Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0165

Ettepanek: Nõukogu määrus millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks  /* KOM/2009/0165 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.4.2009KOM(2009) 165 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Ettepaneku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede importi käsitlevas menetluses. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Komisjoni määrus (EÜ) nr 1129/2008, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on vastavalt algmääruse sätetele juba uurimise ajal olnud võimalus oma huvisid kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab täielikku loendit tingimustest, mida peab hindama. |3. Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte 16. veebruaril 2008 algatas komisjon dumpinguvastase menetluse Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit teatavate legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes. Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1129/2008 kõnealuse impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel järeldustel dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta. Dumpingut uurides leiti, et kaks sellist eksportivat tootjat, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, jätsid uurimise käigus esitamata olulisi andmeid. Sellest tulenevalt ja kooskõlas algmääruse artikliga 18 jäeti nende individuaalse kohtlemise taotlus rahuldamata. Üks eksportiv tootja, kellele esialgses etapis individuaalset kohtlemist ei võimaldatud, esitas selgitused äriühingu juhatuse koosseisu ja osanike hääleõiguse kohta ning näitas seega, et puudub märkimisväärne riigi sekkumine algmääruse artikli 9 lõike 5 punkti c tähenduses. Seepärast arvutati kõnelausele eksportivale tootjale konkreetne tollimaksumäär. Uurimisega seotud muude asjaolude puhul leidsid kinnitust esialgseid järeldused; samas toob käesolev ettepanek kaasa mõned muudatused dumpingu- ja kahjumarginaalide arvutamises ning sellest tulenevalt ka tollimaksu arvutamises. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada hiljemalt 13. mail 2009. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |Vahendi valik |Kavandatav vahend: määrus. |Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. |4. Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[1] – edaspidi „algmäärus”, eriti selle artiklit 9,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1. MENETLUS1.1. Ajutised meetmed(1) Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1129/2008[2] (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestati ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes.(2) Märgitakse, et dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas Eurostress Information Service (ESIS) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 57 % ühenduse legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede toodangust.(3) Nagu sätestatud ajutise määruse põhjenduses 13, hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).1.2. Järgnenud menetlus(4) Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed („esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.(5) Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist jätkas komisjon uurimist ühenduse huvide suhtes ja tegi nende andmete analüüsi, mis sisaldusid mõnelt ühenduse kasutajalt küsimustikule saadud vastustes.(6) Kontrollkäigud tehti järgmiste kasutajatest äriühingute valdustesse:-  Hormipresa SL, Santa Coloma de Queralt, Hispaania-  Group Pacadar SA, Madrid, Hispaania-  Strongforce Engineering PLC, Dartford, Ühendkuningriik-  Hanson Building Products Limited, Somercotes, Ühendkuningriik.(7) Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiinast pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.(8) Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajaduse korral tehti järeldustes vastavad muudatused.2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE2.1. Vaatlusalune toode(9) Üks huvitatud isik väitis, et menetlusest tuleks välja jätta üks spetsiifilist laadi trossikee, mis koosneb 19 traadist, sest seda tooteliiki kasutatakse kitsalt konkreetsetes rakendustes ning seda ei ole võimalik kasutada betooni sarrustamiseks, riputuselementides ega rippsildades, mis on vaatlusaluse toote peamiseks rakendusvaldkonnaks; pealegi ei toodetavat seda toodet ühenduses. Ühenduse tootmisharuga konsulteeriti ja veenduti, et kirjeldatud toode, s.t 19 traadist koosnev trossikee, samuti enam kui 19 traadist koosnevad trossikeed, ei kuulu vaatlusaluse toote hulka. Seega aktsepteeriti kõnealune väide ja 19-st või enamast traadist koosnevad trossikeed arvati vaatlusaluse toote hulgast välja.(10) Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 14–20.3. DUMPING3.1. Turumajanduslik kohtlemine(11) Üks Hiina eksportiv tootja vaidlustas turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitlevad esialgsed järeldused ning väitis, et ta vastab algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 1.–3. kriteeriumile.(12) 1. kriteeriumi puhul selgus turumajandusliku kohtlemise võimaldamise suhtes korraldatud uurimise käigus, et asjaomase eksportiva tootja elektrikulud, mis moodustas olulise osa üldistest tootmiskuludest, ei ole usutavad. On välja selgitatud, et elektrikulusid käsitlevad arved esitati kolmanda äriühingu kaudu, mis oli likvideerimisel (selle asemel, et arve esitaks vahetult elektri tarnija). Selgituseks öeldi, et likvideerimisel olnud äriühingut, kes oli algselt vaatlusaluse toote tootmisel kasutatud tootmisrajatiste omanik, kuid läks vahepeal likvideerimisele, käsitati endiselt tootmisrajatiste osalise omanikuna. Elektriettevõte esitas seepärast arve kogu elektritarbimise eest likvideerimisel olevale äriühingule, kes omakorda esitas nende kulude kohta arve asjaomasele eksportivale tootjale.(13) Selgus siiski, et eksportiv tootja ostis tootmisrajatised uurimisperioodi ajal 2007. aastal ning oli vähemalt uurimisperioodi teatava osa jooksul tootmisrajatiste seaduslik omanik. Lisaks sellele ei klappinud teatavaks tehtud summad eksportiva tootja raamatupidamisandmetega. Pealegi ei esitanud äriühing pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist mingeid andmeid ega tõendeid, mis oleksid kinnitanud elektrikulude usutavust ning oleksid seega andnud põhust kõnealuseid esialgseid järeldusi muuta.(14) Sama eksportiv tootja kordas oma väidet, et tema äritegevuse loa piiratud kehtivus ei kujuta endast riigi märkimisväärset sekkumist algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 1. kriteeriumi tähenduses, nagu oli otsustatud turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitlevas uurimises. Selle kohta märgiti, et äritegevuse loa piiratud kehtivusaega peetakse asjaoluks, mis takistab pikaajaliste majandusotsuste tegemist ja äritegevuse kavandamist pikas perspektiivis. Eelkõige leiti, et samas olukorras äriühingutel olid enamasti palju pikema kestusega äritegevuse load. Pärast esialgse uurimise tulemuste avaldamist selgus siiski, et kõnealuse eksportiva tootja äritegevuse loa pikendamine on tegelikult vaid formaalsus, mida ei saa pidada pikaajaliste majandusotsuste tegemist ja äritegevuse kavandamist takistavaks asjaoluks.(15) Eespool esitatu põhjal järeldati, et sellel konkreetsel juhul ei või äritegevuse loa kehtivusaega tõlgendada riigi märkimisväärse sekkumisena algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 1. kriteeriumi tähenduses, ning asjaomase eksportiva tootja väitega nõustuti. Esialgsetes järeldustes tehti vastavad muudatused.(16) Kõnealune eksportiv tootja vaidlustas ka järeldused, milles väideti, et ta ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 2. kriteeriumile, mille kohaselt äriühingul peab olema üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Juhitakse tähelepanu, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitleva uurimise käigus selgus, et märkimisväärne osa korduvatest laenudest oli raamatupidamises valesti kirjendatud. Eksportiv tootja väitis küll, et nimetatud järeldus ei vasta tõele, kuid ei esitanud mingit veenvat seletust ega arvestatavat tõendusmaterjali, mis tema väidet kinnitanuks. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.(17) Sama eksportiv tootja väitis ka seda, et tema tegevust ei mõjuta oluliselt endine mitteturumajanduslik süsteem, nagu on nõutud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 3. kriteeriumiga. Eelkõige vaidlustas eksportiv tootja järelduse, et tal oli võimalus laenata raha intressimääraga, mis oli turukursist palju madalam. Samal ajal ei esitanud eksportiv tootja mingeid uusi andmeid ega tõendeid, mille alusel võinuks muuta esialgseid järeldusi, ning seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.(18) Võttes arvesse eespool esitatut, ja olenemata põhjenduses 14 esitatud järeldustest, kinnitatakse kõnealuse eksportiva tootja suhtes turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitleva uurimise käigus tehtud järeldused nii, nagu need on esitatud ajutise määruse põhjenduses 35.(19) Kuna turumajandusliku kohtlemise võimaldamise suhtes mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 25–36 esitatud järeldused.3.2. Individuaalne kohtlemine(20) Eksportiv tootja, kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist, väitis, et tema otsuste tegemise protsess on riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu, nagu on sätestatud algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis c.(21) Selle väite toetuseks esitas kõnealune eksportiv tootja selgitused äriühingu juhatuse koosseisu ja osanike hääleõiguse kohta. Seega näitas nimetatud eksportiv tootja, et ta on oma hinnakujunduses riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu algmääruse artikli 9 lõike 5 punkti c tähenduses. Lisaks sellele, nagu märgitud põhjenduses 14, esitas kõnealune eksportiv tootja andmed, mis kinnitavad, et tema äritegevuse loa kehtivusaega ei või tõlgendada riigi märkimisväärse sekkumisena. Sellest tulenevalt vastab kõnealune eksportiv tootja algmääruse artikli 9 lõikes 5 esitatud individuaalse kohtlemise tingimustele ja tema toodetud ja eksporditud toodetele tuleks määrata individuaalne lõplik tollimaks.(22) Nende kahe eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, näitas pärast esialgsete meetmete kehtestamist saadud teave, et kõnealustes äriühingutes juhtivatel kohtadel olevad isikud olid riigiametnikud algmääruse artikli 9 lõike 5 punkti c tähenduses. Mõlemad äriühingud olid sellekohase teabe oma turumajandusliku/individuaalse kohtlemise taotluses märkimata jätnud.(23) Leiti, et nimetatud teabe märkimata jätmine on eksitav algmääruse artikli 18 lõike 1 tähenduses, ning nende turumajandusliku/individuaalse kohtlemise taotluses esitatud teave tuleb jätta arvesse võtmata. Asjaomastele äriühingutele anti võimalus esitada täiendavaid selgitusi vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 4. Asjaomased äriühingud rahuldavaid selgitusi ei esitanud. Seepärast ei võimaldata kõnealustele äriühingutele individuaalset kohtlemist.(24) Kolmanda äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, seadis ühenduse tootmisharu kahtluse alla, kas see äriühing on terves ulatuses välisomanduses ning kas ta vastab algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis c sätestatud kriteeriumile. Kõiki äriühingu omandamisega seotud makseid ja pangaülekandeid oli võimalik uurimise ajal kontrollida ja võrrelda ning selgus, et tegemist on täies ulatuses välisomanduses oleva äriühinguga. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.4. NORMAALVÄÄRTUS4.1. Võrdlusriik(25) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et võrdlusriigi valik on ebaõnnestunud. Eelkõige väideti, et kuna Türgi turul on vaid üks legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede tootja, ei ole konkurentsi tase Türgis piisav, et selle tootja andmed saaks võtta normaalväärtuse aluseks.(26) Need isikud ei esitanud aga oma väite toetuseks mingeid uusi tõendeid, vaid üksnes kordasid enne ajutiste meetmete kehtestamist esitatud väiteid. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 44, olenemata asjaolust, et Türgis on ainult üks tootja, on impordil Türgis märkimisväärne osa, s.t see hõlmab üle 50 % Türgi turust. Toetudes eespool öeldule ja võttes arvesse, et võimalike võrdlusriikidena väljapakutud riikide tootjad ei teinud uurimises koostööd, kinnitatakse, et Türgi on asjakohane võrdlusriik algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses.(27) Kuna võrdlusriigi suhtes mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 40–45 esitatud ajutised järeldused.4.2. Normaalväärtuse arvutamise meetod(28) Üks eksportiv tootja väitis, et kasutatud normaalväärtus ei ole asjakohane, sest enamiku tooteliikide puhul arvutati normaalväärtus Türgi tootja tootmiskulude alusel, nii nagu märgitud ajutise määruse põhjendustes 48 ja 49. Kõnealune eksportiv tootja leidis, et Hiina eksportijate poolt eksporditavate kõnealuste tooteliikide puhul oleks pidanud normaalväärtuse arvutamisel aluseks võtma Hiina eksportijate endi tootmiskulud.(29) Tuleb märkida, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a on selgesti sätestatud, et normaalväärtus määratakse turumajandusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Asjaolu, et normaalväärtus määrati arvestusliku väärtuse alusel, ei anna seega põhjust järeldada, et kasutatud väärtused ei ole asjakohased. Märgitakse, et kuna kõnealusele eksportijale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, ei peetud neid kulusid, mis tema esitas seoses eksporditud mudelitega, usaldusväärseiks. Võrdlusriigi kasutamise eesmärk on selgitada välja usaldusväärsed kulud ja hinnad, mis põhinevad asjakohaselt võrdlusriigilt saadud andemetel. Arvestades, et Türgi valimine võrdlusriigiks tunnistati asjakohaseks, ei olnud põhjust seada kahtluse alla vaatlusaluse tootega seotud kulude usaldusväärsust ega asjakohasust.(30) Kõnealune eksportiv tootja ei esitanud ühtki konkreetset põhjendust (lisaks põhjenduses 25 nimetatutele), miks võrdlusriigi valik ei ole asjakohane; eelkõige ei selgitanud ta, mis põhjusel ei ole võimalik võrrelda kõnealuse eksportiva tootja toodetud ja müüdud tooteid võrdlusriigi tootja toodetud ja müüdud toodetega. Seepärast tuli kõnealused väited tagasi lükata.(31) Kuna normaalväärtuse arvutamise meetodi suhtes mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 46–50 esitatud ajutised järeldused.4.3. Ekspordihind(32) See ajutise määruse põhjenduses 52 nimetatud eksportiv tootja, kelle eksportmüük toimus ühenduses asuva seotud importija kaudu, väitis, et algmääruse artikli 2 lõike 9 kohasel ekspordihinna arvutamisel oleks tulnud kasutada tegelikku kasumit, mida seotud importija sai legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede edasimüümisel ühenduses.(33) Tuleb märkida, et seotud isikute vahelisi hindu ei saa pidada usaldusväärseiks ostja ja müüja vaheliste sidemete tõttu. Sellest tulenevalt ei saa usaldusväärseks pidada ka edasimüügiga seotud kasumimarginaali. Kõnealune eksportiv tootja ei esitanud mingeid tõendeid, mis oleksid põhjendanud temaga seotud importija kasumimarginaali usaldusväärsust. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.(34) Märgitakse, et põhjenduses 32 nimetatud eksportivale tootjale ei võimaldatud individuaalset kohtlemist põhjendustes 22 ja 23 nimetatud põhjustel ning arvestades, et seepärast määrati tema dumpingumarginaal põhjenduses 41 kirjeldatud metoodika kohaselt, ei ole enam tähtsust, mis metoodikat kasutati kõnealuse eksportiva tootja ekspordihinna määramisel.(35) Ühe sellise eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, seadis ühenduse tootmisharu kahtluse alla tema esitatud ekspordihinna usaldusväärsuse. Väideti, et uurimisperioodi aegsed väiksed impordikogused ja konkreetsed asjaolud (eelkõige see, et eksporditud tootel puudus nõutud homologeerimistõend) viitavad sellele, et importija ja eksportiv tootja olid omavahel seotud ning seepärast ei tohiks vastavat ekspordihinda arvesse võtta. Ühenduse tootmisharu ei esitanud aga oma väite kinnituseks ühtki tõendit. Uurimise käigus ei avastatud mingeid sidemeid eksportiva tootja ja sõltumatu importija vahel. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.(36) Kuna ekspordihinna määramise suhtes mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 51 esitatud ajutised järeldused.4.4. Võrdlus(37) Kuna normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse suhtes mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 53 ja 54 esitatud ajutised järeldused.5. DUMPINGUMARGINAAL5.1. Koostööd tegevad tootjad, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine(38) Selliste äriühingute puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.(39) Lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmine:Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |Kiswire Qingdao, Ltd. | 26,8% |Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 49,8% |5.2. Kõik teised eksportivad tootjad(40) Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 57, oli koostöö tase madal.(41) Seetõttu peeti asjakohaseks määrata üleriigiline dumpingumarginaal selliste äriühingute esitatud andmete alusel, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist.(42) Eespool esitatu alusel kehtestati selliste eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist, üleriigiliseks dumpingutasemeks 50,0 % CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist.6. KAHJU6.1. Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu määratlus(43) Kuna ühenduse tootmisharu toodangu ja määratluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 60–63.6.2. Ühenduse tarbimine(44) Kuna ühenduse tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64–66.6.3. Import Hiinast ühendusse(45) Üks huvitatud isik väitis, et Hiina impordi keskmine hind oli lähedane ühenduse tootmisharu keskmisele müügihinnale. Sellega seoses näitasid komisjoni järeldused, mis põhinesid Eurostati andmetel Hiinast pärit impordi kohta ja kontrollitud andmetel ühenduse tootmisharu kohta, et see väide ei olnud õige. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.(46) Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 67–70.6.4. Ühenduse tootmisharu olukord(47) Üks kasutaja väitis, et ühenduse tootmisharu keskmised hinnad aastatel 2004 ja 2005 olid kõrgemad kui need, mis on esitatud ajutises määruses, ja seega ebaõiged. Selle väitega seoses tuleb rõhutada, et praegused järeldused on ELi tasandil ja mitte piirkondlikul või riigi tasandil tehtud uurimise tulemused. Kuna huvitatud isik ei esitanud selle väite kohta tõendeid, tuli see väide tagasi lükata.(48) Kuna muud märkused ühenduse tootmisharu olukorra kohta puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 71–91 esitatud järeldus, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju.7. PÕHJUSLIK SEOS7.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju(49) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et Hiina impordi turuosa ei olnud piisav, et põhjustada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju. Ajutise määruse põhjenduses 93 on selgelt näidatud, et dumpinguhinnaga impordi 2106 % suurune tohutu suurenemine 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel, nende turuosa vastav suurenemine ühenduses 0,4 %-lt 2004. aastal 8,2 %-le protsendile uurimisperioodil ning tuvastatud 18 %-line hindade allalöömine uurimisperioodil langesid ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega.(50) Pealegi hoolimata põhitooraine, st valtstraadiga (mis moodustab 75 % tootmiskuludest) seotud kulude suurenemisest, mis oleks pidanud mõjutama kõiki turuosalisi, langesid Hiina keskmised hinnad 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel 45 %. Seepärast tehakse järeldus, et dumpinguhinnaga impordist, mille kogus ja turuosa suurenesid märkimisväärselt alates 2006. aastast, tulenev surve etendas olulist osa ühenduse tootmisharu kannatatud kahju tekkimises. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.(51) Selle põhjal kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 92–94 esitatud järeldused.7.2. Muude tegurite mõju(52) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu kannatatud kahju oli tekitanud muudest kolmandatest riikidest pärit import. Nagu ajutise määruse põhjendustes 95 ja 96 näidatud, suurenes muudest kolmandatest riikidest pärit import 2004. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni 112 %. Ent selle impordi keskmised hinnad olid Hiina eksportivate tootjate ning isegi ühenduse tootmisharu hindadest palju kõrgemad. Järelikult ei saa neid pidada ühenduse tootmisharule tekkinud kahju süvendajaks.(53) Tehti kindlaks, et muudest kolmandatest riikidest kaks, kelle käes on kokku 2,5 % suurune turuosa, kohaldasid vaatlusaluse toote puhul Hiina impordihindadest madalamaid hindu. Ent arvestades asjaomase impordi väikest mahtu, ei saa pidada seda asjaolu piisavaks, et kaotada põhjuslik seos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kannatatud kahju vahel.(54) Selle põhjal kinnitatakse järeldused, millele jõuti ajutise määruse põhjendustes 95 ja 96.7.3. Ekspordijõudlus ja ühenduse tootmisharu valim(55) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu kannatatud kahju oli tekitanud tootmishinnast madalamate hindadega toimunud eksport. Samasuguse toote eksport väljaspool ühendust asuvatesse riikidesse moodustas uurimisperioodil ühenduse tootmisharu kogumüügist 14 %. See eksport suurenes 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel 16 %. Kuid ühenduse tootjate ekspordi ühiku müügihind langes 8 % – 715 eurolt tonni kohta 2004. aastal 660 eurole tonni kohta uurimisperioodil. Nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 98, ei saa eeldada, et see müük toimus tootmishindadest madalamate hindadega, kuna äriühingute vahel ning ajalises lõikes olid kulud ja hinnad väga erinevad. Ekspordihinna langus toimus Hiina ekspordi surve tõttu ka ühenduse tootmisharu peamistel eksporditurgudel hindade tugeva allasurumise teel.(56) Selle põhjal kinnitatakse järeldused, millele jõuti ajutise määruse põhjendustes 97–99.(57) Kuna puuduvad märkused tootmiskulude suurenemise ja teiste ühenduse tootjatega konkureerimise kohta, kinnitatakse järeldused, millele jõuti ajutise määruse põhjendustes 100–102.7.4. Järeldus põhjuslike seoste kohta(58) Arvestades eespool esitatud analüüsi, milles on kõigi muude teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharule nõuetekohaselt eristatud dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, leitakse, et kõnealused muud tegurid ei kummuta tõsiasja, et hinnatud kahju tuleb seostada dumpinguhinnaga impordiga.(59) Eespool esitatut arvesse võttes kinnitatakse, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.(60) Kuna selle kohta ei ole muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 103 ja 104 esitatud järeldused.8. ÜHENDUSE HUVI8.1. Ühenduse tootmisharu ja muude ühenduse tootjate huvid(61) Kuna ühenduse tootmisharu huvide ja muude tootjate huvide kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 105–111.8.2. Importijate huvid(62) Üks huvitatud isik, kes impordib Hiinast eel- ja järelpingestatud traate ja trossikeesid, väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine mõjutaks tõsiselt importijate olukorda, sest neil ei oleks võimalik hinnatõusu oma klientidele üle kanda.(63) Uurimine näitas, et importijate kasumimarginaalid olid vaatlusaluse toote puhul suhteliselt suured. Pealegi peaks vaatlusaluse toote kulude väike osatähtsus klientide kogukuludes võimaldama importijatel võimalikku hinnatõusu neile üle kanda. Lisaks ei ole nende tarnijatega sõlmitud lepingute tingimused sellised, mis takistaksid importijaid vaatlusaluse toote tarneallikaid vahetamast kas äriühingute kasuks, mille suhtes tollimaksud ei kehti või mille puhul need on väiksed, või teiste tarneriikide kasuks nagu Tai või Lõuna-Aafrika. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.(64) Kuna selle konkreetse küsimuse kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 112–114 esitatud järeldused.8.3. Kasutajate huvid(65) Mõni huvitatud isik väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine mõjutaks tõsiselt eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede kasutajate olukorda, sest neil ei oleks võimalik kanda hinnatõusu üle oma klientidele.(66) Nagu eespool põhjendustes 4 ja 5 kirjeldatud, uuriti edasi meetmete võimalikku mõju kasutavale tööstusele pärast ajutiste meetmete kehtestamist, korraldades täiendavaid kohapealseid uurimisi nelja kasutaja valdustes . Kõnealused kasutajad olid kõik vahekasutajad, kes toodavad ja tarnivad betoonelemente betooni sarrustamiseks ning riputuselementide ja rippsildade jaoks.(67) Komisjoni uurimistulemused näitasid, et kõige tüüpilisema külastatud kasutaja puhul ja enamiku rakenduste puhul moodustas vaatlusalune toode ainult 5 % tootmise kogukuludest. Siiski võib selle keskmine osatähtsus kasutajate puhul ulatuda 13 %-ni. Dumpinguvastase tollimaksu mõju nende kuludele oli hinnanguliselt vahemikus 0–6 %. Sellele vaatamata on tollimaksu mõju nende lõplikele klientidele (peamiselt ehitusettevõtted) minimaalne ning igal juhul alla 1 % nende tootmise kogukuludest. Järelikult ei tohiks neil olla suuri raskusi tollimaksu ülekandmisega oma klientidele. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.(68) Üks huvitatud isik väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine põhjustab Ühendkuningriigis eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede puuduse, sest Ühendkuningriigi turg sõltub impordist. Sellega seoses tuleb meeles pidada, et praegused järeldused on tehtud ELi tasandil ning mitte piirkonna või ühe riigi tasandil. Ent isegi kui pidada silmas üksnes Ühendkuningriigi turgu, näitasid uurimistulemused, et uuritud Ühendkuningriigi tootjatel on turu varustamiseks suur vaba tootmisvõimsus. Lisaks on ühenduse tootmisharul tervikuna piisav vaba tootmisvõimsus, et rahuldada ELi kogutarbimist. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.(69) Teatavad huvitatud isikud väitsid eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede kartelli olemasolu ühenduse tootmisharus. Sellega seoses märgitakse, et komisjon saatis 2008. aasta oktoobris põhjendatud väited mitmele äriühingule, kes tegelevad eelpingestatud terase tarnimisega. Kuid komisjon ei ole selles küsimuses teinud veel lõplikku otsust. Põhjendatud väidete saatmist ei või mingil juhul käsitleda menetluse lõpliku tulemuse ette otsustamisena.(70) Kuna selle konkreetse küsimuse kohta ei ole muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 115–117 esitatud järeldused.8.4. Järeldus ühenduse huvide kohta(71) Arvestades ühenduse huviaspektide edasise uurimise tulemusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 118 esitatud järeldused.9. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED9.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase(72) Mitu huvitatud isikut vaidlustas esialgse järelduse, mille kohaselt 8,5 %-line kasumimarginaal oleks kasumimarginaal, mille kõnealust tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris tavapärastes konkurentsitingimustes usutavasti saavutada.(73) Üks huvitatud isik väitis, et 2005. aasta kasumlikkust ei tohiks ühenduse tootmisharu kasumimarginaali arvutamisel arvesse võtta, sest see aasta oli kõnealuse sektori jaoks erakordselt edukas aasta. Leiti, et see on tõsi, ja seepärast nõustuti väitega. Sellest lähtuvalt kasutati kahju kõrvaldamise taseme arvutamiseks 6,2 %-list kasumimarginaali, mis saavutati 2004. aastal, st ajal kui Hiinast pärit impordi kogus ei olnud märkimisväärne ning hinnad olid ühenduse tootmisharu omadest kõrgemad.(74) Seejärel määrati vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutustega määratud kaalutud keskmist impordihinda ja nende toodete mittekahjustavat müügihinda, mida ühenduse tootmisharu müüs ühenduse turul. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsentides kogu CIF-impordihinnast.(75) Üks huvitatud isik väitis, et kaalutud keskmise allalöömismarginaali arvutamisel tuleks kaaluna kasutada ühenduse tootmisharu müüdud iga tooteliigi kogust. On järjekindel tava kasutada allalöömismarginaali kaalutud keskmise arvutamisel kaaluna iga tooteliigi ekspordi CIF-hinda. Sellise arvutamise põhjus on, et sel viisil tollimaksu arvutamise tulemus oleks – kui seda kohaldatakse äriühingu müügi suhtes uurimisperioodil – nulliga võrduv hindade allalöömine, st mittekahjustav hind. Väite kohaselt ei oleks see nii, kui kaaluna kasutataks ühenduse tootmisharu müüdud iga tooteliigi kogust.(76) Ühe sellise Hiina eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, nagu märgitud eespool põhjenduses 24, arvutati kahju kõrvaldamist võimaldav tase uuesti vea tõttu, mis oli tehtud esialgse otsuse tegemise käigus. Selle tulemusena oli kahju kõrvaldamist võimaldav tase väiksem kui 2 %, mida peeti minimaalseks. Järelikult ei tohiks kehtestada selle äriühingu toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes tollimaksu.(77) Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 119–122.(78) Üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase arvutati uuesti selliste äriühingute esitatud andmete alusel, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist.9.2. Tollimaksude vorm ja tase(79) Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, millest piisaks dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali.(80) Lõplike tollimaksude määr kehtestatakse lõplikult järgmisel viisil:Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpinguvastaste tollimaksude lõplik määr |Kiswire Qingdao, Ltd | 26,8% | 0% | 0% |Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 49,8% | 31,1% | 31,1% |Kõik muud äriühingud | 50,0% | 46,2% | 46,2% |(81) Käesolevas määruses esitatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksu määrad määrati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul uurimisega kindlaks tehtud olukorda. Neid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud. Kui imporditava toote on tootnud muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud üksused, ei kohaldata selle suhtes nimetatud määrasid, vaid kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.(82) Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile[3] koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, riigisiseses või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.9.3. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine(83) Kindlaks tehtud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määrusega, st määrusega (EÜ) nr 1129/2008 kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse üksnes ajutiselt tagatiseks antud summad. Summad, mis anti ajutiselt tagatiseks toodete puhul, mis on põhjenduse 9 kohaselt toote määratlusest välja arvatud, tuleks vabastada.9.4. Erikontroll(84) Selleks, et minimeerida meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest eksportivate tootjate seas, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmete hulka kuuluvad järgmised meetmed:(85) Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi muude eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.(86) Kui nende äriühingute ekspordimaht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.10. KOHUSTUSED(87) Pärast seda, kui olid avaldatud olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, pakkus üks eksportiv tootja, kellele oli võimaldatud individuaalne kohtlemine, hinnakohustuse võtmist vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.(88) Seda pakkumist kaaluti ja leiti, et juba uurimisperioodi vältel oli vaatlusaluse toote hind väga kõikuv: kõnealuse äriühingu puhul erines samasse kategooriasse kuuluvate toodete ELi müümisel kõrgeim ja madalaim hind koguni 46 % võrra. Kõnealusel perioodil esines märkimisväärseid hinnakõikumisi ka ühenduse tootmisharu müügihindades. Seepärast ei sobi see toode kindlaksmääratud hinnakohustuse võtmiseks. Äriühing tegi ettepaneku, et miinimumhind tuleks indekseerida vastavalt toormaterjali, s.o valtstraadi hinnamuutustele. Arvestades, et puudus avalikkusele kättesaadav teave vaatlusaluse toote puhul kasutatava toormaterjali hinna kohta ning võrreldava materjali, s.o võrgutraadi hinnasuunudumused olid vastupidised, ei olnud võimalik leida seost lõpptoote ühenduse müügihinna ja peamise toormaterjali müügihinna vahel. Seega tuleb hinnakohustuse pakkumist pidada ebaotstarbekaks algmääruse artikli 8 lõike 3 tähenduses, sest see ei võimalda kõrvaldada kindlakstehtud dumpingu kahjustavat mõju.(89) Pealegi esineb vaatlusalune toode mitme eri liigina. Selleks, et hõlbustada uurimise käigus nõutud aruandluse koostamist, lihtsustas äriühing klassifitseerimiskriteeriume ja sel viisil õnnestus tal koondada arvukad toodetud ja müüdud tooteliigid rühmadesse. See ei muuda aga asjaolu, et kõnealune äriühing tootis ja müüs uurimisperioodi jooksul ELi eri liiki traati ja trossikeesid. Et piirata hindade ristkompenseerimise võimalust eri liiki toodete vahel, pakkus äriühing, et ta järgib kolme kõige väiksemat impordihinda – üht traadi hinda ja kaht trossikeede hinda vastavalt nende diameetrile. Võttes arvesse põhjenduses 88 esitatud põhjuseid, ei saanud eksportiva tootja pakutud kohustust vastu võtta.11. NIME MUUTUS(90) Üks asjaomastest eksportivatest tootjatest – Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag – muutis uurimisperioodi järgselt käesoleva uurimise ajal oma nime, mis on nüüdsest järgmine: Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag.(91) Nime muudatusega ei kaasne olulisi muutusi, mis mõjutaksid käesoleva uurimise käigus tehtud järeldusi ja seepärast otsustati, et järeldused, mis tehti äriühingu Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag suhtes, kehtivad äriühingu Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag suhtes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks sellise imporditava Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest traadi (tsingiga pindamata või katmata), legeerimata terasest traadi (tsingiga pinnatud ja kaetud) ja legeerimata terasest trossikee (pinnatud ja kaetud/ pindamata või katmata) suhtes, mis koosneb kuni 18 traadist , mis sisaldab kaalu järgi 0,6 % või rohkem süsinikku ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ning mis kuulub CN-koodide ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 ja ex 7312 10 69 (TARICi koodid 7217 10 90 10, 7217 20 90 10, 7312 10 61 11, 7312 10 61 91, 7312 10 65 11, 7312 10 65 91, 7312 10 69 11 ja 7312 10 69 91) alla.2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud toodete puhul, mille on tootnud allpool nimetatud tootjad, järgmine:Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |Kiswire Qingdao, Ltd , Qingdao | 0% | A899 |Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 31,1% | A952 |Kõik muud äriühingud | 46,2% | A999 |3. Lõikes 2 nimetatud äriühingu suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Summad, mis on antud tagatiseks ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1129/2008 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes), nõutakse lõplikult sisse. Kauba puhul, mis ei kuulu artikli 1 lõike 1 alla, ajutiselt tagatiseks antud summad vabastatakse.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu TeatajasKäesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistujaLISAArtikli 1 lõikes 3 viidatud faktuurarvel peab olema järgmises vormis deklaratsioon, millele on kirjutanud alla äriühingu töötaja:1. Faktuurarve välja andnud äriühingu töötaja nimi ja ametinimetus.2. Järgmine deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud ühendusse ekspordiks müüdud legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traadid ja trossikeed [kogus] on tootnud (äriühingu nimi ja registreeritud asukoht) (asjaomane riik). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.Kuupäev ja allkiri”.[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] ELT L 306, 15.11.2008, lk 5.[3] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium.


|

52010PC0218

 Ettepanek: Nõukogu määrus (EL) nr ../2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist (esitanud ühiselt komisjon ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja)  /* KOM/2010/0218 lõplik - NLE 2010/0118 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 6.5.2010KOM(2010)218 lõplik2010/0118 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr ../2010,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist(esitanud ühiselt komisjon ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja)SELETUSKIRI1.  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1763/2004, mida on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 895/2008, kehtestatakse kooskõlas ühisseisukohaga 2009/694/ÜVJP teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist.2.  On asjakohane viia määrus (EÜ) nr 1763/2004 kooskõlla sanktsioonide praktika viimaste muudatustega seoses varade külmutamise sätete sõnastamise, pädevate ametiasutuste kindlaksmääramise, seaduste rikkumisest tuleneva vastutuse, isikuandmete kaitse ja Euroopa Liidu pädevust käsitleva artikli sõnastamisega.3.  Selguse huvides tuleb mitu artiklit, mida on vaja muuta, uuesti täies mahus avaldada.2010/0118 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr ../2010,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamistEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 215 lõiget 2,võttes arvesse ühist nõukogu 11. oktoobri 2004. aasta seisukohta 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist[1],võttes arvesse ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni ühist ettepanekut,olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriganing arvestades järgmist:4.  Nõukogu 11. oktoobri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist,[2] on sätestatud EJRK-s süüdistatavatele füüsilistele isikutele kuuluvate või nende omandis või valduses olevate rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine kooskõlas ühisseisukohaga 2004/694/ÜVJP.5.  On asjakohane viia määrus (EÜ) nr 1763/2004 kooskõlla sanktsioonide praktika viimaste muudatustega seoses varade külmutamise sätete sõnastamise, pädevate ametiasutuste kindlaksmääramise, seaduste rikkumisest tuleneva vastutuse, isikuandmete kaitse ja Euroopa Liidu pädevust käsitleva artikli sõnastamisega. Selguse huvides tuleb mitu artiklit, mida on vaja muuta, uuesti täies mahus avaldada.6.  Käesolevas määruses peetakse kinni põhiõigustest ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas[3] tunnustatud põhimõtteid ning eelkõige õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, õigust omandile ja isikuandmete kaitsele. Käesolevat määrust tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.7.  Füüsiliste isikute isikuandmete võimalikul töötlemisel käesoleva määruse alusel tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta)[4] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[5].8.  Määrust (EÜ) nr 1763/2004 tuleks vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1763/2004 muudetakse järgmiselt:(1) Artikli 1 punkt 1 asendatakse järgmisega:„rahalised vahendid” – igasugused finantsvarad ja tulud, sealhulgas:a) sularaha, tšekid, rahalised nõuded, käskvekslid, maksekorraldused ja muud maksevahendid;b) hoiused finantsasutustes või muudes asutustes, kontode saldod, võlad ja võlakohustused;c) avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberite sertifikaadid, võlakirjad, vekslid, varrantid, debentuurid ja tuletisväärtpaberite lepingud;d) intressitulu, dividendid või muu varadelt saadud või neist tulenev sissetulek;e) krediit, tasaarvestusõigus, tagatised, täitmisgarantiid või muud finantskohustused;f) akreditiivid, veokirjad, ostukirjad;g) rahalistelt vahenditelt ja finantsressurssidelt saadavaid intresse tõendavad dokumendid;”(2) Artikkel 2 asendatakse järgmisega:„Artikkel 21. Külmutatakse kõik I lisas loetletud ning EJRK-s süüdistatavatele füüsilistele isikutele kuuluvad või nende omandis või valduses või kontrolli all olevad rahalised vahendid ja majandusressursid.2. Rahalisi vahendeid ei anta otseselt ega kaudselt ühegi I lisas nimetatud füüsilise isiku käsutusse ega tema toetuseks.3. Keelatud on teadlik ja tahtlik osalemine niisuguses tegevuses, mille eesmärgiks on otseselt või kaudselt kõrvale hoida lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmetest.4. Lõikes 2 sätestatud keelust ei tulene mingit vastutust füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, kes tegid rahalised vahendid või majandusressursid kättesaadavaks, juhul kui nad ei teadnud ega omanud mõjuvat põhjust arvata, et nende tegevus rikub nimetatud keeldu.”(3) Artikkel 3 asendatakse järgmisega:„Artikkel 31. Erandina artiklist 2 võivad II lisas loetletud veebisaitidel osutatud liikmesriikides asuvad pädevad asutused tingimustel, mida nad vajalikuks peavad, lubada teatavate rahaliste vahendite või muude majandusressursside vabastamise või teatavate külmutatud rahaliste vahendite või muude majandusressursside kättesaadavaks tegemise, pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et need rahalised vahendid või muud majandusressursid on:a) vajalikud I lisas loetletud isikute ja nende ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste katmiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ja kommunaalteenuste eest tasumiseks;b) ette nähtud üksnes õigusabiteenuste pakkumisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja vastavate kulude hüvitamiseks;c) ette nähtud üksnes külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise tasude või teenustasude maksmiseks võid) vajalikud erakorraliste kulutuste katteks tingimusel, et asjaomane liikmesriik on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni põhjustest, mille tõttu ta peab konkreetse loa andmist vajalikuks.2. Liikmesriigid teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.”(4) Artikkel 4 asendatakse järgmisega:„Artikkel 41. Erandina artiklist 2 võivad II lisas loetletud veebilehel nimetatud liikmesriikides asuvad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:a) rahalised vahendid või majandusressursid on enne kuupäeva, mil artiklis 2 osutatud füüsiline isik kaasati I lisasse, või kohtu, haldusorgani või vahekohtu poolt põhjendatud kinnipidamisõiguse või enne seda kuupäeva mainitud asutuste poolt tehtud otsuse esemeks;b) rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise kinnipidamisõigusega tagatud või sellise otsusega tunnustatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;c) kinnipidamisõigus või otsus ei ole tehtud I lisas loetletud isiku, üksuse või organi kasuks;d) kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomaste liikmesriikide avaliku korraga.2. Liikmesriigid teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.”(5) Artikkel 6 asendatakse järgmisega:„Artikkel 6Artikli 2 lõige 2 ei takista Euroopa Liidu finants- või krediidiasutustel külmutatud kontode krediteerimist, kui loetelusse kantud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kontole kantakse üle rahalisi vahendeid, tingimusel, et ka kõik neile kontodele lisatavad summad külmutatakse. Finants- või krediidiasutus peab pädevatele asutustele sellistest ülekannetest viivitamata teatama.”(6) Artikkel 7 asendatakse järgmisega:„Artikkel 71. Ilma et see piiraks kehtivate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate eeskirjade kohaldamist, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning asutused:a) esitama viivitamata nende elu- või asukohaliikmesriigis asuvatele II lisas loetletud veebisaitidel osutatud pädevatele asutustele käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks vastavalt artiklile 2 külmutatud kontod ja rahasummad, ning edastama sellise teabe kas otse või kõnealuste pädevate asutuste kaudu komisjonile ningb) tegema koostööd II lisas loetletud veebisaitidel nimetatud pädevate asutustega kõnealuse teabe kontrollimisel.2. Kogu käesoleva artikli kohaselt edastatud või saadud teavet kasutatakse ainult sel otstarbel, milleks see on edastatud või saadud.“(7) Lisatakse järgmine artikkel 10a:„Artikkel 10a1. Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks töötleb komisjon isikuandmeid. Kõnealused ülesanded hõlmavad järgmist:a) käesoleva määruse I lisa muudatuste ettevalmistamine;b) ELi majandussanktsioonide adressaatidest isikuid, rühmitusi ja üksusi käsitlevas, komisjoni veebisaidil[6] kättesaadavas elektroonilises konsolideeritud loetelus esitatud I lisa andmete konsolideerimine;c) loetellu kandmise põhjuseid käsitleva teabe töötlemine ningd) käesoleva määruse kohaste meetmete mõju käsitleva teabe töötlemine, näiteks külmutatud rahaliste vahendite väärtus ja teave pädevate asutuste antud lubade kohta.2. I lisa hõlmab loetellu kantud füüsiliste isikute kohta ainult järgmist teavet:a) perekonna- ja eesnimed, sealhulgas varjunimed ning tiitlid;b) sünniaeg ja -koht;c) kodakondsus;d) passi- ja ID-kaardi number;e) maksukohuslase ja sotsiaalkindlustuse number;f) sugu;g) aadress või muu teave asukoha kohta;h) positsioon või amet;i) artikli 5 punktis ii osutatud kuupäev;3. I lisa võib hõlmata ka teavet loetletud isikute pereliikmete kohta tingimusel, et selle teabe kaasamine on konkreetse juhtumi puhul vajalik asjaomase loetletud füüsilise isiku tuvastamiseks.4. Komisjon võib töödelda loetellu kantud füüsiliste isikute toimepandud kuritegusid ja süüdimõistvaid kohtuotsuseid või selliste isikutega seotud julgeolekumeetmeid käsitlevaid andmeid ainult ulatuses, mis on vajalik põhjenduste ettevalmistamiseks ja asjaomase füüsilise isiku poolt nende kohta esitatud arvamuse läbivaatamiseks, tingimusel et järgitakse asjakohaseid erilisi kaitsemeetmeid. Sellist teavet ei avalikustata ega vahetata.5. Käesoleva määruse kohaldamiseks nimetatakse II lisas nimetatud komisjoni üksus määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 punkti d tähenduses „vastutavaks töötlejaks”, et tagada asjaomaste füüsiliste isikute võimalus kasutada määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid õigusi.”(8) Lisatakse järgmine artikkel 11a:„Artikkel 11a1. Liikmesriik määrab kindlaks artiklites 3, 4 ja 7 osutatud pädevad asutused ja esitab need II lisas loetletud veebisaitidel. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist nende II lisas loetletud veebisaitide aadresside muudatustest enne selliste muudatuste tegemist.2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma pädevatest asutustest, kaasa arvatud asutuste kontaktandmetest 15. juuliks 2010 ja teavitavad viivitamata komisjoni igast hilisemast muudatusest.”(9) Artikkel 12 asendatakse järgmisega:„Artikkel 12Käesolevat määrust kohaldatakse:a) Euroopa Liidu territooriumil, sealhulgas õhuruumis;b) liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;c) kõikide liikmesriigi kodanike suhtes Euroopa Liidu territooriumil või väljaspool seda;d) kõikide juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel;e) juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt leiab aset Euroopa Liidu territooriumil.”(10) II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […]LISA„II LISAVeebilehed, mis sisaldavad teavet artiklites 3, 4 ja 7 osutatud pädevate asutuste kohta, ja aadress teatiste saatmiseks Euroopa Komisjonile(täidavad liikmesriigid)BELGIABULGAARIATŠEHHI VABARIIKTAANISAKSAMAAEESTIIIRIMAAKREEKAHISPAANIAPRANTSUSMAAITAALIAKÜPROSLÄTILEEDULUKSEMBURGUNGARIMALTAMADALMAADAUSTRIAPOOLAPORTUGALRUMEENIASLOVEENIASLOVAKKIASOOMEROOTSIÜHENDKUNINGRIIKAadress teatiste saatmiseks Euroopa Komisjonile:European CommissionDG External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in Common Foreign and Security PolicyUnit A2. Crisis Response and Peace BuildingCHAR 12/106B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgium)E-post: relex-sanctions@ec.europa.euTel.: (32 2) 295 55 85Faks: (32 2) 299 08 73”[1] EÜT L 315, 14.10.2004, lk 52.[2] EÜT L 315, 14.10.2004, lk 14.[3] EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.[4] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.[5] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[6] http://ec.europa.eu/external_relations/cfsp/sanctions/list/consol-list.htm


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0188

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta selles osas, mis käsitleb viisa numbreid  /* KOM/2008/0188 lõplik - CNS 2008/0074 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 14.4.2008KOM(2008) 188 lõplik2008/0074 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta selles osas, mis käsitleb viisa numbreid(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Viisa number on ühtse viisavormi lahutamatu osa. Selle abil identifitseeritakse üksikviisa, mille liikmesriik annab kolmanda riigi kodanikule. Number trükitakse kleebisele viisa valmistamise käigus enne viisa isikustamist, et oleks võimalik kindlaks teha kaotatud või varastatud dokumendiplanke. Viisa numbrit kasutatakse ka viisakleebiste registreerimiseks, et pidada arvestust varude ja väljaantud viisade üle. Osa kehtivatest viisade nummerdamise eeskirjadest on esitatud määruse (EÜ) nr 1683/95 (ühtse viisavormi kohta)[1] lisas, osa aga komisjoni vastuvõetud tehnilistes näitajates[2]. Asjakohane väli koosneb viisa numbrist, mille ette märgitakse viisa väljaandnud liikmesriiki tähistav kirjatäht või -tähed vastavalt määruse lisa punktile 3. Täht (tähed) on samad, millega tähistatakse riiki auto numbrimärgil. Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) on kehtestanud masinloetavate reisidokumentide standardid, sealhulgas riikide koodide loetelu. ICAO standardite kohaselt tuleb masinloetava ala esimesele reale kanda viisa väljaandnud riigi kolmetäheline ICAO kood ja teisele reale viisa number, milleks on ette nähtud üheksa märgikohta. Ühtne viisavorm peab vastama ICAO standarditele ja olema masinloetav, et kiirendada kontrollimist piiril. Kuna viisa masinloetava ala teisele reale saab märkida vaid kuni üheksa märgilise numbri, on viisade numbritega esinenud mõningaid probleeme. Esiteks tõlgendasid liikmesriigid nummerdamist erinevalt (mõned neist kasutasid rohkem kui üheksat märki, mille tõttu nende number ei mahtunud masinloetevale alale ja selle sai esitada ainult osaliselt), lähtudes oma viisakleebise valmistamise protsessi nõuetest, mis aga ei vastanud täielikult määruse (EÜ) nr 1683/95 ega ICAO tehniliste näitajate nõuetele. Seetõttu ei olnud viisa masinloetav ja see tuli süsteemi kanda käsitsi, või ei olnud seda võimalik päringuga leida. Teiseks ei piisa ühtse viisavormi tehniliste näitajate praegu kehtivas versioonis ettenähtud viisakleebise numbrikohtadest riikidele, kes annavad välja väga palju viisasid. Peale selle esineb teatav ebajärjekindlus, kuna masinloetaval alal kasutatakse ICAO riigi koodi, kuid viisakleebise numbris järgitakse auto numbrimärgi süsteemi. Kuni viimase ajani ei olnud need erinevused kuigi tähtsad, kuna piiril kas kontrollitakse viisat üksnes visuaalselt või kontrollitakse ainult selle masinloetavat piirkonda. Kui viisainfosüsteem (VIS) võetakse kasutusele, hakatakse välispiiril asuvates piiripunktides kontrollimisel kasutama viisakleebiste numbrit koos viisa omaniku sõrmejälgedega. VIS leiab viisakleebise numbri abil asjakohase viisataotlustoimiku ja kontrollib, kas piiril viisa esitaja sõrmejäljed vastavad konsulaaresinduses sellesse toimikusse kantud sõrmejälgedele. Enamikul juhtudel esitatakse VISis päring viisa masinloetava ala lugemise teel. Seetõttu saab VIS kasutada vaid kordumatut viisa numbrit, mis peab olema ühesugune nii viisakleebisele trükituna kui ka masinloetavale alale kantuna. Seetõttu tuleb muuta viisade kehtivat nummerdamise korda ja kehtestada ühtne viisakleebise number. Sellega välditakse, et viisa kontrollimise käigus esitatava päringu vastuseks saadakse mitu viisatoimikut, mitte aga üks ja asjakohane. Samuti tuleks ICAO standarditega vastavuse tagamiseks võtta viisakleebistel kasutusele ICAO riigi koodid. Mis puutub peidetud kujutisel olevat riigi koodi, siis järjekindluse huvides tuleks põhimõtteliselt muuta ka seda. Kuid kuna peidetud kujutisel olev riigi kood trükitakse intaglio trükitehnikas, siis tuleks vahetada ka trükiplaadid, mis on väga kallis. Peidetud kujutise muutmisega ei ole praegu kiire, kuna see ei seondu viisa numbritega. Selleks et praegu kulusid vältida, tuleks peidetud kujutist kohandada hiljem, kui töötatakse välja määruse (EÜ) 1683/95 järgmised muudatused. |Üldine taust Viisainfosüsteemi kasutuselevõtmine viisaandmete vahetamiseks on üks peamistest algatustest ELi poliitikavaldkondades, millega luuakse vabaduse ja turvalisuse ala. VIS parandab ühise viisapoliitika elluviimist, konsulaarkoostööd ja kesksete viisat väljaandvate asutuste vahelist päringute teostamist ning selle eesmärk on lihtsustada viisa taotlemise menetlust, takistada soodsama viisakohtlemisega riikide otsimist, hõlbustada pettuste vastast võitlust ning kontrolli välispiiril paiknevates piiripunktides ja liikmesriikide territooriumil, aidata kaasa ebaseaduslike sisserändajate tuvastamisele ja nende tagasisaatmisele, hõlbustada Dublini II määruse (EÜ) nr 343/2003[3] rakendamist ning ennetada ohtu mis tahes liikmesriigi sisejulgeolekule. Eelnevat arvestades on eriti oluline, et VISi kasutavad piirivalvurid saaksid kordumatu viisakleebise numbri abil leida toimiku ning võrrelda selles olevaid sõrmejälgi piirile saabuva isiku sõrmejälgedega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Kuna määrus (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta ja täiendavad tehnilised näitajad ei ole oma praegusel kujul piisavad, et tagada viisakleebiste numbrite järjekindlust ja kordmatust VISis, tuleb enne VISi kasutuselevõtmist muuta viisakleebistele numbrite andmise korda. |Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Konsulteeriti liikmesriikide asjatundjate ja VISi ekspertidega, et leida sobiv süsteem, millega oleks tagatud viisakleebiste numbrite järjekindlus. |Mõju hindamine Juhul kui viisa numbrite praegust süsteemi ei muudeta, ei hakka VISi biomeetrilise kontrolli süsteem usaldusväärselt tööle. Seetõttu tuleb kas jõustada praegu olemasolev viisa numbrite standard ning võtta see järjekindlalt kasutusele ka numbrite esitamiseks masinloetaval alal, või leida muu lahendus. Olemasolevat standardit ei pooldatud, kuna selles ei ole ette nähtud piisavalt märgikohti. Määruse (EÜ) 1683/95 artikli 6 alusel loodud tehniline komitee hindas mitut valikuvõimalust: 1. valikuvõimalus Liikmesriigid kasutavad kehtivatele tehnilistele näitajatele vastavat viisakleebise numbrit, mis on üheksakohaline ja mille alguses on riigi kood, ning tagavad, et see number esitatakse täpselt samasugusena ka masinloetava ala 2. real. 2. valikuvõimalus Võetakse kasutusele uus süsteem, milles kasutatakse endiselt üheksat märki, kuid milles praegu kasutatavate riigitähiste asemel võetakse kasutusele standardsed ICAO (ISO) koodid, mis koosnevad kolmest kirjatähest (välja arvatud Saksamaa, kes kasutab ainult tähte „D“). Peale nende saab kasutada kuut märki. Viimased võivad olla nii tähed kui ka numbrid, mis annab viisakleebiste numbrite maksimaalseks arvuks 2 176 782 335. 3. valikuvõimalus Trükkida masinloetava ala 2. reale viisakleebise number ilma riigi koodita. Viisa väljastanud riigi saaks sel juhul kindlaks teha masinloetava ala 1. realt. Selle valikuvõimaluse puhul on kleebisenumbreid 999 999 999 999. Ülemises parempoolses nurgas ei esitataks riigi koodi, kuna seda saaks lugeda masinloetavalt alalt. Ekspertide arvates ei sobi ükski neist valikuvõimalustest ja nad jõudsid üksmeelele lahenduses, mille puhul eraldatakse riigi kood viisa numbrist. Üheksakohaline viisa number trükitakse viisakleebise ülemises parempoolses nurgas olevasse lahtrisse 5. Tühjade viisaplankide identifitseerimiseks ja kordumatu numbri moodustamiseks trükitakse riigi kood, mida kohandatakse vastavalt masinloetaval alal kasutatavale ICAO koodile, taustatrükina vahetult numbri alla (uus lahter 5a). Selle lahenduse eelis seisneb selles, et lisaks kordumatu viisakleebise numbri loomisele saadakse juurde märgikohti, mille tulemusel liikmesriikidel on võimalik välja anda rohkem viisasid. Enne VISi kasutuselevõtmist tuleb liikmesriikidel muuta trükiprotsessi ja saata konsulaatidele uued viisakleebised. Pärast VISi kasutuselevõtmist on liikmesriikidel võimalik ühendada süsteemiga kas kõik konsulaadid korraga või vähemalt ühendada nad järk-järgult piirkondade kaupa vastavalt ajakavale. Konsulaadid piirkondades, kus ei hakata VISi kasutama enne, kui nad ühendatakse süsteemiga ajakava kohaselt, võivad kasutada vanade viisakleebiste varusid. Ülejäänud varud tuleb turvaliselt hävitada. Kuna muudetakse ühtset vormi, tuleb ettepaneku elluviimiseks muuta pärast selle vastuvõtmist asjakohaseid tehnilisi näitajaid. |2. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatava meetme kokkuvõte Number, mis trükitakse viisakleebisele selle valmistamise ajal, tuleb kohandada VISi ja selle õigusliku aluse uutele nõuetele. Süsteemis kasutatav viisakleebise number peab olema kordumatu, et oleks võimalik kindlaks teha õige taotlustoimik, milles olevate sõrmejälgedega tuleks võrrelda piirile saabunud isiku sõrmejälgi. |Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkt iii. Mis puudutab Ühendkuningriiki ja Iirimaad, siis eeldatakse, et nad osalevad käesolevas meetmes. Aluseks olev määrus (EÜ) nr 1683/95 rajaneb EÜ asutamislepingu endisele artiklile 100c. Pärast Amsterdami lepingu jõustumist kõnealust määrust ei muudetud ega asendatud, erinevalt määrusest (EÜ) nr 539/2001, mis sai uue õigusliku aluse ja töötati täielikult ümber. Seetõttu eeldatakse, et Ühendkuningriik ja Inglismaa osalevad ka edaspidi esimese samba meetmetes, mis võeti vastu enne Amsterdami lepingu jõustumist. Seetõttu ei ole lisatud uusi põhjendusi. |Proportsionaalsuse põhimõte Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik saavutada sama tulemust eraldi toimides ja seetõttu tuleb meede võtta ühenduse tasandil, on ettepanek kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. |Õigusakti valik |Kavandatav õigusakt: määruse (EÜ) nr 1683/95 muutmine. |3. MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepaneku üksikasjalik selgitus |Artikkel 1Artiklis 1 esitatakse lisas esitatakse kõik muudatused, mida on vaja teha seoses viisakleebise järjekorranumbri kavandatava muutmisega.Kaks viimast muudatust (lõigetes 5 ja 6) on seotud muudatustega, mis on tehtud määruses (EÜ) nr 334/2002[4]. Tol korral lisa ei kohandatud, kuna liikmesriikidel ei olnud sel ajal veel uut viisakleebist ja seetõttu ei olnud ka uus näidis kättesaadav. Sel põhjusel jäeti määruse lisa muutmata. Nüüd tuleb see viia vastavusse uue kleebisega, mille näidis on esitatud käesoleva määruse lisas. Kuna punktis 1 osutatud turvaelement (üheksast ellipsist koosnev märk) on uuel viisal asendatud fotoga, tuleb punkti 1 tekst asendada punkti 2a tekstiga ning punkt 2a tuleb välja jätta.Artikkel 2Artiklis esitatakse rakendusraamistik.VIS peab kavakohaselt olema kasutuselevõtmiseks valmis 2009. aasta mais ja see võetakse kasutusele pärast seda, kui liikmesriikidelt on saadud kinnitus, et neil on vajalikud ettevalmistused tehtud. On eriti oluline, et uue numbriga viisakleebis võetaks kohe VISi käikuandmisel kasutusele vähemalt neis riikides, kes ühinevad VISiga esimesena; VISiga ühinemata piirkonnad võivad edasi kasutada „vanu“ kleebiseid. Seetõttu kehtestatakse rakendusraamistiku tähtpäevaks 2009. aasta 1. mai olenemata sellest, kas viisakleebiste varu suudetakse ammendada VISiga veel mitte ühinenud piirkondades või mitte. Pärast käesoleva määruse vastuvõtmist töötab komisjon nii kiiresti kui võimalik välja vajalikud tehnilised näitajad, et otsuse saaks õigeaegselt vastu võtta. Tehniliste näitajatega kohandatakse vastavalt vajadusele ühtset viisaformaati, paigutades riigi koodi vahetult selle riigi antud viisa numbri alla (vaata lisa).2008/0074 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta selles osas, mis käsitleb viisa numbreidEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti iii,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[5],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[6]ning arvestades järgmist:(1) Praegune 29. mai 1995. aasta määrusest (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta[7] ning komisjoni 7. veebruaril 1996 ja 27. detsembril 2000 vastuvõetud täiendavatest tehnilistest näitajatest[8] koosnev õigusraamistik ei võimalda usaldusväärselt teostada otsinguid viisainfosüsteemis, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu […] määrusele (EÜ) nr […], milles käsitletakse viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist andmevahetust lühiajaliste viisade kohta (VISi määrus)[9].(2) Praegune numbrite süsteem ei võimalda eelkõige väga palju viisataotlusi saavatel riikidel kasutada väljaantavatel viisadel piisavast märkide arvust koosnevat viisa numbrit.(3) Seetõttu on VISi abil kontrollimise seisukohalt eriti tähtis kasutada järjekindlat kordumatute viisa numbrite süsteemi.(4) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1683/95 muuta.(5) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelisele lepingule viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, [10] mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ[11] artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.(6) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega valdkondades, mida on nimetatud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A, koostoimes nõukogu otsuste 2004/849/EÜ[12] ja 2004/860/EÜ[13] artikli 4 lõikega 1,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1683/95 muudetakse järgmiselt:1) Artiklisse 2 lisatakse lõige 3 järgmises sõnastuses:„3. Vastavalt artikli 6 lõikes 2 osutatud menetlusele võidakse otsustada, et artiklis 2 osutatud turvaelemendid on salajased ja neid ei avaldata. Sel juhul tehakse need kättesaadavaks üksnes liikmesriikide määratud asutustele, kes vastutavad trükkimise eest, ning liikmesriigi või komisjoni poolt nõuetekohaselt volitatud isikutele.“2) Artiklist 3 jäetakse välja lõige 1.3) Lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Liikmesriigid kohaldavad määruse hiljemalt 1. maiks 2009. Liikmesriigid võivad järelejäänud viisakleebiste varu kasutada konsulaaresindustes, mis ei ole ühendatud viisainfosüsteemiga (VIS).Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISALisatakse järgmine näidis:[pic]Turvaelemendid1. Kõrgete turvastandardite kohaselt teostatud ja viisakleebisesse sulandatud foto.2. Sellel väljal asetseb optiliselt muutuv tähis („kinegramm“ või muu sellega samaväärne tähis). Sõltuvalt vaatenurgast muutuvad nähtavaks erinevates suurustes ja värvides 12 tähte, kirjatäht "E" ja maakera.3. Sellel väljal asetseb peidetud kujutisega logo, mis koosneb viisa väljaandnud liikmesriiki tähistavast kirjatähest või -tähtedest (või tähtedest "BNL" Beneluxi riikide, s.t Belgia, Luksemburgi ja Madalmaade puhul). Rõhtsalt hoidmisel on see logo hele, 90kraadise nurga all aga tume. Kasutatakse järgmisi tähiseid: A – Austria, BG – Bulgaaria, BNL – Beneluxi riigid, CY – Küpros, CZE – Tšehhi Vabariik, D – Saksamaa, DK – Taani, E – Hispaania, EST – Eesti, F – Prantsusmaa, FIN – Soome, GR – Kreeka, H – Ungari, I – Itaalia, IRL – Iirimaa, LT – Leedu, LVA – Läti, M – Malta, P – Portugal, PL – Poola, ROU – Rumeenia, S – Rootsi, SK – Slovakkia, SVN – Sloveenia, UK – Ühendkuningriik.4. Selle välja keskel asetseb optiliselt muutuvates värvides ja suurtähtedega kirjutatud sõna „viisa“. Sõltuvalt vaatenurgast on see kas roheline või punane.5. Selles lahtris asetseb eelnevalt valmistrükituna riiklik viisakleebise üheksakohaline number. Kasutatakse spetsiaalset trükikirja.5a. Selles lahtris asetseb kolmetäheline riigi kood vastavalt ICAO dokumendile nr 9303 masinloetavate reisidokumentide kohta[14], mis tähistab viisa väljaandnud liikmesriiki.Viisakleebise numbri moodustab lahtris 5a asetsev kolmetäheline riigi kood ja lahtris 5 asetsev riigi antav number.Täidetavad lahtrid6. See lahter algab sõnaga „kehtiv“. Viisat väljaandev asutus märgib piirkonna või piirkonnad, kus viisa kehtib.7. See lahter algab sõnaga „alates“ ning kaugemal samal real asetseb sõna „kuni“. Viisat väljaandev asutus märgib siia viisa kehtivuse aja.8. See lahter algab sõnadega „viisa liik“. Viisat väljaandev asutus märgib siia viisa liigi vastavalt käesoleva määruse artiklitele 5 ja 7. Kaugemal samal real on sõnad „sissesõitude arv“, „viibimise kestus“ (s.t taotleja kavatsetava viibimise kestus) ja seejärel sõna „päeva“.9. See lahter algab sõnadega „välja antud“ ja seda kasutatakse väljaandmise koha märkimiseks.10. See lahter algab väljaandmise kuupäevaga, mille täidab viisat väljaandev asutus, ja kaugemal samal real asetsevad sõnad „passi number“, kuhu kirjutatakse viisa omaniku passi number.11. See lahter algab sõnaga „Perekonnanimi, eesnimi“.12. See lahter algab sõnaga „märkused“. Viisat väljaandev asutus kasutab seda vajalikuks peetava täiendava teabe märkimiseks tingimusel, et see on kooskõlas käesoleva määruse artikliga 4. Järgmised kaks ja pool rida jäetakse selliste märkuste jaoks tühjaks.13. Selles lahtris asetseb masinloetav teave välispiiridel toimuva kontrolli hõlbustamiseks. Masinloetaval alal asetseb taustatrükina trükitud tekst, mis tähistab dokumendi väljaandnud liikmesriiki. Tekst ei tohi kahjustada masinloetava ala tehnilisi omadusi ega selle loetavust.Paber on loomulikku värvi, punaste ja siniste märkidega.Lahtreid tähistavad sõnad on kirjutatud inglise ja prantsuse keeles. Viisat väljaandev riik võib lisada kolmanda keele, mis kuulub ühenduse ametlike keelte hulka. Sõna „viisa“ ülemisel real võib olla ükskõik millises ühenduse ametlikus keeles. [1] ELT L 164, 14.7.1995, lk 1–4.[2] 7. veebruari 1996. aasta otsus nr 2/96 ja 27. detsembri 2000. aasta otsus nr COM(2000) 4332 (avaldamata).[3] ELT L 50, 25.2.2003, lk 1–10.[4] ELT L 53, 23.2.2002, lk 7–8.[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT C […], […], lk […].[7] ELT L 164, 14.7.1995, lk 1–4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 334/2002 (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 7).[8] 7. veebruari 1996. aasta otsus nr 2/96 ja 27. detsembri 2000. aasta otsus COM(2000) 4332, avaldamata.[9] ELT L (veel ametlikult vastu võtmata).[10] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[11] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[12] ELT L 368, 15.12.2004, lk 26–27.[13] ELT L 370, 17.12.2004, lk 78–79.[14] Erandiks on Saksamaa, kelle kood vastavalt ICAO dokumendile 9303 masinloetavate reisidokumentide kohta on „D“.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0022

Ettepanek: Nõukogu määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses materiaalset puudust käsitlevate teiseste sihtmuutujate 2009. aasta loeteluga  /* KOM/2008/0022 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.1.2008KOM(2008) 22 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSEuroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses materiaalset puudust käsitlevate teiseste sihtmuutujate 2009. aasta loeteluga(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003 võeti vastu 16. juunil 2003 ja avaldati Euroopa Liidu Teatajas 3. juulil 2003. Määrust muudeti 7. septembril 2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega nr 1553/2005, et hõlmata 1. mail 2004 Euroopa Liitu astunud liikmesriigid ning anda neile lisaaega oma süsteemide kohandamiseks ühenduse statistika koostamisel kasutatavate ühtlustatud meetodite ja määratlustega.2. Tulu ja elutingimusi käsitlevat ühenduse statistikat reguleerivate määruste eesmärk on kehtestada ühtne raamistik tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks esitamiseks, mis hõlmab võrreldavaid ja päevakohaseid läbilõike- ja kestevandmeid tulu ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse taseme ja struktuuri kohta siseriiklikul ja Euroopa tasandil.3. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu EU-SILC määruse artiklile 6 lisatakse süsteemi alates 2005. aastast igal aastal teiseseid sihtvaldkondi (mooduleid), mis täiendavad esmaseid sihtvaldkondi (iga-aastased muutujad).4. 2005., 2006., 2007. ja 2008. aasta moodulid käsitlevad vastavalt vaesuse ülekandumist ühelt põlvkonnalt teisele, sotsiaalseid suhteid, majutustingimusi ning ülemäärast võlgnevust ja majanduslikku tõrjutust. Vastavate muutujate loetelu on esitatud komisjoni määrustes nr 16/2004, 13/2005, 315/2006 ja 215/2007.5. 2009. aasta mooduli teema on „materiaalne puudus”. Selle mooduliga hõlmatavate muutujate loetelu on välja töötanud Eurostati ja sotsiaalkaitsekomitee näitajate alatöörühma ühine rakkerühm, keda metoodikaküsimustes toetasid Dublini ja Bristoli ülikooli asjatundjad.6. Mooduli lõppeesmärk ei ole mitte ainult sotsiaalse kaasatuse konkreetse valdkonna hõlmamine ühekorraga, vaid ka metodoloogilised uurimised, mis võimaldaksid alates aastast 2011/2012 parendada iga-aastase SILC uurimuse puudusekomponenti.7. Selle mooduli arendamine on otsene järg 6.–8. novembril 2006 Helsingis toimunud tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika konverentsile, kus tõdeti, et kõnealuse statistika puudusekomponenti tuleb laiendada.8. Lisaks on see moodul seotud materiaalse puuduse alase tööga sotsiaalkaitsekomitee näitajate alatöörühmas, kus liikmesriigid ja komisjon on pidevalt rõhutanud vajadust arendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse mitmemõõtmelise olemuse ja muude kui tuludega seotud dimensioonide jälgimise vahendeid sotsiaalse kaasatuse avatud koordineerimissüsteemi raames.9. Liikmesriikide sotsiaalstatistika valdkonna juhid avaldasid komisjoni määruse eelnõule tugevat toetust 17.–18. septembri koosolekul, kus määruse eelnõu toetasid kõik riigid peale Taani.10. Statistikaprogrammi komitee hääletas kavandatava määruse üle regulatiivkomitee menetluse kohaselt 8. novembril 2007. Mitu delegatsiooni oli kahtleval seisukohal, sest nende arvates avaldaks küsimustiku pikkus ja sellega vastajatele tekitatav koormus negatiivset mõju tulemuste kvaliteedile. Ettevaatusega suhtuti ka subjektiivsetesse muutujatesse, eelkõige rahuldamata vajadusi käsitlevasse teabesse.11. Statistikaprogrammi komitee ei toetanud ettepanekut. Selle vastu hääletasid Saksamaa, Taani, Rootsi, Ühendkuningriik ja Madalmaad (kokku 88 häält). Rumeenia, Itaalia, Kreeka, Belgia, Soome ja Poola jäid erapooletuks (kokku 84 häält). Kõik ülejäänud liikmesriigid toetasid eelnõu (kokku 173 häält). EFTA ja EMP riigid jäid erapooletuks. Šveits jäi erapooletuks.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSEuroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses materiaalset puudust käsitlevate teiseste sihtmuutujate 2009. aasta loeteluga(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1177/2003 tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta,[1] eriti selle artikli 15 lõike 2 punkti f,ning arvestades järgmist:(1) Määrusega (EÜ) nr 1177/2003 kehtestati ühine raamistik tulu ja elamistingimusi käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks, mis hõlmab võrdlevaid ja päevakohaseid läbilõike- ja kestevandmeid tulu ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse taseme ja struktuuri kohta riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil.(2) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1177/2003 artikli 15 lõike 2 punktile f tuleb kehtestada rakendusmeetmed EU-SILC läbilõikelisse osasse igal aastal lisatava teiseste sihtvaldkondade ja -muutujate loetelu jaoks. 2009. aasta jaoks tuleb sätestada materiaalset puudust käsitlevasse moodulisse kuuluvate teiseste sihtmuutujate loetelu. Sellega koos tuleb sätestada muutujate koodid ja määratlused.(3) Käesolevas määruses sätestatud meetmed ei ole kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega, Sellisel juhul esitab komisjon määruse (EÜ) nr 1177/2003 artikli 14 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ning teavitab Euroopa Parlamenti,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Materiaalset puudust käsitleva 2009. aasta mooduli teiseste sihtmuutujate loetelu, muutujakoodid ja mõisted, mis lisatakse tulu ja elamistingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) läbilõikeosasse, on sätestatud lisas.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISAKäesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi ühikuid, andmete kogumise viise, vaatlusperioode ja mõisteid.1. ÜhikudSihtmuutujad on seotud kolme liiki ühikutega:Elusaseme, keskkonna, rahalise surve ja kestvuskaupadega (välja arvatud mobiiltelefonid) seotud muutujate kohta esitatakse küsimused leibkonna tasandil ning need hõlmavad kogu leibkonda tervikuna.Mobiiltelefoni omamist, põhivajadusi, rahuldamata vajadusi ning vabaaja- ja ühiskondlikku tegevust käsitlev teave tuleb esitada leibkonna iga liikme või vajaduse korral kõigi valitud 16aastaste ja vanemate andmeesitajate kohta.Lapsi käsitlevad muutujad hõlmavad kõiki leibkonna liikmeid, kes on nooremad kui 18 aastat. Leibkonna andmeesitaja peab esitama vastused küsimustele kas kõigi laste eest, kes on nooremad kui 18 aastat, või kõigi laste eest, kes on nooremad kui 16 aastat, kui küsimus sama muutuja kohta on individuaalküsimustikus esitatud 16–17aastastele lastele. Kui küsimuses nimetatud asja ei ole vähemalt ühel lapsel, loetakse, et seda ei ole kõigil leibkonna lastel.2. Andmete kogumise viisidLeibkonna tasandil uuritavate muutujate puhul (allpool esitatud loetelu 1. jaotis) on andmete kogumise viisiks isikuküsitlus leibkonna andmeesitajaga.Individuaalsel tasandil uuritavate muutujate puhul (allpool esitatud loetelu 2. jaotis) on andmete kogumise viisiks isikuküsitlus kõigi 16aastaste ja vanemate leibkonnaliikmetega või vajaduse korral iga valitud andmeesitajaga.Laste kohta käivate muutujate puhul (allpool esitatud loetelu 3. jaotis) on andmete kogumise viisiks isikuküsitlus leibkonna andmeesitajaga.Kogutava teabe karakteristikuid arvesse võttes on lubatud ainult isikuküsitlused (ajutiselt puuduvate või vastamisvõimetute isikute puhul erandina ka asendusküsitlused).3. VaatlusperioodidSihtmuutujate vaatlusperioodiks on hetkeolukord, välja arvatud leibkonna eeldatavat eluasemevahetust käsitleva kahe muutuja puhul (vaatlusperioodiks on kuus kuud) ja rahuldamata vajadusi käsitlevate muutujate puhul (vaatlusperioodiks on eelmised 12 kuud).4. Mõisted1.  Eluasemega seotud küsimused2.  Ruumipuudus: muutuja osutab vastaja arvamusele/arusaamale eluruumi ruumipuudusest.3.  Keskkonnaga seotud küsimused4.  Kättesaadavus: see on seotud leibkonnas kasutatavate teenustega, võttes arvesse rahalisi, tehnilisi ja tervislikke tingimusi. Teenuste kättesaadavust tuleb hinnata füüsilise ja tehnilise kättesaadavuse ja lahtiolekuaegade osas, kuid mitte kvaliteedi, hinna jms osas.5.  Ühistransport: buss, metroo, tramm jms.6.  Posti- või pangateenused: sularaha väljavõtmine, rahaülekanded ja arvete maksmine.7.  Postiteenused: tavalise posti ja postipakkide saatmine ja vastuvõtmine.8.  Kestvuskaubad9.  Kestvuskaupade omamine on seotud sellega, kas konkreetne kaup või teenus on leibkonnale isiklikuks kasutuseks kättesaadav. Kestvuskaubad võivad olla üüritud või ühiskasutuses. Kui kaup on ühiskasutuses, peaks juurdepääs sellele olema leibkonna jaoks lihtne ja leibkonna vajadustele vastav.5. Andmete edastamine EurostatileMateriaalset puudust käsitlevad teisesed sihtmuutujad tuleks Eurostatile saata leibkonnaandmete toimikus (H) ja isikuandmete toimikus (P), milles need paiknevad esmaste sihtmuutujate järel.VALDKONNAD JA SIHTMUUTUJATE LOETELUMoodul 2009 | Materiaalne puudus |Muutuja | Kood | Sihtmuutuja |1. Leibkonna tasandil esitatavad küsimused majapidamise kohta |1.1. eluase leibkonna tasandil |HD010 | Eluruumides on soe vesi |1 | Jah |2 | Ei |HD010_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |HD020 | Leibkonna kavatsus vahetada eluaset |1 | Jah |2 | Ei |HD020_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |HD025 | Peamine põhjus, miks kavatsetakse eluaset vahetada |1 | Leibkond on sunnitud lahkuma, sest üürileandja on teatanud/kavatseb teatada lepingu lõppemisest |2 | Leibkond on sunnitud lahkuma, sest üürileandja on teatanud/kavatseb teatada, et lõpetab üürileandmise (ametlik leping puudub) |3 | Leibkond on sunnitud lahkuma väljatõstmise või vara arestimise tõttu |4 | Leibkond on sunnitud lahkuma rahaliste raskuste tõttu |5 | Leibkond lahkub perekondlikel põhjustel |6 | Leibkond lahkub tööga seotud põhjustel |7 | Leibkond lahkub muudel põhjustel |HD025_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (HD020=2) |HD030 | Ruumipuudus eluruumis |1 | Jah |2 | Ei |HD030_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |VABATAHTLIK: eluase leibkonna tasandil |HD035 | Eluruumide suurus ruutmeetrites |0-999 | Ruutmeetrit |HD035_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |1.2. Keskkond leibkonna tasandil |HD040 | Maas on prahti |1 | Väga sageli |2 | Sageli |3 | Mõnikord |4 | Harva või mitte kunagi |HD040_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |HD050 | Lõhutud v rikutud ühiskondlik ruum (bussipeatused, laternapostid, kõnniteed jms) |1 | Väga sageli |2 | Sageli |3 | Mõnikord |4 | Harva või mitte kunagi |HD050_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |HD060 | Ühistranspordi kättesaadavus |1 | Suurte raskustega |2 | Mõningaste raskustega |3 | Lihtne |4 | Väga lihtne |HD060_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (leibkond ei kasuta ühistransporti) |HD070 | Posti- või pangateenuste kättesaadavus |1 | Suurte raskustega |2 | Mõningaste raskustega |3 | Lihtne |4 | Väga lihtne |HD070_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (leibkond ei kasuta neid teenuseid) |1.3. Rahaline surve leibkonna tasandil |HD080 | Kulunud mööbli väljavahetamine |1 | Jah |2 | Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD080_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |1.4. Kestvuskaubad leibkonna tasandil |HD090 | Interneti-ühendus |1 | Jah |2 | Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD090_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |HD100 | DVD-mängija |1 | Jah |2 | Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD100_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |2. Individuaalsel tasandil esitatavad küsimused |2.1. Kestvuskaubad individuaalsel tasandil |PD010 | Mobiiltelefon |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |PD010_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-3 | Mitte valitud andmeesitaja |2.2. Põhivajadused individuaalsel tasandil |PD020 | Kulunud rõivaste asendamine uute (kasutamata) rõivastega |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |PD020_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-3 | Mitte valitud andmeesitaja |PD030 | Kaks paari sobiva suurusega jalatseid (sh üks paar, mis sobib igasuguste ilmastikutingimuste puhul) |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |PD030_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-3 | Mitte valitud andmeesitaja |2.3. Rahuldamata vajadused individuaalsel tasandil |PD040 | Ravimite/meditsiinitehnika ostmise vajadus rahuldamata |1 | Jah, vähemalt ühel juhul |2 | Ei, selliseid juhte ei ole |PD040_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-3 | Mitte valitud andmeesitaja |PD045 | Peamine põhjus, miks ravimite/meditsiinitehnika ostmise vajadus on rahuldamata |1 | Ei saa seda endale lubada (on liialt kallis) |2 | Ravimid/meditsiinitehnika ei olnud kättesaadavad |3 | Sellega tegelemiseks ei olnud aega töö pärast, laste või muude isikute eest hoolitsemise tõttu |4 | Liialt pikad vahemaad / puudub transpordivõimalus |5 | Hirm ravimite /meditsiinitehnika ees |6 | Soovis oodata, lootes, et olukord paraneb iseenesest |7 | Ei teadnud, kust osta |8 | Muu põhjus |PD045_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (PD040=2) |-3 | Mitte valitud andmeesitaja |2.4. Harrastused ja ühiskondlik tegevus individuaalsel tasandil |PD050 | Kohtumised sõprade/perega vähemalt kord kuus, et koos süüa-juua |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |PD050_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-3 | Mitte valitud andmeesitaja |PD060 | Regulaarne osalemine vabaajategevuses, nt sport, kino, kontserdid |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |PD060_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-3 | Mitte valitud andmeesitaja |PD070 | Kulutab igal nädalal väikese rahasumma iseenda peale |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |PD070_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-3 | Mitte valitud andmeesitaja |3. Lapsi käsitlevad küsimused leibkonna tasandil |3.1. Kõigi leibkonna laste põhivajadused |HD110 | Uued (kasutamata) riided |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD110_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |HD120 | Kaks paari sobiva suurusega jalatseid (sh üks paar, mis sobib igasuguste ilmastikutingimuste puhul) |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD120_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |HD130 | Värsked puu- ja köögiviljad kord päevas |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD130_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |HD140 | Kolm söögikorda päevas |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD140_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |HD150 | Üks liha, kana või kala (või taimetoitlastele sobiv alternatiiv) sisaldav söögikord päevas |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD150_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |3.2. Kõigi leibkonna laste hariduse ja vaba ajaga seotud vajadused |HD160 | Vähemalt ühenädalane puhkusereis kord aastas |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD160_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |HD170 | Eakohased raamatud kodus |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD170_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |HD180 | Vabas õhus kasutatavad hobivahendid (jalgratas, rulluisud vms) |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD180_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |HD190 | Siseruumides kasutatavad mänguasjad (õpetlikud mänguasjad väikelastele, klotsid, lauamängud, arvutimängud vms) |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD190_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |HD200 | Korrapärane harrastus (ujumine, muusika, noorteorganisatsioon vms) |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD200_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |HD210 | Pidulike sündmuste tähistamine (sünnipäevad, nimepäevad, usuga seotud sündmused jms) |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD210_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |HD220 | Võib aeg-ajalt sõpru külla mängima ja sööma kutsuda |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD220_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |HD230 | Võib osaleda tasulistel kooliekskursioonidel ja -üritustel |1 | Jah |2 | Ei, sest ei saa seda endale lubada |3 | Ei; muul põhjusel. |HD230_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi koolis käivaid lapsi) |HD240 | Sobiv koht õppimiseks või koduste ülesannete tegemiseks |1 | Jah |2 | Ei |HD240_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi koolis käivaid lapsi) |HD250 | Koht naabruskonnas, kus lapsed saavad turvaliselt õues mängida |1 | Jah |2 | Ei |HD250_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |3.3. Kõigi leibkonna laste tervisega seotud vajadused |HD260 | Arsti või eriarstiga konsulteerimise vajadus rahuldamata |1 | Jah, vähemalt ühel juhul |2 | Ei, selliseid juhte ei ole |HD260_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |HD265 | Peamine põhjus, miks arsti või eriarstiga konsulteerimise vajadus on rahuldamata |1 | Ei saa seda endale lubada (on liialt kallis) |2 | Järjekord |3 | Sellega tegelemiseks ei olnud aega töö pärast, teiste laste või muude isikute eest hoolitsemise tõttu |4 | Liialt pikad vahemaad / puudub transpordivõimalus |5 | Muu põhjus |HD265_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (HD260=2) |HD270 | Hambaarstiga konsulteerimise vajadus rahuldamata |1 | Jah, vähemalt ühel juhul |2 | Ei, selliseid juhte ei ole |HD270_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |HD275 | Peamine põhjus, miks hambaarstiga konsulteerimise vajadus on rahuldamata |1 | Ei saa seda endale lubada (on liialt kallis) |2 | Järjekord |3 | Sellega tegelemiseks ei olnud aega töö pärast, teiste laste või muude isikute eest hoolitsemise tõttu |4 | Liialt pikad vahemaad / puudub transpordivõimalus |5 | Muu põhjus |HD275_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (HD270=2) |HD280 | Ravimite/meditsiinitehnika ostmise vajadus rahuldamata |1 | Jah, vähemalt ühel juhul |2 | Ei, selliseid juhte ei ole |HD280_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (ei ole alla 18aastasi lapsi) |HD285 | Peamine põhjus, miks ravimite/meditsiinitehnika ostmise vajadus on rahuldamata |1 | Ei saa seda endale lubada (on liialt kallis) |2 | Järjekord |3 | Liialt pikad vahemaad / puudub transpordivõimalus |4 | Muu põhjus |HD285_F | 1 | Muutuja väli on täidetud |-1 | Andmed puuduvad |-2 | Ei kohaldata (HD280=2) | [1] ELT L 165, 3.7.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrustega (EÜ) nr 1553/2005 (ELT L 225, 30.9.2005, lk 6) ja (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20..12.2006, lk 1).