				|

		52013PC0477

			Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 405/2011, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks /* COM/2013/0477 final - 2013/0223 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
 Ettepanku taust
   || Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide importi käsitlevas subsiidiumivastases menetluses.
   || Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.
   || Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EL) nr 405/2011, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
   || Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata.
 Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine
   || Konsulteerimine huvitatud isikutega
   || Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.
   || Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
   || Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
   || Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste täielikku nimekirja.
 Ettepaneku õiguslik külg
   || Kavandatud meetmete kokkuvõte 9. augustil 2012 algatas komisjon osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes kehtiva tasakaalustava tollimaksu subsideerimise tasemega. Läbivaatamine algatati, sest India eksportiv tootja (taotluse esitaja) esitas piisaval hulgal esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et subsideerimisega seotud asjaolud, mille alusel need meetmed kehtestati, on muutunud ning et nimetatud muutused on püsivad. Osalise vahepealse läbivaatamise uurimises said kinnitust järgmised asjaolud: i) asjaomase koostööd teinud India tootjaga seotud subsideerimise tase on vähenenud; ii) uuritud kavade tegelik kord ja nende tasakaalustatavus ei ole pärast eelmist uurimist muutunud. Kuna tõendati, et taotluse esitaja praegune subsideerimise tase on allpool miinimumtaset, tuleks meetmeid muuta nii, et need vastaksid uutele uurimistulemustele. Leiti, et muutused on püsivad. Seega soovitatakse nõukogul lisatud määruse ettepanek vastu võtta, et muuta asjaomase koostööd teinud India tootja suhtes kohaldatavat tollimaksu määra.
   || Õiguslik alus Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.
   || Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
   || Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.
   || Õigusakti valik
   || Kavandatav õigusakt: määrus.
   || Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.
 Mõju eelarvele
   || Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.
2013/0223 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EL) nr 405/2011,
millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja
lattide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult
sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta
määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis
ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artiklit 19,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa
Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1.           MENETLUS
1.1.        Eelmine
uurimine ja kehtivad tasakaalustavad meetmed
(1)       Nõukogu kehtestas 2011. aasta
aprillis määrusega (EÜ) nr 405/2011[2]
(edaspidi „lõplik määrus”) praegu CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20
31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla kuuluvate teatavate Indiast pärit
roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes lõpliku tasakaalustava
tollimaksu. Lõpliku määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi
„esialgseks uurimiseks”.
(2)       Lõplike meetmetega kehtestati
tasakaalustav väärtuseline tollimaks vahemikus 3,3 % − 4,3 % eraldi
nimetatud eksportijate impordi suhtes, 4,0 % tollimaks valimisse mittekuulunud
koostööd teinud äriühingute suhtes ning 4,3 % jääktollimaksumäär kõigile
teistele India äriühingutele.
1.2.        Osalise vahepealse
läbivaatamise algatamine
(3)       Osalise vahepealse
läbivaatamise taotluse esitas India eksportiv tootja Viraj Profiles Vpl.
Limited (edaspidi „taotluse esitaja”). Taotlus piirdus taotluse esitajaga
seotud subsideerimise uurimisega. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid
tõendeid selle kohta, et subsideerimisega seotud asjaolud, mille alusel kehtestati
meetmed, on märkimisväärselt muutunud ning et nimetatud muutused on püsivad.
(4)       Olles pärast nõuandekomiteega
konsulteerimist kindlaks teinud, et on piisavalt tõendeid, mis õigustavad
osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 9. augustil 2012 Euroopa
Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates[3]
taotluse esitajaga seonduva subsideerimisega piirduva osalise vahepealse
läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artiklile 19.
1.3.        Läbivaatamisega seotud
uurimisperiood
(5)       Subsideerimise läbivaatamist
käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni
30. juunini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
1.4.        Uurimisega seotud isikud
(6)       Komisjon teavitas ametlikult
taotluse esitajat, India valitsust ja EUROFERi kui liidu tootmisharu esindajat
esialgses uurimises (edaspidi „liidu tootmisharu”) osalise vahepealse
läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma
seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud
tähtaja jooksul.
(7)       Poolte esitatud kirjalikke ja
suulisi märkusi arutati algatamisetapis ja võeti võimaluse korral arvesse.
(8)       Uurimise seisukohast vajaliku
teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku. Lisaks sellele
saadeti küsimustik ka India valitsusele.
(9)       Küsimustikule saatsid
vastused taotluse esitaja ja India valitsus.
(10)     Komisjon kogus ja kontrollis
kogu teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast
vajalikuks. Kontrollkäigud tehti taotluse esitaja valdustesse.
2.           VAATLUSALUNE TOODE
(11)     Läbivaatamisele kuuluv toode
on sama mis esialgses uurimises, st Indiast pärit roostevabast terasest vardad
ja latid, külmvormitud või -viimistletud, kuid edasi töötlemata, muud kui
ümmarguse hulknurkse ristlõikega 80 mm või suurema läbimõõduga vardad ja latid,
ja mis kuuluvad praegu CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20
39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla.
3.           SUBSIDEERIMINE
3.1.        Sissejuhatus
(12)     India valitsuse ja huvitatud
isikute esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal
uuriti järgmisi kavasid, mida taotluse esitaja väidetavalt kasutas:
(a)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export
Promotion Capital Goods Scheme, EPCG-kava)
(b)
Ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented
Units Scheme, EOU-kava)
(c)
Ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme,
EC-kava).
(13)     Kavad a ja b põhinevad 1992.
aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis
jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus").
Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja
impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika
dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja
ajakohastab regulaarselt. Käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi
jaoks oluline väliskaubanduspoliitika dokument on „Väliskaubanduspoliitika kava
aastateks 2009–2014” (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014”).
Lisaks sellele sätestab India valitsus väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014
reguleeriva korra väljaandes „Menetlusjuhend, I köide” („Handbook of
Procedures, Volume I”, edaspidi „HOP 2009–2014, I köide”). Ka menetlusjuhendit
ajakohastatakse korrapäraselt.
(14)     Punktis c nimetatud ekspordi
krediteerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse
jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India Reservpangal (Reserve Bank of India – RBI)
juhtida kommertspankade ekspordi krediteerimist.
(15)     Lisaks uuris komisjon liidu
tootmisharu esitatud väiteid järgmiselt:
(a)
kas taotluse esitaja sai toetust elektrimaksust
vabastamise kava (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES) raames,
(b)
kas taotluse esitaja kasutas Maharashtra osariigi
kohalikke subsiidiumikavasid,
(c)
kas taotluse esitajat varustati sisendmaterjalidega
piisavast väiksema tasu eest,
(d)
kas taotluse esitaja sai kasu elektritootmise ja
turustamisega seotud soodustustest,
(e)
kas taotluse esitajal oli võimalus hankida odavat
toorainet seotud off-shore firmadelt.
(16)     Samuti kontrollis komisjon, et
taotluse esitaja ei saa enam toetust esialgse uurimise käigus uuritud järgmiste
skeemide raames:
(a)
imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement
Passbook Scheme, DEPB-kava)
(b)
eellubade kava (Advanced Authorization Scheme,
AA-kava).
3.2.        Tähelepanekud
3.2.1.     Kapitalikaupade
ekspordisoodustuste kava
(17)     Uurimine näitas, et taotluse
esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal. Saadud kasu
oli siiski tühine (0,02 %). Seepärast oldi seisukohal, et kava
tasakaalustatavust ei ole vaja täiendavalt hinnata.
3.2.2.     Ekspordisuunitlusega üksuste
kava (Export Oriented Unit Scheme, EOU)
(18)     Leiti, et taotluse esitajal
oli ekspordisuunitlusega üksuste kava staatus ja ta sai läbivaatamise
uurimisperioodil subsiidiume.
(19)     Selle kavaga seoses väitis
äriühing, et komisjon peaks tegema erandi esialgses uurimises kasutatud
EOU-kava raames saadud toetuse arvutusmeetodist. Äriühing väitis, et teatavaid
EOU-kava kohaseid toetusi tuleks pidada lubatavaks tollimaksu tagastusskeemiks
algmääruse II ja III lisa tähenduses ning seetõttu ei tohiks nad olla
tasakaalustatavad.
(20)     Kuna leiti, et
arvutusmeetodist sõltumata ei ületa kõnealuse kava alusel kohaldatud
subsiidiumimäär 0,22 % ja et selle tulemusena on subsiidiumimarginaal
miinimumtasemest väiksem, otsustati seda väidet läbivaatamise uurimisperioodi
kontekstis edasi mitte uurida.
3.2.3.     Ekspordi krediteerimise kava
(21)     Tehti kindlaks, et taotluse
esitaja ei kasutanud kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.
3.2.4.     Elektriaktsiisist vabastamise
kava
(22)     Uurimine näitas, et taotluse
esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal. Saadud kasu
oli siiski tühine. Seepärast oldi seisukohal, et kava tasakaalustatavust ei ole
vaja täiendavalt hinnata.
3.2.5.     Maharashtra osariigi kohalikud
subsiidiumikavad
(23)     Tehti kindlaks, et taotluse
esitaja ei kasutanud kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.
3.2.6.     Muud
(24)     Uurimisel ei ilmnenud, et
taotluse esitaja oleks uurimisperioodi ajal saanud muid toorainega ja
energiaostuga seotud toetusi, mis hõlmaksid India valitsuse rahalist toetust ja
mida võiks seetõttu käsitada algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii
ja artikli 3 lõike 2 tähenduses subsiidiumina. Seega leiti, et põhjenduse 15
punktides c–e loetletud liidu tootmisharu väited on käesoleva läbivaatamise
kontekstis ebaolulised.
4.           TASAKAALUSTATAVATE
SUBSIIDIUMIDE SUMMAD
(25)     Tuletatakse meelde, et
esialgse uurimise käigus tehti kindlaks, et taotluse esitaja saadavate
tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem oli 4,3 %.
(26)     Läbivaatamise uurimisperioodil
oli taotluse esitaja ühest subsiidiumikavast saadava tasakaalustatava
subsiidiumi summa ad valorem 0,22 %.
(27)     Eespool kirjeldatut arvesse
võttes järeldatakse, et asjaomase koostööd teinud eksportiva tootja (taotluse
esitaja) subsideerimise tase on vähenenud.
(28)     Uuriti ka seda, kas uuritud
kavadega seotud muutunud asjaolusid saab pidada püsivateks.
(29)     Nagu
eespool märgitud, kinnitasid vahepealse läbivaatamise käigus tehtud EPCG-kava
käsitlevad järeldused esialgse uurimise tähelepanekuid: kõnealuse kava raames
antud toetus oli tühine.
(30)     Lisaks tuleb märkida, et kuigi
esialgse uurimise käigus leiti, et peamine toetus saadi EOU-kava alusel, on
selle kava raames saadav toetus läbivaatamise uurimisperioodi jooksul
vähenenud. On tõendeid selle kohta, et see muutus on püsiv, kuna see on seotud
roostevaba terase jäätmete ja ferronikli suhtes kohaldatavate tollimaksude
vähenemisega. Neid kahte toorainet kasutab taotluse esitaja vaatlusaluse toote
tootmiseks kõige enam.
5.           TASAKAALUSTAVAD MEETMED
(31)     Eespool esitatu põhjal võib
järeldada, et taotluse esitaja saab ka edaspidi subsiidiume, mille tase jääb
allapoole miinimumtaset. Seepärast peetakse asjakohaseks muuta taotluse esitaja
suhtes kohaldatava tasakaalustava tollimaksu määra, et see peegeldaks praegust
subsideerimise taset. Taotluse esitaja suhtes kehtestatav tollimaksu määr on 0
%.
(32)     Võttes arvesse tollimaksu
määra, mida praegu kohaldatakse lõpliku määruse lisas loetletud asjaomaste
eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, märgitakse, et uuritud
kavade tegelik kord ja nende tasakaalustatavus ei ole varasema uurimisega
võrreldes muutunud. Seega ei ole põhjust nende äriühingute suhtes kehtivaid
subsiidiumi- ja tollimaksumäärasid ümber arvutada. Seega ei muudeta
tollimaksumäärasid, mida kohaldatakse lõplikus määruses loetletud äriühingute
suhtes.
(33)     Kõigile teistele äriühingutele
kohaldatava tollimaksumäära osas märgitakse, et selle tase seati esialgses
uurimises valimisse kuulunud äriühingute kõrgeima individuaalse
subsiidiumimarginaali tasemele. See vastas taotluse esitaja
subsiidiumimarginaalile. Kuna taotluse esitaja subsiidiumimarginaal on
vahepealse läbivaatamise põhjal muutunud, tuleks kõigi teiste äriühingute
suhtes kohaldatav määr läbi vaadata ja see tuleks seada järgmise kõrgeima
subsiidiumimarginaali tasemele. Kuna järgmine kõrgeim määr on lisas loetletud
äriühingutele kohaldatav määr, seatakse kõigile teistele äriühingutele
kohaldatav tollimaksumäär sellele tasemele ehk 4 %-le.
6.           TEATAVAKSTEGEMINE
(34)     India valitsusele ja teistele
huvitatud isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille alusel
kavatsetakse soovitada taotluse esitaja suhtes kohaldatavate tollimaksumäärade
muutmist.
(35)     Nende esitatud kirjalikke ja
suulisi märkusi arutati ja võeti võimaluse korral arvesse.
(36)     Kõikidele huvitatud isikutele,
kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks
ära kuulata, anti selline võimalus,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 405/2011
artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2.        Lõpliku tasakaalustava tollimaksu
määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud
äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne
tollimaksu tasumist, on järgmine:
 Äriühing || Tollimaksumäär (%) || TARICi lisakood
 Chandan Steel Ltd., Mumbai || 3,4 || B002
 Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai; Precision Metals, Mumbai; Hindustan Inox Ltd., Mumbai; Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai || 3,3 || B003
 Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane || 0 || B004
 Lisas loetletud äriühingud || 4,0 || B005
 Kõik muud äriühingud || 4,0 || B999
Artikkel 2
Määrus jõustub
järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.
[2]               ELT L 108, 28.4.2011, lk 3.
[3]               ELT C 239, 9.8.2012, lk 2.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0497

Ettepanek : Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid  /* KOM/2009/0497 lõplik */

		ETBrüssel 18.9.2009KOM(2009) 497 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeidSELETUSKIRI(1) Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1718 (2006) kehtestati ühisseisukohaga 2006/795/ÜVJP ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 329/2007 Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu teatavad piiravad meetmed.(2) ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 12. juunil 2009 vastu resolutsiooni 1874 (2009), millega laiendati piiravate meetmete kohaldamisala ja kehtestati Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu uued piiravad meetmed.(3) Resolutsiooni 1874 (2009) rakendamiseks muudeti ühisseisukohaga 2009/573/ÜVJP ühisseisukohta 2006/795/ÜVJP ja nähti ette täiendavad piiravad meetmed, mis käsitlevad eelkõige isikuid, kelle suhtes kohaldatakse vahendite külmutamist, rahaasutuste tegevust, mis võib kaasa aidata Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele, avaliku sektori poolset rahalist toetust Korea Rahvademokraatliku Vabariigiga peetavale kaubavahetusele, sealhulgas ekspordikrediiti, ja ametlikku finantsabi Korea Rahvademokraatlikule Vabariigile. Ühise seisukohaga 2009/573/ÜVJP keelati ka kauplemine kaupade ja tehnoloogiaga, mis võivad kaasa aidata Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele, ja nähti ette teatavate Korea Rahvademokraatlikku Vabariiki suunduvate ja sealt saabuvate veoste kontrollimine.(4) Mõned nimetatud meetmed kuuluvad EÜ asutamislepingu kohaldamisalasse ja ühise seisukohaga 2009/573/ÜVJP on nende rakendamiseks ette nähtud ühenduse meede.(5) Käesoleva määrusega tuleb näha ette ka sätted, mis käsitlevad isikuandmete kaitset ja töötlemist ning salastatud teabe töötlemist.(6) Sellest tulenevalt teeb komisjon ettepaneku rakendada nimetatud piiravad meetmed määrusega, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 329/2007.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeidEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2009. aasta ühist seisukohta 2009/573/ÜVJP, millega muudetakse nõukogu ühist seisukohta 2006/795/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid [1],võttes arvesse komisjoni ettepanekut,olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriganing arvestades järgmist:(1) Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1874 (2009) kehtestati ühise seisukohaga 2009/573/ÜVJP Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (edaspidi „Põhja-Korea”) vastu täiendavad piiravad meetmed, nimelt keelati selliste esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimine, müümine ja edasiandmine, mis võivad kaasa aidata Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele.(2) Ühise seisukohaga 2009/573/ÜVJP on ette nähtud teatavate Põhja-Koreasse suunduvate ja sealt saabuvate veoste kontrollimine ning õhusõidukite ja laevade puhul kohustus esitada ühendusse sissetoodavate või sealt väljaviidavate kaupade kohta täiendavat saabumis- või väljumiseelset teavet. Kõnealune teave tuleb esitada kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) [2] ning komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) [3] asjaomaste sätetega, mis käsitlevad sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone.(3) Ühise seisukohaga 2009/573/ÜVJP on keelatud ka punkerdamisteenuste osutamine Põhja-Korea laevadele ja Põhja-Korea laevade muu teenindamine, et ära hoida selliste esemete transport, mille eksport on määruse (EÜ) nr 329/2007 alusel keelatud.(4) Samuti on ühise seisukohaga 2009/573/ÜVJP laiendatud rahaliste vahendite külmutamise meetmeid teiste isikute kategooriate suhtes ning kehtestatud nõuetekohase hoolsuse meetmed rahaasutuste tegevuse suhtes, mis võib kaasa aidata Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele.(5) Kõnealused meetmed kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse ning seetõttu on nende rakendamiseks ühenduses vaja ühenduse õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide ettevõtjad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt.(6) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 329/2007 vastavalt muuta.(7) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid ning eelkõige õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, õigust omandile ja isikuandmete kaitsele. Käesolevat määrust tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.(8) Käesoleva määruse rakendamiseks tuleb teatavad isikuandmed, mis on seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste või asutustega, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid tuleb määruse (EÜ) nr 329/2007 alusel külmutada, avalikustada ja töödelda neid asjakohasel viisil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) [4] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) [5].(9) Samuti tuleb ette näha säte, mis käsitleb salastatud teabe töötlemist komisjonis.(10) Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 329/2007 muudetakse järgmiselt:1) artikkel 2 asendatakse järgmisega:„1. Keelatud on:a) otseselt või kaudselt müüa, üle anda või eksportida ühendusest või väljastpoolt ühendust pärit, I lisas nimetatud kaupu ja tehnoloogiat, kaasa arvatud tarkvara, füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Põhja-Koreas või kasutamiseks Põhja-Koreas;b) osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktis a nimetatud keelust.2. I lisas sisalduvad tooted, materjalid, varustus, kaubad ja tehnoloogia, kaasa arvatud tarkvara, mis on määruse (EÜ) nr 428/2009 [6] kohaselt määratletud kahese kasutusega kaupadena ja mis võivad kaasa aidata Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele. I lisa ei sisalda ELi sõjalise varustuse ühises nimekirjas esitatud kaupu ja tehnoloogiat [7]. I lisas on loetletud ka teatavad muud esemed, materjalid, seadmed, kaubad ja tehnoloogia, mis võivad kaasa aidata Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele.3. Põhja-Koreast keelatakse I lisas nimetatud kaupade ja tehnoloogia ostmine, importimine või transportimine sõltumata sellest, kas asjaomane toode on pärit Põhja-Koreast või mitte.”;2) artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Keelatud on:a) anda või saada otseselt või kaudselt tehnilist abi, mis on seotud Euroopa Liidu sõjalise varustuse ühises nimekirjas või I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga ning ELi sõjalise varustuse ühises nimekirjas või I lisas loetletud kaupadega varustamise ning nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, Põhja-Koreas asuvatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele või Põhja-Koreas asuvatelt füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt, üksustelt või asutustelt või kasutamiseks Põhja-Koreas;b) pakkuda või saada otseselt või kaudselt rahastamist või rahalist abi, mis on seotud ELi sõjalise varustuse ühises nimekirjas või I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust kõnealuste toodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi andmiseks Põhja-Koreas asuvatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele või Põhja-Koreas asuvatelt füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt, üksustelt või asutustelt või kasutamiseks Põhja-Koreas;c) osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktides a ja b nimetatud keeldudest.”;3) lisatakse järgmine artikkel:„Artikkel 3a1. Selleks et ära hoida nende I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia üleandmist, mis võivad kaasa aidata Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele, ja III lisas loetletud luksuskaupade üleandmist, on Põhja-Koreasse suunduvatel ning sealt saabuvatel kaubalennukitel ja -laevadel kohustus esitada asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele ühendusse sissetoodavate või sealt väljaviidavate kaupade kohta saabumis- või väljumiseelset teavet.Saabumis- või väljumiseelse teabe andmise kohustust reguleerivad eeskirjad, eelkõige järgitavad tähtajad ja nõutavad andmed, on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 648/2005 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) [8] ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1875/2006 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted määrusele (EMÜ) nr 2913/92) [9] asjaomaste sätetega, mis käsitlevad sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone.Lisaks sellele teatavad Korea Rahvademokraatlikku Vabariiki suunduvad ning sealt saabuvad kaubalennukid ja -laevad või nende esindajad, kas nende kaubad kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, ning ekspordiloa nõude kohaldamise korral esitavad väljastatud ekspordiloa üksikasjad.Kuni 31. detsembrini 2010 võib sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioonid ning eespool nimetatud lisaandmed esitada kirjalikus vormis, kasutades kaubandus-, sadama- või veodokumente, tingimusel et need sisaldavad vajalikke andmeid.Alates 1. jaanuarist 2011 tuleb eespool nimetatud lisaandmed edastada vastavalt asjaoludele kas kirjalikult või kasutada sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone.2. Punkerdamisteenuste või laevavarustuse tarnimise või muude teenuste osutamiseks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi laevadele on vaja eelnevat luba, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaareesmärkidel.II lisas loetletud veebilehekülgedel nimetatud liikmesriikide pädevad asutused ei anna luba juhul, kui nad on otsustanud, et kõnealuse teenuse osutamine võib kaasa aidata I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia üleandmisele.”;4) artikkel 6 asendatakse järgmisega:„1. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mida IV lisas loetletud isikud, üksused või asutused omavad või mis on nende valduses või kontrolli all. IV lisa sisaldab sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu poolt vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006) lõike 8 punktile d kindlaksmääratud isikute, üksuste ja asutuste nimesid.2. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mida IV lisas loetletud isikud, üksused või asutused omavad või mis on nende valduses või kontrolli all. V lisa sisaldab IV lisas loetlemata isikuid, üksusi ja asutusi, kelle puhul nõukogu on vastavalt ühise seisukoha 2006/795/ÜVJP artikli 4 lõike 1 punktidele b ja c kindlaks teinud, eta) nad vastutavad Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alaste programmide eest, ja nende nimel või juhtimisel tegutsevaid isikuid või üksusi või nende omandis või kontrolli all olevaid üksusi võib) nad osutavad finantsteenuseid või teostavad mis tahes finants- või muu vara või vahendite ülekandeid liikmesriikide territooriumile, läbi liikmesriigi territooriumi või liikmesriigi territooriumilt või kaasavad sellisesse tegevusse liikmesriikide kodanikke, nende õigusaktide alusel asutatud üksuseid või ühenduse territooriumil asuvaid isikuid või rahaasutusi, kes võivad kaasa aidata Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele, ja nende nimel või juhtimisel tegutsevaid isikuid või üksusi või nende omandis või kontrolli all olevaid üksusi.V lisas esitatud loetelu vaadatakse korrapäraselt ja vähemalt iga 12 kuu tagant uuesti läbi.3. IV ja V lisa sisaldavad loetellu kantud füüsiliste isikute kohta ainult järgmist teavet:a) identimiseks vajalik teave: perekonna- ja eesnimed, sealhulgas varjunimed ja tiitlid, sünniaeg ja -koht, kodakondsus, passi- ja isikutunnistuse number, maksukohustuslase ja sotsiaalkindlustuse number, sugu, aadress või muu teave asukoha kohta, ametikoht või elukutse ning loetellu kandmise kuupäev, jab) loetellu kandmise põhjused, nagu ametikoht või muu piisav põhjus.IV ja V lisa võivad sisaldada ka eespool nimetatud, identimiseks vajalikku teavet loetellu kantud isikute pereliikmete kohta, tingimusel et nimetatud teave on konkreetsel juhul vajalik üksnes asjaomase füüsilise isiku tuvastamiseks.4. Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei tehta otseselt ega kaudselt kättesaadavaks IV või V lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või organisatsioonidele või nende kasuks.5. Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmetest kõrvalehoidmine.”;5) artikkel 8 asendatakse järgmisega:„Erandina artiklist 6 võivad II lisas loetletud veebilehtedel nimetatud liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:a) kohus, haldusorgan või vahekohus on rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud enne artiklis 6 nimetatud isiku, üksuse või asutuse loetellu kandmise kuupäeva kinnipidamisõigust või teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse;b) rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise kinnipidamisõigusega tagatud või sellise otsusega tunnustatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;c) kõnealusest kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu IV või V lisas loetletud isikud, üksused või asutused;d) kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga jae) liikmesriik on kinnipidamisõiguse või otsuse sanktsioonide komiteele teatavaks teinud.”;6) artiklis 9 asendatakse lõige 2 järgmisega:„2. Artikli 6 lõiget 4 ei kohaldata järgmiste külmutatud kontodele lisatud summade suhtes:a) nende kontode intressid või muud tulud võib) maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne artiklis 6 nimetatud isiku, üksuse või asutuse loetellu kandmise kuupäeva, tingimusel et kõnealused intressid, muud tulud või maksed on külmutatud artikli 6 lõikes 1 või 2 sätestatud korras.”;7) artikkel 11 asendatakse järgmisega:„1. Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamisest või nende kättesaadavaks tegemisest keeldumisest, mis on tehtud heas usus, et selline tegevus on kooskõlas käesoleva määrusega, ei tulene määrust rakendavale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele või selle juhtidele või töötajatele mingit vastutust, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise või kinnipidamise põhjustas hooletus.2. Artikli 3 lõike 1 punktis b ja artikli 6 lõikes 4 sätestatud keeldudest ei tulene asjaomastele füüsilistele või juriidilistele isikutele ega üksustele mingit vastutust, juhul kui nad ei teadnud ja neil ei olnud põhjendatult alust kahtlustada, et nende tegevus võiks eirata kõnealuseid keelde.”;8) lisatakse järgmine artikkel:„Artikkel 11a1. Krediidi- ja finantseerimisasutused oma tegevuses lõikes 2 nimetatud krediidi- ja finantseerimisasutustega ning vältimaks, et see tegevus aitab kaasa Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele:a) jälgivad pidevalt kontode kasutamist, eelkõige oma kliendikontrolli programmide abil ning tulenevalt võetud kohustustest, mis on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamisega;b) nõuavad, et maksekorralduste andmeväljad, mis on seotud korralduse andja ja asjaomase makse saajaga, oleksid täidetud, ning nimetatud teabe esitamata jätmise korral keelduvad tehingu sooritamisest;c) säilitavad kõiki tehingutega seotud andmeid viie aasta jooksul ja teevad need riiklikele asutustele nende taotlusel kättesaadavaks jad) kui on kahtlus või põhjendatud alus kahtlustada, et rahalised vahendid on seotud tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide levitamise rahastamisega, teatavad oma kahtlusest kiiresti asjaomase liikmesriigi rahapesu andmebüroole või muule asjaomase liikmesriigi kindlaksmääratud pädevale asutusele, kes on nimetatud II lisas loetletud veebilehtedel, ilma et see piiraks artikli 3 lõikes 1 või artiklis 6 sätestatut. Rahapesu andmebüroo või muu pädev asutus tegutseb riikliku keskusena, kes saab ja analüüsib kahtlasi tehinguid käsitlevaid teateid seoses võimaliku massihävitusrelvade levitamise rahastamisega. Rahapesu andmebürool või muul pädeval asutusel on otsene või kaudne ning õigeaegne juurdepääs finants-, haldus- ja õiguskaitseteabele, mida ta vajab oma ametiülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, sealhulgas kahtlaseid tehinguid käsitlevate teadete analüüsimiseks.2. Lõikes 1 sätestatud meetmeid kohaldatakse krediidi- ja finantseerimisasutuste suhtes nende tegevuses:a) Põhja-Koreas asuvate krediidi- ja finantseerimisasutustega;b) VI lisas loetletud, Põhja-Koreas asuvate krediidi- ja finantseerimisasutuste filiaalide ja tütarettevõtjatega, mis kuuluvad artikli 16 kohaldamisalasse;c) VI lisas loetletud, Põhja-Koreas asuvate krediidi- ja finantseerimisasutuste filiaalide ja tütarettevõtjatega, mis ei kuulu artikli 16 kohaldamisalasse, jad) VI lisas loetletud krediidi- ja finantseerimisasutustega, mille asukoht ei ole Põhja-Koreas ja mis ei kuulu artikli 16 kohaldamisalasse, kuid mis on Põhja-Koreas asuvate isikute või üksuste kontrolli all.”;9) artikkel 13 asendatakse järgmisega:„Artikkel 131. Komisjonil on õigus:a) muuta I lisa ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel ja lisada vajaduse korral sellesse määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuurist võetud viitenumbreid;b) muuta liikmesriikide esitatud teabe põhjal II lisa;c) muuta III lisa, et täpsustada või kohandada selles esitatud kaupade loetelu vastavalt sanktsioonide komitee määratlustele või suunistele ja võttes arvesse muude jurisdiktsioonide kehtestatud loetelusid, või lisada sellesse määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuurist võetud viitenumbreid, kui see on vajalik või kohane;d) muuta IV lisa ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel; jae) muuta V või VI lisa kooskõlas ühise seisukoha 2006/795/ÜVJP II, III, IV ja V lisa suhtes tehtud otsustega.2. Käesoleva määruse kohaselt talle antud ülesannete täitmiseks töötleb komisjon isikuandmeid. Kõnealused ülesanded hõlmavad järgmist:a) valmistada ette käesoleva määruse IV, V ja VI lisa muudatused;b) konsolideerida IV ja V lisa tekst komisjoni veebisaidil [10] kättesaadavas elektroonilises konsolideeritud loetelus, mis hõlmab isikuid, rühmitusi ja üksusi, kelle suhtes EL on kehtestanud majandussanktsioonid;c) töödelda loetellu kandmise põhjuseid käsitlevat teavet jad) töödelda käesoleva määruse kohaste meetmete mõju käsitlevat teavet, näiteks külmutatud rahaliste vahendite väärtus ja teave pädevate asutuste antud lubade kohta.3. Komisjon võib töödelda loetellu kantud füüsiliste isikute toimepandud kuritegusid ja süüdimõistvaid kohtuotsuseid või selliste isikutega seotud julgeolekumeetmeid käsitlevaid andmeid ainult ulatuses, mis on vajalik põhjenduste ettevalmistamiseks ja asjaomase füüsilise isiku nende kohta esitatud arvamuse läbivaatamiseks, tingimusel et järgitakse asjakohaseid erilisi kaitsemeetmeid. Sellist teavet ei avalikustata ega vahetata.4. Käesoleva määruse kohaldamiseks määratakse II lisas nimetatud komisjoni üksus määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2d tähenduses vastutavaks töötlejaks, et tagada asjaomastele füüsilistele isikutele võimalus kasutada määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid õigusi.5. Kui komisjon saab salastatud teavet, käsitleb ta sellist teavet vastavalt komisjoni otsusele 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom [11] ning vajaduse korral Euroopa Liidu ja teavet esitava riigi vahelisele salastatud teabe turvalisust käsitlevale lepingule.6. Dokumente, mille salastatuse aste vastab tasemele „EU Top Secret”, „EU Secret” või „EU Confidential” võib avalikustada ainult andmete esitaja nõusolekul.”;10) I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga;11) IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga;12) käesoleva määruse III lisas esitatud tekst lisatakse V lisana;13) käesoleva määruse IV lisas esitatud tekst lisatakse VI lisana.”Artikkel 2Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […]I LISA„I LISAArtiklites 2 ja 3 osutatud kaubad ja tehnoloogiaA. Määruse (EÜ) nr 428/2009 [12] I lisas loetletud kahese kasutusega kaubad ja tehnoloogia, mis võivad kaasa aidata Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele.Määruse 428/2009 I lisas loetletud kaubad ja tehnoloogia.B. Muud tooted, materjalid ja varustus, mis võivad kaasa aidata Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele.1. Grafiit, mis on kavandatud või ette nähtud kasutamiseks elektroerosioonpinkides.2. Para-aramiid „kiud- või niitmaterjalid” (Kevlar® ja muu Kevlarilaadne®).”II LISA„IV LISAArtikli 6 lõikes 1 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loeteluA. Füüsilised isikud:(1) Han Yu-ro. Ametikoht: ettevõtte Korea Ryongaksan General Trading Corporation direktor. Muu teave: osaleb Põhja-Korea ballistiliste kanderakettide programmis. Loetellu kandmise kuupäev: 16.7.2009.(2) Hwang Sok-hwa. Ametikoht: aatomienergia üldbüroo (GBAE) direktor. Muu teave: osaleb Põhja-Korea tuumaprogrammis GBAE teadusliku juhtimise büroo juhina ja kuulus tuumauuringute ühisinstituudi teaduskomiteesse. Loetellu kandmise kuupäev: 16.7.2009.(3) Ri Hong-sop. Sünniaasta: 1940. Ametikoht: endine Yongbyoni tuumauuringute keskuse direktor. Muu teave: teostas järelevalvet kolme peamise rajatise üle (tuumkütuse tootmise rajatis, tuumareaktor ja ümbertöötamistehas), mis aitasid kaasa tuumarelvades kasutatava plutooniumi tootmisele. Loetellu kandmise kuupäev: 16.7.2009.(4) Ri Je-son (teise nimega Ri Che-son). Sünniaasta: 1938. Ametikoht: Põhja-Korea tuumaprogrammi peamise juhtivasutuse aatomienergia üldbüroo (GBAE) direktor. Muu teave: aitab kaasa mitmele tuumavaldkonna püüdlusele, sealhulgas GBAE poolsele Yongbyoni tuumauuringute keskuse ja ettevõtte Namchongang Trading Corporation juhtimisele. Loetellu kandmise kuupäev: 16.7.2009.(5) Yun Ho-jin (teise nimega Yun Ho-chin). Sünniaeg: 13.10.1944. Ametikoht: ettevõtte Namchongang Trading Corporation direktor. Muu teave: teostab järelevalvet uraani rikastamise programmi jaoks vajalike kaupade impordi üle. Loetellu kandmise kuupäev: 16.7.2009.B. Juriidilised isikud, üksused ja asutused:(1) Korea Mining Development Trading Corporation (teiste nimedega: a) CHANGGWANG SINYONG CORPORATION; b) EXTERNAL TECHNOLOGY GENERAL CORPORATION; c) DPRKN MINING DEVELOPMENT TRADING COOPERATION; d) "KOMID"). Aadress: Central District, Pyongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik. Muu teave: peamine relvakaupleja ning põhiline ballistiliste rakettide ja tavarelvastusega seotud kaupade ja varustuse eksportija. Loetellu kandmise kuupäev: 24.4.2009.(2) Korea Ryonbong General Corporation (teiste nimedega: a) KOREA YONBONG GENERAL CORPORATION; b) LYONGAKSAN GENERAL TRADING CORPORATION). Aadress: Pot’onggang District, Pyongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik; Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang, DPRK. Muu teave: kaitsetööstuse konglomeraat, mis tegeleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi kaitsetööstuse hangetega ja toetab riigi sõjalise otstarbega kaupade müüki. Loetellu kandmise kuupäev: 24.4.2009.(3) Tanchon Commercial Bank (teiste nimedega: a) CHANGGWANG CREDIT BANK; b) KOREA CHANGGWANG CREDIT BANK). Aadress: Saemul 1-Dong Pyongchon District, Pyongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik. Muu teave: Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tavarelvastuse, ballistiliste rakettide ning sellelaadsete relvade kooste ja tootmisega seotud kaupade müügi rahastaja. Loetellu kandmise kuupäev: 24.4.2009.(4) Aatomienergia üldbüroo (GBAE) (teise nimega aatomienergia üldosakond (GDAE)). Aadress: Haeudong, Pyongchen District, Pyongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik. Muu teave: GBAE vastutab Põhja-Korea tuumaprogrammi eest, mis hõlmab Yongbyoni tuumauuringute keskust, selle plutooniumi tootmise teadusreaktorit (võimsus 5 MWe (25 MWt)) ning tuumkütuse tootmise ja ümbertöötamise tehaseid. GBAE on korraldanud koos Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga tuumaalaseid koosolekuid ja arutelusid. GBAE on Põhja-Korea peamine valitsusasutus, kes teostab järelevalvet tuumaprogrammide, sealhulgas Yongbyoni tuumauuringute keskuse tegevuse üle. Loetellu kandmise kuupäev: 16.7.2009.(5) Hong Kong Electronics (teise nimega Hong Kong Electronics Kish Co.). Aadress: Sanaee St., Kish Island, Iraan. Muu teave: a) on panga Tanchon Commercial Bank ja ettevõtja KOMID omanduses või kontrolli all või tegutseb või püüab tegutseda nende kasuks või nende nimel; b) on alates 2007. aastast kandnud massihävitusrelvade levikuga seotud vahenditest pangale Tanchon Commercial Bank ja ettevõtjale KOMID (ÜRO sanktsioonide komitee kandis mõlemad ettevõtjad aprillis 2009 loetellu) miljoneid dollareid. Hongkong Electronics on ettevõtja KOMID nimel aidanud kaasa rahaliste vahendite liikumisele Iraanist Põhja-Koreasse. Loetellu kandmise kuupäev: 16.7.2009.(6) Korea Hyoksin Trading Corporation (teise nimega Korea Hyoksin Export And Import Corporation). Aadress: Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik. Muu teave: a) asub Pyongyangis Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis; b) on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi ettevõte, kes allub ettevõtjale Korea Ryonbong General Corporation (kelle ÜRO sanktsioonide komitee kandis loetellu aprillis 2009) ja osaleb massihävitusrelvade väljatöötamises. Loetellu kandmise kuupäev: 16.7.2009.(7) Korean Tangun Trading Corporation. Muu teave: a) asub Pyongyangis Põhja-Koreas; b) allub Korea Rahvademokraatliku Vabariigi teisele loodusteaduste akadeemiale ning vastutab eelkõige Korea Rahvademokraatliku Vabariigi kaitseuuringute ja kaitse arengu programme toetavate kaupade ja tehnoloogia (sealhulgas materjalid, mida kontrollitakse või mis on keelatud asjaomaste mitmepoolsete kontrollirežiimide raames) hankimise eest, muu hulgas massihävitusrelvade ja kandesüsteemi programmide ning nende hankimise eest. Loetellu kandmise kuupäev: 16.7.2009.(8) Namchongang Trading Corporation (teiste nimedega a) NCG, b) Namchongang Trading, c) Nam Chon Gang Corporation, d) Nomchongang Trading Co., e) Nam Chong Gan Trading Corporation). Muu teave: a) asub Pyongyangis Põhja-Koreas; b) on Põhja-Korea kaubandusettevõtja, kes allub aatomienergia üldbüroole (GBAE). Namchongang on osalenud Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumarajatisest leitud Jaapani päritolu vaakumpumpade hankimises ja Saksamaa kodanikuga seotud tuumaalastes hangetes. Samuti on ta alates 1990. aastate lõpust osalenud alumiiniumtorude ja muude uraani rikastamise programmi jaoks vajalike seadmete soetamises. Ettevõtjat esindab endine diplomaat, kes esindas Põhja-Koread Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri 2007. aasta missiooni ajal Yongbyoni tuumarajatistesse. Arvestades Korea Rahvademokraatliku Vabariigi varasemat massihävitusrelvade levitamisega seotud tegevust, valmistab ettevõtja Namchongang massihävitusrelvade levitamine tõsist muret. Loetellu kandmise kuupäev: 16.7.2009.”III LISA„V LISAArtikli 6 lõikes 2 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loeteluTäita”LISA IV„VI LISAArtiklis 11a osutatud juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loeteluTäita”[1] ELT L 197, 29.7.2009, lk 111.[2] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.[3] EÜT L 268, 19.10.1994, lk 32.[4] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.[5] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 1.[6] ELT L 134, 29.5.2009, lk 1.[7] Nimekirja kehtiv versioon on avaldatud ELTs C 65, 19.3.2009, lk 1.[8] ELT L 117, 4.5.2005, lk 13.[9] ELT L 360, 19.12.2006, lk 64.[10] http://ec.europa.eu/external_relations/cfsp/sanctions/list/consol-list.htm[11] EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.[12] ELT L 134, 29.5.2009, lk 1.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0496

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3068/92, millega kehtestatakse Valgevenest ja Vene Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks  /* KOM/2005/0496 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 17.10.2005KOM(2005)496 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3068/92, millega kehtestatakse Valgevenest ja Vene Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus“, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004) kohaldamist muu hulgas Venemaalt pärineva kaaliumkloriidi impordi menetlemise suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ning see on koostatud küsitluste põhjal, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Määrusega (EÜ) nr 3068/92 kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased meetmed muu hulgas Venemaalt pärit kaaliumkloriidi suhtes. Määrusega (EÜ) nr 858/2005 kiitis komisjon heaks muu hulgas Venemaa äriühingute võetud hinnakohustused. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA NING MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Asjaomastel huvitatud isikutel on juba olnud võimalus oma huve kaitsta kooskõlas algmääruse sätetega. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertiisi korraldamine ei olnud vajalik. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmääruses ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist käesoleva ettepanekuga seotud tingimuste puhul. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Määrusega (EMÜ) nr 3068/92 kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Venemaalt pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes (edaspidi „olemasolevad meetmed“). 2004. aasta jaanuaris saadi eraldi taotlused JSC Silvinitilt ja JSC Uralkalilt (edaspidi „taotlejad“) olemasolevate meetmete individuaalseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 3. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali; seega avaldas komisjon algatamisteated ning algatas uurimise. Lisatud määruse eelnõuga muudetakse määrust nr 3068/92 ning see sisaldab osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimiste tulemusi. Peamised tähelepanekud käsitlevad asjaomaste äriühingute vähendatud dumpingumargimaali. Lisaks antakse teatud tingimustel vabastus dumpinguvastasest tollimaksust, sest komisjon kiitis asjaomaste Venemaa äriühingute kohustused heaks. Selles küsimuses konsulteeriti liikmesriikidega. 23 liikmesriiki toetas ettepanekut. 2 liikmesriiki ei avaldanud arvamust. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks lisatud määruse ettepaneku vastu. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek jääb ühenduse ainupädevusse. Seetõttu subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmistel põhjustel: |Vastavaid meetmeid on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning need ei võimalda siseriiklikke otsuseid. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahalist ja halduskoormust tuleb hoida võimalikult madalal ja proportsionaalsena saavutatava eesmärgiga. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud vahendid ei oleks piisavad järgmisel põhjusel: Muud vahendid ei oleks piisavad, sest algmäärus ei näe ette alternatiivseid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3068/92, millega kehtestatakse Valgevenest ja Vene Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Varasemad uurimised ja olemasolevad meetmed(1) Pärast uurimist (edaspidi „varasem uurimine“) muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 969/2000[2] määrusega (EMÜ) nr 3068/92[3] esialgselt muu hulgas Venemaalt pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes kehtestatud meetmeid (edaspidi „olemasolevad meetmed“).(2) 2004. aasta märtsis algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas [4]avaldatud teatise alusel omal algatusel olemasolevate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise kontrollimaks, kas neid tuleks muuta, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist 25 liikmesriigini 1. mail 2004 (edaspidi „laienemine“).(3) Osalise vahepealse läbivaatamise tulemused näitasid, et olemasolevate meetmete ajutine kohandamine on ühenduse huvides, et vältida äkilist ja ülemääraselt negatiivset mõju kümne uue liikmesriigi importijatele ja kasutajatele kohe pärast laienemist.(4) Seetõttu kiitis komisjon 2004. aasta mais määrusega (EÜ) nr 1002/2004[5] heaks kahe Venemaa eksportiva tootja, JSC Silviniti ja JSC Uralkali, võetud kohustused üheks aastaks. 2005. aasta juunis kiideti määrusega (EÜ) nr 858/2005[6] heaks kahe Venemaa eksportiva tootja uued kohustused, mis kaotavad kehtivuse 13. aprillil 2006. aastal. Lisaks, selleks et sätestada vabastus määrusega (EMÜ) nr 3068/92 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest kohustuste tingimuste alusel toimuv import, muudeti määrust (EMÜ) nr 3068/92 määrusega (EÜ) nr 992/2004.[7](5) Tuleb ka märkida, et kõik viited „ühendusele“ või „15 liikmesriigist koosnevale ühendusele“ tähendavad käesolevas määruses ühendust, nagu see oli vahetult enne laienemist, kui ei ole määratletud teisiti.2. Käesoleva läbivaatamise alused(6) 2004. aasta jaanuaris saadi eraldi taotlused JSC Silvinitilt ja JSC Uralkalilt (edaspidi „taotlejad“) olemasolevate meetmete individuaalseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.(7) Taotlejad väitsid ja esitasid piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et võrdlus omahinnal/omamaisel hinnal põhineva normaalväärtuse ja ühendusse eksportimisel kehtiva hinna vahel võib viia dumpingu kõrvaldamiseni. Seega ei olnud dumpingu korvamiseks enam vaja olemasolevate meetmete jätkuvat rakendamist tasemel, mis põhines eelnevalt kindlaks määratud dumpingutasemel.(8) Olles jõudnud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks, avaldas komisjon algatamisteated ja algatas uurimise.[8]3. Uurimisperiood(9) Uurimine piirdus dumpinguga ja uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 30. märtsini 2004 (edaspidi „uurimisperiood“).4. Uurimisega seotud isikud(10) Komisjon teavitas ametlikult eksportiva riigi esindajaid, taotlejaid ja ühenduse tööstusharu vahepealse läbivaatamise algatamisest ja andis kõigile asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma vaated kirjalikult ja taotleda ärakuulamist. Komisjon saatis taotlejatele ka küsimustikud. Küsimustikele vastasid taotlejad ja ühe taotleva äriühinguga seotud eksportija Venemaal.(11) Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, ja kontrollis küsimustike vastuseid järgmistes äriühingutes:(a) Venemaa eksportivad tootjad:JSC Silvinit, Solikamsk, Permi oblast, Venemaa,JSC Uralkali, Berezniki, Permi oblast, Venemaa,(b) JSC Silvinitiga seotud eksportija:International Potash Company, Moskva, VenemaaB. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. Vaatlusalune toode(12) Toode on sama mis eelmises uurimises, st kaaliumkloriid (potas ehk KCl), mida tavaliselt kasutatakse põllumajanduses väetisena kas puhtal kujul, muude väetistega segatult või osana kompleksväetisest NPK ( nitrogen, phosphorus, potassium – lämmastik, fosfor, kaalium). Kaaliumisisaldus varieerub ja seda väljendatakse kaaliumoksiidi (K2O) protsendina kuiva veevaba toote massist. Seda kasutatakse ka toormena teatavate tööstus- ja farmaatsiatoodete valmistamisel.(13) Potast turustatakse tavaliselt kas standardsena/pulbrina (standardne potas) või standardsest erineval kujul, mis hõlmab muu hulgas graanuleid (granuleeritud kaaliumkloriid), kuid ei piirdu nendega. Üldjuhul liigitatakse toode K2O sisalduse alusel järgmisse kolme põhikategooriasse:– kaaliumisisaldus K2Ona väljendatuna kuni 40% – kuulub CN-koodi 3104 20 10 alla,– kaaliumisisaldus K2Ona väljendatuna 40–62% – kuulub CN-koodi 3104 20 50 alla,– kaaliumisisaldus K2Ona väljendatuna üle 62% – kuulub CN-koodi 3104 20 90 alla.(14) Tuleb meeles pidada, et eelmise uurimise käigus otsustati, et selliseid imporditud ebatavaliselt suure kaaliumkloriidisisaldusega erisegusid ja segusid, mis ei kuulu eespool nimetatud CN-koodide alla, tuleks samuti käsitleda vaatlusaluse tootena. See järeldus põhines asjaolul, et kõnealustel erisegudel ja segudel on eespool nimetatud põhikategooriatega ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samad kasutusvaldkonnad. Sellest tulenevalt lisati käesolevasse uurimisse ka segud ja erisegud, mis kuuluvad CN-koodide ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 ja ex 3105 90 99 alla, ning need moodustavad osa vaatlusalusest tootest.2. Samasugune toode(15) Tehti kindlaks, et kuna Venemaalt ühendusse imporditava toote ja Venemaal toodetava ning Venemaa turul müüdava toote füüsikalistes ja keemilistes omadustes ei ole erinevusi, käsitletakse neid käesoleva uurimise eesmärgil samasuguste toodetena.C. DUMPING TAOTLEJA PUHUL1. Normaalväärtus(16) Normaalväärtuse määramiseks tehti esmalt iga taotleja puhul kindlaks, kas samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 käsitleti omamaist müüki piisavalt tüüpilisena, kui iga taotleja samasuguse toote omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5% ühendusse eksporditavast müügimahust. Selle alusel leiti, et vaatlusaluse toote omamaine müük uurimisperioodi jooksul oli üldkokkuvõttes mõlema taotleja puhul tüüpilises mahus.(17) Seejärel analüüsiti, kas iga toote omamaine müük oli tüüpiline. Selleks määrati kindlaks toote liigid TARICi koodide järgi (nt standardne või standardsest erinev, sealhulgas granuleeritud) ja pakendi või lähetamisviisi järgi (nt pakendamata, kottides või konteinerites). Teatava tooteliigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5% ühendusse eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.(18) Analüüsi tulemusel leiti, et üks eksportiv tootja (JSC Silvinit) oli omamaisel turul müünud tüüpilistes kogustes ainult ühte eksporditavat tooteliiki. Teise eksportiva tootja (JSC Uralkali) puhul leiti, et omamaisel turul müüdi tüüpilistes kogustes kõiki eksporditavaid tooteliike.(19) Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele.(20) Sellega seoses leiti, et JSC Uralkali poolt ühendusse eksporditud enimmüüdud tooteliigi (edaspidi „enimmüüdud ekspordiliik“), mis moodustas üle 99% sellisest ekspordist, omamaised müügihinnad näitasid uurimisperioodil tavatut suundumust. Tehti kindlaks, et enimmüüdud ekspordiliigi omamaisest müügist 77% moodustas müük ühele kliendile Venemaal ja sellele teatavale kliendile kehtestatud müügihind enam kui kahekordistus ühe kuu jooksul uurimisperioodi keskel. Samal ajal tõusis ka teistele omamaistele klientidele müüdud sama tooteliigi hind, kuid ainult 40% võrra. Muude siseturul müüdavate potaseliikide hinnatõusu kontrollimine uurimisperioodil näitas samasugust, umbes 40%list hinnatõusu.(21) Arvestades seda erilist turusituatsiooni seoses dumpingumarginaali arvutamiseks kasutatud peamise tooteliigi hinna kalkuleerimisega vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 leiti, et selline müük ei võimalda nõuetekohast võrdlemist. Pidades silmas sellise müügi tähtsust kõnealuse liigi omamaise müügi kogumahus ja selle tooteliigi tähtsust üldises ekspordimahus potase puhul, mida asjaomane äriühing ekspordib ühendusse, peetakse mõistlikuks eirata sellist müüki kõnealusele kliendile. Tooteliigi kodumaine müük muudele klientidele oli alla 5% künnise, mis on miinimumnõue, et seda võiks veel pidada tüüpiliseks. Järelikult arvutati selle tooteliigi normaalväärtus asjaomase eksportiva tootja tootmiskulude põhjal, millele lisati mõõdukas summa müügi-, üld-, ja halduskuludes ning kasum. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad tegelikel andmetel, mis uurimisalune eksportija esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.(22) Uralkali teatas, et algmääruse artikli 2 lõikes 3 ettenähtud „erilist turuolukorda“ ei kohaldata asjaomase toote müügi puhul kõnealusele kliendile ja seega oleks pidanud asjaomasele tooteliigile normaalväärtuse kehtestamiseks kasutama omamaist hinda. Seoses sellega väideti, et i) algmääruse artikli 2 lõike 3 sätet ei kohaldata „kunstlikult kõrgete hindade“ korral ning ii) üksnes ühele erikliendile kohandatud eritingimused ei saa endast kujuta „erilist turuolukorda“ kogu Venemaa siseturul. Lisaks väideti, et nimetatud hinnad tulenesid „turujõududest“ ja kajastasid „turu tegelikku olukorda“.(23) Seoses ülaltooduga tuleks märkida, et algmääruse artikli 2 lõikes 3 viidatud erilised turuolukorrad ei ole ammendavad ning turu erilisust tuleks eelkõige hinnata hindade kõikumise ja suundumuste põhjal, mitte aga ainuüksi hinna absoluuttaseme alusel. Käesoleval juhul jäeti arvutustest välja nii odava kui ka kalli hinnaga tehingud, kuna need ei kajasta hinnataset pikemas perspektiivis, samuti ei kajasta need hinnad turujõudusid, kuna sellist suundumust ei täheldatud ühegi teise tooteliigi või mõne teise Uralkali kliendi puhul. Teiseks sätestatakse algmääruse artikli 2 lõikes 3, et arvestuslikku normaalväärtus kehtestatakse juhul “[…]kui erilise turuolukorra tõttu ei ole võimalik seda nõuetekohaselt võrrelda […]”. See lubab selgelt kõnealuses olukorras normaalväärtuse kehtestamisel jätta arvesse võtmata müügi, mida ei ole võimalik nõuetekohaselt võrrelda. See järeldus ei seostu kogu Venemaa turuga, vaid eelkõige Uralkali eelnimetatud müügitehingutega.(24) JSC Silviniti puhul, kus ühe tooteliigi müügimaht moodustas üle 80% selle liigi kogutootemahust ning kus müügiks kasutatav netohind oli võrdne või ületas ühiku maksumuse ja asjaomase tooteliigi kaalutud keskmine hind oli võrdne või ületas korrigeeritud ühiku maksumuse, põhines normaalväärtus omamaisel hinnal, mis arvutati asjaomase tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmise järgi uurimisperioodil, vaatamata sellele, kas müük oli tulutoov või mitte. .(25) JSC Silviniti teise tooteliigi suhtes, mida normaalväärtuse kehtestamiseks asjakohase aluse saamiseks müüdi ebapiisavates kogustes omamaiste hindadega, tuli kohaldada teist meetodit. Antud juhul kasutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvestuslikku normaalväärtust. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditava tooteliigi korrigeeritud ühiku maksumusele mõõdukas protsent müügi-, üld- ja halduskuludest ning mõõdukas kasumimarginaal, mis põhinesid tegelikel andmetel, mille uurimisalune eksportija või tootja esitas vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.(26) Uralkali väitis, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud kasumimarginaali puhul ei võetud vajalikul määral arvesse gaasihinna korrigeerimist, sest normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud kasuminäitaja pärines äriühingu raamatupidamisandmetest enne hinna korrigeerimist. Ülaltoodud väitega ei saa siiski nõustuda, sest vastavalt artikli 2 lõike 6 sissejuhatavale lõigule tuleks normaalväärtuse arvutamiseks kasutada tegelikku kasumisummat, mida äriühing saab siseturul.(27) Uurimisel tehti kindlaks, et asjaomase toote kaevandamisel ja tootmisel kasutatava elektri ja gaasiga seotud kulud moodustavad märkimisväärse osa potasetootjate tootmiskuludest ja seda mitte üksnes Venemaal, vaid ka muudes tootvates riikides. Seoses sellega väitis ühenduse tööstusharu, et Venemaa äriühingute poolt oma tarnijatele makstav elektri ja gaasi hind ühiku kohta ei kajasta piisavalt ostetava elektri ja gaasi tegelikke tootmiskulusid.(28) Pidades silmas eeltoodud märkusi, peeti antud juhul asjakohaseks võrrelda taotlejate energia ostmisega seotud kulusid ühiku kohta teiste peamiste potasetootjate kuludega, kellel on samalaadsed tootmismeetodid, samasugune tootemaht ja samasugused looduslikud eelised. Nimetatud andmed saadi Kanada suurelt potasetootjalt, sest Venemaal teisi potasetootjaid ei ole.(29) Saadud andmed näitasid, et Kanada tootja energiavajadused olid samasugused kui Venemaa tootjatel ning nagu Venemaa puhulgi, pärines ostetav elekter kodumaisest hüdroelektrijaamast ja gaas kodumaistest gaasimaardlatest. Võrdlus näitas, et Kanada tootja makstud elektrikulu ühiku kohta ei erinenud palju sellest, mida maksid Venemaa tootjad.(30) Gaasi kohta leiti andmeid Venemaa gaasitarnija OAO Gazpromi (kelle piirkondlik tarnija tarnis ka asjaomastele eksportivatele tootjatele) 2003. aastal avaldatud aastaaruandest, millest selgus, et Venemaa kahe tootja poolt omamaise gaasi eest makstud hind moodustas viiendiku Venemaa ekspordihinnast. Samas aruandes oli ka nimetatud, et OAO Gazprom ei saanud siseturul mingisugust kasumit. Ehkki Venemaa omamaise gaasihinna kohta puuduvad ametlikud andmed, toetuti Venemaa valitsuse viidetele ajakirjanduses ning turu-uuringute andmetele, samuti valitsuse veebilehekülgedele, mis kõik kinnitasid, et omamaiste klientide kehtiv gaasi hind oli omahinnast palju madalam. Pealegi maksid kaks Venemaa tootjat gaasi eest tunduvalt vähem kui Kanada tootjad.(31) Ülaltoodule tuginedes leiti, et võrreldes Venemaalt eksporditud gaasi ja Kanada peamiste tööstustarbijate poolt oma gaasitarbijatele makstud hinnaga ei kajasta uurimisperioodil Venemaa potasetootjate poolt kohalikele gaasitarnijatele makstud hind piisavalt gaasitootmisega seotud kulusid. Seega korrigeeriti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 mõlema taotleja tootmiskulusid. Kuna muud põhjendaud alust ei olnud, kasutati korrigeerimisel andmeid gaasi ekspordihinna, transpordi netokulude, eksporditollimaksu, käibemaksu ja aktsiisimaksu kohta.(32) Seoses sellega teatas üks taotleja, et gaasi eest nõutav hind oli raamatupidamisdokumentides õigesti kajastatud ja seega ei olnud korrigeerimine vastavalt alglepingu artikli 2 lõikele 5 õigustatud. Vastus sellele märkusele on, et kahtlemata maksis äriühing vastavalt kaubaarvetele märgitud hindadele õigesti, korrigeerimist oli pigem vaja sellepärast, et ostetud gaasi hind ei kajastanud piisavalt gaasi tootmis- ja turustamiskulusid.(33) Venemaa ametiasutused väitsid ka, et gaasi hinna korrigeerimisel ei ole komisjon arvestanud erinevust siseturul tööstustarbijatele müüdava gaasi ja ekspordiks müüdava gaasi transpordikulude vahel. Siinkohal tuleks meenutada (vt põhjendust 31), et korrigeerimise põhjuseks oli võrdlus äriühingute poolt tegelikult makstud gaasihinna, ning Venemaa gaasitarnija OAO Gazpromi ekspordihinna (ilma transpordi netokulude, eksporditollimaksu, käibemaksu ja aktsiisimaksuta) vahel. Seetõttu lükati see väide tagasi.(34) Üks taotlejatest väitis, et 2004. aasta esimeses kvartalis (s.o uurimisperioodi viimases kvartalis) olid tema ühikupõhised tootmiskulud tunduvalt väiksemad seoses suurema jõudluse ja väiksemate hoolduskuludega ning et kogu uurimisperioodi tootmiskulude arvutamiseks tuleks aluseks võtta just see väiksem ühikuhind. Seda taotlust ei rahuldatud, sest asjakohane alus selliste kulude kindlaksmääramiseks on siiski kogu uurimisperiood, mitte aga väljavalitud lühem ajavahemik.(35) Tootmiskuludega seoses teatas komisjoni tööstusharu, et taotlejate tootmiskulude eesmärgil peaks põhivara amortisatsiooni arvutlus põhinema sellise vara asendusmaksumusel (nt uued kaevandused ja masinad). Väideti, et soetusmaksumusel põhinev põhivara amortisatsiooni arvutlus ei kajasta vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 mõistlikult asjaomase toote valmistamisega seotud kulusid. Seepärast nõuti Venemaa tootjate kulude ülespoole korrigeerimist.(36) Seoses sellega märgiti, et soetusmaksumusel ja põhivara majandusliku elu kasvujäägil põhinev amortisatsiooniarvutlus ühtib kaevandustööstuses kasutatavate raamatupidamistavadega. Selleks et määrata, kas tootmiskuludele lisatud amortisatsiooniarvutlus kajastab mõistlikult asjaomase toote valmistamisega seotud kulusid, keskendus uurimine sellele, mil viisil oli varade algväärtus kindlaks määratud.(37) Venemaa tootjate kontrollimine kohapeal näitas, et nende varade algväärtus oli määratud 1993. aastal toimunud erastamisprotsessi ajal läbiviidud hindamise põhjal. Pärast seda, kui Venemaal rakendati hüperinflatsiooni taltsutamiseks ümberhindamiskoefitsiente, toimus aastatel 1993 kuni 1997 varade ümberhindamine. Pärast Venemaa valitsuse dekreedi avaldamist 1997. aastal toimus varade sõltumatu hindamine sõltumatute hindajate poolt. Varade väärtuse määramiseks võeti vastu kolm põhikriteeriumi, millest üks oli vara asendusväärtus. Sõltumatu hindamise tulemused kajastusid taotlejate 1998. aasta algbilansis.(38) Kuid vaatamata originaalväärtuste suurendamisele märgiti, et taotlejate varade väärtused väljendatuna tootmise ja varade väärtuse suhtena on ikkagi tunduvalt väiksemad, võrreldes ühenduse tootmisharu äriühingutega ja Kanada peamise tootjaga, kellel on samasugused kaevandamis- ja tootmisvõimsused. Kuid tehtud hinnang ei võta arvesse Venemaa tootjate enne 1993. aasta erastamist soetatud varade iganemist ja madalamat tehnoloogilist taset.(39) Kuna puuduvad olulised tõendid, mis näitaksid, et amortisatsiooni ei kajastata eksportivate tootjate raamatupidamisaruannetes õigesti, ei peeta praegu võimalikuks amortisatsioonikulude korrigeerimist tootmiskulude andmetes, mida kasutatakse taotlejate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.(40) Ühenduse tööstusharu arvates tuleks tootmiskulude arvutamisel võtta arvesse ka keskkonnakaitsele tehtud kulutused, mida saab võrrelda ühenduse tootjate tehtavate kulutustega. Leiti, et taotlejad on siiski selliseid kulutusi teinud ja tootmiskulude arvutamisel ka nendega arvestanud. Selles küsimuses, kas need kulutused peaksid olema sama suured kui ühenduse tootjatel, arvati, et seni, kuni tootjad täidavad Venemaa ametiasutuste ettekirjutusi keskkonnakaitse taseme kohta, ja nende täitmiseks tehtud kulutused kajastuvad andmetes õigesti, ei nõuta kulude korrigeerimist. Kuna ilmnes, et see kehtib mõlema taotleja puhul, ei peetud keskkonnakulude korrigeerimist õigustatuks.2. EkspordihindJSC Silvinit (edaspidi „Silvinit“)(41) Silviniti puhul leiti, et ühenduses müüs äriühing uurimisperioodil potast peamiselt sõltumatule Šveitsi äriühingule. Uurimisel ja vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti eksporthinna määramisel aluseks Silvinitile kõnealuse äriühingu poolt toote eest tegelikult makstud või makstav hind.(42) Siiski leiti, et kaks tehingut tegi Silvinit seotud Venemaa äriühingu International Potash Company (edaspidi „IPC“) kaudu seotud Belgia äriühinguga Ferchimex AS (edaspidi „Ferchimex“), kes kasutas potast uurimise alla mitte kuuluva toote valmistamiseks. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 võib IPC poolt Ferchimexilt nõutud hindu mitte arvestada, kui neid ei peeta usaldusväärseks. Märgiti, et mõlema tehingu puhul oli Ferchimexilt nõutud müügihind üldjoontes samasugune kui ühenduse sõltumatutelt klientidelt sama tooteliigi eest nõutud hind. Pealegi oli mõlema tehingu puhul tegemist väikeste kogustega. Seepärast kasutati mõlemat hinda ka eksporthinna määramisel.JSC Uralkali (edaspidi „Uralkali“)(43) Uralkali puhul leiti, et kogu äriühingu poolt uurimisperioodil ühendusse müüdav potasekogus tarniti otse Küprosel asuvale äriühingule Fertexim Ltd, kes tegutses Uralkali ainuõigusliku turustajana. Sellise müügi korral määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt ehk Ferteximi poolt tegelikult makstud või makstava hinna põhjal.3. Võrdlus(44) Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi mõlema taotleja puhul tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.(45) Vajaduse korral ja piisavate tõendite olemasolul võeti arvesse hinnaalanduste, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakkimis- ja krediidikulude erinevusi.4. Dumpingumarginaal(46) Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi kõigi eksportivate tootjate puhul tooteliigi kohandatud kaalutud keskmist normaalväärtust kõigi ühenduses müüdud vastavate tooteliikide kohandatud kaalutud keskmise ekspordihinnaga.(47) Võrdlus näitas, et mõlema äriühingu puhul on tegemist dumpinguga, kuigi madalamal tasemel kui see, mis oli varem kindlaks tehtud. Ühendusse eksporditavate kõikide tooteliikide kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmine:Eksportiv tootja Dumpingumarginaal, %JSC Silvinit 23,0%JSC Uralkali 12,3%D. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS(48) Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt analüüsiti, kas dumpingu asjaolud on oluliselt muutunud ja kas neid muutusi võib pidada püsivaks. Sellega seoses leiti, et dumpingumarginaali muutuse põhjustas taotlejate normaalväärtuse vähendamine.(49) Siinjuures tuleb märkida, et käesolevas uurimises määrati normaalväärtus taotlejate kulude ja hindade alusel. Pealegi oli potase omamaine tarbimine, vastupidiselt varasemal uurimisel tehtud järeldustega, viimaste aastate jooksul pidevalt kasvanud ja omamaised müügihinnad olid tulutoovad mõlemale Venemaa tootjale.(50) Ekspordihindade püsivuse kohta muudel turgudel, v.a ühenduses, ei suutnud kumbki taotleja tuua üksikasjalikke tehingupõhiseid andmeid tootja tasandil. Kokkuvõtvad andmed esitati päritoluriigi ja tooteliigi alusel. Seda loeti käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise jaoks piisavaks, kuna täpse müügihinna määramist nendel turgudel ei ole tingimata vaja. Seoses üksikasjalike andmete puudumisega ja pidades silmas: i) erinevaid tarnetingimusi (nt CIF, FOB, FCA jm); ii) erinevaid logistilisi korraldusi ja kombinatsioone (nt raudtee + meretransport, ainult raudtee jm); iii) eri pikkusega vahemaid ning veo- ja käitlemiskulusid eri sihtkohtadesse Aasias ja Lõuna-Ameerikas, ei olnud komisjonil võimalik täpselt määrata müügihindu iga riigi kohta. Tõenäoliselt olid müügihinnad ühendusse mittekuuluvatel turgudel, võttes arvesse ka transpordikulusid, siiski samas suurusjärgus kui müügihinnad ühendusse.(51) Nimetatud tegureid silmas pidades leiti, et olemasolevate meetmete muutmine on asjakohane niivõrd, kuivõrd need käsitlevad taotlejaid, alandades dumpingumarginaale käesolevas uurimises kindlaksmääratud tasemeni.(52) Algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt ei peaks dumpinguvastase tollimaksu summa ületama kindlaksmääratud dumpingumarginaali, kuid see peaks olema nimetatud marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab ühenduse tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks. Kuna taotlejate suhtes kehtivad tollimaksud arvutati dumpingumarginaalide põhjal ning kuna uued dumpingumarginaalid on varem arvutatutest väiksemad, tuleks tollimakse korrigeerida uurimisel leitud väiksema dumpingumarginaalini, mis JSC Silvinit puhul on 23,0% ja JSC Uralkali puhul 12,3%.(53) Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest andmetest ja kaalutlustest, mille alusel soovitati muuta nõukogu määruses (EMÜ) nr 3068/92 esialgselt kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi ja taotleda ärakuulamist. Kõik saadud märkused võeti arvesse, kui need olid asjakohased.E. KOHUSTUSED(54) Pärast oluliste andmete ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal kavatseti soovitada nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3068/92 esialgselt kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude muutmist, pakkusid taotlejad hinnakohustusi vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.(55) Otsusega 2005/…/EÜ[9] kiitis komisjon taotlejate pakutud kohustused heaks. Nimetatud otsuses on toodud kohustuste heakskiitmise põhjused.F. TAOTLEJATEGA SEOTUD MEETMETE VORM(56) Olemasolevaid meetmeid kohaldatakse kaheksa CN-koodi suhtes ja nad sisaldavad kindlaksmääratud summasid vahemikus 19,61 eurot/tonn kuni 40,63 eurot/tonn, sõltuvalt toote liigist. Kuid viimasel uurimisperioodil selgus, et peaaegu kogu taotlejate ühendusse suunatud eksport piirdus tooteliigiga, mis kuulub ühe CN koodi alla.(57) Kuna muude tooteliikide kohta andmed puuduvad ja kõnealust potaseliiki turustatakse praegu kõige rohkem, siis oleks muudetud tollimaksude rakendamisel mõistlik asendada kõik kindlaksmääratud summad üheainsa väärtuselise tollimaksuga, mis kehtib taotlejate kõigi toodetavate potaseliikide suhtes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Määruses (EMÜ) nr 3068/92 muudetakse artikli 1 esimest lõiget järgmiselt:„Valgevenest ja Venemaalt pärit ning CN-koodide 3104 20 10, 3104 20 50 ja 3104 20 90 alla kuuluva kaaliumkloriidi ning CN-koodide ex 3105 20 10 (TARICi koodid 3105 20 10 10 ja 3105 20 10 20), ex 3105 20 90 (TARICi koodid 3105 20 90 10 ja 3105 20 90 20), ex 3105 60 90 (TARICi koodid 3105 60 90 10 ja 3105 60 90 20), ex 3105 90 91 (TARICi koodid 3105 90 91 10 ja 3105 90 91 20) ja ex 3105 90 99 (TARICi koodid 3105 90 99 10 ja 3105 90 99 20) alla kuuluvate erisegude suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.”2. Määruses (EMÜ) nr 3068/92 muudetakse artikli 1 kolmandas lõikes oleva Venemaaga seotud tabeli pealkirja järgmiselt:„Venemaa (kõik äriühingud, välja arvatud JSC Silvinit ja JSC Uralkali – TARICi lisakood A999)”3. Määruses (EMÜ) nr 3068/92 lisatakse artikli 1 neljandaks lõikeks järgmine tekst:„Allpoolnimetatud eksportivate tootjate suhtes kehtestatav dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on lõikes 1 nimetatud toodete puhul järgmine:Tollimaksu määr | TARICi lisakood |Äriühing: |- JSC Silvinit, Solikamsk, Venemaa | 23,0% | A665 |- JSC Uralkali, Berezniki, Venemaa | 12,3% | A666 |„4. Määruses (EMÜ) nr 3068/92 nummerdatakse artikli 1 lõiked 4 ja 5 ümber vastavalt lõigeteks 5 ja 6.5. Määruses (EMÜ) nr 3068/92 muudetakse artikli 1a lõiget 1 järgmiselt:“Vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud import vabastatakse artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust, kui tooteid valmistavad äriühingud, kelle kohustuste võtmise ettepaneku komisjon on heaks kiitnud ning kelle nimed on loetletud komisjoni määruses (EÜ) nr 858/2005 ja komisjoni otsuses nr 2005/[…]/EÜ nende kehtivas redaktsioonis ning kui tooted on imporditud kooskõlas nimetatud komisjoni õigusaktidega.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).[2] EÜT L 112, 11.5.2000, lk 4.[3] EÜT L 308, 24.10.1992, lk 41.[4] ELT C 70, 20.3.2004, lk 15.[5] ELT L 183, 20.5.2004, lk 16. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 588/2005 (ELT L 98, 16.4.2005, lk 11).[6] ELT L 143, 07.06.2005, lk 11.[7] ELT L 182, 19.05.2004, lk 23.[8] ELT C 93, 17.04.2004, lk 2 ja 3.[9] ELT…