               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.6.2016
            COM(2016) 423 final
            2016/0195(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega sõlmitakse Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vaheline leping nende konkurentsiõiguse rakendamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Ettepanek tuleneb nõukogu 9. oktoobri 2008. aasta otsusest, millega volitati komisjoni alustama läbirääkimisi, et ajakohastada ELi ja Kanada vahelist koostöölepingut konkurentsi valdkonnas. Eesmärk on lisada sätted, mis võimaldavad mõlema lepinguosalise konkurentsiasutustel vahetada tõendusmaterjali, mida nad on kogunud oma juurdluste käigus.

                  Kehtiv koostööleping Kanadaga sõlmiti 1999. aasta juunis ning toona ei peetud tõendusmaterjali vahetamist lepinguosaliste vahel vajalikuks. Vahepeal on kahepoolne koostöö Euroopa Komisjoni ja Kanada konkurentsiameti vahel muutunud sagedasemaks ja sisulisemaks. Kanada konkurentsiametiga teabe vahetamise võimaluse puudumist peetakse suureks takistuseks tõhusale koostööle. Kehtiva lepingu kavandatud muudatustega antakse Euroopa Komisjonile ja Kanada konkurentsiametile õigus vahetada tõendusmaterjali, mille lepinguosalised on oma uurimiste käigus kogunud. See on eriti kasulik juhul, kui väidetav konkurentsivastane käitumine mõjutab Atlandi-üleseid või maailma turgusid. Paljud üleilmsed või Atlandi-ülesed kartellid hõlmavad Kanadat ning Kanada abil on komisjonil hea võimalus saada nende kartellide kohta lisateavet.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

                  Koostöö kolmandate riikide konkurentsiasutustega on praegu rahvusvahelise konkurentsiuurimiste puhul levinud tava. Lisaks lepingule Kanadaga on Euroopa Liit sõlminud spetsiaalsed konkurentsiasju käsitlevad koostöölepped Ameerika Ühendriikide, Jaapani, Korea ja Šveitsiga. Kõige põhjalikum on leping Šveitsiga, mis juba sisaldab sätteid tõendusmaterjali vahetamise kohta. Kavandatud ajakohastatud leping Kanadaga viiks selle samale tasemele kui Šveitsiga sõlmitud leping.

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

                  Konkurentsipoliitika eesmärk on see, et turud tooksid suuremat kasu tarbijatele, ettevõtjatele ja kogu ühiskonnale. Seetõttu aitab konkurentsipoliitika saavutada komisjoni eesmärke laiemalt, eelkõige seoses töökohtade, majanduskasvu ja investeeringute edendamisega. Seda eesmärki püütakse saavutada komisjoni konkurentsieeskirjade täitmise tagamisega, rikkumiste karistamisega ja konkurentsikultuuri edendamisega rahvusvahelisel tasandil.

                  Kavandatud leping parandab halduskoostööd Euroopa Komisjoni ja Kanada konkurentsiameti vahel. Kokkuvõttes saavad kasu nii ELi kui ka Kanada tarbijad, kui konkurentsieeskirjade rikkumisi saab paremini tuvastada ja nende eest karistada, mis aitab ühtlasi kaasa suurema hoiatava mõju saavutamisele. Tõhusama konkurentsi tagamise tulemuseks on avatud ja konkurentsinõuetele vastavad turud, kus ettevõtjad konkureerivad oma saavutustele tuginedes vabamalt, mis võimaldab neil luua jõukust ja töökohti. See annab tarbijatele ka suurema valiku madalama hinnaga tooteid.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Õiguslikuks aluseks on ELi toimimise lepingu artiklid 103 ja 352. Artikkel 103 on õiguslik alus artiklite 101 ja 102 rakendamiseks. Artikkel 352 on määruse 139/2004 (ühinemismäärus) õiguslik alus ja kavandatav leping hõlmab ka koostööd ühinemiste uurimiseks.

               •Subsidiaarsus (jagatud pädevuse korral)

                  Algatus kuulub ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt ELi ainupädevusse, kuna see seondub konkurentsieeskirjadega, mis on vajalikud siseturu toimimiseks. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

                  ELi meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärgi saavutamiseks, milleks on parem rahvusvaheline koostöö Euroopa Komisjoni ja Kanada konkurentsiameti vahel. Parema halduskoostöö saab saavutada üksnes rahvusvahelise lepinguga, mis on sõlmitud ELi ja Kanada vahel.

                  Kavandatud leping reguleerib halduskoostööd Euroopa Komisjoni ja Kanada konkurentsiameti vahel ja puudutab ainult neid juhtumeid, millega tegeleb Euroopa Komisjon. Kavandatav leping ei käsitle konkurentsiõiguse täitmise tagamist liikmesriikides, kuna seda ei kohaldata nende juhtumite suhtes.

               •Vahendi valik

                  Komisjon vajab sõnaselget seaduslikku luba Kanada konkurentsiametile seadusega kaitstud teabe edastamiseks. Mittesiduv vahend, nt vastastikuse mõistmise memorandum, ei oleks piisav, et lahendada vastuolu ametisaladuse hoidmise kohustusega, mis on sätestatud määruse 1/2003 artiklis 28 ja määruse 139/2004 (ühinemismäärus) artiklis 17. Kavandatud eesmärk on seetõttu võimalik saavutada vaid ametliku rahvusvahelise lepinguga.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

               •Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Liikmesriike on korrapäraselt teavitatud läbirääkimiste kulgemisest ja algatusest on teadlik ka Euroopa Parlament.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Algatusega rakendatakse 2008. aasta oktoobris antud nõukogu volitusi. Volituste aluseks oli teave, mis koguti 1999. aasta lepingu praktilise rakendamise ajal mõlemas konkurentsiasutuses.

               •Mõju hindamine

                  Mõju hindamist ei olnud vaja. Kavandatud lepinguga järgitakse nõukogu volitustega antud juhiseid, samuti puuduvad muud võimalused volituste rakendamiseks.

               •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Kavandatava lepingu sõnastust on kohandatud, et võtta arvesse muutusi Euroopa andmekaitsealastes õigusaktides, mis on vastu võetud alates kehtiva 1999. aasta lepingu jõustumisest. Kuna vahetatav tõendusmaterjal võib sisaldada isikuandmeid, on lepingu lisas esitatud andmekaitset käsitlevad üksikasjalikud sätted (C lisa).

                  Kaitseõiguse kohaldamise tagamiseks on lepingu eelnõus ette nähtud, et andmeid edastav asutus peab kindlaks tegema, et saadetavat teavet võiksid nad samuti kasutada üksnes kooskõlas enda menetlusõiguste ja privileegidega (artikli VII lõikes 7).

               4.MÕJU EELARVELE

                  Kavandatud kokkuleppel puudub mõju eelarvele.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Kuna lepingus käsitletakse ainult komisjoni ja Kanada konkurentsiameti halduskoostööd, ei ole rakendamine liikmesriikides vajalik.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Läbirääkimiste pooled jätsid olemasoleva teksti põhimõtteliselt muutmata ning lisasid üksnes vajalikud sätted, millega määratakse kindlaks seadusega kaitstud teavet käsitlevate arutelude ning selle edastamise ja kasutamise raamistik. Vajaduse korral ajakohastati teksti õiguslikke arenguid silmas pidades (uute konkurentsialaste õigusaktide jõustumine, ELi toimimise lepingu uus numeratsioon) ning jäeti välja vananenud sätted. Muudatused kajastavad ka Euroopa andmekaitsealaste õigusnormide arengut pärast lepingu jõustumist.

                  Artikli I punktis f määratletakse mõiste „uurimismenetluse käigus saadud teave“, mida rakendatakse kokkulepitud teabevahetuse mehhanismis.

                  VII artiklis määratakse kindlaks teabevahetuse asjaolud ja tingimused.

               Lepinguosalised võivad arutada kogu teavet, mis on saadud uurimismenetluse käigus (artikli VII lõige 2).

               Kui mõlemad asutused uurivad sama teguviisi või sellega seotud teguviisi, võivad nad teise asutuse taotlusel edastada sellist tõendusmaterjali, mis on juba tema valduses ja mis on saadud uurimismenetluse käigus, et kasutada seda võimaliku tõendina. (artikli VII lõige 4).

               Lepinguosalised ei tohi arutada ega edastada tõendeid, mis oleksid kaitstud lepinguosaliste vastavates õigusaktides sätestatud õiguste või privileegidega (nt õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu või kutsesaladuse privileeg, artikli VII lõige 7), või mis on saadud leebema kohtlemise või kokkuleppemenetluse raames (välja arvatud juhul, kui selleks on teavet esitanud lepinguosalise luba) (artikkel VII lõige 9).

               Otsuse teabe edastamise kohta teeb alati edastav asutus, puudub kohustus seda teha (artikli VII lõige 8).

                  Artiklis VIII esitatakse konfidentsiaalsuskohustused ja -tingimused, mille alusel saab teavet saav lepinguosaline VII artikli alusel edastatud teavet kasutada.

               Arutelu ja saadud teavet tuleb käsitleda konfidentsiaalsena ja seda võib avaldada ainult piiratud juhtudel (artikli VIII lõige 2).

               Artiklis VIII sätestatakse, et teavet võib kasutada üksnes taotluses täpsustatud eesmärgil ja konkurentsieeskirjade kohaldamiseks teavet saava asutuse poolt (artikli VIII lõige 8).

               Vastavalt 16. detsembri 2002. aasta nõukogu määrusele (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) ei tohi komisjon teavet edastada liikmesriigi konkurentsiasutusele, et seda võidaks kasutada isikutele vabadusekaotuslike karistuste määramiseks. Kuna Kanadas kuuluvad kartellid kriminaalõiguse kohaldamisalasse, oli oluline tagada, et leping ei lähe kaugemale teabevahetuse korrast, mida kasutavad Euroopa Liidu konkurentsiasutused. Lepingu projektis on seetõttu sätestatud, et edastatud teavet ei tohi kasutada isikutele vabaduskaotuslike karistuste määramiseks (artikli VIII lõige 9).

               Kuna vahetatav tõendusmaterjal võib sisaldada isikuandmeid, sisaldavad artikli VIII lõige 5 ja C lisa üksikasjalikke sätteid isikuandmete kaitse kohta.

                  IX artiklit kohaldatakse üksnes ELi suhtes ning selles käsitletakse dokumentide vahetust komisjoni ja liikmesriikide konkurentsiasutuste vahel ning komisjoni ja EFTA järelevalveameti vahel.

                  Kuigi olemasoleva lepingu struktuur on jäänud samaks, on muutusi nii palju, et ei olnud praktiline koostada lepingu muudatust, milles loetletakse kõik muudatused. Seetõttu on tehniliselt vaja sõlmida uus leping, mis asendab olemasoleva lepingu, ning mitte teha lihtsalt muudatusi kehtivasse lepingusse. XIV artikli lõikega 5 on seega ette nähtud, et kavandatud leping asendab praegu kehtivat 1999. aasta lepingut.

               2016/0195 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega sõlmitakse Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vaheline leping nende konkurentsiõiguse rakendamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 103 ja 352 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsuse 20XX/XXX
                  1
               […] kohaselt sõlmiti Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vaheline leping nende konkurentsiõiguse rakendamise kohta […].

               (2)See leping tuleks heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vaheline leping nende konkurentsiõiguse rakendamise kohta kiidetakse käesolevaga liidu nimel heaks.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artiklis XIV sätestatud teate
                  2
               .

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu […] otsus XXXX/XX/EL kirjutada Euroopa Liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vahelisele lepingule nende konkurentsiõiguse rakendamise kohta (ELT L ……..).

                     (2)
                  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.6.2016
            COM(2016) 423 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega sõlmitakse Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vaheline leping nende konkurentsiõiguse rakendamise kohta

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus,

               millega sõlmitakse Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vaheline leping nende konkurentsiõiguse rakendamise kohta

               Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vaheline leping nende konkurentsiõiguse rakendamise kohta

               EUROOPA LIIT ühelt poolt ja KANADA VALITSUS (edaspidi „Kanada“) teiselt poolt (edaspidi „lepinguosalised“):

               arvestades tihedaid omavahelisi majandussidemeid;

               tunnustades, et maailmamajandus, sealhulgas lepinguosaliste majandused on järjest rohkem omavahel seotud;

               märkides, et lepinguosalised on ühisel seisukohal, et konkurentsiõiguse veatu ja tõhus rakendamine on nende turgude toimimise ja omavahelise kaubanduse seisukohast väga oluline;

               tunnustades oma kohustust edendada konkurentsiõiguse veatut ja tõhusat rakendamist koostöö kaudu ning kohastel juhtudel nende seaduste omavahelise kooskõlastamise kaudu;

               märkides, et võrreldes lepinguosaliste iseseisvate täitetoimingute tulemustega võib täitetoimingute kooskõlastamise tulemuseks teatavatel juhtudel olla lepinguosaliste vastavate konkurentsiprobleemide tõhusam lahendamine;

               tunnustades lepinguosaliste kohustust kaaluda hoolikalt teineteise olulisi huve oma konkurentsiõiguse rakendamisel ja anda endast parim, et need huvid lepitada;

               võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni 27. ja 28. juulil 1995. aastal vastuvõetud soovitust, milles käsitletakse liikmesriikide koostööd rahvusvahelist kaubandust mõjutavas piiravas äritegevuses, ja

               võttes arvesse 6. juulil 1976. aastal vastu võetud Kanada ja Euroopa ühenduste vahelist majanduskoostöölepingut, 22. novembril 1990. aastal vastu võetud Euroopa Ühenduse ja Kanada suhteid käsitlevat deklaratsiooni ja 17. detsembril 1996. aastal vastu võetud ühist poliitilist deklaratsiooni Kanada-EL suhete kohta koos selle juurde kuuluva tegevuskavaga,

               tunnistades, et suurem teabevahetus, sealhulgas sellise teabe vahetus, mis on saadud lepinguosaliste uurimismenetluse käigus, aitab tõhustada koostööd ja aitab kaasa kummagi lepinguosalise konkurentsiõiguse täitmise usaldusväärsele ja tõhusale tagamisele;

               tunnistades, et lepinguosalised jagavad ühiseid väärtusi seoses isikuandmete kaitsega, mis kajastub nende vastavates õigusaktides, ja et järelevalvet teeb sõltumatu ametiasutus ning Kanada puhul, kui asjaomased isikud ei viibi Kanadas, administratiivsete vahenditega loodud asutus,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               I. Eesmärk ja mõisted

               1. Käesoleva lepingu eesmärk on edendada lepinguosaliste konkurentsiasutuste vahelist koostööd ja tegevuse kooskõlastamist ning vähendada oma konkurentsiõiguse rakendamisel lepinguosaliste erimeelsuste võimalusi või nende mõju.

               2. Käesolevas lepingus tähendab:

               a) „konkurentsivastane tegevus“ mis tahes tegevust või tehingut, mille suhtes võib lepinguosalise konkurentsiõiguse alusel kohaldada karistusi, keelde või muid hüvitamisviise;

               b) „liikmesriigi pädev asutus“ A lisas sätestatud liikmesriigi asutust. Euroopa Liit võib igal ajal teha A lisasse täiendusi või seda muuta. Täiendustest või muudatustest teatatakse Kanadale alati kirjalikult enne mis tahes teabe saatmist nimekirja lisatud asutusele;

               „konkurentsiasutus“ ja „konkurentsiasutused“:

               i) Kanada puhul konkurentsiseaduse alusel ametisse määratud konkurentsivolinikku (Commissioner of Competition), R.S.C. 1985, c. C-34, (edaspidi „konkurentsiseadus“) and

               ii) Euroopa Liidu puhul Euroopa Komisjoni seoses tema ülesannetega Euroopa Liidu konkurentsiõiguse alusel;

               d) „konkurentsiõigus või -seadused“:

               i) Kanada puhul konkurentsiseadust, välja arvatud selle punktid 52–62 ja osa VII.1, ja seadusest tulenevaid määruseid, ning

               ii) Euroopa Liidu puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 101, 102 ja 105 nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle („ühinemismäärus“) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 139/2004“) ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3) (edaspidi „EMP leping“) artiklid 53 ja 54, kui neid kasutatakse koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102, ja nende rakendusmäärused,

               ning nende muudatused ja seadused või määrused, mille osas lepinguosalised võivad kirjalikult kokku leppida, et need kuuluvad käesoleva lepingu tähenduses konkurentsiõiguse kohaldamisalasse,

               e) „täitetoiming“: konkurentsiõiguse mis tahes rakendamist uurimise või menetluse abil, mille viib läbi lepinguosalise konkurentsiasutus.

               f) „uurimismenetluse käigus saadud teave“:

               i) Kanada puhul konkurentsiseaduse punktide 11, 15, 16 ja 114 alusel saadud teave; ning

               ii) Euroopa Liidu puhul tähendab see teavet, mis on saadud teabenõude kaudu kooskõlas nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82
                  1
                sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1) (edaspidi „määrus (EÜ nr 1/2003“) artikliga 18, küsitluse kaudu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikliga 19, komisjoni poolt Euroopa Komisjoni nimel tehtud kontrollimiste kaudu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitega 20, 21 või 22 ja teavet, mis on saadud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamise tulemusena;

               g) „teave, mis on saadud puutumatuse või leebema kohtlemise taotluse raames“:

               i) Kanada puhul taotleja poolt konkurentsiasutusele esitatud teave selle kohta, kas riiklik süüdistaja (Director of Public Prosecutions) on kriminaalmenetluse käigus andnud puutumatuse kriminaalvastutusele võtmise eest või leebema kohtlemise soovituse. ning

               ii) Euroopa Liidu puhul teave, mis on saadud vastavalt komisjoni teatisele, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul (ELT C 298, 8.12.2006, lk 17).

               h) „kokkuleppemenetluse raames saadud teave“ tähendab Euroopa Liidu puhul komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a kohaselt saadud teavet, mis on seotud komisjoni poolt menetluse läbiviimisega vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 81 ja 82
                  2
                (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18);

               i) isikuandmed tähendavad igasugust teavet tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta mis tahes talletatud vormis.

               3. Mis tahes viidet käesolevas lepingus ühe lepinguosalise konkurentsiõiguse konkreetsele sättele tõlgendatakse viitena sellele sättele kehtivas redaktsioonis koos kõigi järgnevate sätetega.

               Teavitamine

               1. Kumbki lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele käesolevas artiklis ja IX artiklis sätestatud korras oma täitetoimingutest, mis võivad mõjutada teise lepinguosalise olulisi huve.

               2. Täitetoimingud, mis võivad mõjutada teise lepinguosalise olulisi huve ja millega seetõttu kaasnevad asjaolud, millest tuleb teatada, on sellised täitetoimingud, mis:

               i) on seotud teise lepinguosalise täitetoimingutega;

               ii) on seotud teise lepinguosalise kogu territooriumil või osal sellest toimuva konkurentsivastase tegevusega, välja arvatud ühinemised ja ülevõtmised;

               iii) on seotud teguviisiga, mida teine lepinguosaline või üks selle provintsidest või liikmesriikidest on nõudnud, soodustanud või heaks kiitnud;

               iv) on seotud ühinemise või ülevõtmisega, kus:

               –üks või mitu tehingu osalistest või

               –äriühing, mis kontrollib ühte või mitut tehingu osalist,

               on teise lepinguosalise või selle provintsi või liikmesriigi seaduste alusel asutatud või organiseeritud äriühing;

               v) hõlmavad konkurentsiasutuse kehtestatavaid või rakendatavaid õiguskaitsevahendeid, millega nõutakse teguviisi või keelustatakse see teise lepinguosalise territooriumil, või

               vi) hõlmavad teabe otsimist ühe lepinguosalise poolt teise lepinguosalise territooriumil.

               3. Käesoleva artikli alusel toimub teatamine tavaliselt kohe, kui konkurentsiasutus saab teada teatatavate asjaolude olemasolust, ning igal juhul vastavalt käesoleva artikli lõigetele 4–7.

               4. Kui teatatavad asjaolud on seotud ühinemise või ülevõtmisega, toimub teatamine:

               a) Euroopa Liidu puhul, kui on avaldatud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 3 alusel teatis Euroopa Liidu Teatajas, ja

               b) Kanada puhul mitte hiljem kui selle konkurentsiasutus annab välja kirjaliku taotluse vande all antud või kinnitatud teabe saamiseks või saab seoses tehinguga korralduse konkurentsiseaduse paragrahvi 11 alusel.

               5. a) Kui lepinguosalise konkurentsiasutus esitab taotluse isikult teise lepinguosalise territooriumil asuva teabe, dokumentide või muude andmete saamiseks või teise lepinguosalise territooriumil asuva isiku suulise tunnistuse saamiseks menetluses või isiku ülekuulamises osalemiseks, esitatakse teatis taotluse esitamise ajal või enne seda.

               b) Teatamist käesoleva lõike punkti a alusel nõutakse vaatamata sellele, et täitetoimingust, millega seoses nimetatud teavet otsitakse, on juba varem teatatud II artikli lõigete 1 kuni 3 alusel. Täitetoimingu käigus sama isiku esitatud järjestikuste teabenõuete korral ei nõuta siiski eraldi teatamist, kui lepinguosaline, kellele teatatakse, ei nõua teisiti või kui teavet otsivale lepinguosalisele ei ilmne uusi asjaolusid, mis mõjutavad selle lepinguosalise olulisi huve, kellele teatatakse.

               6. Teatatavate asjaolude olemasolu korral esitatakse piisavalt varakult teatis iga järgmise sündmuse kohta, et oleks võimalik võtta arvesse teise lepinguosalise seisukohti:

               a) Euroopa Liit,

               i) kui selle konkurentsiasutus otsustab algatada menetluse seoses koondumisega määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkti c alusel;

               ii) vastuväidete avaldamine muudel juhtudel kui ühinemised ja ülevõtmised; või

               iii) otsuse vastuvõtmine või muu lahendi leidmine,

               b) Kanada puhul,

               i) konkurentsikohtule (Competition Tribunal) avalduse esitamine,

               ii) kriminaalmenetluse algatamine,

               iii) asja lahendamine kohustuse või korralduse (consent order) teel.

               7. a) Kumbki lepinguosaline teatab teisele alati ka siis, kui tema konkurentsiasutus sekkub regulatiiv- või kohtumenetlusse või osaleb selles muul moel, kui need sekkumise või osalemisega seotud küsimused võivad mõjutada teise lepinguosalise olulisi huve. Käesoleva lõike kohast teatamist kohaldatakse ainult:

               i) avalike regulatiiv- või kohtumenetluste suhtes ja

               ii) sekkumise või osalemise suhtes, mis on avalik ja mis toimub ametliku korra kohaselt.

               b) Teatamine toimub sekkumise või osalemise ajal või võimalikult kiiresti pärast seda.

               8. Teatises sisalduvad andmed on piisavalt üksikasjalikud, et lepinguosaline, kellele see esitatakse, saaks anda esialgse hinnangu täitetoimingu mõjule oma oluliste huvide suhtes. Teatistes on vastavalt riigisisestele õigusnõuetele asjassepuutuvate füüsiliste ja juriidiliste isikute nimed ja aadressid, uurimise all oleva tegevuse olemus ja asjaomased õigusnormid.

               9. Käesoleva artikli kohased teatised edastatakse vastavalt IX artiklile.

               III. Konsultatsioonid

               1. Kumbki lepinguosaline võib taotleda konsultatsioonide pidamist igas küsimuses, mis on seotud käesoleva lepinguga. Konsultatsioonitaotluses esitatakse taotluse põhjus ja kas on protseduurilisi tähtaegu või muid piiranguid konsultatsioonide kiirendamiseks. Kumbki lepinguosaline kohustub taotluse korral viivitamata konsulteerima, jõudmaks käesolevas lepingus sätestatud põhimõtetele vastavale otsusele.

               2. Lõike 1 alusel peetavate konsultatsioonide käigus võtab mõlema lepinguosalise konkurentsiasutus

               a) hoolikalt arvesse teise lepinguosalise esildisi, pidades silmas käesolevas lepingus sätestatud põhimõtteid, ja on valmis selgitama teisele lepinguosalisele nende põhimõtete rakendamise konkreetseid tulemusi kõnealuses küsimuses; ning

               b) annab teisele lepinguosalise konkurentsiasutusele võimalikult palju teavet, et saaks võimalikult laialdaselt arutada konkreetse tehingu asjaomaseid tahke.

               Täitetoimingute kooskõlastamine

               1. Kummagi lepinguosalise konkurentsiasutus abistab teise lepinguosalise konkurentsiasutust tema täitetoimingute läbiviimisel, kuivõrd see vastab abistava lepinguosalise seadustele ja olulistele huvidele.

               2. Juhul kui mõlema lepinguosalise konkurentsiasutused on huvitatud täitetoimingute läbiviimisest seotud olukordades, võivad nad leppida kokku täitetoimingute kooskõlastamise nende vastastikustes huvides. Kaaludes, kas konkreetseid täitetoiminguid tuleks kooskõlastada täielikult või osaliselt, võtab mõlema lepinguosalise konkurentsiasutus muu hulgas arvesse järgmisi tegureid:

               i) kooskõlastamise mõju mõlema lepinguosalise konkurentsiasutuse suutlikkusele saavutada oma täitetoimingu eesmärke;

               ii) mõlema lepinguosalise konkurentsiasutuse suhtelist suutlikkust saada täitetoimingu läbiviimiseks vajalikku teavet;

               iii) mil määral kummagi lepinguosalise konkurentsiasutus suudab tagada tõhusa esialgse või püsiva hüvitamise asjaomase konkurentsivastase tegevuse eest;

               iv) vahendite tõhusama kasutamise võimalikkust ja

               v) võimalust vähendada kulutusi, mida põhjustavad isikud, kelle suhtes kohaldatakse täitetoimingut.

               3. a) Lepinguosaliste konkurentsiasutused võivad kooskõlastada oma täitetoiminguid, leppides kokku nende toimingute ajastatuses konkreetses küsimuses, austades täielikult oma seadusi ja olulisi huve. Lepinguosaliste konkurentsiasutuste kokkuleppel võib kooskõlastamise tulemuseks olla ühe või mõlema lepinguosalise konkurentsiasutuse läbiviidav täitetoiming vastavalt sellele, mis paremini sobib eesmärkide saavutamiseks.

               b) Kooskõlastatud täitetoimingu läbiviimisel püüavad mõlema lepinguosalise konkurentsiasutused suurendada teise lepinguosalise täiteeesmärkide saavutamise võimalikkust.

               c) Kumbki lepinguosaline võib alati teatada teisele lepinguosalisele, et ta soovib kooskõlastamist piirata või lõpetada ning viia täitetoiminguid ellu sõltumatult ja käesoleva lepingu muude sätete alusel.

               V. Koostöö seoses ühe lepinguosalise huve kahjustava konkurentsivastase tegevusega teise lepinguosalise territooriumil

               1. Lepinguosalised märgivad, et ühe lepinguosalise territooriumil võib toimuda konkurentsivastane tegevus, mis lisaks selle lepinguosalise konkurentsiõiguse rikkumisele kahjustab teise lepinguosalise olulisi huve. Lepinguosalised nõustuvad, et mõlema huvides on tegelda sellise konkurentsivastase tegevusega.

               2. Kui lepinguosalisel on alust arvata, et teise lepinguosalise territooriumil toimuv konkurentsivastane tegevus kahjustab või võib kahjustada tema olulisi huve, võib see lepinguosaline esitada teise lepinguosalise konkurentsiasutusele taotluse kohaste täitetoimingute algatamiseks. Taotluses on võimalikult konkreetsed andmed konkurentsivastase tegevuse olemuse ja selle mõju kohta taotluse esitanud lepinguosalise huvidele ning selles on lisateabe ja muu koostöö pakkumine, mida taotluse esitanud lepinguosalise konkurentsiasutus suudab pakkuda.

               3. Lepinguosaline, kellele taotlus esitati, konsulteerib taotluse esitanud lepinguosalisega ja selle lepinguosalise konkurentsiasutus, kellele taotlus esitati, võtab taotlust täielikult ja mõistvalt arvesse, kui teeb otsuse, kas seoses taotluses määratletud konkurentsivastase tegevusega algatada täitetoiming või mitte või kas seda laiendada. Selle lepinguosalise konkurentsiasutus, kellele taotlus esitati, teatab viivitamata teisele lepinguosalisele oma otsusest ja selle põhjustest. Kui täitetoiming algatatakse, annab selle lepinguosalise konkurentsiasutus, kellele taotlus esitati, taotluse esitanud lepinguosalisele teada olulisematest arengutest ja täitetoimingu tulemustest.

               4. Käesoleva artikli ükski säte ei takista selle lepinguosalise konkurentsiasutusel, kellele taotlus esitati, oma konkurentsiõiguse ja täitepoliitika alusel kaalutleda, kas viia läbi täitetoiminguid või mitte seoses taotluses määratletud konkurentsivastase tegevusega, ega välista taotluse esitanud lepinguosalise konkurentsiasutuse võimalust viia läbi täitetoiminguid seoses selle konkurentsivastase tegevusega.

               VI. Konfliktide vältimine

               1. Oma seaduste raamistikus ja kuivõrd see vastab tema enda olulistele huvidele ning võttes arvesse käesoleva lepingu eesmärke, mis on sätestatud I artiklis, võtab kumbki lepinguosaline hoolikalt arvesse teise lepinguosalise olulisi huve konkurentsi täitetoimingute kõigis etappides, sealhulgas ka otsuste tegemisel, mis puudutavad uurimise või menetluse algatamist, uurimise või menetluse ulatust ning iga juhtumi puhul taotletavate õiguskaitsevahendite või karistuste olemust.

               2. Kui näib, et ühe lepinguosalise täitetoiming võib kahjustada teise lepinguosalise olulisi huve, annavad mõlemad lepinguosalised vastavalt eespool sätestatud üldpõhimõtetele endast parima, et jõuda kohase lahenduseni seoses lepinguosaliste võistlevate huvidega, seda tehes võtab kumbki lepinguosaline arvesse kõiki asjaomaseid tegureid, sealhulgas:

               i) ühe lepinguosalise territooriumil toimuva teguviisi suhtelist tähtsust konkurentsivastasele tegevusele võrreldes teguviisiga, mis toimub teise lepinguosalise territooriumil;

               ii) konkurentsivastase tegevuse mõju suhtelist tähtsust ja prognoositavust ühe lepinguosalise olulistele huvidele võrreldes selle mõjuga teise lepinguosalise olulistele huvidele;

               iii) kas konkurentsivastase tegevusega seotud isikutel on soov mõjutada tarbijaid, tarnijaid või konkurente jõustava lepinguosalise territooriumil või mitte;

               iv) täitetoimingute ja teise lepinguosalise seaduste või selgesti välja toodud majanduspoliitika, kaasa arvatud vastava konkurentsiõiguse alusel kohaldatavate või tehtavate otsuste vahelise konflikti või kooskõla ulatust;

               v) kas lepinguosalised esitavad füüsiliste või juriidiliste eraisikute suhtes vastuolulisi nõudeid;

               vi) põhjendatud ootuste olemasolu või puudumist, mida täitetoiming suurendaks või kahandaks;

               vii) asjaomaste varade asukohta;

               viii) millises ulatuses tuleks õiguskaitsevahendit ühe lepinguosalise territooriumil rakendada, et see oleks tulemuslik;

               ix) vajadust viia miinimumini negatiivsed mõjud teise lepinguosalise olulistele huvidele, eelkõige siis, kui rakendatakse konkurentsivastaste mõjude õiguskaitsevahendeid lepinguosalise territooriumil, ja

               x) mil määral mõjutatakse teise lepinguosalise täitetoimingut seoses samade isikutega, sealhulgas sellest toimingust tulenevaid otsuseid või kohustusi.

               VII Teabe arutamine ja edastamine

               1. Käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide täitmiseks nõustuvad lepinguosalised, et nende ühistes huvides on vahetada arvamusi ning edastada teavet, mis aitaks kaasa nende konkurentsiõiguse tõhusale rakendamisele ja edendaks teineteise täitepoliitika ja -tegevuse paremat mõistmist, nagu on sätestatud käesolevas artiklis ning artiklites VIII ja XI.

               2. Lepinguosaliste konkurentsiasutused võivad arutada mis tahes nende valduses olevat teavet, sealhulgas uurimismenetluse käigus saadud teavet, kui see on vajalik käesolevas lepingus sätestatud koostöö ja kooskõlastamise jaoks.

               3. Konkurentsiasutused võivad teineteisele edastada nende valduses olevat teavet, kui teabe esitanud üksikisik või ettevõtja on andnud selleks oma selge kirjaliku nõusoleku. Kui konkurentsiasutuse valduses olev teave sisaldab isikuandmeid, võib neid andmeid edastada üksnes juhul, kui mõlemad konkurentsiasutused uurivad sama või seotud tegevust või tehingut.

               4. Kui lõikes 3 osutatud nõusolekut ei ole antud, võib konkurentsiasutus taotluse alusel edastada teisele konkurentsiasutusele uurimismenetluse käigus saadud teavet üksnes juhul, kui:

               a) teave on juba tema valduses ning

               b) teave on seotud mõlema konkurentsiasutuse uurimisega sama või seotud tegevuse või tehingu puhul.

               5. Lõike 4 kohane taotlus esitatakse kirjalikult ning see sisaldab teema üldist kirjeldust, taotlusega seotud täitetoimingu liiki ning õigusnorme, mis võivad olla asjaga seotud.

               6. Lõike 4 alusel taotluse saanud konkurentsiasutus teeb taotluse esitanud konkurentsiasutusega nõu pidades kindlaks, milline tema valduses olev teave on asjakohane ja mida võib edastada.

               7. Hoolimata käesoleva artikli lõigetest 2, 3 ja 4 ei jaga lepinguosalise konkurentsiasutus seisukohti, ei aruta ega edasta uurimismenetlusega saadud teavet, kui sellise teabe kasutamine on täitetoimingute puhul keelatud kõnealuse lepinguosalise vastavate õigusaktidega tagatud menetlusõiguste ja privileegide kohaselt, sealhulgas:

               a) õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu ning

               b)

               i) Kanada puhul advokaadi-kliendi privileeg ning

               ii) Euroopa Liidu puhul kutsesaladus.

               8. Kumbki konkurentsiasutus ei pea edastama teisele konkurentsiasutusele teavet, eriti kui see ei ole kooskõlas selle lepinguosalise oluliste huvidega või kui taotluse esitamise ajal ei ole piisavaid vahendeid.

               9. Konkurentsiasutus ei jaga seisukohti, ei aruta ega edasta teavet, mis on saadud puutumatuse või leebema kohtlemise taotluse raames, või Euroopa Liidu puhul teavet, mis on saadud kokkuleppemenetlusega, välja arvatud juhul, kui konkurentsiasutusele teavet andev üksikisik või ettevõtja on selleks andnud selgesõnalise kirjaliku nõusoleku.

               10. Kui konkurentsiasutus saab teada, et käesoleva artikli kohaselt edastatav dokument sisaldab ebaõiget teavet, teatab ta sellest teisele konkurentsiasutusele nii kiiresti kui reaalselt võimalik ning see konkurentsiasutus võtab parandusmeetmed.

               11. Käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud mis tahes teavet võib edastada otse konkurentsiasutuste vahel.

               12. Vastuolu korral lepingu või kokkuleppega, mis on seotud salastatud teabe edastamise või vahetamisega Kanada ja Euroopa Liidu vahelise salastatud teabe kaitse ja vahetamise julgeolekukorda käsitleva lepingu kohaselt, on käesoleva lepingu sätted ülimuslikud.

               VIII. Teabe konfidentsiaalsus ja kasutamine

               1. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, säilitab kumbki lepinguosaline nii palju kui võimalik mis tahes teabe konfidentsiaalsust, mille ta on konfidentsiaalselt saanud teiselt lepinguosaliselt käesoleva lepingu alusel, sealhulgas asjaolu, et teabenõue on esitatud või saadud.

               2. Kumbki lepinguosaline seisab võimalikult palju vastu kolmanda poole mis tahes nõudmisele avalikustada lõikes 1 osutatud teave, kui see ei ole vajalik kõnealuse konkurentsiasutuse käesoleva lepinguga ette nähtud täitetoiminguks, välja arvatud juhul, kui avalikustamine on suunatud:

               a) üksikisikutele või ettevõtjatele, kelle suhtes kohaldatakse teavet saanud lepinguosalise konkurentsiõiguse kohaseid täitetoiminguid, ja kelle vastu võib seda teavet kasutada, kui selline avalikustamine on ette nähtud kõnealuse lepinguosalise seadusega,

               b) vajaduse korral kohtutele kohtuliku läbivaatamise menetluse käigus, või

               c) mis on vältimatu dokumentidele juurdepääsu põhiõiguse täitmiseks lepinguosalise õiguse alusel.

               3. Lõikes 1 osutatud teabe avalikustamise puhul tagab teavet saav konkurentsiasutus, et ärisaladused on kaitstud nii palju kui võimalik kõnealuse lepinguosalise kohaldatavate õigusaktide alusel.

               4. Kui seadus kohustab avaldama lõikes 1 osutatud teavet, mille on edastanud teine konkurentsiasutus käesoleva lepingu alusel, teatab teabe saanud konkurentsiasutus teisele konkurentsiasutusele kõnealusest avalikustamisest mõistliku aja jooksul.

               5. Isikuandmete edastamisel kohaldatakse C lisas sätestatud põhimõtteid.

               6. Teavet, mida arutatakse või mille lepinguosalise konkurentsiasutus käesoleva lepingu alusel saab, välja arvatud artikli II alusel edastatud teave, kasutatakse ainult selle lepinguosalise konkurentsiõiguse jõustamiseks. Artikli II alusel saadud teavet kasutatakse ainult käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks.

               7. Uurimismenetluse käigus saadud teavet, mida on arutatud teise lepinguosalise konkurentsiasutusega või mis on talle edastatud käesoleva lepingu alusel, kasutab vaid teavet saav asutus oma konkurentsiõiguse kohaldamiseks seoses sama või sellega seotud tegevuse või tehinguga.

               8. Artikli VII lõike 4 alusel edastatud teavet kasutab teavet saav konkurentsiasutus üksnes artikli VII lõike 4 kohases taotluses täpsustatud eesmärgil.

               9. Käesoleva lepingu kohaselt edastatud teavet ei kasutata isikutele vabadusekaotuslike karistuste määramiseks.

               10. Konkurentsiasutus võib nõuda, et käesoleva lepingu alusel esitatud teabe suhtes kohaldataks tema määratletud tingimusi. Teavet saav konkurentsiasutus ei kasuta seda teavet ilma teavet edastava konkurentsiasutuse eelneva nõusolekuta viisil, mis ei vasta neile tingimustele.

               11. Kui üks konkurentsiasutus saab teada, et vaatamata tema jõupingutustele on teavet kogemata kasutatud või avaldatud viisil, mis on vastuolus käesoleva artikliga, teavitab ta sellest viivitamata teist konkurentsiasutust. Konkurentsiasutused konsulteerivad kohe sammude üle, et minimeerida mis tahes kahju, mis tuleneb sellisest kasutamisest või avaldamisest, ja selle üle, kuidas kõnealuse olukorra kordumist vältida.

               IX. Euroopa Liidu liikmesriikide konkurentsiasutuste ja EFTA järelevalveameti teavitamine

               1. Euroopa Komisjon

               a) olles saanud teatise Kanada konkurentsiasutuselt, teatab sellest artikli II kohaselt liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle olulisi huve Kanada konkurentsiasutuse poolt Euroopa Komisjonile saadetud teatised mõjutavad,

               b) olles konsulteerinud Kanada konkurentsiasutusega, teatab selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle olulisi huve mõjutatakse igasuguse jõustamistegevuse alase koostöö ja kooskõlastamisega IV ja V artikli alusel;

               c) võib avaldada üksnes teavet, mille Kanada konkurentsiasutus on edastanud artikli VII kohaselt:

               i) liikmesriikide pädevatele asutustele, et täita oma kohustusi vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitele 11 ja 14 ning määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 19; ning

               ii) EFTA järelevalveametile, et täita oma kohustusi vastavalt EMP lepingu protokolli nr 23 (mis käsitleb järelevalveasutuste vahelist koostööd) artiklitele 6 ja 7.

               2. Euroopa Komisjon tagab, et teavet, mis ei ole üldsusele kättesaadav ning mis on edastatud liikmesriigi pädevatele asutustele või EFTA järelevalveametile käesoleva artikli lõike 1 alusel, ei kasutata muuks otstarbeks kui Euroopa Liidu konkurentsiõiguse täitmise tagamiseks ning Euroopa Komisjon ei avalda seda ühelegi teisele isikule ilma Kanada konkurentsiasutuse selgesõnalise kirjaliku nõusolekuta.

               X. Poolaastakoosolekud

               1. Oma ühiste huvide täitmiseks täitetoimingutega seotud koostöö ja kooskõlastamise valdkonnas kohtuvad lepinguosaliste konkurentsiasutuste asjaomased ametnikud kaks korda aastas või muu ajakava alusel lepinguosaliste konkurentsiasutuste kokkuleppel, et: a) vahetada teavet oma hetkel läbiviidatavate täitetoimingute ja prioriteetide kohta, b) vahetada teavet ühist huvi pakkuvate majandussektorite kohta, c) arutada kavandatavaid muudatusi poliitikas ja d) arutada muid vastastikust huvi pakkuvaid küsimusi seoses konkurentsiõiguse rakendamisega.

               2. Poolaastakoosolekute aruanne esitatakse Euroopa ühenduste ja Kanada vahelise kaubandus- ja majanduskoostöö raamlepingu alusel asutatud ühisele koostöökomiteele.

               XI. Teatiste edastamine käesoleva lepingu alusel

               Teatiste edastamine käesoleva lepingu alusel, sealhulgas teatised II artikli alusel ja taotlused III ja V artikli alusel, võib toimuda lepinguosaliste pädevate asutuste vahelise otsese suulise suhtluse, telefoni- või faksiside teel, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti. Teatised II artikli alusel ja taotlused III ja V artikli alusel kinnitatakse viivitamatult kirjalikult tavaliste diplomaatiliste kanalite kaudu.

               XII. Territoriaalne kohaldamisala

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut neis lepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Kanada territooriumi suhtes.

               XIII. Kehtivad õigusaktid

               Käesoleva lepinguga ei nõuta lepinguosaliselt selliste meetmete võtmist, mis ei ole tema kehtivate õigusaktidega vastavuses, ega nõuta lepinguosaliste või nende provintside või liikmesriikide õigusaktide muutmist, välja arvatud artiklite VII ja VIII puhul, nagu neid kohaldatakse Euroopa Liidu suhtes. Suurema selguse huvides ei saa ühegi käesoleva lepingu osaga kohustada lepinguosalist võtma mis tahes meetmeid, mis on vastuolus nende isikuandmete kaitse seadustega.

               XIV. Lõppsätted

               1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. Lepinguosalised teatavad teineteisele kõnealuste menetluste lõpuleviimisest. Käesolev leping jõustub viimase heakskiitmisteate kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval.

               2. Käesolev leping on jõus 60 päeva pärast seda, kui üks lepinguosaline on teisele lepinguosalisele kirjalikult teatanud oma soovist leping lõpetada.

               3. Lepinguosalised võivad kokku leppida lepingu mis tahes muutmises. Kui selles on kokku lepitud ja see on heaks kiidetud kooskõlas kummagi lepinguosalise kohaldatavate õiguslike menetlustega, moodustab muudatus käesoleva lepingu lahutamatu osa.

               4. Lepinguosalised konsulteerivad lepingu muutmise üle, kui muudatused kummagi lepinguosalise olemasolevates õigusaktides mõjutavad nendevahelist koostööd.

               5. Käesoleva lepinguga tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse Euroopa Ühenduste ja Kanada valitsuse vaheline leping nende konkurentsiõiguse kohaldamise kohta, mis sõlmiti 17. juunil 1999 Bonnis.

               SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

               Sõlmitud …, kahes eksemplaris, ...kuu … päeval aastal … inglise, prantsuse, bulgaaria, horvaatia, tšehhi, taani, eesti, saksa, kreeka, ungari, läti, leedu, malta, poola, hispaania, itaalia, hollandi, portugali, soome, rumeenia, slovaki, sloveeni ja rootsi keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               A LISA

               AUSTRIA

               Bundeswettbewerbsbehörde (Föderaalne konkurentsiasutus)

               BELGIA

               Autorité belge de la concurrence/ Belgische Mededingingsautoriteit (Belgia konkurentsiasutus)

               BULGAARIA

               Комисията за защита на конкуренцията (Konkurentsikaitse komisjon)

               HORVAATIA

               Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (Horvaatia konkurentsiamet)

               KÜPROS

               Επιτροπή Προστασίας του Ανταγωνισμού -ΕΠΑ (Konkurentsikaitse komisjon)

               TŠEHHI VABARIIK

               Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (Konkurentsikaitse amet)

               TAANI

                Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (Taani konkurentsi- ja tarbijakaitseamet)

               EESTI

               Konkurentsiamet

               SOOME

               Kilpailu- ja kuluttajavirasto (Soome konkurentsi- ja tarbijakaitseamet)

               PRANTSUSMAA

               Autorité de la concurrence (Prantsuse konkurentsiasutus)

               SAKSAMAA

               Bundeskartellamt (Föderaalne kartelliamet)

               KREEKA

               Ετητροπή ανταγωνισμού (Kreeka konkurentsiamet)

               UNGARI

               Gazdasági Versenyhivatal (Ungari konkurentsiamet)

               IIRIMAA

               The Competition Authority (Konkurentsiamet)

               ITAALIA

               Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (Konkurentsi- ja kaubandusasutus)

               LÄTI

               Konkurences padome (Läti konkurentsinõukogu)

               LEEDU

               Lietuvos Respublikos konkurencijos taryba (Leedu Vabariigi konkurentsinõukogu)

               LUKSEMBURG

               Conseil de la concurrence (Konkurentsinõukogu)

               MALTA

               Malta Competition and Consumer Affairs Authority / L-Awtorità ta’ Malta għall-Kompetizzjoni u għall-Affarijiet tal-Konsumatur (Malta konkurentsi- ja tarbijakaitseamet)

               MADALMAAD

               Autoriteit Consument & Markt (Tarbija- ja turuamet)

               POOLA

               Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (Konkurentsi- ja tarbijakaitseamet)

               PORTUGAL

               Autoridade da Concorrência (Konkurentsiamet)

               RUMEENIA

               Consiliul Concurenței (Konkurentsinõukogu)

               SLOVAKKIA

               Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (Slovakkia monopolivastane amet)

               SLOVEENIA

               Javna Agencija Republike Slovenije za varstvo konkurence (Sloveenia konkurentsikaitse amet)

               HISPAANIA

               Comisión Nacional de la Competencia (Riiklik konkurentsikomisjon)

               ROOTSI

               Konkurrensverket (Rootsi konkurentsiamet)

               ÜHENDKUNINGRIIK

               Competition and Markets Authority (Konkurentsi- ja turuasutus)

               B LISA

               KOMISJONI AVALDUS

               (mis käsitleb liikmesriikidele esitatavat teavet)

               Vastavalt põhimõtetele, mida kohaldatakse komisjoni ja liikmesriikide vahelistes suhetes konkurentsieeskirjade kohaldamisel, mis on sätestatud näiteks määruses nr 1/2003 ja määruses (EÜ) nr 139/2004, ning vastavalt konkurentsiõiguse rakendamist käsitleva Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vahelise lepingu artiklile IX,

               –edastab komisjon liikmesriigile või liikmesriikidele, kelle olulisi huve mõjutatakse, teatise, mille komisjon on saatnud Kanada konkurentsiasutusele või saanud sellelt. Liikmesriikidele teatatakse võimalikult kiiresti ja selles keeles, mis teatis on koostatud. Kui komisjon saadab teavet Kanada asutustele, teatatakse sellest samal ajal liikmesriikidele,

               –komisjon teatab ka liikmesriigile või liikmesriikidele, kelle olulisi huve mõjutatakse, võimalikult kiiresti täitetoimingutega seotud igasugusest koostööst ja kooskõlastamisest.

               Käesolevas avalduses loetakse, et liikmesriigi olulised huvid on mõjutatud, kui kõnealune täitetoiming:

               i) on seotud teise lepinguosalise täitetoiminguga;

               ii) on seotud liikmesriigi kogu territooriumil või osal sellest toimuva konkurentsivastase tegevusega, välja arvatud ühinemised ja ülevõtmised;

               iii) on seotud teguviisiga, mida liikmesriik on arvatavasti nõudnud, soodustanud või heaks kiitnud;

               iv) on seotud ühinemise või ülevõtmisega, kus:

               –üks või mitu tehingu osalistest või

               –äriühing, mis kontrollib ühte või mitut tehingu osalist,

               on liikmesriigi seaduste alusel asutatud või organiseeritud äriühing;

               v) hõlmab õiguskaitsevahendite kehtestamist või rakendamist, millega nõutaks teguviisi või keelustataks see liikmesriigi territooriumil; või

               vi) hõlmab sellise teabe otsimist Kanada konkurentsiasutuse poolt, mis asub liikmesriigi territooriumil.

               Lisaks sellele teatab komisjon lepingu rakendamisest kõigile liikmesriikidele vähemalt kaks korda aastas valitsuse konkurentsispetsialistide koosolekul, eelkõige teatab ta kontaktidest, mis on toimunud Kanada konkurentsiasutusega seoses liikmesriikidele teabe edastamisega, mille komisjon on saanud käesoleva lepingu alusel.

               C LISA

               Lepingu alusel vahetatud isikuandmete kaitse põhimõtted

               Järelevalve

               1. Käesoleva lepingu kohase isiklike andmete töötlemise andmekaitsemeetmete üle teostab järelevalvet sõltumatu ametiasutus või administratiivsete vahenditega loodud asutus, mis tegutseb erapooletult ja millel on tõendatud sõltumatus. Kõnealusel asutusel on laiad volitused uurida nende kehtivate eeskirjade järgimist, mis on seotud käesoleva lepingu alusel edastatud isikuandmete kogumise, kasutamise, avaldamise, säilitamise või hävitamisega. Asutus võib läbi viia vastavuskontrolle ja uurimisi, anda aru tulemustest ning esitada soovitusi asjaomasele konkurentsiasutusele. Järelevalveasutusel on volitused viia vajaduse korral käesoleva lepinguga seotud seadusrikkumised kohtusse või võtta distsiplinaarmeetmeid.

               2. Asjaomane asutus tagab, et käesoleva lepingu alusel saadud isikuandmete töötlemiseeskirjade rikkumisega seotud kaebusi võetakse vastu, uuritakse, neile vastatakse ja need lahendatakse nõuetekohaselt.

               Läbipaistvus

               3. Konkurentsiasutused avaldavad oma veebisaitidel:

               a) nimekirja oma õigusaktidest, millega lubatakse isikuandmete kogumist käesoleva lepingu alusel;

               b) isikuandmete kogumise põhjused;

               c) isikuandmete kaitse viisi;

               d) isikuandmete võimaliku avaldamise viisi ja ulatuse;

               e) juurdepääsu, paranduste tegemist, märkuste lisamist ning õiguskaitset käsitleva teabe

               f) kontaktandmed päringute korral ning

               g) teabe haldus- ja õiguskaitse kohta.

               Üksikisikute juurdepääs

               4. Konkurentsiasutus tagab, et iga üksikisik võib tutvuda oma isiklike andmetega, mis on edastatud käesoleva lepingu alusel, ning teeb järgmist:

               a) annab üksikisiku taotluse korral talle koopia tema isikuandmetega;

               b) vastab kirjalikult igale taotlusele;

               c) võimaldab üksikisikul tutvuda salvestatud andmetega, mis kinnitavad üksikisiku isikuandmete avaldamist, kui üksikisik taotleb sellist kinnitust;

               d) esitab õiguslikud või faktilised põhjused, mille kohaselt keeldutakse juurdepääsu võimaldamisest üksikisiku isikuandmetele;

               e) teavitab üksikisikut isikuandmete puudumisest;

               f) teavitavad üksikisikut kaebuse esitamise võimalusest ja kaebuste esitamise menetlusest.

               Üksikisikute õigus parandada andmeid ja lisada märkusi

               5. Konkurentsiasutused tagavad, et iga üksikisik võib taotleda käesoleva lepingu alusel edastatud isikuandmete parandamist.

               6. Konkurentsiasutused vaatavad läbi kõik parandustaotlused ja teevad mõistliku aja jooksul järgmist:

               a) parandab isikuandmed ja teavitab üksikisikut paranduse tegemisest; või

               b) keelduvad täielikult või osaliselt paranduse tegemisest ning:

               i) lisavad isikuandmetele märkuse taotletud, kuid tagasilükatud parandustaotluste kohta;

               ii) teavitavad üksikisikut sellest, et:

               a) parandustaotlus on tagasi lükatud, ning esitab tagasilükkamise õiguslikud või faktilised põhjused; ning

               b) isikuandmetele on lisatud alapunkti i kohane märkus, ning

               c) teavitavad üksikisikut kaebuse esitamise võimalusest ja kaebuste esitamise menetlusest.

               Juurdepääsu ning paranduste ja märkuste tegemise piirangud

               7. Konkurentsiasutused võivad lõigete 4–6 sätete suhtes kehtestada seadusest tulenevaid piiranguid, kui on vaja kaitsta:

               a) käesolevas lepingus osutatud pädevate asutuste poolelioleva ametliku uurimise erapooletust;

               b) kriminaal- või tsiviilasjade ennetamist, uurimist, avastamist ja süüdistuse esitamist seoses tegevustega, mis on hõlmatud käesoleva lepinguga; või

               c) jälgimist, kontrollimist ja regulatiivsete ülesannete täitmist, mis on kas või ajutiselt seotud avaliku võimu teostamisega käesoleva lepingu kohaldamisalas.

               Haldus- ja õiguskaitse

               8. Kumbki lepinguosaline tagab, et lõikes 1 osutatud ametiasutus võtab vastu ja uurib üksikisikute esitatud kaebusi seoses nende taotlustega käesoleva lepingu alusel edastatud isikuandmetega tutvuda, neid parandada või nende kohta märkusi esitada, ning vastab nendele kaebustele. Asjaomane asutus teavitab kaebuse esitajat lõikes 9 sätestatud võimalustest õiguskaitse taotlemiseks.

               9. Kumbki osapool tagab, et iga üksikisik, kes leiab, et tema isikuandmetega seotud otsuse või toiminguga seoses on tema õigusi rikutud, võib taotleda tõhusat õiguskaitset vastavalt asjaomase lepinguosalise seadustele, kas kohtuliku läbivaatamise või mõne muu sellise õiguskaitsevahendi kaudu, millega võib kaasneda hüvitise saamine.

               Isikuandmete säilitamine

               10. Käesoleva lepingu alusel saadud isikuandmeid ei tohi säilitada kauem, kui on vajalik konkreetsel eesmärgil, milleks neid käesoleva lepingu alusel edastati.

               Määratlus

               11. Käesolevas lisas tähendab „sõltumatu ametiasutus“

               a) Kanada puhul andmekaitse volinikku, kes on ametisse nimetatud õigusakti Privacy Act (ja kõigi selle muudatuste) punkti 53 kohaselt (R.S.C., 1985, c. P-21); ning

               b) Euroopa Liidu puhul Euroopa Andmekaitseinspektorit, kes on ametisse nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1), ja kõigi selle muudatuste alusel.

                     (1)
                  Kooskõlas Lissaboni lepingu artikliga 5 nummerdati Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 81 ja 82 ümber Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliteks 101 ja 102.

                     (2)
                  Kooskõlas Lissaboni lepingu artikliga 5 nummerdati Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 81 ja 82 ümber Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliteks 101 ja 102.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0226

Ettepanek: Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, mis käsitleb Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu allkirjastamist ja ajutist kohaldamist ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise kõrvallepingu allkirjastamist ja ajutist kohaldamist seoses Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu kohaldamisega  /* KOM/2009/0226 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 15.5.2009KOM(2009) 226 lõplikEttepanek:Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus,mis käsitleb Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu allkirjastamist ja ajutist kohaldamist ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise kõrvallepingu allkirjastamist ja ajutist kohaldamist seoses Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu kohaldamisegaSELETUSKIRI1. Ettepaneku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide (USA) vaheline lennutranspordileping (edaspidi „ELi-USA lennutranspordileping”) allkirjastati 25. ja 30. aprillil 2007 ning see jõustus 30. märtsil 2008. ELi-USA lennutranspordilepingu artikli 18 lõikes 5 kinnitatakse mõlema lepinguosalise eesmärki tuua maksimaalset kasu tarbijatele, lennuettevõtjatele, töötajatele ja üldsusele mõlemal pool Atlandi ookeani, laiendades käesolevat lepingut nii, et see hõlmaks kolmandaid riike. Lisaks palutakse ELi-USA lennutranspordilepingu artikli 18 lõikes 5, et kõnealuse lepingu artikli 18 lõike 1 alusel loodud ühiskomitee töötaks välja ettepaneku, milles käsitletakse tingimusi ja menetlusi, sealhulgas kõnealuse lepingu vajalikke muudatusi, mida kolmandad riigid peavad käesoleva lepinguga ühinemiseks täitma. Norra ja Island esitasid 2007. aastal ametliku taotluse liituda ELi-USA lennutranspordilepinguga. Ühiskomitee koostas oma 26. veebruari 2009. aasta koosolekul vastavalt ELi-USA lennutranspordilepingu artikli 18 lõikele 5 ettepaneku Islandi ja Norra liitumiseks ELi-USA lennutranspordilepinguga. Ettepanek koosnes kaaskirja vormis lepingust nelja lepinguosalise vahel ning kõrvallepingust, milles käsitletakse ühenduse, Norra ja Islandi vahelisi sisemeetmeid. Norra ja Island on Euroopa ühise lennunduspiirkonna lahutamatu osa ning kõnealused lepingud tagavad tervikliku õigusraamistiku lendudele ELi ühtse lennundusturu, kaasa arvatud Island ja Norra, ning USA vahel. Sellega luuakse ärilisi hüvesid ELi lennuettevõtjatele ja tarbijatele ning eelkõige tagatakse ELi-USA lennutranspordilepingu kooskõla Skandinaavia ühise lennutranspordipoliitikaga. Samas tagatakse kõnealuse ettepanekuga, et ELi-USA lennutranspordileping jääb endiselt kahepoolseks. Island ja Norra kohustuvad pidama läbirääkimisi teise etapi lennutranspordilepingu üle USA-ga. |Üldine taust ELi-USA lennutranspordilepinguga on kõrvaldatud kõik ärilised takistused ELi iga punkti ja USA iga punkti vahelistele lendudele. Lisaks andis USA nn seitsmenda vabaduse liiklusõigused ELi lennuettevõtjatele lennuühenduse pidamiseks Euroopa ühisesse lennunduspiirkonda kuuluvate ELi väliste riikide, nt Norra ja Island, ning USA vahel. Euroopa ühisel lennunduspiirkonnal ei ole aga välispoliitilist mõõdet ning seetõttu puudub ELi lennuettevõtjatel praegu õigus pidada lennuühendust Norra ja Islandi ning kolmandate riikide vahel. Samuti puudub Norra ja Islandi lennuettevõtjatel praegu õigus pidada lennuühendust ELi ja USA vahel. ELi-USA lennutranspordilepinguga on loodud kõikidele ühenduse lennuettevõtjatele ühtsed tingimused turulepääsuks ning kehtestatud uued kokkulepped õigusloomet käsitleva koostöö suhtes Euroopa Ühenduse ja USA vahel valdkondades, mis on olulised transatlantiliste lennuteenuste ohutuks, turvaliseks ja tõhusaks osutamiseks. Norra ja Island on vastu võtnud ühenduse täieliku õigustiku lennunduspoliitika alal. Mõlema kõnealuse riigi lisamisega ELi-USA lennutranspordilepingu kohaldamisalasse tagatakse seega, et kõik Euroopa lennuettevõtjad, kes kohaldavad ühenduse õigustikku, osutavad transatlantilisi lennuteenuseid ühtlustatud raamistiku alusel. Islandi ja Norra liitumine ELi-USA lennutranspordilepinguga võib luua pretsedendi Islandi ja Norra liitumiseks ühenduse muude lennunduslepingutega, nt Euroopa-Vahemere lennundusleping Marokoga. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Kaaskirja vormis lepingu sätetega laiendatakse ELi-USA lennutranspordilepingu kohaldamisala mutatis mutandis Norrale ja Islandile. Kõrvallepingu sätted põhinevad nõukogu 25. aprilli 2007. aasta otsusel ELi-USA lennutranspordilepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (2007/339/EÜ). |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega ELi-USA lennutranspordilepinguga nähakse selgesõnaliselt ette eesmärk, mida soovitakse saavutada kõnealuse lepingu laiendamisega kolmandatele riikidele. Kaaskirja vormis lepinguga luuakse vajalik seos ELi-USA lennutranspordilepingu ja Euroopa ühist lennunduspiirkonda käsitleva lepingu vahel ning sellega ei anta välispoliitilist mõõdet Euroopa Majanduspiirkonnale. Leping on kooskõlas ELi üldise poliitikaga Islandi ja Norra suhtes. |2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Islandi ja Norra liitumist ELi-USA lennutranspordilepinguga on arutatud ELi-USA lennutranspordilepingu alusel loodud ühiskomitee mitmel koosolekul ning mitteametlikel tehnilistel koosolekutel liikmesriikidega. Kõikide kõnealuste koosolekute ettevalmistused on tehtud tööstusharu nõuandefoorumi raames toimunud kohtumistel, kus osalesid lennuettevõtjate, lennujaamade ja tööorganisatsioonide esindajad. |Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Islandi ja Norra liitumist ELi-USA lennutranspordilepinguga arutati neljal kohtumisel, mis toimusid tööstusharu nõuandefoorumi raames. Kohtumistel arutati üksikasjalikult kõnealuse lähenemisviisi kõiki elemente. Kõik liikmesriikide ja sidusrühmade märkused võeti nõuetekohaselt arvesse ühenduse seisukoha ettevalmistamisel ühiskomitee 26. veebruaril 2009 toimunud koosoleku jaoks. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Lepinguga laiendatakse ELi-USA lennutranspordilepingu kohaldamisala Islandile ja Norrale. Sellega antakse ELi lennuettevõtjatele võimalus kasutada USA poolt alates 30. märtsist 2008 antud õigusi reisilendude teostamiseks USA ja Islandi või USA ja Norra vahel. |3. Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanek koosneb kahest elemendist. - Kaaskirja vormis lepinguga, mis on sõlmitud nelja lepinguosalise vahel, laiendatakse ELi-USA lennutranspordilepingu kohaldamisala mutatis mutandis kõigile neljale lepinguosalisele. - Kõrvallepinguga tagatakse, et ELi-USA lennutranspordileping jääb endiselt kahepoolseks. Komisjon esindab ühiskomitees Norrat ja Islandi kõikide valdkondade puhul, mis ei kuulu liikmesriikide ainupädevusse. Ettepanekuga kehtestatakse eeskirjad, milles käsitletakse teabevahetust, läbirääkimiste teises etapis osalemist ja esindatust vahekohtumenetlustes. |Õiguslik alus Artikli 80 lõige 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga. |Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse. |Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmisel põhjusel. |ELi-USA lennutranspordilepinguga on kehtestatud ühenduse tasandil uued kokkulepped, millega korraldatakse transatlantiliste lennuteenuste pakkumist ning millega on asendatud üksikute liikmesriikide sõlmitud varasemad kokkulepped. Kolmandate riikide liitumist ELi-USA lennutranspordilepinguga on võimalik saavutada üksnes ühenduse tasandil. |Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |Ettepanekuga ei mõjutata Euroopa ühises lennunduspiirkonnas kehtivat õigusraamistikku ega muudeta ELi-USA lennutranspordilepingut. Ettepanekuga tagatakse üksnes, et Euroopa ühine lennundusturg on kooskõlas transatlantilisi lende reguleeriva õigusraamistikuga, mis on kehtestatud ELi-USA lennutranspordilepinguga. Ettepanekuga ei seata uusi kohustusi ELi lennuametitele ega ELi tööstusele. Ettepanekuga luuakse uued õigused ELi lennuettevõtjatele ning tagatakse ELi-USA lennutranspordilepingu kooskõla Skandinaavia ühise lennutranspordipoliitikaga. Vahendi valik |Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Kaaskirja vormis leping nelja lepinguosalise vahel ja kõrvalleping on kõige tõhusamad vahendid ELi-USA lennutranspordilepingu täielikuks laiendamiseks Islandile ja Norrale ning ELi-USA lennutranspordilepingu kahepoolse laadi tagamiseks. ELi-USA lennutranspordilepingu asendamine mitmepoolse lepinguga muudaks ELi vaid üheks osaliseks nelja lepinguosalise vahel sõlmitud lepingus, samas kui kavandatud lepingutega säilib kahepoolne suhe USA ja Euroopa vahel. Islandi ja USA, Norra ja USA, Islandi ja Euroopa Ühenduse ning Norra ja Euroopa Ühenduse vahelised paralleelsed kahepoolsed lepingud lisaksid aga tarbetut keerukust ega tagaks transatlantilisi lende hõlmava õigusraamistiku täielikku kooskõla. |4. Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus,mis käsitleb Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu allkirjastamist ja ajutist kohaldamist ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise kõrvallepingu allkirjastamist ja ajutist kohaldamist seoses Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu kohaldamisegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,ning arvestades järgmist:1.  Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepinguga (edaspidi „ELi-USA lennutranspordileping”), mis allkirjastati 25. ja 30. aprillil 2007, nähakse selgesõnaliselt ette kolmandate riikide liitumine kõnealuse lepinguga.2.  ELi-USA lennutranspordilepingu alusel loodud ühiskomitee koostas vastavalt kõnealuse lepingu artikli 18 lõikele 5 ettepaneku Norra Kuningriigi ja Islandi liitumiseks kõnealuse lepinguga.3.  Ühiskomitee tegi 26. veebruaril 2009 Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu (edaspidi „leping”) ettepaneku.4.  Komisjon on pidanud läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vaheline kõrvalleping, milles käsitletakse Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu kohaldamist (edaspidi „kõrvalleping”).5.  Ühendus ja liikmesriigid peaksid lepingu ja kõrvallepingu allkirjastama ning neid ajutiselt kohaldama tingimusel, et need sõlmitakse hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1 (Allkirjastamine)1. Käesolevaga kiidetakse heaks Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu (edaspidi „leping”) allkirjastamine ühenduse nimel, eeldusel et nõukogu võtab vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.2. Käesolevaga kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise kõrvallepingu, milles käsitletakse Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu kohaldamist (edaspidi „kõrvalleping”), allkirjastamine ühenduse nimel, eeldusel et nõukogu võtab vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta. Kõrvallepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.3. Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule ja kõrvallepingule ühenduse nimel alla kirjutama, eeldusel et leping sõlmitakse.Artikkel 2 (Ajutine kohaldamine)Lepingu ja kõrvallepingu jõustumiseni kohaldavad ühendus ja liikmesriigid neid kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega ajutiselt alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb viimase noodi kuupäevale, millega lepinguosalised teavitavad üksteist lepingute ajutiseks kohaldamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Nõukogu eesistujat volitatakse käesolevaga esitama lepingu artiklis 5 ja kõrvallepingu artiklis 8 sätestatud teated.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […]1. liideLENNUTRANSPORDILEPINGAmeerika Ühendriigid (edaspidi „USA”) ühelt poolt ningEuroopa Ühendus ja selle liikmesriigid teiselt poolt,Island kolmandalt poolt ningNorra Kuningriik (edaspidi „Norra”) neljandalt poolt,soovides edendada lennuettevõtjate konkurentsil põhinevat rahvusvahelist lennundust turul, mille reguleerimisse valitsused minimaalselt sekkuvad;soovides soodustada rahvusvahelise lennutranspordi võimaluste laienemist, sealhulgas lennutranspordivõrgustike arendamise teel, et täita reisijate ja vedajate vajadust mugavate lennutransporditeenuste järele;soovides võimaldada lennuettevõtjatel pakkuda reisijatele ja vedajatele avalikke konkurentsivõimelisi hindu ja teenuseid avatud turgudel;soovides, et kõik lennutranspordisektorid, sealhulgas lennuettevõtete töötajad, saaksid liberaliseeritud lepingust kasu;soovides tagada rahvusvahelise lennutranspordi ohutuse ja julgestuse kõrgeimat taset ning veel kord rõhutades oma tõsist muret õhusõidukite ohutuse vastu suunatud selliste tegude või ähvarduste üle, mis ohustavad isikuid või vara, mõjutavad negatiivselt lennutranspordi toimimist ning kahjustavad üldsuse usaldust tsiviillennunduse ohutuse vastu;võttes arvesse rahvusvahelist tsiviillennunduse konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks Chicagos 7.detsembril 1944;tunnistades, et valitsuse subsiidiumid võivad kahjustada lennuettevõtjate vahelist konkurentsi ning takistada käesoleva lepingu põhieesmärkide saavutamist;kinnitades keskkonnakaitse olulisust rahvusvahelise lennunduspoliitika väljatöötamisel ja elluviimisel;võttes arvesse tarbijate kaitse olulisust, sealhulgas kaitset, mille tagab rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsioon, mis on koostatud 28. mail 1999 Montrealis;soovides tugineda olemasolevate lepingute raamistikule eesmärgiga avada juurdepääs turgudele ning võimaldada tarbijatele, lennuettevõtjatele, töötajatele ning üldsusele mõlemal pool Atlandi ookeani maksimaalset kasu;tõdedes, et konkurentsivõime tugevdamiseks ja käesoleva lepingu eesmärkide edendamiseks on oluline suurendada oma lennuettevõtjate juurdepääsu ülemaailmsetele kapitaliturgudele;soovides luua ülemaailmse tähtsusega pretsedenti, et propageerida liberaliseerimise eeliseid selles üliolulises majandussektoris;on kokku leppinud järgmises:Artikkel 1Mõiste„Lepinguosaline” – USA, Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid, Island või Norra.Artikkel 2I ja II lisa kohaldamineEuroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vaheline lennutranspordileping (edaspidi „lennutranspordileping”) allkirjastati 25. ja 30. aprillil 2007 ning see on esitatud I lisas. Lepingut kohaldatakse kõikide käesoleva lepingu osaliste suhtes II lisas sätestatud tingimustel. Lennutranspordilepingu sätteid kohaldatakse Islandi ja Norra suhtes nii, nagu oleksid nad Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning seega on Islandil ja Norral kõik liikmesriikide õigused ja kohustused, mis tulenevad kõnealusest lepingust. I ja II lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.Artikkel 3Lõpetamine1. Ameerika Ühendriigid või Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid võivad mis tahes ajal kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu teatada ülejäänud kolmele lepinguosalisele oma otsusest lõpetada käesolev leping või selle ajutine kohaldamine vastavalt artiklile 5. Teate koopia saadetakse samaaegselt ka Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile. Leping või selle ajutine kohaldamine lõpeb pärast ühe aasta möödumist kirjaliku teate saamisest Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (International Air Transport Association, IATA) lennuhooaja lõpus keskööl Greenwichi aja järgi, kui enne selle aja saabumist ei ole kõikide lepinguosaliste kokkuleppel kõnealust teadet tagasi võetud.2. Island või Norra võivad mis tahes ajal kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu teatada teistele lepinguosalistele oma otsusest taganeda käesolevast lepingust või otsusest lõpetada lepingu ajutine kohaldamine vastavalt artiklile 5. Teate koopia saadetakse samaaegselt ka Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile. Selline lepingust taganemine või lepingu ajutise kohaldamise peatamine jõustub pärast ühe aasta möödumist kirjaliku teate saamisest IATA lennuhooaja lõpus keskööl Greenwichi aja järgi, kui enne selle aja saabumist ei ole teadet edastava lepinguosalise, Ameerika Ühendriikide ega Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide kokkuleppel kõnealust teadet tagasi võetud.3. Ameerika Ühendriigid või Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid võivad mis tahes ajal kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu teatada Islandile või Norrale oma otsusest lõpetada käesolev leping või selle ajutine kohaldamine Islandi või Norra suhtes. Teate koopiad saadetakse samaaegselt ka ülejäänud kahele lepinguosalisele ja Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile. Lepingu lõpetamine või lepingu ajutise kohaldamise peatamine Islandi või Norra suhtes jõustub pärast ühe aasta möödumist kirjaliku teate saamisest IATA lennuhooaja lõpus keskööl Greenwichi aja järgi, kui enne selle aja saabumist ei ole Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ega teate saanud lepinguosalise kokkuleppel kõnealust teadet tagasi võetud.4. Käesolevas artiklis osutatud diplomaatilised noodid edastatakse järgmiselt: diplomaatilised noodid Euroopa Ühendusele ja selle liikmesriikidele edastatakse Euroopa Ühendusele ning diplomaatilised noodid Euroopa Ühenduselt ja selle liikmesriikidelt edastab Euroopa Ühendus.5. Kui lennutranspordileping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping olenemata käesoleva artikli muudest sätetest.Artikkel 4Registreerimine Rahvusvahelises Tsiviillennunduse OrganisatsioonisKäesolev leping ja kõik selle muudatused registreeritakse Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis.Artikkel 5Ajutine kohaldamineKuni käesoleva lepingu jõustumiseni vastavalt artiklile 6 kohaldatakse seda ajutiselt alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb viimase noodi kuupäevale, millega iga lepinguosaline teavitab teisi lepinguosalisi käesoleva lepingu ajutiseks kohaldamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Kui lennutranspordileping lõpetatakse vastavalt kõnealuse lepingu artiklile 23 või selle ajutine kohaldamine peatatakse vastavalt kõnealuse lepingu artiklile 25, peatatakse samal ajal ka käesoleva lepingu ajutine kohaldamine.Artikkel 6JõustumineKäesolev leping jõustub järgmistest kuupäevadest hilisemal: 1) lennutranspordilepingu jõustumine ja 2) ühe kuu möödumine kuupäevast, mil lepinguosalised vahetasid viimase diplomaatilise noodi, millega nad kinnitavad kõigi käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimist. Kõnealused diplomaatilised noodid vahetatakse järgmiselt: diplomaatilised noodid Euroopa Ühendusele ja selle liikmesriikidele edastatakse Euroopa Ühendusele ning diplomaatilised noodid Euroopa Ühenduselt ja selle liikmesriikidelt edastab Euroopa Ühendus. Diplomaatiline noot või diplomaatilised noodid Euroopa Ühenduselt ja selle liikmesriikidelt sisaldab/sisaldavad teatist igalt liikmesriigilt, millega kinnitatakse, et käesoleva lepingu jõustumiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.KOOSTATUD ........... (koht) ............. (kuupäev) neljas eksemplaris.Ameerika Ühendriikide nimel:[ELi iga liikmesriigi nimel:]Euroopa Ühenduse nimel:Islandi nimel:Norra Kuningriigi nimel:I lisaLENNUTRANSPORDILEPING[ ELT L 134, 25.5.2007, lk 4. ]II lisaIslandit ja Norrat käsitlevad erisättedLennutranspordilepingu järgmiselt muudetud sätteid kohaldatakse kõikide käesoleva lepingu osaliste suhtes. Lennutranspordilepingu sätteid kohaldatakse Islandi ja Norra suhtes nii, nagu oleksid nad Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning seega on Islandil ja Norral kõik liikmesriikide õigused ja kohustused, mis tulenevad kõnealusest lepingust.1. Lennutranspordilepingu artikli 1 lõige 9 sõnastatakse järgmiselt:„Territoorium” – USA puhul maismaa-alad (manner ja saared), siseveekogud ja territoriaalmeri, mis kuuluvad tema suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla, ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide puhul maismaa-alad (manner ja saared), siseveekogud ja territoriaalmeri, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut vastavalt kõnealuses lepingus ja sellele järgnevas dokumendis sätestatud tingimustele, välja arvatud maismaa-alad ja siseveekogud, mis kuuluvad Liechtensteini Vürstiriigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla; käesoleva lepingu kohaldamisest Gibraltari lennujaama suhtes ei järeldata, et see mõjutaks Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi asjakohaseid õiguslikke seisukohti seoses vaidlusega selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam paikneb, ning seoses Gibraltari lennujaama suhtes liikmesriikide vahel 18. septembri 2006. aasta seisuga kehtivate Euroopa Ühenduse lennundusmeetmete jätkuva peatamisega, kooskõlas 18. septembril 2006 Cordobas vastu võetud, Gibraltari lennujaama käsitleva ministrite deklaratsiooni sätetega; ning2. Artikleid 23–26 ei kohaldata Islandi ja Norra suhtes.3. 1. lisa 1. osale lisatakse järgmine tekst:w. Island: lennutranspordileping, alla kirjutatud 14. juunil 1995 Washingtonis, muudetud nootide vahetamisega 1. märtsil 2002, muudetud nootide vahetamisega 14. augustil 2006 ja 9. märtsil 2007.x. Norra Kuningriik: lennutransporditeenuseid käsitlev leping, jõustunud nootide vahetamisega 6. oktoobril 1945 Washingtonis, muudetud nootide vahetamisega 6. augustil 1954, muudetud nootide vahetamisega 16. juunil 1995.4. 1. lisa 2. osa tekst sõnastatakse järgmiselt:Olenemata käesoleva lisa 1. osast jäävad nende piirkondade suhtes, mida ei hõlma käesoleva lepingu artiklis 1 esitatud „territooriumi” mõiste, kehtima selle osa punktides e (Taani-USA), g (Prantsusmaa-USA), v (Ühendkuningriik-USA) ja x (Norra-USA) osutatud lepingud vastavalt nendes sätestatud tingimustele.5. 1. lisa 3. osa tekst sõnastatakse järgmiselt:Olenemata käesoleva lepingu artiklist 3 ei ole USA lennuettevõtjatel õigust teostada lastilende, mis ei ole osa USA-d teenindavatest lendudest, punktidesse või punktidest liikmesriikides, välja arvatud punktidesse ja punktidest Tšehhi Vabariigis, Prantsuse Vabariigis, Saksamaa Liitvabariigis, Luksemburgi Suurhertsogiriigis, Malta Vabariigis, Poola Vabariigis, Portugali Vabariigis, Slovaki Vabariigis, Islandil ning Norra Kuningriigis.6. 2. lisa artikli 3 lõppu lisatakse järgmine tekst:Islandi ja Norra jaoks hõlmab see muu hulgas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikleid 53, 54 ja 57 ning vastavalt kõnealusele lepingule koostatud rakendusmäärusi ja nende muudatusi.2. liideNorra Kuningriigi,IslandiningEuroopa Ühenduse ja selle liikmesriikidevahelineKÕRVALLEPING,mis käsitlebAmeerika Ühendriikide,Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Norra Kuningriigining Islandi vaheliselennutranspordilepingu kohaldamist,ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Komisjon on ühenduse ja liikmesriikide nimel pidanud läbirääkimisi lennutranspordilepingu sõlmimiseks Ameerika Ühendriikidega kooskõlas nõukogu otsusega, millega antakse komisjonile volitused läbirääkimiste alustamiseks.(2) Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vaheline lennutranspordileping (edaspidi „lennutranspordileping”) parafeeriti 2. märtsil 2007, allkirjastati Brüsselis 25. aprillil 2007 Euroopa poolt ja Washingtonis 30. aprillil 2007 USA poolt, ning lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 30. märtsist 2008.(3) Island ja Norra Kuningriik (edaspidi „Norra”) on Euroopa ühtse lennundusturu täielikult integreerunud liikmed Euroopa Majanduspiirkonna lepingu kaudu ning nad on järginud lennutranspordilepingut samal kuupäeval sõlmitud lepingu kaudu (edaspidi „leping”), millele on lisatud lennutranspordileping I lisana.(4) Selleks, et vajaduse korral otsustada, kuidas peatada õigused vastavalt lennutranspordilepingu artikli 21 lõikele 3, tuleks kehtestada menetluskord.(5) Lisaks on vaja kehtestada menetluskord Norra ja Islandi osalemiseks lennutranspordilepingu artikli 18 kohaselt loodud ühiskomitees ning kõnealuse lepingu artikliga 19 ettenähtud vahekohtumenetlustes, et enne ühiskomitee koosolekuid tagada vajalik koostöö, teabevoog ja konsulteerimine, samuti lepingu selliste sätete rakendamiseks, milles käsitletakse julgestust, ohutust, liiklusõiguste andmist ja tühistamist ning valitsuse toetust,ON KOKKU LEPITUD JÄRGMISES:Artikkel 1TeatamineKui Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid otsustavad lõpetada lepingu vastavalt selle artiklile 3, lõpetada lepingu ajutise kohaldamise või võtta tagasi teated lepingu või selle ajutise kohaldamise lõpetamise kohta, teavitab komisjon sellest viivitamata Islandi ja Norrat enne Ameerika Ühendriikide teavitamist diplomaatiliste kanalite kaudu. Samuti teavitab Norra ja/või Island viivitamata komisjoni igast sellisest otsusest.Artikkel 2Läbirääkimiste teine etapp ja liiklusõiguste peatamine1. Komisjon peab Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel teise etapi läbirääkimisi, millele on osutatud lennutranspordilepingu artikli 21 lõikes 1. Selleks et Norra ja Island oleksid muudetud lennutranspordilepinguga jätkuvalt seotud ka pärast läbirääkimiste teist etappi, osalevad Norra ja Island läbirääkimistel vaatlejatena ning võtavad selleks osa Euroopa Ühenduse ettevalmistustööst, sarnaselt ühenduse iga liikmesriigiga.2. Kui 12 kuu jooksul alates lennutranspordilepingu artikli 21 lõikes 3 sätestatud läbivaatamisest ei ole teise etapi osas kokkulepet saavutatud, võivad Norra ja Island sarnaselt ühenduse iga liikmesriigiga teatada järgneva 15 päeva jooksul komisjonile, millised võimalikud liiklusõigused nad soovivad oma territooriumide suhtes peatada. Selliste liiklusõiguste hulka ei tohi kuuluda lennutranspordilepingu 1. lisas osutatud kokkulepetes sätestatud õigused.3. Liikmesriikidelt, Norralt ja/või Islandilt saadud teadete alusel koostab komisjon peatatavate liiklusõiguste loetelu ning edastab selle nõukogule. Nõukogu eesistuja, kes toimib ühenduse ja selle liikmesriikide, Norra ning Islandi nimel, teatab seejärel Ameerika Ühendriikidele loetelusse kuuluvate liiklusõiguste peatamisest vastavalt lennutranspordilepingu artikli 21 lõikele 3. Asjaomased liikmesriigid, Norra ja/või Island võtavad vajalikud meetmed, et peatada kõnealused õigused vähemalt kaksteist kuud pärast peatamisteate väljastamise kuupäeva algava Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) lennuhooaja esimesest päevast.4. Olenemata käesoleva artikli lõikest 3 võib nõukogu, toimides ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal, otsustada liiklusõiguste peatamisest mitte teatada või teate tagasi võtta.Artikkel 3Ühiskomitee1. Ühendust ja selle liikmesriike ning Norrat ja Islandi esindavad lennutranspordilepingu artikli 18 alusel loodud ühiskomitees komisjoni, liikmesriikide ning Norra ja Islandi esindajad.2. Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Norra ja Islandi seisukoha ühiskomitees esitab komisjon, välja arvatud ELis liikmesriikide ainupädevusse kuuluvates valdkondades, mille puhul esitavad vajaduse korral seisukoha liikmesriigid, Island ja/või Norra.3. Norra ja Islandi seisukoha ühiskomitees lennutranspordilepingu artiklitega 14 või 20 seotud küsimustes või sellistes küsimustes, mis ei nõua õiguslikku toimet omava otsuse vastuvõtmist, võtavad vastu Norra ja Island kokkuleppel komisjoniga.4. Ühiskomitee muude otsuste puhul, milles käsitletakse küsimusi, mis on seotud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu juurde kuuluvate määruste ja direktiividega, võtab ühenduse ja selle liikmesriikide ning Norra ja Islandi seisukoha vastu komisjon kokkuleppel Norra ja Islandiga.5. Ühiskomitee muude otsuste puhul, milles käsitletakse küsimusi, mis ei ole seotud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu juurde kuuluvate määruste ja direktiividega, võtavad Norra Kuningriigi ja Islandi seisukoha vastu Norra ja Island kokkuleppel komisjoniga.6. Komisjon võtab asjakohased meetmed, et Norra ja Island osaleksid täielikult igas kooskõlastamises, nõupidamises või otsuses, mis mõjutavad koosolekuid liikmesriikidega, ning et Norral ja Islandil oleks juurdepääs ühiskomitee eelseisvate koosolekute ettevalmistamiseks vajalikule teabele.Artikkel 4Vahekohus1. Komisjon esindab ühendust ja selle liikmesriike ning Norrat ja Islandi vahekohtumenetlustes vastavalt lennutranspordilepingu artiklile 19.2. Komisjon võtab vajaduse korral meetmeid, et tagada Norra ja Islandi osalus vahekohtumenetluste ettevalmistamises ja kooskõlastamises.3. Kui nõukogu otsustab peatada õigushüved vastavalt lennutranspordilepingu artikli 19 lõikele 7, teavitatakse Norrat ja Islandi kõnealusest otsusest. Samuti teavitab Norra ja/või Island komisjoni igast sellisest otsusest.4. Otsused seoses muude vastavalt lennutranspordilepingu artiklile 19 võetavate asjakohaste meetmetega küsimuste puhul, mis kuuluvad ELis ühenduse pädevusse, teeb komisjon, keda abistab nõukogu ning Norra ja Islandi poolt ametisse nimetatud, liikmesriikide esindajatest koosnev erikomitee.Artikkel 5Teabevahetus1. Norra ja Island teavitavad komisjoni viivitamata igast nende poolt lennutranspordilepingu artikli 4 või 5 alusel tehtud otsusest keelduda Ameerika Ühendriikide lennuettevõtjale lubade andmisest ning nende tühistamisest, peatamisest või piiramisest. Samuti teavitab komisjon viivitamata Norrat ja Islandi igast sellisest liikmesriikide otsusest.2. Norra ja Island teavitavad komisjoni viivitamata igast taotlusest või teatest, mille nad on teinud või saanud lennutranspordilepingu artikli 8 kohaselt. Samuti teavitab komisjon viivitamata Norrat ja Islandi igast sellisest esitatud või saadud taotlusest ja teatest.3. Norra ja Island teavitavad komisjoni viivitamata igast taotlusest või teatest, mille nad on teinud või saanud lennutranspordilepingu artikli 9 kohaselt. Samuti teavitab komisjon viivitamata Norrat ja Islandi igast sellisest esitatud või saadud taotlusest ja teatest.Artikkel 6Valitsuse subsiidiumid ja toetused1. Kui Norra või Island leiab, et Ameerika Ühendriikide territooriumil asuva valitsusasutuse poolt kavandataval või makstaval subsiidiumil või toetusel on lennutranspordilepingu artikli 14 lõikes 2 osutatud ebasoodus mõju konkurentsile, teavitab ta sellest komisjoni. Samuti teavitab komisjon Norrat ja Islandi, kui liikmesriigid on teavitanud komisjoni sarnasest juhtumist.2. Komisjon, Norra ja Island võivad võtta ühendust asjaomase asutusega või taotleda lennutranspordilepingu artikli 18 alusel loodud ühiskomitee kokkukutsumist.3. Komisjon, Norra ja Island teavitavad üksteist viivitamata, kui Ameerika Ühendriigid nendega vastavalt lennutranspordilepingu artikli 14 lõikele 3 ühendust võtavad.Artikkel 7Lõpetamine1. Lepinguosaline võib mis tahes ajal kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu teatada ülejäänud lepinguosalistele oma otsusest lõpetada käesolev kõrvalleping või selle ajutine kohaldamine. Käesolev kõrvalleping või selle ajutine kohaldamine lõpeb keskööl Greenwichi aja järgi kuus kuud pärast lepingu või selle ajutise kohaldamise lõppemist käsitleva kirjaliku teate saamise päeva, kui enne selle aja saabumist ei ole kõikide lepinguosaliste kokkuleppel kõnealust teadet tagasi võetud.2. Kui leping või selle ajutine kohaldamine lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev kõrvalleping või selle ajutine kohaldamine olenemata käesoleva artikli muudest sätetestArtikkel 8Ajutine kohaldamineKuni jõustumiseni vastavalt artiklile 9 nõustuvad lepinguosalised vastavalt nende siseriiklikele õigusaktidele käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama alates järgmistest kuupäevadest hilisemast: käesoleva kõrvallepingu allkirjastamise kuupäev või lepingu artiklis 5 sätestatud ajutise kohaldamise kuupäev.Artikkel 9JõustumineKäesolev kõrvalleping jõustub järgmistest kuupäevadest hilisemal: a) ühe kuu möödumine kuupäevast, mil lepinguosalised vahetasid viimase diplomaatilise noodi, millega nad kinnitavad kõigi käesoleva kõrvallepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimist, või b) lepingu jõustumise või ajutise kohaldamise kuupäev.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale kõrvallepingule alla kirjutanud.KOOSTATUD ........... (koht) ............. (kuupäev) kolmes eksemplaris inglise keeles.Norra Kuningriigi nimel:Islandi nimel:Euroopa Ühenduse nimel:


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.2.2017
            COM(2017) 73 final
            2017/0027(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil võetav seisukoht seoses Rotterdami konventsiooni III lisa muudatustega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Märtsis 1998 lõpetati ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ning ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) egiidi all läbirääkimised, mille eesmärk oli sõlmida konventsioon, mis käsitleb teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku (PIC) korda.

               Konventsioon avati allakirjutamiseks ministrite diplomaatilisel konverentsil, mis toimus 1998. aasta septembris Rotterdamis. Ühendus kirjutas konventsioonile alla 11. septembril 1998. Rotterdami konventsioon on oluline samm teatavate ohtlike kemikaalide, sealhulgas pestitsiidide kaubanduse rahvusvahelisel reguleerimisel. Konventsiooni eesmärk on suurendada jagatud vastutust ning soodustada poolte koostööd ohtlike kemikaalide rahvusvahelises kaubanduses, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda võimaliku kahjuliku mõju eest ning soodustada selliste kemikaalide keskkonna seisukohast arukat kasutamist.

               Liidus rakendati konventsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 649/2012
                  1
               . Nõukogu kiitis 25. septembri 2006. aasta otsusega 2006/730/EÜ
                  2
                konventsiooni heaks Euroopa Ühenduse nimel.

               Konventsioon jõustus 24. veebruaril 2004. Konventsiooniosaliste konverentsi kaheksas kohtumine (COP8) toimub Genfis 24. aprillist kuni 5. maini 2017. Lisaks liidule on konventsiooni osalised 27 ELi liikmesriiki.

               Kemikaalide hindamise komitee, kes on konventsiooniosaliste konverentsi allorgan, on esitanud soovitused, mille kohaselt peaks konventsiooniosaliste konverents võtma vastu otsused, et lisada konventsiooni III lisasse täiendavaid kemikaale, mille suhtes hakatakse kohaldama eelnevalt teatatud nõusoleku korda. Leiti, et kemikaalid, mida kemikaalide hindamise komitee on soovitanud lisada konventsiooni III lisasse, vastavad konventsiooni II lisa kriteeriumidele.

               Kemikaalide hindamise komitee on soovitanud lisada Rotterdami konventsiooni III lisasse karbofuraani, karbosulfaani, krüsotiilasbesti, lühiahelalised klooritud parafiinid, kõik tributüültina ühendid, triklorofooni, fentiooni (üliväikses koguses toodetavad (ultra low volume, ULV) valmistised, milles on toimeainet vähemalt 640 g/l) ning vedelvormid (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), milles leidub parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l, ja mille suhtes liidu õigusaktidega juba kohaldatakse konventsiooniga samalaadseid ekspordipiiranguid. Seepärast teeb komisjon ettepaneku nõukogu otsuse kohta, millega liidu nimel toetatakse konventsiooni III lisa muutmist konventsiooniosaliste kaheksandal konverentsil.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

                  Nõukogu kavandatava otsuse menetluslik õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9, mis on asjakohane alus õigusaktile, millega määratakse kindlaks ELi seisukoht rahvusvahelise lepingu alusel loodud organis (nagu Rotterdami konventsiooniosaliste konverents), kui kõnealusel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega õigusakt.

                  Materiaalõiguslikud alused on ELi toimimise lepingu artikkel 207 ja artikli 192 lõige 1, kuna Rotterdami konventsiooni alusel kokku lepitud meetmed, millega soovitakse saavutada keskkonnaalaseid eesmärke, on suurel määral kaubanduslikku laadi.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

                  Nõukogu otsusest, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses Rotterdami konventsiooni muutmise ettepanekutega, ei tulene uusi õiguslikult siduvaid nõudeid. Liidu õigusaktidega kohaldatakse konventsiooniga samalaadseid ekspordipiiranguid juba kõikide kemikaalide suhtes, mille kohta tehakse ettepanek nende kandmiseks konventsiooni kohasesse nimekirja.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Konventsiooniosalisena peab EL maksma igal aastal osamaksu Rotterdami konventsiooni usaldusfondi. Kõnealune osamaks muutub sõltuvalt sellest, millised on konventsiooniosaliste konverentsi kaheksandal kohtumisel peetud ajavahemiku 2018–2019 eelarvet käsitlevate arutelude tulemused. ELi aastane osamaks oli 2016. aastal ligikaudu 58 000 eurot, mis kaeti olemasolevatest assigneeringutest.

               5.MUU TEAVE

                  Ettepanekust ei tulene uusi seire- ega aruandlusnõudeid. Pärast konventsiooni kohaselt lisasse vastu võetud kannete ülevõtmist liidu õigusaktidesse toimub rakendamine ja aruandlus kooskõlas määruses (EL) nr 649/2012 sätestatud kehtiva korraga.

               2017/0027 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil võetav seisukoht seoses Rotterdami konventsiooni III lisa muudatustega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 ja artikli 207 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liit on heaks kiitnud teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni (edaspidi „Rotterdami konventsioon”),
                  3
                mis jõustus 24. veebruaril 2004.

               (2)Rotterdami konventsiooni rakendatakse liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 649/2012
                  4
               .

               (3)Rotterdami konventsiooni artikli 7 kohaselt peaks konventsiooniosaliste konverents võtma vastu otsused, et lisada konventsiooni III lisasse täiendavaid kemikaale vastavalt kemikaalide hindamise komitee soovitustega.

               (4)Liit peaks kindlaks määrama, milline seisukoht võetakse konventsiooniosaliste konverentsil seoses täiendavate kemikaalide lisamisega konventsiooni III lisasse.

               (5)Selleks et tagada importivatele riikidele kaitse Rotterdami konventsiooni alusel, on vajalik toetada kemikaalide hindamise komitee soovitust lisada Rotterdami konventsiooni III lisasse karbofuraan, karbosulfaan, krüsotiilasbest, lühiahelalised klooritud parafiinid, kõik tributüültina ühendid, triklorofoon, fentioon (üliväikses koguses toodetavad (ultra low volume, ULV) valmistised, milles on toimeainet vähemalt 640 g/l) ning vedelvormid (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), milles leidub parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l. Kõnealused ained on liidus juba keelatud või on nende kasutamine rangelt piiratud ja seepärast kohaldatakse nende suhtes Rotterdami konventsiooni nõuetest rangemaid ekspordinõudeid.

               (6)Rotterdami konventsiooniosaliste konverentsi kaheksandal kohtumisel võetakse eeldatavasti vastu otsused III lisa kavandatud muudatuste kohta. EL peaks kõnealuseid muudatusi toetama.

               (7)Liidu poolt konventsiooniosaliste konverentsil võetav seisukoht peaks seega põhinema käesoleval otsusel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1. Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Rotterdami konventsiooniosaliste konverentsi kaheksandal kohtumisel on, et liit toetab teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni III lisa muudatuste vastuvõtmist seoses karbofuraani, karbosulfaani, krüsotiilasbesti, lühiahelaliste klooritud parafiinide, kõigi tributüültina ühendite, triklorofooni, fentiooni (üliväikses koguses toodetavad (ULV) valmistised, milles on toimeainet vähemalt 640 g/l) ning vedelvormidega (emulgeeruv kontsentraat ja lahustuv kontsentraat), milles leidub parakvaatdikloriidi vähemalt 276 g/l, millele vastab parakvaatioonide sisaldus vähemalt 200 g/l.

               2. Käesoleva seisukoha väikestes muudatustes võivad liidu esindajad kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta, sõltuvalt Rotterdami konventsiooniosaliste konverentsi kaheksandal kohtumisel toimuvatest aruteludest.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 60).

                     (2)
                  Nõukogu 25. septembri 2006. aasta otsus 2006/730/EÜ teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta (ELT L 299, 28.10.2006, lk 23).

                     (3)
                  Nõukogu 25. septembri 2006. aasta otsus 2006/730/EÜ teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta (ELT L 299, 28.10.2006, lk 23).

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 60).