               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.1.2021
            COM(2020) 832 final/2
            2020/0367(NLE)
            COM(2020) 832 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021.
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 164 alusel loodud ühiskomitees seoses nimetatud lepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli muutmist käsitleva otsuse vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Komisjon teeb nõukogule ettepaneku määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga (edaspidi „väljaastumisleping“) loodud ühiskomitees seoses ühiskomitee otsusega muuta kõnealust lepingut.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping

               Väljaastumislepingus on sätestatud kord, mille alusel astub Ühendkuningriik korrakohaselt välja liidust ja Euratomist. Väljaastumisleping jõustus 1. veebruaril 2020.

               2.2.Ühiskomitee

               Väljaastumislepingu artikli 164 lõikega 1 loodud ühiskomitee koosneb liidu ja Ühendkuningriigi esindajatest. Ühiskomiteed juhivad ühiselt liit ja Ühendkuningriik. Ühiskomitee töökord on sätestatud väljaastumislepingu VIII lisas. Ühiskomitee tuleb kokku liidu või Ühendkuningriigi taotlusel vähemalt kord aastas ning kohtumiste ajakava ja päevakord määratakse kindlaks vastastikusel kokkuleppel.

               Ühiskomitee ülesanded on sätestatud väljaastumislepingu artiklis 164 ja need seisnevad peamiselt järgmises:

               ·järelevalve väljaastumislepingu rakendamise ja kohaldamise üle kas otse või talle aru andvate erikomiteede töö kaudu;

               ·otsuste ja soovituste, sealhulgas lepingu muudatuste vastuvõtmine lepinguga ette nähtud juhtudel;

               ·lepingu tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkida võivate probleemide ennetamine ja vaidluste lahendamine.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav otsus

               Vastavalt väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktile d võib ühiskomitee võtta vastu otsuse, millega muudetakse väljaastumislepingut, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid puudusi või lahendada olukordi, mida väljaastumislepingu allkirjastamise ajal ei osatud ette näha, tingimusel et sellised muudatused ei muuda lepingu olulisi osi.

               Kavandatava otsuse eesmärk on parandada vigu, mis ei muuda väljaastumislepingu olulisi osi.

               Kavandatav otsus muutub poolte jaoks siduvaks vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2. Vastavalt töökorra 9. reeglile märgitakse ühiskomitees vastu võetud otsustes nende jõustumise kuupäev.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa parandus

               Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll kehtestati selleks, et leida Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega seoses lahendus Iirimaa saare ainulaadsele olukorrale. Protokoll sisaldab sätteid, mille eesmärk on vältida ranget piirikontrolli Iirimaa ja Põhja-Iirimaa vahelisel piiril, ning sellega on ette nähtud Põhja-Iirimaa õigusnormide vastavusse viimine teatavate õigusnormidega, mis on seotud liidu kaupade ühtse turuga. Protokolli 2. lisa sisaldab protokolli artikli 5 lõikes 4 osutatud liidu õiguse sätete loetelu, mida seoses sellega Põhja-Iirimaa suhtes kohaldatakse. Ekslikult on selles lisas loetletud ka kaks õigusakti, millega kohustatakse uute kergsõidukite tootjaid järk-järgult vähendama liidus registreeritud uute sõidukite keskmist CO2 eriheidet, kuigi need ei ole seotud kaupade turule laskmisega liidus.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Otsus, mille ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Vastavalt lepingu artikli 166 lõikele 2 on kavandatav õigusakt lepinguosaliste jaoks siduv.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               Kavandatava õigusakti ainus eesmärk ja sisu on ühelt poolt muuta lepingut, et kõrvaldada väljajätteid ja puudusi ilma lepingu olulisi elemente muutmata, ning teiselt poolt muuta lepingut sellega konkreetselt ette nähtud juhul.

               Väljaastumisleping sõlmiti Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõike 2 alusel.

               Seepärast ja kooskõlas aluspõhimõttega, et õigusakti saab muuta ainult sama liiki õigusaktiga, on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõige 2.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               Parandusi käsitleva otsusega rakendatakse artikli 50 alusel sõlmitud Põhja-Iirimaa protokolli. Kuna Põhja-Iirimaa protokoll on ELi ja Ühendkuningriigi vaheline Põhja-Iirimaad käsitlev kaubandusleping, on õiguslik alus ka ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               Seega on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu lepingu artikkel 50 ja ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Kavandatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu lepingu artikkel 50 ja ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna ühiskomitee otsusega muudetakse väljaastumislepingut, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0367 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 164 alusel loodud ühiskomitees seoses nimetatud lepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli muutmist käsitleva otsuse vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsusega (EL) 2020/135
                  1
                ning see jõustus 1. veebruaril 2020.

               (2)Väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktiga d on antud ühiskomiteele õigus võtta vastu otsuseid, millega muudetakse nimetatud lepingut, tingimusel et sellised muudatused on vajalikud selleks, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid puudusi või lahendada olukordi, mida lepingu allkirjastamise ajal ei osatud ette näha, ja tingimusel, et selliste otsustega ei muudeta lepingu olulisi osi. Vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2 on ühiskomitee vastu võetud otsused liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad. Liit ja Ühendkuningriik peavad neid otsuseid rakendama ning sellistel otsustel on samad õiguslikud tagajärjed kui väljaastumislepingul. Kooskõlas väljaastumislepingu artikliga 182 on Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll kõnealuse lepingu lahutamatu osa.

               (3)Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa punktis 9 on ekslikult loetletud kaks õigusakti liidus registreeritud uute sõiduautode ja kaubikute CO2 heite kohta. Erinevalt muudest 2. lisas loetletud õigusaktidest, mida kohaldatakse Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõike 4 alusel, ei ole need kaks määrust seotud kaupade turule laskmisega liidus. Seepärast tuleks need kõnealusest lisast välja jätta.

               (4)Üks ühekordselt kasutatavat plasti käsitlev õigusakt on selliste kaupade turule laskmise ja kaupade vaba liikumisega seotud, ent ainult osaliselt. Protokolli 2. lisasse tuleks lisada ainult need sätted, mis on olulised siseturu eeskirjade kohaldamiseks seoses Põhja-Iirimaaga.

               (5)Ühiskomitee peaks nende vigade parandamiseks võtma vastu otsuse vastavalt väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktile d.

               (6)Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis tuleb liidu nimel võtta väljaastumislepinguga loodud ühiskomitees seoses ühiskomitee otsusega, mis võetakse vastu väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punkti d kohaselt, on teha väljaastumislepingus järgmised muudatused.

               Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisast jäetakse pealkirja „9. Mootorsõidukid, sealhulgas põllumajandus- ja metsatraktorid“ all kande „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/758, mis käsitleb hädaabinumbri 112 teenusel põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46“ järelt välja kaks järgmist kannet:

               –„Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames“
                  2
                ning

               –„Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist“
                  3
               .

               Protokolli 2. lisas lisatakse pealkirja „25. Jäätmed“ all kande „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/904 teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta“ järele järgmine märkus:

               „Nende artiklite ja osade kohaldamisel seoses Põhja-Iirimaaga Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis käsitatakse kõiki artikli 4 lõikes 1, artiklis 14 ja artikli 17 lõikes 1 sisalduvaid viiteid 3. juulile 2021 viidetena 1. jaanuarile 2022. Artikleid 2, 3, 14 ja 17 ning lisa F osa kohaldatakse ainult niivõrd, kuivõrd need on seotud artiklitega 4–7.“

               Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisas lisatakse pealkirja „25. Jäätmed“ alla järgmised sätted:

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/904 (teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta)
                  4
                artiklid 2–7, 14 ja 17 ning lisa A, B, C, D ja F osa.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 29, 31.1.2020, lk1.

                     (2)

                        ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

                     (3)

                        ELT L 145, 31.5.2011, lk 1.

                     (4)

                        ELT L 155, 12.6.2019, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.1.2021
            COM(2020) 832 final/2
            COM(2020) 832 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021.
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 164 alusel loodud ühiskomitees seoses nimetatud lepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli muutmist käsitleva otsuse vastuvõtmisega

               LISA

               Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr .../2020,

               [kuupäev] 2020,

               millega muudetakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli

               ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingut (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti selle artikli 164 lõike 5 punkti d,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktiga d on antud kõnealuse lepingu artikli 164 lõike 1 alusel loodud ühiskomiteele õigus võtta vastu otsuseid, millega muudetakse nimetatud lepingut, tingimusel et sellised muudatused on vajalikud selleks, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid puudusi või lahendada olukordi, mida lepingu allkirjastamise ajal ei osatud ette näha, ja tingimusel, et selliste otsustega ei muudeta lepingu olulisi osi. Vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2 on ühiskomitee vastu võetud otsused liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad. Liit ja Ühendkuningriik peavad neid otsuseid rakendama ning sellistel otsustel on samad õiguslikud tagajärjed kui väljaastumislepingul.

               (2)Kooskõlas väljaastumislepingu artikliga 182 on Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll (edaspidi „protokoll“) kõnealuse lepingu lahutamatu osa.

               (3)Protokolli 2. lisa 9. pealkirja all loetletud kaks õigusakti, mis käsitlevad liidus registreeritud uute sõiduautode ja kaubikute CO2 heidet ning mida kohaldatakse seoses Põhja-Iirimaaga Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis kõnealuse protokolli artikli 5 lõike 4 alusel, ei ole seotud selliste sõidukite turule laskmisega liidus. Seepärast tuleks need protokolli 2. lisast välja jätta.

               (4)Protokolli 2. lisasse tuleks lisada kaheksa õigusakti, mis on olulised kaupade siseturu eeskirjade kohaldamiseks seoses Põhja-Iirimaaga ja mis olid vastuvõtmise ajal välja jäetud.

               (5)Selleks et selgitada teatavate protokolli 2. lisas juba loetletud õigusaktide kohaldamisala, tuleks kõnealusesse lisasse lisada kolm märkust,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Väljaastumislepingu protokolli 2. lisa muudetakse järgmiselt.

               1.Pealkirja „9. Mootorsõidukid, sealhulgas põllumajandus- ja metsatraktorid“ alt jäetakse välja järgmised kanded:

               „–
                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames“

               „–
                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist“.

               2.Pealkirja „6. Kahepoolseid kaitsemeetmeid käsitlevad määrused“ alla lisatakse järgmine kanne:

               „–
                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. veebruari 2019. aasta määrus (EL) 2019/287, millega rakendatakse kahepoolseid kaitseklausleid ja muid mehhanisme, mis võimaldavad ajutiselt peatada Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud teatavates kaubanduslepingutes sätestatud soodustuste kohaldamise“
                  1
               .

               3.Pealkirja „23. Kemikaalid ja nendega seonduv“ alla lisatakse järgmine kanne:

               „–
                     Nõukogu määrus (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad*“
                  2
               .

               4.Pealkirja „25. Jäätmed“ alla lisatakse järgmine kanne:

               „–
                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/904 (teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta)
                  3
                artiklid 2–7, 14 ja 17 ning lisa A, B, C, D ja F osa*“.

               5.Pealkirja „29. Toit – üldine“ alla lisatakse järgmine kanne:

               „–
                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/91/EL toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta“
                  4
               .

               6.Pealkirja „42. Taimne paljundusmaterjal“ alla lisatakse järgmised kanded:

               „–
                     Nõukogu 14. juuni 1996. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta
                  5

               –
                     Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta
                  6

               –
                     Nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiv 2008/72/EÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta“
                  7
               .

               7.Pealkirja „47. Muu“ alla lisatakse järgmine kanne:

               „–
                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/880, mis käsitleb kultuuriväärtuste sissetoomist ja importi“.

               8.Pealkirja „4. Üldised kaubandusega seotud küsimused“ alla, kande „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta“ järele lisatakse järgmine märkus:

               „Ilma et see piiraks liidu üldiste tariifsete soodustuste kava kohaselt nõuetele vastavate riikide suhtes kehtivate tariifsete soodustuste kohaldamist Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga,

               –ei käsitata määruse (EL) nr 978/2012 artikli 9 lõike 1 punkti c alapunktis ii ja VI peatükis [Kaitse- ja järelevalvemeetmed] sisalduvaid viiteid liikmesriigile viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga;

               –ei käsitata määruse (EL) nr 978/2012 artikli 2 punktis k ja VI peatükis [Kaitse- ja järelevalvemeetmed] sisalduvaid viiteid liidu turule viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriigi turgu seoses Põhja-Iirimaaga, ning

               –ei käsitata määruses (EL) nr 978/2012 sisalduvaid viiteid liidu tootjatele ja liidu tööstusele viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriigi tootjaid või tööstust seoses Põhja-Iirimaaga.“

               9.Pealkirja „5. Kaubanduse kaitsemeetmed“ alla, vahetult pealkirja järele lisatakse järgmine märkus:

               „Ilma et see piiraks liidu kaubanduse kaitsemeetmete kohaldatavust Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga, ei käsitata määrustes (EL) 2016/1036, (EL) 2016/1037, (EL) 2015/478 ja (EL) 2015/755 sisalduvaid viiteid liikmesriikidele või liidule viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga. Lisaks võivad importijad, kes on tasunud Põhja-Iirimaal tollivormistuse läbinud kaupade impordilt dumpinguvastaseid tollimakse või tasakaalustavaid tollimakse, taotleda selliste maksude tagasimaksmist üksnes vastavalt kas määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 8 või määruse (EL) 2016/1037 artiklile 21.“

               10.Pealkirja „6. Kahepoolseid kaitsemeetmeid käsitlevad määrused“ alla, vahetult pealkirja järele lisatakse järgmine märkus:

               „Ilma et see piiraks liidu kahepoolsete kaitsemeetmete kohaldatavust Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga, ei käsitata allpool nimetatud määrustes sisalduvaid viiteid liikmesriikidele või liidule viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga.“

               11.Pealkirja „25. Jäätmed“ alla, kande „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/904 teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta“ järele lisatakse järgmine märkus:

               „Nende artiklite ja osade kohaldamisel seoses Põhja-Iirimaaga Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis käsitatakse kõiki artikli 4 lõikes 1, artiklis 14 ja artikli 17 lõikes 1 sisalduvaid viiteid 3. juulile 2021 viidetena 1. jaanuarile 2022. Artikleid 2, 3, 14 ja 17 ning lisa F osa kohaldatakse ainult niivõrd, kuivõrd need on seotud artiklitega 4–7.“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle vastuvõtmist.

               [Koht ja kuupäev]

               Ühiskomitee nimel

               kaaseesistujad

                     (1)

                        ELT L 53, 22.2.2019, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 22, 26.1.2005, lk 1.

                     (3)

                        ELT L 155, 12.6.2019, lk 1.

                     (4)

                        ELT L 334, 16.12.2011, lk 1.

                     (5)

                        EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298, ingliskeelne eriväljaanne: I seeria, kd. 1965–1966, lk 132.

                     (6)

                        EÜT L 226, 13.8.1998, lk 16.

                     (7)

                        ELT L 205, 1.8.2008, lk 28.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.1.2021
            COM(2020) 833 final/2
            2020/0369(NLE)
            COM(2020) 833 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 164 alusel loodud ühiskomitees seoses liidu esindajate kohalolekuga

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Komisjon teeb nõukogule ettepaneku kiita heaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga (edaspidi „väljaastumisleping“) loodud ühiskomitees seoses ühiskomitee otsusega, millega nähakse ette väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (edaspidi „protokoll“) artikli 12 lõikes 2 osutatud õigustega seotud töökorraldus.

               2.Ettepaneku taust

                  Protokolli artikli 12 lõike 1 kohaselt vastutavad Ühendkuningriigi ametiasutused protokolli alusel kohaldatavate liidu õiguse sätete rakendamise ja kohaldamise eest. Artikli 12 lõike 2 kohaselt on liidu esindajatel õigus viibida kohal Ühendkuningriigi asutuste võetavate meetmete ajal, mis on seotud selle protokolli alusel kohaldatavate liidu õiguse sätete rakendamise ja kohaldamisega, ning meetmete ajal, mis on seotud artikli 5 rakendamise ja kohaldamisega, ning Ühendkuningriik esitab taotluse korral nende meetmete kohta kogu asjakohase teabe ja on kohustatud hõlbustama liidu esindajate kohalviibimist, andma neile teavet ja võtma liidu esindajate taotletud kontrollimeetmeid.

                  Protokolli artiklis 12 sätestatud liidu kohaloleku eesmärk on tagada, et liit saab tõhusalt jälgida, kuidas Ühendkuningriigi ametiasutused kohaldavad ja rakendavad Põhja-Iirimaa suhtes kohaldamisele kuuluvat liidu õigust. Protokolli artikli 12 lõikes 4 on sõnaselgelt sätestatud, et liidu institutsioonidel ja organitel, eelkõige Euroopa Kohtul, on selleks volitused, mis on neile antud liidu õigusega.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Protokolli artikli 12 lõike 2 kohaste õigustega seotud töökorraldus

               Protokolli artikli 12 lõikega 2 antud õiguste tõhususe tagamiseks on ühiskomitee otsuses sätestatud töökorraldusega ette nähtud

               –kõnealuseid liidu õigusi kasutavate liidu esindajate privileegid ja immuniteedid;

               –teabe taotlemise kord;

               –üldine elektrooniline juurdepääs protokolli rakendamise seisukohast asjakohastele Ühendkuningriigi IT-süsteemidele ning

               –kontrollimeetmete võtmise taotlemise kord.

               Artikli 12 lõike 2 kohaste õiguste kasutamine ei piirdu ainult Põhja-Iirimaa territooriumiga, vaid neid võib asukohast olenemata kasutada iga tegevuse suhtes, mida Ühendkuningriigi ametiasutused protokolli rakendamisel teostavad.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Otsus, mille ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Vastavalt lepingu artiklile 166 on kavandatav õigusakt lepinguosalistele siduv.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2. Materiaalõiguslik alus

               Otsusega, milles sätestatakse liidu esindajate kohalviibimise õigus, nähakse ette Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 50 alusel sõlmitud väljaastumislepingu rakendamise tingimused. Kuna Põhja-Iirimaa protokoll on ELi ja Ühendkuningriigi vaheline Põhja-Iirimaad käsitlev kaubandusleping, on õiguslik alus ka ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               Seega on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi lepingu artikkel 50 ja ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.
                     Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi lepingu artikkel 50 ja ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna ühiskomitee otsus käsitleb protokolli materiaalõiguslike sätete rakendamist, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0369 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 164 alusel loodud ühiskomitees seoses liidu esindajate kohalolekuga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsusega (EL) 2020/135
                  1
                ning see jõustus 1. veebruaril 2020.

               (2)Väljaastumislepingu artikliga 166 on antud ühiskomiteele õigus võtta vastu otsuseid kõigis küsimustes, mille puhul see on väljaastumislepinguga nii ette nähtud. Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll (edaspidi „protokoll“) on väljaastumislepingu lahutamatu osa.

               (3)Protokolli artikli 12 lõike 2 kohaselt on liidu esindajatel õigus viibida kohal Ühendkuningriigi asutuste võetavate meetmete ajal, mis on seotud selle protokolli alusel kohaldatavate liidu õiguse sätete rakendamise ja kohaldamisega, ning meetmete ajal, mis on seotud artikli 5 rakendamise ja kohaldamisega. Protokollis on konkreetselt sätestatud õigus taotleda Ühendkuningriigi ametiasutustelt selliste meetmetega seotud teavet ja taotleda neilt kontrollimeetmete võtmist.

               (4)Vastavalt protokolli artikli 12 lõikele 3 kehtestatakse protokollist tulenevate õigustega seotud töökorraldus ühiskomitee otsusega. See töökorraldus peaks tagama, et liidu esindajatel on võimalik protokolli artikli 12 lõikes 2 sätestatud õigusi tõhusalt kasutada.

               (5)Protokolliga ette nähtud liidu esindajate kohalviibimisel tuleb võtta arvesse Iirimaa saare ainulaadset olukorda ning liidu esindajate õiguste kasutamisel tuleks tagada välisriigi suveräänsuse nõuetekohane austamine ning eelkõige 10. aprillil 1998. aastal sõlmitud suure reede (Belfasti) kokkuleppe täitmine.

               (6)Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis tuleb liidu nimel võtta väljaastumislepingu artikliga 164 loodud ühiskomitees seoses otsusega, mis tehakse vastavalt protokolli artiklile 12, põhineb ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 29, 31.1.2020, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.1.2021
            COM(2020) 833 final/2
            COM(2020) 833 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 164 alusel loodud ühiskomitees seoses liidu esindajate kohalolekuga

               LISA
                  Eelnõu: ühiskomitee otsus protokolli artikli 12 lõike 2 kohta

               SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA LOODUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr [x]/2020,

               [kuupäev],

               millega nähakse ette Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 12 lõikes 2 osutatud liidu esindajate õigustega seotud töökorraldus

               Artikkel 1
                  Reguleerimisese

               1.Käesoleva otsusega nähakse ette Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (edaspidi „protokoll“) artikli 12 lõikes 2 osutatud ja liidu esindajate kaudu teostatavate liidu õigustega seotud töökorraldus.

               2.Käesoleva otsuse kohaldamisel on „hõlmatud meetmed“ Ühendkuningriigi ametiasutuste mis tahes meetmed, mis on seotud protokolli alusel kohaldatavate liidu õiguse sätete rakendamise ja kohaldamisega, ning meetmed, mis on seotud protokolli artikli 5, sealhulgas selle alusel vastu võetud ühiskomitee otsuste rakendamise ja kohaldamisega vastavalt protokolli artikli 12 lõikele 2.

                  Artikkel 2
                  Liidu esindajad

               1.Liit tagab, et tema esindajad, kes kasutavad protokolli artikli 12 lõikest 2 tulenevaid õigusi, tegutsevad heas usus ning teevad tihedat koostööd hõlmatud meetmeid võtvate Ühendkuningriigi ametiasutustega ja suhtlevad nendega tihedalt.

               2.Protokolli artikli 12 lõikest 2 tulenevaid õigusi kasutavad liidu esindajad ei osale üheski meetmes, mis ei ole seotud kõnealuste õiguste kasutamisega.

               3.Liidu esindajad võtavad oma kohalviibimise õiguse kasutamisel arvesse Ühendkuningriigi ametiasutuste suuniseid esindajate enda ja teiste isikute ohutuse kohta. Nad järgivad kõiki nõudeid, mille on seaduslikult kehtestanud õiguskaitse eest vastutavad Ühendkuningriigi ametiasutused, kui väljaastumislepingu kolmanda osa XII jaotisest ja XIII jaotisest (artiklid 120 ja 121) ei tulene teisiti.

               4.Liit tagab, et tema esindajad, kes on saanud teavet protokolli artikli 12 lõikes 2 sätestatud õiguste kasutamise tõttu, tohivad seda avaldada ainult liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning Ühendkuningriigi ametiasutustele, välja arvatud juhul, kui neil on teabe avaldamiseks muudele isikutele liidu pädeva institutsiooni, organi või asutuse luba.

               5.Liidu esindajatel on õigus viibida hõlmatud meetmete võtmise ajal Ühendkuningriigis, sealhulgas kõigis kohtades, kus toimub kauba või loomade sisenemine Põhja-Iirimaale või sealt lahkumine sadamate ja lennujaamade kaudu. Liidu esindajad võivad artikli 3 lõikes 1 osutatud rajatistesse pääseda üksnes siis, kui seal viibivad Ühendkuningriigi ametiasutuste esindajad, et võtta hõlmatud meetmeid, või kui rajatises toimub muu sama otstarbega tegevus. Iga kord, kui Ühendkuningriigi ametiasutused võtavad hõlmatud meetmeid, sealhulgas inspekteerivad muid kui eelmises lauses osutatud paiku, võivad liidu esindajad nendega kaasa minna.

               6.Ühendkuningriik aitab protokolli artikli 12 lõikest 2 tulenevaid õigusi kasutavate liidu esindajate kohalolekut hõlbustada ning annab nende käsutusse nende ülesannete täitmiseks vajaliku varustuse ja muud vahendid, näiteks sobivalt varustatud töökohad ja piisava võrguühenduse.

               7.Liidu andmikud, mis sisaldavad mis tahes hõlmatud meetmetega seotud teavet, on puutumatud.

               8.Ühendkuningriigis viibivate, protokolli artikli 12 lõikes 2 sätestatud õigusi kasutavate liidu esindajate vaba liikumist Ühendkuningriigis ei tohi takistada.

               9.Protokolli artikli 12 lõikest 2 tulenevaid õigusi kasutavatel liidu esindajatel peab olema fotoga isikutunnistus, millel on nende nimi, ametinimetus ning asjaomase liidu institutsiooni, organi või asutuse nimi. Liit annab need isikutunnistused välja vastavalt näidisele, mille ta esitab Ühendkuningriigile ühe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist.

               10.Liidu esindaja esitab protokolli artikli 12 lõikes 2 sätestatud õiguste kasutamise kohtadesse saabudes lõikes 9 osutatud isikutunnistuse. Kui lõikest 3 ei tulene teisiti, pääseb liidu esindaja rajatisse kohe pärast tema isiku kindlakstegemist.

               11.Protokolli artikli 12 lõikest 2 tulenevate õiguste kasutamiseks on liidu esindajatel õigus reisida Ühendkuningriiki ette teatamata või eelneva heakskiiduta. Nad võivad Ühendkuningriiki reisimiseks kasutada liidu antud reisiluba.

               12.Ühendkuningriigis protokolli artikli 12 lõikes 2 sätestatud õiguste kasutamiseks viibivate liidu esindajate ning nende abikaasade ja ülalpeetavate pereliikmete suhtes ei kohaldata sisserändepiiranguid ega välismaalaste registreerimise nõudeid.

               13.Ühendkuningriigis protokolli artikli 12 lõikest 2 tulenevate õiguste kasutamiseks viibivatele liidu esindajatele võimaldatakse valuutavahetust reguleerivate määruste rakendamisel samad soodustused, mis tavaliselt on ette nähtud Ühendkuningriigis elavatele rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele, ning nende liidult ja liikmesriikidelt saadav palk ja muud tasud vabastatakse siseriiklikest maksudest. Selliseid maksuprivileege ja -immuniteete ei kohaldata nende liidu esindajate suhtes, kes on Ühendkuningriigi kodanikud (välja arvatud Ühendkuningriigi kodanikud, kes on ka mõne liidu liikmesriigi kodanikud ja kes ametisse nimetamise ajal ei ela Ühendkuningriigis), ega Ühendkuningriigi alaliste elanike suhtes.

               14.Ühendkuningriigis protokolli artikli 12 lõikest 2 tulenevate õiguste kasutamiseks viibivatel liidu esindajatel on õigus tuua tollimaksuvabalt riiki ja viia sealt uuesti välja oma mööbel ja muud esemed, sealhulgas mootorsõidukid.

               15.Väljaastumislepingu kolmanda osa XII jaotise ja XIII jaotise (artiklid 120 ja 121) kohaldamisel käsitatakse protokolli artikli 12 lõike 2 kohast liidu esindajate tegevust Ühendkuningriigis väljaastumislepingu kohase liidu tegevusena.

                  Artikkel 3
                  Kontaktpunktid

               1.Ühendkuningriik esitab liidule hõlmatud meetmeid võtvate asutuste ja nende rajatiste loetelu.

               Ühendkuningriik määrab iga esimeses lõigus osutatud asutuse jaoks kontaktpunkti ja annab liidule selle kontaktandmed.

               2.Ühendkuningriik teeb liidule viivitamatult teatavaks kõik lõike 1 esimeses lõigus osutatud loetelu ning kontaktpunktide ja nende andmete muudatused.

               3.Lõike 2 rakendamiseks määrab liit oma kontaktpunkti.

                  Artikkel 4
                  Teabe taotlemise kord

               1.Selleks et liidu esindajal oleks protokolli artikli 12 lõikest 2 tulenevate õiguste kasutamisel piisavalt aega teavet analüüsida, peab Ühendkuningriigi esindaja või kontaktpunkt igale teabetaotlusele kiiresti vastama.

               2.Kui Ühendkuningriigi ametiasutused leiavad, et teabetaotlus ei ole selge või asjakohane või taotletav teave on nii mahukas, et see muudaks taotluse täitmise ülemäära koormavaks, võivad nad paluda taotluse esitanud liidu esindajalt taotlust täpsustada või piirata.

               3.Võttes nõuetekohaselt arvesse oma kohustusi vastavalt käesoleva otsuse artikli 2 lõikele 1, on protokolli artikli 12 lõikest 2 tulenevaid õigusi kasutavatel liidu esindajatel õigus tutvuda Ühendkuningriigi ametiasutuste valduses olevate dokumentidega, mis sisaldavad hõlmatud meetmete seisukohast asjakohast teavet, ning vajaduse korral neid kopeerida. Liit peab seda teavet artikli 2 lõike 4 kohaselt kaitsma.

               4.Liidu esindajad võivad nõuda, et hõlmatud meetmeid võtvad Ühendkuningriigi ametiasutused esitaksid nende meetmete kohta asjakohast teavet.

                  Artikkel 5
                  Elektrooniline juurdepääs infosüsteemidele, andmebaasidele ja võrkudele

               1.Liidu taotluse korral võimaldab Ühendkuningriik liidu esindajatele reaalajas pideva ja katkematu elektroonilise juurdepääsu 1. lisas loetletud Ühendkuningriigi võrkudes, infosüsteemides ja andmebaasides ning liidu süsteemide Ühendkuningriigi riiklikes moodulites (edaspidi „IT-süsteemid“) sisalduvale asjakohasele teabele ulatuses, mis võimaldab liidu esindajatel kasutada protokolli artikli 12 lõikest 2 tulenevaid õigusi. Liit tagab, et tema esindajad kaitsevad sellist teavet kooskõlas lõigetega 3 ja 4.

               2.Liidu taotluse korral võimaldab Ühendkuningriik liidu esindajatele elektroonilise juurdepääsu ka 2. lisas osutatud IT-süsteemides sisalduvale asjakohasele teabele ulatuses, mis võimaldab liidu esindajatel kasutada protokolli artikli 12 lõikest 2 tulenevaid õigusi. Liit tagab, et tema esindajad kaitsevad sellist teavet kooskõlas lõigetega 3 ja 4.

               3.Juurdepääsu, sealhulgas kaugjuurdepääsu saanud liidu esindajad järgivad iga asjaomase IT-süsteemi turva- ja muid kasutusnõudeid.

               4.Liit tagab, et tema esindajad tohivad kasutada lõigetes 1 ja 2 osutatud teavet ainult protokolli artikli 12 lõikes 2 sätestatud õiguste kasutamiseks. Liit tagab, et tema esindajad avaldavad lõigete 1 ja 2 kohaselt saadud teavet ainult liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning Ühendkuningriigi ametiasutustele, välja arvatud juhul, kui neil on teabe avaldamiseks muudele isikutele Ühendkuningriigi tolliasutuse ja liidu pädeva institutsiooni, organi või asutuse luba. Ühendkuningriigi tolliasutused ei tohi teabe avaldamise luba andmata jätta, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

               5.Ühendkuningriik teatab liidule 1. ja 2. lisas loetletud IT-süsteemide olemasolus, ulatuses ja toimimises tehtavatest muudatustest aegsasti enne selliste muudatuste rakendamist.

                  Artikkel 6
                  Kontrollimeetmete võtmise taotlemise kord

               1.Liidu esindajad võivad üksikjuhtudel taotleda suuliselt või kirjalikult kontrollimeetmete võtmist. Sellekohases taotluses esitatakse konkreetse kontrollimeetme vajalikkuse põhjused. Taotlus esitatakse tavaliselt asjaomase Ühendkuningriigi asutuse kontaktisikule, kuid suulise taotluse võib esitada ka Ühendkuningriigi ametiasutuste esindajale.

               2.Ühendkuningriigi ametiasutused võtavad taotletud kontrollimeetme kiiresti.

               3.Kui Ühendkuningriigi ametiasutused leiavad, et liidu esindajate taotluse põhjused ei ole piisavad või selged, võivad Ühendkuningriigi ametiasutused paluda liidu esindajatelt neid põhjuseid täpsustada või üksikasjalikumalt selgitada.

                  Artikkel 7

               Ühiskomitee vaatab käesoleva otsuse läbi hiljemalt [kolm] aastat pärast selle jõustumist ja juhul, kui liit või Ühendkuningriik seda taotleb.

                  Artikkel 8
                  Jõustumine

               Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2021.

               [Koht ja kuupäev]

               Ühiskomitee nimel

               kaaseesistujad

               1. lisa. IT-süsteemid, mis sisaldavad protokolli artikli 5 lõike 3 esimeses lauses ning protokolli artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud liidu õigusaktide rakendamiseks vajalikku teavet

               ●
                     Tollideklaratsioonide teenistus (CDS), mis sisaldab muu hulgas riskiprofiile ning teavet kauba esitusviisi ja ajutise ladustamise kohta, kui see on kättesaadav

               ●
                     Kaubaveokiliikluse teenistus (GVMS)

               ●
                     Kaubatranspordi jälgimissüsteem, mis sisaldab ka hulgas muul viisil kogutud teavet seoses Ühendkuningriigi teadetega ekspordideklaratsioonide kohta

               ●
                     Riiklik Põhja-Iirimaa impordikontrollisüsteem (ICS), sealhulgas riskiprofiilid

               ●
                     Riiklik Põhja-Iirimaa uus arvutipõhine transiidisüsteem (NCTS)

               Muud süsteemid, mida Ühendkuningriigi ametiasutused protokolli artikli 5 lõigete 2 ja 4 ning artikli 6 lõike 1 rakendamiseks kasutavad ning mis sisaldavad muu hulgas teavet lubade (liidu tolliseadustiku ja protokolli kohased load ja otsused) kohta.

               2. lisa. Muud IT-süsteemid, mis sisaldavad hõlmatud meetmete võtmiseks vajalikku teavet

               ●
                     Riiklik aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteem (EMCS)

               ●
                     Riiklik käibemaksuteabe vahetamise süsteem (VIES) ja muud asjakohased Ühendkuningriigi andmebaasid, mis sisaldavad Põhja-Iirimaa kauplejate registreerimisandmeid ja Põhja-Iirimaa ettevõtjate poolt Ühendkuningriigi maksuametile esitatud teavet Põhja-Iirimaal tehtud ELi-siseste kaubaostutehingute kohta, mis kuuluvad maksustamisele ja mille Põhja-Iirimaa ettevõtjad peavad deklareerima.

               ●
                     Riiklik (impordi) ühtne kontaktpunkt (IOSS ja OSS)

               ●
                     Riiklik käibemaksutagastus


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.1.2021
            COM(2020) 835 final/2
            COM(2020) 835 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 164 alusel loodud ühiskomitees seoses põllumajandustoetustega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Komisjon teeb nõukogule ettepaneku kiita heaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga (edaspidi „väljaastumisleping“) loodud ühiskomitees seoses ühiskomitee otsusega, mis käsitleb põllumajandustoetuste, sealhulgas kalandus- ja vesiviljelustooteid toetavate meetmete suhtes erandi tegemist liidu riigiabi eeskirjade kohaldamisest, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis vastavalt väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (edaspidi „protokoll“) artikli 10 lõikele 1, nagu on ettenähtud protokolli artikli 10 lõikega 2. Vastavalt protokolli artikli 10 lõikele 2, mida tõlgendatakse koostoimes protokolli 6. lisaga, tuleks kõnealuse otsusega määrata kindlaks vähemalt i) iga-aastase kogutoetuse ülemmäär ning ii) WTO (rohelise kategooriaga) kooskõlas olev minimaalne protsendimäär, nagu on ette nähtud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikliga 10.

               2.Ettepaneku taust

               Protokolli artikli 10 kohaselt kohaldatakse Ühendkuningriigi meetmete suhtes, millega toetatakse põllumajandustoodete tootmist ja nendega kauplemist Põhja-Iirimaal, protokolli 5. lisas loetletud liidu riigiabi eeskirju, kui need meetmed mõjutavad sellist Põhja-Iirimaa ja liidu vahelist kaubandust. Samal ajal on sellega ette nähtud erand liidu õiguse kohaldamisest kindlaksmääratud iga-aastase kogutoetuse ülemmäära piires, tingimusel et kõnealuse erandi alla kuuluva toetuse kindlaksmääratud minimaalne protsendimäär on kooskõlas WTO põllumajanduslepingu 2. lisa sätetega.

               Ühiskomitee määrab kooskõlas protokolli 6. lisaga kindlaks erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse esialgse ülemmäära ja esialgse minimaalse protsendimäära, võttes arvesse kõige värskemat kättesaadavat teavet.

               Protokolliga on ette nähtud, et põllumajandussektori erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse esialgse ülemmäära kindlaksmääramisel võetakse muu hulgas arvesse Ühendkuningriigi tulevase põllumajanduse toetuskava ülesehitust ning praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2014-2020) raames ühise põllumajanduspoliitika alusel Põhja-Iirimaal kantud kulude aasta keskmist kogusummat.

               Protokolliga on ette nähtud, et põllumajandussektori erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse esialgse ülemmäära suhtes kohaldatava esialgse minimaalse protsendimäära kindlaksmääramisel võetakse muu hulgas arvesse Ühendkuningriigi põllumajandustoetuste kava ülesehitust ja seda, kui suures osas olid ühise põllumajanduspoliitika raames liidus tehtud kogukulud kooskõlas WTO põllumajanduslepingu 2. lisa sätetega, nii nagu asjaomase ajavahemiku kohta teatatud.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Iga-aastase kogutoetuse ülemmäära ja WTO põllumajanduslepingu 2. lisa sätetega kooskõlas oleva minimaalse protsendimäära kindlaksmääramine.

               Iga-aastase kogutoetuse ülemmäär määratakse kindlaks ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) nii esimese kui ka teise samba kulueraldise alusel.

               Esimese samba (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond) kulude asjakohane tase on arvutatud kahe põhielemendi alusel: Ühendkuningriigi eraldised otsetoetuste kuludeks ja turutoetusmeetmetega seotud kuludeks, tuginedes eelarveaastate 2014–2019 raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise aastaaruannetele. Viimane hõlmab kulusid, mida Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa makseasutus on kandnud ühise turukorralduse raames. Kuna 2020. eelarveaasta kohta ei ole veel kontrollitud ja heaks kiidetud raamatupidamisandmeid, on keskmine aastane summa arvutatud ajavahemiku 2014–2019 alusel, jagades kogusumma seega kuue aastaga.

               Teise samba (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond) puhul põhineb arvesse võetav summa heakskiidetud maaelu arengu programmi (sealhulgas täiendav riiklik rahastus ja täiendav rahastus, mis jääb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 42 kohaldamisalast välja) seitsme aasta keskmisel eraldisel.

               Tõsise ja ettenägematu kriisi aastal peaks iga-aastase kogutoetuse ülemmäär suurenema.

               Erandiga hõlmatud kalandustoetuste ülemmäära puhul võetakse arvesse ka mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kohaseid keskmisi kulutusi. Ülemmäär on sätestatud viieaastase perioodi toetuste ülemmäärana, mille suhtes kohaldatakse iga-aastast ülemmäära.

               Tagamaks et toetuse teatava määra suhtes kehtiv kvantitatiivne erand liidu riigiabi eeskirjade kohaldamisest ei kahjustaks kvalitatiivselt kalandussektori toetamise sisulisi nõudeid, mis on sätestatud liidu õiguses, tuleks ühisotsuses kajastada kõlblikkuskriteeriumeid seoses toetatavate tegevuste liigiga, nagu on ette nähtud liidu õigusega, välistades teatavate tegevuste rahastamise erandiga hõlmatud summast.

               Erandiga hõlmatud toetuse minimaalne protsendimäär, mis peab olema kooskõlas WTO põllumajanduslepingu 2. lisa sätetega, põhineb ELi nõuetele vastava toetuse keskmisel määral. Määr on arvutatud ELi omamaiste toetuste teadete alusel, mis on WTO-le esitatud eelarveaastate 2014–2018, st praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimaste aastate kohta, mille teated on kättesaadavad (5 aasta keskmine).

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Otsus, mille ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Vastavalt lepingu artiklile 166 on kavandatud õigusakt lepinguosalistele siduv.

               Kavandatud õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               Põllumajandustoetusi käsitlevas otsuses on sätestatud tingimused artikli 50 alusel sõlmitud väljaastumislepingu rakendamiseks. Kuna Põhja-Iirimaa protokoll on ELi ja Ühendkuningriigi vaheline Põhja-Iirimaad käsitlev kaubandusleping, on õiguslik alus ka ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               Seega on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu lepingu artikkel 50 ja ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Kavandatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu lepingu artikkel 50 ja ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatud õigusakti avaldamine

               Kuna ühiskomitee otsusega rakendatakse väljaastumislepingu teatavaid sätteid, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 164 alusel loodud ühiskomitees seoses põllumajandustoetustega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsusega (EL) 2020/135
                  1
                ning see jõustus 1. veebruaril 2020.

               (2)Väljaastumislepingu artikliga 166 on antud ühiskomiteele õigus võtta vastu otsuseid kõikides küsimustes, mille puhul see on väljaastumislepinguga nii ette nähtud. Väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll (edaspidi „protokoll“) on kõnealuse lepingu lahutamatu osa.

               (3)Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 10 lõike 1 kohaselt kohaldatakse Ühendkuningriigi meetmete suhtes, millega toetatakse põllumajandustoodete, sealhulgas kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmist ja nendega kauplemist Põhja-Iirimaal, protokolli 5. lisas loetletud liidu riigiabi eeskirju, kui need meetmed mõjutavad sellist Põhja-Iirimaa ja liidu vahelist kaubandust. Samal ajal on artikli 10 lõikega 2 ette nähtud erand liidu õiguse kohaldamisest kindlaksmääratud iga-aastase kogutoetuse ülemmäära piires, tingimusel et kõnealuse erandi alla kuuluva toetuse kindlaksmääratud minimaalne protsendimäär on kooskõlas WTO põllumajanduslepingu 2. lisa sätetega.

               (4)Iga-aastase kogutoetuse ülemmäära ja minimaalse protsendimäära kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta protokolli 6. lisas sätestatud kaalutlusi.

               (5)Muude põllumajandustoodete kui kalandus- ja vesiviljelustoodete iga-aastase kogutoetuse ülemmäära arvutamisel on arvesse võetud praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) alusel Põhja-Iirimaal kantud ja ette nähtud keskmisi kulusid.

               (6)Minimaalse protsendimäära kehtestamisel on võetud arvesse ELi toetuse keskmist määra, mis on kooskõlas WTO põllumajanduslepingu 2. lisa sätetega, lähtudes ELi kogutoetuse teadetest, mis on WTO-le esitatud viimasel viiel aastal, st ajavahemikul, mille kohta on praeguse mitmeaastase finantsraamistiku raames WTO-le teateid esitatud.

               (7)Seepärast tuleks põllumajandussektori iga-aastase kogutoetuse ülemmääraks kehtestada 429 miljonit eurot.

               (8)Kalandus- ja vesiviljelustoodete puhul tuleks toetuse ülemmääraks Euroopa mitmeaastase finantsraamistiku (2014–202019) keskmiste kulutuste alusel kehtestada 19,5 miljonit eurot viie aasta jooksul, kusjuures igal aastal on ülemmäär 4,5 miljonit eurot.

               (9)Selleks et vältida erandiga hõlmatud toetuse kasutamist selliste tegevuste rahastamiseks, mis ei ole kalandussektoris muidu toetuskõlblikud, peaks ühiskomitee otsus kajastama teatavate tegevuste rahastamiskõlbmatust, nagu on ette nähtud liidu õigusega.

               (10)Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis tuleb liidu nimel võtta väljaastumislepingu artikliga 164 loodud ühiskomitees seoses otsusega, mis tehakse vastavalt protokolli artiklile 10, põhineb ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 29, 31.1.2020, lk1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.1.2021
            COM(2020) 835 final/2
            COM(2020) 835 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 liidu seisukoha kohta, mis käsitleb ühiskomitee otsuse eelnõud põllumajandustoetuste kohta

               EELNÕU: EUROOPA LIIDU JA ÜHENDKUNINGRIIGI ÜHISKOMITEE OTSUS nr [.../2020],

               […] 2020,

               millega määratakse kindlaks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 10 lõike 2 kohane erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse esialgne ülemmäär ja esialgne minimaalne protsendimäär

               ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli, eriti selle artikli 10 lõiget 2 ja 6. lisa,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Muude põllumajandustoodete kui kalandus- ja vesiviljelustoodete iga-aastase kogutoetuse määr

               1. Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 10 lõike 2 kohane erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse esialgne ülemmäär muude põllumajandustoodete kui kalandus- ja vesiviljelustoodete puhul on 382,2 miljonit naelsterlingit
                  1
               .

               2. Ühendkuningriik võib suurendada lõikes 1 osutatud erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse esialgset ülemmäära konkreetsel aastal veel kuni 25,03 miljoni naelsterlingi võrra, kasutades erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse esialgse ülemmäära seda osa, mis ei ole eelmisel kalendriaastal ära kasutatud.

               3. Lõikes 1 osutatud erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse esialgset ülemmäära suurendatakse konkreetsel aastal 6,8 miljoni naelsterlingi võrra:

               a) kui Euroopa Liit on kõnealuse aasta jooksul võtnud määruse (EL) nr 1308/2013
                  2
                II osa I jaotise I peatüki või artiklite 219, 220 või 221 alusel meetmeid, mis hõlmavad Iirimaa Vabariiki, või

               b) kui see on tingitud järgmisest:

               i) loomahaigus;

               ii) sündmus või asjaolu, mis oluliselt häirib või ähvardab häirida turgu, kui selline olukord või selle mõju turule tõenäoliselt jätkub või halveneb;

               iii) tõsised turuhäired, mis on otseselt tingitud tarbija usalduse kaotusest seoses riskidega inimeste, loomade või taimede tervisele ja seoses haiguse riskiga, või

               iv) loodusõnnetus, mis mõjutab Põhja-Iirimaa territooriumi ega mõjuta sama palju kogu Iirimaa saart.

               Punkti b kohaldatakse üksnes juhul, kui Ühendkuningriik on Euroopa Liitu teavitanud vähemalt 10 päeva enne iga-aastase kogutoetuse kõrgema määra kasutamist.

               Artikkel 2

               Kalandus- ja vesiviljelustoodete iga-aastase kogutoetuse määr

               1. Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 10 lõike 2 kohane erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse esialgne ülemmäär kalandus- ja vesiviljelustoodete puhul on esimese viie aasta jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist ja iga järgneva viieaastase perioodi jooksul 16,93 miljonit naelsterlingit. Erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse ülemmäär nende toodete puhul ei tohi siiski ühelgi konkreetsel aastal ületada 4,01 miljonit naelsterlingit.

               2. Lõikes 1 osutatud summadest ei ole rahastamiskõlblikud järgmised tegevused:

               (a)laeva püügivõimsust suurendavad toimingud või seadmed, mis suurendavad laeva võimekust leida kala;

               (b)uute kalalaevade ehitus või import;

               (c)püügitegevuse püsiv lõpetamine;

               (d)püügitegevuse ajutine peatamine, välja arvatud juhul, kui see on seotud mõnega järgmistest:

                i. Ühendkuningriigi ametiasutuste poolt või Ühendkuningriigi poolt seoses Põhja-Iirimaaga kuni kuueks kuuks kehtestatud erakorralised meetmed, mille eesmärk on leevendada tõsist ohtu mere bioloogilistele ressurssidele või mere ökosüsteemile;

                              ii. rahvusvahelise kalanduslepingu või selle protokollide pikendamata jätmine;

                Ühendkuningriigis või Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga õigusaktide alusel avaldatud kalavarude majandamise kava, milles on sätestatud põhimõtted, mille eesmärk on taastada üks või mitu kalavaru jätkusuutlikul tasemel või hoida sellist varu jätkusuutlikul tasemel;

                iv. Ühendkuningriigi ametiasutuste poolt või Ühendkuningriigi poolt seoses Põhja-Iirimaaga kehtestatud erakorralised meetmed reageerimaks rahvatervise või muule hädaolukorrale, millel on tõsine mõju kalandus- või vesiviljelussektorile;

               (e)uurimuslik kalapüük;

               (f)ettevõtte omandi üleminek ning

               (g)otsene taasasustamine kalavarude või mere ökosüsteemi säilitamiseks, välja arvatud juhul, kui see on ette nähtud Ühendkuningriigi ametiasutuste poolt või Ühendkuningriigi poolt seoses Põhja-Iirimaaga võetud meetmetega, või eksperimentaalse taasasustamise korral.

               Punktis d sätestatud erandite tingimuseks on, et kalalaeva või asjaomase kaluri püügitegevus on tegelikult peatatud ja et toetust antakse kuni kuueks kuuks laeva kohta.

               Artikkel 3

               Minimaalne protsendimäär

               Protokolli artikli 10 lõikes 2 osutatud esialgne minimaalne protsendimäär on 83 % ja seda kohaldatakse artiklis 1 osutatud erandiga hõlmatud iga-aastase kogutoetuse ülemmäära summade suhtes.

               Artikkel 4

               Läbivaatamine

               Ühiskomitee vaatab käesoleva otsuse ja selle rakendamise korrapäraselt läbi.

               Artikkel 5

               Jõustumine

               Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2021.

               [Koht ja kuupäev]

               Ühiskomitee nimel

               kaaseesistujad

                     (1)

                        Kõikide arvutuste ja koguste puhul, mis on käesolevas otsuses esitatud naelsterlingites, tuleb kasutada 2019. aasta otsetoetuste vahetuskurssi (1 euro = 0,89092 naelsterlingit).

                     (2)

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.1.2021
            COM(2020) 841 final/2
            2020/0373(NLE)
            COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga asutatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses vastuvõetava otsusega, millega kehtestatakse nimekiri 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liikmena, ning varunimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liidupoolse liikmena

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Komisjon teeb nõukogule ettepaneku määrata kindlaks liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga (edaspidi „väljaastumisleping“) loodud ühiskomitees võetav seisukoht ühiskomitee otsuse kohta, millega seda lepingut muudetakse.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping

               Väljaastumisepingus on sätestatud kord, mille alusel toimub Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest. Väljaastumisleping jõustus 1. veebruaril 2020.

               2.2.Ühiskomitee

               Väljaastumislepingu artikli 164 lõikega 1 loodud ühiskomiteesse kuuluvad liidu ja Ühendkuningriigi esindajad. Seda juhivad ühiselt liidu ja Ühendkuningriigi esindajad. Ühiskomitee töökord on sätestatud väljaastumislepingu VIII lisas. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt üks kord aastas või liidu või Ühendkuningriigi taotlusel. Ta määrab oma koosolekute ajakava ja päevakorra kindlaks vastastikusel kokkuleppel.

               Ühiskomitee ülesanded on sätestatud väljaastumislepingu artiklis 164 ja need on põhiliselt järgmised:

               ·jälgida käesoleva lepingu rakendamist ja kohaldamist otseselt ja talle alluvate erikomiteede töö kaudu;

               ·võtta lepinguga ette nähtud juhtudel vastu otsuseid ja soovitusi, sh lepingu muudatusi;

               ·ennetada probleeme ja lahendada vaidlusi, mis võivad tekkida lepingu tõlgendamisel või kohaldamisel.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav akt

               Vastavalt väljaastumislepingu artikli 171 lõikele 1 koostab ühiskomitee hiljemalt üleminekuperioodi lõpuks nimekirja 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada vahekohtu liikmena. Ühiskomitee tagab, et nimekiri vastab igal ajahetkel nõuetele, mis väljaastumislepingus on sellele esitatud.

               Kavandatava otsuse eesmärk on kehtestada nimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad töötada väljaastumislepinguga ettenähtud vahekohtute liikmena.

               Vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2 on kavandatav otsus lepinguosaliste jaoks siduv. Vastavalt töökorra 9. reeglile märgitakse ühiskomitee vastu võetud otsustes nende jõustumise kuupäev.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Väljaastumislepinguga ette nähtud üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020. Enamik väljaastumislepingu sätteid, sealhulgas vaidluste lahendamist käsitlevad sätted kuuenda osa III jaotises, jõustuvad 1. jaanuaril 2021. Hiljemalt 1. jaanuariks 2021 tuleb koostada vahekohtunike nimekiri, sest sellest hetkest alates võib kumbki pool väljaastumislepingu tõlgendamisel tekkiva vaidluse anda lahendamiseks vahekohtule, kelle otsus on pooltele siduv.

               Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud viies isikus, kes võivad olla vahekohtu eesistujaks. Liit ja Ühendkuningriik on kumbki esitanud kümme isikut, kes võivad olla vahekohtu liikmed.

               Seetõttu peaks liidu seisukoht olema toetada seda, et ühiskomitee võtab vastavalt väljaastumislepingu artikli 171 lõikele 1 vastu käesolevale ettepanekule lisatud otsuse kaval põhineva otsuse, millega kehtestatakse nimekiri 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada väljaastumislepinguga ettenähtud vahekohtute liikmena.

               Lisaks on liit välja valinud 17 isikut reservi jaoks, kellega liit saab vajaduse korral ühendust võtta, kui ühiskomitee 25 isikuga nimekirja artikli 171 lõike 1 viimase lause kohaselt uuendab.

               4.Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Otsus, mille ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Vastavalt lepingu artikli 166 lõikele 2 on kavandatav õigusakt lepinguosaliste jaoks siduv.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               Kavandatava õigusakti eesmärk ja sisu on määrata kindlaks liidu seisukoht nende isikute nimekirja küsimuses, kes soovivad ja saavad töötada väljaastumislepinguga ettenähtud vahekohtute liikmena. Väljaastumisleping on sõlmitud Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõike 2 alusel.

               Seetõttu peaks kavandatava otsuse õiguslik alus olema Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna otsuse eesmärk on kehtestada nimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad töötada väljaastumislepinguga ettenähtud vahekohtute liikmena, on asjakohane avaldada ühiskomitee otsus pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0373 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga asutatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses vastuvõetava otsusega, millega kehtestatakse nimekiri 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liikmena, ning varunimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liidupoolse liikmena

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping („väljaastumisleping“) sõlmiti nõukogu otsusega (EL) 2020/135
                  1
                ning see jõustus 1. veebruaril 2020.

               (2)Vastavalt väljaastumislepingu artikli 171 lõikele 1 koostab ühiskomitee hiljemalt väljaastumislepingu alusel kehtestatud üleminekuperioodi lõpuks nimekirja 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada vahekohtu liikmetena. Ühiskomitee tagab, et nimekiri vastab igal ajahetkel kindlaksmääratud nõuetele.

               (3)Vastavalt väljaastumislepingu artikli 171 lõikele 2 kuuluvad nimekirja ainult isikud, kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust, kellel on oma riigis kõige kõrgemasse kohtunikuametisse nimetamiseks nõutav kvalifikatsioon või kes on tunnustatud ja pädevad juristid ning kellel on eriteadmised või kogemused liidu õiguse ja rahvusvahelise avaliku õiguse alal. Sellesse nimekirja ei tohi kuuluda isikud, kes on liidu institutsioonide, mõne liikmesriigi valitsuse või Ühendkuningriigi valitsuse liikmed, ametnikud või muud teenistujad.

               (4)Liit ja Ühendkuningriik on ühiselt välja pakkunud viis isikut vahekohtu eesistuja ametikohale ning kumbki kümme isikut vahekohtu liikme ametikohale.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht.

               (6)Asjakohane on moodustada ka reserv ekspertidest, kes soovivad ja saavad töötada väljaastumislepinguga ettenähtud vahekohtute liikmena ja kellega võidakse võtta ühendust, kui liidu 25 isikust koosnevat nimekirja on vaja uuendada,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel väljaastumislepingu artikli 164 lõike 1 alusel loodud ühiskomitees võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on esitatud I lisas.

               Sellel ühiskomitee koosolekul, kus tehakse eelmises lõigus osutatud otsus, võetakse liidu nimel seisukoht, et koosoleku protokollile tuleks lisada II lisas esitatud märkus, milles on esitatud väljaastumislepinguga ettenähtud vahekohtu eesistujate nimekirja kantud isikute seast eesistujate nimetamise kord.

               Artikkel 2

               Varunimekiri isikutest, keda liit võib tulevikus esitada kandmiseks 25 isikust koosneva nimekirja vabanenud kohale, on esitatud III lisas.

               Artikkel 3

               Ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/135 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 29, 31.1.2020, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.1.2021
            COM(2020) 841 final/2
            COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga asutatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses vastuvõetava otsusega, millega kehtestatakse nimekiri 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liikmena, ning varunimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liidupoolse liikmena

               I LISA

               Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr .../2020,

               XXX,

               millega kehtestatakse nimekiri 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga ettenähtud vahekohtu liikmena, ning reservnimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga ettenähtud vahekohtu liidupoolse liikmena

               ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingut
                  1
                (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti selle artikli 171 lõiget 1,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt väljaastumislepingu artikli 171 lõikele 1 koostab ühiskomitee hiljemalt väljaastumislepingu alusel ettenähtud üleminekuperioodi lõpuks nimekirja 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada vahekohtu liikmetena.

               (2)Vastavalt väljaastumislepingu artikli 171 lõikele 2 kuuluvad nimekirja ainult isikud, kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust, kellel on oma riigis kõige kõrgemasse kohtunikuametisse nimetamiseks nõutav kvalifikatsioon või kes on tunnustatud ja pädevad juristid ning kellel on eriteadmised või kogemused liidu õiguse ja rahvusvahelise avaliku õiguse alal. Sellesse nimekirja ei tohi kuuluda liidu institutsioonide, ühegi liikmesriigi valitsuse ega Ühendkuningriigi valitsuse liikmed, ametnikud ega muud teenistujad.

               (3)Kuna liit ja Ühendkuningriik on ühiselt välja pakkunud viis isikut vahekohtu eesistuja ametikohale ning kumbki kümne isikut vahekohtu liikme ametikohale,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Nimekiri 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada väljaastumislepinguga ettenähtud vahekohtu liikmena, on esitatud I lisas.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2021.

               [Koht],

                  Ühiskomitee nimel

                  kaaseesistujad

               I LISA

               ühiskomitee otsusele nr …/2020,

               Väljaastumislepinguga ettenähtud vahekohtu eesistujad

               Corinna Wissels

               Angelika Helene Anna Nussberger

               Jan Klucka

               Sir Daniel Bethlehem

               Gabrielle Kaufmann-Kohler

               Väljaastumislepinguga ettenähtud vahekohtu lihtliikmed

               EL:

               Hubert Legal

               Helena Jaderblöm

               Ursula Kriebaum

               Jan Wouters

               Christoph Walter Hermann

               Javier Diez-Hochleitner

               Alice Guimaraes-Purokoski

               Barry Doherty

               Tamara Capeta

               Nico Schrijver

               Ühendkuningriik:

               Sir Gerald Barling

               Sir Christopher Bellamy

               Zachary Douglas

               Sir Patrick Elias

               Dame Elizabeth Gloster

               Sir Peter Gross

               Toby Landau QC

               Dan Sarooshi QC

               Jemima Stratford QC

               Sir Michael Wood

                     (1)

                  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.1.2021
            COM(2020) 841 final/2
            COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga asutatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses vastuvõetava otsusega, millega kehtestatakse nimekiri 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liikmena, ning varunimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liidupoolse liikmena

               II LISA

               Kavand: Väljaastumislepinguga loodud ühiskomitee xx. detsembri 2020. aasta koosoleku protokollile lisatav märkus, milles on esitatud väljaastumislepinguga ettenähtud vahekohtu eesistujate nimekirja kantud isikute seast eesistujate nimetamise kord

                  Ühiskomitee võttis täna vastavalt väljaastumislepingu artiklile 171 vastu nimekirja 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada vahekohtu liikmena. Lepinguosalised tuletavad meelde, et viies isik eesistujate nimekirjas valiti 9. detsembril 2020 loosiga mõlema lepinguosalise esindajate juuresolekul.

                  Selleks et aja jooksul oleks tagatud tasakaal, tuleks rakendada rotatsiooni, nii et juhul, kui vabaneb selle lepinguosalise esitatud eesistuja ametikoht, kellel on kolm kandidaati viie kandidaadiga nimekirjas, esitab teine lepinguosaline kolm kandidaati, kelle seast esimene lepinguosaline valib kolme tööpäeva jooksul vabanenud kohale uue eesistuja.

                  Kui vabaneb selle lepinguosalise esitatud eesistuja ametikoht, kellel on kaks kandidaati viie kandidaadiga nimekirjas, siis rotatsiooni ei toimu ja see lepinguosaline esitab kolm kandidaati, kelle seast teine lepinguosaline valib kolme tööpäeva jooksul vabanenud kohale uue eesistuja.

                  Seega ei ole eesistujate nimekirjas kunagi vähem kui kaks eesistujat kummaltki lepinguosaliselt.

                  Pärast iga eespool nimetatud asendust peaks ühiskomitee muutma 25 isiku nimekirja väljaastumislepingu artikli 171 kohaselt vastu võetud otsusega.

                  Ühiskomitee vaatab 25 isikust koosneva nimekirja igal juhul läbi kaks aastat pärast ühiskomitee tänase otsuse jõustumist. Lepinguosalised teevad kõik võimaliku, et esitada läbivaatamise käigus ühine viie eesistujaga nimekiri, nagu on sätestatud väljaastumislepingus. See nimekiri asendaks eelmise nimekirja hiljemalt kuue kuu möödudes läbivaatamise algusest.

                  Kui läbivaatamise käigus ei jõuta viienda eesistuja suhtes kokkuleppele, siis lepinguosaline, kellel on sel ajal viie kandidaadiga nimekirjas kaks kandidaati, esitab kolm kandidaati, kelle seast teine lepinguosaline valib kolme päeva jooksul nimekirja vabale kohale uue eesistuja. Pärast läbivaatamise lõppu peaks ühiskomitee muutma 25 isiku nimekirja väljaastumislepingu artikli 171 kohaselt vastu võetud otsusega.

                  Kandidaadid, kelle lepinguosaline esitab käesolevas märkuses kirjeldatud korras teisele lepinguosalisele valiku tegemiseks, peavad vastama väljaastumislepingu artiklis 171 sätestatud kriteeriumidele, ning kui mõnel lepinguosalisel on põhjust arvata vastupidist, on tal õigus esitada vastuväiteid asjaomase kandidaadi nimekirja kandmisele või ametisse nimetamisele.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.1.2021
            COM(2020) 841 final/2
            COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga asutatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses vastuvõetava otsusega, millega kehtestatakse nimekiri 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liikmena, ning varunimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad töötada lepinguga loodud vahekohtu liidupoolse liikmena

               III LISA

                  Varunimekiri kandidaatidest, kes soovivad ja saavad tegutseda lepinguga loodud vahekohtu liidupoolse liikmena

               Myron Nicolatos

               Ezio Perillo

               Vilenas Vadapalas

               Andreas Müller

               Pierre d’Argent

               Radostin Georgiev Petrov

               Costas Clerides

               Antonin Mokry

               Carri Ginter

               Nikolaos Markopoulos

               Jukka Snell

               Janos Martonyi

               Alessandra Pietrobon

               Ignas Vegele

               Anita Kovalevska

               Kaj I. Hober

               Matej Avbelj