                           EUROOPA
                           KOMISJON
                                                    Brüssel, 28.5.2015
                                                    COM(2015) 225 final
                                                    2015/0116 (NLE)
                                         Ettepanek:
                                   NÕUKOGU OTSUS,
   millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht
   seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool
                               nelja vabadust) muutmisega
                            (eelarveread 02 03 01 ja 12 02 01)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                            SELETUSKIRI
   1.       ETTEPANEKU TAUST
   Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast
   asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa
   Majanduspiirkonna lepingusse ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates
   ELi meetmetes ja programmides.
   2.       KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
   EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on
   muuta EMP lepingu teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust tehtavat koostööd
   käsitlevat protokolli nr 31, et jätkata EMP lepingu osaliste koostööd ELi üldeelarvest
   rahastatavate meetmete raames rubriikides „Siseturu toimimine ja selle arendamine eelkõige
   teavitamise, tõendamise ja valdkondliku lähendamise küsimustes” ning „Siseturu
   rakendamine ja arendamine”.
   3.       ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
   Nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra
   kohta) artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul
   seisukoha, mis tuleb liidu nimel selliste otsuste suhtes võtta.
   Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu kiidaks selle heaks
   kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada
   esimesel võimalusel.
ET                                                  2                                         ET
 ---pagebreak---                                                              2015/0116 (NLE)
                                                  Ettepanek:
                                             NÕUKOGU OTSUS,
     millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht
     seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool
                                         nelja vabadust) muutmisega
                                     (eelarveread 02 03 01 ja 12 02 01)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218
   lõikega 9,
   võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa
   Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,1 eriti selle artikli 1 lõiget 3,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Euroopa Majanduspiirkonna leping2 (edaspidi „EMP leping”) jõustus 1. jaanuaril
           1994.
   (2)     Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas
           muuta EMP lepingu protokolli nr 31 (edaspidi „protokoll nr 31”).
   (3)     EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades
           väljaspool nelja vabadust.
   (4)     On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd ELi üldeelarvest rahastatavate
           meetmete raames rubriikides „Siseturu toimimine ja selle arendamine eelkõige
           teavitamise, tõendamise ja valdkondliku lähendamise küsimustes” ning „Siseturu
           rakendamine ja arendamine”.
   (5)     Seetõttu tuleks muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö
           saaks jätkuda ka pärast 31. detsembrit 2014.
   (6)     EMP ühiskomitees võetav Euroopa Liidu seisukoht peaks põhinema lisatud otsuse
           eelnõul,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                                  Artikkel 1
   EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja
   vabadust) muutmise suhtes EMP ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht põhineb
   käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.
   1
            EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.
   2
            EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.
ET                                                     3                                            ET
 ---pagebreak---                                             Artikkel 2
   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.
   Brüssel,
                                              Nõukogu nimel
                                              eesistuja
ET                                              4           ET
 ---documentbreak---                            EUROOPA
                           KOMISJON
                                                   Brüssel, 28.5.2015
                                                   COM(2015) 225 final
                                                   ANNEX 1
                                           LISA
                        EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2015,
         millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates
                         valdkondades väljaspool nelja vabadust
                              järgmise dokumendi juurde:
                                ettepanek: nõukogu otsus,
   millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht
   seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool
                               nelja vabadust) muutmisega
                            (eelarveread 02 03 01 ja 12 02 01)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                       LISA
                               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2015,
           millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates
                                valdkondades väljaspool nelja vabadust
   EMP ÜHISKOMITEE,
   võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle
   artikleid 86 ja 98,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd ELi üldeelarvest rahastatavate
           Euroopa Liidu meetmete raames, mis on seotud siseturu rakendamise, toimimise ja
           arendamisega.
   (2)     Seetõttu tuleks muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö
           saaks jätkuda pärast 31. detsembrit 2014,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                                    Artikkel 1
   EMP lepingu protokolli nr 7 artiklit 31 muudetakse järgmiselt.
   1.        Pärast lõiget 9 lisatakse järgmine lõige:
             „10. Alates 1. jaanuarist 2015 osalevad EFTA riigid Euroopa Liidu meetmetes, mis
                   on seotud Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvesse kantud järgmiste
                   eelarveridadega:
                   -      eelarverida 02 03 01: „Siseturu toimimine ja selle arendamine eelkõige
                          teavitamise, tõendamise ja valdkondliku lähendamise küsimustes”;
                   -      eelarverida 12 02 01: „Siseturu rakendamine ja arendamine”.”
   2.        Lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõnad „lõiked 5 kuni 9” sõnadega „lõiked 5 kuni 10”.
                                                    Artikkel 2
   Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui on esitatud kõik EMP lepingu artikli
   103 lõike 1 kohased teated∗.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
                                                    Artikkel 3
   Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
   ∗
           [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]
ET                                                       2                                                     ET
 ---pagebreak---    Brüssel,
            EMP ühiskomitee nimel
            eesistuja
            EMP ühiskomitee
            sekretärid
ET            3                   ET


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.7.2015
            COM(2015) 375 final
            2015/0164(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Euroopa Liidu ja Armeenia vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping jõustus 1. jaanuaril 2014. Lepinguga on kehtestatud vastastikkuse põhimõtte alusel õiguslikult siduvad õigused ja kohustused eesmärgiga lihtsustada Armeenia kodanikele viisade andmise korda. Lepingu artikliga 12 on moodustatud ühiskomitee, kelle ülesanne on jälgida lepingu rakendamist. Artikli 12 lõike 4 kohaselt kehtestab komitee oma töökorra.

               Töökorras täpsustatakse komitee kohtumiste ja töö korralduslikud üksikasjad.

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Käesolevale nõukogu otsusele lisatud töökord lepiti kokku Armeenia poolega komitee esimesel kohtumisel. 10. novembril 2014 pidas komisjon viisatöörühmaga ametlikult nõu ELi-Armeenia viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee töökorra kavandi asjus. Viisatöörühm ei esitanud kavandi kohta märkusi. Töökorra tekst koostati kehtivate ELi viisade väljastamise lihtsustamise lepingute raames komisjoni poolt juba vastu võetud sarnaste dokumentide alusel (eriti lepingud Venemaa, Ukraina, Moldova ja Gruusiaga).

               3. FINANTSMÕJU JA MÕJU EELARVELE

               Käesolev ettepanek ei avalda mõju ELi eelarvele.

               2015/0164 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsust 2013/628/EÜ Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta
                  1
               ,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping
                  2
                (edaspidi „leping”) jõustus 1. jaanuaril 2014.

               (2)Lepingu artikliga 12 luuakse ühiskomitee.

               (3)Lepingu artikli 12 lõikes 4 on sätestatud, et ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.

               (4)Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu seisukoht komitees vastu võetava kodukorra suhtes,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1. Euroopa Liidu seisukoht Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu artikli 12 alusel moodustatud ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega on esitatud käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõus.

               2. Liidu esindajad ühiskomitees võivad otsustada teha nimetatud otsuse eelnõus tehnilisi parandusi ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 289, 31.10.2013, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 289, 31.10.2013, lk 2.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.7.2015
            COM(2015) 375 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega

               LISA

               EUROOPA LIIDU JA ARMEENIA VABARIIGI VAHELISE VIISADE VÄLJASTAMISE LIHTSUSTAMISE LEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD VIISADE VÄLJASTAMISE LIHTSUSTAMISE ÜHISKOMITEE OTSUS NR …/2015

               ...2015,

               töökorra vastuvõtmise kohta

               (…/…/…)

               KOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut (edaspidi „leping”), eriti selle artikli 12 lõiget 4,

               arvestades, et kõnealune leping jõustus 1. jaanuaril 2014,

               ON OTSUSTANUD VASTU VÕTTA JÄRGMISE TÖÖKORRA:

               Artikkel 1

               Eesistumine

               Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee eesistujad on ühiselt Euroopa Liidu esindaja ja Armeenia Vabariigi esindaja.

               Artikkel 2

               Ühiskomitee ülesanded

               (1)Vastavalt lepingu artikli 12 lõikele 2 on viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomiteel eelkõige järgmised ülesanded:

               a)jälgida lepingu rakendamist;

               b)esitada ettepanekuid lepingu muutmiseks või täiendamiseks;

               c)lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidluseid.

               (2)Lepingu rakendamise hõlbustamiseks võib viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee leppida kokku soovitustes, mis sisaldavad juhiseid või parimaid tavasid.

               Artikkel 3

               Koosolekud

               (1)Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee koguneb vajadust mööda lepinguosaliste taotlusel, kuid vähemalt üks kord aastas.

               (2)Koosolekuid korraldavad lepinguosalised kordamööda, kui ei ole teisiti kokku lepitud.

               (3)Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee koosolekutele kogunetakse kaaseesistujate kutsel.

               (4)Kaaseesistujad määravad kindlaks koosoleku kuupäeva ja vahetavad aegsasti, võimaluse korral 14 päeva enne koosolekut, asjakohaseid dokumente, et tagada piisav ettevalmistus.

               (5)Logistilised küsimused lahendab koosoleku korraldaja.

               Artikkel 4

               Delegatsioonid

               (1)Lepinguosalised teavitavad teineteist vähemalt seitse päeva enne koosolekut oma delegatsioonide kavandatavast koosseisust.

               (2)Euroopa Liitu esindab Euroopa Komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.

               Artikkel 5

               Koosoleku päevakord

               (1)Kaaseesistujad koostavad iga koosoleku esialgse päevakorra hiljemalt 14 päeva enne koosolekut. Esialgne päevakord hõlmab punkte, mille päevakorda võtmise suhtes on üks kaaseesistujatest saanud taotluse hiljemalt 14 päeva enne koosolekut.

               (2)Mõlemad lepinguosalised võivad teise nõusolekul lisada esialgsesse päevakorda punkte igal ajal enne koosolekut. Esialgsesse päevakorda punktide lisamise taotlus saadetakse kirjalikult ja seda võetakse arvesse vastavalt võimalustele.

               (3)Lõpliku päevakorra võtavad vastu kaaseesistujad iga koosoleku alguses. Esialgses päevakorras veel registreerimata punkti võib päevakorda arvata lepinguosaliste nõusolekul ja seda käsitletakse vastavalt võimalustele.

               Artikkel 6

               Koosoleku protokoll

               (1)Korraldava poole kaaseesistuja valmistab ette koosoleku protokolli kavandi niipea kui võimalik.

               (2)Üldiselt märgitakse protokolli iga päevakorrapunkti kohta:

               a)viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomiteele esitatud dokumendid,

               b)seisukohad, mille lisamist lepinguosaline on taotlenud, ning

               c)päevakorrapunkti kohta tehtud otsused, soovitused ja järeldused.

               (3)Protokolli märgitakse ka osalevate delegatsioonide liikmed, samuti tehakse märge ministeeriumi, ameti või institutsiooni kohta, mida nad esindavad.

               (4)Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee kiidab protokolli heaks oma järgmisel koosolekul.

               Artikkel 7

               Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee otsused ja soovitused

               (1)Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee võtab otsuseid vastu mõlema lepinguosalise nõusolekul.

               (2)Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee otsuste pealkiri on „otsus”, sellele järgneb seerianumber ja otsuse teema kirjeldus. Märgitakse ka otsuse jõustumise kuupäev. Otsustele kirjutavad alla viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee esindajad, kes on volitatud tegutsema lepinguosaliste nimel. Otsused koostatakse kahes eksemplaris, kusjuures mõlemad on võrdselt autentsed.

               (3)Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee soovituste suhtes.

               Artikkel 8

               Kulud

               (1)Kumbki lepinguosaline kannab ise kulud, mis tal tekivad viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee koosolekutel osalemise tõttu, sealhulgas personali-, sõidu- ja elamis- ning posti- ja sidekulud.

               (2)Muud koosolekute korraldamisega seotud kulud kannab üldjuhul koosolekut korraldav lepinguosaline.

               Artikkel 9

               Halduskord

               (1)Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

               (2)Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee protokolle ja muid dokumente käsitletakse konfidentsiaalsetena.

               (3)Osavõtjaid, kes ei ole lepinguosaliste ja liikmesriikide ametnikud, võidakse kutsuda mõlema kaaseesistuja kokkuleppel ning nende suhtes kehtivad samad konfidentsiaalsusnõuded

               (4)Lepinguosalised võivad korraldada avalikke infotunde või muul viisil anda huvitatud avalikkusele teavet ühiskomitee koosolekute tulemuste kohta.

               Euroopa Liidu nimel
                     Armeenia Vabariigi nimel

               ELi-ARMEENIA VAHELISE VIISADE VÄLJASTAMISE LIHTSUSTAMISE LEPINGU HALDAMISE ÜHISKOMITEE TÖÖKORRALE LISATUD ÜHISDEKLARATSIOON

               Armeenia Vabariik, Euroopa Komisjon ja liikmesriigid suhtlevad ühiskomitee ametlike koosolekute vahelisel ajal kiirete küsimuste lahendamiseks mitteametlikus korras, et tagada lepingu järjepidev, ühetaoline ja nõuetekohane rakendamine. Ühiskomitee järgmisel koosolekul esitatakse arutatud küsimuste ja mitteametlike kontaktide kohta aruanne.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,10.9.2015
            COM(2015) 426 final
            2015/0190(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni TRIPS-nõukogus ja peanõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses vähim arenenud liikmesmaade taotlusega pikendada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 66 lõike 1 kohast üleminekuperioodi seoses teatavate ravimeid puudutavate kohustustega ja teha erand kõnealuse lepingu artikli 70 lõigetest 8 ja 9 tulenevatest kohustustest

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on võimaldada Euroopa Liidul ühineda Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) konsensusega kahe otsuse vastuvõtmise küsimuses.

               Esimese otsusega pikendatakse vähim arenenud riikide suhtes kehtivat üleminekuperioodi intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) artikli 66 lõike 1 kohaselt seoses teatavate ravimeid puudutavate kohustustega niikaua, kui need riigid on jätkuvalt vähim arenenud riigid.

               Teise otsusega tehakse vähim arenenud riikidele erand nimetatud lepingu artikli 70 lõigetes 8 ja 9 sätestatud ravimeid käsitlevatest kohustustest niikaua, kui need riigid on jätkuvalt vähim arenenud riigid.

               Pikendamise ja erandi kehtivusaeg lõppeb 1. jaanuaril 2016. 23. veebruaril 2015 taotles Bangladesh vähim arenenud liikmesmaade rühma nimel TRIPS-lepingu artikli 66 lõikes 1 ette nähtud üleminekuperioodi pikendamist määramata ajaks ja erandi tegemist määramata ajaks artikli 70 lõigetest 8 ja 9 tulenevatest ravimeid käsitlevatest kohustustest niikaua, kui kõnealused riigid on jätkuvalt vähim arenenud riigid.

                  Ettepanekuga nähakse ette, et nõukogu volitab komisjoni võtma Euroopa Liidu nimel WTOs seisukoha, mille kohaselt EL toetab konsensust, mis saavutatakse nimetatud otsuste suhtes.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Algatus on täielikult kooskõlas poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega. Sarnaseid otsuseid on võetud vastu ka varem.

               Euroopa Liit toetas 14. novembri 2001. aasta TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitlevat Doha deklaratsiooni, milles lepiti kokku, et vähim arenenud liikmesmaad ei ole ravimite osas kohustatud rakendama või kohaldama TRIPS-lepingu II jao 5. ja 7. osa ega jõustama neis punktides sätestatud õigusi kuni 1. jaanuarini 2016. See ei piira kõnealuste liikmesmaade õigust taotleda vastavalt TRIPS-lepingu artikli 66 lõikes 1 sätestatule üleminekuperioodi edasist pikendamist. TRIPS-nõukogule tehti ülesandeks võtta vajalikud meetmed, et jõustada TRIPS-lepingu artikli 66 lõike 1 alusel eespool kirjeldatu (WTO dokument WT/MIN (01)/DEC/2).

               Euroopa Liit toetas ka TRIPS-nõukogu 27. juuni 2002. aasta TRIPS-lepingu artikli 66 lõike 1 kohast otsust, millega pikendati üleminekuperioodi, mille jooksul vähim arenenud riigid ei ole kuni 1. jaanuarini 2016 kohustatud andma ravimitele patendikaitset (WTO dokument IP/C/25).

               Lisaks toetas Euroopa Liit WTO peanõukogu 8. juulil 2002 tehtud otsust, millega vabastati vähim arenenud riigid kuni 1. jaanuarini 2016 TRIPS-lepingu artikli 70 lõikes 9 sätestatud turustamise ainuõiguste andmisest (WTO dokument WT/L/478).

               Euroopa Liit toetas ka WTO liikmete poolt 11. juunil 2013 heaks kiidetud üldise üleminekuperioodi pikendamist, mis võimaldab vähim arenenud riikidel kohaldada TRIPS-lepingu sätteid kuni 1. juulini 2021 (WTO dokument IP/C/64).

               •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

                  Algatus on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu tegevuspõhimõtetega. See on kooskõlas komisjoni ülemaailmset tervishoidu käsitlevas teatises määratletud ELi ülemaailmse tervishoiu poliitikaga ja eesmärgiga tagada esmaste ravimite kättesaadavus ja taskukohasus vastavalt Doha deklaratsioonile (COM (2010) 128)
                     1
                  . Algatus on kooskõlas ka muude meetmetega, et soodustada kõigi juurdepääsu ravimitele (vt ELi 2013. aasta aruanne poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (SWD (2013) 456 (final)).

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud, et nõukogu võtab komisjoni või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega määratakse kindlaks rahvusvahelise lepingu alusel loodud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega otsus.

               Üleminekuperioodi pikendamine ja erandi tegemine kuuluvad kõnealuse sätte kohaldamisalasse, kuna otsused tehakse organites (WTO TRIPS-nõukogu ja peanõukogu), mis on loodud liidu õigusi ja kohustusi mõjutavate rahvusvahelise lepinguga.

               Üleminekuperioodi kavandatav pikendamine ja erandi tegemine on seotud ühise kaubanduspoliitika (ELi toimimise lepingu artikkel 207) kohaldamisalasse kuuluvate küsimustega ja eelkõige TRIPS-lepingust tulenevate kohustustega.

               •Proportsionaalsus

                  Poliitikavalik on proportsionaalne, kuna kumbki WTO tasandil kavandatud otsus ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et ühineda Maailma Kaubandusorganisatsioonis konsensusega, mis käsitleb vähim arenenud liikmesmaade taotlust. Poliitikavalik, mille kohaselt seda taotlust toetatakse, on kooskõlas poliitikaga, millega liit sidus end 14. novembri 2001. aasta TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitlevas Doha deklaratsioonis.

               •Vahendi valik

                  Kuna mõlemad otsused tehakse WTO tasandil, on nõukogu otsus asjakohane vahend.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD

               •Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõju hindamine

                  Mõju hindamist ei korraldatud, kuna kõnealuse kahe WTO tasandil võetava otsusega rakendatakse kehtivat poliitikat, millega liit end sidus 14. novembri 2001. aasta TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitlevas Doha deklaratsioonis.

               •Põhiõigused

               Need kaks WTO tasandil tehtavat otsust annavad vähim arenenud liikmesmaadele võimaluse ise valida, kuidas kõige paremini kasutada oma õigust kaitsta rahva tervist ja soodustada eelkõige kõigi juurdepääsu ravimitele.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta eelarvet, välja arvatud personal ja haldusvahendid, mida on vaja, et toetada nende kahe otsuse vastuvõtmist WTO tasandil.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve-, hindamis- ja aruandluskord

                  Eraldi järelevalve ei ole vajalik, välja arvatud üldine järelevalve, et tagada, et WTO liikmed täidavad WTO raames võetud kohustusi.

               2015/0190 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni TRIPS-nõukogus ja peanõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses vähim arenenud liikmesmaade taotlusega pikendada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 66 lõike 1 kohast üleminekuperioodi seoses teatavate ravimeid puudutavate kohustustega ja teha erand kõnealuse lepingu artikli 70 lõigetest 8 ja 9 tulenevatest kohustustest

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (edaspidi „TRIPS-leping”) ja rahvatervist käsitlevas Doha deklaratsioonis märgiti, et TRIPS-lepingu artikli 66 lõikes 1 ette nähtud pikendamine ei piira vähim arenenud liikmesmaade õigust taotleda üleminekuperioodi edasist pikendamist.

               (2)Vastavalt TRIPS-lepingu artikli 66 lõikele 1 pikendab TRIPS-nõukogu kõnealust üleminekuperioodi vähim arenenud liikmesmaa nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral.

               (3)Kooskõlas TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitleva Doha deklaratsiooni lõike 7 ja TRIPS-lepingu artikli 66 lõikega 1 pikendas TRIPS-nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsusega üleminekuperioodi, mille jooksul vähim arenenud riigid ei ole kohustatud kuni 1. jaanuarini 2016 andma ravimitele patendikaitset
                  2
               .

               (4)8. juulil 2002 võttis Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO”) peanõukogu vastu küsimusega tihedalt seotud otsuse, millega vabastati vähim arenenud riigid kuni 1. jaanuarini 2016 TRIPS-lepingu artikli 70 lõikes 9 sätestatud turustamise ainuõiguste andmisest
                  3
               .

               (5)23. veebruaril 2015 taotles Bangladesh vähim arenenud liikmesmaade rühma nimel TRIPS-lepingu artikli 66 lõikes 1 ette nähtud üleminekuperioodi pikendamist määramata ajaks ja erandi tegemist määramata ajaks nimetatud lepingu artikli 70 lõigetest 8 ja 9 tulenevatest kohustustest
                  4
                niikaua, kui kõnealused riigid on jätkuvalt vähim arenenud riigid.

               (6)Kuna alates 2002. aastast kohaldatakse ravimitega seotud intellektuaalomandi õiguste suhtes eraldi erandit, on asjakohane, et liit nõustuks selle pikendamisega, et mitte takistada vähim arenenud liikmesmaade juurdepääsu ravimitele.

               (7)Kuna paljud WTO liikmed on valmis andma kõnealuse pikendamise ja erandi määramata ajaks, peaks liit ühinema konsensusega, mis on kooskõlas tema jätkuva toetusega TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitleva Doha deklaratsiooniga. Kui aga WTO liikmed siiski otsustavad uue ajutise pikendamise ja uue ajutise erandi kasuks, peaks ka liit sellega nõustuma.

               (8)Seepärast on asjakohane määrata kindlaks WTO TRIPS-nõukogus ja peanõukogus liidu nimel võetav seisukoht seoses vähim arenenud liikmesmaade taotlusega pikendada TRIPS-lepingu artikli 66 lõike 1 kohast üleminekuperioodi seoses teatavate ravimeid puudutavate kohustustega ja teha erand kõnealuse lepingu artikli 70 lõigetest 8 ja 9 tulenevatest kohustustest,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Maailma Kaubandusorganisatsiooni intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide nõukogus ja peanõukogus liidu nimel võetav seisukoht on järgmine:

               (a)nõustuda taotlusega pikendada vähim arenenud riikide suhtes kehtivat üleminekuperioodi vastavalt intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (edaspidi „TRIPS-leping”) artikli 66 lõikele 1 seoses teatavate ravimeid puudutavate kohustustega;

               (b)nõustuda taotlusega teha vähim arenenud riikidele erand TRIPS-lepingu artikli 70 lõigetes 8 ja 9 sätestatud kohustustest;

               (c)nõustuda ettepanekuga, mille kohaselt punktis a osutatud pikendamist või punktis b osutatud erandit või mõlemat kohaldatakse niikaua, kui iga Maailma Kaubandusorganisatsiooni vähim arenenud riik kuulub endiselt vähim arenenud riikide hulka;

               (d)nõustuda alternatiivina punktile c ettepanekuga ajutise pikendamise või ajutise erandi või mõlema kohta, kui ka teised Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed ettepanekuga nõustuvad.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                     http://ec.europa.eu/health/eu_world/global_health/index_en.htm

                     (2)
                  WTO dokument IP/C/25.

                     (3)
                  WTO dokument WT/L/478.

                     (4)
                  WTO dokument IP/C/605.


title: Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 {KOM(2008) 30 lõplik} {SEK(2008) 85}

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0017

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.1.2008KOM(2008) 17 lõplik2008/0014 (COD)EttepanekEURO OPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSmilles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020(komisjoni esitatud) {KOM(2008) 30 lõplik}{SEK(2008) 85}SELETUSKIRISISSEJUHATUSEuroopa Ühenduse nimel nõukogu 15. detsembri 1993. aasta otsusega 94/69/EÜ (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sõlmimise kohta)[1] vastuvõetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni lõppeesmärk on saavutada kasvuhoonegaaside stabiliseerumine atmosfääris tasemeni, mis ennetaks inimtegevusest tulenevaid ohtlikke kliimasüsteemi häireid.Ühendus on korduvalt rõhutanud, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks ei tohiks ülemaailmse keskmise maapinnatemperatuuri tõus võrreldes eelindustriaalse ajajärgu temperatuuriga ületada 2 °C, mis tähendab, et ülemaailmseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid tuleks aastaks 2050 vähendada vähemalt 50 % võrra alla 1990. aasta taseme. Kõik majandusharud peaksid heitkoguste vähendamisele kaasa aitama. Arenenud riigid peaksid ka edaspidi näitama eeskuju, võttes koos kohustusi vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks suurusjärgus umbes 30 % võrreldes 1990. aasta tasemega.Sellega seoses kinnitas Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsi kohtumisel Brüsselis ELi eesmärgi vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 30 % võrreldes 1990. aasta tasemega, mis on ELi panuseks 2012. aasta järgset perioodi käsitlevasse üldisesse ülemaailmsesse kokkuleppesse, eeldusel et teised arenenud riigid võtavad endale võrreldavaid heitkoguste vähendamise kohustusi ning majanduslikult rohkem arenenud arengumaad panustavad piisavalt vastavalt oma kohustustele ja võimalustele.Euroopa Ülemkogu rõhutas ühtlasi, et EL on pühendunud Euroopa muutmisele äärmiselt energiatõhusaks ja vähe kasvuhoonegaaside heiteid tekitavaks majanduseks, ning otsustas, et kuni 2012. aasta järgset perioodi käsitleva ülemaailmse ja üldise kokkuleppe sõlmimiseni ning ilma, et see muudaks ühenduse positsiooni rahvusvahelistel läbirääkimistel, pühendub EL kindlalt ja sõltumatult eesmärgile vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega.Selleks et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega, tuleks rakendada täiendavat poliitikat ja täiendavaid meetmeid ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga[2] hõlmamata allikatest pärinevate kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramisel käesoleva otsuse lisas sätestatud tasemeteni.Iga liikmesriigi panus ühenduse kohustuste täitmiseks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel 2020. aastaks selliste kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramise kaudu, mis pärinevad ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata allikatest, tuleks määratleda riigi kasvuhoonegaaside heitkoguste taseme põhjal 2005. aastal, mis on viimane aasta, mille kohta on olemas kasvuhoonegaaside heitkoguseid käsitlevad tõendatud andmed.KOHALDAMISALA: LIIKMESRIIKIDE PANUS ELI HEITKOGUSTEGA KAUPLEMISE SÜSTEEMIGA HÕLMAMATA VALDKONDADEST PÄRINEVATE KASVUHOONEGAASIDE HEITKOGUSTE VÄHENDAMISSE ELI ÜLDISE EESMÄRGI SAAVUTAMISEKSKäesolevas otsuses sätestatakse liikmesriikide panus ühenduse kohustuse täitmisse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel ajavahemikul 2013–2020 seoses kasvuhoonegaaside heitkogustega allikatest, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma (ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata allikad). Otsuses on sätestatud selle rakendamise tulemusena saavutatud heitkoguste vähendamiste hindamine. Otsusega edendatakse ka paindlikkust eesmärgi saavutamisel, võimaldades kasutada tõendatud heitkoguste vähendamise ühikuid, mis tulenevad Kyoto protokolli artiklile 12 vastavatest puhta arengu mehhanismi projektidest ning kolmandates riikides kõnealuse eesmärgi elluviimiseks teostatavatest tegevustest heitkoguste vähendamiseks.Liikmesriigid aitavad kaasa oma eesmärkide saavutamisele, võttes kogu ELi hõlmavaid meetmeid väljaspool ELi heitkogustega kauplemise süsteemi.JAGATUD JÕUPINGUTUS: ÕIGLUS LIIKMESRIIKIDE VAHELLiikmesriikide jõupingutused heitkoguste vähendamiseks peaksid põhinema liikmesriikidevahelise solidaarsuse põhimõttel ja vajadusel kogu ühendust hõlmava säästva majanduskasvu järele, võttes arvesse liikmesriikide suhtelist SKPd elaniku kohta. Liikmesriigid, kellel on praegu suhteliselt madal SKP elaniku kohta ja seega kõrged ootused SKP kasvu suhtes, võivad suurendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2005. aasta tasemega võrreldes. Kõnealused eesmärgid seavad siiski asjaomaste liikmesriikide heitkogustele piirangud ning riigid peavad võtma meetmeid heitkoguste kasvu piiramiseks. Liikmesriigid, kellel on praegu suhteliselt kõrge SKP elaniku kohta, peavad vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2005. aasta tasemega võrreldes.Selleks et paremini tagada, et iga liikmesriik annab õiglase panuse täitmaks ühenduse sõltumatut kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega, ei tohiks üheltki liikmesriigilt nõuda kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist 2020. aastaks rohkem kui 20 % alla 2005. aasta taseme ning ühelgi liikmesriigil ei tohiks lubada suurendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks rohkem kui 20 % üle 2005. aasta taseme.Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine peaks toimuma ajavahemikul 2013–2020. Käesoleva ettepanekuga lubatakse igal liikmesriigil kanda järgmisest aastast üle kogus, mis vastab 2 %-le kõnealuse liikmesriigi kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäärast. Samuti lubatakse liikmesriikidel, kelle heitkogused jäävad alla osutatud piirmäära, kanda piirmäära ületavad heitkoguste vähendamised üle järgmisesse aastasse.KOLMANDATES RIIKIDES LÄBIVIIDUD PROJEKTIDEST SAADUD HEITKOGUSTE VÄHENDAMISE ÜHIKUTE KASUTAMINESelleks et võimaldada liikmesriikidel kohustusi paindlikult täita ning et soodustada säästvat arengut kolmandates riikides, eelkõige arengumaades, ning pakkuda investoritele kindlustunnet, peaks ühendus jätkuvalt tunnustama kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projektidest kolmandates riikides saadud heitkoguste vähendamise ühikuid ka enne tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimist. Kõnealuste ühikute kasutamine peaks olema kooskõlas ELi järgmiste eesmärkidega: saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste ühendusesisese märkimisväärse vähendamise kaudu kliimavaldkonnas juhtpositsioon, toota 2020. aastaks 20 % energiast taastuvatest energiaallikatest, edendada ELi energia varustuskindlust ning soodustada innovatsiooni ja ELi konkurentsivõimet.Liikmesriigid peaksid seega saama kasutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ühikuid, mis anti puhta arengu mehhanismi projektidest ajavahemikul 2008–2012 saadud vähendamistele ja mis tulenevad kõikides liikmesriikides sel ajavahemikul heakskiidetud projektitüüpidest. Liikmesriigid peaksid samuti saama kasutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ühikuid, mis anti puhta arengu mehhanismi projektidest pärast kõnealust ajavahemikku saadud vähendamistele ja mis tulenevad ajavahemikul 2008–2012 registreeritud ja elluviidud projektidest ning kõikides liikmesriikides sel ajavahemikul heakskiidetud projektitüüpidest.Vähim arenenud riikides on puhta arengu mehhanismi projekte väga vähe läbi viidud. Ühendus toetab puhta arengu mehhanismi projektide tasakaalustatud jaotust, sealhulgas komisjoni ülemaailmse kliimamuutuste liidu[3] kaudu. Seepärast on asjakohane kindlustada selliste heitkoguste vähendamise ühikute heakskiitmine, mis on saadud vähim arenenud riikides pärast ajavahemikku 2008–2012 alustatud projektidest ja mis tulenevad kõikides liikmesriikides ajavahemikul 2008–2012 heakskiidetud projektitüüpidest. Selliseid ühikuid tuleks heaks kiita aastani 2020 või ühendusega kokkuleppe sõlmimiseni olenevalt sellest, kumb on varem.Selleks et suurendada paindlikkust ja soodustada säästvat arengut arengumaades, tuleks tagada, et liikmesriigid saavad ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kokkulepete kaudu kasutada täiendavaid heitkoguste vähendamise ühikuid kõrgekvaliteedilistest projektidest. Kõnealuseid kokkuleppeid võib kohaldada rohkem kui ühe riigi suhtes. Ilma tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppeta, milles määratakse kindlaks arenenud riikidele määratud kogus, ei saa ühisrakenduse projektid pärast 2012. aastat jätkuda. Sellistest projektidest tulenevaid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ühikuid võiks siiski jätkuvalt tunnustada kolmandate riikidega sõlmitud kokkulepete kaudu.On oluline, et liikmesriigid saaksid puhta arengu mehhanismi projektidest saadud heitkoguste vähendamise ühikuid jätkuvalt kasutada, et kindlustada kõnealustele ühikutele turg pärast 2012. aastat. Selleks et aidata kindlustada kõnealust turgu ning tagada kasvuhoonegaaside heitkoguste edasine vähendamine ELis ja hõlbustada selliste ühenduse eesmärkide saavutamist, mis on seotud taastuvenergia, energia varustuskindluse, innovatsiooni ja konkurentsivõimega, tehakse ettepanek lubada liikmesriikidel kasutada kuni tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseni kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projektidest kolmandates riikides saadud ühikuid igal aastal kuni 3 % ulatuses iga liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogustest, mis pärinevad ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata allikatest. Kõnesolev kogus on samaväärne kolmandikuga vähendatud heitkogustest 2020. aastal. Igal liikmesriigil peaks olema lubatud kanda kõnealuse koguse kasutamata osa üle teistele liikmesriikidele.MIS MUUTUB RAHVUSVAHELISE KOKKULEPPE SÕLMIMISEL?Sellega seoses kiitis Euroopa Ülemkogu heaks ELi eesmärgi vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 30 % võrreldes 1990. aasta tasemega, mis on ELi panuseks 2012. aasta järgset perioodi käsitleva üldise ülemaailmse kokkuleppe sõlmimisse, eeldusel et teised arenenud riigid võtavad endale võrreldavaid heitkoguste vähendamise kohustusi ning majanduslikult rohkem arenenud arengumaad panustavad piisavalt vastavalt oma kohustustele ja võimalustele.Kui ühendus on sõlminud tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe, tuleks liikmesriikide heitkoguste piiranguid kohandada, et täita kõnealuses kokkuleppes sätestatud uut ühenduse kohustust kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks. Koguhulk, mille võrra tuleb jätkuvalt vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ambitsioonikama heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamiseks, jagatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud allikate ja nende allikate vahel, mida kõnealune süsteem ei hõlma, ning sealjuures eeldatakse, et allikad, mida ELi heitkogustega kauplemise süsteem ei hõlma, täidavad heitkoguste vähendamise kohustust samal määral kui ühenduse kohustust vähendada heitkoguseid 2020. aastaks vähemalt 20 % võrra.Selleks et tagada heitkoguste täiendava vähendamise tasakaalustatud jaotus liikmesriikide vahel allikate puhul, mida ELi heitkogustega kauplemise süsteem ei hõlma, annab iga liikmesriik oma panuse ühenduse heitkoguste täiendavasse vähendamisse 2020. aastaks võrdeliselt riigi osaga ühenduse selliste heitkoguste koguhulgast, mis pärinevad allikatest, mida ELi heitkogustega kauplemise süsteem ei hõlma, ühenduse sõltumatu kohustuse raames vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % võrra.Samuti tuleks suurendada kolmandates riikides läbiviidud projektidest saadud heitkoguste vähendamise ühikute kasutamise piirmäärasid. Kõnealune suurendamine peaks olema samaväärne poolega rahvusvahelise kokkuleppe kohasest täiendavatest vähendatud heitkogustest. Kui tulevane rahvusvaheline kliimamuutust käsitlev kokkulepe on sõlmitud, peaksid liikmesriigid heitkoguste vähendamise ühikuid vastu võtma üksnes riikidelt, kes on kõnealuse kokkuleppe ratifitseerinud, järgides ühist lähenemisviisi.ELI HEITKOGUSTEGA KAUPLEMISE SÜSTEEMI KOHALDAMISALA MUUTMISE MÕJUDMis tahes muudatuste tegemisel ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisalas tuleks vastavalt muuta ka käesoleva otsusega hõlmatud allikatest pärinevate heitkoguste maksimummäärasid.SEIRE, ARUANDLUS, TÕENDAMINELiikmesriigid esitavad otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 kohaselt iga-aastases aruandes teabe oma aastaste heitkoguste kohta, mis tulenevad artikli 3 rakendamisest, ja heitkoguste vähendamise ühikute kasutamise kohta vastavalt artiklile 4. Liikmesriigid esitavad ühtlasi kavandatud edusammude kohta ajakohastatud andmed enne 1. juulit 2016.Komisjon hindab vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 5 lõikele 1 esitatud aruandes, kas edusammud on käesoleva otsuse kohaste kohustuste täitmiseks piisavad.Hindamisel võetakse arvesse edusamme ühenduse poliitikasuundade ja meetmete rakendamisel ning liikmesriikide esitatud teavet kooskõlas otsuse 280/2004/EÜ artiklitega 3 ja 5.Alates 2013. aastast hõlmab kõnealune hindamine iga kahe aasta järel lisaks ka ühenduse ja selle liikmesriikide kavandatud edusamme käesoleva otsuse kohaste kohustuste täitmisel.Komisjon koostab aruande, milles hinnatakse käesoleva otsuse rakendamist. Komisjon esitab kõnealuse aruande, millele on vajaduse korral lisatud ettepanekud, Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. oktoobriks 2016.2008/0014 (COD)EttepanekEURO OPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSmilles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[5]võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[6]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[7]ning arvestades järgmist:1.  Euroopa Ühenduse nimel nõukogu 15. detsembri 1993. aasta otsusega 94/69/EÜ (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sõlmimise kohta)[8] vastuvõetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni lõppeesmärk on saavutada kasvuhoonegaaside stabiliseerumine atmosfääris tasemeni, mis ennetaks inimtegevusest tulenevaid ohtlikke kliimasüsteemi häireid.2.  Ühendus on seisukohal, mida väljendas hiljuti keskkonnanõukogu oma 5. novembri 2007. aasta kohtumisel Brüsselis, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks ei tohiks ülemaailmse keskmise maapinnatemperatuuri tõus võrreldes eelindustriaalse ajajärgu temperatuuriga ületada 2 °C, mis tähendab, et ülemaailmseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid tuleks aastaks 2050 vähendada vähemalt 50 % võrra alla 1990. aasta taseme. Kõik majandusharud peaksid heitkoguste vähendamisele kaasa aitama. Arenenud riigid peaksid ka edaspidi näitama eeskuju, võttes koos kohustusi vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks suurusjärgus umbes 30 % võrreldes 1990. aasta tasemega.3.  Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks kinnitas Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumisel Brüsselis ühenduse eesmärgi vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 30 % võrreldes 1990. aastaga, mis on ELi panus 2012. aasta järgset perioodi käsitlevasse üldisesse ülemaailmsesse kokkuleppesse, eeldusel et teised arenenud riigid võtavad endale võrreldavaid heitkoguste vähendamise kohustusi ning majanduslikult rohkem arenenud arengumaad panustavad piisavalt vastavalt oma kohustustele ja võimalustele.4.  Euroopa Ülemkogu rõhutas, et ühendus on pühendunud Euroopa muutmisele äärmiselt energiatõhusaks ja vähe kasvuhoonegaaside heiteid tekitavaks majanduseks, ning otsustas, et kuni 2012. aasta järgset perioodi käsitleva ülemaailmse ja üldise kokkuleppe sõlmimiseni ja ilma, et see muudaks ühenduse positsiooni rahvusvahelistel läbirääkimistel, pühendub ühendus kindlalt ja sõltumatult eesmärgile vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % võrreldes 1990. aastaga.5.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ)[9] loodi ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, mis hõlmab teatavaid majandusharusid. Selleks et saavutada kulutasuvalt eesmärk vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % võrreldes 1990. aastaga, peaksid kõik majandusharud sellele heitkoguste vähendamisele kaasa aitama. Liikmesriigid peaksid rakendama täiendavat poliitikat ja täiendavaid meetmeid, et piirata kasvuhoonegaaside heitkoguseid, mis pärinevad allikatest, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma.6.  Iga liikmesriigi jõupingutused tuleks määrata kindlaks seoses riigi kasvuhoonegaaside heitkoguste tasemega 2005. aastal, mis on viimane aasta, mille kohta on olemas kasvuhoonegaaside heitkoguseid käsitlevad tõendatud andmed.7.  Liikmesriikide jõupingutused heitkoguste vähendamiseks peaksid põhinema liikmesriikidevahelise solidaarsuse põhimõttel ja vajadusel kogu ühendust hõlmava säästva majanduskasvu järele, võttes arvesse liikmesriikide suhtelist SKPd elaniku kohta. Liikmesriikidel, kellel on praegu suhteliselt madal SKP elaniku kohta ja seega kõrged ootused SKP kasvu suhtes, tuleks lubada suurendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2005. aastaga võrreldes, kuid nad peaksid piirama kõnealust kasvuhoonegaaside heitkoguste kasvu, et aidata kaasa ühenduse üldisele kohustusele kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel. Liikmesriigid, kellel on praegu suhteliselt kõrge SKP elaniku kohta, peaksid vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2005. aastaga võrreldes.8.  Selleks et paremini tagada jõupingutuste õiglane jaotus liikmesriikide vahel ühenduse sõltumatu kohustuse täitmisele kaasaaitamisel, ei tohiks üheltki liikmesriigilt nõuda kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist 2020. aastaks rohkem kui 20 % võrreldes 2005. aasta tasemega ning ühelgi liikmesriigil ei tohiks lubada suurendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastal rohkem kui 20 % võrreldes 2005. aasta tasemega. Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine peaks toimuma ajavahemikul 2013–2020, kusjuures igal liikmesriigil peaks olema õigus kanda järgmisest aastast üle kogus, mis vastab 2 %-le kõnealuse liikmesriigi kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäärast, ning liikmesriigid, kelle heitkogused jäävad alla osutatud piirmäära, peaksid saama kanda piirmäära ületavad heitkoguste vähendamised üle järgmisesse aastasse.9.  Selleks et võimaldada liikmesriikidel oma kohustusi paindlikult täita ning et soodustada säästvat arengut kolmandates riikides, eelkõige arengumaades, ning pakkuda investoritele kindlustunnet, peaks ühendus jätkuvalt tunnustama teatavat hulka kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projektidest kolmandates riikides saadud heitkoguste vähendamise ühikuid, enne kui sõlmitakse tulevane rahvusvaheline kliimamuutust käsitlev kokkulepe. Liikmesriigid peaksid tagama, et nende poliitika kõnealuste ühikute ostmisel suurendaks projektide tasakaalustatud geograafilist jaotust ja aitaks kaasa tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimisele.10.  Liikmesriigid peaksid seega saama kasutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ühikuid, mis anti ajavahemikul 2008–2012 tehtud vähendamistele ja mis tulenevad kõikides liikmesriikides sel ajavahemikul heakskiidetud projektitüüpidest. Liikmesriigid peaksid samuti saama kasutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ühikuid, mis anti pärast ajavahemikku 2008–2012 tehtud vähendamistele ja mis tulenevad ajavahemikul 2008–2012 registreeritud ja elluviidud projektidest ning kõikides liikmesriikides sel ajavahemikul heakskiidetud projektitüüpidest („projektikategooriad”).11.  Vähim arenenud riikides on puhta arengu mehhanismi projekte väga vähe läbi viidud. Võttes arvesse, et ühendus toetab puhta arengu mehhanismi projektide tasakaalustatud jaotust, sealhulgas komisjoni ülemaailmse kliimamuutuste liidu[10] kaudu, on asjakohane kindlustada selliste heitkoguste vähendamise ühikute heakskiitmine, mis on saadud vähim arenenud riikides pärast ajavahemikku 2008–2012 alustatud projektidest ja mis tulenevad kõikides liikmesriikides ajavahemikul 2008–2012 heakskiidetud projektitüüpidest. Selliseid ühikuid tuleks heaks kiita 2020. aastani või ühendusega kokkuleppe sõlmimiseni olenevalt sellest, kumb on varem.12.  Selleks et suurendada paindlikkust ja soodustada säästvat arengut arengumaades, peaksid liikmesriigid ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kokkulepete alusel saama kasutada projektidest saadavaid täiendavaid heitkoguste vähendamise ühikuid. Ilma tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppeta, milles määratakse kindlaks arenenud riikidele määratud kogus, ei saa ühisrakendusprojektid pärast 2012. aastat jätkuda. Sellistest projektidest tulenevaid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ühikuid tuleks siiski jätkuvalt tunnustada kolmandate riikidega sõlmitud kokkulepete alusel.13.  On oluline, et liikmesriigid saaksid puhta arengu mehhanismi projektidest saadud heitkoguste vähendamise ühikuid jätkuvalt kasutada, et kindlustada kõnealustele ühikutele turg pärast 2012. aastat. Selleks et aidata kindlustada kõnealust turgu ning tagada ühenduses kasvuhoonegaaside heitkoguste edasine vähendamine ja hõlbustada seega selliste ühenduse eesmärkide saavutamist, mis on seotud taastuvenergia, energia varustuskindluse, innovatsiooni ja konkurentsivõimega, tehakse ettepanek lubada kuni tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseni liikmesriikidel kasutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projektitegevustest kolmandates riikides saadud heitkoguste vähendamise ühikuid igal aastal kuni 3 % ulatuses iga liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogustest, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma. Kõnesolev kogus on samaväärne kolmandikuga vähendatud heitkogustest 2020. aastal. Liikmesriikidel peaks olema lubatud kanda kõnealuse koguse kasutamata osa üle teistele liikmesriikidele.14.  Kui tulevane rahvusvaheline kliimamuutust käsitlev kokkulepe on sõlmitud, peaksid liikmesriigid heitkoguste vähendamise ühikuid vastu võtma üksnes riikidelt, kes on kõnealuse kokkuleppe ratifitseerinud, ning järgides ühist lähenemisviisi.15.  Käesoleva otsuse kohaste kohustuste täitmise edusamme tuleks igal aastal hinnata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsuse nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta)[11] kohaselt esitatud aruannete alusel. Iga kahe aasta tagant tuleks hinnata kavandatud edusamme ning 2016. aastal tuleks läbi viia käesoleva otsuse rakendamise täielik hindamine.16.  Mis tahes muudatuste tegemisel direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisalas tuleks vastavalt muuta ka kõnealuse direktiiviga hõlmamata allikatest pärinevate heitkoguste maksimumkoguseid.17.  Kui ühendus on sõlminud kliimamuutust käsitleva rahvusvahelise kokkuleppe, tuleks liikmesriikide heitkoguste piiranguid kohandada, et täita kokkuleppes sätestatud ühenduse kohustust kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel, võttes arvesse liikmesriikidevahelise solidaarsuse põhimõtet ja vajadust kogu ühendust hõlmava säästva majanduskasvu järele. Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projektidest kolmandates riikides saadud heitkoguste vähendamise ühikuid, mida iga liikmesriik saab kasutada, tuleks suurendada kuni poole võrra selliste heitkoguste täiendavast vähendamisest, mis pärinevad allikatest, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma.18.  Otsusega 280/2004/EÜ ettenähtud registrite ja direktiiviga 2003/87/EÜ määratud põhihaldaja ülesanne on tagada kõikide käesoleva otsuse rakendamiseks vajalike tehingute täpne töötlemine ning raamatupidamisarvestus.19.  Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega nr 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[12]. Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused võtta pärast rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimist vastu meetmed liikmesriikide heitkoguste piirangute kohandamiseks, meetmed projektidest saadud täiendavat liiki ühikute kasutamiseks kooskõlas kõnealuse kokkuleppega ning meetmed, mis on vajalikud käesoleva otsuse alusel sooritatud tehingute kontrollimiseks. Kuna kõnealused meetmed on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva otsuse vähemolulisi sätteid ning täiendada seda uute vähemoluliste sätete lisamise või muutmisega, tuleks need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.20.  Kuna liikmesriigid ise ei saa piisaval määral saavutada käesoleva otsuse eesmärke, mida on otsuse kohaldamisala ja mõjude tõttu lihtsam saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, kui on vaja osutatud eesmärkide saavutamiseks.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 SisuKäesolevas otsuses sätestatakse eeskirjad, mille põhjal määratakse kindlaks liikmesriikide panus ühenduse kohustuse täitmisse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel ajavahemikus 2013–2020 direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata allikatest pärinevate kasvuhoonegaaside heitkoguste puhul, mille abil hinnatakse kõnealust panust.Artikkel 2 MõistedKäesolevas otsuses kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 3 sätestatud mõisteid.Lisaks tähendab mõiste „kasvuhoonegaaside heitkogused” süsinikdioksiidi (CO2), metaani (CH4), dilämmastikoksiidi (N2O), fluorosüsivesinike (HFC), perfluorosüsivesinike (PFC) ja väävelheksafluoriidi (SF6) heitkoguseid, mis pärinevad direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt kindlaksmääratud allikatest, mis on väljendatud süsinikdioksiidi ekvivalendina.Artikkel 3 Heite tasemed ajavahemikuks 2013–202021.  Kuni ühenduse tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseni, mille tulemusel vähendatakse heitkoguseid suuremal määral kui käesoleva artikli kohaselt, piirab iga liikmesriik 2020. aastaks direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata allikatest kasvuhoonegaaside heitkoguseid protsendimäära võrra, mis on sätestatud kõnealuse liikmesriigi jaoks käesoleva otsuse lisas seoses riigi 2005. aasta heitkogustega.22.  Kui käesoleva artikli lõikest 3 ja artiklist 4 ei tulene teisiti, tagab iga liikmesriik, et direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata allikatest pärinevate kasvuhoonegaaside heidete koguhulk riigis 2013. aastal ei ületa asjaomase riigi keskmisi aastasi kasvuhoonegaaside heitkoguseid kõnealustest allikatest aastatel 2008, 2009 ja 2010, nagu on aruandluses esitatud ning tõendatud vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ ja otsusele 280/2004/EÜ.Kui käesoleva artikli lõikest 3 ja artiklist 4 ei tulene teisiti, piirab iga liikmesriik igal aastal lineaarselt kõnealuseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid tagamaks, et heitkogused ei ületa asjaomase liikmesriigi jaoks lisas sätestatud 2020. aasta maksimumtasemeid.23.  Ajavahemikul 2013–2019 lubatakse igal liikmesriigil kanda järgmisest aastast üle kogus, mis vastab 2 %-le kõnealuse liikmesriigi lõike 2 kohasest kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäärast. Juhul kui liikmesriigi heitkogused jäävad alla lõikes 2 osutatud piirmäära, võib asjaomane riik kanda piirmäära ületavad heitkoguste vähendamised üle järgmisesse aastasse.Artikkel 4 Projektitegevusest saadud heitkoguste vähendamise ühikute kasutamine24.  Kuni tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe jõustumiseni võivad liikmesriigid kasutada järgmisi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ühikuid oma artikli 3 kohaste kohustuste täitmiseks:a) Tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud (THV) ja heitkoguste vähendamise ühikud (HVÜ), mis on väljastatud kuni 31. detsembrini 2012 teostatud heitkoguste vähendamiste eest, mis tulenevad kõikide liikmesriikide poolt vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ ajavahemikuks 2008–2012 heakskiidetud projektitüüpidest.b) THVd, mis on väljastatud alates 1. jaanuarist 2013 teostatud heitkoguste vähendamiste eest, mis tulenevad ajavahemikul 2008–2012 registreeritud projektidest ja mille projektitüübi kiitsid kõik liikmesriigid vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ heaks ajavahemikuks 2008–2012.c) THVd, mis on väljastatud vähim arenenud riikides teostatud heitkoguste vähendamise projektide eest, mille projektitüübi kiitsid vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ heaks kõik liikmesriigid ajavahemikuks 2008–2012, kuni ajani, mil kõnealused riigid on ratifitseerinud kokkuleppe ühendusega, või aastani 2016 olenevalt sellest, kumb on varem.Liikmesriigid tagavad, et nende tegevussuund kõnealuste ühikute ostmisel suurendab projektide tasakaalustatud geograafilist jaotust ja aitab kaasa rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimisele.25.  Lisaks lõikele 1 ning juhul, kui rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimine lükatakse edasi, võivad liikmesriigid artikli 3 kohaste kohustuste täitmiseks kasutada täiendavaid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ühikuid, mis tulenevad projektidest või muudest heitkoguste vähendamisega seotud tegevustest kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a lõikes 5 osutatud kokkulepetega.26.  Kui tulevane rahvusvaheline kliimamuutust käsitlev kokkulepe on sõlmitud, võivad liikmesriigid kasutada üksnes selliseid tõendatud heitkoguste vähendamise ühikuid, mis on saadud kolmandatelt riikidelt, kes on kõnealuse kokkuleppe ratifitseerinud.27.  Iga liikmesriik võib lõigete 1, 2 ja 3 kohaseid heitkoguste vähendamise ühikuid kasutada aastas määral, mis ei ületa 3 % kõnealuse liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogustest, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma.Iga liikmesriik võib kanda kõnealuse koguse kasutamata osa üle teisele liikmesriigile.Artikkel 5 Kohustuste täitmise edusammude hindamine28.  Liikmesriigid peavad otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 kohaselt esitatud iga-aastases aruandes esitama andmed oma aastaste heitkoguste kohta, mis tulenevad artikli 3 rakendamisest, ja heitkoguste vähendamise ühikute kasutamise kohta vastavalt artiklile 4.29.  Komisjon hindab vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 5 lõikele 1 esitatud aruandes, kas edusammud on käesoleva otsuse kohaste kohustuste täitmiseks piisavad.Hindamisel võetakse arvesse edusamme ühenduse poliitikasuundade ja meetmete rakendamisel ning liikmesriikide esitatud teavet kooskõlas otsuse 280/2004/EÜ artiklitega 3 ja 5.Iga kahe aasta tagant alates 2013. aasta heitkoguste kohta esitatud teabest sisaldab hindamine ühenduse ja liikmesriikide kavandatavaid edusamme käesoleva otsuse kohaste kohustuste täitmisel. Liikmesriigid esitavad kavandatud edusammude kohta ajakohastatud andmed enne 1. juulit 2016.Artikkel 6 Tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimise järel tehtavad kohandused30.  Lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse pärast rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimist, mis hõlmab artikli 3 kohastest vähendamistest ulatuslikumaid kohustuslikke vähendamisi.31.  Alates lõikes 1 osutatud kokkuleppe sõlmimisele järgnevast aastast vähendatakse ühenduse kasvuhoonegaaside heitkoguseid direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata allikatest 2020. aastaks vastavalt artikli 3 lõikele 1 täiendavalt määral, mis vastab kõikidest allikatest pärinevate ühenduse kasvuhoonegaaside heitkoguste üldisele täiendavale vähendamisele, milleks rahvusvaheline kokkulepe ühendust kohustab, ning mis korrutatakse ühenduse 2020. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste üldkoguse osaga, millesse liikmesriigid annavad panuse sellistest allikatest pärinevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kaudu, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma.32.  Iga liikmesriik annab artikli 3 kohaselt panuse ühenduse heitkoguste täiendavasse vähendamisse 2020. aastal võrdeliselt riigi osaga ühenduse selliste heitkoguste koguhulgast, mis pärinevad allikatest, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma.Komisjon muudab lisa, et kohandada heitkoguste piirmäärasid kooskõlas esimese lõiguga. Kõnealune meede, mis on ette nähtud käesoleva otsuse vähem oluliste sätete muutmiseks, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.33.  Liikmesriigid võivad suurendada artikli 4 lõikes 4 osutatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ühikuid, mis on saadud kolmandatelt riikidelt, kes on ratifitseerinud lõikes 1 osutatud kokkuleppe, kooskõlas lõikega 5 kuni poole võrra vastavalt lõikele 2 toimuvast täiendavast vähendamisest.Iga liikmesriik võib kanda kõnealuse koguse kasutamata osa üle teisele liikmesriigile.34.  Komisjon võtab meetmed, et võimaldada liikmesriikidel kasutada projektidest saadud täiendavaid ühikuid või muid mehhanisme, mis on loodud rahvusvahelise kokkuleppe alusel vastavalt vajadusele.Kõnealused meetmed, mis on ette nähtud käesoleva otsuse vähem oluliste sätete muutmiseks selle täiendamise teel, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.Artikkel 7 Direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisala laiendamineKäesoleva otsuse artikli 3 kohaste heitkoguste maksimumkoguseid kohandatakse vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 alusel välja antud kasvuhoonegaaside heitkoguste saastekvootide hulgale ning see tuleneb kõnealuse direktiiviga hõlmatud allikate muudatusest pärast seda, kui komisjon on lõplikult heaks kiitnud riiklikud saastekvootide eraldamise kavad ajavahemikuks 2008–2012 vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ.Komisjon avaldab kõnealusest kohandamisest tulenevad andmed.Artikkel 8 Registrid ja põhihaldaja35.  Otsuse 280/2004/EÜ artikli 6 alusel loodud liikmesriikide registrid tagavad käesoleva otsuse alusel sooritatavate tehingute täpse arvestuse. See teave on üldsusele kättesaadav.36.  Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 alusel määratud põhihaldaja teostab sõltumatu tehingute registri abil iga käesoleva otsuse alusel tehtud tehingu automaatset kontrolli ja blokeerib vajaduse korral tehingu tagamaks, et eeskirju ei rikuta. See teave on üldsusele kättesaadav.37.  Komisjon võtab lõigete 1 ja 2 rakendamiseks vajalikud meetmed.Kõnealused meetmed, mis on ette nähtud käesoleva otsuse vähem oluliste sätete muutmiseks selle täiendamise teel, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.Artikkel 9 Komitee38.  Komisjoni abistab otsuse 280/2004/EMÜ artikli 9 alusel asutatud kliimamuutuste komitee.39.  Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5a ja 7, võttes arvesse sama otsuse artiklit 8.Artikkel 10 AruanneKomisjon koostab aruande, milles hinnatakse käesoleva otsuse rakendamist. Komisjon esitab kõnealuse aruande, millele on vajaduse korral lisatud ettepanekud, Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. oktoobriks 2016.Artikkel 11 JõustumineKäesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 12Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelPresident eesistujaLISA LIIKMESRIIGI KASVUHOONEGAASIDE HEITKOGUSED VASTAVALT ARTIKLILE 3Liikmesriigi kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäärad 2020. aastaks võrreldes 2005. aasta kasvuhoonegaaside heidetega allikatest, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma | Liikmesriigi 2020. aasta kasvuhoonegaaside heitkogused, mis tulenevad artikli 3 rakendamisest (süsinikdioksiidi ekvivalendi tonnides) |Belgia | -15% | 70954356 |Bulgaaria | 20% | 35161279 |Tšehhi Vabariik | 9% | 68739717 |Taani | -20% | 29868050 |Saksamaa | -14% | 438917769 |Eesti | 11% | 8886125 |Iirimaa | -20% | 37916451 |Kreeka | -4% | 64052250 |Hispaania | -10% | 219018864 |Prantsusmaa | -14% | 354448112 |Itaalia | -13% | 305319498 |Küpros | -5% | 4633210 |Läti | 17% | 9386920 |Leedu | 15% | 18429024 |Luksemburg | -20% | 8522041 |Ungari | 10% | 58024562 |Malta | 5% | 1532621 |Madalmaad | -16% | 107302767 |Austria | -16% | 49842602 |Poola | 14% | 216592037 |Portugal | 1% | 48417146 |Rumeenia | 19% | 98477458 |Sloveenia | 4% | 12135860 |Slovakkia | 13% | 23553300 |Soome | -16% | 29742510 |Rootsi | -17% | 37266379 |Ühendkuningriik | -16% | 310387829 |FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 20202. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Poliitikavaldkond: 07 KeskkondTegevuspõhise eelarvestamise kood 0703: ühenduse keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamine3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:Artikkel 07 03 07 – LIFE+ (keskkonna rahastamisvahend — 2007–2013)3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:Aastateks 2009–2013 vajalikud rahastamisvahendid eraldatakse LIFE+ programmi jaoks juba ettenähtud vahenditest. Kuna läbivaadatud õigusaktid jõustuvad alles alates 2013. aastast ning meetme lõppkuupäeva ei ole kindlaks määratud, on ettepanekul finantsmõju ELi eelarvele ka pärast kõnealust aastat, vähemalt seoses liikmesriikide kohustuste täitmise järelevalve ja hindamise (artikkel 5) ning süsteemi sõltumatu tehingute registri korrapärase ajakohastamise ja haldamisega (artikkel 8).Tingimuste täitmise artikli 10 kohaseks järelevalveks ja hindamiseks vajalikud võimalikud lisaressursid nähakse ette otsuse 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) tulevase läbivaatamise raames.Käesolevas finantsselgituses sisalduv finantsmõjude hinnang hõlmab mõjusid, mis on seotud sõltumatu tehingute registri kohandamisega artiklis 8 sätestatud toimingute sooritamiseks ning registri ajakohastamiseks ja haldamiseks.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |07 03 07 | Mitte-kohustus-lik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 2 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 jj | Kokku |Tegevuskulud[13] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 0.750 | 0.750 |Maksete assigneeringud | b | 0.225 | 0.525 | 0.750 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[14] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 0.000 | 0.750 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.750 |Maksete assigneeringud | b+c | 0.000 | 0.225 | 0.000 | 0.525 | 0.000 | 0.000 | 0.750 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[15] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.351 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.300 |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 0.059 | 0.809 | 0.059 | 0.159 | 0.159 | 0.159 | 1.401 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 0.059 | 0.284 | 0.059 | 0.684 | 0.159 | 0.159 | 1.401 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |…………………… | f | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[16] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusKavandatud otsuse artikliga 8 nähakse ette, et direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 alusel määratud põhihaldaja teostab sõltumatu tehingute registri abil iga käesoleva otsuse alusel sooritatud tehingu automaatset kontrolli ja blokeerib vajaduse korral tehingu tagamaks, et eeskirju ei rikuta. See teave on üldsusele kättesaadav.Ühenduse praeguse sõltumatu tehingute registri abil kontrollitakse, kas registrisse kantud tehingud on kooskõlas ühenduse õigusaktidega. Kyoto kriteeriumide kontrolli viiakse läbi ÜRO sõltumatu tehingute registri abil. Juhul kui 2012. aastale järgnevaks ajavahemikuks ei sõlmita rahvusvahelist kokkulepet, peab ühenduse sõltumatu tehingute registri abil olema võimalik kontrollida tehingute vastavust kõigile käesolevas otsuses sätestatud ühenduse kriteeriumidele ning kaasata kõiki kriteeriume, mis võidakse kasutusele võtta vastavalt rahvusvahelisele kokkuleppele.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeTagada, et ELi tasandil on süsteem, mille abil saab kontrollida kõiki tehinguid võimalike rikkumiste suhtes vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud kavandatud otsuses. Näiteks võimaldatakse kavandatud otsusega paindlikkust, mis on vajalik kolmandates riikides läbiviidud projektidest saadud heitkoguste vähendamise ühikutega seotud tehingute sooritamiseks liikmesriikide vahel.Tegevuskulud kavandatakse selle LIFE+ eelarve osana, mille puhul kohaldatakse tsentraalset otsehaldust.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEESMÄRKEesmärk on tagada, et ühendus võib kindlustada, et kõiki kavandatud otsuse kohaseid tehinguid kontrollitakse rikkumiste suhtes, et tagada nende vastavus nii kõnealuses otsuses sätestatud kriteeriumidele kui ka mis tahes kriteeriumidele, mis võidakse uue rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppega kasutusele võtta.OODATAV TULEMUSAjakohastada ühenduse sõltumatut tehingute registrit, mida haldab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 kohaselt määratud põhihaldaja, et võimaldada kõigi kavandatud otsuse alusel sooritatud tehingute puhul rikkumiste kontrolli ning võtta arvesse kõiki rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppega kasutuselevõetavaid kriteeriume.Ajakohastamine peab toimuma täiesti automaatselt ning tuleb tagada, et asjakohane teave oleks üldsusele kättesaadav.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)X Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordLepingutega, mis komisjon on otsuse rakendamiseks sõlminud, on ette nähtud komisjoni (või komisjoni volitatud esindaja) poolne järelevalve ja finantskontroll ning vajadusel kontrollikoja auditid kohapeal.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineVt käesolevale ettepanekule lisatud mõju hindamise aruanne. Kavandatud meetmete majanduslikku, sotsiaalset, tervishoiualast ning keskkonnamõju on hinnatud.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Sõltumatu tehingute registri kavandatavas muudatuses võetakse arvesse kogemusi, mis on saadud kõnealuse süsteemi toimimisest ajavahemikul 2005–2007.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusKäesoleva ettepaneku rakendamise edusamme ja selleks eraldatud vahendite asjakohasust hinnatakse igal aastal seoses halduskavaga.7. Pettusevastased meetmedSisekontrollistandardeid 14, 15, 16, 18, 19, 20 ja 21 ning nõukogu määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) sätestatud põhimõtteid kohaldatakse täielikult.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014+ |Ametnikud või ajutine personal[18] (XX 01 01) | A*/AD | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 |B*, C*/AST | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[19] |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[20] |KOKKU | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus-  Kogu ühendust hõlmava registri loomine ja haldamine selliste heitkoguste jaoks, mida ELi heitkogustega kauplemise süsteem ei hõlma, sõltumatus tehingute registris, nagu on ette nähtud direktiivi 2003/87/EÜ artikliga 20.8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtudX Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 jj | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |sise- |välis- |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja järgnevad |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |Standardpalk 1A* /AD puhul on punkti 8.2.1 kohaselt 0,117 miljonit eurot. |Arvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |Puudub |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[22] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (XX.0101301) (andmekeskuse sisseseade, andmekeskuse teenused ja tegevuskulud) | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.300 |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.300 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |Andmekeskuse infotehnoloogiasüsteemi haldamine: 100 000 eurot aastas alates 2012. aastast. Kulud hõlmavad sõltumatu tehingute registri (CITL) / ühenduse registri haldamist komisjoni poolt ning süsteemi täielikuks toimimiseks vajalike infotehnoloogia- ja sidevahendite otsmist ning haldamist. Süsteemi arendamise ja haldamisega seotud kulud kaetakse eelarvereast 07 03 07 (LIFE+) – vt punkt 8.1. |Personali- ja haldusvajadused kaetakse haldavatele peadirektoraatidele jaotatud vahenditest iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames.[1] EÜT L 33, 7.2.1994, lk 11.[2] Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32). Direktiivi on muudetud direktiiviga 2004/101/EÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 18).[3] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomine Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel, KOM(2007) 540 lõplik, 18.9.2007.[4] ELT C […], lk […].[5] ELT C […], lk […].[6] ELT C […], lk […].[7] ELT C […], lk […].[8] EÜT L 33, 7.2.1994, lk 11.[9] ELT L 275, 25.10.2003, lk 32. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2004/101/EÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 18).[10] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomine Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel, KOM(2007) 540 lõplik, 18.9.2007.[11] ELT L 49, 19.2.2004, lk 1.[12] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[13] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[14] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[15] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[16] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[17] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[18] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[19] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[20] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[21] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[22] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.