				|

		52013PC0522

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta /* COM/2013/0522 final - 2013/0248 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) loodi
2002. aastal[1]
selleks, et EL saaks reageerida liidus ja ühinemisläbirääkimisi pidavates
riikides toimunud katastroofidele. Kõnealune vahend vastab üldiselt oma
eesmärkidele, kuid seda ei peeta piisavalt tulemuslikuks ega nähtavaks ning
teatavate kasutuselevõtu kriteeriumide puhul ei ole see lihtne ega piisavalt
selge.
Komisjon esitas 2005. aastal ettepaneku uue
ELSFi määruse[2]
kohta. Kuigi ettepanek kiideti Euroopa Parlamendis[3] heaks, ei võtnud nõukogu seda
vastu. Komisjon võttis ettepaneku ametlikult tagasi 2012. aasta juunis.
Komisjon esitas 2011. aasta oktoobris teatise
solidaarsusfondi tuleviku kohta,[4]
milles hinnatakse praeguste vahendite kasutamist ja tehakse ettepanekuid selle
toimimise parandamiseks. Praeguse poliitika kohta tehtud analüüs on lisatud ka
ELSFi 2008. aastaaruande[5]
eraldi peatükki.
Käesolev ettepanek on esitatud uue
mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kontekstis.
Lisaks täiendab ettepanek komisjoni ja kõrge
esindaja hiljutist ühist ettepanekut solidaarsusklausli (ELi toimimise lepingu
artikkel 222) rakendamise korra kohta,[6]
milles rõhutatakse solidaarsusfondi tähtsust liidu ühe peamise vahendina
aluslepingu kõnealuse sätte kohaldamiseks.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE TULEMUSED
2011. aasta oktoobris esitatud teatise põhjal
toimusid arutelud liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja sidusrühmadega.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning
Euroopa Parlament koostasid raportid, milles nõustuti suuresti teatises
esitatud seisukohtadega ja toetati komisjoni esitatud ideed, kuidas fondi
paremaks muuta, tehes kehtivasse määrusesse teatavad kohandused[7][8]..
Liikmesriigid esitasid oma arvamused fondide
koordineerimiskomitee ja nõukogu struktuurimeetmete töörühma koosolekutel.
3.           Ettepaneku sisu
Ettepaneku põhieesmärk on parandada kehtiva
vahendi -
solidaarsusfondi - toimimist, kiirendades selle kasutuselevõttu, muutes seda kodanikele
nähtavamaks ning lihtsamini kasutatavaks ja fondi käsitlevad sätted selgemaks.
Selleks tuleb määruses teha piiratud arvul tehnilisi kohandusi. Vahendi
põhimõtteid ei muudeta, samuti ei muudeta rahastamismeetodit väljaspool
mitmeaastast finantsraamistikku ning kulude tõenäolist taset.
Ettepanek sisaldab selliseid ELSFi määruse
kohandusi, mida arutati 2011. aasta teatises solidaarsusfondi tuleviku kohta:
·
ELSFi määruse reguleerimisala selge määratlus
piirdub looduskatastroofidega, sealhulgas inimtegevusest tingitud õnnetus, mis
on looduskatastroofi otsene tagajärg (kaskaadiefekt). Sellega kõrvaldatakse
praegune õiguslik ebakindlus reguleerimisala suhtes ja välditakse tingimustele
mittevastavate taotluste esitamist.
·
Uus ja lihtsustatud kriteerium ELSFi erakorraliseks
kasutuselevõtuks nn erakorralise piirkondliku katastroofi puhul põhineb SKPga
seotud künnisel. Nagu on esitatud 2011. aasta teatises, kõrvaldatakse kehtivas
õigusaktis selgusetus seoses ELSFi vahendite erakorralise kasutuselevõtuga
sellega, et määratakse kindlaks piirkondliku katastroofi kahjukünnis 1,5 %
SKPst NUTS 2 tasemel. See lihtsustaks ja kiirendaks märkimisväärselt
abisaajariikidel taotluste koostamist ja komisjonil nende hindamist. Samal ajal
vähendaks see oluliselt tagasilükatavate taotluste hulka, kuna taotlejad teavad
juba algusest peale, kas kriteerium on täidetud. Uue künnisena on kavandatud
1,5 % piirkondlikust SKPst, sest viimaste taotluste üksikasjalik analüüs
on näidanud, et sellega saadakse peaaegu samasugused tulemused nagu varem ning
samas aitab see tunduvalt lihtsustada ja oluliselt kiirendada otsuste tegemist ja
toetuste maksmist.
·
Võimalus kannatanud liikmesriigi taotlusel teha
kiiresti ettemakse on piiratud 10 %ga eeldatavast finantsabist, mille
ülemmäär on 30 miljonit eurot. Liikmesriikide tagasimaksed solidaarsusfondist
ja ühtekuuluvusvahenditest (Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond)
aastase maksimumsumma piires tuleks teha solidaarsusfondile sihtotstarbelise
sisetuluna kättesaadavaks, et tagada assigneeringute olemasolu liidu eelarves
ettemaksete tegemiseks. Lisaks nõuab erisätte lisamine solidaarsusfondi
määrusesse sätte lisamist Ühtekuuluvusfondi käsitlevasse ühissätete määrusesse[9] ning üleminekusätetesse seoses
kehtiva programmitöö perioodiga. Kava kohaselt esitab komisjon
muutmisettepaneku, mis võetakse vastu käesoleva ettepanekuga samal ajal.
·
Erisätte lisamine seoses aeglaselt kujunevate
katastroofidega, nt põud. Selles määratakse kindlaks, et katastroofi algusena
käsitatakse kuupäeva, mil ametiasutused võtavad esimesed vastumeetmed. See
kõrvaldaks õigusliku segaduse, mis tuleneb kehtivast kohustusest esitada
taotlused kümne nädala jooksul esimeste kahjustuste kuupäevast.
·
Võetakse kasutusele teatavad sätted, et julgustada
tõhusamat katastroofiennetust, sealhulgas asjaomaste ennetamist käsitlevate
liidu õigusaktide täielik rakendamine, olemasolevate liidu rahaliste vahendite
kasutamine vastavateks investeeringuteks ja parem aruandlus kõnealuste meetmete
kohta. Juhul kui leiab aset sama liiki katastroof, mille puhul on eelnevalt
fondi toetust antud, ja liidu õigusakte ei ole järgitud, võib komisjon tõsiselt
kaaluda uue taotluse tagasilükkamist või toetussumma vähendamist.
·
Toetuse andmise otsuse ja rakenduskorra koondamine
ühtsesse õigusakti. Selline haldusmeede aitaks kiirendada taotluste töötlemist
komisjonis ning võimaldaks teha makseid palju kiiremini.
On võetud arvesse Euroopa Kontrollikoja
tulemuslikkuse auditiaruandes „Finantsabi Itaaliale seoses L'Aquila
maavärinaga”[10]
antud soovitusi ja lisatud selgem määratlus ajutise majutuse ning vahetute
hädaabimeetmete kohta, samuti on lisatud säte tulu saamise kohta.
Veel on ettepanekusse lisatud täiendavad
elemendid, nagu näiteks erisäte käibemaksu abikõlblikkuse kohta ja tehnilise
abi välistamine, liidu õigustikku järgmist nõudev säte, läbivaadatud säte
topeltrahastamise vältimiseks, ulatuslikum järelaruandlus ennetusmeetmete kohta
ja säte euro kasutamise ja selle ümberarvestuse kohta riiklikkuse vääringusse.
Mitmed muudatused on tehtud selleks, et viia
määrus kooskõlla 2012. aastal muudetud finantsmäärusega. See ei ole seotud
üksnes terminoloogiaga, vaid eelkõige teatavate eeskirjade ja kohustustega
seoses fondi kasutuselevõtuga liikmesriikide poolt ühise juhtimise põhimõtte
alusel ja abikõlblike kandidaatriikide poolt (liiduga ühinemisläbirääkimisi
pidavad riigid) kaudse juhtimise põhimõtte alusel. Selleks et fondi eesmärke
mitte ohustada, st teha finantsabi pärast katastroofi toimumist võimalikult
ruttu kättesaadavaks, on siiski vaja teha erand finantsmääruse teatavatest
sätetest, eelkõige seoses tavalise aeganõudva protsessiga rakendusasutuste määramiseks,
sealhulgas nende tegevuse kontrolliks, samuti seoses aastaaruande õigeaegse
esitamisega.
4.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Õiguslik alus
Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikli 175 kolmas lõik ja artikli 212 teine lõik; see
vastab ka kehtiva määruse õiguslikule alusele. Viide artiklile 212 on vajalik,
et hõlmata mitteliikmesriigid, kes peavad ELiga ühinemisläbirääkimisi.
Kuigi solidaarsusfond on üks liidu vahenditest
solidaarsusklausli (ELi toimimise lepingu artikkel 222) rakendamiseks, ei ole
kõnealune artikkel fondi jaoks asjakohane õiguslik alus. Artikkel 222 on
reserveeritud kõige tõsisemate kriisiolukordade jaoks, samas kui
solidaarsusfondi kasutuselevõtt on määratletud selliselt, et fondi vahendeid
saaks kasutada igal aastal mitu korda. Artikliga 222 ettenähtud õigusmenetluse
kohaselt tuleb Euroopa Parlamenti teavitada, kuid aktiivselt kaasama ei pea;
see ei ole kooskõlas fondi sätetega, mis kaasavad parlamendi täielikult, kui
suurendatakse assigneeringuid solidaarsusfondist finantsabi andmiseks. Lisaks
on solidaarsusfondi toetus nähtud ette ka teatavatele artikliga 222 hõlmatama
kolmandatele riikidele.
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse
põhimõttega ega lähe solidaarsusfondi 2002. aastal seatud eesmärkide
saavutamiseks vajalikust kaugemale. Solidaarsusfondi kehtiv määrus põhineb
subsidiaarsuse põhimõttel. Sellele vastavalt sekkub fond üksnes juhul, kui
katastroofi tõttu kannatanud riigi suutlikkus tegeleda ise olukorraga ammendub.
Eesmärk ei ole reageerida katastroofidele ELi tasandil, vaid anda kannatanud
riikidele finantsabi, et aidata neil kanda looduskatastroofi tagajärjel
tekkinud kulusid. Ettepanekus ei käsitleta kõnealust asutamispõhimõtet ning
sellega ei muudeta kriteeriume, mille järgi hinnatakse katastroofi tekitatud
kahjude abikõlblikkust.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas. See ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik kehtiva vahendiga
seatud eesmärkide saavutamiseks.
5.           MÕJU EELARVELE
Ettepanekus võetakse arvesse 2014.–2020. aasta
mitmeaastast finantsraamistikku, millega on nähtud ette praeguse mehhanismi
säilitamine ning mille puhul võib eelarvepädeva institutsiooni otsusega lisaks
mitmeaastase finantsraamistiku ülemmääradele kasutada vajalikke
eelarvevahendeid finantsabi andmiseks maksimaalse aastaeraldise piires.
Ettepanekus on kajastatud otsust väljendada
fondi maksimaalset aastaeraldist 2011. aasta hindades (jooksevhindade asemel),
kohaldades sama alust 3 miljardi euro suhtes, mis on üheks kahest
kahjukünnisest katastroofi määratlemisel. Teist künnist, milleks on 0,6 %
kogurahvatulust, ei muudeta.
Juhul kui on tehtud ettemakse, võetakse selle
summat fondi lõppmakse tegemisel arvesse.
2013/0248 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr
2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 175 kolmandat lõiku ja artikli 212 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[11],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[12],
tegutsedes seadusandliku tavamenetluse
kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu 11. novembri 2002.
aasta määrusega (EÜ) nr 2012/2002 loodi Euroopa Liidu solidaarsusfond (edaspidi
„solidaarsusfond”)[13].
(2)       Liit peaks jätkuvalt üles
näitama solidaarsust praegu ühinemisläbirääkimisi pidavate riikidega. Nende
riikide lisamisel käesoleva määruse reguleerimisalasse tuleb õiguslikuks
aluseks võtta aluslepingu artikkel 212.
(3)       Komisjonil peaks olema õigus
teha kiireid otsuseid konkreetsete rahaliste vahendite määramise kohta ja nende
võimalikult kiire kasutamise kohta. Haldusmenetlust tuleks vastavalt kohandada
ja see peaks piirduma ainult vältimatult vajalike toimingutega. Sel eesmärgil
sõlmisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon [PP/KK/AAAA]
institutsioonidevahelise kokkuleppe fondi rahastamise, eelarvedistsipliini ja
eelarvemenetluse parandamise kohta.
(4)       Määruse (EÜ) nr 2012/2002
kohased mõisted ja menetlused tuleks viia vastavusse Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[14].
(5)       Looduskatastroofi määratlus,
mis määrab kindlaks määruse (EÜ) nr 2012/2002 reguleerimisala, peaks olema
üheti mõistetav.
(6)       Muude katastroofiliikide
põhjustatud kahju, mis kaskaadiefekti tõttu on looduskatastroofi otsene
tagajärg, tuleks määruse (EÜ) nr 2012/2002 kohaldamisel käsitada kõnealuse
looduskatastroofi põhjustatud otsese kahju osana.
(7)       Väljakujunenud tava
kodifitseerimiseks ja taotluste võrdsetel alustel käsitlemise tagamiseks tuleks
täpsustada, et fondist antakse toetust üksnes otsese kahju korral.
(8)       Looduskatastroof määruse (EÜ)
nr 2012/2002 tähenduses tuleks määratleda õnnetusena, mille tulemusena tekkinud
otsene kahju ületab künnist, mida väljendatakse võrdlusaasta hindades või
asjaomase riigi kogurahvatulu protsendina.
(9)       Selleks et paremini võtta
arvesse eripära kõnealuste katastroofide puhul, mis on tõsised, kuid millest
tekkinud kahju tase ei ületa nõutavat miinimumi fondi toetuse saamiseks, tuleks
määrata kindlaks piirkondlike katastroofide kriteeriumid, mis põhinevad
piirkondliku SKP viitemääraga arvutataval kahjul. Kõnealused kriteeriumid
tuleks määrata kindlaks selgelt ja lihtsalt, et vähendada selliste taotluste
esitamist, mis ei vasta määruse (EÜ) nr 2012/2002 sätestatud nõuetele.
(10)     Otsese kahju
kindlaksmääramisel tuleks taotluste õiglase käsitlemise tagamiseks kasutada
EUROSTATi ühtlustatud andmeid.
(11)     Fondi vahendeid tuleks
kasutada infrastruktuuri töökorra taastamiseks ja katastroofipiirkondade
puhastamiseks ning päästeteenistuste kulude katmiseks ja asjaomase elanikkonna
ajutise majutuse korraldamiseks kogu rakendusperioodi jooksul. Tuleks
määratleda ka ajavahemik, mille jooksul võib katastroofi tõttu kodu kaotanud
inimeste majutamist käsitada ajutise majutusena.
(12)     Määruse (EÜ) nr 2012/2002
sätted tuleks seoses käibemaksuga viia vastavusse liidu üldise
rahastamispoliitikaga.
(13)     Samuti tuleks täpsustada, et
abikõlblikud meetmed ei tohiks hõlmata tehnilise abiga seotud kulusid.
(14)     Selleks et välistada
abisaajariigi puhaskasu teenimine fondi toetusest, tuleks täpsustada
tingimused, mille alusel võib fondist rahastatud meetmetest saada tulu.
(15)     Teatavat liiki loodusõnnetused,
näiteks põuad, kujunevad välja pikema aja jooksul, enne kui nende hävitavat
mõju on tunda. Seetõttu tuleks sätestada, et fondi vahendeid lubatakse kasutada
ka niisugustel juhtudel.
(16)     On tähtis tagada, et
abisaajariigid teeksid vajalikke jõupingutusi katastroofide tekkimise
ennetamiseks ja nende mõjude leevendamiseks, sealhulgas rakendaksid täielikult
liidu asjakohaseid õigusakte seoses katastroofiohu ennetamise ja ohjamisega
ning kasutaksid olemasolevaid liidu vahendeid asjaomaste investeeringute
rahastamiseks. Seepärast tuleks ette näha, et kui liikmesriik ei kohalda
asjaomaseid katastroofiohu ennetamist ja ohjamist käsitlevaid liidu õigusakte
ja olles saanud fondist toetust varasema looduskatastroofi puhul, võib see tuua
kaasa taotluse tagasilükkamise või toetussumma vähendamise sama liiki
katastroofi täiendava taotluse korral.
(17)     Liikmesriik võib katastroofile
reageerimiseks taotleda rahalist toetust kiiremini, kui see on võimalik
tavamenetluses. Sellega seoses on vaja ette näha asjaomase liikmesriigi
taotlusel ettemakse tegemise võimalus kohe pärast komisjonile fonditoetuse
taotluse esitamist. Ettemakse ei tohi ületada teatavat summat ning seda tuleks
lõpliku toetussumma väljamaksmisel arvestada. Lisaks tuleks liikmesriikidelt
sissenõutavaid summasid solidaarsusfondist, Euroopa Regionaalarengu Fondist ja
Ühtekuuluvusfondist käsitada teatava maksimumsummani sihtotstarbelise
sisetuluna, et tagada assigneeringute olemasolu liidu eelarves ettemaksete
tegemiseks. Ettemakse tegemine ei tohiks mõjutada lõplikku otsust fondi
vahendite kasutamise kohta.
(18)     Haldusmenetlus toetusmakse
tegemiseks peaks olema võimalikult lihtne ja aega säästev. Seepärast peaks
liikmesriikide jaoks toetuse andmist käsitlevates rakendusotsustes sisalduma
üksikasjalikud sätted fonditoetuste rakendamise kohta. Siiski tuleks õiguslikel
põhjustel säilitada eraldi rakenduskokkulepped abisaajariikide jaoks, kes ei
ole veel liidu liikmesriigid.
(19)     Määrusega (EL, Euratom) nr
966/2012 on tehtud muudatused eelarve täitmises koostöös liikmesriikidega ja
kaudses eelarve täitmises, sealhulgas konkreetsed aruandlusnõuded; neid tuleks
võtta arvesse. Aruandluskohustused peaksid kajastama fondi toimingute lühikest
rakendusperioodi. Liidu rahaliste vahendite haldamise ja kontrollimise eest
vastutavate asutuste määramise menetlus peaks kajastama vahendi olemust ja
mitte põhjustama viivitusi fondi toetuse maksmisel. Seepärast on vaja teha
erand määrusest (EL, Euratom) nr 966/2012.
(20)     Tuleks ette näha säte, et
vältida fondist rahastavate meetmete topeltrahastamist muudest liidu
finantsvahenditest või rahvusvahelistest õiguslikest vahenditest, mis on seotud
konkreetsete kahjude hüvitamisega.
(21)     Riikidel peaks fondi toetusest
tehtud kulude deklareerimine olema võimalikult lihtne. Seepärast tuleks
euroalasse mittekuuluvate riikide puhul kogu toetuse maksmise vältel kasutada
ühtset vahetuskurssi.
(22)     Määruse (EÜ) nr 2012/2002
rakendamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks seoses fonditoetuse andmisega
tuleks komisjonile anda rakendusvolitused.
(23)     Liidu finantshuvide kaitset
käsitlevaid sätteid tuleks muuta konkreetsemaks ning teha selgelt kindlaks
meetmed ennetamiseks, avastamiseks ja rikkumiste uurimiseks ning kadumaläinud,
alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.
(24)     Kuna käesoleva määruse
eesmärke, nimelt tagada kogu Euroopa Liitu hõlmavate solidaarsusmeetmete
võtmine katastroofis kannatanud riikide toetamiseks, ei suuda liikmesriigid
vastavalt vajadusele täielikult saavutada, on kõiki liikmesriike vastavalt
nende suutlikkusele hõlmava rahalise toetuse andmise süstemaatilise,
korrapärase ja võrdse meetodi kohaldamise tõttu seda parem saavutada liidu
tasandil, siis võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu
artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas
proportsionaalsuse põhimõttega, mis on sätestatud kõnealuses artiklis, ei lähe
käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nende eesmärkide
saavutamiseks.
(25)     Määrust (EÜ) nr 2012/2002
tuleks seepärast vastavalt muuta,
ON VASTU
VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 2012/2002 muudetakse
järgmiselt.
(1)
Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 2
1.       Liikmesriigi või Euroopa Liiduga
ühinemisläbirääkimisi pidava riigi (edaspidi „abisaajariik”) taotluse korral
võib fondi kasutusele võtta juhul, kui kõnealuse liikmesriigi või riigi või
naaberliikmesriigi või Euroopa Liiduga ühinemisläbirääkimisi pidava naaberriigi
territooriumil on toimunud looduskatastroof või piirkondlik looduskatastroof,
mis mõjutab tõsiselt elutingimusi, looduskeskkonda või majandust kõnealuse
liikmesriigi ühes või mitmes piirkonnas või ühes või mitmes riigis.
Inimtegevusest tingitud õnnetuse põhjustatud otsest kahju, mis on
looduskatastroofi otsene tagajärg, käsitatakse kõnealuse looduskatastroofi põhjustatud
otsese kahju osana.
2.       Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab
looduskatastroof mis tahes loodusõnnetust, mis põhjustab liikmesriigis või
Euroopa Liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavas riigis otsest kahju, mis ületab
2011. aasta hindade järgi 3 000 000 000 eurot või on üle
0,6 % kõnealuse riigi kogurahvatulu protsendist.
3.       Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab
piirkondlik looduskatastroof mis tahes loodusõnnetust, mis põhjustab
liikmesriigi piirkonnas või Euroopa Liiduga ühinemisläbirääkimisi pidava riigi
NUTS II tasandi piirkonnas otsest kahju, mis ületab 1,5 % piirkonna
sisemajanduse koguproduktist (SKP). Kui katastroof on seotud mitme NUTS II
tasandi piirkonnaga, kohaldatakse künnist kõnealuste piirkondade kaalutud
keskmise SKP suhtes.
4.       Fondi toetust võib kasutada ka
abisaajariigi mis tahes looduskatastroofi korral, kui see on toimunud
naaberliikmesriigis või Euroopa Liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavas riigis.
5.       Käesoleva artikli kohaldamisel
kasutatakse EUROSTATi ühtlustatud statistilisi andmeid.”
(2)
Artiklit 3 muudetakse järgmiselt.
(a)
Lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
„1.        Abi antakse fondi toetuse vormis. Iga
looduskatastroofi puhul määratakse abisaajariigile ühekordne toetus.
2.          Fondi eesmärk on toetada asjaomaste
riikide jõupingutusi ning katta osa nende riiklikest kulutustest, et aidata
abisaajariigil olenevalt looduskatastroofi liigist võtta järgmisi hädaolukorras
ja päästeoperatsioonides vajalikke meetmeid:
(a)
seada töökorda infrastruktuuri ja seadmed
energeetika, veevarustuse ja heitvee, telekommunikatsiooni, transpordi,
meditsiini ja hariduse valdkonnas;
(b)
korraldada asjaomase elanikkonna vajadusi rahuldav
ajutine majutus ja päästeteenistuste rahastamine;
(c)
kindlustada kaitseinfrastruktuurid ja -meetmed
kultuuripärandi kaitseks;
(d)
puhastada katastroofipiirkonnad, sealhulgas
looduslikud alad.
Punkti b kohaldamisel tähendab ajutine majutus
majutamist, mis kestab seni kuni asjaomane elanikkond saab pärast parandus- ja
taastustööde lõppu pöörduda tagasi oma kodudesse.
3.          Fondimaksed on piiratud ainult
kindlustusega hõlmamata kahjude korvamiseks ette nähtud meetmete rahastamisega
ning nõutakse tagasi artikli 8 lõikega 3 ettenähtud korras pärast seda, kui
kolmas isik on katnud kahjude kõrvaldamisega seotud kulud.”
(b)
Lisatakse lõiked 4–7:
„4.        Käibemaks ei ole meetme abikõlblik
kulu, välja arvatud juhul, kui käibemaks ei ole riigi käibemaksuõiguse alusel
tagasi nõutav.
5.          Tehniline abi, sealhulgas juhtimis-,
järelevalve-, teavitus- ja kommunikatsioonimeetmed, kaebuste lahendamine ning
kontroll ja audit, ei ole kõlblikud fondi toetuse saamiseks.
6.          Fondist saadud kogutoetusest ei tulene
tulu, mis ületab hädaolukorras ja päästeoperatsioonides võetud meetmete
kogukulu, mille on riik kandnud. Abisaajariik lisab sellekohase avalduse
artikli 8 lõike 3 kohaselt esitatavasse aruandesse fondi toetuse kasutamise
kohta.
7.          Iga aasta 1. oktoobril peaks jääma
enne aasta lõppu tekkivate vajaduste rahuldamiseks kasutada vähemalt veerand
aastasummast.”
(3)
Artiklit 4 muudetakse järgmiselt.
(a)
Lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1.        Riik võib nii kiiresti kui võimalik,
kuid hiljemalt kümme nädalat pärast katastroofi tekitatud esimesi kahjustusi
esitada komisjonile fondilt toetuse saamise taotluse, kuhu märgitakse kogu
olemasolev teave ning vähemalt:
(a)
katastroofi tekitatud otsene kahju kokku ning selle
mõju asjaomasele elanikkonnale, majandusele ja keskkonnale;
(b)
artikli 3 lõikes 2 osutatud meetmete hinnangkulud;
(c)
muud liidu rahastamisallikad;
(d)
muud siseriiklikud või rahvusvahelised
rahastamisallikad, sealhulgas riiklik ja erakindlustus, mis võib osaleda kahju
kõrvaldamisega seotud kulude katmises;
(e)
katastroofiliigist lähtuvalt katastroofiohu
ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamine;
(f)
mis tahes muu asjakohane teave võetud ennetus- ja
leevendusmeetmete kohta seoses loodusõnnetuse liigiga.”
(b)
Lisatakse järgmine lõige 1a:
„1a.      Progressiivselt edeneva õnnetuse korral
algab lõikes 1 osutatud kümnenädalane taotluse esitamise tähtaeg kuupäevast,
mil abisaajariigi ametiasutus võtab esimest korda ametliku meetme katastroofi
mõjudega tegelemiseks.”
(c)
Lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2.        Lõikes 1 osutatud teabe ja
abisaajariigi kõigi selgituste põhjal kontrollib komisjon, kas fondi vahendite
kasutamiseks ettenähtud tingimused on täidetud ning määrab võimalikult kiiresti
ning olemasolevate rahaliste vahendite piires võimaliku toetuse suuruse.
Kui komisjon on andnud fondi toetust pärast [PP/KK/AAAA]
esitatud taotluse alusel seoses teatavat liiki katastroofiga, võib ta täiendava
taotluse sama liiki katastroofi kohta tagasi lükata või vähendada toetussummat,
kui abikõlbliku liikmesriigi suhtes on algatatud rikkumismenetlus või talle on
esitatud põhjendatud arvamus katastroofiohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate
liidu õigusaktide rakendamata jätmise kohta seoses kahju tekitanud õnnetuse liigiga.
Komisjon käsitleb kõiki fonditoetuse taotlusi
õiglaselt.”
(d)
Lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4.        Kui eelarvepädev institutsioon on
assigneeringud kättesaadavaks teinud, võtab komisjon vastu toetuse määramise
otsuse ning maksab toetuse ühekordse osamaksena abisaajariigile viivitamatult
välja. Kui ettemakse on tehtud artikli 4a kohaselt, tehakse üksnes lõppmakse.”
(e)
Lõige 5 asendatakse järgmisega:
„5.        Kulutused muutuvad abikõlblikuks lõikes
1 nimetatud esimeste kahjustuste tekkimise kuupäeval. Progressiivselt edeneva
õnnetuse korral, muutuvad kulutused abikõlblikuks lõikes 1a osutatud
kuupäeval.”
(4)
Lisatakse artikkel 4a:
„Artikkel 4a
1.       Liikmesriik võib fonditoetuse taotluse
esitamisel komisjonile taotleda ettemakset.
Komisjon hindab esialgselt, kas taotlus vastab
artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimustele ning kontrollib eelarvevahendite
olemasolu. Kui kõnealused tingimused on täidetud ja piisavad vahendid
kättesaadavad, võib komisjon võtta vastu otsuse ettemakse tegemise kohta ja
teeb ettemakse viivitamatult enne artikli 4 lõikes 4 osutatud otsuse tegemist.
Ettemakse tegemine ei piira fondi vahendite kasutamist käsitleva lõppotsuse
tegemist.
2.       Ettemakse summa ei ületa 10 %
eeldatavast toetuse summast ning see ei ületa mingil juhul 30 000 000
eurot. Kui toetuse lõplik suurus on kindlaks määratud, võtab komisjon ettemakse
summat enne lõppmakse tegemist arvesse. Komisjon nõuab sisse alusetult tehtud
ettemaksed.
3.       Selleks et tagada eelarvevahendite
olemasolu õigel ajal, eraldatakse fondi jaoks sihtotstarbelise sisetuluna
solidaarsusfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi summad
kuni 50 000 000 euro ulatuses. Ettemakseteks tehtud summad või
eelarves vabastatud summad asendatakse niipea, kui uued summad on
liikmesriikidelt sisse nõutud.”
(5)
Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 5
1.       Artikli 4 lõikes 4 osutatud otsuse lisas
esitatakse üksikasjalikud sätted fondi toetuse rakendamise kohta.
Neis sätetes kirjeldatakse abikõlbliku riigi
ettepaneku põhjal eelkõige seda, mis liiki on fondi rahastatavad meetmed ja kus
neid võetakse.
2.       Enne fondi toetuse väljamaksmist
abikõlblikule mitteliikmesriigile sõlmib komisjon selle riigiga
delegeerimislepingu, milles sätestatakse lõikes 1 osutatud üksikasjalikud
sätted fondi toetuse rakendamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012* ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL)
nr 1268/2012**, samuti katastroofiriski ennetamise ja juhtimisega seotud
kohustused.
3.       Üksikmeetmete valiku ja fondi toetuse
rakendamise eest vastutab abisaajariik vastavalt käesolevale määrusele,
eelkõige selle artikli 3 lõigetele 2 ja 3, artikli 4 lõikes 4 osutatud
fonditoetuse määramise otsusele ning vajaduse korral lõikes 2 osutatud
delegeerimislepingule.
4.       Fondi toetus liikmesriigile rakendatakse eelarve
täitmise raames koostöös liikmesriikidega, kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr
966/2012. Fondi toetus Euroopa Liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavale riigile
rakendatakse kaudse eelarve täitmise põhimõtte kohaselt, kooskõlas nimetatud
määrusega.
5.       Ilma et see piiraks komisjoni vastutust
liidu üldeelarve täitmisel, vastutavad abisaajariigid fondist toetatava
tegevuse juhtimise ja finantskontrolli eest. Selleks võtavad nad järgmised
meetmed:
(a)
kontrollivad, kas juhtimise ja kontrollimise kord
on kehtestatud ja kas neid rakendatakse selliselt, et tagada liidu rahaliste
vahendite tõhus ja korrektne kasutamine kooskõlas usaldusväärse
finantsjuhtimise põhimõtetega,
(b)
kontrollivad, kas rahastatud meetmed on rakendatud
nõuetekohaselt;
(c)
kontrollivad, kas kantud kulud on tehtud
kontrollitavate dokumentide alusel ning kas kulud on korrektsed ja seaduslikud;
(d)
väldivad, tuvastavad ja kõrvaldavad eeskirjade
eiramisi ning nõuavad vajaduse korral tagasi põhjendamatult makstud summad ja
kogunenud intressi. Nad teatavad eeskirjade eiramisest komisjonile ning hoiavad
komisjoni kursis haldus- ja kohtumenetluste käiguga.
6.       Abisaajariigid
määravad asutused, kes vastutavad fondist kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr
966/2012 artiklitega 59 ja 60 toetust saavate meetmete haldamise ja kontrolli
eest. Selliselt toimides võtavad nad arvesse sisekeskkonna, kontrollimeetmete,
teabe ja selle edastamisega ning järelevalvega seotud kriteeriume.
Liikmesriigid võivad selleks määrata asutused, mis on juba määratud [ühissätete
määruse][15]
kohaselt.
Kui määratud asutused esitavad komisjonile
käesoleva määruse artikli 8 lõike 3 kohase aruande ja selgituse, esitavad nad
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõike 5 või artikli 60 lõike 5
kohase kogu rakendusperioodi hõlmava teabe.
7.       Eeskirjade eiramise kindlakstegemise
korral teeb abisaajariik nõutavad finantskorrektsioonid. Abisaajariigi tehtavad
korrektsioonid seisnevad fondi toetuse täielikus või osalises tühistamises.
Abisaajariik nõuab tagasi kõik eeskirjade eiramise tõttu kaotatud summad.
8.       Ilma et see piiraks kontrollikoja
volitusi või abisaajariigi poolt siseriiklike õigus- ja haldusnormidega
kooskõlas tehtavat kontrolli, võivad komisjoni ametnikud või teenistujad läbi
viia fondi rahastatavate meetmete kohapealse kontrolli. Komisjon teatab sellest
asjaomasele abisaajariigile, et saada kõikvõimalikku vajalikku abi. Sellises
kontrollis võivad osaleda ka asjaomase liikmesriigi ametnikud või muud
teenistujad.
9.       Abisaajariik tagab, et komisjoni ja
kontrollikoja kasutusse antakse kõik kulutustega seotud tõendavad dokumendid,
mis hõlmavad fondist saadud toetuse lõpetamisele järgnevat kolme aastat.”
______________
* ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
**ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.”
(6)
Artikli 6 lõiked 2 ja 3 asendatakse
järgmisega:
„2.     Abisaajariik tagab, et käesoleva määruse
kohaselt hüvitatavaid kulusid ei hüvitata muudest liidu rahastamisvahenditest,
eelkõige ühtekuuluvus-, põllumajandus- või kalanduspoliitika vahenditest.
3.       Kahju, mis likvideeritakse konkreetsete
kahjude hüvitamisega seotud liidu või rahvusvaheliste vahendite abil, ei ole
abikõlblik samal eesmärgil fondist abi saamiseks.”
(7)
Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 7
Fondist rahastatavad meetmed peavad vastama
aluslepingu ja selle alusel vastu võetud õigusaktidele, liidu poliitikale ja
meetmetele, eelkõige finantsjuhtimise ja riigihangete valdkonnas, ning
ühinemiseelse abi andmise vahenditele. Kõnealused meetmed aitavad võimaluse
korral kaasa liidu poliitikaeesmärkide saavutamisele keskkonnakaitse,
katastroofiriski ennetamise ja juhtimise ning kliimamuutusega kohanemise
valdkonnas.”
(8)
Artiklid 8 ja 9 asendatakse järgmistega.
„Artikkel 8
1.       Fondi toetus kasutatakse ära ühe aasta
jooksul alates kuupäevast, mil komisjon on kogu toetuse välja maksnud.
Kõnealuseks tähtajaks kasutamata jäänud või abikõlbmatutele meetmetele
kasutatud toetuse osa nõuab komisjon abisaajariigilt tagasi.
2.       Abisaajariigid püüavad otsida mis tahes
muid hüvitamisvõimalusi kolmandatelt isikutelt.
3.       Abisaajariik esitab hiljemalt kuus kuud
pärast ühe aasta möödumist lõikes 1 osutatud kuupäevast fondi toetuse
rakendamise aruande koos selgitusega kulutuste põhjendatuse kohta ning näitab
ära asjaomaste meetmete rahastamiseks muudest allikatest saadud summad, nende
hulgas kindlustusmaksed ja hüvitised kolmandatelt isikutelt.
Rakendamisaruandes esitatakse üksikasjalikult
ennetusabinõud, mis abisaajariik on ellu rakendanud või kavandanud, et
edaspidiseid kahjusid piirata ja ära hoida samalaadsete katastroofide kordumine
(niivõrd kui see on võimalik), sealhulgas kirjeldatakse liidu struktuurifondide
ja investeerimisfondide kasutamist selleks ning asjakohaste liidu õigusaktide
rakendamise seisu. Selles kirjeldatakse ka katastroofist saadud kogemusi ja
meetmeid, mis on võetud või kavandatud selleks, et tagada vastupanuvõime kliimamuutusega
toimetulekuks.
Rakendamisaruandele lisatakse sõltumatu
auditeerimisasutuse koostatud arvamus, mis on koostatud rahvusvaheliselt
tunnustatud auditeerimisstandardite kohaselt ja milles kinnitatakse, et
kulutusi põhjendav selgitus annab tõese ja erapooletu ülevaate ning et fondi
toetus on seaduslik ja korrektne ning kooskõlas nõukogu määruse (EL, Euratom)
nr 966/2012 artikli 59 lõikega 5 ja artikli 60 lõikega 5.
Esimeses lõigus osutatud menetluse lõppedes
lõpetab komisjon fondi abi.
4. Kui kolmas isik on katnud kahjude korvamisega
seotud kulud, nõuab komisjon abisaajariigilt vastava fondist saadud toetussumma
osa tagasi.
Artikkel 9
Fondi toetuse taotlustes ja artikli 4 lõikes 4
osutatud otsustes, samuti delegeerimislepingus, aruannetes ja kõigis nendega
kaasnevates dokumentides väljendatakse kõik summad eurodes.
Riigi vääringus tehtud kulutused konverteeritakse
eurodesse Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud tegelike
päevakursside keskmise alusel, mis on kindlaks määratud fondi toetusega kaetud
meetmete rakendamise ajavahemiku suhtes. Kui Euroopa Liidu Teatajas ei
ole avaldatud euro päevast vahetuskurssi asjaomase vääringu suhtes, siis
konverteeritakse kuu raamatupidamise keskmise vahetuskursi alusel, mille
komisjon on kehtestanud kõnealuse ajavahemiku suhtes. Seda ühtset vahetuskurssi
kasutatakse fondi toetuse rakendamise kogu ajavahemiku jooksul, samuti
rakendamise lõpparuande ja rakendamist käsitleva kinnituse alusena ja määruse
(EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõike 5 ja artikli 60 lõike 5
elementide puhul.”
(9)
Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega.
„2.     Kui kogukahju suurus hinnatakse uute
andmete põhjal märkimisväärselt väiksemaks, maksab abisaajariik komisjonile
fondi toetussumma vastava osa tagasi.”
(10)
Artikkel 11 asendatakse järgmisega.
„Artikkel 11
1.       Komisjon võtab asjakohased meetmed, et
tagada käesoleva määruse alusel rahastatud meetmete rakendamisel liidu
finantshuvide kaitse, kohaldades pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku
tegevuse vastaseid ennetusmeetmeid, tehes tõhusat kontrolli, nõudes eeskirjade
eiramise avastamise korral tagasi valesti makstud summad ning kohaldades
vajaduse korral tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja
finantskaristusi.
2.       Komisjonil või tema esindajatel ja
kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki
toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva määruse alusel
rahastatud liidu vahenditest.
3.       Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib
muu hulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/1999[16] ning nõukogu määruse (Euratom,
EÜ) nr 2185/96[17]
sätetele ja korrale, et teha kindlaks, kas seoses liidupoolset rahastamist
käsitleva lepinguga on esinenud pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku
tegevust, mis mõjutab liidu finantshuve.
4.       Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3
kohaldamist, sisaldavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad
delegeerimislepingud kolmandate riikidega, lepingud ja fondi toetuse määramise
otsused sätteid, mis annavad kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õiguse
selliste auditite ja uurimiste läbiviimiseks vastavalt nende pädevusele.”
(11)
Artiklid 13 ja 14 jäetakse välja.
Artikkel 2
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi
loomise kohta.
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB)[18]
struktuurile
ELi Solidaarsusfond, tegevuspõhise eelarvestamise
meede 13.06
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist /
ettevalmistavast meetmest[19]

¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
Erieesmärk nr: ei kohaldata
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise struktuurile 13.06
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Ettepaneku peamine eesmärk on parandada
solidaarsusfondi olemasolevat instrumenti, muutes selle kiiremini reageerivaks
ja kodanikele nähtavamaks, selle kasutamise lihtsamaks ja sätted selgemaks,
tehes sel eesmärgil määruses piiratud arvul tehnilisi kohandusi. Instrumendi
põhimõtteid ei muudeta, nagu ei muudeta väljaspool ELi eelarvet ka selle
finantseerimismeetodit, mis põhineb institutsioonidevahelisel kokkuleppel ja
kulude tõenäolisel tasemel.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Fond sekkub ainult siis, kui katastroofis
kannatanud riik ei suuda olukorraga üksi toime tulla (subsidiaarsuse põhimõte).
Eesmärk ei ole tegelda katastroofidega ELi tasandil, vaid anda neist mõjutatud
riikidele rahalist abi, et aidata neil üle saada looduskatastroofi tagajärjel
tekkinud rahalistest raskustest.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Reageerida abikõlblike riikide (liikmesriigid ja
ELiga ühinemisläbirääkimisi pidavad riigid) taotlusele saada pärast
looduskatastroofi rahalist abi.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisandväärtus
Käesolev ettepanek tehakse uue mitmeaastase
finantsraamistiku piires aastateks 2014–2020.
Lisaks täiendab see ettepanek hiljutist komisjoni
ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühist ettepanekut
Euroopa Liidu toimimise lepingu[20]
artiklis 222 sätestatud solidaarsusklausli rakendamise korra kohta, milles
rõhutatakse Solidaarsusfondi rolli liidu ühe põhilise vahendina aluslepingu
nimetatud sätte rakendamisel.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Selgemate kriteeriumide ja lihtsamate menetluste
kasutuselevõtt, samuti võimalus teha ettemakseid, et kiiremini reageerida.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Fond täiendab ELi muid vahendeid riskiennetuse,
leevendamise ja kiire reageerimise valdkonnas (eelkõige ühtekuuluvuspoliitika
vahendid ja kodanikukaitse mehhanism).
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
¨ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA – [PP/KK]AAAA
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA – AAAA
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA – AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Kavandatud eelarve täitmise
viisid[21]
2013. aasta eelarve puhul ei kohaldata.
¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[22]

–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
–       Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral
esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”
Alates 2014. aasta eelarvest
¨ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
–
¨ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides
töötavat komisjoni personali;
–
¨  rakendusametite kaudu;
¨ Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud
–
¨ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
–
¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele
(täpsustada);
–
¨Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
–
¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;
–
¨ avalik-õiguslikele asutustele;
–
¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad
esitavad piisavad finantstagatised;
–
¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on
delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad
piisavad finantstagatised;
–
¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP
erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
–       Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral
esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”
Märkused:
Fondi jaoks abikõlblikud riigid:
1.           Liikmesriigid, kelle suhtes
kohaldatakse eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega. Rakendamise,
kontrollimise ja auditeerimisega, sealhulgas aruandekohustustega seotud
asutuste määramise üksikasjad sätestatakse määruses.
2.           Liiduga ühinemisläbirääkimisi
pidavad riigid, kelle suhtes kohaldatakse kaudset eelarve täitmist. Enne fondi
toetuse väljamaksmist abikõlblikule riigile, mis ei ole liikmesriik, sõlmib
komisjon selle riigiga delegeerimislepingu, milles sätestatakse fondi toetuse
rakendamise üksikasjalikud sätted, mis on kooskõlas finantsmäärusega ja
võrreldavad liikmesriikide suhtes kehtivate samasuguste sätetega.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Kehtestatud järelevalvesüsteemi käesoleva
ettepanekuga ei muudeta ning see põhineb liikmesriikide puhul eelarve täitmisel
koostöös liikmesriikidega ning abikõlblike kandidaatriikide puhul, kellel on
võrreldavad kohustused, eelarve kaudsel täitmisel. See on kohandatud lühikese
rakendamisperioodiga (üks aasta) ja kriisiolukordadele reageerimist võimaldava
instrumendi eripäraga. Lõpparuanne fondi toetuse rakendamise kohta tuleb
esitada hiljemalt kuus kuud pärast ühe aasta pikkuse tähtaja möödumist. Selles
aruandes tuleb esitada üksikasjad kasutatud rakendussüsteemi kohta, sealhulgas
auditi ja kontrollitegevuse kohta, samuti meetmete täielik tutvustus. Lisaks
peab määratud asutus täitma artikli 59 lõike 5 või vastavalt vajadusele artikli
60 lõike 5 kohaseid aruandekohustusi kuni rakendamisperioodi lõpuni.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1.     Välja selgitatud ohud
Abisaajariik esitab taotluse, mille komisjon peab
heaks kiitma. Kui taotlus vastab tingimustele, makstakse välja 10 %line
ettemaks. Meede suletakse lõpparuande põhjal ning selleks ajaks on ka
10 %line ettemaks kontrollitud ja heaks kiidetud. Ettemaksude tegemine
põhineb struktuurifondide määrusega kehtestatud erimeetodil, kasutades selleks
ERDFi ja Ühtekuuluvusfondi tagasinõutud summasid. Kavandatud struktuur on
praeguse olukorraga võrreldes edasiminek.
Arvesse on võetud Euroopa Kontrollikoja soovitusi
seoses Itaaliale L'Aquila maavärina[23]
puhul antud finantsabi tulemusauditi aruandega, lisatud mõistete „ajutine
majutamine” ja „viivitamatud hädaabimeetmed” selgem määratlus, samuti säte
tulude loomise kohta.
Samuti lisati ettepanekusse mitu muud elementi,
nagu erisäte käibemaksu abikõlblikkuse kohta ja tehnilise abi välistamise
kohta, säte liidu õigustiku järgimise kohta, läbi vaadatud säte kahekordse
rahastamise vältimise kohta, ennetusmeetmeid käsitlev pikendatud järelaruandlus
ning säte euro kasutamise ja riikide omavääringutesse konverteerimise kohta.
2.2.2.     Teave loodud
sisekontrollisüsteemi kohta
Iga otsuse lisas antakse üksikasjalik ülevaade
fondi toetuse rakendamise kohta. Mitteliikmesriikide puhul sätestatakse
kõnealused punktid delegeerimislepingus. Võrreldes kehtiva määrusega muudatusi
ei ole. Abisaajariik määrab asjaomase asutuse. Fondi rahalist toetust
liikmesriigile kasutatakse liikmesriikide ja komisjoni vahelise ühise juhtimise
raames, vastavalt finantsmäärusele. Fondi rahalist toetust riikidele, kes ei
ole veel ELi liige, kasutatakse kaudse juhtimise raames.
Ilma et see piiraks komisjoni vastutust Euroopa
Liidu üldeelarve täitmise eest, vastutavad fondist toetatavate meetmete
juhtimise ja finantskontrolli eest eelkõige abisaajariigid. Nad kontrollivad,
kas juhtimise ja kontrollimise kord on kehtestatud ja kas neid rakendatakse
selliselt, et tagada liidu rahaliste vahendite tõhus ja korrektne kasutamine
kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega; kontrollivad, kas
rahastatud meetmed on teostatud nõuetekohaselt; ning tagavad, et kantud kulud
põhinevad kontrollitavatel dokumentidel ja on korrektsed ja seaduslikud.
Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et
kontrollida, kas rahastatavaid meetmeid rakendatakse usaldusväärse ja tõhusa
finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. Iga abisaajariigi ülesanne on tagada, et
tal on tõhusalt toimivad juhtimis- ja kontrollisüsteemid. Komisjon veendub
nende süsteemide olemasolus. Ilma et see piiraks kontrollikoja volitusi või
abisaajariigi poolt siseriiklike õigus- ja haldusnormidega kooskõlas tehtavat
kontrolli, võivad komisjoni ametnikud või teenistujad kohapeal kontrollida
fondi rahastatavate meetmete rakendamist. Komisjon teatab sellest asjaomasele
abi taotlevale riigile, et saada vajalikku abi. Sellises kontrollis võivad
osaleda asjaomase abisaajariigi ametnikud ja teenistujad.
2.2.3.     Kontrolliga kaasnevate kulude
ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos
SKPga seotud künnisel põhinev uus ja lihtne ühtne
kriteerium solidaarsusfondi erakorraliseks kasutamiseks nn erakorralise
piirkondliku katastroofi puhul. Nagu näidatud 2011. aasta teatises, saadakse
lahti praeguse õigusakti ebaselgusest solidaarsusfondi erandkorras
kasutuselevõtul, kehtestades piirkondliku katastroofi puhul kahju künniseks
1,5 % NUTS 2. tasandi piirkonna SKPst See lihtsustab ja kiirendab
tunduvalt abikõlblikel riikidel taotluste ettevalmistamist ja komisjonil nende
hindamist. Samal ajal vähendab see tunduvalt tagasilükatud taotluste arvu, kuna
taotlejad teavad algusest peale, kas nad vastavad kriteeriumile. See peaks
vähendama kontrollikulusid.
Komisjoni ja kontrollikoja auditid ei ole
tõstatanud probleeme, mis takistaksid saamast piisavat kindlust fondi varasema
kasutamise kohta. Üldine hinnanguline veamäär jääb veidi alla 2 %
olulisuse piirmäära.
2.3.        Pettuste ja eeskirjade eiramise
ärahoidmise meetmed
Esmane vastutus pettuste ja eeskirjade eiramise
ärahoidmise eesmärgil asjakohaste meetmete võtmiseks lasub abisaajariigil, kes
peab määrama auditeerimisasutuse ja vajaduse korral nõudma valesti kulutatud
summade tagasimaksmist. Rakendusperioodil tehtud auditite ja kontrollimiste
kokkuvõte tuleb esitada komisjonile vastavalt finantsmäärusele. Komisjoni,
kontrollikoja ja OLAFi audiitoritel on õigus teha kontrolli igal ajal.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus…..…………………..…..] || Liigendatud/liigendamata ([24]) || EFTA riigid[25] || Kandidaat-riigid[26] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 3 || 13.060100 || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
 4 || 13.060200 || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus…..….……………………...] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
   || […][XX.YY.YY.YY]   ||   || JAH/ EI || JAH/ EI || JAH/ EI || JAH/ EI
3.2.        Hinnanguline
mõju kuludele
[Selle punkti täitmisel tuleb kasutada eelarve halduskulude arvutustabelit (käesoleva
finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles CISNETi
talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.]
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
Euroopa Liidu Solidaarsusfondist (ELSF)
rahastamist ei ole eelarves ette nähtud. Tegelikud kulutused sõltuvad
abikõlblike riikide poolt (prognoosimatute) looduskatastroofide toimumise järel
esitatud abitaotlustest ja fondi kasutuses olevast aastasest maksimumsummast,
vastavalt IIA-s otsustatule.
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Number || […][Nimetus…................................................................................….]
 <…….> peadirektoraat ||   ||   || Aasta N[27]   || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[28]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 <….> peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =2+2a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <….> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsaamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 DG: Regionaalpoliitika peadirektoraat (REGIO) ||
  Personalikulud || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
  Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 <…> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud kokku || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
 Maksed || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–      ¨  Ettepanek/algatus
ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–      ¨  Ettepanek/algatus
hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 ||   || VÄLJUNDID
 || Väljundi liik[29]   || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[30]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärgi nr 1 vahesumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERIEESMÄRK nr 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärgi nr 2 vahesumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[31]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Personaliga seotud
assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse
meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames,
täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse
anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse
käigus, arvestades eelarvepiirangutega.
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus täisaja ekvivalendina
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||   ||
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[32]
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ja JED lähetustes) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 aa[33]   || - peakorteris   || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegatsioonides || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid – otsene teadustegevus) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teised eelarveread (täpsustage) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
XX osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees; vajaduse korral võidakse personali
täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise
menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Praegu teevad
kõnealust tööd AD1 ja AST1 kategooria ametnikud.
Täidetavate
ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Fondist toetuse saamise taotluste analüüs, toetamisotsuste ettevalmistamine, maksete ja hindamiste järelmeetmed jne.
 Koosseisuvälised töötajad || Ei kohaldata
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga.
–
¨  Ettepaneku/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või
mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[34]
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist.
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
Ei ole võimalik eelnevalt kindlaks teha.
–
¨  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨  omavahenditele
–
¨  mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[35]
 Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
 Artiklid 6150 ja 6500 ||   || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
Täpsustage tuludele avaldatava
mõju arvutusmeetod.
Ettemakseid
tuleks rahastada ERDFi ja Ühtekuuluvusfondi tagasinõutud summadest 50 miljoni
euro piires. Komisjon teeb ettepaneku muuta komisjoni määruse ettepanekut
KOM(2011) 615 (lõplik).
[1]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002
[2]               KOM(2005) 108.
[3]               Raport, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määruse ettepanekut Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta; A6-0123/2006,
31.3.2006.
[4]               KOM(2011) 613.
[5]               KOM(2009) 193.
[6]                      Euroopa Liidu toimimise lepingu konsolideeritud versioon, ELT C83/47, 30.3.2010
[7]               Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal
„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu Solidaarsusfondi
tulevik”, ECO/319, 28.3.2012
[8]               Aruanne Euroopa Liidu solidaarsusfondi ja selle
rakendamise kohta, A7-0398/2012, 20.12.2012
[9]               Muudetud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse
raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa
Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning
Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa
Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2013) 246 final
[10]             Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 24 2012. „Euroopa
Liidu solidaarsusfondi abi seoses 2009. aasta Abruzzo maavärinaga: tegevuse
asjakohasus ja maksumus”.
[11]             ELT C […].
[12]             ELT C […].
[13]             ELT L 311, 14.11.2002, lk 3.
[14]             ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
[15]             …..
[16]             EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
[17]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
[18]             ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[19]             Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2
punktile a või b.
[20]                    Euroopa Liidu toimimise lepingu konsolideeritud versioon, ELT C83/47, 30.3.2010.
[21]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[22]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[23]                    Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 24/2012: „Euroopa Liidu
solidaarsusfondi abi seoses 2009. aasta Abruzzo maavärinaga: tegevuse asjakohasus ja maksumus.
[24]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[25]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[26]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
võimalikud kandidaatriigid.
[27]             Aasta N on ettepaneku/algatuse algusaasta.
[28]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne
teadustegevus, otsene teadustegevus.
[29]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jms).
[30]             Vastavalt punktis 1.4.2. nimetatud erieesmärkidele.
[31]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne
teadustegevus, otsene teadustegevus.
[32]             CA= lepingulised töötajad; LA= kohalikud töötajad; SNE=
riikide lähetatud eksperdid. INT= tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad
(„Intérimaire”); noored eksperdid lähetuses („Jeune Expert en Délégation”).
[33]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[34]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
ja 24 (ajavahemiku 2007–2013 kohta).
[35]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0137

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine  /* KOM/2007/0137 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 27.3.2007KOM(2007) 137 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus“), viimati muudetud nõukogu 21. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes läbiviidavas menetluses. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ning tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmäärusega kehtestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepanekus käsitletavas valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise käigus juba olnud võimalus oma huve kaitsta algmääruses sätestatud korras. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loendit. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 31. mail 2006 algatas komisjon omal initsiatiivil Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise. Komisjoni käsutuses olev teave näitas, et ühe Hiina eksportiva tootja puhul, kelle suhtes esialgse uurimise käigus ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, nimelt Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd. (edaspidi „Ningbo Ruyi”), kehtisid turumajanduslikud tingimused pärast seda, kui ta esialgse uurimise järel oli teinud teatavad muudatused oma struktuuris. Olid olemas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et Ningbo Ruyi täitis algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriume. Selles kontekstis peeti kehtivate meetmete aluseks olnud asjaolusid muutunuks ning tundus, et need muutused on püsivad. Kuna Ningbo Ruyi ei ole teavitanud kõigist seotud äriühingutest, siis ei saa teha turumajandusliku kohtlemise otsust, mis hõlmaks kõiki temaga seotud äriühinguid. Pealegi on seotud osapoolte avalikustamata jätmine Ningbo Ruyi auditeeritud finantsaruandes rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 24 rikkumine („Seotud osapooli käsitleva informatsiooni avalikustamine”). Seetõttu ei saa järeldada, et Ningbo Ruyi puhul kehtivad turumajanduslikud tingimused, ja uut dumpingumarginaali ei ole võimalik arvutada. Seetõttu tehakse ettepanek lõpetada läbivaatamine ilma Ningbo Ruyi suhtes kohaldatavat tollimaksumäära muutmata. Liikmesriikidega konsulteeriti ja nad toetasid ettepanekut ühehäälselt. Tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 30. augustil 2007. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda siseriiklikke otsuseid. |Nõuet, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike finants- ja halduskoormus tuleb hoida võimalikult madal ja ettepanekus sätestatud eesmärgiga proportsionaalne, ei kohaldata. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Kehtivad meetmed2.  Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005[2] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärinevatele käsikahveltõstukitele ja nende olulistele osadele.2. Läbivaatuse algatamine ex officio3.  Komisjoni käsutuses oleva teabe alusel ilmnes, et ühe HRV eksportiva tootja puhul, kelle suhtes esialgse uurimise käigus ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, nimelt Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd. (edaspidi „Ningbo Ruyi”), kehtisid turumajanduslikud tingimused pärast seda, kui ta esialgse uurimise järel oli teinud teatavad muudatused oma struktuuris. Oli olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Ningbo Ruyi täitis algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriume. Selles kontekstis peeti kehtivate meetmete aluseks olnud asjaolusid muutunuks ning tundus, et need muutused on püsivad.4.  Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on piisavalt tõendeid osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, ja avaldas teadaande (edaspidi „algatamisteade”)[3] ning alustas omal initsiatiivil piiratud ulatusega uurimist, et teha kindlaks, kas Ningbo Ruyi tegutseb turumajanduslikes tingimustes ja kui see on nii, siis teha kindlaks, kas tema individuaalne dumpingumarginaal ja tollimaksumäär peaksid põhinema tema oma kuludel või siseturu hindadel.3. Uurimisega seotud isikud5.  Komisjon teatas läbivaatamise algatamisest ametlikult Ningbo Ruyile ja temaga seotud importijale Jungheinrich AG-le ning samuti eksportiva riigi esindajatele ja ühenduse tööstusharule. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma arvamused kirjalikult ja taotleda ärakuulamist.6.  Komisjon saatis Ningbo Ruyile ka turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai vastused selleks määratud tähtaegade jooksul. Komisjon taotles kõiki andmeid, mida ta turumajandusliku kohtlemise määramiseks ja dumpingu kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, analüüsis saadud andmeid ning tegi kontrollkäike järgmiste seotud äriühingute valdustes:7.  Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd, Ninghai;8.  Ruyi Industries (Hongkong) Co., Ltd. (edaspidi „Ruyi Hongkong”), Hangzhou;9.  Jungheinrich Lift Trucks (Shanghai) Co., Ltd. (edaspidi „Jungheinrich Shanghai”), Shanghai.4. Läbivaatamise uurimisperiood10.  Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2005 kuni 31. märtsini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”).B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. Vaatlusalune toode11.  Vaatlusaluse toote määratlus vastab põhjenduses 1 nimetatud esialgses uurimises kasutatud määratlusele. Vaatlusalune toode on HRVst pärit mitteiseliikuvad käsikahveltõstukid, mida kasutatakse kaubaalustele paigutatud materjalide liigutamiseks, ning nende olulised osad, st kered ja hüdraulikasüsteemid (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8427 90 00 10 ja 8431 20 00 10) alla.2. Samasugune toode12.  Käesolev läbivaatamine on näidanud, et HRVs Ningbo Ruyi toodetud ja Hiina turul müüdud käsikahveltõstukitel ning ühendusse eksporditud käsikahveltõstukitel on samad põhilised füüsikalised omadused ja sama kasutusotstarve. Seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.C. UURIMISE TULEMUSED13.  Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks kooskõlas nimetatud artikli lõigetega 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st kelle puhul on näidatud, et samasuguse toote valmistamine ja müük toimub turumajanduse tingimustes. Need kriteeriumid on kokkuvõtlikult järgmised:14.  majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;15.  äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega („IAS“) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;16.  mitteturumajanduslikust süsteemist ei kanta üle ühtki moonutust;17.  pankroti- ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse;18.  kursid arvestatakse ümber turukursside alusel.19.  Ningbo Ruyi taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt turumajanduslikku kohtlemist. Ühenduses on tavaks kontrollida, kas vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Vastavalt Ningbo Ruyi esitatud andmetele oli HRVs ainult üks selline seotud äriühing – Jungheinrich Shanghai. Ningbo Ruyi tagastas turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi etteantud tähtaja jooksul.20.  Uurimise käigus väitis ühenduse tööstusharu, et on mitmeid Ningbo Ruyiga seotud äriühinguid, kellest äriühing ei ole komisjoni nõuetekohaselt teavitanud ning keda ei ole avalikustatud auditeeritud finantsaruandes. Ühenduse tööstusharu väitis, et seotud äriühingute avalikustamata jätmine finantsaruandes on IAS 24 („Seotud osapooli käsitleva informatsiooni avalikustamine”) rikkumine, ning palus komisjonil seda küsimust kontrollida.21.  Kontrollkäikudel leiti, et seotud äriühingud, keda ei olnud avalikustatud auditeeritud finantsaruandes (IAS 24 rikkumine) ega turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku vastustes, olid olemas. Siinjuures tuleb märkida, et nii turumajandusliku kohtlemise taotluse vormis kui küsimustikus oli nõue, et Ningbo Ruyi kirjeldaks oma ülemaailmset äriühingu struktuuri ja sidemeid ning nimetaks emaettevõtjad, tütarettevõtjad või muud seotud äriühingud, kes on või ei ole kaasatud vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki. Lisaks paluti Ningbo Ruyil esitada turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm iga HRVs asuva tütarettevõtja või muu seotud äriühingu kohta, kes on käsikahveltõstukite tootja ja/või eksportija, ning esitada üksikasjalikud andmed kõigi muude seotud äriühingute kohta.22.  Vastavalt Ningbo Ruyi 31. detsembril 2005 lõppenud majandusaasta audiitori aruandele ja finantsaruandele (edaspidi „2005. aasta aruanne”) ning vastavalt turumajandusliku kohtlemise vormi ja küsimustiku vastustele oli uurimisperioodil Ningbo Ruyiga seotud ainult kolm äriühingut: Jungheinrich AG, Jungheinrich Shanghai ja Ruyi Hongkong. Uurimine näitas siiski, et Ningbo Ruyi HRV aktsionäridel on ka enamusosalus järgmistes äriühingutes: Ningbo CFA Co., Ltd (edaspidi „Ningbo CFA”) ja Ningbo Free Trade Zone Ruyi International Trading Co., Ltd. (edaspidi „NFTZ”).23.  Peale selle on veel muid äriühinguid, mille omanikeks on Ningbo Ruyi HRV aktsionäride sugulased; need on: Hongkongis asuv äriühing CFA Tools Co., Ltd. (edaspidi „CFA Tools”) ja Zhejiang Tianyou Import & Export Co., Ltd. (edaspidi „Tianyou”).24.  Seega on kõik ülalnimetatud ja Ningbo Ruyi poolt esitamata äriühingud käesoleva läbivaatamise mõistes Ningbo Ruyiga seotud. Kolm nimetatud äriühingut on uurimisperioodil tegelenud käsikahveltõstukite müügiga ja kõigil nimetatud äriühingutel on käsikahveltõstukitega kauplemise luba. Näib, et peamiselt on nad eksportinud ühendusevälistesse riikidesse. Vähemalt kolmveerand müügimahust, mida Ningbo Ruyi esitas omamaise müügina, oli tegelikult eksportmüük, mis toimus avalikustamata omamaiste seotud klientide ja mitteseotud klientide kaudu.25.  Nagu ilmneb äritehingute laadist Ningbo Ruyi ja äriühingu Ningbo Jinmao Import & Export Co., Ltd. (edaspidi „Ningbo Jinmao”) vahel, kellest esialgsel uurimisel teatati kui seotud äriühingust (Ningbo Ruyi müüs oma osaluse 2003. aasta novembris), on need kaks äriühingut käsikahveltõstukite äris ikka veel tihedalt seotud. Ningbo Jinmao ostis rohkem kui pooled käsikahveltõstukid, mida Ningbo Ruyi esitas aruandluses omamaise müügina uurimisperioodil, ning müüs seejärel märkimisväärse koguse edasi NFTZ-le, kes need eksportis. NFTZ ei ostnud käsikahveltõstukeid otse Ningbo Ruyilt. Asjaolu, et Ningbo Jinmao on üks Ningbo Ruyi peamisi kliente ja müüb suure osa oma ostudest NFTZ-le, näitab, et Ningbo Ruyi teab või oleks pidanud teadma, et suurem osa müügist Ningbo Jinmaole ei saanud olla omamaine müük, kuna seotud äriühing NFTZ eksportis Ningbo Jinmaolt ostetud tooted.26.  Mõni aeg pärast kontrollvisiiti esitas Ningbo Ruyi uut teavet seoses teatavate seotud äriühingute turumajandusliku kohtlemisega, kellest Ningbo Ruyi algselt ei teavitanud, ning väitis, et kogu äriühingute rühma suhtes võib siiski teha turumajandusliku kohtlemise otsuse. Ta põhjendas, et teavitamata jätmine ei olnud tahtlik ja et kõnealuste seotud osapoolte osalemine uurimisaluse toote müügil oli tähtsusetu. Samadel põhjustel väitis Ningbo Ruyi partner Jungheinrich AG, et seda uut teavet tuleks arvesse võtta ning kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.27.  Ei ole teada, kas seotud osapooltest õigeaegselt teavitamata jätmisega kavatseti uurimist takistada, kuid fakt on, et küsimustiku vastused olid niivõrd ebatäielikud, et kontrollvisiitidel HRV-s ei olnud võimalik kontrollida, kas Ningbo Ruyi rühmas olid turumajanduslikud tingimused või mitte. Kuna nende seotud äriühingute valdustesse, kellest ei olnud teavitatud, ei olnud võimalik teha kontrollvisiite, jääb Ningbo Ruyi rühma osaluse ulatus käsikahveltõstukite äris vaid oletuseks.28.  Igal juhul on kõigi seotud osapoolte avalikustamata jätmine Ningbo Ruyi auditeeritud finantsaruandes IAS 24 rikkumine. IAS 24 eesmärk on tagada, et ettevõtte finantsaruannetes sisalduksid vajalikud avalikustamised, et juhtida tähelepanu võimalusele, et ettevõtte majanduslikku olukorda ja kasumit või kahjumit võivad mõjutada seotud osapooled ning selliste osapooltega tehtavad tehingud ja jooksvad võlad neile. Dumpinguvastase uurimise seisukohalt on selline avalikustamine vajalik selleks, et ühenduse institutsioonid saaksid kontrollida, kas seotud äriühingute rühm tervikuna vastab turumajandusliku kohtlemise tingimustele.29.  IAS 24 rikkumine näitab, et Ningbo Ruyi finantsaruanne ei vasta IAS-le ning see heidab kahtlust Ningbo Ruyi raamatupidamisaruannete usaldusväärsusele. Seega ei täida Ningbo Ruyi algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teist kriteeriumi.30.  Kuigi käesoleva läbivaatamise puhul on võimalik kohaldada algmääruse artikli 18 („Koostöösoovimatus”) sätteid, tuleb märkida, et komisjon alustas uurimist omal initsiatiivil, kuna olid olemas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et Ningbo Ruyi puhul kehtisid turumajanduslikud tingimused, mida Ningbo Ruyi hiljem tõestada ei suutnud. Seetõttu ei peeta vajalikuks kasutada algmääruse artiklit 18, vaid piisab sellest, et läbivaatamine lõpetatakse ning jäetakse olemasolevad meetmed jõusse.D. LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE31.  Uurimise tulemustest lähtudes tuleks läbivaatamine lõpetada, muutmata seejuures Ningbo Ruyi suhtes kohaldatavat tollimaksumäära, mis peaks jääma esialgsel uurimisel kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu tasemele, st 28,5%.E. AVALIKUSTAMINE32.  Huvitatud isikuid on teavitatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse lõpetada käesolev läbivaatamine ja säilitada kehtiv dumpinguvastane tollimaks Ningbo Ruyi toodetud käsikahveltõstukite impordile. Kõigile isikutele on antud võimalus esitada märkusi. Ei ole saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud järeldusi muuta.33.  Avalikstamise järel nõudis ühenduse tööstusharu, et tuleks kohaldada algmääruse artikli 18 („Koostöösoovimatus”) sätteid ja Ningbo Ruyid kui koostööst keelduvat eksportivat tootjat tuleks karistada 46,7%-lise jääktollimaksu määraga.34.  Jungheinrich AG ja Ningbo Ruyi arvates oli asjaolu, et Ningbo Ruyi ei teavitanud kõigist seotud äriühingutest, tähtsusetu ja tahtmatu ega mõjutanud Ningbo Ruyi finantsolukorda. Seetõttu arvasid nad, et Ningbo Ruyi suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist või vähemalt läbivaadatud madalamat individuaalset tollimaksumäära.35.  Kõigist seotud äriühingutest teavitamata jätmist (eelkõige kuna kolm ärühingut neljast, kellest ei teavitatud, olid seotud käsikahveltõstukite äriga ning veel ühel äriühingul oli käsikahveltõstukitega kauplemise luba) ei saa pidada tähtsusetuks, kuna seetõttu ei olnud vastavalt ühenduse tavale võimalik otsustada, kas kõik turumajandusliku kohtlemise tingimused (mitte ainult raamatupidamisega seotud teine kriteerium) on täidetud kõikide äriühingute puhul. Pealegi ei ole see oluline, kas kõigist seotud äriühingutest teavitamata jätmine oli tahtlik. Vaieldamatu fakt on see, et neid seotud äriühinguid ei olnud avalikustatud isegi Ningbo Ruyi finantsaruannetes, ning see näitab, et vähemalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teine kriteerium ei ole täidetud. Järelikult ei saa nõustuda väitega, et nendest seotud äriühingutest teavitamata jätmine oli tähtsusetu, tahtmatu ja ei avaldanud mingit mõju.36.  Põhjenduses 3 on nimetatud, et käesolev läbivaatamine piirdus vaid selle kindlakstegemisega, kas Ningbo Ruyi tegutses turumajanduslikes tingimustes ja kas tuleks arvutada uus dumpingumarginaal, tingimusel, et Ningbo Ruyi suhtes kohaldadakse turumajanduslikku kohtelmist. Kuna turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, ei saa käesoleva läbivaatamise alusel kehtestada Ningbo Ruyile uut dumpingumarginaali, mis on kehtivast dumpingumarginaalist kas kõrgem või madalam.37.  Seega tuleks käeesolev läbivaatamine lõpetada ilma määrust (EÜ) nr 1174/2005 muutmata,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Ainus artikkelKäesolevaga lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes rakendatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3, ilma et muudetaks kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…] [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] ELT L 189, 21.7.2005, lk 1.[3] ELT C 127, 31.5.2006, lk 2.