				|

		52013PC0233

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis on adresseeritud Küprose Vabariigile ning käsitleb spetsiifilisi finantsstabiilsuse ja jätkusuutliku majanduskasvu taastamise meetmeid /* COM/2013/0233 final - 2013/0121 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
Küpros on sattunud
finantsturgudel üha suureneva surve alla, kuna on kasvanud mure tema riigi
rahanduse jätkusuutlikkuse pärast, sealhulgas seoses nõrgenenud finantssektori
ja võimalike avaliku sektori poolsete toetusmeetmete ulatusega. Kuigi mõned
tasakaalustamatustest on tekkinud euroala kriisist ja Kreeka arengusuundadest
tulenevate negatiivsete ülekanduvate mõjude tõttu, on Küprosel ka
tasakaalustamatusi, mis on riigisisesed ja pikaajalisemad. Kuna
reitinguagentuurid langetasid mitmel korral Küprose riigivõlakirjade reitingut,
ei suutnud riik enam refinantseerida oma laenusid intressimääraga, mis tagaks
eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse. Samal ajal lõigati pangandussektor üha
enam rahvusvahelistelt turgudelt saadavast rahastamisest ära ja suurematel
finantsasutustel tekkisid olulised kapitali puudujäägid. Pangandussektori
olukord halvenes dramaatiliselt 2013. aasta alguses usalduse vähenemise tõttu,
mis tõi kaasa püsiva ja suuremahulise hoiuste väljavoolu. 2013. aasta märtsis
jõudis eurorühm poliitilise kokkuleppeni Küprose makromajandusliku
kohandamisprogrammi põhielementide osas, sealhulgas kuni 10 miljardi euro
suuruses rahastamispaketis. Heitliku finantsolukorra järel suleti pangad
kümneks päevaks, mille jooksul kahandati sektorit oluliselt pankade
kriisilahenduse ja restruktureerimise teel ning eraldades Küprose pankade
Kreekaga seotud tegevuse.
Nende tõsiste
majanduslike ja finantsraskuste taustal taotlesid Küprose ametiasutused
25. juunil 2012 ametlikult finantsabi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondist /
Euroopa stabiilsusmehhanismist antava laenuna ning Rahvusvahelisest
Valuutafondist (IMF), et toetada majanduse naasmist jätkusuutliku kasvu juurde,
tagada nõuetekohaselt toimiv pangandussüsteem ning kaitsta Euroopa Liidu ja
euroala finantsstabiilsust. 27. juunil 2012 kutsus eurorühm komisjoni koos
Euroopa Keskpanga (EKP), Küprose ametiasutuste ja IMFiga üles kokku leppima
makromajanduslikus kohandamisprogrammis, sealhulgas rahastamisvajadustes, ning
võtma asjakohaseid meetmeid finantsstabiilsuse kaitsmiseks.
16. ja 25. märtsil 2013 jõudis eurorühm Küprose ametiasutustega
poliitilise kokkuleppeni programmi põhielementides, mis hõlmasid
pangandussektori restruktureerimist ja olulist vähendamist ning eelarve
konsolideerimise, struktuurireformide ja erastamise valdkonnas tehtavate
jõupingutuste suurendamist. Kokkuleppe oluline osa oli see, et pankade
rekapitaliseerimiseks vajalikud vahendid pidid pea täielikult lähtuma pankadest
endist (s.o aktsionäridelt ja võlausaldajatelt). See ei pidanud mõjutama kuni
100 000 euro suuruseid hoiuseid. Võlausaldajad ei pidanud selle kohaselt
kandma suuremat kahju kui see, mida nad oleksid kandnud juhul, kui pangad
oleksid likvideeritud tavalise maksejõuetusmenetluse kohaselt. 2. aprillil 2013
jõuti tehnilisel tasandil kokkuleppele põhjalikus poliitikameetmete paketis,
mida rakendatakse kolmeaastase makromajandusliku kohandamisprogrammiga;
peamised eesmärgid, meetmed ja tulemused nähti ette komisjoni ja Küprose
Vabariigi vahelises vastastikuse mõistmise memorandumis.
Makromajandusliku
kohandamisprogrammi eesmärk on taastada finantsturgude usaldus ja usaldusväärne
makromajanduslik tasakaal ning võimaldada majandusel naasta jätkusuuliku
majanduskasvu juurde. Nende eesmärkide saavutamiseks tugineb programm kolmele
sambale. Esimene neist on finantssektori strateegia, mis põhineb sellesse
kuuluvate finantsasutuste restruktureerimisel ja väiksemaks muutmisel ning
finantssektori järelevalve tugevdamisel koos pingutustega lahendada kapitali ja
likviidsuse puudujääkide probleem. Teine sammas on ambitsioonikas eelarve
konsolideerimise strateegia, millega jätkatakse 2012. aastal alustatud
konsolideerimispingutusi eelkõige meetmete abil, mis on suunatud sellele, et
vähendada praegusi esmaseid kulutusi, suurendada valitsemissektori tulusid,
parandada avaliku sektori toimimist ja säilitada eelarve konsolideerimine
keskpikas perspektiivis. Eesmärk on korrigeerida valitsemissektori ülemäärast
eelarve puudujääki ja tagada, et valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse
keskpikas perspektiivis kindlalt väheneks. Ametiasutused kohustuvad vähendama
puudujääki võimalikult kiiresti alla 3 % SKPst. Säilitada tuleks
Struktuurifondide ja muude ELi fondide, samuti majanduskasvu ja tööhõive
suurendamisele suunatud ELi poliitikaalgatuste tõhus rakendamine. See aitab
kaasa Küprose pikaajalisele majanduskasvule. Kolmas sammas koosneb
ambitsioonikast struktuurireformide tegevuskavast, mille eesmärk on toetada
konkurentsivõimet ning jätkusuutlikku ja tasakaalustatud majanduskasvu
kooskõlas Küprosele 2012. aastal antud riigipõhiste soovitustega ning
võimaldada makromajanduslikud tasakaalustamatused kõrvaldada. Tuletades meelde
28. veebruaril 2013 saavutatud poliitilist kokkulepet, mis käsitleb nõukogu
soovitust noortegarantii loomise kohta, tuleks säilitada võimalused noortele ja
nende tööalase konkurentsivõime perspektiivid.
Programm on
koostatud ajavahemikuks 2013−2016.
2013/0121 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
mis on adresseeritud Küprose Vabariigile ning
käsitleb spetsiifilisi finantsstabiilsuse ja jätkusuutliku majanduskasvu
taastamise meetmeid
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
eelkõige selle artikli 136 lõiget 1 koostoimes artikli 126 lõikega 6,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Liidu toimimise
lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 136 lõikega 1 on ette
nähtud võimalus võtta majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise tagamiseks
meetmeid liikmesriikide suhtes, mille rahaühik on euro.
(2)       13. juulil 2010 võttis
nõukogu vastu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohase otsuse, milles
nenditi, et Küprosel esineb ülemäärane eelarvepuudujääk,[1] ja andis välja ELi toimimise
lepingu artikli 126 lõike 7 kohase Küprosele suunatud soovituse, et kõrvaldada
ülemäärase eelarvepuudujäägi olukord, märkides, et „Küprose ametiasutused
[peaksid] kõrvaldama ülemäärase puudujäägi nii kiiresti kui võimalik hiljemalt
2012. aastaks”.
(3)       Soovituses, milles
käsitletakse Küprose 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse arvamus
Küprose stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta,[2]
soovitas nõukogu muu hulgas, et Küpros võtaks meetmeid, et saavutada ülemäärase
eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine 2012. aastal, tagada piisav edasiminek
võla vähendamise sihttaseme suunas, tugevdada regulatiivseid sätteid
finantsasutuste tõhusaks rekapitaliseerimiseks ning parandada
konkurentsivõimet.
(4)       Küpros on sattunud
finantsturgudel suureneva surve alla, kuna on kasvanud mure tema riigi
rahanduse jätkusuutlikkuse pärast, sealhulgas seoses nõrgenenud finantssektori
jaoks nõutavate avaliku sektori poolsete toetusmeetmetega. Kuigi mõned
tasakaalustamatustest on tekkinud euroala kriisist tulenevate negatiivsete
ülekanduvate mõjude tõttu, on Küprosel ka tasakaalustamatusi, mis on
riigisisesed ja pikaajalisemad[3].
Kuna reitinguagentuurid langetasid mitmel korral Küprose riigivõlakirjade
reitingut, ei suutnud riik enam refinantseerida oma laenusid intressimääraga,
mis tagaks eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse. Samal ajal lõigati
pangandussektor üha enam rahvusvahelistelt turgudelt saadavast rahastamisest
ära ja suurematel finantsasutustel tekkisid olulised kapitali puudujäägid.
(5)       Neid tõsiseid majanduslikke
ja finantstingimusi silmas pidades taotlesid Küprose ametiasutused
25. juunil 2012 ametlikult finantsabi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondist /
Euroopa stabiilsusmehhanismist antava laenu tingimuste alusel ning
Rahvusvahelisest Valuutafondist (IMF), et toetada majanduse naasmist
jätkusuutliku kasvu juurde, tagada nõuetekohaselt toimiv pangandussüsteem ning
kaitsta Euroopa Liidu ja euroala finantsstabiilsust. 27. juunil 2012 kutsus
eurorühm komisjoni koos Euroopa Keskpanga (EKP), Küprose ametiasutuste ja
IMFiga üles kokku leppima makromajanduslikus kohandamisprogrammis, sealhulgas
rahastamisvajadustes, ning võtma asjakohaseid meetmeid finantsstabiilsuse
kaitsmiseks praeguses äärmiselt keerulises keskkonnas, kus esineb
riigivõlakirjade turu ebastabiilsusest tulenevate negatiivsete mõjude
ülekandumise risk. 16. ja 25. märtsil 2013 jõudis eurorühm Küprose
ametiasutustega poliitilisele kokkuleppele programmi põhielementide osas.
Pangandussektorit tuli restruktureerida ja väiksemaks muuta ning eelarve
konsolideerimise, struktuurireformide ja erastamise valdkonnas tehtavaid
jõupingutusi tuli suurendada. Pankade rekapitaliseerimiseks vajalikud vahendid
pidid pea täielikult lähtuma pankadest endist (s.o aktsionäridelt ja
võlausaldajatelt).
(6)       Praeguseid asjaolusid arvesse
võttes peaks Küpros vastu võtma põhjaliku poliitikameetmete paketi, mida
rakendatakse kolmeaastase makromajandusliku kohandamisprogrammiga ajavahemikul
2013. aasta teisest kvartalist kuni 2016. aasta esimese kvartalini.
(7)       Poliitikameetmete paketi
eesmärk on taastada finantsturgude usaldus ja usaldusväärne makromajanduslik
tasakaal ning võimaldada majandusel naasta jätkusuuliku majanduskasvu juurde.
See peaks tuginema kolmele sambale. Esimene neist peaks olema finantssektori
strateegia, mis põhineb finantsasutuste restruktureerimisel ja väiksemaks
muutmisel ning sektori järelevalve tugevdamisel koos pingutustega lahendada
kapitali ja likviidsuse puudujääkide probleem. Teine sammas peaks olema ambitsioonikas
võimalikult kiiresti rakendatav strateegia eelarve konsolideerimiseks eelkõige
meetmete abil, mis on suunatud sellele, et vähendada praegusi esmaseid
kulutusi, suurendada valitsemissektori tulusid, parandada avaliku sektori
toimimist ja säilitada eelarve konsolideerimine keskpikas perspektiivis,
minimeerides samal ajal mõju ebasoodsas olukorras olevatele inimestele ja
säilitades Struktuurifondide ja muude ELi fondide tõhusa rakendamise. Kolmas
sammas peaks koosnema ambitsioonikast struktuurireformide tegevuskavast, mille
eesmärk on toetada konkurentsivõimet ning jätkusuutlikku ja tasakaalustatud
majanduskasvu, võimaldades makromajanduslikud tasakaalustamatused kõrvaldada,
eelkõige reformides sotsiaalpartneritega konsulteerides palkade indekseerimise
süsteemi ja kõrvaldades takistused turgude sujuvalt toimimiselt. Tuletades
meelde 28. veebruaril 2013 saavutatud poliitilist kokkulepet, mis käsitleb
nõukogu soovitust noortegarantii loomise kohta, tuleks säilitada võimalused
noortele ja nende tööalase konkurentsivõime perspektiivid.
(8)       Komisjoni ajakohastatud SKP
nominaalkasvu prognoosi kohaselt (−0,5 % 2012. aastal, −8,2 % 2013. aastal, −2,9 % 2014. aastal, 2,6 % 2015. aastal ja 3,7 % 2016.
aastal) oleks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2012. aastal 87 %, 2013.
aastal 109 %, 2014. aastal 123 %, 2015. aastal 126 % ja 2016.
aastal 122 %. Valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneks seega kiiresti
kuni 2015. aastani ja hakkaks seejärel langema, jõudes 2020. aastal
hinnanguliselt 105 %-ni. Võla dünaamikat mõjutavad mitmed eelarvevälised
tehingud. Komisjoni ajakohastatud SKP nominaalkasvu prognoosi kohaselt on
valitsemissektori esmane eelarveseisund 2013. aastal 395 miljoni euro
(2,4 % SKPst) suuruses puudujäägis, 2014. aastal 678 miljoni euro (4,3 %
SKPst) suuruses puudujäägis, 2015. aastal 344 miljoni euro (2,1 % SKPst)
suuruses puudujäägis ja 2016. aastal 204 miljoni euro (1,2 % SKPst)
suuruses ülejäägis.
(9)       Küprose pangandussektori
pikaajalise vastupanuvõime suurendamine on hädavajalik selleks, et taastada
finantsstabiilsus Küprosel, ja tihedaid omavahelisi seoseid arvestades ka
selleks, et säilitada finantsstabiilsus euroalal tervikuna. Praegu on käimas
Küprose pangandussektori oluline vähendamine ja restruktureerimine. Esindajate
Koda võttis vastu õigusakti, millega luuakse põhjalik krediidiasutuste
maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik. Selle uue raamistiku abil
on Küprose pangandussektorit vähendatud viivitamatult ja märkimisväärselt.
Küprose pangandussektori likviidsuse säilitamiseks on kehtestatud ajutised
haldusmeetmed.
(10)     Põhjalike ja ambitsioonikate
reformide rakendamine finants-, eelarve- ja struktuurivaldkondades peaks
kaitsma Küprose valitsemissektori võla jätkusuutlikkust keskpikas
perspektiivis.
(11)     Komisjon koostöös EKP ja vajaduse
korral IMFiga peaks kontrollima regulaarsete ajavahemike tagant
makromajandusliku kohandamisprogrammi täpset rakendamist lähetuste ja Küprose
ametiasutuste regulaarselt esitatavate aruannete abil kord kvartalis.
(12)     Poliitikameetmete paketi
rakendamise ajal peaks komisjon andma täiendavalt poliitilist nõu ja pakkuma
tehnilist abi spetsiifilistes valdkondades.
(13)     Küprose ametiasutused peaksid
kooskõlas kehtivate siseriiklike eeskirjade ja tavadega kaasama finantsabi
programmi ettevalmistamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse
sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid.
(14)     Mis tahes vormis finantsabi,
mis on saadud selleks, et aidata kaasa makromajandusliku kohandamisprogrammi
raamesse kuuluva poliitika rakendamisele, peab olema kooskõlas Euroopa Liidu
õiguslike nõudmiste ja poliitikaga, eelkõige liidu majanduse juhtimise
raamistikuga. Mis tahes sekkumine finantsasutuste toetuseks peab toimuma
kooskõlas Euroopa Liidu konkurentsieeskirjadega. Komisjon tagab, et meetmed,
mis on ette nähtud vastastikuse mõistmise memorandumis Euroopa
stabiilsusmehhanismist (ESM) taotletud finantsabi kontekstis, on käesoleva
otsusega täielikult kooskõlas,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1.           Selleks et hõlbustada Küprose
majanduse naasmist jätkusuutliku majanduskasvu ning eelarve- ja
finantsstabiilsuse juurde, rakendab Küpros täpselt makromajanduslikku
kohandamisprogrammi, mille põhielemendid on sätestatud käesoleva otsuse
artiklis 2. Makromajanduslikus kohandamisprogrammis (edaspidi „programm”)
käsitletakse euroala finantsstabiilsusele Küproselt tulenevaid spetsiifilisi
riske ning selle eesmärk on kiiresti taastada usaldusväärne ja jätkusuutlik
majanduslik ja finantsolukord Küprosel ning taastada tema suutlikkus end
täielikult rahastada finantsturgudel. Programmis võetakse nõuetekohaselt
arvesse Küprosele ELi toimimise lepingu artiklite 121, 126, 136 ja 148 kohaselt
esitatud soovitusi ning tema meetmeid nende täitmiseks, seades sealjuures
eesmärgiks nõutavate poliitikameetmete laiendamise, tugevdamise ja süvendamise.
2.           Komisjon koostöös Euroopa
Keskpanga (EKP) ja vajaduse korral Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) jälgib
programmi rakendamisel tehtud edusamme. Küpros teeb komisjoni ja EKPga
igakülgselt koostööd. Eelkõige esitab ta komisjonile ja EKP-le kogu teabe, mida
nad peavad programmi jälgimiseks vajalikuks.
3.           Komisjon koostöös EKP ja
vajaduse korral IMFiga vaatavad koos Küprose ametiasutustega läbi programmi mis
tahes muudatused ja ajakohastused, mis võivad olla vajalikud, et võtta
nõuetekohaselt arvesse muu hulgas mis tahes märkimisväärset lahknevust
makromajanduslike ja eelarveprognooside ning tegelike (sh tööhõive) näitajate
vahel, negatiivsete mõjude ülekandumise riski ning makromajanduslikke ja
finantsšokke. Selleks et tagada programmi tõrgeteta rakendamine ja aidata kaasa
tasakaalustamatuste jätkusuutlikule korrigeerimisele, annab komisjon jätkuvalt
nõu ja suuniseid eelarve, finantsturgude ja struktuurireformide kohta. Komisjon
hindab regulaarselt programmi majanduslikku mõju ja soovitab vajalikke
korrektsioone, et suurendada majanduskasvu ja töökohtade loomist, kindlustada
vajalik eelarve konsolideerimine ja minimeerida kahjulikke sotsiaalseid
mõjusid.
Artikkel 2
1.           Küprose programmi peamised
eesmärgid on: Küprose pangandussektori usaldusväärsuse taastamine, käimasoleva
eelarve konsolideerimise protsessi jätkamine ning struktuurireformide
rakendamine konkurentsivõime ning jätkusuutliku ja tasakaalustatud
majanduskasvu toetamiseks.
2.           Küpros jätkab eelarve
konsolideerimist kooskõlas oma ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest
tulenevate kohustustega, võttes kvaliteetseid ja püsivaid meetmeid ning
minimeerides samal ajal mõju ebasoodsas olukorras olevatele inimestele.
3.           Küpros võtab vastu lõigetes 4−15 täpsustatud
meetmed.
4.           Selleks et vähendada eelarve
puudujääki võimalikult kiiresti alla 3 % SKPst, on Küpros valmis võtma
täiendavaid konsolideerimismeetmeid. Täpsemalt on valitsus tulude alalaekumise
või suuremate sotsiaalsete kulutuste korral, mis tulenevad ebasoodsatest makromajanduslikest
mõjudest, valmis võtma täiendavaid meetmeid programmi eesmärkide säilitamiseks,
sealhulgas kaalutlusõiguse alusel tehtavate kulutuste vähendamise kaudu,
minimeerides samal ajal mõju ebasoodsas olukorras olevatele inimestele.
Programmiperioodi jooksul saadud tulud, mis ületavad programmi prognoose,
sealhulgas mis tahes ettenägematud tulud, säästetakse või kasutatakse neid võla
vähendamiseks. Kui tulemused peaksid osutuma prognoositust paremaks, võib see
vähendada vajadust täiendavate meetme järele hilisematel aastatel.
5.           Küpros säilitab
Struktuurifondide ja muude ELi fondide tõhusa rakendamise.
6.           Pangandussektori
usaldusväärsuse taastamiseks jätkab Küpros pangandussektori põhjalikku
reformimist ja restruktureerimist ning tugevdab elujõulisi pankasid, taastades
nende kapitali, parandades nende likviidsusega seotud olukorda ja tugevdades
järelevalvet nende üle. Programmiga nähakse ette järgmised meetmed ja
tulemused:
a)      selle tagamine, et pangandussektori
likviidsusega seotud olukorda jälgitakse tähelepanelikult ja võetakse
asjakohaseid meetmeid süsteemis piisava likviidsuse säilitamiseks kooskõlas
eurosüsteemi eeskirjadega. Kapitali vabale liikumisele hiljuti kehtestatud
ajutisi piiranguid (sh sularaha väljavõtmise, elektrooniliste maksete ja
välismaale tehtavate ülekannete limiidid) jälgitakse tähelepanelikult. Eesmärk
on, et kontrolle ei rakendataks kauem, kui see on rangelt vajalik
finantsstabiilsusele avalduvate tõsiste ja vahetute riskide vältimiseks.
Riigisiseste pankade keskpika tähtajaga rahastamises ja kapitalikavades, mis
tuginevad keskpangapoolsele rahastamisele või saavad riigiabi, peaks
realistlikult kajastuma oodatav finantsvõimenduse vähendamine pangandussektoris
ning need peaksid vähendama sõltuvust keskpankadelt laenamisest, vältides samal
ajal varade kiirmüüki ja krediidituru kriisi. Minimaalseid likviidsusnõudeid
käsitlevaid eeskirjasid ajakohastatakse, et tulevikus vältida kontsentreerumist
eurodes nomineeritud varadele;
b)      Pankade Bank of Cyprus ja Cyprus Popular
Bank varade sõltumatu hindamise korraldamine ning Cyprus Popular Bank'i
tegevuse kiire integreerimine Bank of Cyprus'esse. Hindamine viiakse läbi
kiiresti, et Bank of Cyprus'e kindlustamata hoiuste asjaomased külmutatud osad
oleks võimalik vabastada;
c)      vajalike regulatiivsete nõuete
vastuvõtmine seoses minimaalsete esimese taseme põhiomavahendite kapitali
adekvaatsuse määra tõstmisega 9 %-le 2013. aasta lõpuks;
d)      sammude astumine selleks, et minimeerida
pankade restruktureerimisest maksumaksjatele tulenevaid kulusid. Enne
riigiabimeetmete võimaldamist kaasavad kommerts- ja ühistupankadena tegutsevad
alakapitaliseeritud krediidiasutused kapitali võimalikult suures ulatuses
erasektori allikatest, mis ei piirdu vaid panga aktsionäride ja
võlausaldajatega. Mis tahes restruktureerimis- ja pankade kriisilahenduse kavad
tuleb enne sellise riigiabi andmist ametlikult heaks kiita;
e)      selle tagamine, et luuakse
krediidiregister, vaadatakse läbi kehtiv laenuprotsesside regulatiivne
raamistik ja vajaduse korral muudetakse seda ning võetakse vastu õigusaktid,
mis tugevdavad kommertspankade juhtimist;
f)       pankade juhtimise tugevdamine,
sealhulgas keelates laenude andmise sõltumatutele juhtkonnaliikmetele ja
nendega seotud isikutele;
g)      viivislaenude sissenõudmise
maksimeerimine, minimeerides samal ajal laenuvõtjate motivatsiooni
strateegiliseks kohustuste täitmatajätmiseks. See hõlmab tagatise
realiseerimisele seatud piirangute lõdvendamist ning viivislaenude nõuetekohast
jälgimist ja haldamist. Küprose Keskpank annab välja suunised, millega
klassifitseeritakse viivislaenuks kõik laenud, mille maksetähtajast on möödunud
üle 90 päeva;
h)      ühistupankadena tegutsevate
krediidiasutuste regulatsiooni ja järelevalve kooskõlla viimine kommertspankade
omaga;
i)       ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste
elujõulisuse kindlakstegemine ja komisjoniga konsulteerides ning EKPd ja IMFi
teavitades strateegia väljatöötamine ühistupankadena tegutsevate
krediidiasutuste sektori tulevase struktuuri, toimimise ja elujõulisuse jaoks.
Strateegia peaks olema rakendatud 2015. aasta keskpaigaks;
j)       ettevõtlus- ja majapidamiste sektori
võlakoormuse hoolikam jälgimine ning erasektori suunatud restruktureerimise
raamistiku koostamine ning
k)      rahapesuvastase raamistiku täiendav
tõhustamine ning üksuste täieliku läbipaistvuse tagamine kooskõlas parimate
tavadega.
7.           2013. aasta jooksul
rakendavad ametiasutused rangelt 2013. aasta eelarveseadust koos vähemalt
351 miljoni euro (2,1 % SKPst) suuruste täiendavate alaliste
meetmetega. Küpros muudab 2013. aasta eelarveseadust, et lisada sellesse
täiendavad konsolideerimismeetmed. Küpros võtab vastu järgmised meetmed:
a)      eelarve sisaldab kulude poolel
eluasemekavadele tehtavate kulutuste kärpimist vähemalt 36 miljoni euro
võrra ja avaliku sektori palkade täiendavat järkjärgulist vähendamist ning
teatavate sotsiaalkindlustushüvitiste ühtlustamist;
b)      tulude poolel hõlmavad täiendavad meetmed
omandimaksude, kohustusliku ettevõtte tulumaksu määra, intressitulu maksumäära,
pankadele kehtestatud lõivu ja avalike teenuste eest nõutavate teenustasude
suurendamist;
c)      lisatulude suurendamiseks reformib Küpros
mootorsõidukite maksusüsteemi, tuginedes keskkonnasõbralikkuse põhimõtetele;
d)      Küpros kehtestab meetmed
tervishoiukulutuste kontrollimiseks ja parandab tervishoiusektori kulutõhusust,
suurendades riiklike haiglate tõhusust, konkurentsivõimet ja kulutõhusust.
Lisaks kehtestab Küpros omaosaluse süsteemi piiratud arvule
meditsiiniteenustele ja farmaatsiatoodetele ning
e)      Küpros tagab alates 2012. aastast vastu
võetud konsolideerimismeetmete täieliku rakendamise.
8.           Alates 1. jaanuarist 2014
kehtivad järgmised meetmed:
a)      eelarve kulude poolel: sotsiaalseteks
siireteks tehtavate kogukulutuste vähendamine parema suunamise kaudu, et hoida
kokku vähemalt 28,5 miljonit eurot; avaliku sektori ja laiema avaliku
sektori palkade täiendav vähendamine; ühistranspordi kasutamise tasu
kehtestamine üliõpilastele ja pensionäridele ning haridussektori
struktuurireformi meetmed palgakulude vähendamiseks ning
b)      2014. aasta eelarve tulude poolel: avaliku
ja erasektori töötajate brutosissetulekult makstava ajutise erimakse
pikendamine kuni 31. detsembrini 2016; käibemaksu tõstmine; aktsiiside
suurendamine ning üldisesse sotsiaalkindlustuse skeemi tehtavate sissemaksete
suurendamine.
9.           Riigi rahanduse pikaajalise
jätkusuutlikkuse tagamiseks rakendab Küpros eelarve- ja struktuurireforme, mis
hõlmavad muu hulgas järgmiseid meetmeid ja tulemusi:
a)      avaliku sektori ja üldise
pensionisüsteemi reformid, et seada pensionisüsteem jätkusuulikule teele,
käsitledes samal ajal pensionide piisavuse küsimust. Vajaduse korral
tugevdatakse reforme veelgi;
b)      tervishoiukulutuste kasvu kontrollimine,
et tugevdada rahastamisstruktuuri jätkusuutlikkust ja avaliku sektori
pakutavate tervishoiuteenuste tõhusust;
c)      avaliku sektori kulutuste ja
eelarvestamise protsessi tõhususe parandamine tulemusliku keskpika perioodi
eelarveraamistiku abil osana avaliku sektori rahaliste vahendite paremast
haldamisest täielikus kooskõlas eelarveraamistiku nõudeid käsitleva direktiivi
ning majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise
lepinguga;
d)      asjakohase õigus- ja institutsionaalse
raamistiku vastuvõtmine avaliku ja erasektori parterluste jaoks, mis on
kavandatud parimate tavade kohaselt;
e)      programmi väljatöötamine, et luua tugev
äriühingu üldjuhtimise süsteem täielikult või osaliselt riigi omandis olevate
ettevõtete jaoks, ning erastamiskava algatamine, et aidata parandada
majanduslikku tõhusust ja taastada võla jätkusuutlikkus;
f)       põhjaliku reformikava väljatöötamine ja
rakendamine, et parandada maksude kogumise ja haldamise tõhusust ja
tulemuslikkust, sealhulgas meetmed rahvusvahelist maksundusalast koosööd ja
maksualase teabe vahetamist reguleerivate seaduste ja standardite täieliku ja
õigeaegse kohaldatavuse tagamiseks;
g)      kinnisvaramaksu reform;
h)      avaliku halduse reform, et parandada
selle toimimist ja kulutõhusust, eelkõige vaadates läbi selle suuruse,
tööhõivetingimused ja avaliku teenistuse funktsionaalse korralduse, et tagada
valitsemissektori vahendite tõhus kasutamine ja elanikele kvaliteetsete
teenuste osutamine, ning
i)       sotsiaaltoetuste kogu struktuuri ja
tasemete reform, et saavutada vahendite tõhus kasutamine ja tagada asjakohane
tasakaal sotsiaalabi ja tööle asumise stiimulite vahel.
10.         Konsulteerides eelnevalt
sotsiaalpartneritega, rakendab Küpros palkade indekseerimise süsteemi reformi,
mis on kooskõlas majanduse konkurentsivõime parandamise eesmärkidega ja võtab
arvesse tööjõu tootlikkuse arengusuundi. Kavandatav avaliku sektori antava abi
reform peaks tagama, et sotsiaalabi toimib turvaabinõuna, mis tagab minimaalse
sissetuleku inimestele, kelle elatustase ei taga toimetulekut, kaitstes samal
ajal stiimuleid tööle asumiseks. Miinimumpalga mis tahes muutmine peab olema
kooskõlas majanduse ja tööturu arengusuundadega ning sellele eelneb
konsulteerimine sotsiaalpartneritega.
11.         Küpros võtab vastu ülejäänud
vajalikud muudatused valdkondlikes õigusaktides teenuste direktiivi täielikuks
rakendamiseks. Kaotatakse põhjendamatud takistused teenusteturgudel, eelkõige
seoses reguleeritud kutsealadega. Tugevdatakse konkurentsiraamistikku,
parandades pädeva konkurentsiameti toimimist ja suurendades riiklike
reguleerivate asutuste sõltumatust ja volitusi.
12          Küpros vähendab väljastamist
ootavate kinnisvaratehingute registreerimistõendite arvu 2014. aasta lõpuks
alla 2 000 ning kehtestab garanteeritud ajalise raamistiku ehituslubade ja
kinnisvaratehingute registreerimistõendite väljastamiseks.
13.         Küpros muudab hüpoteegiga
koormatud kinnisvara sundmüügi korda ja lubab eraoksjoneid lühima võimaliku aja
jooksul 2013. aasta lõpuks. Kohtuasjade menetlemist kiirendatakse ja
kohtuasjade kuhjumine likvideeritakse programmi lõpuks.
14.         Küpros võtab meetmeid
turismisektori konkurentsivõime parandamiseks. Need meetmed hõlmavad turismistrateegia
(2011−2015) läbivaatamist, tuginedes uuringule selle kohta, kuidas
turismisektori ärimudelit parandada, ning põhjalikule analüüsile selle kohta,
millised on parimad viisid piisavate lennuühenduste saavutamiseks Küprose
jaoks.
15.         Energeetikasektoris võtab
Küpros oma õigusesse üle kolmanda energiapaketi ja rakendab seda täielikult.
Lisaks sellele koostatakse põhjalik arengukava Küprose energeetikasektori
ümberkorraldamiseks. See kava hõlmab järgmist:
a)      gaasi kasutamiseks vajaliku infrastruktuuri
loomise kava;
b)      energeetikasektori ja gaasi ekspordi
regulatiivse korra ja turukorralduse visandamine ning
c)      kava, millega luuakse institutsionaalne
raamistik süsivesinikuvarude haldamiseks, sealhulgas ressursifond, mis peaks
saama ja haldama riigi tulusid avamere gaasi kasutamisest ning mis luuakse
rahvusvaheliselt tunnustatud parimate tavade kohaselt.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Küprose
Vabariigile.
Artikkel 4
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu
Teatajas.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 186, 20.7.2010, lk 30.
[2]               ELT C 219, 24.7.2012, lk 13.
[3]               Vastavalt Küprost käsitlevas 2012. aasta põhjalikus
analüüsis ja Küprosele Euroopa poolaasta raames antud 2012. aasta riigipõhistes
soovitustes täpsustatule.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0444

Ettepanek Nõukogu otsus millega lubatakse lasta turule MON 88017 (MON-88Ø17-3) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003  /* KOM/2009/0444 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 3.9.2009KOM(2009) 444 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse lasta turule MON 88017 (MON-88Ø17-3) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepanek käsitleb MON 88017 geneetiliselt muundatud maisi sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta, mille turule laskmiseks esitas äriühing Monsanto Europe S.A. taotluse Tšehhi Vabariigi pädevale asutusele 4. oktoobril 2005. aastal vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.Lisatud ettepanek käsitleb ka muude MON 88017 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete turule laskmist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemiseks.Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet 6. mail 2009 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud MON 88017 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult, kui neid tooteid kasutatakse kavandatud eesmärgil.Seda arvesse võttes esitati 22. juulil 2009 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu, millega lubatakse lasta ühenduse turule MON 88017 geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid. Komitee ei esitanud oma arvamust: 14 liikmesriiki (167 häält) hääletas eelnõu poolt, 8 liikmesriiki (80 häält) selle vastu, 4 liikmesriiki (94 häält) loobus hääletamisest ja 1 liikmesriik (4 häält) ei olnud esindatud.Seega peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 35 lõikele 2 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ) artikliga 5 teavitama parlamenti ja esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ning nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse lasta turule MON 88017 (MON-88Ø17-3) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[1] eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Äriühing Monsanto Europe S.A esitas 4. oktoobril 2005 Tšehhi Vabariigi pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse MON 88017 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks (edaspidi „taotlus”).(2) Taotlus hõlmab ka muude MON 88017 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seega hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta)[2] III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtetele vastavalt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi. See sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastavat keskkonnamõjude seirekava.(3) Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet 6. mail 2009 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud MON 88017 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete (edaspidi „tooted“) turule laskmine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult, kui neid tooteid kasutatakse kavandatud eesmärgil[3]. Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu näevad ette kõnealuse määruse artikli 6 lõige 4 ja artikli 18 lõige 4.(4) Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosnes üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud eesmärgiga.(5) Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks toodetele luba anda.(6) Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks[4].(7) Toiduohutusameti väljastatud arvamuse kohaselt ei ole MON 88017 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et siiski tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnelauseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.(8) Samuti ei õigustata toiduohutusameti arvamuses määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turulelaskmise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise suhtes, ega eritingimuste rakendamist konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.(9) Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, nagu see on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ)[5] artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.(11) Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta)[6] artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.(12) Taotlejaga on nõu peetud käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus.(13) Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust esitanud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnusGeneetiliselt muundatud maisile ( Zea mays L.) MON 88017, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohane kordumatu tunnus MON-88Ø17-3.Artikkel 2LubaVastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:a) MON-88Ø17-3 maisi sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;b) MON-88Ø17-3 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;c) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-88Ø17-3 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljelda.Artikkel 3 Märgistamine1. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 lõikes sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel on „organismi nimetus” „mais”.2. Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-88Ø17-3 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.Artikkel 4 Keskkonnamõjude seire1. Loa omanik tagab käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.2. Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.Artikkel 5Ühenduse registerKäesoleva otsuse lisas sisalduv teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.Artikkel 6Loa omanikLoaomanik on äriühing Monsanto Europe S.A. (Belgia), kes esindab äriühingut Monsanto Company (USA).Artikkel 7KehtivusKäesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.Artikkel 8AdressaatKäesolev otsus on adresseeritud äriühingule Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüssel, Belgia.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAa) Taotleja ja loa omanikNimi: Monsanto Europe S.A.Aadress: Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüssel, BelgiaJärgmise äriühingu nimel: Monsanto Company – 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167 USA.b) Toodete nimetus ja kirjeldus(1) MON-88Ø17-3 maisi sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisained.(2) MON-88Ø17-3 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt.(3) Muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-88Ø17-3 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljelda.Taotluses kirjeldatud MON-88Ø17-3 geneetiliselt muundatud maisis tekib muundatud valk Cry3Bb1, mis kaitseb seda maisi teatavate mardikaliste taimekahjurite eest, ja valk CP4 EPSPS, mis muudab kõnealuse maisi vastupidavaks umbrohutõrjeaine glüfosaadi suhtes.c) Märgistamine(1) Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel on „organismi nimetus” „mais”.(2) Käesoleva otsuse artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-88Ø17-3 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toode saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.d) Määramismeetod-  Maisi MON-88Ø17-3 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil, kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis.-  Valideerinud seemnete puhul määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm.-  Etalonaine: AOCS 0406-A, kättesaadav American Oil Chemists Society kaudu aadressil: http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_canola.cfm kaudu.e) Kordumatu tunnus:MON-88Ø17-3f) Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: vt [ täidetakse pärast teatavakstegemist ]g) Toodete turule laskmise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:Ei ole nõutud.h) SeirekavaDirektiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seirekava[Link: kava on avaldatud internetis ]i) Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoidunaEi ole nõutud.Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse avalikkusele kättesaadavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri uuendamisega. [1] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.[2] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280[4] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.[5] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.[6] ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.


				|

		52012PC0567

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse otsust 2009/790/EÜ, millega lubatakse Poolal pikendada sellise erimeetme kohaldamist, mis kaldub kõrvale direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 /* COM/2012/0567 final - 2012/0272 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi
2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi)[1] (edaspidi
„käibemaksudirektiiv”) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal
ühehäälselt lubada liikmesriigil kohaldada erimeetmeid, millega tehakse erand
kõnealuse direktiivi sätetest selleks, et lihtsustada käibemaksu kogumise
menetlust või ära hoida teatavat maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise
vältimist.
Komisjonis 12. aprillil 2012 registreeritud
kirjaga taotles Poola luba jätkata maksuvabastuse kohaldamist
maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas ühinemiskuupäeval
kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 30 000 eurot.
Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 17. ja 18.
juuli 2012. aasta kirjadega teisi liikmesriike Poola taotlusest. Komisjon
teatas 19. juuli 2012. aasta kirjaga Poolale, et tal on taotluse
hindamiseks kogu vajalik teave.
Üldine taust
Käibemaksudirektiivi XII jaotise 1. peatükiga on
liikmesriikidele ette nähtud võimalus kohaldada väikeettevõtjate erikorda,
sealhulgas kohaldada käibemaksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes,
kelle aastakäive ei ületa teatavat summat. Kõnealune maksuvabastus tähendab
seda, et maksukohustuslane ei pea oma tarnete eest käibemaksu maksma ning
järelikult ei saa ta käibemaksu tootmissisendilt maha arvata.
Vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 287
punktile 14 võib Poola kohaldada käibemaksuvabastust maksukohustuslaste suhtes,
kelle aastakäive riigi valuutas ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi
kohaselt arvutatult ei ületa 10 000 eurot.
2009. aastal taotles Poola erandit, et lihtsustada
väikeste kauplejate käibemaksukohustusi ja maksude kogumist riigi maksuhalduri
jaoks. Nõukogu andis oma 20. oktoobri 2009. aasta otsusega 2009/790/EÜ[2] Poolale loa vabastada 31.
detsembrini 2012 käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi
valuutas ei ületa 30 000 eurot. Käesolev meede on maksukohustuslaste jaoks
vabatahtlik.
Poola taotleb kõnealuse meetme pikendamist.
Komisjon on lisanud käibemaksuga seotud kohustuste
lihtsustamist käsitleva direktiivi 29. oktoobri 2004 ettepanekule (KOM(2004)
728 (lõplik)) sätted, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel kohaldada käibemaksuvabastust
maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive on kuni 100 000 eurot,
kusjuures kõnealust ülempiiri võidakse igal aastal kohandada. Siiski ei ole
nõukogu kõnealuse ettepaneku osas seni veel kokkuleppele jõudnud.
Poola esitatud teabest ilmneb, et meetme
kohaldamise tulemusena sai käibemaksuvabastusest kasu peaaegu 70 000
maksukohustuslast ning hinnanguliselt vähendas see riigieelarvesse laekuva
käibemaksutulu kogusummat umbes 0,14 %. Seepärast tehakse ettepanek
pikendada erandi kestust järgmise perioodi võrra, s.o vähemalt kuni 31.
detsembrini 2015 või sellise direktiivi jõustumiseni, milles käsitletakse
aastakäibe ülempiiri, millest allpoole jääva maksukohustuslase suhtes võidakse
kohaldada käibemaksuvabastust.
Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
2004. aastal tegi komisjon ettepaneku
(KOM(2004) 728 (lõplik)) suurendada aastakäibe ülempiiri, mida liikmesriigid
kasutavad maksukohustuslaste suhtes käibemaksuvabastuse kohaldamiseks,
100 000 euroni.
Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete
ja eesmärkidega
Ei kohaldata.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Ei ole asjakohane.
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
Mõju hindamine
Nõukogu otsuse ettepaneku eesmärk on kohaldada
edasi lihtsustamismeedet, millega kaotatakse paljud selliste ettevõtjate
käibemaksukohustused, kelle aastakäive riigi valuutas ei ületa 30 000
eurot. Seepärast on otsusel võimalik positiivne mõju.
Erandi kitsa reguleerimisala ning piiratud
kohaldamisaja tõttu on mõju igal juhul piiratud.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud meetme kokkuvõte
Lubada Poolal jätkata käibemaksudirektiivi erandi
kohaldamist seoses lihtsustusmeetme kohaldamisega maksukohustuslaste suhtes,
kelle aastakäive riigi valuutas ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi
kohaselt arvutatult ei ületa 30 000 eurot.
Õiguslik alus
Käibemaksudirektiivi artikkel 395.
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse
kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Otsus käsitleb liikmesriigile tema enda taotlusel
antud luba ja sellega ei määrata mingeid kohustusi.
Erandi piiratud kohaldamisala arvestades on
erimeede taotletava eesmärgiga proportsionaalne.
Vahendi valik
Kavandatav vahend: nõukogu otsus.
Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on
erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni
ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Lisaks on nõukogu
otsus sobivaim vahend, sest selle saab adresseerida üksikutele
liikmesriikidele.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
5.           VALIKULISED ÜKSIKASJAD
Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel
Ettepanek sisaldab aegumisklauslit.
2012/0272 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega muudetakse otsust 2009/790/EÜ,
millega lubatakse Poolal pikendada sellise erimeetme kohaldamist, mis kaldub
kõrvale direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi)
artiklist 287
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 291 lõiget 2,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006.
aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi,[3] eriti selle artikli 395 lõiget
1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Komisjonis 12. aprillil 2012
registreeritud kirjaga taotles Poola luba kohaldada erandit direktiivi
2006/112/EÜ artiklist 285, et jätkata käibemaksuvabastuse kohaldamist
maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas ühinemiskuupäeval
kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 30 000 eurotKõnealuse meetme
abil oleksid teatavad maksukohustuslased jätkuvalt vabastatud teatavatest või
kõigist käibemaksuga seotud kohustustest, millele on osutatud direktiivi
2006/112/EÜ XI jaotise 2.–6. peatükis.
(2)       Komisjon teavitas 17. ja 18.
juuli 2012. aasta kirjadega teisi liikmesriike Poola taotlusest. Komisjon
teatas 19. juuli 2012. aasta kirjaga Poolale, et tal on taotluse
hindamiseks kogu vajalik teave.
(3)       Vastavalt direktiivi
2006/112/EÜ artikli 287 punktile 14 võib Poola kohaldada käibemaksuvabastust
maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas ühinemiskuupäeval
kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 10 000 eurot.
(4)       Nõukogu 20. oktoobri 2009.
aasta otsusega 2009/790/EÜ (mille kohaselt lubatakse Poola Vabariigil kohaldada
meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi)
artiklist 287)[4]
lubati Poolal 31. detsembrini 2012 kohaldada erandkorras käibemaksuvabastust
maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas ühinemiskuupäeval
kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 30 000 eurot. Kuna ülempiir
on kõige väiksemate ettevõtjate käibemaksukohustusi oluliselt vähendanud, kuid
võimaldanud viimastel samal ajal kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 290
vabalt valida tavapärase käibemaksusüsteemi, tuleks Poolal lubada kohaldada
meedet veel ühe piiratud ajavahemiku jooksul.
(5)       Komisjon on lisanud
käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamist käsitleva nõukogu direktiivi
(millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ) 29. oktoobri 2004. aasta
ettepanekule[5]
sätted, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel kehtestada
käibemaksuvabastuskorra jaoks aastakäibe ülempiiriks 100 000 eurot või
samaväärne summa riigi valuutas, kusjuures kõnealust ülempiiri võidakse igal
aastal kohandada. Poola esitatud pikendamistaotlus vastab kõnealusele
ettepanekule.
(6)       Poola esitatud teabe kohaselt
vähendas meetme kohaldamine riigieelarvesse laekuva käibemaksutulu kogusummat
hinnanguliselt umbes 0,14 %.
(7)       Erandi kohaldamine ei mõjuta
käibemaksust kogunevaid Euroopa Liidu omavahendeid.
(8)       Seepärast tuleks otsust
2009/790/EÜ vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsuse 2009/790/EÜ artiklis 2 asendatakse
kuupäev „31. detsembrini 2012” kuupäevaga „31. detsembrini 2015”.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Poola
Vabariigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.
[2]               ELT L 283, 30.10.2009, lk 53.
[3]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.
[4]               ELT L 283, 30.10.2009, lk 53.
[5]               KOM(2004) 728 (lõplik).