               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2017
            COM(2017) 273 final
            2017/0110(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees (CESNI) ja Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu kohtumisel seoses siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite vastuvõtmisega ja neid laevu käsitlevate üleminekusätete muutmisega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldava nõukogu otsuse vastuvõtmist seisukoha kohta, mille liit võtab siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (CESNI) 6. juuli 2017. aasta kohtumisel seoses Euroopa standardiga, milles sätestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, ja Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu 31. mai 2017. aasta kohtumisel seoses neid laevu käsitlevate üleminekusätete muudatuste vastuvõtmisega.

               Otsus – liidu seisukoha sõnastamine – on vajalik selle tagamiseks, et ELi huvisid võetaks piisavalt arvesse rahvusvahelistes asutustes, kui võetakse vastu eeskirju, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised standardid. Kõnealused standardid on lisatud ELi õigusesse eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiiviga (EL) 2016/1629 (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ), mis sisaldab konkreetset viidet kõnealustele standarditele.

               1.1.CCNR ja CESNI

               CCNR on rahvusvaheline organisatsioon, millel on regulatiivne pädevus Reini siseveelaevanduse valdkonnas. CCNRi kuulub neli liikmesriiki (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad) ning Šveits.

               2015. aastal kiitis CCNR heaks CESNI loomise ja tegutsemise. Tema pädevusse kuulub tehniliste standardite vastuvõtmine eri valdkondades, eelkõige laevade, infotehnoloogia ja meeskonna kohta, nende standardite ja sellekohaste menetluste ühetaoline tõlgendamine ning veeliiklusohutuse, keskkonnakaitse või muude veeliiklusküsimuste avalik arutamine.

               CESNIsse kuuluvad CCNRi ja ELi liikmesriike esindavad eksperdid, kellel on hääletamisel üks hääl.

               EL ise ei ole CCNRi ega CESNI liige. Samas võib ta osaleda CESNI töös ilma hääleõiguseta koos rahvusvaheliste organisatsioonidega, kelle pädevusse kuuluvad CESNI tegevusvaldkonnad.

               CESNI võtab vastu standardeid, kui CCNRi ja ELi liikmesriigid need ühehäälselt heaks kiidavad. Kui otsuse suhtes lisada standardi vastuvõtmine kohtumise päevakorda ei saavutata konsensust, teeb CESNI otsuse kohtumisel osalevate liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega. Teises etapis võtab CESNI vastu standardeid, kui kohal olevad CCNRi riigid ja ELi liikmesriigid need ühehäälselt heaks kiidavad. Kui otsus on tehtud, antakse standardile kordumatu viitenumber ja standard avaldatakse.

               CCNRil on märkimisväärsed kogemused seoses siseveelaevade tehniliste nõuete kehtestamisega. Seega on CESNI-l, mis on asutatud CCNRi raames ja kuhu kuuluvad kõik ELi liikmesriigid, vajalik asjatundlikkus ja geograafiline esindatus kogu Euroopa Liidu siseveeteedevõrgu jaoks ühiste standardite väljatöötamiseks.

               1.2.Euroopa standard, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded

               Selleks et tagada siseveelaevade tehniliste nõuete kahe olemasoleva eeskirjakogumiku (Reini ja ELi oma) kooskõla, on vaja ette näha ühesugused standardid. Nii ELi õigusaktides kui ka CCNRi määruses osutatakse CESNI standardile ES-TRIN 2017/01 (7. oktoobri 2018. aasta seisuga; direktiivi (EL) 2016/1629 ülevõtmise tähtaeg ja standardi ES-TRIN 2017/01 kohaldamise kuupäev).

               ELi õigusaktid ja Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) nõuded siseveelaevadele viiakse täielikku kooskõlla 8. oktoobril 2018.

               ÜLEMINEKUSÄTTED

               Selleks et tagada olemasolevate laevade järkjärguline vastavusseviimine uute tehniliste nõuetega, lisati Reini laevakontrolli määrusesse üleminekusätted. Üleminekuperioodi pikkus võib oluliselt varieeruda (mõnest aastast mitme aastakümneni).

               12. juuni 2014. aasta niinimetatud moratooriumi raames pikendas CCNR üleminekuaega kolme aasta võrra (30. novembrini 2017) järgmise kaheksa üleminekusätte osas:

               ·rõhuühtlustamistoru ja kütusepaagi ühenduste paigaldamine ja mõõtmine;

               ·paigalseisvate laevade mürataseme piirnorm, maksimaalne lubatud helirõhk masinaruumis, laeva tekitatud helirõhk roolimiskohas, müra ja vibratsioon eluruumides;

               ·Euroopa standardi kohaldamine jollidele;

               ·tootja andmesilt, ohutusseadmed, kraanade pardadokumendid;

               ·reisilaevade evakuatsiooniteed mujalt kui kambüüside kaudu;

               ·reisilaevade käitursüsteemidele esitatavad nõuded;

               ·reisilaevade juhtidele ja meeskonnale häire andmiseks ettenähtud süsteemidele esitatavad nõuded;

               ·elektriseadmetele esitatavad nõuded.

               CCNRi kavatsus oli kasutada kõnealust kolmeaastast ajavahemikku püsivate lahenduste leidmiseks, et anda ettevõtjatele piisavalt aega nende vastuvõtmiseks.

               Tuleks märkida, et Reini laevakontrolli määruse praegused üleminekusätted kaotavad kehtivuse 30. novembril 2017, üksteist kuud enne 7. oktoobrit 2018 (ES-TRINi kehtivusaeg nii direktiivis 2016/1629 kui ka CCNR raamistikus).

               Kõnealused üleminekusätted kuuluvad ka standardisse ES-TRIN 2015/1 (millele osutatakse direktiivis (EL) 2016/1629). Uues ES-TRINi standardis (2017/1) nähakse ette võtta üle sätted, milles käsitletakse vajaduse korral kõiki üleminekusätteid, mille suhtes kohaldati moratooriumi. Kõnealustest üleminekusätetest kahe puhul (rõhuühtlustamistoru ja kütusepaagi ühenduste paigaldamine ja mõõtmine ning tootja andmesilt, ohutusseadised ja kraanade pardadokumendid) lisati püsivad lahendused standardisse ES-TRIN 2017/1 ja ülejäänud kuue puhul nähakse standardiga ES-TRIN 2017/1 ette üleminekusätete kohaldamise täiendav pikendamine (standardi ES-TRIN 2019 jõustumiseni).

               Selleks et ületada vahemik moratooriumi tähtaja lõpu ja standardi ES-TRIN 2017/1 jõustumiskuupäeva vahel, on vaja osaliselt pikendada Reini laevakontrolli määrusega kehtestatud moratooriumi vähemalt 6. oktoobrini 2017 (kuupäev, millest alates standard ES-TRIN 2017/1 jõustuks).

               CCNR kavatseb esitada Reini laevakontrolli määruse muutmise ettepaneku nende üleminekusätete osas, mis kaotavad kehtivuse 30. novembril 2017.

               CCNRi liikmesriikidel, sh neljal ELi liikmesriigil, palutakse CCNRi järgmisel, 2017. aasta mais toimuval täiskogu kohtumisel heaks kiita kõnealuste üleminekusätete pikendamine.

               ES-TRIN

               ES-TRINi esimene versioon (ES-TRIN 2015) valmis CESNI-l selle 28. septembri 2015. aasta kohtumisel. See võeti ametlikult vastu CESNI täiskogu 26. novembri 2015. aasta kohtumisel.

               Nõukogu otsuses (EL) 2015/2176
                  1
                sõnastati liidu nimel CESNIs ja CCNRi täiskogu kohtumisel standardi ES-TRIN 2015 vastuvõtmist käsitlev seisukoht.

               Selle standardiga kehtestatakse siseveelaevade ohutuse tagamiseks vajalikud ühtsed tehnilised nõuded. See sisaldab sätteid siseveelaevade ehituse, seadistamise ja varustuse kohta, erisätteid konkreetsete laevakategooriate, nt reisilaevade, tõukekaravanide ja konteinerilaevade kohta, sätteid laevade tunnusandmete kohta ning sõidukõlblikkuse tunnistuste ja registri näidiseid, üleminekusätteid ja tehnilise standardi kohaldamise juhiseid.

               ES-TRINi ajakohastatakse regulaarselt, võttes arvesse CESNI töörühmade tööd.

               ES TRINi regulaarne ajakohastamine on vajalik järgmistel eesmärkidel:

               ·siseveeliikluse ohutuse kõrge taseme säilitamine;

               ·sammupidamine tehnika arenguga (nt roolimaja, navigatsiooniseadmed):

               ·kooskõla tagamine ELi õigusraamistikuga (nt väljaspool teid kasutatavaid liikurmasinaid käsitleva määrusega).

               2016. aastal koostasid CESNI eksperdid standardi ES-TRIN 2017/1.

               ES-TRIN 2017/1 sisaldab mitut muudatust, eelkõige järgmistes valdkondades:

               ·tõstetav roolimaja;

               ·erinevatele rahvusvahelistele standarditele osutavate viidete ajakohastamine;

               ·gaasiliste ja tahkete saasteainete heide mootoritest;

               ·elektrivarustus ja -seadmed;

               ·tuletõrjesüsteemid;

               ·kraanade tootja andmesildid;

               ·navigatsiooni- ja infoseadmeid käsitlevate sätete ajakohastamine;

               ·tüübikinnitusega seadmeid käsitlevate üleminekusätete parandamine.

               CESNI 23. märtsi 2017. aasta kohtumisel otsustati ühehäälselt võtta ES-TRINi standardi ajakohastatud versiooni (ES-TRIN 2017/1) vastuvõtmine 6. juulil 2017 toimuva kohtumise päevakorda. Enne kõnealust juulikuist kohtumist tehakse ES-TRINi standardi eelnõus eeldatavasti üksnes väikseid formaalseid muudatusi. Nõuded avaldatakse sellekohasel veebisaidil (cesni.eu).

               2.ASJAKOHASED ELi ÕIGUSAKTID JA ELi PÄDEVUS

               Direktiiviga 2006/87/EÜ on tagatud, et liidu siseveelaeva sõidukõlblikkuse tunnistus antakse alustele, mis vastavad kõnealuse direktiivi II lisas siseveelaevade kohta kehtestatud tehnilistele nõuetele, mis on tunnistatud samaväärseks Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni kohaldamisel kehtestatud tehniliste nõuetega.

               Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 alusel välja antud tunnistused ja liidu siseveelaeva sõidukõlblikkuse tunnistused loetakse laevade tehniliste nõuete seisukohast samaväärseks, arvestades eelkõige asjaolu, et ELi õigusraamistikus sätestatud tehniliste nõuete puhul on põhiliselt võetud aluseks Reini laevakontrolli määruses sisalduvad tehnilised nõuded.

               Lisaks on direktiivi 2006/87/EÜ artiklis 20 sätestatud, et II lisa mis tahes muudatus, mis tuleneb tehnika arengust või rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige CCNRi tegevuse tulemusena kõnealuses valdkonnas tehtud edusammudest, peab tagama asjakohaste reguleeriva raamistiku alusel välja antud tunnistuste jätkuva samaväärsuse, et tagada võrdväärne ohutustase.

               Seepärast võivad CCNRis tehniliste nõuete muutmisest tulenevad arengutendentsid, seega ka selles ette nähtud üleminekukorrad mõjutada direktiivi 2006/87/EÜ.

               Lisaks avaldati 16. septembril 2016 direktiiv (EL) 2016/1629.

               Liikmesriigid, kellele direktiiv on adresseeritud, peavad kõik selle täitmiseks vajalikud meetmed vastu võtma 7. oktoobriks 2018.

               Direktiivi II lisas on esitatud aluste suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded. Kõnealuses lisas osutatakse standardile ES-TRIN 2015/1. Lisaks on direktiivi artikli 31 lõikes 1 sätestatud, et komisjon võtab (…) vastu delegeeritud õigusakte II lisa kohandamiseks, et ajakohastada põhjendamatu viivituseta viidet ES-TRIN standardi kõige viimasele versioonile ja määrata kindlaks selle kohaldamise kuupäev.

               Nagu eespool märgitud, vastutab CCNRi egiidi all tegutsev ja kõigi liikmesriikide ekspertidele avatud CESNI selliste siseveeliikluse tehniliste standardite koostamise eest, millele liit peaks osutama.

               Direktiivi 2016/1629 põhjenduses 21 on selgitatud, et CESNI loodi kogu Euroopa siseveetranspordi sektoris kohaldatavate tehniliste standardite ühtlustamise lihtsustamiseks. Direktiivis tuletatakse ka meelde, et siseveeliikluse ohutuse ja tõhususe kõrge taseme tagamiseks, siseveelaeva sõidukõlblikkuse tunnistuste samaväärsuse säilitamiseks ning teaduse ja tehnika arengu ning kõnealuse sektori muude suundumuste arvessevõtmiseks tuleb ajakohastada viidet kohaldatavale Euroopa standardile, milles sätestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded (ES-TRINi standard).

               3.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSED

               ES-TRINi tehnilise standardi ajakohastamist on intensiivselt ette valmistatud CESNI ekspertide tasandil. Seoses sellega on konsulteeritud paljude era- ja avaliku sektori ekspertidega. Standardi väljatöötamise jooksul on peetud CESNI tasandil järgmisi tehnikaalaseid kohtumisi:

               ·töökohtumised (23.–24.2.2016; 14.–15.6.2016; 30.–31.8.2016; 29.–30.11.2016; 21.–22.2.2017) ja

               ·komitee kohtumine (23.3.2017).

               Nendel kohtumistel oli võimalik jõuda siseveelaevade tehniliste nõuete osas kokkuleppele ekspertide tasandil.

               4.VAJADUS ELi TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 218 LÕIKE 9 KOHASE OTSUSE JÄRELE

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega õigusakte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisel tuleb järgida sellekohast menetlust, kui on täidetud seal nimetatud tingimused. Need tingimused on järgmised: a) asjaomane valdkond kuulub liidu pädevusse, b) liidu seisukoht esitatakse rahvusvahelises lepingus sätestatud organis, kui see organ peab vastu võtma c) õigusliku toimega õigusakte. Kohtupraktikast selgub, et ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamine ei eelda, et liit peab olema asjaomase organi liige.

               Käesoleval juhul on ilmne, et siseveelaevade tehnilised nõuded mitte ainult ei kuulu liidu pädevusse, vaid et liit on teostanud oma pädevust direktiivi 2006/87/EÜ ja direktiivi (EL) 2016/1629 kaudu ning et enamasti reguleeritakse siseveelaevade tehnilisi nõudeid ühiste liidu õigusnormidega.

               Nii CESNI kui ka CCNR vastavad teisele kriteeriumile, kuna need on loodud rahvusvahelise lepingu alusel.

               Kuigi CESNIs vastu võetud eeskirjad ei ole iseenesest siduvad, on selge, et need muutuvad siduvaks CCNRi liikmetele, kui CCNR muudab oma õigusraamistikku (Reini laevakontrolli määrus) nii, et selles viidatakse CESNIs vastu võetud standardile ja muudetakse see standard Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni kohaldamisel kohustuslikuks. Kõnealuse määruse sidusus CCNRi liikmete jaoks kehtestati 17. oktoobril 1868 Mannheimi konventsiooniga
                  2
               .

               Samuti ilmneb Euroopa Kohtu praktikast, et rahvusvahelise organisatsiooni mittesiduvat õigusakti võib ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisel käsitada „õigusliku toimega aktina”, kui selline akt võib otsustavalt mõjutada ELi õiguse sisu. Nagu eespool selgitatud, tuleb direktiivi (EL) 2006/87 tehtavate mis tahes muudatuste puhul võtta arvesse Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni alusel kohaldatavat õigusraamistikku.

               CESNIs vastu võetud tehnilised standardid on esitatud direktiivi 2016/1629 II lisas ja neid tuleb muuta delegeeritud õigusaktidega.

               Seepärast peab nõukogu vastu võtma ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse, millega kehtestatakse kõigepealt CESNIs liidu nimel võetav seisukoht siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite vastuvõtmise kohta ja seejärel CCNRis liidu nimel võetav seisukoht Reini laevakontrolli määruse muutmise kohta üleminekukordade osas.

               2017/0110 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees (CESNI) ja Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu kohtumisel seoses siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite vastuvõtmisega ja neid laevu käsitlevate üleminekusätete muutmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liidu tegevus siseveelaevanduse sektoris peaks olema suunatud selle tagamisele, et ühtselt välja töötada liidu siseveelaevade suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded.

               (2)CCNRi täiskogu 31. mai 2017. aasta istungil eeldatavasti pikendatakse asjaomaseid üleminekusätteid 6. oktoobrini 2018.

               (3)3. juunil 2015 loodi Reini laevaliikluse keskkomisjoni (edaspidi „CCNR“) raames siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (CESNI), et töötada välja siseveelaevu käsitlevad tehnilised standardid eri valdkondade jaoks, eelkõige seoses laevade, infotehnoloogia ja meeskonnaga.

               (4)Eeldatavasti võtab CESNI siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitleva standardi vastu 6. juulil 2017 peetaval kohtumisel.

               (5)Praegu kohaldatakse Reini laevakontrolli määruse üleminekusätteid kaheksa konkreetse tehnilise nõude suhtes, millele osutatakse määruses CCNRi raames. Määruse üleminekusätete kohaldamist pikendati moratooriumi järel. Kõnealune pikendamine kehtib kuni 30. novembrini 2017. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/87/EÜ on tagatud, et liidu siseveelaeva sõidukõlblikkuse tunnistus antakse alustele, mis vastavad kõnealuse direktiivi II lisas siseveelaevade kohta kehtestatud tehnilistele nõuetele, mis on tunnistatud samaväärseks Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni kohaldamisel kehtivate tehniliste nõuetega. Lisaks kuuluvad kõnealused üleminekusätted standardi ES-TRIN 2015/1 hulka, mida kohaldatakse vastavalt direktiivi (EL) 2016/1629 II lisale.

               (6)Selleks et tagada järjepidevus kehtivate eeskirjade ja standardi ES-TRIN 2017/1 nõuete vahel, esitatakse ettepanek pikendada määruse üleminekusätete (mille suhtes rakendati moratooriumi) kohaldamist 6. oktoobrini 2018.

               (7)CESNI poolt vastuvõetava standardiga kehtestatakse siseveelaevade ohutuse tagamiseks vajalikud ühetaolised tehnilised nõuded. See sisaldab sätteid siseveelaevade ehituse, seadistamise ja varustuse kohta, erisätteid konkreetsete laevakategooriate, nt reisilaevade, tõukekaravanide ja konteinerilaevade kohta, sätteid automaatse identifitseerimissüsteemi seadmete kohta, sätteid laevade tunnusandmete kohta ning sõidukõlblikkuse tunnistuste ja registri näidiseid, üleminekusätteid ja tehnilise standardi kohaldamise juhiseid.

               (8)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1629
                  3
                (millega tunnistatakse alates 7. oktoobrist 2018 kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ
                  4
               ) II lisas viidatakse otsesõnu laevade tehnilistele nõuetele kui standardis ES-TRIN 2015/1 sätestatutele. Komisjoni volitatakse ajakohastama II lisa kõnealust viidet ES-TRIN standardi kõige viimasele versioonile ja määrama kindlaks selle kohaldamise kuupäev.

               (9)Seepärast mõjutab CESNIs siseveelaevade tehniliste nõuete kohta vastu võetav standard direktiivi

                  (EL)

                2016/1629.

               (10)Liit ei ole ei CCNRi ega CESNI liige. Seetõttu peab nõukogu volitama liikmesriike väljendama liidu seisukohta seoses siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite vastuvõtmisega ja neid laevu käsitlevate üleminekusätetega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu 31. mai 2017. aasta kohtumisel, on järgmine: nõustuda pikendama üleminekusätete moratooriumi järgmise kaheksa tehnilise nõude puhul vähemalt 6. oktoobrini 2018:

               (a)rõhuühtlustamistoru ja kütusepaagi ühenduste paigaldamine ja mõõtmine;

               (b)paigalseisvate laevade mürataseme piirnorm, maksimaalne lubatud helirõhk masinaruumis, laeva tekitatud helirõhk roolimiskohas, müra ja vibratsioon eluruumides;

               (c)Euroopa standardi kohaldamine jollidele;

               (d)tootja andmesilt, ohutusseadmed, kraanade pardadokumendid;

               (e)reisilaevade evakuatsiooniteed mujalt kui kambüüside kaudu;

               (f)reisilaevade käitursüsteemidele esitatavad nõuded;

               (g)reisilaevade juhtidele ja meeskonnale häire andmiseks ettenähtud süsteemidele esitatavad nõuded;

               (h)elektriseadmetele esitatavad nõuded.

               2.Siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (CESNI) kohtumisel 6. juulil 2017 Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on nõustuda siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitleva Euroopa standardi (ES-TRIN standardi) 2017/1 vastuvõtmisega.

               Artikkel 2

               1.Artikli 1 lõikes 1 esitatud liidu seisukohta väljendavad ühiselt liidu huvides tegutsevad liikmesriigid.

               2.Artikli 1 lõikes 2 liidu seisukohta väljendavad ühiselt liidu huvides tegutsevad liikmesriigid, kes on CCNRi liikmed.

               Artikkel 3

               Artiklis 1 esitatud seisukohtade väiksemates muudatustes võidakse kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 307, 25.11.2015, lk 25.

                     (2)
                  Reini laevaliikluse muudetud konventsioon, 17. oktoober 1868, muudetud 20. novembril 1963.

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1629, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ (ELT L 252, 16.9.2016, lk 118).

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/87/EÜ, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 82/714/EMÜ (

                     ELT L 389, 30.12.2006, lk 1

                  ).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.9.2015
            COM(2015) 437 final
            2015/0197(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Peruu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Nõukogu määruses (EÜ) nr 539/2001
                  1
                on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. Määrust (EÜ) nr 539/2001 kohaldavad kõik liikmesriigid peale Iirimaa ja Ühendkuningriigi.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 509/2014
                  2
                muudeti määrust (EÜ) nr 539/2001, kandes 19 riiki üle II lisasse, kus on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud. Kõnealused 19 riiki on: Araabia Ühendemiraadid, Belau, Colombia, Dominica, Grenada, Ida-Timor, Kiribati, Marshalli Saared, Mikroneesia, Nauru, Peruu, Saalomoni Saared, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Samoa, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu ning Vanuatu. II lisas on lisatud igale nimetatud riigile osutavale viitele joonealune märkus, milles täpsustatakse, et „vabastust viisanõudest kohaldatakse Euroopa Liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast”.

               Määrus (EL) nr 509/2014 võeti vastu 20. mail 2014 ja see jõustus 9. juunil 2014. Esimesed viisavabaduslepingud sõlmiti 6. mail 2015 (Araabia Ühendemiraatidega), 26. mail 2015 (Ida-Timoriga) ja 28. mail 2015 (Dominica, Grenada, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiinide, Samoa, Trinidadi ja Tobago ning Vanuatuga) ning alates lepingute allakirjutamise kuupäevast kuni nende jõustumiseni kohaldatakse neid ajutiselt.

               Kooskõlas määruse (EL) nr 509/2014 põhjendusega 5 ja vastuvõtmise ajal esitatud ühisdeklaratsiooniga kohaldati Colombia ja Peruu suhtes erimenetlust, mille kohaselt tuli kõnealuseid riike asjakohaste kriteeriumide alusel täiendavalt hinnata, enne kui komisjon sai esitada nõukogule soovitused võtta vastu otsused anda volitused alustada nende kahe riigiga läbirääkimisi viisavabaduslepingu sõlmimiseks. 2014. aasta oktoobris kiitis komisjon heaks aruande
                  3
               , milles hinnati Peruu olukorda laiapõhjaliselt määruse (EÜ) nr 539/2001 (mida on muudetud määrusega (EL) nr 509/2014) artiklis 1 loetletud kriteeriumide alusel, samaaegselt kiideti heaks ka Colombiat käsitlev aruanne
                  4
               . Aruandes uuriti rännet ja liikuvust (Schengeni viisad, seaduslik ränne, ebaseaduslik ränne, reisidokumentide turvalisus ja nendega seotud pettused), kuritegevust ja turvalisust, majandust, kaubandust ja turismi, välissuhteid ja inimõigusi ning piirkondlikku ühtekuuluvust ja vastastikkuse põhimõtet käsitlevaid valdkondi hõlmavaid andmeid ja arenguid. Samuti hinnati viisavabadusest tekkivaid võimalikke riskistsenaariume. Komisjon järeldas, et Peruu majandusliku ja sotsiaalse olukorra märkimisväärne paranemine viimastel aastatel on piisavalt põhjendanud otsust, et peruulastele tuleks võimaldada viisavaba juurdepääs liikmesriikide territooriumile, kuna viisavabadusega seotud riske peeti muu hulgas tõhusama tagasisaatmise alase koostöö ja korrektselt rakendatud piirkontrolli abil juhitavaks. Lisaks sellele sisaldab viisavabadusleping vajalikke kaitseabinõusid lepingu peatamiseks või lõpetamiseks, kui see peaks osutuma vajalikuks, et vältida liitu ohustavaid julgeoleku- või ränderiske.

               2015. aasta märtsis esitas komisjon nõukogule soovituse anda talle volitused alustada läbirääkimisi viisavabaduslepingu sõlmimiseks Colombia ja Peruuga
                  5
               . 19. mail 2015 esitas nõukogu komisjonile läbirääkimisjuhised. Läbirääkimisi Peruuga alustati 20. mail 2015 Brüsselis. Kohtumisel vaadati läbi kogu lepingu eelnõu tekst, tehti mõned muudatusettepanekud ja jõuti kokkuleppele kõikides eelnõu aspektides. Järgnevatel päevadel lisati üks väiksem muudatus.

               Pealäbirääkijad parafeerisid lepingu 9. juunil 2015. Ametlik tseremoonia peeti ELi-CELACi tippkohtumise raames 10. juunil 2015. Lepingu tekst saadeti liikmesriikidele 27. mail 2015 ja täiendavat teavet jagati nõukogu viisatöörühma koosolekul 15. juunil 2015.

               2.ÕIGUSLIK ALUS

               Liidu poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.

               Lisatud ettepanek on õigusakt lepingu allkirjastamiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega.

               Võttes arvesse asjaolu, et Peruu on võimeline viima siseriikliku ratifitseerimismenetluse lõpule lühikese aja jooksul, nähakse allkirjastamist käsitleva otsuse ettepanekuga ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 5 kohaselt ette lepingu ajutine kohaldamine alates selle allkirjastamisele järgnevast kuupäevast. Võttes arvesse, et lepingu sõlmimiseks on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut, teatab komisjon Euroopa Parlamendile lepingu ajutisest kohaldamisest.

               3.LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUS

               Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ja viisavabaduslepingu eelnõu on Euroopa Liidule vastuvõetav.

               Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:

               Eesmärk

               Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Peruu kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Kõikide ELi kodanike võrdse kohtlemise tagamiseks on lepingusse lisatud säte, mille kohaselt Peruu võib lepingu peatada või lõpetada ainult kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes ning liit võib omakorda lepingu peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.

               Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud otsuse preambulis.

               Kohaldamisala

               Viisanõudest on vabastatud kõik isikud (tava-, diplomaatilise, teenistus- või ametipassi ning eripassi kasutajad), kes reisivad kõikidel muudel eesmärkidel peale tasustatava töö tegemise. Viimasesse reisijate kategooriasse kuuluvate teise lepinguosalise kodanike suhtes on igal liikmesriigil ja samuti Peruul õigus kehtestada kooskõlas kohaldatavate liidu või riiklike õigusaktidega viisanõue. Ühtlase rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse tasustatava töö tegemise eesmärgil reisivate isikute kategooriat.

               Viibimise kestus

               Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Peruu kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse kõnealust 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Lepingus võetakse arvesse nende liikmesriikide olukorda, kes veel ei kohalda Schengeni acquis’d täies ulatuses. Kuni need liikmesriigid ei ole sisepiirideta Schengeni ala osa, nähakse Peruu kodanikele viisavabaduslepinguga ette õigus viibida lisaks kogu Schengeni ala kohta arvestatud ajavahemikule kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga kõnealuse liikmesriigi (praegu Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia) territooriumil.

               Territoriaalne kohaldatavus

               Leping sisaldab territoriaalse kohaldatavusega seotud sätteid: Prantsusmaa ja Madalmaade puhul annab viisanõudest loobumine Peruu kodanikele õiguse viibida kõnealuste liikmesriikide Euroopas paikneval territooriumil.

               Deklaratsioonid

               Lisaks eespool nimetatud ühisdeklaratsioonidele on lepingule lisatud veel neli ühisdeklaratsiooni:

               –ühisdeklaratsioon, mis käsitleb Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini seost Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega;

               –ühisdeklaratsioon viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise kohta;

               –ühisdeklaratsioon biomeetriliste passide kasutuselevõtu kohta Peruu Vabariigi poolt, mille kohaselt kohustub Peruu väljastama biomeetrilisi passe hiljemalt alates 31. detsembrist 2015 ja suutmatus biomeetrilised passid nimetatud kuupäevaks kasutusele võtta kujutab endast piisavat põhjust lepingu peatamiseks; ning

               –ühisdeklaratsioon, mis käsitleb ebaseadusliku rände alal tehtavat koostööd. Kõnealuses deklaratsioonis tuletatakse meelde liidu ja Andide Ühenduse vahelise poliitilise dialoogi ja koostöölepingu artikli 49 lõikest 3 tulenevat kohustust, mis käsitleb ebaseaduslike rändajate tagasivõtmist. Lepinguosalised jälgivad tähelepanelikult kõnealuse kohustuse täitmist ja lepivad kokku tagasivõtulepingu sõlmimises ühe lepinguosalise taotluse korral, seda eelkõige juhul kui ebaseaduslik ränne suureneb ning ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel tekib probleeme. Juhul kui tagasivõtulepingut taotluse korral ei sõlmita, peetakse seda piisavaks põhjuseks, et lepingu kehtivus peatada.

               4.KOKKUVÕTE

               Eespool esitatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul:

               –võtta vastu otsus lepingu allkirjastamise kohta liidu nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isik(ud), kes on nõuetekohaselt volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama;

               –kiita heaks lepingu ajutine kohaldamine kuni selle jõustumiseni.

               2015/0197 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Peruu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 509/2014
                  6
                kanti viide Peruule nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001
                  7
                I lisast II lisasse.

               (2)Viitele kõnealusele riigile on lisatud joonealune märkus, milles märgitakse, et vabastust viisanõudest kohaldatakse Euroopa Liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast.

               (3)Tulenevalt määruse (EL) nr 509/2014 põhjendusest 5 hindas komisjon Peruu olukorda seoses määruses esitatud kriteeriumidega. Komisjon kiitis 29. oktoobril 2014 heaks aruande, milles järeldas, et Peruu majandusliku ja sotsiaalse olukorra märkimisväärne paranemine viimastel aastatel on piisavaks põhjenduseks, et Peruu kodanikud tuleks liikmesriikide territooriumile reisides vabastada viisanõude täitmisest.

               (4)Nõukogu volitas komisjoni oma 19. mai 2015. aasta otsusega pidama läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Peruu vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle. Läbirääkimisi lepingu üle alustati 20. mail 2015 ja need viidi kiiresti lõpule.

               (5)9. juunil 2015 parafeeritud leping tuleks allkirjastada ja sellele lisatud deklaratsioonid heaks kiita. Lepingut tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

               (6)Kooskõlas protokolliga Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis'd käsitleva protokolliga, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ei kohaldata käesolevat lepingut ei Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Liidu ja Peruu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu (edaspidi „leping”) allkirjastamine, eeldusel et leping sõlmitakse.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Liidu nimel kiidetakse heaks käesolevale otsusele lisatud deklaratsioonid.

               Artikkel 3

               Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

               Artikkel 4

               Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamisele järgnevast kuupäevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 539/2001, 15. märts 2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 509/2014, 15. mai 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 149, 20.5.2014, lk 67).

                     (3)
                  COM (2014) 663, 29.10.2014

                     (4)
                  COM (2014) 665, 29.10.2014

                     (5)
                  COM (2015) 119, 11.3.2015

                     (6)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 509/2014, 15. mai 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 149, 20.5.2014, lk 67).

                     (7)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 539/2001, 15. märts 2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.9.2015
            COM(2015) 437 final
            LISA
            (dokumendi juurde)
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu ja Peruu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               LISA

               (dokumendi juurde)

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               Euroopa Liidu ja Peruu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               Euroopa Liidu ja Peruu Vabariigi

               vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev LEPING

               EUROOPA LIIT, edaspidi „liit” või „EL”, ja

               PERUU VABARIIK (edaspidi „Peruu”),

               edaspidi koos „lepinguosalised”,

               PIDADES SILMAS lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja soovides hõlbustada oma kodanike reisimist, tagades neile viisavaba riiki sisenemise ja lühiajalise riigis viibimise õiguse,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 509/2014 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud),
                  1
                millega kantakse muu hulgas 19 kolmandat riiki, sealhulgas Peruu, nende kolmandate riikide nimekirja, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel liikmesriikides viisanõudest vabastatud,

               PIDADES SILMAS määruse (EL) nr 509/2014 artiklit 1, milles on sätestatud, et kõnealuse 19 riigi suhtes kohaldatakse viisanõudest vabastamist alates liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast,

               SOOVIDES kindlustada võrdse kohtlemise kõigile ELi kodanikele,

               VÕTTES ARVESSE, et käesolev leping ei hõlma isikuid, kes soovivad lühiajalise viibimise jooksul teha tasustatavat tööd, ning seetõttu kohaldatakse kõnealuste isikute suhtes ka edaspidi asjakohaseid liidu õigusnorme ja liikmesriikide õigusakte ning asjakohaseid Peruu õigusakte, mis käsitlevad viisanõude kehtestamist või viisanõudest vabastamist ja tööturule juurdepääsu,

               VÕTTES ARVESSE protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis'd käsitlevat protokolli, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ARTIKKEL 1

               Eesmärk

               Käesoleva lepinguga nähakse liidu ja Peruu kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               ARTIKKEL 2

               Mõisted

               Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „liikmesriik” – liidu liikmesriik, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa;

               b)
                     „liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;

               c)
                     „Peruu kodanik” – isik, kellel on Peruu kodakondsus;

               d)
                     „Schengeni ala” – sisepiirideta ala, mis hõlmab selliste punktis a määratletud liikmesriikide territooriumi, kes kohaldavad täielikult Schengeni acquis’d.

               ARTIKKEL 3

               Kohaldamisala

               1.
                     Liidu kodanikud, kellel on liikmesriigi väljastatud kehtiv tava-, diplomaatiline, teenistus-, ameti- või eripass, võivad siseneda viisavabalt Peruu territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 1 kindlaks määratud ajavahemikul.

               Peruu kodanikud, kellel on Peruu väljastatud kehtiv tava-, diplomaatiline, teenistus-, ameti- või eripass, võivad siseneda viisavabalt liikmesriikide territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 2 kindlaks määratud ajavahemikul.

               2.
                     Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldada nende isikute suhtes, kes reisivad tasustatava töö tegemise eesmärgil.

               Kõnealuse isikute kategooria puhul võib iga liikmesriik vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001
                  2
                artikli 4 lõikele 3 kehtestada Peruu kodanike suhtes viisanõude või nad viisanõudest vabastada.

               Kõnealuse isikute kategooria puhul võib Peruu iga liikmesriigi kodanike suhtes kehtestada viisanõude või viisanõudest loobuda kooskõlas siseriikliku õigusega.

               3.
                     Käesoleva lepinguga ette nähtud viisanõudest loobumise kohaldamine ei piira lepinguosaliste selliste õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad riiki sisenemise ja seal lühiajalise viibimise tingimusi. Liikmesriikidel ja Peruul on õigus keelata isikutel nende territooriumile siseneda ja seal lühiajaliselt viibida, kui üks või mitu kõnealust tingimust on täitmata.

               4.
                     Viisanõudest loobumist kohaldatakse sõltumata sellest, missuguse transpordivahendiga reisijad lepinguosaliste piiri ületavad.

               5.
                     Käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes kohaldatakse liidu õigust ning liikmesriikide ja Peruu siseriiklikku õigust.

               ARTIKKEL 4

               Viibimise kestus

               1.
                     Liidu kodanikud võivad viibida Peruu territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               2.
                     Peruu kodanikud võivad viibida Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvutamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd.

               Peruu kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvutamisel arvesse Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.

               3.
                     Käesoleva lepinguga ei piirata Peruu ja liikmesriikide võimalust lubada kooskõlas siseriikliku ja liidu õigusega viibida oma territooriumil kauem kui 90 päeva.

               ARTIKKEL 5

               Territoriaalne kohaldatavus

               1.
                     Käesolevat lepingut kohaldatakse Prantsuse Vabariigi puhul ainult Prantsuse Vabariigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

               2.
                     Käesolevat lepingut kohaldatakse Madalmaade Kuningriigi puhul ainult Madalmaade Kuningriigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

               ARTIKKEL 6

               Lepingu haldamise ühiskomitee

               1.
                     Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee”), mis koosneb liidu esindajatest ja Peruu esindajatest. Liitu esindab Euroopa Komisjon.

               2.
                     Komitee ülesanded on muu hulgas järgmised:

               a)
                     teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;

               b)
                     esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;

               c)
                     lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi;

               3.
                     Komitee tuleb vajaduse korral kokku ühe lepinguosalise taotlusel.

               4.
                     Komitee kehtestab oma töökorra.

               ARTIKKEL 7

               Seos käesoleva lepingu ning liikmesriikide ja Peruu vaheliste olemasolevate kahepoolsete viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute vahel

               Käesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ja Peruu vahel sõlmitud selliste kahepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesoleva lepingu kohaldamisalasse jäävaid küsimusi.

               ARTIKKEL 8

               Lõppsätted

               1.
                     Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma sisemenetlustele ning leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast viimase sellise teate saamise kuupäeva, millega lepinguosalised teineteisele teatavad, et kõnealused menetlused on lõpule viidud.

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevale järgnevast kuupäevast.

               2.
                     Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui see lõpetatakse lõike 5 kohaselt.

               3.
                     Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

               4.
                     Lepinguosalised võivad lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada eelkõige avaliku korra, riigi julgeoleku või rahvatervise kaitse huvides, samuti ebaseadusliku sisserände tõttu või juhul, kui üks lepinguosaline kehtestab uuesti viisanõude. Lepingu täitmise peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle kavandatud jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.

               5.
                     Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90. päeval pärast teatamise kuupäeva.

               6.
                     Peruu võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi liikmesriikide suhtes korraga.

               7.
                     Liit võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.

               Koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaatia, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA

               Lepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

               Seepärast on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Peruu ametiasutused sõlmiksid viivitamatult lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed lepingud käesoleva lepingu tingimustega sarnastel tingimustel.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLI 3 LÕIKES 2 KÄSITLETAVAT TASUSTATAVA TÖÖ EESMÄRGIL REISIVATE ISIKUTE KATEGOORIAT

               Lepinguosalised lepivad ühtse tõlgenduse tagamiseks kokku, et käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab tasustatavat tööd tegevate isikute kategooria selliseid isikuid, kes sisenevad teise lepinguosalise territooriumile tasustatava töö tegemise või tulutoova tegevusega tegelemise eesmärgil töövõtja või teenuse osutajana.

               Kõnealune kategooria ei hõlma:

               –
                     äritegevusega tegelevaid isikuid, s.t isikuid, kes reisivad ärikohtumise eesmärgil (ega tööta teise lepinguosalise territooriumil);

               –
                     sportlasi või kunstnikke, kes tegutsevad riigis ajutiselt;

               –
                     ajakirjanikke, kelle on saatnud nende elukohariigi meedia, ning

               –
                     äriühingusiseseid praktikante.

               Käesoleva deklaratsiooni rakendamise üle teostab lepingu artiklis 6 sätestatud vastutuse raames järelevalvet ühiskomitee, kes võib teha muudatusettepanekuid, kui ta peab seda lepinguosaliste kogemuste põhjal vajalikuks.

               Käesoleva deklaratsiooniga ei piirata Peruu siseriiklikes õigusaktides Peruu territooriumile sisenemise, sealt lahkumise ja seal viibimise eesmärgil reisijate kategooriate määratlust.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 4 SÄTESTATUD 90-PÄEVAST VIIBIMISE KESTUST MIS TAHES 180-PÄEVASE AJAVAHEMIKU JOOKSUL

               Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Väljend „mis tahes” osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibimise päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

               ÜHISDEKLARATSIOON KODANIKE VIISANÕUDEST LOOBUMISE LEPINGUST TEAVITAMISE KOHTA

               Teadvustades läbipaistvuse olulisust Euroopa Liidu ja Peruu kodanike jaoks, kohustuvad lepinguosalised tagama viisanõudest loobumise lepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks territooriumile sisenemise tingimuste laialdase levitamise.

               Ühisdeklaratsioon biomeetriliste passide kasutuselevõtu kohta Peruu Vabariigi poolt

               Peruu Vabariik teatab lepinguosalisena, et on sõlminud lepingu, mis käsitleb biomeetriliste passide valmistamist ja kohustub hiljemalt alates 31. detsembrist 2015 hakkama väljastama oma kodanikele biomeetrilisi passe. Kõnealused passid on täielikult kooskõlas ICAO dokumendis 9303 sätestatud ICAO nõuetega.

               Lepinguosalised lepivad kokku, et suutmatus biomeetrilised passid 31. detsembriks 2015 kasutusele võtta kujutab endast piisavat põhjust lepingu kehtivuse peatamiseks vastavalt artikli 8 lõikes 4 sätestatud menetlusele.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MIS KÄSITLEB EBASEADUSLIKU RÄNDE ALAL TEHTAVAT KOOSTÖÖD

               Lepinguosalised tuletavad ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise poliitilise dialoogi ja koostöölepingu artikli 49 lõikest 3 tulenevalt meelde, et lepinguosalised nõustuvad ebaseaduslikke rändajaid tagasi võtma.

               Lepinguosalised jälgivad kõnealuse kohustuse täitmist tähelepanelikult. Lepinguosalised lepivad kokku tagasivõtulepingu sõlmimises ühe lepinguosalise taotluse korral ja eelkõige juhul kui ebaseaduslik ränne suureneb või ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel tekib probleeme pärast lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu jõustumist, millega reguleeritakse mõlema lepinguosalise konkreetseid tagasivõtmisega seotud kohustusi.

               Lepinguosalised lepivad kokku, et suutmatus sellist tagasivõtulepingut taotlusel sõlmida on piisav põhjus, et lepingu kehtivus vastavalt artikli 8 lõikes 4 sätestatud menetlusele peatada.

               _________________

                     (1)
                  ELT L 149, 20.5.2004, lk 67

                     (2)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 539/2001, 15. märts 2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).