title: Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta - Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0053(01)

Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta  /* KOM/2009/0053 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 12.2.2009KOM(2009) 53 lõplik2009/0017 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohtaEttepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaSELETUSKIRI1. POLIITILINE JA ÕIGUSLIK TAUSTNõukogu määrusega (EÜ) nr 1932/2006[1] muudeti muu hulgas kuue kolmanda riigi üleviimisega negatiivsest nimekirjast positiivsesse nimekirja nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001,[2] milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa (negatiivne nimekiri), ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (positiivne nimekiri). Kõnealused kolmandad riigid on Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid. Määruses rõhutatakse, et loetletud kolmandate riikide kodanike viisanõudest vabastamine ei tohiks jõustuda enne kahepoolse viisavabaduslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja asjaomaste riikide vahel ning enne kõnealuse lepingu jõustumist. Määrus võeti vastu 21. detsembril 2006 ning see jõustus jaanuaris 2007.Vahepeal kehtestasid Kariibi Ühenduse (CARICOM) riigid alates 15. jaanuarist 2007 (kuupäev lükati edasi 1. veebruarile) Kariibi Ühenduse territooriumil toimunud 2007. aasta kriketi maailmameistrivõistluste raames spetsiaalse viisarežiimi mitme ELi liikmesriigi kodanikele (ELi kodanikke koheldi ebavõrdselt, kuna ülejäänud liikmesriikide kodanikud olid endiselt viisanõudest vabastatud). Kõnealuse viisanõude kehtestamine hoolimata ühenduse uue määruse soodsamatest sätetest põhjustas viivituse kõnealuste kolmandate riikidega viisanõudest vabastamise üle peetavate läbirääkimiste esialgsete volituste ettevalmistamisel.Nõukogu võttis 5. juunil 2008 vastu volitused läbirääkimisteks kuue riigiga, võttes arvesse ajutise viisarežiimi lõppemist 15. mail 2007. Brüsselis toimus asjaomase kuue riigi esindajatega 13. märtsil 2008 ettevalmistav kohtumine, millel arutati konkreetseid institutsioonilisi ja tehnilisi küsimusi.Ametlikke läbirääkimisi viisanõudest vabastamise üle alustati iga riigiga eraldi 2008. aasta juulis. Läbirääkimiste teine voor toimus 16. oktoobri 2008. aasta ühiskohtumise raames.Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti kolmel korral nõukogu viisatöörühma koosolekul.Kuuest asjaomasest riigist neljaga parafeeriti leping 12. novembril ja ülejäänud kahega 19. novembril 2008.Ühenduse poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkt i koostoimes artikliga 300.Lisatud ettepanekud moodustavad õigusliku vahendi lepingule allakirjutamiseks ja selle sõlmimiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikele 3 tuleb enne lepingu sõlmimist konsulteerida Euroopa Parlamendiga.Võttes arvesse ajavahemikku, mis jääb nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 muutmise kaudu Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni (edaspidi „Saint Kitts ja Nevis”) positiivsesse nimekirja üleviimise ja viisavabaduslepingu sõlmimise vahele, võttes arvesse asjaolu, et Saint Kitts ja Nevis on võimelised viima siseriikliku ratifitseerimismenetluse lõpule lühikese aja jooksul ning võttes samuti arvesse asjaolu, et alates 2008. aasta detsembrist kohaldab Schengeni acquis ’d täies ulatuses ka Šveits, kes juba kohaldab Saint Kittsi ja Nevise suhtes viisavabadust, nähakse viisavabaduslepingu allakirjutamist käsitleva otsuse ettepanekus kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikega 2 ette lepingu ajutine kohaldamine alates selle allakirjutamise kuupäevast.Lepingu sõlmimist käsitleva otsuse ettepanekus on esitatud lepingu praktiliseks kohaldamiseks vajalikud sisemised protseduurireeglid. Selles on eelkõige sätestatud, et lepingu artikliga 6 moodustatud ühiskomitees esindab ühendust Euroopa Komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.Artikli 6 lõike 4 kohaselt võtab ühiskomitee vastu oma töökorra. Ühenduse seisukoha töökorra vastuvõtmise kohta esitab komisjon pärast konsulteerimist nõukogu määratud erikomiteega.2. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSKomisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimissuunistega seatud eesmärgid on saavutatud ja viisavabaduslepingu eelnõu on ühendusele vastuvõetav.Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:EesmärkLepinguga nähakse Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Teatavate liikmesriikide kodanikud juba on Saint Kittsi ja Nevisele reisides viisanõudest vabastatud, samas kui teatavate teiste liikmesriikide kodanike suhtes viisanõue kehtib. Kõigi ELi kodanike võrdseks kohtlemiseks on lepingusse lisatud säte, mille kohaselt Saint Kitts ja Nevis võivad lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Ühenduse liikmesriikide suhtes ning ühendus võib omakorda lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud otsuse preambulis.KohaldamisalaViisavabadusega on hõlmatud kõik isikud (diplomaatilise passi, tava-, teenistus- või ametipassi omanikud), kes reisivad kõikidel muudel eesmärkidel peale tasustatava töö tegemise. Viimase reisijate kategooria puhul on igal liikmesriigil ning samuti Saint Kittsil ja Nevisel vabadus kehtestada kooskõlas kohaldatavate ühenduse õigusaktide või riiklike õigusaktidega viisanõue teise lepinguosalise kodanike suhtes. Ühtlase rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse tasustatava töö tegemise eesmärgil reisivate isikute kategooriat.Riigis viibimise kestusLepingus võetakse arvesse nende liikmesriikide olukorda, kes veel ei kohalda täies ulatuses Schengeni acquis ’d. Kuni kõnealused liikmesriigid ei ole sisepiirideta Schengeni ala osa, nähakse Saint Kittsi ja Nevise kodanikele viisavabaduslepinguga ette õigus viibida lisaks kogu Schengeni ala kohta arvestatud ajavahemikule kolm kuud iga kõnealuse liikmesriigi (Küpros, Bulgaaria, Rumeenia) territooriumil.Territoriaalne kohaldatavusLeping sisaldab territoriaalse kohaldatavusega seotud sätteid: Prantsusmaa ja Madalmaade puhul antakse viisanõudest vabastamisega asjaomase kuue riigi kodanikele õigus viibida viisavabalt ainult Prantsusmaa ja Madalmaade Euroopas paikneval territooriumil.DeklaratsioonidLepingule on lisatud järgmised ühisdeklaratsioonid:– ühisdeklaratsioon viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise kohta ning– ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse Schengeni alal viibimise kolmekuulist kestust kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Lepingule on lisatud ka ühisdeklaratsioon, milles kajastatakse Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat seost Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.3. JÄRELDUSEDEespool nimetatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul-  võtta vastu otsus lepingu allakirjutamise kohta ühenduse nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isik(ud), kes on nõuetekohaselt volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama,-  kiita heaks lepingu ajutine kohaldamine kuni selle jõustumiseni ning-  kiita pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist heaks käesolevale dokumendile lisatud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping Euroopa Ühenduse ja Saint Kittsi ja Nevise vahel.-  Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1932/2006 muudeti muu hulgas Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni (edaspidi „Saint Kittsi ja Nevise”) üleviimisega negatiivsest nimekirjast positiivsesse nimekirja nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa (negatiivne nimekiri), ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (positiivne nimekiri). Määruses rõhutatakse, et viisanõudest vabastamine ei tohiks jõustuda enne kahepoolse viisavabaduslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise vahel ning enne kõnealuse lepingu jõustumist.(2) Nõukogu volitas komisjoni oma 5. juuni 2008. aasta otsusega pidama läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle.(3) Läbirääkimisi lepingu üle alustati 15. juulil 2008 ja need lõpetati 16. oktoobril 2008.(4) Brüsselis 12. novembril 2008 parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada …, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.(5) Lepingule allakirjutamist käsitleva käesoleva otsusega tuleks ette näha lepingu ajutine kohaldamine kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikega 2.(6) Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav.ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelisele lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevale lepingule, mis hõlmab lepingu teksti ja asjaomaseid deklaratsioone, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.Artikkel 2Lepingut kohaldatakse kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpetamiseni ajutiselt alates lepingu allakirjutamise kuupäevast.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja  2009/0017 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5]ning arvestades järgmist:(1) Komisjon on pidanud Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooniga sõlmitava lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle.(2) Kõnealusele lepingule kirjutati kooskõlas nõukogu [...] otsusega …/…/EÜ Euroopa Ühenduse nimel alla … 2009, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.(3) Lepinguga luuakse lepingu haldamise ühiskomitee, kes võtab vastu oma töökorra. Sellisel juhul on asjakohane näha ette lihtsustatud kord ühenduse seisukoha esitamiseks.(4) Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav.ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping kiidetakse ühenduse nimel heaks.Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja esitab lepingu artikli 8 lõikega 1 ettenähtud teate[6].Artikkel 3Lepingu artikliga 6 moodustatud ekspertide ühiskomitees esindab ühendust komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.Artikkel 4Komisjon esitab ekspertide ühiskomitees ühenduse seisukoha lepingu artikli 6 lõike 4 kohase töökorra vastuvõtmise kohta pärast konsulteerimist nõukogu määratud erikomiteega.Artikkel 5Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISAEuroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelinelühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevLEPINGEuroopa Ühendus, edaspidi „ühendus”,ningSaint Kittsi ja Nevise Föderatsioon, edaspidi „Saint Kitts ja Nevis”,edaspidi „lepinguosalised”,1) pidades silmas lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja soovides hõlbustada oma kodanike reisimist, tagades neile viisavaba riiki sisenemise ja lühiajalise riigis viibimise õiguse,2) võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1932/2006,[7] millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001,[8] (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud), muu hulgas kuue kolmanda riigi, sealhulgas Saint Kittsi ja Nevise üleviimisega sellisesse kolmandate riikide nimekirja, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel ELi liikmesriikides viisanõudest vabastatud,3) pidades silmas nõukogu määruse (EÜ) nr 1932/2006 artiklit 2, milles sätestatakse, et kõnealuse kuue riigi suhtes kohaldatakse viisanõudest vabastamist alles alates Euroopa Ühenduse ja asjaomase riigi vahel sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast,4) teadvustades, et teatavate liikmesriikide kodanikud on viisanõudest vabastatud, kui nad reisivad Saints Kittsi ja Nevisele kuni kolme kuu pikkuseks ajavahemikuks, samas kui teatavate teiste liikmesriikide kodanike suhtes viisanõue kehtib,5) soovides kindlustada võrdse kohtlemise kõigile ELi kodanikele,6) arvestades, et käesoleva lepinguga ei hõlmata isikuid, kes soovivad lühiajalise viibimise jooksul teha tasustatavat tööd, ning seetõttu kohaldatakse kõnealuste isikute suhtes viisanõude kehtestamiseks või nende viisanõudest vabastamiseks ning samuti tööturule juurdepääsu reguleerimiseks ühenduse ja liikmesriikide ning Saint Kittsi ja Nevise asjakohaseid õigusakte,7) võttes arvesse Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevat protokolli ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1 – EesmärkLepinguga nähakse Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Artikkel 2 – MõistedKäesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:1.  „liikmesriik” – Euroopa Liidu liikmesriik, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa;2.  „Euroopa Liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;3.  „Saint Kittsi ja Nevise kodanik” – isik, kellel on Saint Kittsi ja Nevise kodakondsus;4.  „Schengeni ala” – sisepiirideta ala, mis hõlmab selliste punktis a määratletud liikmesriikide territooriumi, kes kohaldavad täielikult Schengeni acquis ’d.Artikkel 3 – Kohaldamisala1. Euroopa Liidu kodanikud, kellel on liikmesriigi väljastatud kehtiv diplomaatiline pass, tava-, teenistus- või ametipass, võivad siseneda viisavabalt Saint Kittsi ja Nevise territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 1 määratletud ajavahemikul.Saint Kittsi ja Nevise kodanikud, kellel on Saint Kittsi ja Nevise väljastatud kehtiv diplomaatiline pass, tava-, teenistus- või ametipass, võivad siseneda viisavabalt liikmesriikide territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 2 määratletud ajavahemikul.2. Lõiget 1 ei kohaldada nende isikute suhtes, kes reisivad tasustatava töö tegemise eesmärgil.Kõnealuse isikute kategooria puhul võib iga liikmesriik vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 4 lõikele 3 kehtestada Saint Kittsi ja Nevise kodanike suhtes viisanõude või nad viisanõudest vabastada.Saint Kitts ja Nevis võivad kehtestada iga liikmesriigi kõnealuse isikute kategooria suhtes viisanõude või kõnealused isikud viisanõudest vabastada kooskõlas riiklike õigusaktidega.3. Käesoleva lepinguga ette nähtud viisanõudest vabastuse kohaldamine ei piira lepinguosaliste selliste õigusaktide kohaldamist, milles käsitletakse riiki sisenemise ja seal lühiajalise viibimise tingimusi. Liikmesriikidel ning Saint Kittsil ja Nevisel on õigus keelata isikutel nende territooriumile siseneda ja seal lühiajaliselt viibida, kui üks või mitu kõnealust tingimust on täitmata.4. Viisanõudest vabastamist kohaldatakse sõltumata sellest, missuguse transpordivahendiga reisijad lepinguosaliste piiri ületavad.5. Käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes kohaldatakse ühenduse ning liikmesriikide või Saint Kittsi ja Nevise riiklikke õigusakte.Artikkel 4 – Riigis viibimise kestus1. Euroopa Liidu kodanikud võivad viibida Saint Kittsi ja Nevise territooriumil kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast.2. Saint Kittsi ja Nevise kodanikud võivad viibida Schengeni alal kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates Schengeni acquis ’d täielikult kohaldava mis tahes liikmesriigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast. Riigis viibimise kestuse (kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul) arvestamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d.Saint Kittsi ja Nevise kodanikud võivad viibida iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d, kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast; sellisel juhul ei võeta riigis viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni alal viibimise kestust.3. Käesoleva lepinguga ei piirata Saint Kittsi ja Nevise ning liikmesriikide võimalust pikendada kooskõlas riiklike ja ühenduse õigusaktidega riigis viibimise kestust üle kolme kuu.Artikkel 5 – Territoriaalne kohaldatavus1. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse Prantsuse Vabariigi puhul ainult Prantsuse Vabariigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.2. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse Madalmaade Kuningriigi puhul ainult Madalmaade Kuningriigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.Artikkel 6 – Lepingu haldamise ühiskomitee1. Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee”), mis koosneb Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise esindajatest. Ühendust esindab Euroopa Komisjon.2. Komitee ülesanded on muu hulgas järgmised:5.  teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;6.  esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;7.  lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi.3. Komitee tuleb vajaduse korral kokku ühe lepinguosalise taotlusel.4. Komitee kehtestab oma töökorra.Artikkel 7 – Seos käesoleva lepingu ning liikmesriikide ning Saint Kittsi ja Nevise vaheliste olemasolevate kahepoolsete viisavabaduslepingute vahelKäesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ning Saint Kittsi ja Nevise vahel sõlmitud selliste kahepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesoleva lepingu kohaldamisalasse jäävaid küsimusi.Artikkel 8 – Lõppsätted1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma riigis kehtivatele menetlustele ning leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.2. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui selle täitmine lõpetatakse käesoleva artikli lõike 5 kohaselt.3. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.4. Lepinguosalised võivad lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada eelkõige avaliku korra, riigi julgeoleku või rahva tervise kaitse huvides, samuti ebaseadusliku sisserände tõttu või juhul kui üks lepinguosaline kehtestab uuesti viisanõude. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu peatamise põhjused on kõrvaldatud.5. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu täitmise lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90 päeva pärast teatamise kuupäeva.6. Saint Kitts ja Nevis võivad käesoleva lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Ühenduse liikmesriikide suhtes korraga.7. Ühendus võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.Brüssel, […]Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.Euroopa Ühenduse nimel Saint Kittsi ja Nevise nimel  ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTALepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Ühenduse ning Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mida on eriti süvendatud 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepinguga, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.Seepärast on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Saint Kittsi ja Nevise ametiasutused sõlmiksid viivitamatult lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed lepingud Euroopa Ühenduse ja Saint Kittsi ja Nevise vahelise lepingu tingimustega samasugustel tingimustel.ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLI 3 LÕIKES 2 KÄSITLETAVAT TASUSTATAVA TÖÖ EESMÄRGIL REISIVATE ISIKUTE KATEGOORIATLepinguosalised lepivad ühtse tõlgenduse tagamiseks kokku, et käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab tasustatavat tööd tegevate isikute kategooria selliseid isikuid, kes sisenevad teise lepinguosalise territooriumile tasustatava töö tegemise / tulutoova tegevusega tegelemise eesmärgil töövõtja või teenuse osutajana.Kõnealune kategooria ei hõlma:-  äritegevusega tegelevaid isikuid, s.t isikuid, kes reisivad ärikohtumise eesmärgil (ega tööta teise lepinguosalise territooriumil),-  sportlasi ja kunstnikke, kes tegutsevad riigis ajutiselt,-  ajakirjanikke, kelle on saatnud nende elukohariigi meedia, ning-  äriühingusiseseid praktikante.Käesoleva deklaratsiooni rakendamise üle teostab lepingu artiklis 6 sätestatud vastutuse raames järelevalvet ühiskomitee, kes võib teha muudatusettepanekuid, kui ta peab seda lepinguosaliste kogemuste põhjal vajalikuks.ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 4 KÄSITLETAVAT RIIGIS VIIBIMISE KOLMEKUULIST KESTUST KUUE KUU PIKKUSE AJAVAHEMIKU JOOKSUL, MILLE ALGUST ARVESTATAKSE ALATES RIIGI TERRITOORIUMILE ESMAKORDSE SISENEMISE KUUPÄEVASTLepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 käsitletud riigis viibimise kestus kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates Saint Kittsi ja Nevise territooriumile või Schengeni alale esmakordse sisenemise kuupäevast, hõlmab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku kolme kuud igal kuue kuu pikkuse ajavahemiku kohta.ÜHISDEKLARATSIOON KODANIKE VIISAVABADUSLEPINGUST TEAVITAMISE KOHTATeadvustades läbipaistvuse olulisust Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise kodanike jaoks, kohustuvad lepinguosalised tagama viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise.[1] ELT L 405, 30.12.2006, lk 23.[2] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.[3] ………………………..[4] ………………………..[5] ELT C…[6] [Nõukogu peasekretariaat] avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas .[7] ELT L 29, 3.2.2007, lk 10.[8] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.


title: Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta # Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0353(01)

Ettepanek nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta  /* KOM/2005/0353 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.07.2005KOM(2005) 353 lõplik2005/0141 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta(KOMISJONI ESITATUD)SELETUSKIRIRahvusvahelisi lennundussuhteid liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on tavapäraselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute, nende lisade ja muude seonduvate kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega.Vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu otsustele kohtuasjades C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 ja C-476/98 on ühendusel mitmetes välislennunduse küsimustes ainupädevus. Euroopa Kohus selgitas ka, et ühenduse lennuettevõtjatel on õigus kasutada asutamisõigust ning sealhulgas diskrimineerimiseta turulepääsu õigust ühenduses.Liikmesriikide kahepoolsete lennunduslepingute tavapärased määramissätted on vastuolus ühenduse õigusaktidega. Need võimaldavad kolmandal riigil tagasi lükata, tühistada või peatada sellise lennuettevõtja tegevus- või muud load, kelle liikmesriik on määranud, kuid kelle puhul oluline osalus või tegelik kontroll ei kuulu kõnealusele liikmesriigile või selle kodanikele. On leitud, et sellega diskrimineeritakse ühenduse lennuettevõtjaid, kes on asutatud liikmesriigi territooriumil, kuid kuuluvad teiste liikmesriikide kodanikele ning on nende kontrolli all. See on vastuolus asutamislepingu artikliga 43, millega tagatakse asutamisvabadust kasutanud liikmesriikide kodanikele asukohaliikmesriigis selle liikmesriigi kodanikega samaväärne kohtlemine.Euroopa Kohtu otsuseid järgides volitas nõukogu 2003. aasta juunis komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.[1]Vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele on komisjon pidanud Serbia ja Montenegroga läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks, millega asendatakse liikmesriikide ning Serbia ja Montenegro vaheliste olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted. Lepingu artikliga 2 asendatakse tavapärased määramissätted ühenduse määramissättega, võimaldades kõikidel ühenduse lennuettevõtjatel asutamisõigust kasutada. Lepingu artiklid 4 ja 5 sisaldavad kahte liiki sätteid ühenduse pädevuse kohta. Artikkel 4 käsitleb lennukikütuse maksustamise küsimust, mis on harmoneeritud nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik), eriti selle artikli 14 lõikega 2. Artikliga 5 (“Hinnakujundus”) lahendatakse vastuolud olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute ning piletihindu ja lastitariife käsitleva nõukogu määruse nr 2409/92 vahel, mis keelab kolmandate riikide lennuettevõtjatel lennuteenuste hindu määrava tegevuse ühenduse piires toimuvate vedude osas.Nõukogul palutakse heaks kiita otsused Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise ning lepingu sõlmimise kohta ning nimetada isikud, kellel on volitused leping ühenduse nimel alla kirjutada.EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu volitas 5. juunil 2003. aastal komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.(2) Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Serbia ja Montenegroga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.(3) Leping tuleks alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada tingimusel, et see oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkel1. Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitus määrata isik või isikud, kellel on õigus kirjutada ühenduse nimel alla Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelisele teatavaid lennundusküsimusi käsitlevale lepingule, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.2. Kuni jõustumiseni kohaldatakse lepingut ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitus esitada lepingu artikli 8 lõikes 2 sätestatud teade.3. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja2005/0141 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu volitas 5. juunil 2003. aastal komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.(2) Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Serbia ja Montenegroga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.(3) Kõnealune leping kirjutati ühenduse nimel alla [kuupäev] tingimusel, et oleks võimalik sõlmida see hilisemal kuupäeval kooskõlas nõukogu [kuupäev] otsusega …/…/EÜ.[5](4) Kõnealune leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 11. Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping on ühenduse nimel heaks kiidetud.2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isiku, kellel on õigus esitada lepingu artikli 8 lõikes 1 sätestatud teade.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISAEuroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev LEPINGEUROOPA ÜHENDUSühelt poolt ningSERBIA JA MONTENEGROteiselt poolt(edaspidi “lepinguosalised”),MÄRKIDES, et mitme Euroopa Ühenduse liikmesriigi ning Serbia ja Montenegro vahel on sõlmitud kahepoolsed lennunduslepingud, mis sisaldavad ühenduse õigusega vastuolus olevaid sätteid,MÄRKIDES, et Euroopa Ühendusel on ainupädevus mitmetes küsimustes, mis võivad sisalduda Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lennunduslepingutes,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel on liikmesriikides asutatud ühenduse lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele,VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja teatavate kolmandate riikide vahelisi lepinguid, millega nähakse nende kolmandate riikide kodanikele ette võimalus omandada osalus lennuettevõtjates, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Ühenduse õigusele,TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ning Serbia ja Montenegro vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted, mis on vastuolus Euroopa Ühenduse õigusega, tuleb viia sellega vastavusse, et luua Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelistele lennuteenustele kindel õiguslik alus ning tagada nimetatud lennuteenuste säilimine,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse eesmärgi hulka nendel läbirääkimistel ei kuulu Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise lennuliikluse kogumahu suurendamine, Euroopa Ühenduse lennuettevõtjate ning Serbia ja Montenegro lennuettevõtjate vahelise tasakaalu mõjutamine ega olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute liiklusõigusi puudutavatesse sätetesse muudatuste tegemine,on kokku leppinud järgmises.Artikkel 1Üldsätted1. Käesolevas lepingus tähendab termin “liikmesriigid“ Euroopa Ühenduse liikmesriike.2. Viiteid 1. lisas loetletud lepingutes lepinguosaliseks oleva liikmesriigi kodanikele tõlgendatakse viidetena Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanikele.3. Viiteid 1. lisas loetletud lepingutes lepinguosaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele tõlgendatakse viidetena selle liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.Artikkel 2Liikmesriigipoolne määramine1. Käesoleva artikli lõige 2 asendab 2. lisa punktis a loetletud artiklite vastavaid sätteid seoses lennuettevõtja määramisega kõnealuse liikmesriigi poolt ning sellele Serbia ja Montenegro poolt antud tegevus- ja muude lubadega ning lõige 3 asendab 2. lisa punktis b loetletud artiklite vastavaid sätteid seoses lennuettevõtjatele tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.2. Kui liikmesriik on lennuettevõtja määranud, annab Serbia ja Montenegro lennuettevõtjale minimaalse protseduurilise viivitusega asjakohased tegevus- ja muud load, eeldusel et:i. lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega;ii. lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud; ningiii. lennuettevõtja on otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike ja/või 3. lisas loetletud muude riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis ning tõhusa kontrolli all.3. Serbia ja Montenegro võib liikmesriigi määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, need tühistada, peatada või neid piirata, kui:i. lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil Euroopa Ühenduse asutamislepingu alusel või tal ei ole kehtivat lennutegevusluba vastavalt Euroopa Ühenduse õigusele;ii. lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all või asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud; võiiii. lennuettevõtja ei ole otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike ja/või 3. lisas loetletud muude riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis või sellised riigid ja/või nende kodanikud ei kontrolli teda tõhusalt.Käesolevast lõikest tulenevat õigust kasutades ei diskrimineeri Serbia ja Montenegro ühenduse lennuettevõtjaid kodakondsuse põhjal.Artikkel 3Reguleeriva kontrolliga seotud õigused1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis c loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Kui liikmesriik on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse Serbia ja Montenegro õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud liikmesriigi ning Serbia ja Montenegro vahelise lepingu ohutust käsitlevatest sätetest, selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise ning lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes.Artikkel 4Lennukikütuse maksustamine1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis d loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest, ei takista 2. lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu liikmesriigil või Serbial ja Montenegrol kehtestada mittediskrimineerivaid makse, lõivusid, tollimaksu või tasusid kütusele, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks liikmesriigi või Serbia ja Montenegro määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis lendab lepinguosaliste territooriumide piires.Artikkel 5Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis e loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Tariifide suhtes, mida võtavad Serbia ja Montenegro määratud lennuettevõtjad ühendusesiseste vedude puhul 1. lisas loetletud lepingu alusel, mis sisaldab 2. lisa punktis e loetletud sätet, kohaldatakse Euroopa Ühenduse õigust.Artikkel 6Lepingu lisadKäesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.Artikkel 7Läbivaatamine või muutmineLepinguosalised võivad igal ajal vastastikusel kokkuleppel käesoleva lepingu läbi vaadata või seda muuta.Artikkel 8Jõustumine ja ajutine kohaldamine1. Käesolev leping jõustub, kui lepinguosalised teineteisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.2. Olenemata lõikest 1 nõustuvad lepinguosalised käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui osalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.3. Liikmesriikide ning Serbia ja Montenegro vahelised lepingud ja muud kokkulepped, mis ei ole käesoleva lepingu allkirjastamise päevaks jõustunud ning mida ei kohaldata ajutiselt, loetletakse 1. lisa punktis b. Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide selliste lepingute ja kokkulepete suhtes nende jõustumisest või ajutisest kohaldamisest alates.Artikkel 9 Lõpetamine1. Juhul kui 1. lisas loetletud leping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka kõik käesoleva lepingu need sätted, mis on seotud asjaomase 1. lisas loetletud lepinguga.2. Juhul kui kõik 1. lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud lepingule alla kirjutanud.Koostatud [….] kahes eksemplaris [… … …] eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovakkia, sloveenia, soome, taani, tšehhi, ungari ja serbohorvaadi keeles. Vastuolude korral kohaldatakse ingliskeelset teksti.EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: SERBIA JA MONTENEGRO NIMEL:1. lisaKäesoleva lepingu artiklis 1 viidatud lepingute nimekiri(a) Serbia ja Montenegro ning Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised lennunduslepingud, mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks sõlmitud, millele on alla kirjutatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt-  Austria Vabariigi ja Jugoslaavia Föderatiivse Rahvavabariigi vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Viinis 11. novembril 1953 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Austria 1953. a. leping“ 2. lisas);loetakse koos 12. oktoobril 1994 Viinis koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;-  Belgia Kuningriigi ja Jugoslaavia Föderatiivse Rahvavabariigi vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Belgradis 24. septembril 1957 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Belgia leping“ 2. lisas);-  Küprose Vabariigi valitsuse ja Jugoslaavia Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Nikosias 27. veebruaril 1976 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Küprose 1976. a. leping“ 2. lisas);-  Tšehhoslovakkia Vabariigi ja Jugoslaavia Föderatiivse Rahvavabariigi vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Belgradis 28. veebruaril 1956 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Tšehhi Vabariigi leping“ 2. lisas);-  Prantsuse Vabariigi ja Jugoslaavia Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Belgradis 23. märtsil 1967 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Prantsusmaa leping“ 2. lisas);-  Soome Vabariigi ja Jugoslaavia Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Belgradis 18. jaanuaril 1968 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Soome leping“ 2. lisas);-  Saksamaa Liitvabariigi ja Jugoslaavia Föderatiivse Rahvavabariigi vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Belgradis 10. aprillil 1957 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Saksamaa 1957. a. leping“ 2. lisas);-  Saksamaa Liitvabariigi valitsuse ja Jugoslaavia Liitvabariigi liiduvalitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud ja ajutiselt kohaldatud 31. mai 2001. aasta protokolliga (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Saksamaa 2001. a. leping“ 2. lisas);-  Kreeka Vabariigi valitsuse ja Jugoslaavia Liitvabariigi liiduvalitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Belgradis 9. mail 2002 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Kreeka leping“ 2. lisas);-  Ungari Rahvavabariigi ja Jugoslaavia Föderatiivse Rahvavabariigi vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Belgradis 21. juulil 1956 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Ungari leping“ 2. lisas);muudetud 30. mail 1964 Budapestis koostatud noodiga;viimati muudetud 9. veebruaril 1995 Belgradis alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;-  Luksemburgi Suurhertsogiriigi ja Jugoslaavia Föderatiivse Rahvavabariigi vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Belgradis 9. aprillil 1960 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Luksemburgi leping“ 2. lisas);-  Malta valitsuse ja Jugoslaavia Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Roomas 5. veebruaril 1975 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Malta leping“ 2. lisas);-  Madalmaade Kuningriigi ja Jugoslaavia Föderatiivse Rahvavabariigi vaheline regulaarlende käsitlev leping, alla kirjutatud Belgradis 13. märtsil 1957 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Madalmaade leping“ 2. lisas);-  Poola Rahvavabariigi ja Jugoslaavia Föderatiivse Rahvavabariigi vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Varssavis 14. novembril 1955 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Poola 1955. a. leping“ 2. lisas);-  Portugali valitsuse ja Jugoslaavia Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Belgradis 3. juunil 1976 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Portugali leping“ 2. lisas);-  Slovaki Vabariigi valitsuse ja Jugoslaavia Liitvabariigi liiduvalitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Bratislavas 3. oktoobril 1996 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Slovakkia leping“ 2. lisas);-  Rootsi Kuningriigi ja Jugoslaavia Föderatiivse Rahvavabariigi vaheline leping, alla kirjutatud Belgradis 18. aprillil 1958 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Rootsi leping“ 2. lisas);-  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Jugoslaavia Liitvabariigi liiduvalitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Londonis 17. detsembril 2002 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Ühendkuningriigi leping“ 2. lisas).(b) Lennunduslepingud ja muud kokkulepped, mis on parafeeritud ja alla kirjutatud Serbia ja Montenegro ning Euroopa Ühenduse liikmesriikide poolt ning mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks ei ole veel jõustunud ja mida ei kohaldata ajutiselt-  Austria liiduvalitsuse ja Jugoslaavia Liitvabariigi liiduvalitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Viinis 14. novembril 2001 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Austria 2001. a. leping“ 2. lisas);-  Küprose Vabariigi valitsuse ja Jugoslaavia Liitvabariigi liiduvalitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Nikosias 18. juunil 2002 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Küprose 2002. a. leping“ 2. lisas);-  Poola valitsuse ja Jugoslaavia Liitvabariigi liiduvalitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Varssavis 17. mail 2002 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Poola 2002. a. leping“ 2. lisas);-  Sloveenia Vabariigi valitsuse ja Jugoslaavia Liitvabariigi liiduvalitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Belgradis 12. oktoobril 2001 (edaspidi „Serbia ja Montenegro – Sloveenia leping“ 2. lisas).2. lisaNimekiri 1. lisas loetletud lepingute artiklite kohta, millele viidatakse käesoleva lepingu artiklites 2–5(a) Liikmesriigipoolne määramine:-  Serbia ja Montenegro – Austria 1953. a. lepingu artikkel 2;-  Serbia ja Montenegro – Austria 2001. a. lepingu artikkel 3;-  Serbia ja Montenegro – Prantsusmaa lepingu artikli 3 lõige 1;-  Serbia ja Montenegro – Saksamaa 1957. a. lepingu artikkel 4;-  Serbia ja Montenegro – Saksamaa 2001. a. lepingu artikkel 3;-  Serbia ja Montenegro – Kreeka lepingu artikkel 3;-  Serbia ja Montenegro – Ungari lepingu lisa artikkel 1;-  Serbia ja Montenegro – Luksemburgi lepingu artikkel 2;-  Serbia ja Montenegro – Malta lepingu artikkel 3;-  Serbia ja Montenegro – Poola 1955. a. lepingu artikkel 2;-  Serbia ja Montenegro – Poola 2002. a. lepingu artikkel 3;-  Serbia ja Montenegro – Slovaki Vabariigi lepingu artikkel 3;-  Serbia ja Montenegro – Sloveenia lepingu artikkel 3;-  Serbia ja Montenegro – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 4;(b) tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:-  Serbia ja Montenegro – Austria 1953. a. lepingu artikkel 8;-  Serbia ja Montenegro – Austria 2001. a. lepingu artikkel 4;-  Serbia ja Montenegro – Belgia lepingu artikkel 3;-  Serbia ja Montenegro – Küprose 1976. a. lepingu artikkel 6;-  Serbia ja Montenegro – Küprose 2002. a. lepingu artikkel 5;-  Serbia ja Montenegro – Soome lepingu artikkel 4;-  Serbia ja Montenegro – Prantsusmaa lepingu artikli 3 lõige 3;-  Serbia ja Montenegro – Saksamaa 1957. a. lepingu artikkel 5;-  Serbia ja Montenegro – Saksamaa 2001. a. lepingu artikkel 4;-  Serbia ja Montenegro – Kreeka lepingu artikli 4 lõige 2;-  Serbia ja Montenegro – Luksemburgi lepingu artikkel 3;-  Serbia ja Montenegro – Malta lepingu artikkel 4;-  Serbia ja Montenegro – Madalmaade lepingu artikli 3 lõige 1;-  Serbia ja Montenegro – Poola 2002. a. lepingu artikkel 4;-  Serbia ja Montenegro – Portugali lepingu artikkel 5;-  Serbia ja Montenegro – Slovaki Vabariigi lepingu artikkel 4;-  Serbia ja Montenegro – Sloveenia lepingu artikkel 4;-  Serbia ja Montenegro – Rootsi lepingu artikkel 3;-  Serbia ja Montenegro – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 5;(c) ohutus:-  Serbia ja Montenegro – Austria 2001. a. lepingu artikkel 8;-  Serbia ja Montenegro – Küprose 2002. a. lepingu artikkel 15;-  Serbia ja Montenegro – Saksamaa 2001. a. lepingu artikkel 13;-  Serbia ja Montenegro – Kreeka lepingu artikkel 7;-  Serbia ja Montenegro – Poola 2002. a. lepingu artikkel 15;-  Serbia ja Montenegro – Sloveenia lepingu artikkel 9;-  Serbia ja Montenegro – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 9;(d) lennukikütuse maksustamine:-  Serbia ja Montenegro – Austria 1953. a. lepingu artikkel 5;-  Serbia ja Montenegro – Austria 2001. a. lepingu artikkel 8;-  Serbia ja Montenegro – Belgia lepingu artikkel 8;-  Serbia ja Montenegro – Küprose 1976. a. lepingu artikkel 7;-  Serbia ja Montenegro – Küprose 2002. a. lepingu artikkel 7;-  Serbia ja Montenegro – Tšehhi Vabariigi lepingu artikkel 6;-  Serbia ja Montenegro – Soome lepingu artikkel 5;-  Serbia ja Montenegro – Prantsusmaa lepingu artikkel 11;-  Serbia ja Montenegro – Saksamaa 1957. a. lepingu artikkel 13;-  Serbia ja Montenegro – Saksamaa 2001. a. lepingu artikkel 6;-  Serbia ja Montenegro – Kreeka lepingu artikkel 10;-  Serbia ja Montenegro – Ungari lepingu artikkel 6;-  Serbia ja Montenegro – Luksemburgi lepingu artikkel 8;-  Serbia ja Montenegro – Malta lepingu artikkel 5;-  Serbia ja Montenegro – Madalmaade lepingu artikkel 9;-  Serbia ja Montenegro – Poola 1955. a. lepingu artikkel 6;-  Serbia ja Montenegro – Poola 2002. a. lepingu artikkel 7;-  Serbia ja Montenegro – Portugali lepingu artikkel 6;-  Serbia ja Montenegro – Slovaki Vabariigi lepingu artikkel 8;-  Serbia ja Montenegro – Sloveenia lepingu artikkel 6;-  Serbia ja Montenegro – Rootsi lepingu artikkel 8;-  Serbia ja Montenegro – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 11;(e) Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid:-  Serbia ja Montenegro – Austria 1953. a. lepingu artikkel 4;-  Serbia ja Montenegro – Austria 2001. a. lepingu artikkel 4;-  Serbia ja Montenegro – Belgia lepingu artikkel 7;-  Serbia ja Montenegro – Küprose 1976. a. lepingu artikkel 10;-  Serbia ja Montenegro – Küprose 2002. a. lepingu artikkel 17;-  Serbia ja Montenegro – Tšehhi Vabariigi lepingu artikkel 7;-  Serbia ja Montenegro – Soome lepingu artikkel 7;-  Serbia ja Montenegro – Prantsusmaa lepingu artikkel 9;-  Serbia ja Montenegro – Saksamaa 1957. a. lepingu artikkel 14;-  Serbia ja Montenegro – Saksamaa 2001. a. lepingu artikkel 10;-  Serbia ja Montenegro – Kreeka lepingu artikkel 13;-  Serbia ja Montenegro – Luksemburgi lepingu artikkel 7;-  Serbia ja Montenegro – Malta lepingu artikkel 9;-  Serbia ja Montenegro – Madalmaade lepingu artikli 7 lõige 2;-  Serbia ja Montenegro – Poola 1955. a. lepingu artikkel 7;-  Serbia ja Montenegro – Poola 2002. a. lepingu artikkel 10;-  Serbia ja Montenegro – Portugali lepingu artikkel 9;-  Serbia ja Montenegro – Slovaki Vabariigi lepingu artikkel 12;-  Serbia ja Montenegro – Sloveenia lepingu artikkel 13;-  Serbia ja Montenegro – Rootsi lepingu artikkel 7;-  Serbia ja Montenegro – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 14.3. lisaKäesoleva lepingu artiklis 2 osutatud muud riigid(a) Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);(b) Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);(c) Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);(d) Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel).[1] Nõukogu 5. juuni 2003. aasta otsus 11323/03 (piiratud kasutusega dokument).[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT C […], […], lk […].


title: Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta - Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0050(01)

Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta  /* KOM/2009/0050 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 12.2.2009KOM(2009) 50 lõplik2009/0014 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Barbadose vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEttepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Barbadose vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. POLIITILINE JA ÕIGUSLIK TAUSTNõukogu määrusega (EÜ) nr 1932/2006[1] muudeti muu hulgas kuue kolmanda riigi üleviimisega negatiivsest nimekirjast positiivsesse nimekirja nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001,[2] milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa (negatiivne nimekiri), ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (positiivne nimekiri). Kõnealused kolmandad riigid on Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid. Määruses rõhutatakse, et loetletud kolmandate riikide kodanike viisanõudest vabastamine ei tohiks jõustuda enne kahepoolse viisavabaduslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja asjaomaste riikide vahel ning enne kõnealuse lepingu jõustumist. Määrus võeti vastu 21. detsembril 2006 ning see jõustus jaanuaris 2007.Vahepeal kehtestasid Kariibi Ühenduse (CARICOM) riigid alates 15. jaanuarist 2007 (kuupäev lükati edasi 1. veebruarile) Kariibi Ühenduse territooriumil toimunud 2007. aasta kriketi maailmameistrivõistluste raames spetsiaalse viisarežiimi mitme ELi liikmesriigi kodanikele (ELi kodanikke koheldi ebavõrdselt, kuna ülejäänud liikmesriikide kodanikud olid endiselt viisanõudest vabastatud). Kõnealuse viisanõude kehtestamine hoolimata ühenduse uue määruse soodsamatest sätetest põhjustas viivituse kõnealuste kolmandate riikidega viisanõudest vabastamise üle peetavate läbirääkimiste esialgsete volituste ettevalmistamisel.Nõukogu võttis 5. juunil 2008 vastu volitused läbirääkimisteks kuue riigiga, võttes arvesse ajutise viisarežiimi lõppemist 15. mail 2007. Brüsselis toimus asjaomase kuue riigi esindajatega 13. märtsil 2008 ettevalmistav kohtumine, millel arutati konkreetseid institutsioonilisi ja tehnilisi küsimusi.Ametlikke läbirääkimisi viisanõudest vabastamise üle alustati iga riigiga eraldi 2008. aasta juulis. Läbirääkimiste teine voor toimus 16. oktoobri 2008. aasta ühiskohtumise raames.Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti kolmel korral nõukogu viisatöörühma koosolekul.Kuuest asjaomasest riigist neljaga parafeeriti leping 12. novembril ja ülejäänud kahega 19. novembril 2008.Ühenduse poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkt i koostoimes artikliga 300.Lisatud ettepanekud moodustavad õigusliku vahendi lepingule allakirjutamiseks ja selle sõlmimiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikele 3 tuleb enne lepingu sõlmimist konsulteerida Euroopa Parlamendiga.Võttes arvesse ajavahemikku, mis jääb nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 muutmise kaudu Barbadose positiivsesse nimekirja üleviimise ja viisavabaduslepingu sõlmimise vahele, võttes arvesse asjaolu, et Barbados on võimeline viima siseriikliku ratifitseerimismenetluse lõpule lühikese aja jooksul ning võttes samuti arvesse asjaolu, et alates 2008. aasta detsembrist kohaldab Schengeni acquis ’d täies ulatuses ka Šveits, kes on Barbadose viisanõudest juba vabastanud, nähakse viisavabaduslepingu allakirjutamist käsitleva otsuse ettepanekus kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikega 2 ette lepingu ajutine kohaldamine alates selle allakirjutamise kuupäevast.Lepingu sõlmimist käsitleva otsuse ettepanekus on esitatud lepingu praktiliseks kohaldamiseks vajalikud sisemised protseduurireeglid. Selles on eelkõige sätestatud, et lepingu artikliga 6 moodustatud ühiskomitees esindab ühendust Euroopa Komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.Artikli 6 lõike 4 kohaselt võtab ühiskomitee vastu oma töökorra. Ühenduse seisukoha töökorra vastuvõtmise kohta esitab komisjon pärast konsulteerimist nõukogu määratud erikomiteega.2. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSKomisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimissuunistega seatud eesmärgid on saavutatud ja viisavabaduslepingu eelnõu on ühendusele vastuvõetav.Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:EesmärkLepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Barbadose kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Euroopa kodanikud juba on Barbadosele reisides viisanõudest vabastatud, aga paraku eri ajavahemikeks. ELi kõigi kodanike võrdseks kohtlemiseks on lepingusse lisatud säte, mille kohaselt Barbados võib lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Ühenduse liikmesriikide suhtes ning ühendus võib omakorda lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud otsuse preambulis.KohaldamisalaViisavabadusega on hõlmatud kõik isikud (diplomaatilise passi, tava-, teenistus- või ametipassi omanikud), kes reisivad kõikidel muudel eesmärkidel peale tasustatava töö tegemise. Viimase reisijate kategooria puhul on igal liikmesriigil ning samuti Barbadosel vabadus kehtestada kooskõlas kohaldatavate ühenduse õigusaktide või riiklike õigusaktidega viisanõue teise lepinguosalise kodanike suhtes. Ühtlase rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse tasustatava töö tegemise eesmärgil reisivate isikute kategooriat.Riigis viibimise kestusLepingus võetakse arvesse nende liikmesriikide olukorda, kes veel ei kohalda täies ulatuses Schengeni acquis ’d. Kuni kõnealused liikmesriigid ei ole sisepiirideta Schengeni ala osa, nähakse Barbadose kodanikele viisavabaduslepinguga ette õigus viibida lisaks kogu Schengeni ala kohta arvestatud ajavahemikule kolm kuud iga kõnealuse liikmesriigi (Küpros, Bulgaaria, Rumeenia) territooriumil.Territoriaalne kohaldatavusLeping sisaldab territoriaalse kohaldatavusega seotud sätteid: Prantsusmaa ja Madalmaade puhul antakse viisanõudest vabastamisega asjaomase kuue riigi kodanikele õigus viibida viisavabalt ainult Prantsusmaa ja Madalmaade Euroopas paikneval territooriumil.DeklaratsioonidLepingule on lisatud järgmised ühisdeklaratsioonid:– ühisdeklaratsioon viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise kohta ning– ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse Schengeni alal viibimise kolmekuulist kestust kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Lepingule on lisatud ka ühisdeklaratsioon, milles kajastatakse Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat seost Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.3. JÄRELDUSEDEespool nimetatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul-  võtta vastu otsus lepingu allakirjutamise kohta ühenduse nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isik(ud), kes on nõuetekohaselt volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama,-  kiita heaks lepingu ajutine kohaldamine kuni selle jõustumiseni ning-  kiita pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist heaks käesolevale dokumendile lisatud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahel.-  Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Barbadose vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3]ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1932/2006 muudeti muu hulgas Barbadose üleviimisega negatiivsest nimekirjast positiivsesse nimekirja nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa (negatiivne nimekiri), ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (positiivne nimekiri). Määruses rõhutatakse, et viisanõudest vabastamine ei tohiks jõustuda enne kahepoolse viisavabaduslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahel ning enne kõnealuse lepingu jõustumist.2.  Nõukogu volitas komisjoni oma 5. juuni 2008. aasta otsusega pidama läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle.3.  Läbirääkimisi lepingu üle alustati 7. juulil 2008 ja need lõpetati 16. oktoobril 2008.4.  Brüsselis 12. novembril 2008 parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada …, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.5.  Lepingule allakirjutamist käsitleva käesoleva otsusega tuleks ette näha lepingu ajutine kohaldamine kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikega 2.6.  Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelisele lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevale lepingule, mis hõlmab lepingu teksti ja asjaomaseid deklaratsioone, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.Artikkel 2Lepingut kohaldatakse kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpetamiseni ajutiselt alates lepingu allakirjutamise kuupäevast.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja  2009/0014 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Barbadose vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5]ning arvestades järgmist:7.  Komisjon on pidanud Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi Barbadosega sõlmitava lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle.8.  Kõnealusele lepingule kirjutati kooskõlas nõukogu [...] otsusega …/…/EÜ Euroopa Ühenduse nimel alla … 2009, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.9.  Lepinguga luuakse lepingu haldamise ühiskomitee, kes võtab vastu oma töökorra. Sellisel juhul on asjakohane näha ette lihtsustatud kord ühenduse seisukoha esitamiseks.10.  Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Ühenduse ja Barbadose vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping kiidetakse ühenduse nimel heaks.Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja esitab lepingu artikli 8 lõikega 1 ettenähtud teate[6].Artikkel 3Lepingu artikliga 6 moodustatud ekspertide ühiskomitees esindab ühendust komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.Artikkel 4Komisjon esitab ekspertide ühiskomitees ühenduse seisukoha lepingu artikli 6 lõike 4 kohase töökorra vastuvõtmise kohta pärast konsulteerimist nõukogu määratud erikomiteega.Artikkel 5Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja LISAEuroopa Ühenduse ja Barbadose vahelinelühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevLEPINGEuroopa Ühendus, edaspidi „ühendus”,ningBarbados,edaspidi „lepinguosalised”,1) pidades silmas lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja soovides hõlbustada oma kodanike reisimist, tagades neile viisavaba riiki sisenemise ja lühiajalise riigis viibimise õiguse,2) võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1932/2006,[7] millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001,[8] (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud), muu hulgas kuue kolmanda riigi, sealhulgas Barbadose üleviimisega sellisesse kolmandate riikide nimekirja, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel ELi liikmesriikides viisanõudest vabastatud,3) pidades silmas nõukogu määruse (EÜ) nr 1932/2006 artiklit 2, milles sätestatakse, et kõnealuse kuue riigi suhtes kohaldatakse viisanõudest vabastamist alles alates Euroopa Ühenduse ja asjaomase riigi vahel sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast,4) teadvustades, et kõigi liikmesriikide kodanikud on viisanõudest vabastatud, kui nad reisivad Barbadosele, ent eri liikmesriikide kodanike suhtes kehtivad Barbadosel viisavabalt viibimiseks eri ajavahemikud, mis hõlmavad 28 päeva kuni 6 kuud,5) soovides kindlustada võrdse kohtlemise kõigile ELi kodanikele,6) arvestades, et käesoleva lepinguga ei hõlmata isikuid, kes soovivad lühiajalise viibimise jooksul teha tasustatavat tööd, ning seetõttu kohaldatakse kõnealuste isikute suhtes viisanõude kehtestamiseks või nende viisanõudest vabastamiseks ning samuti tööturule juurdepääsu reguleerimiseks ühenduse ning liikmesriikide ja Barbadose asjakohaseid õigusakte,7) võttes arvesse Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevat protokolli ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1 – EesmärkKäesoleva lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Barbadose kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Artikkel 2 – MõistedKäesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:11.  „liikmesriik” – Euroopa Liidu liikmesriik, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa;12.  „Euroopa Liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;13.  „Barbadose kodanik” – isik, kellel on Barbadose kodakondsus;14.  „Schengeni ala” – sisepiirideta ala, mis hõlmab selliste punktis a määratletud liikmesriikide territooriumi, kes kohaldavad täielikult Schengeni acquis ’d.Artikkel 3 – Kohaldamisala1. Euroopa Liidu kodanikud, kellel on liikmesriigi väljastatud kehtiv diplomaatiline pass, tava-, teenistus- või ametipass, võivad siseneda viisavabalt Barbadose territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 1 määratletud ajavahemikul.Barbadose kodanikud, kellel on Barbadose väljastatud kehtiv diplomaatiline pass, tava-, teenistus- või ametipass, võivad siseneda viisavabalt liikmesriikide territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 2 määratletud ajavahemikul.2. Lõiget 1 ei kohaldada nende isikute suhtes, kes reisivad tasustatava töö tegemise eesmärgil.Kõnealuse isikute kategooria puhul võib iga liikmesriik vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 4 lõikele 3 kehtestada Barbadose kodanike suhtes viisanõude või nad viisanõudest vabastada.Barbados võib kehtestada iga liikmesriigi kõnealuse isikute kategooria suhtes viisanõude või kõnealused isikud viisanõudest vabastada kooskõlas riiklike õigusaktidega.3. Käesoleva lepinguga ette nähtud viisanõudest vabastuse kohaldamine ei piira lepinguosaliste selliste õigusaktide kohaldamist, milles käsitletakse riiki sisenemise ja seal lühiajalise viibimise tingimusi. Liikmesriikidel ja Barbadosel on õigus keelata isikutel nende territooriumile siseneda ja seal lühiajaliselt viibida, kui üks või mitu kõnealust tingimust on täitmata.4. Viisanõudest vabastamist kohaldatakse sõltumata sellest, missuguse transpordivahendiga reisijad lepinguosaliste piiri ületavad.5. Käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes kohaldatakse ühenduse ning liikmesriikide ja Barbadose riiklikke õigusakte.Artikkel 4 – Riigis viibimise kestus1. Euroopa Liidu kodanikud võivad viibida Barbadose territooriumil kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast.2. Barbadose kodanikud võivad viibida Schengeni alal kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates Schengeni acquis ’d täielikult kohaldava mis tahes liikmesriigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast. Riigis viibimise kestuse (kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul) arvestamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d.Barbadose kodanikud võivad viibida iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d, kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast; sellisel juhul ei võeta riigis viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni alal viibimise kestust.3. Käesoleva lepinguga ei piirata Barbadose ja liikmesriikide võimalust pikendada kooskõlas riiklike ja ühenduse õigusaktidega riigis viibimise kestust üle kolme kuu.Artikkel 5 – Territoriaalne kohaldatavus1. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse Prantsuse Vabariigi puhul ainult Prantsuse Vabariigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.2. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse Madalmaade Kuningriigi puhul ainult Madalmaade Kuningriigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.Artikkel 6 – Lepingu haldamise ühiskomitee1. Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee”), mis koosneb Euroopa Ühenduse ja Barbadose esindajatest. Ühendust esindab Euroopa Komisjon.2. Komitee ülesanded on muu hulgas järgmised:15.  teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;16.  esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;17.  lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi.3. Komitee tuleb vajaduse korral kokku ühe lepinguosalise taotlusel.4. Komitee kehtestab oma töökorra.Artikkel 7 – Seos käesoleva lepingu ning liikmesriikide ja Barbadose vaheliste olemasolevate kahepoolsete viisavabaduslepingute vahelKäesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ja Barbadose vahel sõlmitud selliste kahepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesoleva lepingu kohaldamisalasse jäävaid küsimusi.Artikkel 8 – Lõppsätted1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma riigis kehtivatele menetlustele ning leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.2. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui selle täitmine lõpetatakse käesoleva artikli lõike 5 kohaselt.3. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.4. Lepinguosalised võivad lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada eelkõige avaliku korra, riigi julgeoleku või rahva tervise kaitse huvides, samuti ebaseadusliku sisserände tõttu või juhul kui üks lepinguosaline kehtestab uuesti viisanõude. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu peatamise põhjused on kõrvaldatud.5. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu täitmise lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90 päeva pärast teatamise kuupäeva.6. Barbados võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Ühenduse liikmesriikide suhtes korraga.7. Ühendus võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.Brüssel, […]Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.Euroopa Ühenduse nimel Barbadose nimel  ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTALepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Ühenduse ning Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mida on eriti süvendatud 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepinguga, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.Seepärast on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Barbadose ametiasutused sõlmiksid viivitamatult lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed lepingud Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelise lepingu tingimustega samasugustel tingimustel.ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLI 3 LÕIKES 2 KÄSITLETAVAT TASUSTATAVA TÖÖ EESMÄRGIL REISIVATE ISIKUTE KATEGOORIATLepinguosalised lepivad ühtse tõlgenduse tagamiseks kokku, et käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab tasustatavat tööd tegevate isikute kategooria selliseid isikuid, kes sisenevad teise lepinguosalise territooriumile tasustatava töö tegemise / tulutoova tegevusega tegelemise eesmärgil töövõtja või teenuse osutajana.Kõnealune kategooria ei hõlma:-  äritegevusega tegelevaid isikuid, s.t isikuid, kes reisivad ärikohtumise eesmärgil (ega tööta teise lepinguosalise territooriumil),-  sportlasi ja kunstnikke, kes tegutsevad riigis ajutiselt,-  ajakirjanikke, kelle on saatnud nende elukohariigi meedia, ning-  äriühingusiseseid praktikante.Käesoleva deklaratsiooni rakendamise üle teostab lepingu artiklis 6 sätestatud vastutuse raames järelevalvet ühiskomitee, kes võib teha muudatusettepanekuid, kui ta peab seda lepinguosaliste kogemuste põhjal vajalikuks.ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 4 KÄSITLETAVAT RIIGIS VIIBIMISE KOLMEKUULIST KESTUST KUUE KUU PIKKUSE AJAVAHEMIKU JOOKSUL, MILLE ALGUST ARVESTATAKSE ALATES RIIGI TERRITOORIUMILE ESMAKORDSE SISENEMISE KUUPÄEVASTLepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 käsitletud riigis viibimise kestus kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates Barbadose territooriumile või Schengeni alale esmakordse sisenemise kuupäevast, hõlmab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku kolme kuud igal kuue kuu pikkuse ajavahemiku kohta.ÜHISDEKLARATSIOON KODANIKE VIISAVABADUSLEPINGUST TEAVITAMISE KOHTATeadvustades läbipaistvuse olulisust Euroopa Liidu ja Barbadose kodanike jaoks, kohustuvad lepinguosalised tagama viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise.[1] ELT L 405, 30.12.2006, lk 23.[2] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.[3] ……………………[4] ……………………[5] ELT C…[6] [Nõukogu peasekretariaat] avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas .[7] ELT L 29, 3.2.2007, lk 10.[8] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.