähetused | 0.020 | 0.020 | 0.020 | 0.060 |11 01 02 11 02 – eksperdirühmade koosolekud | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.300 |11 01 02 11 03 – Nõuandekomitee, kes abistab komisjoni määruse (millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm) artikli 7 lõikega 2 ettenähtud iga-aastaste tööprogrammide koostamisel kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artiklitega 3 ja 7 (kaks koosolekut aastas) | 0.035 | 0.037 | 0.040 | 0.112 |11 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |11 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0.155 | 0.157 | 0.160 | 0.472 |Haldusassigneeringute vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi sees ümberpaigutatud eraldise raames, täiendades seda vajaduse korral lisaeraldisega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud Mereseire ja andmete eksperdirühm vaatab merendusteadmiste projektid läbi ja saab kokku neli korda aastas. Nad jälgivad juba praegu ettevalmistavat tegevust ning hinnang põhineb selles töös saadud kogemustel. Nõuandva komitee koosolekute kulud on arvestatud eksperditasude maksmist käsitlevate komisjoni eeskirjade alusel. |[1] 14. detsembri 2007. aasta Euroopa Ülemkogu eesistujariigi lõppjäreldused – dok. 16616/1/07 REV 1.[2] KOM(2009) 540, 15. oktoober 2009.[3] Eduaruanne kaasnes komisjoni töödokumendiga SEK(2009) 1343, milles esitati üksikasjalik aruanne edusammudest 2007. aastal vastuvõetud tegevuskava punktides.[4] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, 13. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (edaspidi „finantsmäärus”) ning komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 478/2007, 23. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.[5] Komisjoni eduaruanne Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta – KOM(2009) 540 (lõplik), 15.10.2009, lk 11–12, ja Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikat käsitlevale komisjoni teatisele lisatud tegevuskava – SEK(2007) 1278, 10. oktoober 2007.[6] Komisjoni teatis „Suunised seoses integreeritud lähenemisviisiga merenduspoliitikas: integreeritud merendusalase juhtimise ja sidusrühmadega konsulteerimise parimate tavade toetamine” KOM(2008) 395, 29.6.2008, lk 4.[7] Näiteks integreeritud mereseire puhul piirdub ELi sekkumine sellega, et ta teeb olemasolevate süsteemide eri teabekihid koostalitlusvõimeliseks ning muudab need kõigile kasutajaskondadele ELi tasandil kasutatavaks eelnevalt kindlaks määratud vajaduste katmiseks, austades maksimaalselt proportsionaalsuse põhimõtet. Ühise teabejagamiskeskkonna loomine ei peaks mingil viisil takistama olemasolevate ja kavandatud valdkondlike süsteemide arendamist, tingimusel et võetakse arvesse vajadust koostalitusvõime järele, mis võimaldab teabevahetust teiste asjaomaste süsteemidega.[8] ELT C […], […], lk […].[9] ELT C […], […], lk […].[10] Üldasjade ja välissuhete nõukogu järeldused integreeritud merenduspoliitika kohta. Dok. 15175/1/09, lk. 6.[11] Euroopa Parlamendi 20. mai 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta P6_TA(2008)0213.[12] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.[13] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.[14] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[15] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.[16] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.[17] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.[18] Liigendatud assigneeringud.[19] Liigendamata assigneeringud, edaspidi NDA.[20] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise 11 peatüki 11 01 alla.[21] Kulud, mis kuuluvad jaotise 11 artikli 11 01 04 alla.[22] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.[23] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.[24] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.[25] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[26] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[27] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[28] Kulud sisalduvad võrdlussummas.[29] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.


				|

		52012PC0466

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS kalapüügivõimaluste jaotamise kohta protokolli alusel, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus /* COM/2012/0466 final - 2012/0227 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
Vastavalt nõukogu antud volitustele[1] pidas komisjon Euroopa Liidu
nimel Kiribati Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kiribati Vabariigi
vahel sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu protokolli pikendamiseks. Nende
läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 3. juunil 2012. aastal uus protokoll, mis
hõlmab kolmeaastast ajavahemikku alates 16. septembrist 2012.
Koos kõnealuse protokolli alusel
kalapüügivõimaluste jaotamise menetlusega alustatakse ka menetlust, mille
alusel nõukogu võtab Euroopa Parlamendi nõusolekul vastu otsuse uue protokolli
sõlmimise kohta, ning menetlust, mille alusel nõukogu võtab vastu otsuse
kõnealuse protokolli ELi nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.
Uus protokoll on kooskõlas kalandusalase
partnerluslepingu eesmärkidega tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Kiribati
vahel ning edendada mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistikku
jätkusuutliku kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse
väljaarendamiseks Kiribati majandusvööndis.
Lepinguosalised on kokku leppinud, et nad
teevad koostööd Kiribati kalanduspoliitika rakendamiseks ning jätkavad
poliitilist dialoogi asjakohase programmitöö teemadel.
Uues protokollis sätestatud aastane rahaline
toetus kogu programmiperioodi kohta on 1 325 000 eurot. See summa
jaguneb järgmiselt: a) 975 000 eurot aastas juurdepääsu eest Kiribati
majandusvööndile ja b) 350 000 eurot aastas, mis vastab täiendavale
summale, mida EL maksab Kiribati kalanduspoliitika toetamiseks.
Sellest lähtuvalt teeb komisjon nõukogule
ettepaneku käesolev määrus vastu võtta.
2012/0227 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
kalapüügivõimaluste jaotamise kohta
protokolli alusel, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja
teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalase
partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       23. juulil 2007. aastal
võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 893/2007 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja
teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu
sõlmimise kohta[2].

(2)       Kuna ühelt poolt Euroopa
Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahelise kalandusalase
partnerluslepingu, praegune protokoll (edaspidi „protokoll”), millega
määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, kaotab kehtivuse
15. septembril 2012, parafeeriti 3. juunil 2012 uus protokoll. Uue
protokolliga nähakse ette liidu kalalaevade kalapüügivõimalused Kiribati vetes.
(3)       Nõukogu võttis [kuupäev]
vastu otsuse nr …/2012[3]
uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.
(4)       Liikmesriikide vahel
kalapüügivõimaluste jaotamise meetod tuleks uue protokolli kohaldamisajaks
kindlaks määrata kooskõlas nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr
2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva
kasutamise kohta)[4]
artikliga 20.
(5)       Nõukogu 29. septembri 2008.
aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa
andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide
laevade juurdepääsu ühenduse vetele)[5]
artikli 10 lõikega 1 on ette nähtud, et juhul kui liidule protokolli alusel
jaotatud kalapüügilube või kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud,
teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike. Kui liikmesriik ei vasta
nõukogu määratud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase
liikmesriigi laevad ei kasuta kõnealusel perioodil oma kalapüügivõimalusi
täielikult. Kõnealune tähtaeg tuleks kindlaks määrata.
(6)       Võttes arvesse, et praegu
kehtiv protokoll kaotab kehtivuse 15. septembril 2012 ning et uut protokolli
tuleks kohaldada ajutiselt alates 16. septembrist 2012, tuleks käesolevat
määrust kohaldada alates 16. jaanuarist 2012,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1.           Protokolliga ette nähtud
kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:
              a) seinerid:
Hispaania – 3 laeva
Prantsusmaa – 1 laev
              b)       õngepüügilaevad:
Hispaania – 3 laeva
Portugal – 3 laeva.
2.           Määrust (EÜ) nr 1006/2008
kohaldatakse, ilma et see piiraks ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt
Kiribati Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalast partnerluslepingut.
3.           Kui lõikes 1 osutatud liikmesriikide
kalapüügilubade taotlused ei hõlma kõiki neile protokolliga sätestatud
püügivõimalusi, võtab komisjon määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 kohaselt
arvesse mis tahes muu liikmesriigi kalapüügiloa taotlust.
4.           Määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10
lõikes 1 osutatud tähtajaks on kehtestatud kümme tööpäeva.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu
Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 16.
septembrist 2012.
Käesolev määrus
on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               Võetud vastu dokumendis 7707/12 loetletud
A-punktidena nõukogu (põllumajandus ja kalandus) 3155. istungil teisipäeval,
20. märtsil 2012.
[2]               ELT L 205, 7.8.2007, lk 1.
[3]               ELT L, …, lk ….
                ELT: palun lisada
otsuse kuupäev, number ja ELT viide.
[4]               EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.
[5]               ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.


				|

		52013PC0337

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Lätis /* COM/2013/0337 final - 2013/0176 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Komisjon võttis 5. juunil 2013. aastal vastavalt
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 140
lõikele 2 vastu ettepaneku nõukogu otsuse kohta, milles märgitakse, et Läti
vastab euro kasutuselevõtuks vajalikele tingimustele ja et Läti suhtes
kehtestatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Positiivse otsuse korral peab nõukogu seejärel
võtma muud vajalikud meetmed euro kasutuselevõtmiseks Lätis.
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 974/98 euro
kasutuselevõtu kohta[1]
reguleeritakse euro esialgset kasutuselevõttu esimese etapi euroala
liikmesriikides ja Kreekas[2].
Kõnealust määrust on muudetud järgmiste määrustega:
–
määrus (EÜ) nr 2169/2005, et valmistuda euroala
edasiseks laienemiseks;
–
määrus (EÜ) nr 1647/2006, et hõlmata Sloveenia (kus
võeti euro kasutusele 1. jaanuaril 2007);
–
määrus (EÜ) nr 835/2007, et hõlmata Küpros (kus
võeti euro kasutusele 1. jaanuaril 2008);
–
määrus (EÜ) nr 836/2007, et hõlmata Malta (kus
võeti euro kasutusele 1. jaanuaril 2008);
–
määrus (EÜ) nr 693/2008, et hõlmata Slovakkia (kus
võeti euro kasutusele jaanuaris 2009);
–
määrus (EL) nr 670/2010, et hõlmata Eesti (kus
võeti euro kasutusele jaanuaris 2011).
Selleks et ka Läti oleks hõlmatud määrusega (EÜ)
nr 974/98, tuleb selle liikmesriigi kohta lisada viide kõnealusesse määrusesse.
Käesolev ettepanek sisaldab kõnealuse määruse vajalikke muudatusi.
Läti riiklikus eurole ülemineku kavas
täpsustatakse, et kohaldada tuleks järsu ülemineku stsenaariumi, st euro
kasutuselevõtmine Läti vääringuna ning euro pangatähtede ja müntide
kasutuselevõtmine asjaomases liikmesriigis peaks toimuma ühel ja samal ajal.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ametlik menetlus, mis järgneb komisjoni
ettepanekule nõukogu otsuse kohta, hõlmab konsulteerimist Euroopa Keskpangaga.
Majandus- ja rahanduskomitees ning majandus- ja rahandusministrite nõukogus /
eurogrupis peetakse liikmesriikidega eri valdkondade raames korrapäraselt
arutelusid majanduspoliitiliste probleemide üle. Arutelud hõlmavad
mitteametlikke nõupidamisi euroalaga liitumisega seotud küsimustes (sh
vahetuskursipoliitika). Arutelud teadlaste ja muude huvitatud isikutega
toimuvad konverentside/seminaride ja erikohtumiste raames.
Majanduse arengut euroalal ja liikmesriikides
hinnatakse erinevate majanduspoliitika koordineerimise ja järelevalve
menetluste raames (eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 121 raames) ning
komisjon hindab ja analüüsib korrapäraselt riigispetsiifilisi ja kogu ELi
hõlmavaid suundumusi (sh koostab prognoose, avaldab korrapäraselt trükiseid,
annab oma panuse majandus- ja rahanduskomitee ning majandus- ja
rahandusministrite nõukogu / eurorühma töösse). Komisjon teeb kooskõlas
proportsionaalsuse põhimõttega ja varasema tavaga ettepaneku mitte koostada
ametlikku mõjuhinnangut.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.        Õiguslik alus
Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on ELi
toimimise lepingu artikli 140 lõige 3, millega võimaldatakse euro
kasutuselevõtuks muude vajalike meetmete võtmist liikmesriigis, keda käsitlev
erand on tühistatud ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 2 alusel.
Nõukogu teeb otsuse nende liikmesriikide
ühehäälsel toetusel, kelle rahaühik on euro, ja asjassepuutuva liikmesriigi
toetusel komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast EKPga konsulteerimist.
3.2.        Subsidiaarsus ja
proportsionaalsus
Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Käesolev algatus ei lähe oma eesmärgi
saavutamiseks vajalikust kaugemale ja vastab seega proportsionaalsuse
põhimõttele.
3.3.        Õigusakti valik
Nõukogu määruse (EÜ) nr 974/98 (euro
kasutuselevõtu kohta) muutmise ainsaks asjakohaseks õiguslikuks vahendiks on
määrus.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
5.           MÄRKUSED ÜKSIKUTE ARTIKLITE
KOHTA
5.1.        Artikkel 1
Vastavalt määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1
punktile a ja artiklile 1a on kõnealuse määruse lisa tabelis loetletud osalevad
liikmesriigid ning kõikide nende liikmesriikide puhul on kindlaks määratud
eurole ülemineku päev, sularahavahetuse päev ja vajaduse korral omavääringu
järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aeg. Vastavalt määruse (EÜ) nr 974/98
artikli 1 punktile i saab omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega
kohaldada ainult nende liikmesriikide suhtes, kus euro kasutuselevõtmine ja sularahavahetus
toimub samal päeval. Seda ei tehtud nende üheteistkümne liikmesriigi suhtes,
kes võtsid euro kasutusele 1. jaanuaril 1999, ja Kreeka suhtes, kes võttis euro
kasutusele 1. jaanuaril 2001. Sloveenia, Küprose, Malta, Slovakkia ja Eesti
puhul langesid euro kasutuselevõtu päev ja sularahavahetuse päev kokku (1.
jaanuar 2007 Sloveenias, 1. jaanuar 2008 Küprosel ja Maltal, 1. jaanuar 2009
Slovakkias ning 1. jaanuar 2011 Eestis), kuid need riigid otsustasid mitte
kohaldada omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega. Samuti on Läti
riiklikus eurole ülemineku kavas kindlaks määratud üks ja sama kuupäev euro
kasutuselevõtuks ja sularahavahetuseks (1. jaanuar 2014) ning asjaomane
liikmesriik on otsustanud mitte kohaldada omavääringu järkjärgulise käibelt
kõrvaldamise aega.
Kõnealuse artikliga lisatakse määruse (EÜ) nr
974/98 lisa tabelisse protokolli järjestuses Läti ja kõnealuse liikmesriigi
järgmised vastavad andmed:
 Liikmesriik || Eurole ülemineku päev || Sularahavahetuse päev || Liikmesriik kohaldab järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega
 „Läti || 1. jaanuar 2014 || 1. jaanuar 2014 || Ei”
5.2.        Artikkel 2
Kõnealuses artiklis sätestatakse, et määrus
jõustub 1. jaanuaril 2014, millega tagatakse selle kohaldatavus kooskõlas muude
euro kasutuselevõtmist Lätis käsitlevate nõukogu õigusaktide kohaldamise
ajakavaga, st kehtestatud erandi tühistamise päevaga ja Läti lati
ümberarvestuskursi jõustumise päevaga.
2013/0176 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98
seoses euro kasutuselevõtuga Lätis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 140 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,[3]
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[4]
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu 3. mai 1998. aasta
määruses (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta[5] on sätestatud, et euroga
asendatakse nende liikmesriikide vääringud, kes täidavad euro kasutuselevõtuks
vajalikud tingimused ajal, kui ühendus jõuab majandus- ja rahaliidu kolmandasse
etappi.
(2)       Vastavalt 2003. aasta
ühinemisakti artiklile 4 on Läti liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 139
lõikes 1 määratletud erand.
(3)       Vastavalt nõukogu … … 2013.
aasta otsusele 2013/…/EL euro kasutuselevõtu kohta Lätis 1. jaanuaril 2014[6] vastab Läti euro
kasutuselevõtuks vajalikele tingimustele ning Läti suhtes kehtestatud erand
tühistatakse alates 1. jaanuarist 2014.
(4)       Euro kasutuselevõtmine Lätis
eeldab, et Lätile laiendataks määruse (EÜ) nr 974/98 kohaseid euro
kasutuselevõtmist käsitlevaid kehtivaid sätteid.
(5)       Läti riiklikus eurole
ülemineku kavas täpsustatakse, et euro pangatähed ja mündid peaksid saama
asjaomases liikmesriigis seaduslikuks maksevahendiks sellel päeval, kui euro võetakse
Lätis omavääringuna kasutusele. Seepärast on euro kasutuselevõtmise ja
sularahavahetuse päev 1. jaanuar 2014. Omavääringu järkjärgulise käibelt
kõrvaldamise aega ei tuleks kohaldada.
(6)       Seepärast
tuleks määrust (EÜ) nr 974/98 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr
974/98 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
LISA
Määruse (EÜ) nr 974/98 lisasse Küprose ja
Luksemburgi kirjete vahele lisatakse järgmine rida.
 Liikmesriik || Eurole ülemineku päev || Sularahavahetuse päev || Liikmesriik kohaldab järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
 „Läti || 1. jaanuar 2014 || 1. jaanuar 2014 || Ei”
[1]               EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud
nõukogu 7. novembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1647/2006 (ELT L 309,
9.11.2006, lk 2).
[2]               Vt nõukogu 27. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr
2596/2000, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta
(EÜT L 300, 29.11.2000, lk 2).
[3]               ELT C […], […], lk […].
[4]               ELT C […], […], lk […].
[5]               ELT C […], […], lk […].
[6]               ELT L […], […], lk […].