title: Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus millega keelatakse kassi- ja koeranahkade ning neid nahku sisaldavate toodete turuleviimine, ühendusse importimine ja ühendusest eksportimine {SEK(2006) 1448} {SEK(2006) 1449}

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0684

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 20.11.2006KOM(2006) 684 lõplik2006/0236 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega keelatakse kassi- ja koeranahkade ning neid nahku sisaldavate toodete turuleviimine, ühendusse importimine ja ühendusest eksportimine(komisjoni esitatud){SEK(2006) 1448}{SEK(2006) 1449}SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST( Ettepaneku põhjendused ja eesmärgidKäesoleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku eesmärk on keelata kassi- ja koeranahkade ning neid nahku sisaldavate kaupade turuleviimine, ühendusse importimine ja ühendusest eksportimine. Ühtlasi kehtestatakse teabenõuded, mille eesmärk on tagada, et teave uute avastamismeetodite kohta jõuaks komisjonini ning et liikmesriigid seda omavahel vahetaksid, pidades silmas võimalust, et ELi tasandil kehtestatakse ühtsed avastamismeetod imporditud või turule viidud karusnaha ja karusnahatoodete päritoluliigi kindlakstegemiseks.Kõnealune keeld asendab paljudes liikmesriikides kehtestatud erinevad meetmed kassi- ja koeranahkade tootmise ja/või nendega kauplemise keelustamiseks ning selle eesmärk on kõrvaldada takistused siseturu toimimiselt ning tagada üldine karusnaha ja karusnahatoodete vaba liikumine. Määruse eelnõu eesmärk on ühtlasi tagada, et väljaspool ühendust toodetud kassi- ja koeranahku ning neid nahku sisaldavaid karusnahatooteid (karusnahku kasutatakse ka rõivaste voodrimaterjalina ja kaunistustena, samuti mänguasjades) ei saaks ühendusse importida ega ühendusest eksportida.On tõendeid, et kassi- ja koeranahku ning neid nahku sisaldavaid karusnahatooteid tuuakse praegu ELi ja nendega kaubeldakse, ilma et neid sellisena deklareeritaks, kuigi on raske määrata, kui suur on kassi- ja koeranahkade osa üldisest karusnahakaubandusest. On olemas tõendid selle kohta, et enamus neist toodetest on pärit kolmandatest riikidest, sest liikmesriikides puudub traditsioon kasvatada kasse ja koeri karusnaha saamise eesmärgil.Juba aastaid on tarbijad tundnud muret sellepärast, et nad võivad osta kasside ja koerte karusnahku või neist valmistatud karusnahatooteid. Kuna neid loomi peetakse lemmikloomadeks, et kiideta nendest valmistatud karusnahku ja karusnahatooteid eetilistel põhjustel heaks. Viimastel aastatel on komisjon ja liikmesriigid saanud tohutul hulgal kassi- ja koeranahkadega kauplemist käsitlevaid kirju ja avaldusi, mis väljendavad tarbijate, poliitikute ja kodanike sügavat pahameelt ja vastumeelsust kassi- ja koeranahkade või nendest nahkadest valmistatud karusnahatoodetega kauplemise vastu. Selliseid tundeid kutsusid esile Internetis ja televisioonis tutvustatud stseenid, kus näidati, kuidas Aasias koheldakse karusnahkade saamiseks kasvatatavad kasse ja koeri. Filmilõigus näidati, kuidas loomi julmalt tapeti või elusalt nüliti.Tarbijate mure on osaliselt seletatav asjaoluga, et kassi- ja koeranahka on raske eristada muudest karusnahkadest ja karusnahku imiteerivatest sünteetilistest materjalidest. Kuna kassi- ja koeranahk on ka muudest karusnahkadest odavam ja seda saab kasutada kallimate karusnahkade asemel, tekib kiusatus kasutada karusnahatooteid ära ebaausas tegevuses või pettuses, sealhulgas võltsitud või eksitavate märgiste kasutamine ja muud tegevused, mille eesmärk on toote tegeliku olemuse või päritolu varjamine.Tarbijate ja kodanike murelike pöördumiste tulemusel on mitmed liikmesriigid võtnud vastu õigusaktid (või on neid vastu võtmas või tutvuvad nendega), mille eesmärk on piirata või keelata kassi- ja koeranahkade tootmisega seotud majandustegevust. Liikmesriikide seadusandjad lahendavad probleemi erinevate meetmete abil, alates kasside ja koerte kasvatamise keelamisest karusnaha saamiseks kuni nendest loomadest saadud karusnahkade tootmise ja/või impordi keelamise või märgistamise nõudmiseni. Teatud juhtudel kehtivad piirangud ainult kasside ja koerte suhtes, teistel juhtudel ka muude koduloomade suhtes. Üldsuse suurenev teadlikkus ja surve riikide seadusandjatele toovad liikmesriikides tõenäoliselt kaasa uusi seadusandlikke algatusi vastuseks ulatuslikule murele, mis on tekkinud seoses avalikustatud teabe ja andmetega lemmikloomade tapmise kohta karusnaha saamiseks.Viieteistkümnes liikmesriigis kehtivad õigusaktid, mis piiravad kassi- ja koeranahkade tootmist või neid nahku sisaldavate karusnahatoodetega kauplemist.Kuigi kõikides liikmesriikides näib valitsevat laialdane üksmeel kassi- ja koeranahkade ning nendest valmistatud karusnahatoodetega kauplemise ja ühendusse importimise vastuvõtmatuse suhtes, tähendab sama probleemi lahendamiseks vastu võetud erinevate õigusaktide üheaegne kehtimine, et hulgimüüjatel tuleb erinevates liikmesriikides, kus nad soovivad kaubelda, millest importida või kuhu eksportida, kokku puutuda erinevate nõuetega. Selle tulemusel võib karusnahkade siseturg killustuda, sest:a) erinevate õigusaktide üheaegne kehtimine takistab seaduslikult ühendusse imporditud või seal toodetud nn tavalise karusnaha vaba ringlust ühenduse piires, sest ühendusesiseste kaubavoogude suhtes kehtivad mitmesugused riiklikul tasandil kehtestatud piirangud;b) hulgimüüjad peavad kohandama oma kaubandustavasid liikmesriikides kehtivate erinevate sätetega, olles seega sunnitud tegema lisakulutusi, näiteks vajaduse tõttu osta õigusalaseid eriteadmisi või tagada vastavus märgistamisnõuetega;c) karusnahatoodete tarbijatel ei soovitata neid tooteid üldiselt piiri tagant osta, sest pole kindel, millist õigusraamistikku seal kohaldatakse. Selline ebakindlus toimib hoiatavalt nende tarbijate puhul, kes tahavad vältida kassi- ja koeranahkade ostmist või nendega kauplemisele mis tahes viisil kaasaaitamist.EÜ asutamislepingu kohaselt ei ole ühendusel õigust vastu võtta õigusakte, mis rajanevad vaid eetilistel kaalutlustel. Teisalt on mõned liikmesriigid õigusaktide koostamisel võtnud arvesse kõnealuste kaalutlustega sarnaseid eetilisi tõekspidamisi.EÜ asutamisleping kohustab siiski ühendust vastu võtma meetmeid siseturu toimimist mõjutada võivate takistuste ennetamiseks. Ühenduse õiguse alusel on karusloomadest saadud karusnahkadega kauplemine seaduslik. Seepärast tuleb kõrvaldada takistused sellisele kaubandusele.Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikast järeldub, et kui liikmesriikide õigus- ja haldusnormide erinevused takistavad põhivabadusi ja mõjutavad seega otseselt siseturu toimimist, on ühenduse meetmed nende takistuste vältimiseks õigustatud.Euroopa Kohus leidis 14. detsembri 2004. aasta otsuses kohtuasjas C-434/02 (Arnold André), et „ kui esineb kaubavahetuse takistusi või on tõenäoline, et sellised takistused tulevikus tekivad, kuna liikmesriigid on võtnud või võtmas teatud kauba või kaupade kategooria suhtes erisisulisi meetmeid eesmärgiga tagada erineva ulatusega kaitse ning takistada ühenduse piires asjaomase toote või toodete vaba ringlemist, lubab EÜ artikkel 95 ühenduse seadusandjal sekkuda, võttes kasutusele sobivaid meetmeid, ühelt poolt vastavalt nimetatud artikli lõikele 3 ja teisalt vastavalt asutamislepingus nimetatud või kohtupraktikas väljendatud õiguspõhimõtetele, eelkõige proportsionaalsuse põhimõttele.Sõltuvalt olukorrast võivad need sobivad meetmed sisaldada […], keelates ajutiselt või lõplikult teatud kauba või kaupade turustamise ”.Võttes arvesse ka avalikkuse kasvavat teadlikkust ning muret kassi- ja koeranahkadega kauplemise suhtes karusnahkade ja karusnahatoodete turul on tõenäoline, et takistusi nende kaupade vabale liikumisele tekib veelgi, kui liikmesriikides võetakse vastu uued eeskirjad eesmärgiga takistada kassi- ja koeranahkade turuleviimist.Erinevate kehtivate keeldude ja/või muude piiravate meetmete ühtlustamine on kõige lihtsam viis vältida takistusi karusloomade nahkade turustamisele.Komisjonile kättesaadavaks tehtud andmetest selgub, et suurem osa ühenduses turustatavatest kassi- ja koeranahkadest ja karusnahatoodetest on pärit kolmandatest riikidest. Seega tuleb koos kassi- ja koeranahkadega kauplemise keelamisega kehtestada samasugune keeld nende kaupade ühendusse importimisele.Impordikeeld, mis tugevdab ühendusesisesele kaubandusele kehtestatud keeldu, on ühtlasi vastuseks eetilistele kaalutlustele, mida ELi tarbijad on väljendanud seoses ebainimlikes tingimustes peetud ja ebainimlikult tapetud loomade nahkade võimaliku kasutamisega ühenduses. Ekspordikeeld peaks tagama, et kassi- ja koeranahku ja neid nahkasid sisaldavaid karusnahatooteid ühenduses ekspordiks ei toodetaks.( Üldine taustKassi- ja koeranahkadega ning nendest valmistatud karusnahatoodetega kauplemise keelamiseks avaldatakse tugevat poliitilist survet. Liikmesriigid on mitu korda palunud komisjonil algatada kassi- ja koeranahkadega ning neid nahku sisaldavate karusnahatoodetega kauplemise keelustamist.2003. aasta detsembris võttis Euroopa Parlament vastu deklaratsiooni kassi- ja koeranahkadega kauplemise keelamise kohta, milles taotletakse, et komisjon koostaks siseturu suhtes antud volituste alusel määruse, millega keelatakse kassi- ja koeranahkade import, eksport, müük ja tootmine, et taastada ELi tarbijate ja jaemüüjate usaldus ning teha lõpp sellisele kaubandusele.2003. aasta novembris ja veelkord 2005. aasta mais palus põllumajandusministrite nõukogu ülekaaluka enamusega ühenduse tasemel algatust kassi- ja koeranahkade ja nendest valmistatud karusnahatoodetega kauplemise peatamiseks. Liikmesriigid rõhutasid, et keelamine ühenduse tasandil on tõhusam kui siseriiklikud keelud, mis ei saa tõhusad olla. Mõned liikmesriigid on kassi- ja koeranahkadega kauplemise juba ära keelanud.( Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaKavandatavad keelud on kooskõlas ühenduse tavapäraste tootmisviisidega ega piira teisi põllumajandussektoris kohaldatavaid ühenduse sätteid.Kuna käesoleva ettepanekuga keelatakse turustada tooteid, mille vastu on enamik tarbijaid ja kodanikke, aitab see taastada tarbijate usaldust kaupade vastu, mille turuleviimist reguleeritakse ühenduse tasandil.Lisaks sellele on impordikeeld vastavuses üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XX punktiga a, mille alusel on lepinguosalisel lubatud vastu võtta või rakendada meetmeid, mis on vajalikud avaliku moraali kaitseks, tingimusel et neid meetmeid ei rakendata viisil, mis kujutaks endast meelevaldset või õigustamatut diskrimineerimist. Ühendusesisese kaubanduskeelu tausta arvestav vastuvõtmine tagab vastavuse GATT-i nõuetele.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA NING MÕJU HINDAMINE( Konsulteerimine huvitatud isikutega2003. aasta novembris ja 2005. aasta mais toimunud põllumajandusministrite nõukogu istungil väljendasid liikmesriigid soovi keelata kassi- ja koeranahkadega kauplemine, rõhutades, et siseriiklikud keelud ei ole nii tõhusad kui ühenduse tasandil tehtud algatus.Paljud Euroopa Parlamendi liikmed on teinud aktiivselt selgitustööd ühenduse algatuse toetuseks.Viimastel aastatel on komisjon saanud murelikelt kodanikelt tohutul hulgal kirju, milles väljendatakse sügavat pahameelt ja vastumeelsust sellise kaubanduse vastu.Komisjon võttis ühendust Rahvusvahelise Karusnahakaubanduse Föderatsiooniga, mis rõhutas, et nende liikmed, kelle tegevus on suunatud peamiselt turu ülemisele osale, ei kauple kassi- ja koeranahkadega, ent möönis siiski, et kassi- ja koeranahkadega kauplemist on raske avastada.Föderatsioon väljendas ka muret võimalike uute algatuste pärast, mille eesmärk on keelata üldse karusnahkadega kauplemine ELi turul, mis teeks lõpu nende äritegevusele. Käesoleva ettepaneku reguleerimisala ja põhjendus leevendavad seda muret.( Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamineKarusnahakaubandust käsitlevad andmed saadi EUROSTATilt ning need sisaldavad järgmisi arve:TOORKARUSNAHKADE KOGUIMPORT ELi 25 LIIKMESRIIGIS (tonnides)Aasta | Koguimport | Hiinast | Põhiallikas |1998 | 1101,5 | 22,1 | Norra 383,1 |2005 | 1254,9 | 39,3 | Kanada 288,7 |PARGITUD KARUSNAHKADE KOGUIMPORT ELi 25 LIIKMESRIIGIS (tonnides)Aasta | Koguimport | Hiinast | Põhiallikas |1998 | 3780,4 | 531,5 | Hiina |2005 | 4051,8 | 1295,6 | Hiina |RÕIVASTE, RÕIVAMANUSTE JA MUUDE KARUSNAHATOODETE (rubriik 4303) KOGUIMPORT ELi 25 LIIKMESRIIGIS (tonnides)Aasta | Koguimport | Hiinast | Põhiallikas |1998 | 1985,5 | 890,2 | Hiina |2005 | 3001,6 | 2128 | Hiina |Eespool nimetatud põhjustel andmed kassi- ja koeranahkade kaubanduse kohta puuduvad.Liikmesriikidele saadeti küsimustik, et koguda asjakohast teavet kehtivate ja tulevaste õigusaktide ning riiklike keeldude rakendamiseks kasutatavate avastamismeetodite kohta (tulemusi vt mõju hindamise aruandest).( Mõju hindamineMääratleti järgmised poliitilised valikuvõimalused.Meetmeid ei võetaSeda võimalust kasutades praegune olukord ei muutuks ning seega ei kõrvaldataks karusnahatoodete siseturu toimimist takistavaid tegureid. Samuti ei laheneks võimalike turuhäirete probleem, sest liikmesriigid võtavad ka edaspidi vastu uusi seadusandlikke meetmeid.Samuti ei kaoks avalikkuse kasvav mure kassi- ja koeranahkade ja nendest valmistatud karusnahatoodete siseturule toomise suhtes, arvestades laialdast vastumeelsust selliste kaupade vastu.Kassi- ja koeranahkadega kauplemist käsitlevad riiklikud keelud ja muud riiklikul tasandil vastu võetud piiravad meetmed ei suuda hajutada tarbijate muret.Kassi- ja koeranahkade ja neid sisaldavate toodete kaubanduse, impordi ja ekspordi keelamineSeda võimalust kasutades tegeldaks otseselt probleemiga (kassi- ja koeranahkade soovimatu esinemine karusnaha- ja karusnahatoodete turul), mida on püütud erinevate vahenditega lahendada liikmesriikide tasandil, sest kõrvaldataks karusnaha ja karusnahatoodete hulgimüüjate vajadus kohandada oma kaubanduslikku käitumist liikmesriikides kehtivate erinevate nõudmistega.Samal ajal vastaks kõnealune variant avalikkuse ootusele, et kassi- ja koeranahku ja neist valmistatud karusnahatooteid enam ei imporditaks ega viidaks siseturule. Tarbijad ei väldiks karusnahkade ja karusnahatoodete ostmist, sest on kindlad, et ostavad traditsiooniliselt karusloomadena kasvatatavatelt loomadelt pärit karusnahku.Kassi- ja koeranahkade ja neid sisaldavate karusnahatoodete kaubanduse ja impordi kohta on väga vähe ametlikke andmeid, kuigi olemasolevate tõendite põhjal võib eeldada, et selliste kaupade osakaal ühenduses kaubeldavas ja ühendusse imporditavas karusnaha ja karusnahatoodete kogumahus on väike. Seetõttu on võimatu täpselt kindlaks teha selliste toodetega kauplemise ja importimise keelu mõju.Samal põhjusel võiks eeldada, et kavandatava keelu jõustamine ei mõju ebasoodsalt tavapäraselt karusnahkade saamiseks kasvatatavate loomade karusnaha ja sellest valmistatud karusnahatoodete kaubanduse mahule. Käesolev väide ei kehti muidugi deklareerimata kassi- ja koeranahkade ja neid sisaldavate karusnahatoodete kaubanduse kohta, sest selliste toodetega kauplemine on paljudes liikmesriikides ebaseaduslik.IseregulatsioonVabatahtlik märgistamissüsteem on juba olemas ja selle eesmärk on teha kindlaks karusnaha liik. Selliseid algatusi on toetanud karusnaha turustajate ühendused Itaalias, Saksamaal, Norras ja Ühendkuningriigis. 2003. aasta septembris tutvustas kutseühinguid ja tootmisharusiseseid organisatsioone ühendav Rahvusvaheline Karusnahakaubanduse Föderatsioon, mis esindab karusnahakaubanduse kõiki sektoreid 30 riigis üle maailma,[1] uut märgistamisalgatust, eesmärgiga parandada tarbijate informeeritust. Kõnealusel märgisel on liigi ladinakeelne teaduslik nimi ning liigi nimi kas kohalikus ja/või inglise keeles. Märgistamissüsteemi on heaks kiitnud Itaalia Standardiorganisatsioon[2] (UNI). Sellist märgistamissüsteemi kasutatakse peamiselt kvaliteetse karusnaha puhul.Tootmisharu omapära tõttu ei pea ettevõtjad, kes kasutavad kassi- ja koeranahku või neid sisaldavaid karusnahatooteid, vabatahtlikust märgistussüsteemist tavaliselt kinni. Lisaks sellele ei hõlma olemasolevad süsteemid alati selliste karusnahkade märgistamist, mida kasutatakse kaunistusena, voodriks või mänguasjades.Vabatahtlikud märgistussüsteemid on ebarahuldavad, sest need ei lahenda võltsmärgistamise ja ebaseadusliku kaubanduse probleemi ning need on osutunud kasutuks kassi- ja koeranahkade ühendusse toomise takistamisel. Tarbijaid teeb murelikuks asjaolu, et isegi märgisega kaupade ostmisel on võimalik, et tegelikult omandatakse kassi- ja koeranahku, sest nagu selgub ajalehtedes avaldatud artiklitest ja televisioonis näidatud saadetest, müüakse kassi-ja koeranahku eksitava märgistusega mõne teise liigi või väljamõeldud nime all.Kohustuslik märgistamissüsteemKõnealune võimalus kätkeb endas kohustusliku märgistamisnõude kehtestamist kõikide karusnahkade ja karusnahka sisaldavate kaupade suhtes, mille alusel tuleb märgistada kõik sellised tooted nii, et oleks võimalik kindlaks teha loomaliik, kellelt karusnahk (või karusnahast komponent) on saadud. Selline üldine nõue toob kõikidele karusnahaga kauplejatele (sealhulgas nendele, kes ei kauple kassi- ja koeranahkadega) kaasa märkimisväärselt suuri kohustusi, mis ei ole proportsionaalsed soovitud tulemusega, sest kassi- ja koeranahad moodustavad vaid väikese osa karusnahast, millega kaubeldakse Euroopa turul.Kohustuslik märgistamine osutuks eriti koormavaks ja kulukaks karusnahku sisaldavate väikeste ja/või väikese maksumusega kaupade puhul, kus üksnes väikese karusnahatüki sisaldus tooks kaasa kohustuse näidata ära karusnaha päritolu.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG( Kavandatud meetmete kokkuvõteKavandatava Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega keelatakse kassi- ja koeranahkade ning neid nahku sisaldavate toodete turuleviimine, importimine ja eksportimine ning nõutakse liikmesriikidelt üksteise teavitamist analüüsimeetoditest, mida kasutatakse kassi- ja koeranahkade tuvastamiseks.( Õiguslik alusEttepanek põhineb EÜ asutamislepingu artiklitel 95 ja 133. Käesoleva ettepaneku koostamisel on komisjon võtnud asjakohasel viisil arvesse Euroopa Kohtu pretsedendiõigust, milles kohus sätestas artiklile 95 tuginemise tingimused (14. detsembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-434/02: Arnold André, punkt 34 ja 14. detsembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-210/03: Swedish Match , punkt 33; 10. detsembri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-491/01: British American Tobacco ja Imperial Tobacco , punktid 60 ja 61; 2005. aasta detsembri otsus kohtuasjas C-66/04, punkt 41 ning otsus liidetud kohtuasjades C-154/04 ja C-155/04: Alliance for Natural Health , punkt 32).Kuna ettepaneku eesmärk on keelata kõnealuste kaupade import väljastpoolt ühendust ja eksport väljapoole ühendust, on viide artikli 133 sätetele samuti vajalik. Ettepanekul on kaks tahku, sest sellega taotletakse üheaegselt kaht eesmärki (ühendusesisese kaubanduse keelamine ning impordi ja ekspordi keelamine), mis on omavahel lahutamatult seotud ilma, et kumbki oleks teise suhtes teisejärguline või kaudne.Ühenduse õigusaktide vastuvõtmiseks kehtestatud menetlused vastavalt artiklitele 95 ja 133 ei ole üksteisega vastuolus.( Subsidiaarsuse põhimõteEttepaneku eesmärk on ühtlustada kassi- ja koeranahkade ning karusnahkade kaubandust käsitlevaid õigusakte. Ühenduse tasandil ühtlustamine on vajalik, et vältida takistusi karusloomade karusnahkade turustamisele ühenduses. Seda on võimalik saavutada üksnes ühenduse tasandil võetavate meetmetega. Riiklikud meetmed, sealhulgas täielik keelustamine, mida saab jõustada ainult siseturu teatud osades, on osutunud ebatõhusateks ning karusnahaturgu killustavateks.Liikmesriigid väljendasid seisukohta, et kassi- ja koeranahkade ja neid sisaldavate kaupade turustamise keelamine ühenduse tasandil on vajalik, sest riiklikud keelud ei ole nii tõhusad. Riikliku keelu juba kehtestanud liikmesriigid märkisid, et ühtne keeld ühenduse tasandil on vajalik kassi- ja koeranahkade siseturult tõrjumiseks.Seetõttu on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.( Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega järgmistel põhjustel:Karusnaha ja karusnahatoodete märgistamine ei ole alternatiiviks kassi- ja koeranahkade ja neid sisaldavate kaupade turustamise keelamisele. Selline märgistamine ei hajuta täielikult tarbijate muret seoses asjaoluga, et kasse ja koeri võidakse tappa karusnaha saamise eesmärgil ning et võltsitud või eksitavate märgiste kasutamise korral on võimalik, et tegelikult omandatakse kassi- ja koeranahku.Lisaks sellele tekitaks praeguses etapis kõikide karusnahkade ja karusnahatoodete kohustuslik märgistamisnõue tootmisharule ebaproportsionaalselt suuri täiendavaid kohustusi. Kuigi sellise kohustuse kehtestamine oleks kahtlemata kaalumist väärt variant, kui vaatluse all oleks karusnahakaubanduse horisontaalsem lähenemisviis, tundub see käesoleval juhul olevat siiski sobimatu, sest lahendamist vajavaks probleemiks on lemmikloomade, nagu kasside ja koerte, karusnaha (üldiselt ebasoovitavaks peetud) olemasolu karusnahaturul.Lisaks sellele on tehtud ettepanek lubada piiratud hulgal erandeid kassi- ja koeranahkade ja neid sisaldavate toodete turustamise üldisest keelust, kui on võimalik tõestada, et need on saadud kassidelt ja koertelt, keda pole kasvatatud ega tapetud karusnaha saamiseks, ja kui need on sellistena märgistatud, ning nahkade puhul, mida tuuakse ühendusse või eksporditakse sealt isiklikuks kasutamiseks.Antud olukorras on kõnealuste karusnahkade turustamise keelamine kõige vähem koormav meede.( Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Määruse eeliseks on selle üldine ja ühetaoline kohaldamine, see on tervikuna siduv ja samal päeval vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides ilma täiendava halduskoormuseta võtta vastu ülevõtmiseks vajalik riiklik õigusakt.Kui seda on vaja määruse ühetaoliseks jõustamiseks, võib komiteemenetlusega kehtestada ühtsed eeskirjad kontrollimiseks kasutatavate analüüsimeetodite kohta.Muud vahendid ei ole piisavad. Direktiivi puhul on vaja riiklikke rakendusmeetmeid ja sellega suureneb kõrvalekalletega rakendamise oht. Keelu jõustamise kohustus on liikmesriikidel, samal ajal kui neil säilib õigus valida, kuidas tagada, et kassi- ja koeranahku ja neid sisaldavaid tooteid enam turule ei viidaks, imporditaks ega eksporditaks, samuti jääb neile õigus töötada välja keelu jõustamismeetodid.( Keelu jõustamineKavandatava keelu jõustamine nõuab analüüsimeetodite olemasolu ja nende parandamist, et eristada kassi- ja koeranahku teiste loomade (eelkõige rebase ja hundi) nahkadest. Kuna enamik kassi- ja koeranahku toodetakse ja töödeldakse kolmandates riikides ja tuuakse ühendusse rõivaste või mänguasjade osana, peab analüüsimeetodite abil olema võimalik tuvastada kassi- ja koeranahku ka juhul, kui karusnahka on töödeldud (näiteks värvitud, sest värvimine võib hävitada karva loomuliku struktuuri ja isegi DNA).Mitmed meetodid on juba praegu olemas ja neid kasutavad nende liikmesriikide pädevad asutused, kus turustamise, impordi ja ekspordi keeld juba kehtib. Liikmesriikide ametiasutustelt saadud hinnangute kohaselt annavad kõige usaldusväärsemaid tulemusi järgmised meetodid: mikroskoopia, DNA-analüüs ja MALDI-TOF mass-spektromeetria. Nende meetodite usaldusväärsuse aste on erinev. Konkreetselt MALDI-TOF mass-spektromeetria abil on üldiselt võimalik tuvastada kodukasside ja koerte nahku ja viimased tulemused näitavad, et see on tõenäoliselt võimalik ka töödeldud nahkade puhul. ELis on praegu vähemalt üks labor, mis osutab sellist analüüsiteenust. Komisjonil on andmeid, et MALDI-TOF mass-spektromeetrilise analüüsi tegemiseks vajalik tehnoloogia on olemas mitme liikmesriigi laborites. Niipea kui jõustub kogu ELi hõlmav keeld, saavad ka teised laborid pärast vajaliku andmebaasi väljatöötamist seda analüüsi teha.Hoolimata sellest, et praegu kasutatakse kassi- ja koeranahkade kindlakstegemiseks erinevaid meetodeid, peaks kogu ELi hõlmava keelu jõustumine avaldama tulevikus positiivset mõju ühise lähenemisviisi rakendamisele liikmesriikides. Seepärast on asjakohane jagada liikmesriikide vahel selliseid meetodeid käsitlevat teavet ning teha see teave komisjonile kättesaadavaks, nii et täitevasutused oleksid kursis uute saavutustega kõnealuses valdkonnas.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.5. TÄIENDAV TEAVE( Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklauselEttepanek ei sisalda ühtegi nendest klauslitest.( VastavustabelEi ole kohaldatav.( Euroopa Majanduspiirkond (EMP)Kavandatav õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimusi ja seetõttu tuleks seda laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale.2006/0236 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega keelatakse kassi- ja koeranahkade ning neid nahku sisaldavate toodete turuleviimine, ühendusse importimine ja ühendusest eksportimine(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 95 ja 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[4]vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele,[5]ning arvestades järgmist:(1) On olemas tõendid selle kohta, et ühenduses esineb märgistamata kassi- ja koeranahku ning neid sisaldavaid tooteid. Sellest tulenevalt teeb tarbijatele muret, et nad võiksid osta kassi- ja koeranahku ning neid sisaldavaid kaupu. 18. detsembril 2003. aastal võttis Euroopa Parlament vastu deklaratsiooni, milles väljendati muret sellise kaubanduse suhtes ning nõuti selle lõpetamist, et taastada Euroopa tarbijate ja jaemüüjate usaldus. Nagu on kajastatud eesistuja lõppjäreldustes loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava kohta aastateks 2006-2010,[6] rõhutati 19. juunil 2006. aastal toimunud põllumajandus- ja kalandusministrite nõukogu istungil vajadust võtta võimalikult kiiresti vastu kassi- ja koeranahku käsitlevad kaubanduseeskirjad.(2) Vastuseks tarbijate murele on mitmed liikmesriigid võtnud vastu õigusaktid, mille eesmärk on kassi- ja koeranahkade tootmise ja turustamise tõkestamine.(3) Liikmesriikide õigusaktide sätted, mis reguleerivad karusnaha ja karusnahatoodete kaubandust, importi, tootmist ja märgistamist ning mille eesmärk on tõkestada kassi- ja koeranahkade turule viimist või muul viisil kaubanduslikel eesmärkidel kasutamist, on erinevad. Kui mõned liikmesriigid on täielikult keelanud kassi- ja koeranahkade tootmise, keelates nende loomade pidamise ja tapmise karusnaha saamiseks, on teised vastu võtnud kõnealuste karusnahkade ja neid nahku sisaldavate toodete tootmise ja/või impordi piirangud. Mõnes liikmesriigis on kehtestatud märgistamisnõue. Kodanike kasvav teadlikkus probleemist ajendab tõenäoliselt teisigi liikmesriike võtma riiklikul tasandil vastu uusi piiravaid meetmeid.(4) Selle tulemusel seisavad karusnahakaupmehed, eelkõige need, kes turustavad karusnahku, mille päritoluliik pole näidatud ja mida pole lihtne ära tunda, või kes ostavad selliseid karusnahku sisaldavaid tooteid, vastamisi ohuga, et kõnealuseid kaupu ei saa seaduslikult turustada ühes või mitmes liikmesriigis või et turustamise suhtes ühes või mitmes liikmesriigis kohaldatakse lisanõudeid, mille eesmärk on ära hoida kassi- ja koeranahkade kasutamine.(5) Kassi- ja koeranahku käsitlevate riiklike meetmete erinevus takistab karusnahakaubandust üldiselt. Need meetmed takistavad siseturu toimimist, sest õigusaktides sätestatud nõuete mitmekesisus raskendab karusnahatootmist üldiselt ning muudab keerulisemaks seaduslikult ühendusse imporditud või ühenduses toodetud karusnaha vaba ringluse ühenduses. Õigusaktides sätestatud nõuete mitmekesisus liikmesriikides tähendab karusnahakaupmeestele täiendavaid kohustusi ja kulusid.(6) Lisaks sellele ei julge tavalised karusnahatoodete tarbijad neid teisest liikmesriigist osta, sest neil puudub kindlus seal kohaldatava õigusliku raamistiku suhtes.(7) Käesolevas määruses sätestatud meetmed peaksid seetõttu hõlbustama muudest liikidest kui kassidest ja koertest saadud karusnaha ja karusnahatoodete turule toomist ning vältima turuhäirete tekkimist karusnaha ja karusnahatoodete siseturul üldiselt.(8) Karusnaha ja karusnahatoodete siseturu praeguse killustatuse kõrvaldamiseks on vaja ühtlustamist, mille puhul on erinevatest riiklikest nõuetest tulenevate kaubandustõkete kõrvaldamisel kõige tõhusamaks ja proportsionaalsemaks vahendiks kassi- ja koeranahkade ning neid sisaldavate toodete ühenduses turule viimise, impordi ja ekspordi keelamine.(9) Märgistamisnõue ei sobi samasuguse tulemuse saavutamiseks, sest see paneks ebaproportsionaalselt suuri täiendavaid kohustusi kõikidele karusnahakaupmeestele, olgu nad seotud kassi- ja koeranahkade kaubandusega või mitte. See oleks ka ebaproportsionaalselt kulukas juhtudel, mil karusnahk moodustab kaubast väikese osa.(10) Ühenduses ei ole traditsiooni kasvatada kasse ja koeri karusnaha saamiseks ega ka imporditud kassi- ja koeranahkadest karusnahkade valmistamise traditsiooni. Tegelikult on selge, et suurem osa ühenduses turustatavatest kassi- ja koeranahkadest valmistatud kaupadest on pärit kolmandatest riikidest. Seega, et ühendusesisene kaubanduskeeld oleks tõhusam, tuleb seda täiendada samade kaupade ühendusse importimise keelamisega. Selline impordikeeld lahendaks ka kodanike eetilisi probleeme, mida nad on väljendanud seoses kassi- ja koeranahkade võimaliku toomisega ühendusse, eriti kuna on teada, et neid loomi võidakse kohelda ja tappa julmalt.(11) Ekspordikeeld peaks tagama, et kassi- ja koeranahku ja neid karusnahku sisaldavaid tooteid ühenduses ekspordiks ei toodeta.(12) Siiski on asjakohane ette näha võimalus teha erandeid kassi- ja koeranahkade ja neid sisaldavate toodete turustamise, ühendusse impordi ja ühendusest ekspordi üldisest keelust, kui on võimalik tõestada, et need on pärit kassidelt ja koertelt, keda pole kasvatatud ega tapetud karusnaha saamiseks ja kui need on sellistena märgistatud ega vähenda seega tarbijate usaldust karusnaha ja karusnahatoodete vastu. Lisaks sellele on asjakohane ette näha erandi tegemise võimalus keelust, kui karusnahk on ühendusse toodud või ühendusest eksporditud isiklikuks kasutamiseks ja see ei takista siseturu tõrgeteta toimimist.(13) Kasside ja koerte karusnahatootmiseks kasutamise keelamiseks võetud meetmeid tuleks jõustada ühtselt kogu ühenduses. Kassi- ja koeranahkade tuvastamiseks kasutatavad meetodid, nagu DNA-analüüs, mikroskoopia ja MALDI-TOF mass-spektromeetria, on liikmesriigiti erinevad. Neid meetodeid käsitlev teave tuleks komisjonile kättesaadavaks teha, nii et täitevasutused oleksid kursis uute saavutustega kõnealuses valdkonnas ning et saaks hinnata ühtse meetodi kehtestamise võimalusi.(14) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 199 9/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[7] Eelkõige on vaja täpselt järgida uut regulatiivkomitee menetlust üldmeetmete osas, millega võidakse muuta käesoleva määruse mitteolulisi osi, neid välja jätta või juurde lisada, et käesolevat juriidilist vahendit täiendada.(15) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta käesoleva määruse sätete rikkumiste eest ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Need sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.(16) Kuna liikmesriigid eraldi ei suuda tõhusalt saavutada kavandatud meetme eesmärke, milleks on takistuste kõrvaldamine siseturu toimimiselt, ühtlustades ühenduse tasandil riiklikke keelde, mis käsitlevad kassi- ja koeranahkade ja neid karusnahku sisaldavate toodete kaubandust, ning seetõttu on neid võimalik paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 KeeludKassi- ja koeranahkade ning neid nahku sisaldavate toodete turuleviimine, ühendusse importimine ja ühendusest eksportimine on keelatud.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:-  kass – liiki felis catus kuuluv loom;-  koer – liiki canis familiaris kuuluv loom.Artikkel 3 Karusnaha päritoluliigi kindlakstegemise meetodidLiikmesriigid teavitavad komisjoni karusnaha päritoluliigi kindlakstegemiseks kasutatavatest analüüsimeetoditest [30. märtsiks 2009] ja edaspidi kord aastas hiljemalt [30. märtsil].Artikkel 4 RakendamisvolitusedJärmised meetmed võib vastu võtta artikli 5 lõikes 2 osutatud korras:1. sätted karusnaha päritoluliigi kindlakstegemiseks vajalike analüüsimeetodite kasutamise kohta;2. sätted, millega tehakse erand artiklis 1 sätestatud keelust sellise karusnaha või sellist karusnahka sisaldavate toodete puhul-  millel on märgis, et need pärinevad kassidelt või koertelt, keda pole kasvatatud ega tapetud karusnaha saamiseks või-  mis on ühendusse toodavad või sealt välja viidavad isiklikud esemed või majatarbed.Artikkel 5 Komitee1. Komisjoni abistab toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee (edaspidi „komitee“).2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse artikli 8 sätteid.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 6 KaristusedLiikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida rakendatakse käesoleva määruse rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende kohaldamine. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt [pp/kk/aaaa] ning annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.Artikkel 7 Jõustumine ja kohaldatavusKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Määrust hakatakse kohaldama [1. jaanuarist 2008].Määrus on on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] Internetiaadress: http://www.iftf.com/newhome.html[2] UNI standard 11007.[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT C […], […], lk […].[6] Nõukogu 22. juuni 2006. aasta dokument 10811/06.[7] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23, muudetud nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsusega 2006/512/EÜ, ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0320(02)

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2866/98 euro ja euro kasutusele võtvate liikmesriikide vääringute vaheliste ümberarvestuskursside kohta  /* KOM/2006/0320 lõplik - CNB 2006/0110 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.6.2006KOM(2006) 320 lõplik2006/0109 (CNS)2006/0110 (CNB)KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA EUROOPA KESKPANGALEeurot ja Sloveeniat käsitlevad teisese õiguse aktidEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohtaEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2866/98 euro ja euro kasutusele võtvate liikmesriikide vääringute vaheliste ümberarvestuskursside kohta(komisjoni esitatud)KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA EUROOPA KESKPANGALEeurot ja Sloveeniat käsitlevad teisese õiguse aktid16. mail 2006 võttis komisjon vastavalt asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 vastu ettepaneku nõukogu otsuse kohta, milles märgitakse, et Sloveenia vastab nüüd ühisraha kasutuselevõtmiseks vajalikele tingimustele ja et Sloveenia suhtes kehtestatud erand tuleb tühistada alates 1. jaanuarist 2007.Positiivse otsuse korral peab nõukogu seejärel vastu võtma alates 1. jaanuarist 2007 kehtima hakkava ümberarvestuskursi euro ja Sloveenia tolari vahel ja peab ka võtma muud vajalikud meetmed euro kasutuselevõtmiseks Sloveenias.Komisjon esitab kavandatavad ettepanekud enne nõukogu otsust Sloveenia suhtes kehtestatud erandi tühistamise kohta, et nõukogu määrusi oleks võimalik vastu võtta paindlikult.Käesolevas teatises on ettepanekud:-  nõukogu määruse kohta, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta;-  nõukogu määruse kohta, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2866/98 euro ja euro kasutusele võtvate liikmesriikide vääringute vaheliste ümberarvestuskursside kohta.-  SELETUSKIRI1. Ettepaneku taust16. mail 2006 võttis komisjon vastavalt asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 vastu ettepaneku nõukogu otsuse kohta, milles märgitakse, et Sloveenia täidab nüüd ühisraha kasutuselevõtmiseks vajalikke tingimusi ja et Sloveenia suhtes kehtestatud erand tuleb tühistada alates 1. jaanuarist 2007.Positiivse otsuse korral peab nõukogu seejärel võtma muud vajalikud meetmed euro kasutuselevõtmiseks Sloveenias.Nõukogu määrusega (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta[1]reguleeritakse euro esialgset kasutuselevõttu esimese etapi euroala liikmesriikides ja Kreekas. Kõnealust määrust on kohandatud määrusega (EÜ) nr 2169/2005, et euroala tulevasi laienemisi ette valmistada. Selleks et Sloveenia oleks hõlmatud määrusega (EÜ) nr 974/98, tuleb kõnealuse liikmesriigi kohta lisada viide kõnesolevasse määrusesse. Seepärast tehakse ettepanek kõnealust määrust muuta.Sloveenia üleminekukavas täpsustatakse, et kohaldada tuleks järsu ülemineku ( big bang ) stsenaariumit, s.t euro kasutuselevõtmine Sloveenia vääringuna ning euro pangatähtede ja müntide kasutuselevõtmine asjaomases liikmesriigis peaks toimuma ühel ja samal ajal.2. Õiguslikud aspektid2.1. Õiguslik alusKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Ühenduste asutamislepingu artikli 123 lõige 5, millega võimaldatakse euro kasutuselevõtuks muude vajalike meetmete võtmist liikmesriigis, mida käsitlev erand on tühistatud asutamislepingu artikli 122 lõike 2 alusel.Nõukogu teeb otsuse nende liikmesriikide ühehäälsel toetusel, kelle suhtes erand ei kehti ja asjassepuutuva liikmesriigi toetusel komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast EKPga konsulteerimist.2.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsusEttepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seepärast ei kohaldata.Käesolev algatus ei lähe oma eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale ja vastab seega proportsionaalsuse põhimõttele.2.3. Õigusakti valikNõukogu määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutuselevõtu kohta) muutmise ainsaks kohaseks õiguslikuks vahendiks on määrus.3. Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.4. Märkused üksikute artiklite kohta4.1. Artikkel 1Vastavalt määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 punktile a ja artiklile 1a on kõnealuse määruse lisa tabelis loetletud osalevad liikmesriigid ja kõikide kõnealuste liikmesriikide puhul on kindlaks määratud euro kasutuselevõtu päev, sularahavahetuse päev ja vajaduse korral omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aeg. Vastavalt määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 punktile a saab omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega kohaldada ainult nende liikmesriikide suhtes, kus euro kasutuselevõtmine ja sularahavahetus toimub samal päeval. Kuna niimoodi ei toimunud kaheteistkümnes praegu osalevas liikmesriigis, on Sloveenia üleminekukavas täpsustatud, et euro kasutuselevõtmine ja sularahavahetus toimuvad ühel ja samal päeval. Sloveenia on otsustanud omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega siiski mitte kasutada.Käesoleva artikliga lisatakse määruse (EÜ) nr 974/98 lisa tabelisse protokolli järjestuses Sloveenia ja kõnealuse liikmesriigi järgmised vastavad andmed:Liikmesriik | Euro kasutuselevõtu päev | Sularahavahetuse päev | Liikmesriik kohaldab järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega |Sloveenia | 1. jaanuar 2007 | 1. jaanuar 2007 | puudub |4.2. Artikkel 2Käesolevas artiklis sätestatakse, et määrus jõustub 1. jaanuaril 2007, millega tagatakse selle kohaldatavus kooskõlas muude euro kasutuselevõtmist Sloveenias käsitlevate nõukogu õigusaktide kohaldamise ajakavaga, s.t kehtestatud erandi tühistamise päevaga ja Sloveenia tolari ümberarvestuskursi jõustumise päevaga.2006/0110 (CNB)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 123 lõiget 5,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[3]võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta[5] sätestatakse, et euroga asendatakse nende liikmesriikide vääringud, kes täidavad ühisraha kasutuselevõtuks vajalikud tingimused ajal, kui ühendus jõuab majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi.(2) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2596/2000[6] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Kreeka vääringu asendamine euroga.(3) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2169/2005[7] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et ette valmistada euro järgmisi kasutuselevõtmisi liikmesriikides, kus eurot ei ole veel ühisrahana kasutusele võetud.(4) Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Sloveenia liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud asutamislepingu artiklis 122 määratletud erand.(5) Vastavalt nõukogu … … 2006. aasta otsusele 2006/…/EÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 122 lõikel 2 ja käsitleb ühisraha kasutuselevõttu Sloveenias 1. jaanuaril 2007,[8] vastab Sloveenia nüüd ühisraha kasutuselevõtmiseks vajalikele tingimustele ja et Sloveenia suhtes kehtestatud erand tuleb tühistada alates 1. jaanuarist 2007.(6) Euro kasutuselevõtmine Sloveenias eeldab, et Sloveeniale laiendataks määruse (EÜ) nr 974/98 kohaseid euro kasutuselvõtmist käsitlevaid kehtivaid sätteid.(7) Sloveenia üleminekukavas täpsustatakse, et euro pangatähed ja mündid peaksid saama asjaomases liikmesriigis seaduslikuks maksevahendiks sellel päeval, kui euro võetakse Sloveenias omavääringuna kasutusele. Seepärast peab euro kasutuselevõtmise ja sularahavahetuse päev olema 1. jaanuar 2007. Omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega ei kohaldata.(8) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 974/98 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 974/98 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas EÜ asutamislepinguga, kui asutamislepingu protokollidest nr 25 ja 26 ning artikli 122 lõikest 1 ei tulene teisiti.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLisaMääruse (EÜ) nr 974/98 lisasse Portugali ja Soome kirjete vahele lisatakse järgmine rida.Liikmesriik | Euro kasutuselevõtu päev | Sularahavahetuse päev | Liikmesriik kohaldab järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega |- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -„Sloveenia | 1. jaanuar 2007 | 1. jaanuar 2007 | puudub“ |SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST16. mail 2006 võttis komisjon vastavalt asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 vastu ettepaneku nõukogu otsuse kohta, milles märgitakse, et Sloveenia vastab nüüd ühisraha kasutuselevõtmiseks vajalikele tingimustele ja et Sloveenia suhtes kehtestatud erand tuleb tühistada alates 1. jaanuarist 2007.Positiivse otsuse korral peab nõukogu seejärel vastu võtma alates 1. jaanuarist 2007 kehtima hakkava ümberarvestuskursi euro ja Sloveenia tolari vahel.Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2866/98 euro ja euro kasutusele võtvate liikmesriikide vääringute vaheliste ümberarvestuskursside kohta[9] reguleeritakse euro esialgset kasutuselevõttu esimese etapi euroala liikmesriikides ja Kreekas. Kõnealuse määruse rakendusala laiendamiseks Sloveenia tolarile tuleb asjaomase vääringu kohta lisada viide kõnesolevasse määrusesse. Seepärast tehakse ettepanek kõnealust määrust muuta.2. Õiguslikud aspektid2.1. Õiguslik alusKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Ühenduste asutamislepingu artikli 123 lõige 5, millega võimaldatakse euro kasutuselevõtuks muude vajalike meetmete võtmist riigis, mida käsitlev erand on tühistatud asutamislepingu artikli 122 lõike 2 alusel.Nõukogu teeb otsuse nende liikmesriikide ühehäälsel toetusel, kelle suhtes erand ei kehti ja asjassepuutuva liikmesriigi toetusel komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast EKPga konsulteerimist.2.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsusEttepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seepärast ei kohaldata.Käesolev algatus ei lähe oma eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale ja vastab seega proportsionaalsuse põhimõttele.2.3. Õigusakti valikNõukogu määruse (EÜ) nr 2866/98 (euro ja euro kasutusele võtvate liikmesriikide vääringute vaheliste ümberarvestuskursside kohta) muutmise ainsaks kohaseks õiguslikuks vahendiks on määrus.3. Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.4. Märkused üksikute artiklite kohta4.1. Artikkel 1Kavandatud ümberarvestuskurss on tolari praegune keskmine kurss vahetuskursimehhanismis (ERM II).Nagu muude vääringute puhul, ja vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1103/97 teatavate euro kasutuselevõtuga seotud sätete kohta, määratakse ümberarvestuskursid kindlaks kuue tüvenumbriga.4.2. Artikkel 2Käesolevas artiklis sätestatakse, et määrus jõustub 1. jaanuaril 2007, millega tagatakse selle kohaldatavus kooskõlas muude euro kasutuselevõtmist Sloveenias käsitlevate nõukogu õigusaktide kohaldamise ajakavaga, s.t kehtestatud erandi tühistamise päevaga ja muude Sloveenias euro kasutuselevõtmiseks vajalike meetmete jõustumisega päevaga.(COD)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2866/98 euro ja euro kasutusele võtvate liikmesriikide vääringute vaheliste ümberarvestuskursside kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 123 lõiget 5,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[10]võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[11]ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu 31. detsembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2866/98 euro ja euro kasutusele võtvate liikmesriikide vääringute vaheliste ümberarvestuskursside kohta [12] määratakse kindlaks ümberarvestuskursid alates 1. jaanuarist 1999.2.  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1478/2000[13] muudeti määrust (EÜ) nr 2866/98, et sätestada Kreeka vääringu asendamine euroga.3.  Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Sloveenia liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud asutamislepingu artiklis 122 kirjeldatud erand.4.  Vastavalt nõukogu … … 2006. aasta otsusele 2006/…/EÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 122 lõikel 2 ja käsitleb ühisraha kasutuselevõttu Sloveenias 1. jaanuaril 2007,[14] vastab Sloveenia nüüd ühisraha kasutuselevõtmiseks vajalikele tingimustele ja Sloveeniale suhtes kehtestatud erand tuleb tühistada alates 1. jaanuarist 2007.5.  Euro kasutuselevõtt Sloveenias nõuab euro ja tolari vahelise ümberarvestuskursi kehtestamist. Kõnealune ümberarvestuskurss on 239,640 tolarit 1 euro kohta, mis vastab tolari praegusele keskmisele kursile vahetuskursimehhanismis (ERM II).6.  Seepärast tuleks määrust 2866/98 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2866/98 artiklis 1 lisatakse Portugali eskuudo ja Soome marga suhtes kohaldatavate ümberarvestuskursside vahele järgmine rida:„= 239,640 Sloveenia tolarit“.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2169/2005, ELT L 346, 29.12.2005, lk 1.[2] ELT C ..., ..., lk ...[3] ELT C ..., ..., lk ...[4] ELT C ..., ..., lk ...[5] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2169/2005 (ELT L 346, 29.12.2005, lk 1).[6] EÜT L 300, 29.11.2000, lk 2.[7] ELT L 346, 29.12.2005, lk 1.[8] ELT L, , lk[9] EÜT L 359, 31.12.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu 19. juuni 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1478/2000 (EÜT L 167, 7.7.2000, lk 1).[10] ELT C ,..., lk…[11] ELT C ,..., lk…[12] EÜT L 359, 31.12.1998, lk 1., muudetud nõukogu 19. juuni 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1478/2000 (EÜT L 167, 7.7.2000, lk 1).[13] EÜT L 167, 7.7.2000, lk 1.[14] …


				|

		52012PC0041

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed /* COM/2012/041 final - 2012/0019 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
28. juulil 2011 kiitis WTO vaidluste
lahendamise organ (edaspidi „VLO”) heaks apellatsioonikogu ettekande ja vaekogu
ettekande, mida oli muudetud apellatsioonikogu ettekandega, juhtumi „Euroopa
ühendused – lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist pärit
teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide suhtes”[1] kohta („Ettekanded”).
Ettekannetes järeldati muu hulgas, et nõukogu
30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga
impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed („dumpinguvastane
algmäärus”)[2]
artikli 9 lõige 5 ei olnud kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artiklitega
6.10, 9.2 ja 18.4 ning WTO lepingu artikliga XVI:4. Dumpinguvastase algmääruse
artikli 9 lõikega 5 on ette nähtud, et mitteturumajanduslike riikide
eksportivate tootjate suhtes, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku
kohtlemist vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile c,
kehtib üleriigiline tollimaksumäär, välja arvatud juhul, kui kõnealused
eksportijad suudavad näidata, et nende tegevus vastab individuaalse kohtlemise
tingimustele, mis on kehtestatud dumpinguvastase algmääruse artikli 9 lõikes 5
(„VLO järeldus dumpinguvastase algmääruse artikli 9 lõike 5 kohta”).
18. augustil 2011 teavitas Euroopa Liit VLOd
oma kavatsusest rakendada VLO soovitusi ja otsuseid kõnealuse vaidluse puhul
sellisel viisil, millega täidetakse WTO pandud kohustusi.
19. jaanuaril 2012 leppisid Euroopa Liit ja
Hiina kokku, et mõistlik tähtaeg VLO soovituste ja otsuste rakendamiseks oleks
14 kuud ja kaks nädalat alates kuupäevast, mil VLO ettekanded vastu võttis.
Mõistlik tähtaeg lõpeb seega 12. oktoobril 2012.
Käesoleva seadusandliku ettepanekuga
rakendatakse VLO soovitusi ja otsuseid dumpinguvastase algmääruse artikli 9
lõike 5 kohta.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ei
kohaldata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·
Õiguslik alus
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikli 207 lõikele 2 võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku
tavamenetluse kohaselt määruste abil vastu meetmed, millega määratletakse ühise
kaubanduspoliitika rakendamise raamistik.
Käesoleva ettepanekuga muudetakse nõukogu
määrust (EÜ) nr 1225/2009 (dumpinguvastane algmäärus), mis põhineb Euroopa
Ühenduse asutamislepingu samaväärsel sättel, s.o artiklil 133.
·
Subsidiaarsuse põhimõte
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikli 3 lõike 1 punktile e tehakse ettepanek liidu ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
·
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas.
·
Õigusakti valik
Kavandatav õigusakt: Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrus.
Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel
põhjusel: määrust peab muutma määrusega.
4.           MÕJU EELARVELE
Ei kohaldata.
5.           VALIKULISED ÜKSIKASJAD
Ei kohaldata.
2012/0019 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse nõukogu 30. novembri 2009.
aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest
riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 207,
võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr
1515/2001 meetmete kohta, mida ühendus võib võtta pärast WTO vaidluste
lahendamise organi ettekannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
28. juulil 2011 kiitis WTO vaidluste lahendamise
organ (edaspidi „VLO”) heaks apellatsioonikogu ettekande ja vaekogu ettekande,
mida oli muudetud apellatsioonikogu ettekandega, juhtumi „Euroopa ühendused –
lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast
või terasest kinnitusdetailide suhtes”[3]
kohta („Ettekanded”).
(2)
Ettekannetes järeldati muu hulgas, et nõukogu 30.
novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009[4]
kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa
Ühenduse liikmed („dumpinguvastane algmäärus”) artikli 9 lõige 5 ei olnud
kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artiklitega 6.10, 9.2 ja 18.4 ning WTO
lepingu artikliga XVI:4 („VLO järeldus dumpinguvastase algmääruse artikli 9
lõike 5 kohta”). Dumpinguvastase algmääruse artikli 9 lõikega 5 on ette nähtud,
et mitteturumajanduslike riikide eksportivate tootjate suhtes, kellele ei ole
võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, kehtib vastavalt algmääruse artikli 2
lõike 7 punktile c üleriigiline tollimaksumäär, välja arvatud juhul, kui
kõnealused eksportijad suudavad näidata, et nende tegevus vastab individuaalse
kohtlemise tingimustele, mis on kehtestatud dumpinguvastase algmääruse artikli
9 lõikes 5.
(3)
Apellatsioonikogu leidis, et dumpinguvastase
algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt võis eeldada, et mitteturumajanduslikes
riikides tegutsevatel eksportivatel tootjatel ei ole õigust individuaalsele
kohtlemisele; sellise kohtlemise osaliseks saamise nimel peavad nad näitama, et
vastavad individuaalse kohtlemise testi tingimustele. Apellatsioonikogu sõnul
ei ole sellisele eeldusele WTO lepingutes õiguslikku alust sätestatud.
(4)
Apellatsioonikogu selgitas aga, et asjaolu, et
ühesuguse dumpingumarginaali ja paljude eksportijate jaoks ühesuguse
dumpinguvastase tollimaksu kindlaksmääramine ei ole kooskõlas WTO
dumpinguvastase lepingu artiklitega 6.10 ja 9.2, sõltub paljudest olukordadest,
mis annaks signaali, et kahe või enama eksportija (ehkki õiguslikult eraldiseisvate)
omavaheline suhe on selline, et neid tuleks käsitada ühe üksusena. Selliste olukordade
hulka võivad kuuluda: i) eksportijatevahelised struktuurilised või ärisidemed,
näiteks ühine kontroll, kapitaliosalus ja juhtimine; ii) riigi ja eksportijate
vahelised struktuurilised või ärisidemed, näiteks ühine kontroll, kapitaliosalus
ja juhtimine; ning iii) riigipoolne hindade ja tootmismahtude kontroll või
nende olulisel määral mõjutamine. Sellega seoses tuleks kõnealuseid olukordi
kajastavate kavandatavate muudatuste tingimusi kohaldada apellatsioonikogu
selgitustele vastavalt, piiramata selliste tingimuste kohaldamist, mille puhul
on dumpinguvastase algmääruse muudes sätetes kasutatud samasugust või sarnast
sõnastust.
(5)
18. augustil 2011 teavitas Euroopa Liit VLOd
kavatsusest rakendada kõnealuse vaidluse puhul VLO soovitusi ja otsuseid
sellisel viisil, millega täidetakse WTO pandud kohustusi.
(6)
Seetõttu tuleb dumpinguvastase algmääruse artikli 9
lõike 5 sätteid muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 1225/2009 muudetakse
järgmiselt.
1. Artikli 9 lõige 5 asendatakse järgmisega:
„5. Dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse igal
üksikjuhul asjakohases ulatuses diskrimineerimisvabal alusel sellise toote
impordi suhtes kõigist allikatest, millega seoses on avastatud, et nende suhtes
on kohaldatud dumpingut ja et need on põhjustanud kahju, välja arvatud import
neist allikatest, kellel on käesoleva määruse tingimuste kohaselt
aktsepteeritud kohustused.
Dumpinguvastaseid meetmeid kehtestavas määruses
täpsustatakse tollimaks iga asjaomase tarnija jaoks või, kui see on
raskendatud, siis iga asjaomase tarniva riigi jaoks. Teistest eksportivatest
tootjatest või riigist õiguslikult eraldiseisvaid eksportivaid tootjaid võib
tollimaksu täpsustamise eesmärgil käsitada siiski ühe üksusena. Selle lõike
kohaldamiseks võib arvesse võtta niisuguseid tegureid nagu tarnijate ja riigi
vaheliste või tarnijatevaheliste struktuuriliste või ärisidemete olemasolu,
riigipoolne hindade ja tootmismahtude kontroll või nende olulisel määral
mõjutamine või tarniva riigi majanduslik struktuur.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust kohaldatakse pärast selle jõustumist
kõikide määruse (EÜ) nr 1225/2009 kohaselt algatatud uurimiste suhtes.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               WTO, apellatsioonikogu ettekanne, AB-2011-2,
WT/DS397/AB/R, 15. juuli 2011. WTO, vaekogu ettekanne, WT/DS397/R, 29.
september 2010. Aruanded saab alla laadida WTO veebilehelt
(http://www.wto.org/english/tratop_e/dispu_e/cases_e/ds397_e.htm)
[2]               ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.
[3]               WTO, apellatsioonikogu ettekanne, AB-2011-2, WT/DS397/AB/R,
15. juuli 2011. WTO, vaekogu ettekanne, WT/DS397/R, 29. september 2010.
Aruanded saab alla laadida WTO veebilehelt
(http://www.wto.org/english/tratop_e/dispu_e/cases_e/ds397_e.htm)
[4]               ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0481

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1487/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks  /* KOM/2007/0481 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 24.8.2007KOM(2007) 481 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1487/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEttepaneku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) („algmäärus“) kohaldamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud algmääruse rakendamise raames ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ei kohaldata. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutele on kooskõlas algmääruse sätetega juba uurimise käigus antud võimalus oma huvisid kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu. |Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte 28. detsembril 2006 algatati teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste importi käsitleva nõukogu määrusega (EÜ) nr 1487/2005 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete suhtes algmääruse artikli 12 alusel kordusuurimine. Lisatud ettepanek nõukogu määruse kohta, millega muudetakse eespool mainitud nõukogu määrust, põhineb kordusuurimise tulemustel selle kohta, kas eespool nimetatud dumpinguvastaseid meetmeid on absorbeeritud või mitte. Selle tulemusena on arvutatud uus dumpingumarginaal ja uus tollimaks. Seetõttu tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku nõukogu määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 27. septembril 2007. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Eespool nimetatud algmääruses on kirjeldatud vastavaid meetmeid ning need ei võimalda teha riiklikke otsuseid. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusaktid: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmääruses ei ole ette nähtud teisi võimalusi. |Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1487/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] („algmäärus”), eriti selle artikleid 9 ja 12,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Algsed meetmed(1) 2005. aasta septembris kehtestas nõukogu pärast dumpinguvastast uurimist („algne uurimine”) määrusega (EÜ) nr 1487/2005[2] lõplikud dumpinguvastased tollimaksud („algsed meetmed”) teatavate Hiina Rahvavabariigist („Hiina”) pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes. Hiina viimistletud polüesterfilamentkangaste suhtes kehtivad tollimaksumäärad olid 14,1–56,2 %.2. Absorptsioonivastase kordusuurimise taotlus(2) 13. novembril 2006 esitati algmääruse artikli 12 alusel algsete meetmete kordusuurimise taotlus. Taotluse esitas AIUFFASS („taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, käesoleval juhul üle 30 % ühenduse viimistletud polüesterfilamentkangaste kogutoodangust.(3) Taotluse esitaja on esitanud piisava teabe, mis näitab, et pärast algsete dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist Hiinast pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste suhtes on ekspordihinnad langenud ning edasimüügihindades või hilisemates ühenduse müügihindades ei ole toimunud piisavaid muutusi. Selle tulemusena on väidetavalt suurenenud dumping, mis on takistanud kehtivate meetmete kavatsetud parandavat mõju. Taotluse esitaja on esitanud tõendeid ka selle kohta, et asjaomase toote import Hiinast ühenduse turule on märkimisväärsetes kogustes jätkunud.3. Absorptsioonivastane kordusuurimine(4) 28. detsembril 2006 teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega („algatamisteade”)[3] Hiinast pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kordusuurimise algatamisest vastavalt algmääruse artiklile 12.(5) Komisjon teatas kordusuurimise algatamisest ametlikult asjaomastele tootjatele/eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele, importijatele ja kasutajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada algatamisteates sätestatud aja jooksul oma kirjalikud seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Komisjon saatis kõikidele talle teadaolevatele asjaomastele isikutele küsimustikud.(6) Arvestades asjaomaste eksportivate tootjate ja importijate suurt arvu algse uurimise ajal, kavandati algatamisteates väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning sellise vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõikidel eksportivatel tootjatel ja importijatel endast komisjonile teatada ja esitada põhiandmed.(7) Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et otsustada, kas ekspordihinnad on langenud ja kas edasimüügihindades või hilisemates ühenduse müügihindades ei ole toimunud piisavaid muutusi. Vajaduse korral tehti kontrollkäigud koostööd tegevate Hiina eksportijate/tootjate ning nende sidusettevõtete valdustesse:-  Nantong Teijin Co. Ltd ja tema sidusettevõttest importija NI-Teijin Shoji Europe GmbH;-  Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd;-  Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co. Ltd;-  Hangzhou Delicacy Textile Co. Ltd;-  Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd;-  Wujiang Xiangsheng Textile dyeing & Finishing Co. Ltd ja tema sidusettevõte;-  Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.(8) Kõnealuse kordusuurimise periood („uus uurimisperiood”) kestis 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006. Uut uurimisperioodi kasutati, et määrata kindlaks ekspordihindade tase ning ühenduses esimesele sõltumatule kliendile müümise hinna tase. Otsustamaks, kas ühenduse hindades on toimunud piisavaid muutusi, võrreldi uuel uurimisperioodil kehtinud hindu algsel uurimisperioodil 1. aprillist 2003 kuni 30. märtsini 2004 kehtinud hindadega.(9) Tuleb märkida, et komisjon pidi andma osalistele piisavalt aega endast teatamiseks ning moodustama Hiina eksportivatest tootjatest valimi vastavalt algmääruse artiklile 17. Arvestades mitmeid erandlikke asjaolusid, palusid koostööpartnerid vastuste esitamiseks ka tähtaja pikendamist. Tähtaega pikendati nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Seetõttu ületas kordusuurimine mõnevõrra algmääruse artikli 12 lõikes 4 ettenähtud tavalist kuuekuulist perioodi.B. VAATLUSALUNE TOODE(10) Kordusuurimine algatati sama toote suhtes, mille suhtes tehti algne uuring, nimelt viimistletud polüesterfilamentkangad, mis tavaliselt kuuluvad CN-koodide ex 5407 51 00, 5407 52 00, 5407 54 00, ex 5407 61 10, 5407 61 30, 5407 61 90, ex 5407 69 10 ja ex 5407 69 90 alla. Vaatlusalune toode on sünteesfilamentlõngast värvitud või trükitud kangas, mis sisaldab tekstureeritud ja/või tekstureerimata polüesterfilamentkiude 85 % ulatuses või enam ning pärineb Hiina Rahvavabariigist. Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt tekstiilitööstuses.C. KORDUSUURIMINE(11) Algmääruse artikli 12 kohase kordusuurimise üldine eesmärk on kindlaks teha, kas Hiinast pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste hindades on pärast algsete dumpinguvastaste meetmete kehtestamist ühenduses toimunud piisavaid muutusi. Kui järeldatakse, et absorptsioon on toimunud, tuleb uurimise teises etapis arvutada uus dumpingumarginaal. Algmääruse artikkel 12 annab importijatele/kasutajatele ja eksportijatele võimaluse esitada tõendeid, mis võiksid põhjendada hindade paigalseisu ühenduses pärast meetmete kehtestamist muuga kui dumpinguvastase tollimaksu absorptsiooniga.1. Väljavõtteline uuring(12) Nagu põhjenduses 6 nimetatud, palus komisjon kõikidel eksportivatel tootjatel ja importijatel endast teatada ja esitada põhiandmed oma tegevuse kohta uuel uurimisperioodil. Kõnealustel isikutel paluti teatada ka oma valmisolekust valimisse kuuluda.a) Eksportijad/tootjad(13) Küsitud teavet esitama ja valimisse kuuluma nõustusid 26 eksportijat/tootjat. Arvestades eksportijate/tootjate suurt arvu, otsustati, et Hiina eksportijate/tootjate võimaliku absorptsiooni tuvastamiseks on vajalik väljavõtteline uuring. Eelistati algse uurimise valimisse kuuluvaid äriühinguid, kuid tehti siiski valik, mis võimaldas hõlmata suurimat tüüpilist ekspordimahtu, mida oli mõistlikult võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti valimi osas Hiina ametivõimudega, kes ei esitanud vastuväiteid.(14) Esialgu valiti valimisse üheksa äriühingut. Üht äriühingut koheldi algses uurimises individuaalselt ja ülejäänud kaheksale omistati turumajanduslik seisund. Vahetult enne kontrollkäike Hiinasse otsustas kaks äriühingut (individuaalselt koheldav äriühing ja üks turumajandusliku seisundiga äriühing) valimist välja astuda. Neid kaht äriühingut peeti kordusuurimises koostööst hoiduvateks. Selle tulemusena jäi järele 24 koostööd tegevat äriühingut ning valim koosnes seitsmest turumajandusliku seisundiga eksportijast/tootjast. Sel etapil märkis komisjon, et uurimises ei tee koostööd mitte ükski individuaalselt koheldav eksportija/tootja.(15) Seitse valimisse jäänud äriühingut olid turumajandusliku seisundiga ja nad esindavad umbes 78 % kõikide koostööd tegevate äriühingute ekspordimahust Euroopa Liitu ning 23,9 % Hiina viimistletud polüesterfilamentkangaste koguekspordist ühenduse turule. Kordusuurimise sel etapil järeldati, et kõnealused äriühingud moodustavad suurima mahu, mida on mõistlikult võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Seega käsitati neid seitset äriühingut kordusuurimise väljavõttelise uuringu seisukohalt tüüpilistena.b) Importijad(16) Algatamisteates määratud tähtajaks ei esitanud nõutud teavet mitte ükski sõltumatu importija.2. Koostöösoovimatus(17) Valimisse kuulumiseks nõusoleku andnud 24 koostööd tegevat eksportijat/tootjat esindasid umbes 30 % Hiina viimistletud polüesterfilamentkangaste koguekspordist ühendusse. Nagu põhjenduses 14 nimetatud, loobus koostööst veel kaks tootjat. Selle tulemusena ulatus koostöösoovimatus umbes 70 %-ni viimistletud polüesterfilamentkangaste koguekspordist ühenduse turule.(18) Selle põhjal loeti koostöösoovimatust antud juhul suureks.3. Hinnamuutused ühenduses3.1. Üldist(19) Meenutatakse, et kordusuurimiseks ei pakkunud koostööd mitte ükski asjaomase toote sõltumatu importija/kasutaja. Nagu põhjenduses 18 nimetatud, on Hiina eksportijate/tootjate koostöösoovimatus suur.(20) Kui üks valimisse kuuluv eksportija/tootja välja arvata, iseloomustab Hiinast pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste kaubanduse struktuuri sidusettevõtetest vahendajate puudumine, kes impordiksid asjaomast toodet edasimüümiseks ühendusse. Viimistletud polüesterfilamentkangaste sõltumatud ostjad on üldjuhul kasutajatest äriühingud, mis impordivad asjaomaste toodet enda tarbeks.(21) Leiti, et valimisse kuuluvate eksportijate/tootjate ekspordimüügi tingimused uue uurimisperioodi ajal lähtusid peamiselt CIF-hinnast (kulud, kindlustus ja vedu). Seetõttu määrati ajaomase toote hinnatase hinnamuutuste hindamiseks esmalt kindlaks CIF-tasandil. Uue uurimisperioodi CIF-hind ühenduse piiril määrati kindlaks valimisse kuuluvate, koostööd tegevate Hiina eksportijate/tootjate esitatud teabe alusel.3.2. Ühenduse edasimüügihinna muutused valimisse kuuluvate äriühingute puhul(22) Et hinnata hindade muutumist ühenduses eksportija/tootja tasandil, võrreldi viimistletud polüesterfilamentkangaste uuel uurimisperioodil tuvastatud keskmist hinda tooteliikide kaupa viimistletud polüesterfilamentkangaste algsel uurimisperioodil tuvastatud keskmise hinnaga sama kauplemismahu ja samade tarnetingimuste korral.(23) Sel alusel tehtud võrdlus näitas, et valimisse kuuluvate äriühingute puhul ei alanenud Hiinast pärit viimistletud polüesterfilamentkangaste keskmine hind ühenduses uuel uurimisperioodil.(24) Ühe ühenduses asuva sidusettevõttest importija edasimüügihinna muutusi hinnati tooteliikide kaupa. Võrreldi ühenduse sõltumatutele klientidele samadel tarnetingimustel toimunud edasimüügi hindu kahel uurimisperioodil. Kogutud andmete põhjal ilmnes, et hinnad olid tõusnud dumpinguvastast tollimaksu ületavate summade võrra.3.3. Huvitatud isikute väited(25) Mitmed huvitatud isikud väitsid, et nende ekspordihinda tuleks kohandada. Nad väitsid, et Ameerika Ühendriikide dollari ja euro vahetuskursi muutumine põhjustas uuel uurimisperioodil nende ekspordihinna kunstliku languse. Arvestades aga, et uuel uurimisperioodil ei tuvastatud hinnalangust ka enne kõnealuse väidetava kohanduse tegemist, mis alandaks vana uurimisperioodi hindu, ei peetud vajalikuks kõnealust väidet uurida.3.4. Ühenduse edasimüügihinna muutused koostööst hoiduvate äriühingute puhul(26) Arvestades suurt koostöösoovimatuse taset, mis käesoleval juhul oli umbes 70 %, tuleks kõikide koostööst hoiduvate Hiina eksportijate/tootjate suhtes kehtestada absorptsioonimaks. Absorptsioonimaks tuleks kehtestada algmääruse artikli 18 alusel, nimelt parima kättesaadava teabe põhjal.(27) Käesoleval juhul loetakse kõige otsesemateks ja kõige usaldusväärsemateks kättesaadavateks andmeteks, mille abil on võimalik tuvastada viimistletud polüesterfilamentkangaste ühenduse turule eksportimise taset koostööst hoiduvate Hiina eksportijate poolt, Euroopa Ühenduse Statistikaameti impordistatistika andmeid. Kui jätta Euroopa Ühenduse Statistikaameti andmetest välja andmed, mida on kontrollitud koostööd tegevate äriühingute tasemel, kus absorptsiooni ei tuvastatud, määratakse koostööst hoiduvate äriühingute puhul absorptsioonimarginaaliks 18,6 %.3.5. Järeldus müügihinna muutuste kohta ühenduses(28) Eespool esitatud faktidest ja kaalutlustest lähtudes järeldati, et mitte ükski valimisse kuuluvatest eksportijatest/tootjatest ei absorbeerinud kehtivat dumpinguvastast tollimaksu. Seetõttu ei peaks absorptsioonimaksu kehtestama ühegi Hiina eksportija/tootja suhtes, kes nõustusid koostööd tegema ja valimisse kuuluma.(29) Kõikide koostööst hoiduvate Hiina eksportijate/tootjate suhtes tuleks aga kohaldada absorptsioonimaks määraga 18.6 %.4 . Meetme uus ulatusa) Valmisse kuuluvad äriühingud(30) Kuna valimisse kuuluvad äriühingud suutsid näidata, et asjaomase toote ühenduse turule eksportimisel nende ekspordihind ei alanenud, ei muutu meetmete ulatus järgmiste äriühingute suhtes:Äriühing | Lõplik tollimaks |Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1% |Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1% |Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1% |Nantong Teijin Co. Ltd | 14,1% |Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1% |Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1% |Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1% |b) Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes valmisse ei kuulu(31) Nende 17 koostöövalmi äriühingu suhtes, kes nõustusid valimisse kuuluma, tuleks kohaldada sama järeldust:Äriühing | Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr |Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1% |Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1% |Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1% |Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1% |Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1% |Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1% |Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1% |Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1% |Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1% |Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1% |Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1% |Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1% |Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1% |Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1% |Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1% |Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1% |Zheijiang Singmetat Print and Dyeing Co. Ltd | 56.2% |c) Kõik ülejäänud eksportivad tootjad(32) Koostööst hoiduvate isikute suhtes, nagu põhjenduses 26 nimetatud, peeti sobivaks dumpinguvastase tollimaksu ulatust muuta vastavalt algmääruse artikli 12 lõike 3 viimasele lausele. Kehtiva dumpinguvastase tollimaksu muudetud määr, mida kohaldatakse netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:Äriühing | Lõplik tollimaks |Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 55,7% |Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 55,7% |Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 55,7% |Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 28,2% |Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 55,7% |Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 55,7% |Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 55,7% |Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 55,7% |Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 45,3 % |Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 28,2% |Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 52,5% |Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 28,2% |Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 55,7% |Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 55,7% |Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 52,5% |Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 65% |Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 55,7% |Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 55,7% |Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 74,8% |Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 55,7% |Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 55,7% |Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 55,7% |Kõik teised äriühingud | 74,8% |5. Erisäte nende võimalike mitteabsorbeerivate Hiina eksportijate suhtes(33) Arvestades uurimise tulemusi ja Hiina äriühingute vähest koostöövalmidust, mis võib olla seotud asjaoluga, et viimistletud polüesterfilamentkangaid eksportivad tootjad on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, võib ühendus uuesti läbi vaadata nende eksportijate olukorra, kes ei saanud käesolevas kordusuurimises koostööd teha, juhul kui nad esitavad tõendeid selle kohta, et nad ei ole absorbeerinud praegusel uurimisperioodil kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid. See võimalus antakse kõigile kõnesoleva toote tootjaile/eksportijaile Hiinas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1487/2005 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud ettevõtete valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1% | A617 |Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1% | A617 |Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Nantong Teijin Co. Ltd | 14,1% | A617 |Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1% | A617 |Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1% | A617 |Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1% | A617 |Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1% | A617 |Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1% | A617 |Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1% | A617 |Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1% | A617 |Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1% | A617 |Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1% | A617 |Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1% | A617 |Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1% | A617 |Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Zheijiang Singmetat Print and Dyeing Co. Ltd | 56.2% | A836 |Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 55,7% | A623 |Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 55,7% | A623 |Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 55,7% | A623 |Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 28,2% | A837 |Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 55,7% | A623 |Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 55,7% | A623 |Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 55,7% | A623 |Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 55,7% | A623 |Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 45,3 % | A619 |Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 28,2% | A837 |Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 52,5% | A621 |Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 28,2% | A837 |Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 55,7% | A623 |Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 55,7% | A623 |Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 52,5% | A620 |Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 65% | A622 |Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 55,7% | A623 |Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 55,7% | A623 |Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 74,8% | A618 |Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 55,7% | A623 |Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 55,7% | A623 |Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 55,7% | A623 |Kõik teised äriühingud | 74,8% | A999 |Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005………………………….[2] ELT L 240, 16.9.2005, lk 1.[3] ELT C 320, 28.12.2006, lk 8.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0180

Ettepanek Nõukogu määrus millega kehtestatakse Sudaani Darfuri piirkonna konfliktis teatavate rahuprotsessi takistavate ja rahvusvahelist õigust rikkuvate isikute vastu suunatud eripiirangud  /* KOM/2005/0180 lõplik - CNS 2005/0068 */

	Brüssel 29.4.2005KOM(2005) 180 lõplik2005/0068 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Sudaani Darfuri piirkonna konfliktis teatavate rahuprotsessi takistavate ja rahvusvahelist õigust rikkuvate isikute vastu suunatud eripiirangud(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Võttes arvesse viimase aja arengut Sudaanis, eriti kõikide osapoolte 8. aprilli 2004. aasta N’djamena relvarahukokkuleppe ja 9. novembri 2004. aasta Ajuba protokollide jätkuvat rikkumist ning Sudaani valitsuse ja mässuliste üksuste ning muude relvastatud rühmituste võetud kohustuste ning Julgeolekunõukogu nõudmiste täitmatajätmist Darfuris, otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu 29. märtsil 2005 laiendada Sudaani vastu suunatud kehtivate eripiirangute ulatust.2. Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1591 (2005) sätestatud eripiirangute laiendamine hõlmab muu hulgas 28. aprillil 2005. a jõustuvat taotlust ÜRO määratud isikute rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise kohta, sest nad takistavad rahuprotsessi, kujutavad endast ohtu stabiilsusele Darfuris ja selle ümbruses, rikuvad rahvusvahelist humanitaarõigust või inimõigusi või sooritavad muid hirmutegusid, rikuvad relvaembargot või sooritavad teatud vaenulikke sõjalisi lende.3. Kindlaksmääratud isikute rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine kuulub asutamislepingu reguleerimisalasse. Esitatud meetmed sarnanevad meetmetega, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, ning määrusega (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist, kui tuua vaid kaks näidet.4. Et rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine teenib rahvusvahelise rahu ja julgeoleku edendamise eesmärki, peab nõukogu vastu võtma ühisseisukoha, mis kutsub üles võtma Euroopa Liidu asutamislepingu artiklil 15 (ÜVJP) põhinevaid ühenduse meetmeid, et määrus oleks kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.2005/0068 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Sudaani Darfuri piirkonna konfliktis teatavate rahuprotsessi takistavate ja rahvusvahelist õigust rikkuvate isikute vastu suunatud eripiirangudEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60, 301 ja 308,võttes arvesse xx. aprilli 2005. a ühisseisukohta 2005/xxx/ÜVJP Sudaani vastu suunatud piirangute kohta[1],võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3]ning arvestades järgmist:(1) Tegutsedes ÜRO põhikirja VII peatüki alusel ning sügavalt taunides olukorda, kus Sudaani valitsus ja mässulised üksused ning muud relvastatud rühmitused Darfuris pole täitnud võetud kohustusi ning Julgeolekunõukogu nõudmisi, otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu oma 29. märtsi 2005. aasta resolutsioonis 1591 (2005) kehtestada Sudaani suhtes teatavad lisapiirangud.(2) Ühisseisukohas 2005/XXX/ÜVJP nähakse muu hulgas ette, et rakendatakse nende pädeva ÜRO sanktsioonide komitee määratud isikute rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, kes takistavad rahuprotsessi, kujutavad endast ohtu stabiilsusele Darfuris ja selle ümbruses, rikuvad rahvusvahelist humanitaarõigust või inimõigusi, või sooritavad muid hirmutegusid, rikuvad relvaembargot või sooritavad teatud vaenulikke sõjalisi lende. Kõnealused meetmed kuuluvad asutamislepingu reguleerimisalasse ning seetõttu on konkurentsimoonutuste vältimise eesmärgil vaja ühenduse õigusakti kõnealuste meetmete rakendamiseks ühenduse suhtes.(3) Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse ühenduse territooriumina liikmesriikide territooriume, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut vastavalt selles kehtestatud tingimustele.(4) Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:1. sanktsioonide komitee – ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) lõike 3 alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee;2. rahalised vahendid – kõik finantsvarad ja tulud, sealhulgas, kuid mitte üksnes:(a) sularaha, tšekid, rahalised nõuded, vekslid, maksekorraldused ja muud maksevahendid;(b) hoiused finantsasutustes või muudes asutustes, saldod, võlad ja võlakohustused;(c) avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võladokumendid, sealhulgas aktsiad ja osad, väärtpabereid esindavad sertifikaadid, võlakirjad, võlatõendid, tagatiseta võlakohustused, tuletisväärtpaberite lepingud;(d) intressitulu, dividendid või muu varadelt saadud või neist tulenev sissetulek;(e) krediit, tasaarvestuse õigus, tagatistehingud, täitmisgarantiid või muud finantskohustused;(f) akreditiivid, veokirjad, ostukirjad;(g) dokumendid, mis tõendavad õigusi rahaliste vahendite ja finantsressursside suhtes;(h) muud ekspordi rahastamise vahendid;3. rahaliste vahendite külmutamine – toimingud, millega tõkestatakse igasugune rahaliste vahendite liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile või tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, väärtuses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, iseloomus, otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid nende rahaliste vahendite kasutamist, sealhulgas portfelli haldamine;4. majandusressursid – igasugune vara, nii materiaalne kui mittemateriaalne, nii kinnis- kui vallasvara, mis ei ole rahalised vahendid, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks;5. majandusressursside külmutamine – toimingud, millega tõkestatakse majandusressursside mis tahes viisil kasutamine rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks, sealhulgas, kuid mitte üksnes, neid müües, rentides või neile hüpoteeki seades.Artikkel 21. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mida I lisas loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused omavad või mis on nende valduses.2. Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt I lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste käsutusse ega nende toetuseks.3. Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda niisuguses tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on lõigetes 1 ja 2 nimetatud meetmetest kõrvalehoidmine.Artikkel 31. Erandina artiklist 2 võivad liikmesriikide II lisas loetletud pädevad asutused tingimusel, et nad on kõnealustele rahalistele vahenditele ja majandusressurssidele juurdepääsu lubamise kavatsuse sanktsioonide komiteele teatavaks teinud ning ei ole kahe tööpäeva jooksul pärast kõnealuse teate esitamist sanktsioonide komiteelt eitavat otsust saanud, lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist või kättesaadavaks tegemist neile sobivatel tingimustel, kui nad on teinud kindlaks, et asjakohased rahalised vahendid ja majandusressursid:(a) on vajalikud põhivajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutuste katteks, nagu tasumine toiduainete eest, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude tasumine, maksud, kindlustusmaksed ning tasu kommunaalteenuste eest;(b) on ette nähtud üksnes õigusabiteenuste pakkumisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja vastavate kulude hüvitamiseks;(c) on ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või muude majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest.2. Erandina artiklist 2 ning tingimusel, et nad on oma kavatsuse sanktsioonide komiteele teatavaks teinud ja komitee on selle heaks kiitnud, võivad liikmesriikide II lisas loetletud pädevad asutused lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist või kättesaadavaks tegemist pärast seda, kui nad on kindlaks teinud, et asjakohased rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud erakorraliste kulutuste katteks.Artikkel 4Erandina artiklist 2 võivad liikmesriikide II lisas loetletud pädevad asutused lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist, kui on täidetud järgmised tingimused:(a) rahalised vahendid või majandusressursid on kohtu-, haldus- või vahekohtu otsuse alusel enne 2005. aasta 29. märtsi tekkinud kinnipidamisõiguse esemeks või nende suhtes on enne nimetatud kuupäeva vastu võetud kohtu-, haldus- või vahekohtu otsus;(b) rahalisi vahendeid ja majandusressursse kasutatakse üksnes eespool nimetatud kinnipidamisõigusega tagatud või eespool nimetatud kohtuotsusega kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks vastavalt kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivatele õigusnormidele;(c) kõnealusest kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu I lisas loetletud isikud, üksused või asutused;(d) tehakse kindlaks, et kinnipidamisõigus või otsus ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi riikliku poliitikaga;(e) pädevad asutused on kinnipidamisõigusest või otsusest teatanud sanktsioonide komiteele.Artikkel 51. Artikli 2 lõiget 2 ei kohaldata külmutatud kontodele lisatud järgmiste summade suhtes:(a) nendelt kontodelt tasumisele kuuluvad intressid või muud tulud;(b) maksed lepingute, kokkulepete või kohustuste kohaselt, mis sõlmiti või mis tekkisid enne kuupäeva, mil nende kontode suhtes hakati kohaldama käesolevat määrust,tingimusel, et kõnealused intressid, muud tulud või maksed on külmutatud artikli 2 lõikes 1 sätestatud korras.2. Artikli 2 lõige 2 ei takista finantsasutustel külmutatud kontode krediteerimist, juhul kui kolmandatelt isikutelt kantakse rahalised vahendid käesoleva määruse lisas loetletud isiku või üksuse kontole, tingimusel et kõik sellised lisasummad samuti külmutatakse. Finantsasutus teatab sellistest tehingutest viivitamata pädevatele asutustele.Artikkel 71. Ilma et see piiraks kehtivate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate eeskirjade ja asutamislepingu artikli 284 kohaldamist, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning organisatsioonid:(a) esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks artikli 2 kohaselt külmutatud arved ja rahasummad, nende elu- või asukohaks olevate liikmesriikide II lisas loetletud pädevatele asutustele ning otse või kõnealuste pädevate asutuste kaudu komisjonile.(b) tegema koostööd II lisas loetletud pädevate asutustega kõnealuse teabe kontrollimisel.2. Komisjonile otse esitatud lisateabe edastab komisjon asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele.3. Kogu käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt edastatud või saadud teavet kasutatakse ainult sel otstarbel, milleks see edastati või saadi.Artikkel 8Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamisega või rahaliste vahendite ja majandusressursside kättesaadavaks tegemisest keeldumisega, kui seda tehakse heas usus, et selline tegevus on kooskõlas käesoleva määrusega, ei kaasne seda teostavale füüsilisele või juriidilisele isikule või üksusele või selle juhtidele või töötajatele mingit vastutust, juhul kui ei tõendata, et rahalised vahendid ja majandusressursid külmutati hooletuse tõttu.Artikkel 9Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele viivitamata käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ning edastavad nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe, eelkõige teabe rikkumise ja jõustamisega seotud probleemide ning siseriiklike kohtute tehtud otsuste kohta.Artikkel 101. Komisjonil on õigus:(a) muuta I lisa ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel ja(b) muuta II lisa liikmesriikide esitatud teabe alusel.2. Ilma et see piiraks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjast tulenevaid liikmesriikide õigusi ja kohustusi, säilitab komisjon sanktsioonide komiteega kõik käesoleva määruse tõhusaks rakendamiseks vajalikud kontaktid.Artikkel 11Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Sätestatavad sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.Liikmesriigid teatavad neist eeskirjadest komisjonile kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ning annavad teada nende edaspidistest muudatustest.Artikkel 12Käesolevat määrust kohaldatakse:(a) ühenduse territooriumil, kaasa arvatud selle õhuruumis või liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite või laevade pardal;(b) kõigi liikmesriikide kodanike suhtes ühenduse territooriumil või väljaspool seda;(c) kõikide juriidiliste isikute, rühmituste või üksuste suhtes, mis on asutatud või registreeritud liikmesriigi seaduste alusel;(d) kõikide ühenduse territooriumil ettevõtlusega tegelevate juriidiliste isikute, rühmituste või üksuste suhtes.Artikkel 13Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaI LISAArtiklis 2 nimetatud füüsiliste ja juriidiliste isikute ja üksuste loeteluII LISAArtiklites 3, 4, 5, 6 ja 7 osutatud pädevate asutuste nimekiri(täidavad liikmesriigid)BELGIATŠEHHI VABARIIKTAANISAKSAMAAEESTIKREEKAHISPAANIAPRANTSUSMAAIIRIMAAITAALIAKÜPROSLÄTILEEDULUKSEMBURGUNGARIMALTAMADALMAADAUSTRIAPOOLAPORTUGALSLOVEENIASLOVAKKIASOOMEROOTSIÜHENDKUNINGRIIKEUROOPA ÜHENDUSEuroopa Ühenduste KomisjonVälissuhete peadirektoraatÜVJP direktoraatÜksus A.2: juriidilised ja institutsioonilised küsimused, ÜVJP ühismeetmed, sanktsioonid, Kimberley protsessCHAR 12/163B-1049 BrüsselTelefon (32-2) 2962556Faks (32-2) 296 75 63Relex-Sanctions@cec.eu.int

[1] ELT L

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] ELT C […], […], lk […].