               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.10.2018
            COM(2018) 717 final
            2018/0369(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe osaliste seitsmendal kohtumisel seoses kokkuleppe lisa 3 teatavate muudatustega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatava ettepaneku reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe osaliste seitsmendal kohtumisel seoses kokkuleppe lisa 3 teatavate muudatuste kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkulepe

               Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) eesmärk on kaitsta rändveelinde ja nende elupaiku Aafrikas, Euroopas, Lähis-Idas, Kesk-Aasias, Gröönimaal ja Kanada saarestikul. Kokkulepe jõustus 1. novembril 1999.

               Rändliikide kaitse konventsiooni raames loodud ja ÜRO Keskkonnaprogrammi raames hallatav Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkulepe toob kokku riigid ja laiema rahvusvahelise looduskaitsekogukonna rändveelindude koordineeritud kaitseks ja majandamiseks kogu nende rändealal.

               Euroopa Liit on kokkuleppe osaline alates 1. oktoobrist 2005
                  1
               . Praegu on kokkuleppel 77 osalist, 41 Euraasiast (sh EList) ja 36 Aafrikast.

               Kokkuleppega on ühinenud 25 liikmesriiki
                  2
               .

               Kokkuleppes sätestatud kohustused on liidu õiguses rakendatud direktiiviga 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (linnudirektiiv)
                  3
               . Linnudirektiiv käsitleb kõikide looduslikult esinevate linnuliikide kaitset nende liikmesriikide Euroopa territooriumil, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut. Direktiiv hõlmab nende liikide kaitset, hoidmist ja kontrolli ning selles on kehtestatud nende kasutamise eeskirjad.

               2.2.Kokkuleppeosaliste kogu

               Kokkuleppeosaliste kogu (Meeting of the Parties, MOP) on kõnealuse kokkuleppe peamine otsustusorgan. Kogul on volitused kokkuleppe lisasid läbi vaadata ja kohtumised toimuvad iga kolme aasta tagant. Igal kokkuleppeosalisel on üks hääl, kuid piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidel (nt Euroopa Liit) on nii palju hääli, kui palju nende liikmesriike on kokkuleppega ühinenud. Lisa iga muudatus võetakse vastu kohtumisel kohalolevate kokkuleppeosaliste kahekolmandikulise häälteenamusega.

               Kokkuleppeosaliste kogu tuleb seitsmendat korda kokku 4.–8. detsembril 2018 Lõuna-Aafrikas.

               2.3.Kokkuleppeosaliste kogu kavandatav õigusliku toimega akt

               Kokkuleppeosaliste kogu 4.–8. detsembril 2018 toimuval seitsmendal kohtumisel on kavas võtta vastu resolutsioon 7.3,
                  4
                milles käsitletakse kokkuleppe lisade muutmist kooskõlas kokkuleppe artikli X lõikega 5 (edaspidi „kavandatav õigusliku toimega akt“).

               Kavandatava õigusliku toimega akti eesmärk on muuta kokkuleppe lisasid 2 ja 3. Kokkuleppe lisas 2 on esitatud selliste rändveelindude liikide loetelu, kelle suhtes kokkulepet kohaldatakse. Kokkuleppe lisas 3 on kirjeldatud meetmeid, mida kokkuleppeosalised võtavad seoses prioriteetsete liikidega. Prioriteetsed liigid on loetletud lisa 3 tabelis 1, vastavalt kõnealuses tabelis sätestatud teatavatele kriteeriumidele.

               Kokkuleppe artiklis II on sätestatud: „Kokkuleppeosalised võtavad kooskõlastatud meetmeid veelinnu rändliikide soodsa kaitsestaatuse säilitamiseks või selle taastamiseks.  Sel eesmärgil kohaldavad kokkuleppeosalised oma riigi jurisdiktsiooni piires käesoleva kokkuleppe artikliga III ette nähtud meetmeid ning artiklis IV nimetatud tegevuskavas määratletud erimeetmeid.“

               Kavandatav õigusliku toimega akt jõustub kõikide kokkuleppeosaliste suhtes ja muutub nende jaoks siduvaks üheksakümnendal päeval pärast selle vastuvõtmist kokkuleppeosaliste kogu kohtumisel, välja arvatud juhul, kui kokkuleppeosaline esitab reservatsiooni. Üheksakümne päeva jooksul võib iga kokkuleppeosaline esitada lisa muutmise kohta reservatsiooni, teatades sellest kirjalikult hoiulevõtjale.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Ettepaneku kohaselt tuleb kokkuleppeosaliste kogu seitsmendal kohtumisel võtta liidu nimel seisukoht, millega toetatakse kavandatava õigusliku toimega akti vastuvõtmist.

               Kokkuleppe lisa 2 muutmise ettepanekud esitas Euroopa Liit. Kokkuleppe lisa 3 muutmise ettepanekud esitasid Euroopa Liit ja Uganda.

               Euroopa Liit esitas lisade 2 ja 3 kavandatud muudatused vastavalt nõukogu otsusele 10326/18
                  5
               .

               Euroopa Liidu muudatusettepaneku kohaselt tuleks lisas 2 esitatud selliste veelinnu liikide loetellu, mille suhtes kokkulepet kohaldatakse, lisada karikormoran (Phalacrocorax aristotelis).

               Euroopa Liidu muudatusettepaneku kohaselt tuleks lisa 3 tabelis 1 kanda kõik kõvernokk-rüdi (Calidris ferruginea), lunni (Fratercula arctica) ja algi (Alca torda) populatsioonid tabeli 1 A veergu vastavalt kategooriatesse 4, 1b ja 4 ning Phalacrocorax aristotelis aristotelis'e ELi väline (Barentsi mere äärse) populatsioon ja Phalacrocorax aristotelis desmarestii ELi populatsioon (Vahemere idaosa – Horvaatia, Aadria meri) tuleks kanda lisa 3 tabeli 1 A veergu vastavalt kategooriatesse 2 ja 1c.

               Komisjon kiidab nimetatud muudatusettepanekud Euroopa Liidu nimel heaks kooskõlas nõukogu 18. juuli 2005. aasta otsuse 2006/871/EÜ (Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt) artikli 3 lõigetega 1 ja 3.

               Resolutsiooni 7.3 kavandis esitatud Uganda muudatusettepaneku kohaselt tuleks lisa 3 tabelis 1 jätta kriteeriumite A3(c) ja B2(c) kirjeldusest välja sõna „oluline“, luua uued kriteeriumid A3(e) ja B2(e) „kiire lühiajalise vähenemise“ kohta ning paigutada mitu liiki ühest veerust või kategooriast teise.

               Uganda esitatud muudatusettepanekud tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita, sest need peegeldavad asjaomaste linnuliikide populatsioonide kaitsestaatuse arengut ja võimaldavad kehtestada vähenevate populatsioonidega liikidele kõrgema kaitsetaseme.  Eelkõige:

               (a)resolutsiooni 7.3 kavandis esitatud Uganda ettepanekud kokkuleppe lisa 3 muutmiseks on kooskõlas ELi asjakohase õigusaktiga (linnudirektiiv) ning komisjon peab need kooskõlas nõukogu 18. juuli 2005. aasta otsuse 2006/871/EÜ (Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt) artikli 3 lõigetega 1 ja 3 Euroopa Liidu nimel heaks kiitma;

               (b)resolutsiooni 7.3 kavandis esitatud Uganda ettepanekud kokkuleppe lisa 3 muutmiseks, milles käsitletakse järgmist üheksat liiki: hahk (Somateria mollissima), rohukoskel (Mergus serrator), punapea-vart (Aythia ferina), merisk (Haematopus ostralegus), kiivitaja (Vanellus vanellus), vöötsaba-vigle (Limosa lapponica), mustsaba-vigle (Limosa limosa), suurrüdi (Calidris canutus) ja tumetilder (Tringa erythropus), tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 Euroopa Liidu nimel heaks kiita.

               Siiski peaks komisjon kooskõlas nõukogu 18. juuli 2005. aasta otsuse 2006/871/EÜ (Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt) artikli 3 lõikega 4 esitama reservatsiooni seoses eespool nimetatud üheksat liiki käsitlevate kavandatud muudatustega (nagu ta tegi varasematel kokkuleppeosaliste kogu kohtumistel vastu võetud sarnase mõjuga muudatuste puhul), kuna muudatuste tõttu on vaja muuta linnudirektiivi, kuid seda ei ole võimalik teha üheksakümne päeva jooksul pärast muudatuste vastuvõtmist kokkuleppeosaliste kogu kohtumisel.

               Euroopa Liidu reservatsioonis tuleb eristada kahte liikide rühma.

               Nelja liigi (rohukoskel, punapea-vart, mustsaba-vigle ja tumetilder) populatsioonid soovitatakse paigutada A veergu kategooria 1b (punapea-vart) või 3c (kolm ülejäänud liiki) alla ning kokkuleppe kohaselt ei tohi neid enam jahtida, kuid linnudirektiivi kohaselt on need jahitavad liigid, sest nad on loetletud direktiivi II b lisas. Seega esitab komisjon kooskõlas nõukogu 18. juuli 2005. aasta otsuse 2006/871/EÜ artikli 3 lõikega 4 muudatuste suhtes reservatsiooni, sest linnudirektiivi ei ole võimalik muuta üheksakümne päeva jooksul pärast muudatuste vastuvõtmist kokkuleppeosaliste kogu kohtumisel.

               Viie ülejäänud liigi (hahk, merisk, kiivitaja, vöötsaba-vigle ja suurrüdi) populatsioonid soovitatakse paigutada kokkuleppe 3. lisa A veerus loetletud 4. kategooria alla. Vastavalt 3. lisale võib kõnealuses kategoorias loetletud liikidele jahti pidada ainult nende liikide rahvusvahelise tegevuskava raames, mille kaudu püüavad kokkuleppeosalised rakendada paindliku jahikorralduse põhimõtteid. Seega saab Euroopa Liit nende liikide suhtes esitatud reservatsiooni tühistada, kui nende suhtes on kehtestatud rahvusvahelise organisatsiooni kohane paindliku jahikorralduse mehhanism, mis on kooskõlas linnudirektiivi artikliga 7.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  6
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kokkuleppeosaliste kogu on Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe kohaselt loodud organ.

               Akt, mis on kavas kokkuleppeosaliste kogu kohtumisel vastu võtta on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusliku toimega akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv ning võib otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide, sh linnudirektiivi, sisu. Seepärast ei ole mõned, eelkõige jahipidamisega seotud meetmed, mida kokkuleppeosalised peavad võtma kokkuleppe lisa 3 tabelis 1 loetletud prioriteetsete liikide suhtes, alati kooskõlas sellega, mis on samade liikide suhtes sätestatud linnudirektiivis. Kui linnudirektiivi II lisas loetletud liike ei tohi kokkuleppe kohaselt enam jahtida, on vaja linnudirektiivi muuta.Nõukogu 18. juuli 2005. aasta otsuse 2006/871/EÜ (Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt) artikli 3 kohaselt on komisjonil ühenduse pädevusse kuuluvate küsimuste puhul volitus kiita ühenduse nimel heaks kokkuleppe lisade muudatused, mis on vastu võetud kooskõlas kokkuleppe artikli X lõikega 5. Siiski piirdub volitus üksnes selliste muudatustega, mis on kooskõlas metslindude ja nende looduslike elupaikade kaitset käsitlevate ühenduse õigusaktidega ega muuda neid.

               Kuna seoses Uganda esitatud ettepanekutega lisa 3 tabeli 1 muutmiseks, mis käsitlevad järgmist üheksat liiki: hahk (Somateria mollissima), rohukoskel (Mergus serrator), punapea-vart (Aythia ferina), merisk (Haematopus ostralegus), kiivitaja (Vanellus vanellus), vöötsaba-vigle (Limosa lapponica), mustsaba-vigle (Limosa limosa), suurrüdi (Calidris canutus) ja tumetilder (Tringa erythropus), tuleks linnudirektiivi muuta, siis on vaja nõukogu otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel selles küsimuses kokkuleppeosaliste kogu seitsmendal kohtumisel
                  7
               .

               Kavandatav õigusliku toimega akt ei täienda ega muuda kokkuleppe institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusliku toimega akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusliku toimega akti eesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga.

               Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusliku toimega akti avaldamine

               Kuna kavandatava õigusliku toimega akti eesmärk on muuta Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe lisasid 2 ja 3, on asjakohane avaldada kõnealune akt pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2018/0369 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe osaliste seitsmendal kohtumisel seoses kokkuleppe lisa 3 teatavate muudatustega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkulepe (edaspidi „kokkulepe“) jõustus 1. novembril 1999 ja kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 2006/871/EÜ
                  8
               .

               (2)Kokkuleppe artikli X lõike 5 kohaselt võib kokkuleppeosaliste kogu võtta vastu kokkuleppe lisade muudatusi.

               (3)Kokkuleppeosaliste kogu 4.–8. detsembril 2018 toimuval seitsmendal kohtumisel on kavas võtta vastu resolutsioon, milles käsitletakse kokkuleppe lisade 2 ja 3 muutmist.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel kokkuleppeosaliste kohtumisel, sest resolutsioon on liidu jaoks edaspidi siduv ja võib otsustavalt mõjutada ELi õigusaktide, sh linnudirektiivi, sisu.

               (5)Resolutsiooni 7.3 kavandis esitatud Uganda ettepanekud kokkuleppe lisa 3 muutmiseks, milles käsitletakse järgmist üheksat liiki: hahk (Somateria mollissima), rohukoskel (Mergus serrator), punapea-vart (Aythia ferina), merisk (Haematopus ostralegus), kiivitaja (Vanellus vanellus), vöötsaba-vigle (Limosa lapponica), mustsaba-vigle (Limosa limosa), suurrüdi (Calidris canutus) ja tumetilder (Tringa erythropus), ning mis ei ole kooskõlas ELi asjakohase õigusaktiga (linnudirektiiv), tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita, sest ettepanekud võimaldavad kehtestada vähenevate populatsioonidega liikidele kõrgema kaitsetaseme. Siiski peaks komisjon kooskõlas nõukogu 18. juuli 2005. aasta otsuse 2006/871/EÜ (Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt) artikli 3 lõikega 4 esitama reservatsiooni seoses eespool nimetatud üheksat liiki käsitlevate kavandatud muudatustega, kuna nende tõttu on vaja muuta linnudirektiivi, kuid seda ei ole võimalik teha üheksakümne päeva jooksul pärast muudatuste vastuvõtmist kokkuleppeosaliste kogu kohtumisel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel kokkuleppeosaliste seitsmendal kohtumisel, on järgmine:

               Uganda esitatud ettepanekud kokkuleppe lisa 3 muutmise kohta, mis on sätestatud kokkuleppeosaliste seitsmenda kohtumise resolutsiooni 7.3 kavandis ja milles käsitletakse järgmist üheksat liiki: hahk (Somateria mollissima), rohukoskel (Mergus serrator), punapea-vart (Aythia ferina), merisk (Haematopus ostralegus), kiivitaja (Vanellus vanellus), vöötsaba-vigle (Limosa lapponica), mustsaba-vigle (Limosa limosa), suurrüdi (Calidris canutus) ja tumetilder (Tringa erythropus), kiidetakse kokkuleppeosaliste seitsmendal kohtumisel Euroopa Liidu nimel heaks.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 18. juuli 2005. aasta otsus 2006/871/EÜ Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt (ELT L 345, 8.12.2006, lk 24).

                     (2)

                        Kokkuleppega ei ole ühinenud kolm liikmesriiki: Austria, Malta ja Poola.

                     (3)

                        ELT L 20, 26.1.2010, lk 7.
                  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:020:0007:0025:ET:PDF
                  .

                     (4)

                  https://www.unep-aewa.org/en/document/adoption-amendments-aewa-annexes-3

                     (5)

                  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10326-2018-INIT/en/pdf
                   (kuid ei toimi enam)

                     (6)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (7)

                        Muudatusettepanekud, mille puhul ei ole vaja linnudirektiivi muuta, võib komisjon kooskõlas nõukogu 18. juuli 2005. aasta otsusega 2006/871/EÜ heaks kiita.

                     (8)

                        ELT L 345, 8.12.2006, lk 24.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.11.2018
            COM(2018) 724 final
            2018/0374(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu alusel loodud ühisnõukogus seoses ühisnõukogu töökorra ning kaubandus- ja arengukomitee töökorra vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (edaspidi „SADC“) riikide vahelise majanduspartnerluslepingu alusel loodud ühisnõukogus seoses ühisnõukogu töökorra ning kaubandus- ja arengukomitee töökorra kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahel

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on:

               a)panustada vaesuse vähendamisse ja kaotamisse kaubanduspartnerluse sõlmimise teel, mis on kooskõlas jätkusuutliku arengu eesmärgi, aastatuhande arengueesmärkide ja Cotonou lepinguga;

               b)toetada piirkondlikku integratsiooni, majanduskoostööd ja head valitsemistava, et luua tõhus, etteaimatav ja läbipaistev piirkondlik õigusraamistik, mis reguleerib lepinguosaliste vahelist ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelist kauplemist ja investeerimist, ja rakendada seda;

               c)soodustada SADC majanduspartnerluslepingu riikide järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse kooskõlas nende poliitiliste valikute ja arenguprioriteetidega;

               d)suurendada SADC majanduspartnerluslepingu riikide suutlikkust kaubanduspoliitikas ja kaubandusega seotud küsimustes;

               e)luua eeldused investeeringute suurendamiseks ja erasektori algatusteks ning suurendada SADC majanduspartnerluslepingu riikide tarnesuutlikkust, konkurentsivõimet ja majanduskasvu; ning

               f)tugevdada lepinguosaliste vahelisi solidaarsusel ja vastastikusel huvil põhinevaid olemasolevaid suhteid.

               Lepingut kohaldatakse ajutiselt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Botswana, Lesotho, Namiibia, eSwatini ja Lõuna-Aafrika vahel alates 10. oktoobrist 2016 ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mosambiigi vahel alates 4. veebruarist 2018.

               2.2.Ühisnõukogu

               Lepingu artikliga 100 luuakse ühisnõukogu, „mis tegeleb käesoleva lepingu rakendamise järelevalve ja juhtimisega“.

               Lepingu artiklis 101 on sätestatud, et ühisnõukogusse kuuluvad ühelt poolt ELi nõukogu asjaomased liikmed ja Euroopa Komisjoni asjaomased liikmed või nende esindajad ja teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide asjaomased ministrid või nende esindajad. Ühisnõukogu ülesanded hõlmavad muu hulgas nii oma töökorra kui ka kaubandus- ja arengukomitee töökorra kehtestamist.

               Lepingu artikliga 102 on ette nähtud, et ühisnõukogu otsused võetakse vastu konsensuse alusel ja et need on lepinguosaliste jaoks siduvad.

               2.3.Ühisnõukogu kavandatav õigusakt

               Ühisnõukogul tuleb oma esimesel kohtumisel vastu võtta otsus ühisnõukogu töökorra ning kaubandus- ja arengukomitee töökorra kohta („kavandatav õigusakt“).

               Kavandatava õigusakti eesmärk on kehtestada eeskirjad ühisnõukogu ning kaubandus- ja arengukomitee korralduse ja toimimise kohta.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Tegemist on ettepanekuga võtta vastu nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse ELi-SADC majanduspartnerluslepingu alusel loodud ühisnõukogus seoses ühisnõukogu töökorraga ning kaubandus- ja arengukomitee töökorraga.

               Lepinguosalised pidasid arutelusid kahe kõnealuse töökorra üle ja leppisid kokku, et vastavalt ELi otsustusmenetlusele tuleks need vastu võtta ühisnõukogu esimesel kohtumisel, mis peaks toimuma 2019. aasta esimeses pooles.

               Lisatud kahe töökorra sisu on väga sarnane teiste majanduspartnerluslepingute või muude kaubanduslepingutega ettenähtud töökorra sisuga.

               Töökord on oluline lepingu institutsionaalse raamistiku väljakujundamiseks ja seega lepingu tõrgeteta rakendamise tagamiseks.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. See hõlmab ka selliseid akte, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühisnõukogu on organ, mis on loodud lepinguga, nimelt ELi-SADC majanduspartnerluslepinguga.

               Õigusakt, mille ühisnõukogu peab vastu võtma, on õigusliku toimega õigusakt. Vastavalt lepingu artikli 102 lõikele 2 muutub kavandatud õigusakt rahvusvahelise õiguse raames lepinguosaliste jaoks siduvaks.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusliku toimega akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2018/0374 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu alusel loodud ühisnõukogus seoses ühisnõukogu töökorra ning kaubandus- ja arengukomitee töökorra vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (edaspidi „SADC“) riikide vaheline majanduspartnerlusleping (edaspidi „leping“) allkirjastati Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide poolt 10. juunil 2016
                  2
               . Seda kohaldatakse ajutiselt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Botswana, Lesotho, Namiibia, eSwatini ja Lõuna-Aafrika vahel alates 10. oktoobrist 2016 ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mosambiigi vahel alates 4. veebruarist 2018.

               (2)Vastavalt lepingu artikli 102 lõikele 1 on ühisnõukogul õigus teha otsuseid kõikides kõnealuse lepinguga hõlmatud küsimustes. Vastavalt artikli 101 lõike 3 punktidele h ja i kehtestab ühisnõukogu oma töökorra ning kaubandus- ja arengukomitee töökorra.

               (3)Ühisnõukogul tuleb oma esimesel kohtumisel vastu võtta otsused ühisnõukogu töökorra ning kaubandus- ja arengukomitee töökorra kohta.

               (4)On asjakohane kehtestada ühisnõukogus liidu nimel vastu võetav seisukoht, sest ühisnõukogu kavandatav otsus saab olema liidu jaoks siduv,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ühisnõukogu esimesel kohtumisel liidu nimel võetav seisukoht põhineb ühisnõukogu otsuse eelnõul, milles käsitletakse ühisnõukogu töökorda ning kaubandus- ja arengukomitee töökorda ning mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (2)

                        Majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahel (ELT L 250, 16.9.2016, lk 3).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.11.2018
            COM(2018) 724 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu alusel loodud ühisnõukogus seoses ühisnõukogu töökorra ning kaubandus- ja arengukomitee töökorra vastuvõtmisega

               LIIDE

               ÜHISNÕUKOGU OTSUS nr 1,

               XXX,

               ühisnõukogu töökorra ning kaubandus- ja arengukomitee töökorra vastuvõtmise kohta

               ÜHISNÕUKOGU,

               Võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelist majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), mis allkirjastati10. juunil 2016 Kasanes, eriti selle artikleid 100, 101 ja 102,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               1.Kehtestatakse ühisnõukogu töökord, mis on esitatud I lisas.

               2.Kehtestatakse kaubandus- ja arengukomitee töökord, mis on esitatud II lisas.

               3.Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               (koht ja kuupäev).

                        Ühisnõukogu nimel

                        ..... kaubandusministri nimel

                        ELi esindaja

               I LISA

               ÜHISNÕUKOGU TÖÖKORD

               I PEATÜKK

               KORRALDUS

               Artikkel 1

               Koosseis ja eesistuja

               1.Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) artikliga 100 loodud ühisnõukogu täidab oma kohustusi, mis on ette nähtud lepingu artiklitega 100 ja 101.

               2.Käesolevas töökorras osutatud termini „lepinguosalised“ määratlus vastab lepingu artiklis 104 esitatud määratlusele.

               3.Nagu on sätestatud lepingu artikli 101 lõikes 1, kuuluvad ühisnõukogusse ühelt poolt ELi nõukogu asjaomased liikmed ja Euroopa Komisjoni asjaomased liikmed või nende esindajad ja teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide asjaomased ministrid või nende esindajad.

               4.Ühisnõukogu juhivad ministrite tasandil vaheldumisi ELi kui lepinguosalise nimel ELi nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindaja ning SADC majanduspartnerluslepingu riikide esindaja. Ühisnõukogu esimest kohtumist juhatavad lepinguosalised koos.

               5.Esimesele perioodile vastav mandaat algab ühisnõukogu esimese kohtumise toimumise kuupäeval ja lõppeb sama aasta 31. detsembril.

               Artikkel 2

               Kohtumised

               1.Nagu on sätestatud artikli 102 lõikes 4, toimuvad ühisnõukogu kohtumised korrapäraste ajavahemike järel, mis ei ole pikemad kui kaks (2) aastat, ja erandkorras, kui olukord seda nõuab või kui lepinguosalised on selles kokku leppinud.

               2.Kohtumised toimuvad Brüsselis või ühe SADC majanduspartnerluslepingu riigi territooriumil, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

               3.Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kutsub ühisnõukogu kokku eesistujana tegutsev lepinguosaline pärast teise lepinguosalisega konsulteerimist.

               4.Lepinguosalised võivad otsustada pidada ühisnõukogu kohtumisi elektrooniliste vahendite abil.

               Artikkel 3

               Vaatlejad

               Ühisnõukogu võib otsustada ad hoc alusel kutsuda vaatlejaid ja otsustada, millised päevakorrapunktid on neile avatud.

               Artikkel 4

               Sekretariaat

               1.Ühisnõukogu kohtumist korraldav lepinguosaline täidab sekretariaadi ülesandeid.

               2.Kui kohtumised toimuvad elektrooniliste vahendite abil, täidab sekretariaadi ülesandeid eesistuja kohustusi täitev lepinguosaline.

               II PEATÜKK

               TOIMIMINE

               Artikkel 5

               Dokumendid

               Kui ühisnõukogu arutelude aluseks on kirjalikud tõendavad dokumendid, nummerdatakse need ja ühisnõukogu sekretariaat edastab need ühisnõukogu dokumentidena.

               Artikkel 6

               Kohtumistest teatamine ja päevakord

               1.Sekretariaat teavitab lepinguosalisi kohtumise korraldamisest ja palub esitada päevakorda puudutavad ettepanekud hiljemalt 30 päeva enne kohtumist. Kiireloomulise ja/või ettenägematu olukorra puhul võidakse kohtumine korraldada lühikese etteteatamisega.

               2.Ühisnõukogu sekretariaat koostab iga kohtumise esialgse päevakorra. Sekretariaat edastab selle ühisnõukogu eesistujale ja liikmetele hiljemalt neliteist (14) päeva enne kohtumise toimumist.

               3.Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille lepinguosalised on ühisnõukogu sekretariaadil palunud päevakorda lisada.

               4.Ühisnõukogu võtab päevakorra vastu iga kohtumise alguses. Punkte, mida ei ole esialgses päevakorras esitatud, võib lepinguosaliste kokkuleppel päevakorda lisada.

               5.Ühisnõukogu eesistuja võib kõigi lepinguosaliste nõusolekul kutsuda oma kohtumisele eksperte, et need esitaksid teavet konkreetsete teemade kohta.

               Artikkel 7

               Kohtumise aruanne

               Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, koostab ühisõukogu sekretariaat aruande, mis võetakse vastu iga kohtumise lõpus.

               Artikkel 8

               Otsused ja soovitused

               1.Nagu on ette nähtud lepingu artikliga 102, võtab ühisnõukogu konsensuse alusel vastu otsused või soovitused lepinguga ettenähtud juhtudel.

               2.Kui ühisnõukogul on lepingust tulenev õigus võtta vastu otsuseid või soovitusi, on selliste aktide pealkiri kohtumise aruandes vastavalt „Otsus“ või „Soovitus“. Ühisnõukogu sekretariaat lisab igale vastuvõetud otsusele või soovitusele seerianumbri, vastuvõtmise kuupäeva ja teema kirjelduse. Igas otsuses või soovituses on sätestatud selle jõustumise kuupäev.

               3.Kui mõni SADC majanduspartnerluslepingu riik ei osale kohtumisel, edastab sekretariaat sellele riigile kohtumise otsused ja/või soovitused. Asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik esitab kümne (10) kalendripäeva jooksul alates otsuste ja/või soovituste saatmisest kirjaliku vastuse, milles märgib need otsused ja/või soovitused, millega ta ei nõustu, ja esitab põhjused. Kui kümne (10) kalendripäeva jooksul ei esitata eespool nimetatud kirjalikku vastust, loetakse otsused ja/või soovitused vastuvõetuks. Kui otsuste/soovitustega ei ole nõus SADC majanduspartnerluslepingu riik, kes ei osalenud koosolekul, kohaldatakse lõike 4 kohast menetlust.

               4.Kohtumistevahelisel ajal võib ühisnõukogu võtta vastu otsuseid ja soovitusi kirjaliku menetluse teel või elektrooniliste vahendite abil, kui mõlemad lepinguosalised sellega nõustuvad. Kirjalik menetlus hõlmab teadete vahetamist lepinguosaliste esindajate vahel.

               5.Ühisnõukogus vastu võetud otsused ja soovitused kinnitatakse nii, et neist tehakse autentne koopia, mille allkirjastavad Euroopa Liit ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide esindajad.

               Artikkel 9

               Üldsuse juurdepääs

               1.Ühisnõukogu kohtumised ei ole avalikud, v.a juhul, kui on kokku lepitud teisiti.

               2.Lepinguosalised võivad otsustada ühisnõukogu otsused ja soovitused avaldada.

               III PEATÜKK

               LÕPPSÄTTED

               Artikkel 10

               Kulud

               1.Iga lepinguosaline kannab ühisnõukogu kohtumisel osalemise kulud, sealhulgas nii personali-, sõidu- ja elamiskulud kui ka posti- ja telekommunikatsioonikulud.

               2.Kohtumiste korraldamise, suulise tõlke teenuste osutamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab kohtumist korraldav lepinguosaline.

               Artikkel 11

               Kaubandus- ja arengukomitee

               Nagu on ette nähtud lepingu artikli 103 lõikega 5, annab kaubandus- ja arengukomitee aru ühisnõukogule.

               Artikkel 12

               Töökorra muutmine

               Käesolevat töökorda võib muuta ühisnõukogu kirjaliku otsusega vastavalt artiklile 8.

               II LISA

               KAUBANDUS- JA ARENGUKOMITEE TÖÖKORD

               I PEATÜKK

               KORRALDUS

               Artikkel 1

               Koosseis ja eesistuja

               1.Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) artikliga 103 loodud kaubandus- ja arengukomitee täidab oma kohustusi, mis on ette nähtud lepingu artikliga 103.

               2.Käesolevas töökorras osutatud termini „lepinguosalised“ määratlus vastab lepingu artiklis 104 esitatud määratlusele.

               3.Nagu on ette nähtud lepingu artikli 103 lõikega 1, kuuluvad kaubandus- ja arengukomiteesse lepinguosaliste esindajad, üldjuhul kõrgemate ametnike tasandil.

               4.Nagu on ette nähtud lepingu artikli 103 lõikega 2, on kaubandus- ja arengukomitee eesistujaks vaheldumisi Euroopa Komisjoni ja SADC majanduspartnerluslepingu riigi kõrgem ametnik. Kaubandus- ja arengukomitee esimest istungit juhatavad Euroopa Komisjoni ja SADC majanduspartnerluslepingu riigi kõrgem ametnik koos.

               5.Esimesele perioodile vastav mandaat algab kaubandus- ja arengukomitee esimese istungi kuupäeval ja lõppeb sama aasta 31. detsembril.

               Artikkel 2

               Kohtumised

               1.Kaubandus- ja arengukomitee kohtub vähemalt kord aastas või ükskõik kumma lepinguosalise taotluse korral. Kohtumised toimuvad Brüsselis või ühe SADC majanduspartnerluslepingu riigi territooriumil, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

               2.Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kutsub kaubandus- ja arengukomitee kokku eesistujana tegutsev lepinguosaline pärast teise lepinguosalisega konsulteerimist.

               3.Lepinguosalised võivad otsustada pidada kaubandus- ja arengukomitee istungeid elektrooniliste vahendite abil.

               Artikkel 3

               Vaatlejad

               Kaubandus- ja arengukomitee võib otsustada ad hoc alusel kutsuda vaatlejaid ja otsustada, millised päevakorrapunktid on neile avatud.

               Artikkel 4

               Sekretariaat

               1.Kaubandus- ja arengukomitee istungit korraldav lepinguosaline täidab sekretariaadi ülesandeid.

               2.Kui kohtumised toimuvad elektrooniliste vahendite abil, täidab sekretariaadi ülesandeid eesistuja kohustusi täitev lepinguosaline.

               II PEATÜKK

               TOIMIMINE

               Artikkel 5

               Dokumendid

               Kui kaubandus- ja arengukomitee arutelude aluseks on kirjalikud tõendavad dokumendid, nummerdatakse need ning kaubandus- ja arengukomitee sekretariaat edastab need kaubandus- ja arengukomitee dokumentidena.

               Artikkel 6

               Kohtumistest teatamine ja päevakord

               1.Sekretariaat teavitab lepinguosalisi istungi kokkukutsumisest ja palub esitada päevakorda puudutavad ettepanekud hiljemalt 30 päeva enne istungit. Kiireloomulise ja/või ettenägematu olukorra puhul võidakse kohtumine korraldada lühikese etteteatamisega.

               2.Kaubandus- ja arengukomitee sekretariaat koostab iga istungi esialgse päevakorra. Sekretariaat edastab selle kaubandus- ja arengukomitee eesistujale ja liikmetele hiljemalt neliteist (14) päeva enne istungi algust.

               3.Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille lepinguosalised on kaubandus- ja arengukomitee sekretariaadil palunud päevakorda lisada.

               4.Kaubandus- ja arengukomitee võtab päevakorra vastu iga istungi alguses. Punkte, mida ei ole esialgses päevakorras esitatud, võib lepinguosaliste kokkuleppel päevakorda lisada.

               5.Kaubandus- ja arengukomitee eesistuja võib kõigi lepinguosaliste nõusolekul kutsuda oma istungile eksperte, et need esitaksid teavet konkreetsete teemade kohta.

               Artikkel 7

               Kohtumise aruanne

               Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, koostab kaubandus- ja arengukomitee sekretariaat aruande, mis võetakse vastu iga istungi lõpus.

               Artikkel 8

               Otsused ja soovitused

               1.Nagu on ette nähtud lepingu artikli 103 lõikega 6, võtab kaubandus- ja arengukomitee vastu otsuseid või soovitusi konsensuse alusel käesolevas lepingus sätestatud juhtudel või juhul, kui ühisnõukogu on teda selleks volitanud.

               2.Kui kaubandus- ja arengukomiteel on lepingust tulenev õigus võtta vastu otsuseid või soovitusi või juhul, kui ühisnõukogu on teda selleks volitanud, on selliste aktide pealkiri istungi aruandes vastavalt „Otsus“ või „Soovitus“. Kaubandus- ja arengukomitee sekretariaat lisab igale vastuvõetud otsusele või soovitusele seerianumbri, vastuvõtmise kuupäeva ja teema kirjelduse. Igas otsuses või soovituses on sätestatud selle jõustumise kuupäev.

               3.Kui mõni SADC majanduspartnerluslepingu riik ei osale kohtumisel, edastab sekretariaat sellele riigile kohtumise otsused ja/või soovitused. Asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik esitab kümne (10) kalendripäeva jooksul alates otsuste ja/või soovituste saatmisest kirjaliku vastuse, milles märgib need otsused ja/või soovitused, millega ta ei nõustu, ja esitab põhjused. Kui kümne (10) kalendripäeva jooksul ei esitata eespool nimetatud kirjalikku vastust, loetakse otsused ja/või soovitused vastuvõetuks. Kui otsuste/soovitustega ei ole nõus SADC majanduspartnerluslepingu riik, kes ei osalenud istungil, kohaldatakse lõike 4 kohast menetlust.

               4.Istungitevahelisel ajal võib kaubandus- ja arengukomitee võtta vastu otsuseid ja soovitusi kirjaliku menetluse teel või elektrooniliste vahendite abil, kui mõlemad lepinguosalised sellega nõustuvad. Kirjalik menetlus hõlmab teadete vahetamist lepinguosaliste esindajate vahel.

               5.Kaubandus- ja arengukomitee vastu võetud otsused ja soovitused kinnitatakse nii, et neist tehakse autentne koopia, mille allkirjastavad Euroopa Liit ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide esindajad.

               Artikkel 9

               Üldsuse juurdepääs

               1.Kaubandus- ja arengukomitee istungid ei ole avalikud, v.a juhul, kui on kokku lepitud teisiti.

               2.Lepinguosalised võivad otsustada kaubandus- ja arengukomitee otsused ja soovitused avaldada.

               III PEATÜKK

               LÕPPSÄTTED

               Artikkel 10

               Kulud

               1.Iga lepinguosaline kannab kaubandus- ja arengukomitee istungitel osalemise kulud, sealhulgas nii personali-, sõidu- ja elamiskulud kui ka posti- ja telekommunikatsioonikulud.

               2.Kohtumiste korraldamise, suulise tõlke teenuste osutamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab kohtumist korraldav lepinguosaline.

               Artikkel 11

               Erikomiteed ja muud organid

               1.Lepingu artikliga 50 loodud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee, lepingu artikliga 68 loodud põllumajanduspartnerlus ning lepingu protokolli nr 3 artikliga 13 loodud geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee annavad aru kaubandus- ja arengukomiteele.

               2.Nagu on vastavalt ette nähtud lepingu artikli 50 lõike 2 punktiga f ja lepingu protokolli nr 3 artikli 13 lõikega 5, võtavad kaubanduse lihtsustamise erikomitee ning geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee vastu oma töökorra.

               3.Nagu on ette nähtud lepingu artikli 68 lõikega 3, määratakse põllumajanduspartnerluse töökord kindlaks lepinguosaliste ühisel kokkuleppel kaubandus- ja arengukomitees.

               4.Nagu on ette nähtud lepingu artikli 103 lõikega 3, võib kaubandus- ja arengukomitee moodustada tehnilisi erirühmi, kes tegelevad nende pädevusse kuuluvate eriküsimustega.

               5.Kaubandus- ja arengukomitee kehtestab tehniliste erirühmade töökorra. Kaubandus- ja arengukomitee võib otsustada lõpetada tehniliste erirühmade tegevuse ning määrata kindlaks nende pädevuse või seda muuta.

               6.Tehnilised erirühmad annavad kaubandus- ja arengukomiteele aru pärast iga istungit.

               Artikkel 12

               Töökorra muutmine

               Käesolevat töökorda võib muuta kaubandus- ja arengukomitee kirjaliku otsusega vastavalt artiklile 8.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.11.2018
            COM(2018) 729 final
            2018/0377(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu alusel loodud ühisnõukogus seoses vaidluste lahendamise ja vältimise puhul järgitava töökorra ning vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhendi vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (edaspidi „SADC“) riikide vahelise majanduspartnerluslepingu alusel loodud ühisnõukogus seoses vaidluste lahendamise ja vältimise puhul järgitava töökorra ning vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhendi kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahel

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on:

               a)panustada vaesuse vähendamisse ja kaotamisse kaubanduspartnerluse sõlmimise teel, mis on kooskõlas jätkusuutliku arengu eesmärgi, aastatuhande arengueesmärkide ja Cotonou lepinguga;

               b)toetada piirkondlikku integratsiooni, majanduskoostööd ja head valitsemistava, et luua tõhus, etteaimatav ja läbipaistev piirkondlik õigusraamistik, mis reguleerib lepinguosaliste vahelist ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelist kauplemist ja investeerimist, ja rakendada seda;

               c)soodustada SADC majanduspartnerluslepingu riikide järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse kooskõlas nende poliitiliste valikute ja arenguprioriteetidega;

               d)suurendada SADC majanduspartnerluslepingu riikide suutlikkust kaubanduspoliitikas ja kaubandusega seotud küsimustes;

               e)luua eeldused investeeringute suurendamiseks ja erasektori algatusteks ning suurendada SADC majanduspartnerluslepingu riikide tarnesuutlikkust, konkurentsivõimet ja majanduskasvu ning

               f)tugevdada lepinguosaliste vahelisi solidaarsusel ja vastastikusel huvil põhinevaid olemasolevaid suhteid.

               Lepingut kohaldatakse ajutiselt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Botswana, Lesotho, Namiibia, eSwatini ja Lõuna-Aafrika vahel alates 10. oktoobrist 2016 ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mosambiigi vahel alates 4. veebruarist 2018.

               2.2.Ühisnõukogu

               Lepingu artikliga 100 luuakse ühisnõukogu, „mis tegeleb käesoleva lepingu rakendamise järelevalve ja juhtimisega“.

               Lepingu artiklis 101 on sätestatud, et ühisnõukogusse kuuluvad ühelt poolt ELi nõukogu asjaomased liikmed ja Euroopa Komisjoni asjaomased liikmed või nende esindajad ja teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide asjaomased ministrid või nende esindajad.

               Artikli 89 lõikega 1 on ette nähtud, et ühisnõukogu võtab vastu töökorra ja tegevusjuhendi vastavalt lepingu III osale, milles käsitletakse vaidluste vältimist ja lahendamist.

               Lepingu artikliga 102 on ette nähtud, et ühisnõukogu otsused võetakse vastu konsensuse alusel ja et need on lepinguosaliste jaoks siduvad.

               2.3.Ühisnõukogu kavandatav õigusakt

               Ühisnõukogul tuleb oma esimesel kohtumisel vastu võtta otsused vaidluste lahendamise ja vältimise puhul järgitava töökorra ning vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhendi vastuvõtmise kohta („kavandatav õigusakt“).

               Kavandatava õigusakti eesmärk on kehtestada vaidluste lahendamist ja vältimist käsitlevate III osas esitatud lepingusätete toimimise raamistik.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Käesolevas ettepanekus nõukogu otsuse kohta määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse ELi-SADC majanduspartnerluslepingu alusel loodud ühisnõukogus seoses vaidluste lahendamise ja vältimise puhul järgitava töökorra ning vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhendi vastuvõtmisega.

               Lepinguosalised leppisid kokku kõnealustes otsuste eelnõudes ja vastavalt ELi otsustusmenetlusele tuleks need vastu võtta ühisnõukogu esimesel kohtumisel, mis peaks toimuma 2019. aasta esimeses pooles.

               Lisatud töökorra ja tegevusjuhendi sisu on väga sarnane teiste majanduspartnerluslepingute või muude kaubanduslepingutega ettenähtuga.

               Need otsused on olulised vaidluste lahendamist ja vältimist käsitlevate III osas esitatud lepingusätete toimimise ja seega lepingu tõrgeteta rakendamise tagamiseks.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. See hõlmab ka selliseid akte, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühisnõukogu on organ, mis on loodud lepinguga, nimelt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga.

               Õigusakt, mille ühisnõukogu peab vastu võtma, on õigusliku toimega õigusakt. Vastavalt lepingu artiklile 102 on kavandatav õigusakt rahvusvahelise õiguse alusel lepinguosaliste jaoks siduv.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusliku toimega akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2018/0377 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu alusel loodud ühisnõukogus seoses vaidluste lahendamise ja vältimise puhul järgitava töökorra ning vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhendi vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (edaspidi „SADC“) riikide vaheline majanduspartnerlusleping (edaspidi „leping“) allkirjastati Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide poolt 10. juunil 2016. Seda kohaldatakse ajutiselt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Botswana, Lesotho, Namiibia, eSwatini ja Lõuna-Aafrika vahel alates 10. oktoobrist 2016 ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mosambiigi vahel alates 4. veebruarist 2018.

               (2)Vastavalt lepingu artikli 102 lõikele 1 on ühisnõukogul õigus teha otsuseid kõikides kõnealuse lepinguga hõlmatud küsimustes. Artikli 89 lõikega 1 on ette nähtud, et ühisnõukogu võtab vastu töökorra ja tegevusjuhendi vastavalt lepingu III osale, milles käsitletakse vaidluste vältimist ja lahendamist.

               (3)Ühisnõukogul tuleb oma esimesel kohtumisel vastu võtta otsused vaidluste lahendamise ja vältimise puhul järgitava töökorra ning vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhendi vastuvõtmise kohta.

               (4)On asjakohane kehtestada ühisnõukogus liidu nimel vastu võetav seisukoht, sest kavandatav otsus saab olema liidu jaoks siduv.

               (5)Töökorra ja tegevusjuhendi vastuvõtmine on ette nähtud lepingu III osaga,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ühisnõukogu esimesel kohtumisel liidu nimel võetav seisukoht põhineb ühisnõukogu otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele ja milles käsitletakse vaidluste lahendamise ja vältimise puhul järgitavat töökorda ning vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhendit.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.11.2018
            COM(2018) 729 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu alusel loodud ühisnõukogus seoses vaidluste lahendamise ja vältimise puhul järgitava töökorra ning vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhendi vastuvõtmisega

               LIIDE

               ÜHISNÕUKOGU OTSUS nr 2,

               XXX,

               vaidluste lahendamise ja vältimise puhul järgitava töökorra ning vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhendi vastuvõtmise kohta

               ÜHISNÕUKOGU,

               Võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (edaspidi „SADC“) riikide vahelist majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), mis allkirjastati 10. juunil 2016 Kasanes, eriti selle artikli 89 lõiget 1, artikleid 100, 101 ja 102,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               1.Kehtestatakse vaidluste lahendamise ja vältimise puhul järgitav töökord, mis on esitatud I lisas.

               2.Kehtestatakse vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhend, mis on esitatud II lisas.

               3.Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               (koht ja kuupäev).

                        Ühisnõukogu nimel

                        ..... kaubandusministri nimel

                        ELi esindaja

               I LISA

               VAIDLUSTE LAHENDAMISE JA VÄLTIMISE PUHUL JÄRGITAV TÖÖKORD

               I artikkel

               Mõisted

               1.Lepingu III OSAS (vaidluste vältimine ja lahendamine) ja käesoleva töökorra puhul kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)„haldustöötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad isikud, välja arvatud assistendid;

               b)„nõustaja“ – isik, kelle lepinguosaline on palganud nõustamiseks või abistamiseks seoses vahekohtumenetlusega;

               c)„leping“ – Euroopa Liidu ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide vaheline majanduspartnerlusleping, mis allkirjastati 10. juunil 2016;

               d)„vahekohtunik“ – vahekohtu liige;

               e)„vahekohus“ – lepingu artikli 80 („Vahekohtu moodustamine“) kohaselt moodustatud kohus;

               f)„assistent“ – isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt ning vahekohtuniku juhendamise ja kontrolli all teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku;

               g)„kaebuse esitanud lepinguosaline“ – lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist lepingu artikli 80 („Vahekohtu moodustamine“) alusel;

               h)„päev“ – kalendripäev;

               i)„lepinguosaline/lepinguosalised“ –  vaidluses osalev lepinguosaline/ vaidluses osalevad lepinguosalised;

               j)„lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati“ – lepinguosaline, kes väidetavalt rikub lepingu artiklis 76 („Kohaldamisala“) osutatud sätteid, ning

               k)„lepinguosalise esindaja“ – töötaja või isik, kelle on ametisse nimetanud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või mis tahes muu avalik-õiguslik üksus ning kes esindab lepinguosalist käesoleva lepinguga seotud vaidluses.

               II artikkel

               Teated

               1.Mis tahes teade, kirjalik esildis või muu dokument,

               a)mille on koostanud vahekohus, saadetakse mõlemale lepinguosalisele ühel ja samal ajal;

               b)mille on koostanud lepinguosaline ja mis on suunatud vahekohtule, lisatakse samal ajal koopiana teisele lepinguosalisele ning

               c)mille on koostanud lepinguosaline ja mis on suunatud teisele lepinguosalisele, lisatakse vajaduse korral samal ajal koopiana vahekohtule.

               2.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud mis tahes teade edastatakse e-posti või vajaduse korral mõne muu telekommunikatsioonivahendi abil, mis tagab kõnealuse saatmise registreerimise. Kui ei ole tõendatud teisti, loetakse selline teade kättetoimetatuks selle saatmise kuupäeval.

               3.Kõik teated adresseeritakse vastavalt Euroopa Liidu komisjoni kaubanduse peadirektoraadile ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide teabevahetuse koordinaatorile, nagu on ette nähtud lepingu artikliga 105.

               4.Kõigi taotlustes, teadetes, kirjalikes esildistes või muudes vahekohtumenetlusega seotud dokumentides esinevate kirjavigade parandamiseks võib saata uue dokumendi, milles on muudatused selgelt välja toodud.

               5.Kui dokumendi kättetoimetamise tähtaja viimane päev langeb Euroopa Liidu või SADC majanduspartnerluslepingu riigi või riikide riigipühale, loetakse dokument kättetoimetatuks järgmisel tööpäeval.

               6.Olenevalt vaidluse sisust edastatakse koopia kõikidest EL-SADC kaubandus- ja arengukomiteele esitatud taotlustest ja teatistest ka muudele lepingu alusel moodustatud asjakohastele allkomiteedele.

               III artikkel

               Vahekohtunike ametisse nimetamine

               1.Kui vastavalt lepingu artiklile 80 valitakse vahekohtunik loosi teel, teatab kaubandus- ja arengukomitee eesistuja lepinguosalistele kohe loosi võtmise kuupäeva, kellaaja ja koha.

               2.Loosi võtmise ajal võivad lepinguosalised kohal olla ning loosi võtmises osaleb kohalolev lepinguosaline / osalevad kohalolevad lepinguosalised.

               3.Kaubandus- ja arengukomitee eesistuja teavitab iga vahekohtunikuks valitud isikut kirjalikult tema ametisse nimetamisest. Iga isik kinnitab oma valimisolekust mõlemale lepinguosalisele viie (5) päeva jooksul alates päevast, mil teda teavitati ametisse nimetamisest.

               4.Kui lepingu artiklis 94 nimetatud nimekirja ei ole taotluse esitamise ajaks koostatud või kui see ei sisalda piisaval arvul nimesid, valitakse vahekohtunikud vastavalt lepingu artikli 80 lõikele 3 loosi teel ühe või mõlema lepinguosalise poolt ametlikult kandidaadiks esitatud isikute seast.

               IV artikkel

               Korraline kohtumine

               1.Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga kümne (10) päeva jooksul alates vahekohtu moodustamisest, et määrata kindlaks küsimused, mida lepinguosalised või vahekohus peavad asjakohaseks, sealhulgas:

               a)vahekohtunikele makstav tasu ja nende kulude hüvitamine, mis on kooskõlas WTO normidega;

               b)assistendile/assistentidele makstav tasu, mille kogusumma ei ületa 50 % vahekohtunikule/vahekohtunikele makstavast tasust, ja

               c)menetluse ajakava.

               2.Vahekohtunikud ja lepinguosaliste esindajad võivad osaleda sellel kohtumisel telefoni teel või videokonverentsi kaudu.

               V artikkel

               Pädevus

               1.Kui lepinguosalised ei lepi seitsme (7) päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, määratakse vahekohtu pädevuseks järgmine:

               a)vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas lepingu asjaomaseid sätteid, millele lepinguosalised viitavad;

               b)teha järeldusi selle kohta, kas asjaomane meede vastab lepingu artiklis 76 osutatud sätetele ning

               c)esitada aruanne vastavalt lepingu artiklitele 81 ja 82.

               2.Kui lepinguosalised lepivad kokku muus pädevuses, teavitavad nad vahekohust kokkulepitud pädevusest käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul.

               VI artikkel

               Kirjalikud esildised

               Kaebuse esitanud lepinguosaline esitab oma kirjalikud esildised hiljemalt kakskümmend (20) päeva pärast vahekohtu moodustamist. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, esitab oma kirjaliku esildise hiljemalt kakskümmend (20) päeva pärast kaebuse esitanud lepinguosalise kirjaliku esildise kättetoimetamist.

               VII artikkel

               Vahekohtu töö

               1.Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki kohtumisi. Vahekohus võib delegeerida eesistujale volitused teha haldus- ja menetlusotsuseid.

               2.Kui lepingu III OSAS või käesolevas töökorras ei ole sätestatud teisiti, võib vahekohus oma tegevuses kasutada kõiki sidevahendeid, sealhulgas telefoni, faksi või arvutisidet.

               3.Vahekohtu nõupidamistel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib lubada nõupidamise juures viibida oma assistentidel.

               4.Mis tahes otsuse ja aruande koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei tohi delegeerida.

               5.Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole lepingu III OSA ja selle lisadega hõlmatud, võib vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist võtta kasutusele sobiva menetluse, mis on kooskõlas kõnealuste sätetega.

               6.Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetluses rakendatavat tähtaega (v.a lepingu III OSAS sätestatud tähtajad) või teha muid menetluslikke või haldusmuudatusi, teatab ta lepinguosalistele kirjalikult ja pärast lepinguosalistega konsulteerimist muudatuste põhjustest, märkides ära vajaliku tähtaja või muudatuse.

               VIII artikkel

               Asendamine

               1.Kui vahekohtunikul ei ole võimalik osaleda menetluses, kui ta end taandab või välja vahetatakse, valitakse talle asendaja kooskõlas artikli 80 lõikega 3.

               2.Kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtunik ei vasta II lisas („Vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhend“) esitatud nõuetele ja tuleks seetõttu asendada, teatab kõnealune lepinguosaline sellest teisele lepinguosalisele viieteistkümne (15) päeva jooksul alates sellest, kui ta sai piisavaid tõendeid selle kohta, et vahekohtunik väidetavalt ei vasta II lisa („Vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhend“) nõuetele.

               3.Lepinguosalised konsulteerivad viieteistkümne (15) päeva jooksul alates teate saamisest teiste lepinguosalistega.

               4.Lepinguosalised teatavad vahekohtunikule tema väidetavast mittevastavusest ja nad võivad paluda vahekohtunikul võtta meetmeid mittevastavuse heastamiseks. Samuti võivad nad kokkuleppe korral asjaomase vahekohtuniku ametist eemaldada ja valida uue vahekohtuniku vastavalt lepingu artiklile 80.

               5.Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtuniku (v.a vahekohtu eesistuja) asendamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et sellest teavitataks vahekohtu eesistujat, kes teeb lõpliku otsuse.

               6.Kui vahekohtu eesistuja leiab, et vahekohtunik ei vasta II lisas („Vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhend“) esitatud nõuetele, valitakse uus vahekohtunik vastavalt lepingu artiklile 80.

               7.Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu eesistuja väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et seda küsimust hakkab arutama isik, kes on kantud lepingu artikli 94 kohaselt koostatud nimekirja, kuhu on kantud isikud, kes on valitud vahekohtu eesistujana tegutsema. Kaubandus- ja arengukomitee eesistuja valib selle isiku loosi teel. Sel viisil valitud isik otsustab, kas eesistuja vastab II lisas („Vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhend“) esitatud nõuetele. Tema otsus on lõplik.

               Kui otsustatakse, et eesistuja ei vasta II lisas („Vahekohtunike ja vahendajate tegevusjuhend“) esitatud nõuetele, valitakse uus eesistuja vastavalt lepingu artiklile 80.

               IX artikkel

               Istungid

               1.Vastavalt IV artikli lõike 1 punktile c kindlaksmääratud ajakavale ja pärast lepinguosaliste ja teiste vahekohtunikega konsulteerimist teatab vahekohtu eesistuja lepinguosalistele istungi kuupäeva, kellaaja ja toimumise koha. Selle teabe teeb avalikkusele kättesaadavaks see lepinguosaline, kelle territooriumil istung toimub, välja arvatud juhul, kui istung on üldsusele suletud.

               2.Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimub istung Brüsselis, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on SADC majanduspartnerluslepingu riik või SACU, ja SADC majanduspartnerluslepingu riigi territooriumil, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Euroopa Liit. Kui menetlus käsitleb lepingule alla kirjutanud SADC majanduspartnerluslepingu riigi kohaldatavat meedet, toimub istung selle riigi territooriumil, välja arvatud juhul, kui riik teatab vahekohtule kirjalikult kümne (10) päeva jooksul pärast selle moodustamist, et istungi toimumise kohta tuleb muuta.

               3.Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, katab istungi logistilise korraldamise kulud, mis muu hulgas hõlmavad istungi toimumise koha rentimisega seotud kulusid. Sellised kuld ei hõlma kirjaliku ja suulise tõlkega seotud kulusid ega nõustajate, vahekohtunike ja nende haldustöötajate ning assistendi/assistentidega seotud või neile makstavaid mis tahes kulusid.

               4.Vahekohus võib kokku kutsuda täiendava istungi, kui lepinguosalised selles kokku lepivad.

               5.Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi aja kohal viibima.

               6.Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, võivad järgmised isikud istungil osaleda olenemata sellest, kas istungid on üldsusele avatud või mitte:

               a)lepinguosalise esindajad;

               b)nõustajad;

               c)assistendid ja haldustöötajad;

               d)vahekohtu tõlgid, tõlkijad ja protokollijad; ning

               e)eksperdid, kui vahekohus lepingu artikli 90 kohaselt nii otsustab.

               7.Iga lepinguosaline esitab hiljemalt seitse (7) päeva enne istungi toimumise kuupäeva vahekohtule ja teisele lepinguosalisele nimekirja isikute kohta, kes esitavad suulisi väiteid või selgitusi lepinguosalise nimel, ja teiste esindajate ja nõustajate kohta, kes osalevad istungil.

               8.Vastavalt lepingu artikli 89 lõikele 2 on vahekohtu istungid avalikud, välja arvatud juhul, kui vahekohus otsustab omal algatusel või lepinguosaliste taotlusel teisiti.

               9.Vahekohus otsustab lepinguosalistega konsulteerides, millist logistilist korraldust ja menetlust tuleks kasutada, et avalikud istungid oleksid korraldatud tõhusalt. See korraldus võib hõlmata reaalajas veebiedastuse või sisetelevisiooni kasutamist.

               10.Vahekohus korraldab istungi järgmisel viisil, tagades, et kaebuse esitanud lepinguosalisele ja lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, antakse võrdselt aega nii väidete kui ka vastuväidete esitamiseks:

               Väited

               a)kaebuse esitanud lepinguosalise väited;

               b)selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati.

               Vastuväited

               a)kaebuse esitanud lepinguosalise vastus;

               b)selle lepinguosalise vasturepliik, kelle vastu kaebus esitati.

               11.Vahekohus võib esitada mõlemale lepinguosalisele küsimusi mis tahes ajal istungi jooksul.

               12.Vahekohus peab tagama, et iga istungi kohta koostatakse protokoll, mis edastatakse lepinguosalistele mõistliku aja jooksul pärast istungit. Lepinguosalised võivad protokolli kohta märkusi esitada ning vahekohus võib neid märkusi arvesse võtta.

               13.Iga lepinguosaline võib kümne (10) päeva jooksul pärast istungi toimumise kuupäeva esitada istungil tekkinud küsimuste kohta täiendavaid kirjalikke esildisi.

               X artikkel

               Kirjalikud küsimused

               1.Vahekohus võib igal ajal menetluse käigus esitada ühele või mõlemale lepinguosalisele kirjalikke küsimusi. Ühele lepinguosalisele esitatud küsimus edastatakse koopiana teisele lepinguosalisele.

               2.Kumbki lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele ka koopia oma vastusest vahekohtu küsimustele. Teisel lepinguosalisel on võimalus esitada asjaomase lepinguosalise vastuste kohta kirjalikke märkusi seitsme (7) päeva jooksul pärast sellise koopia kättesaamist.

               XI artikkel

               Konfidentsiaalsus

               1.Mõlemad lepinguosalised ja nende nõustajad käsitlevad teise lepinguosalise poolt vahekohtule esitatud ja konfidentsiaalsena märgitud teavet konfidentsiaalsena. Kui lepinguosaline esitab vahekohtule kirjaliku esildise, mis sisaldab konfidentsiaalset teavet, esitab ta viieteistkümne (15) päeva jooksul ka konfidentsiaalse teabeta esildise, mille saab avalikustada üldsusele.

               2.Käesolevad eeskirjad ei keela lepinguosalisel avaldada üldsusele oma seisukohti sellises ulatuses, et teise lepinguosalise esitatud teabele viidates ei avalda ta teise lepinguosalise poolt konfidentsiaalseks tunnistatud teavet.

               3.Vahekohus peab kinnise istungi, kui lepinguosalise esildised ja väited sisaldavad konfidentsiaalset äriteavet. Kui istung toimub kinnise istungina, järgivad lepinguosalised vahekohtu istungite konfidentsiaalsuse nõuet.

               XII artikkel

               Ühepoolsed kontaktid

               1.Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust lepinguosalisega ilma teise lepinguosalise juuresolekuta.

               2.Ükski vahekohtunik ei tohi arutada menetluse sisu ühe või mõlema lepinguosalisega, kui teised vahekohtunikud ei viibi kohal.

               XIII artikkel

               Amicus curiae esildised

               1.Kui lepinguosalised ei lepi viie (5) päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva kokku teisiti, võib vahekohus võtta vastu kirjalikke esildisi, mille lepinguosalise territooriumil asuvad füüsilised või juriidilised isikud, kes on lepinguosaliste valitsustest sõltumatud, on esitanud omal algatusel, tingimusel et:

               a)vahekohus saab need kümne (10) päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva;

               b)need puudutavad otseselt vahekohtu käsitletavat faktilist või õiguslikku küsimust;

               c)need sisaldavad esildise esitanud isiku kirjeldust, sh füüsilise isiku puhul tema kodakondsust ja juriidilise isiku puhul tema asukohta, tegevuse laadi, õiguslikku seisundit, üldeesmärke ja rahastamisallikaid;

               d)nendes on märgitud, mis laadi huvi on asjaomasel isikul vahekohtumenetluse suhtes ning

               e)need on koostatud vastavalt käesoleva töökorra artikli XV punktidele 1 ja 2 lepinguosaliste valitud keeltes.

               2.Esildised esitatakse lepinguosalistele märkuste tegemiseks. Lepinguosalised võivad vahekohtule märkusi esitada kümne (10) päeva jooksul alates esildise kättesaamisest.

               3.Vahekohus loetleb oma aruandes kõik esildised, mille ta on saanud vastavalt käesoleva XIII artikli lõikele 1. Vahekohus ei pea oma aruandes käsitlema kõnealustes esildistes esitatud argumente, kui ta aga seda teeb, siis võtab ta arvesse ka kõiki märkusi, mis lepinguosalised on teinud käesoleva artikli lõike 2 kohaselt.

               XIV artikkel

               Kiireloomulised juhtumid

               Lepingu III OSAS osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist käesolevas töökorras nimetatud tähtaegu vastavalt vajadusele. Vahekohus teavitab lepinguosalisi kõnealustest kohandustest.

               XV artikkel

               Kirjalik ja suuline tõlge

               1.Lepingu artiklis 77 osutatud konsultatsioonide jooksul ja hiljemalt käesoleva töökorra artikli IV lõikes 1 osutatud kohtumisel püüavad lepinguosalised leppida kokku vahekohtu menetluse ühises töökeeles.

               2.Kui lepinguosalised ei suuda ühises töökeeles kokku leppida, kohaldatakse lepingu artikli 91 lõikes 2 sätestatud eeskirju.

               3.Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, korraldab ütluste suulise tõlke lepinguosaliste valitud keeltesse.

               4.Vahekohtu aruanded ja otsused esitatakse lepinguosaliste valitud keeles või keeltes. Kui lepinguosalised ei ole ühises töökeeles kokku leppinud, esitatakse vahearuanne ja lõpparuanne ühes WTO töökeeles.

               5.Käesolevate eeskirjade kohaselt koostatud dokumentide tõlgete täpsuse kohta võivad kõik lepinguosalised märkusi esitada.

               6.Iga lepinguosaline kannab oma kirjalike esildiste tõlkimise kulud. Vahekohtu otsuse tõlkimise kulud kannavad lepinguosalised võrdselt.

               XVI artikkel

               Muud menetlused

               Käesolevas töökorras sätestatud tähtaegu kohandatakse vastavalt eritähtaegadele, mis on lepingu artiklites 84, 85, 86 ja 87 ette nähtud vahekohtu aruande või otsuse vastuvõtmiseks.

               ****

               II LISA

               VAHEKOHTUNIKE JA VAHENDAJATE TEGEVUSJUHEND

               I artikkel

               Mõisted

               1.Käesolevas tegevusjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)„haldustöötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad isikud, välja arvatud assistendid;

               b)„assistent“ –  isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt ja vahekohtuniku juhendamise ja kontrolli all teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku;

               c)„kandidaat” – üksikisik, kelle nimi on lepingu artiklis 94 nimetatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtunikuks kaalutakse käesoleva lepingu artikli 80 alusel;

               d)„vahendaja“ – isik, kes on vahendajaks valitud vastavalt lepingu artiklile 78;

               e)„vahekohtu liige või vahekohtunik“ – lepingu artikli 80 alusel moodustatud vahekohtu liige.

               II artikkel

               Juhtpõhimõtted

               1.Et tagada vaidluste lahendamise mehhanismi usaldusväärsus ja erapooletus, peab iga kandidaat ja vahekohtunik:

               a)tutvuma käesoleva tegevusjuhendiga;

               b)olema sõltumatu ja erapooletu;

               c)vältima otseseid ja kaudseid huvide konflikte;

               d)hoiduma ebasobivast või ebasobivana või erapoolikuna tunduvast käitumisest;

               e)järgima kõrgeid käitumisnorme ning

               f)mitte laskma end mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, avalikust kuulsusest, lojaalsusest lepinguosalisele või kriitikakartusest.

               2.Vahekohtunik ei võta kaudselt ega otseselt ühtegi kohustust ega võta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või tunduda takistavat tema ülesannete nõuetekohast täitmist.

               3.Vahekohtunik ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus isiklike või erahuvide edendamiseks. Vahekohtunik väldib tegevust, mis võib tekitada mulje, et teised on tema suhtes eriseisundis, mis võimaldab teda mõjutada.

               4.Vahekohtunik ei lase rahalistel, ärilistel, erialastel, isiklikel ega sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid.

               5.Vahekohtunik väldib selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või mis võivad põhjendatult jätta ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje.

               6.Vahekohtunik ei võta vastu ega küsi oma töö käigus juhiseid mis tahes valitsuselt, rahvusvaheliselt organisatsioonilt, riigiasutuselt või valitsusväliselt organisatsioonilt või mis tahes eraallikalt ega ole sekkunud talle määratud vaidluse arutamise ühtegi varasemasse etappi.

               III artikkel

               Avalikustamiskohustus

               1.Enne seda, kui  vahekohtunikuks valitud kandidaat nõustub enda vahekohtunikuks nimetamisega lepingu artikli 80 kohaselt, avalikustab ta kõik huvid, suhted või küsimused, mis võivad mõjutada tema sõltumatust või erapooletust või mõistliku eelduse kohaselt tekitada menetluses ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje.

               2.Sel eesmärgil teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja küsimused, sh finantshuvid, ameti- või tööalased või perekondlikud huvid.

               3.Käesoleva artikli lõike 1 kohane avalikustamiskohustus on pidev ülesanne, mis nõuab vahekohtunikult kõikide selliste huvide, suhete ja küsimuste avalikustamist, mis võivad tekkida menetluse mis tahes etapis.

               4.Kandidaat või vahekohtunik edastab kohe, kui ta sellest teada saab, teabe käesoleva tegevusjuhendi tegeliku või võimaliku rikkumise kohta kaubandus- ja arengukomiteele, et lepinguosalised saaksid kõnealust teavet kaaluda.

               IV artikkel

               Vahekohtunike ülesanded

               1.Vahekohtunikuks nimetamisega nõustudes on vahekohtunik valmis oma ülesandeid täitma ja ta täidab neid põhjalikult, kiiresti, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse jooksul.

               2.Vahekohtunik käsitleb üksnes neid küsimusi, mis menetluses tõstatatakse ja mis on otsuse tegemisel vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet ühelegi muule isikule.

               3.Vahekohtunik võtab kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et tema assistendid ja haldustöötajad on teadlikud käesoleva tegevusjuhendi II, III, IV ja VI artikli kohastest kohustustest ning täidavad neid.

               V artikkel

               Endiste vahekohtunike kohustused

               1.Kõik endised vahekohtunikud väldivad tegevust, mis võivad tekitada mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest.

               2.Kõik endised vahekohtunikud peavad täitma käesoleva tegevusjuhendi VI artiklis sätestatud kohustusi.

               VI artikkel

               Konfidentsiaalsus

               1.Vahekohtunik ei avalikusta ega kasuta talle määratud menetlusega seotud või sellise menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet kunagi. Ta ei avalikusta ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet selleks, et saada isiklikku kasu, tuua kasu kellelegi teisele või kahjustada teiste isikute huve.

               2.Vahekohtunik ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osa enne selle avalikustamist vastavalt lepingu III OSALE.

               3.Vahekohtunik ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega ühegi vahekohtuniku seisukohtade kohta ega tee avaldusi talle määratud menetluse kohta või menetletavate vaidlusküsimuste kohta.

               VII artikkel

               Kulud

               Iga vahekohtunik peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude kohta ning esitab nende kohta lõpparuande, samuti peab ta arvestust oma assistentide ja haldustöötajate tööaja ja kulude kohta.

               VIII artikkel

               Vahendajad

               Käesolevat tegevusjuhendit kohaldatakse vahendajate suhtes mutatis mutandis.

               ****


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.11.2018
            COM(2018) 901 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks eelarvest

               SELETUSKIRI

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  1
                kohaselt võib paindlikkusinstrumenti kasutada selliste selgelt määratletud kulude rahastamiseks, mida ei saa rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi ülemmäärade piires.

               Vastavalt nõukogu määruse nr 1311/2013 artiklile 11 ja 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  2
                punktile 12 teeb komisjon pärast seda, kui ta on uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber ja kasutanud ära kogu Julgeoleku ja kodakondsuse (rubriik 3) mittesihtotstarbelise varu, ettepaneku paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtuks 2019. aastal. 2019. aastal saab paindlikkusinstrumenti kasutada 600 miljoni euro ulatuses (2011. aasta hindades), mis teeb jooksevhindades 703 miljonit eurot. Lisaks saab kasutada 520 miljonit eurot 2018. aastal kasutamata jäänud osast.

               Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise tulemusena ületatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 ülemmäär 985,6 miljoni euroga. See summa on mõeldud rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi haldamise meetmete rahastamise toetamiseks. Komisjon esitas koos 2019. aasta algse eelarveprojektiga ka ettepaneku võtta sel eesmärgil kasutusele paindlikkusinstrument
                  3
               . Selles oli muu hulgas ette nähtud 38,1 miljonit eurot üle alamrubriigi 1b ülemmäära struktuurireformi tugiprogrammi pikendamiseks. Kõnealune kasutuselevõtmine tühistati teise ettepanekuga,
                  4
                mis lisati kirjalikule muutmisettepanekule nr 1/2019,
                  5
                mille komisjon võttis vastu 16. oktoobril 2018.

               Kuna lepituskomitee ei saavutanud 2019. aasta eelarve kohta kokkulepet Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõikes 6 ette nähtud kahekümne ühe päevase ajavahemiku jooksul, mis lõppes 19. novembril 2018, esitab komisjon täna Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõikega 8 kohaselt 2019. aasta teise eelarveprojekti
                  6
               . Käesolev ettepanek võtta kasutusele paindlikkusinstrument on lisatud nimetatud teisele eelarveprojektile ja asendab 16. oktoobril 2018 tehtud teise ettepaneku.

               Paindlikkusinstrumendi kavandatavaks kasutuselevõtmiseks vajalikud maksete assigneeringud arvutati erinevate rahastamisele kuuluvate meetmete eelmaksete, eelmaksete tasaarvestamise ja lõppmaksete suhtes kohaldatavate eeskirjade alusel ning need on esitatud järgmises tabelis.

               (miljonites eurodes, jooksevhinnad)

                        Aasta

                        2019. aastal paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega seotud maksete assigneeringud

                        2019

                        496,7

                        2020

                        198,8

                        2021

                        118,5

                        2022

                        119,3

                        2023

                        52,3

                        Kokku

                        985,6

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks eelarvest

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  7
                eriti selle punkti 12,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Paindlikkusinstrumendiga on võimalik rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires.

               (2)Paindlikkusinstrumendi aastast ülemmäära 600 000 000 eurot (2011. aasta hindades), nagu on sätestatud nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  8
                artiklis 11, suurendatakse vajaduse korral tühistatud summade võrra, mis on tehtud kättesaadavaks kooskõlas nimetatud artikli lõike 1 teise lõiguga.

               (3)Praeguste rände, pagulaste sissevoolu ja julgeolekuohtudega seotud probleemide lahendamiseks tuleb sellekohaste meetmete rahastamiseks vajalikud märkimisväärsed täiendavad summad kasutusele võtta kiiresti.

               (4)Olles läbi vaadanud kõik võimalused jaotada assigneeringud ümber rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) kulude ülemmäärade raames, tuleb lisaks liidu 2019. aasta üldeelarve rubriigis 3 ülemmäärana ette nähtud vahenditele võtta kasutusele paindlikkusinstrument summas 985 629 138 eurot, et rahastada meetmeid rände, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas.

               (5)Eeldatavat maksete ajakava arvesse võttes tuleks paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise tulemusena eraldatavad maksete assigneeringud jaotada mitme eelarveaasta vahel.

               (6)Et vahendeid saaks kiiresti kasutada, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 2019. eelarveaasta algusest,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               (1)Liidu 2019. aasta üldeelarves võetakse paindlikkusinstrument kasutusele 985 629 138 miljoni euro ulatuses rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) kulukohustuste assigneeringutena.

               Esimeses lõigus osutatud summat kasutatakse praeguste rände, pagulaste sissevoolu ja julgeolekuohtudega seotud probleemide lahendamiseks võetavate meetmete rahastamiseks.

               (2)Eeldatava maksete ajakava alusel on paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmisele vastavad maksete assigneeringud järgmised:

               (a)2019. aastal 496 697 300 eurot;

               (b)2020. aastal 198 761 656 eurot;

               (c)2021. aastal 118 520 503 eurot;

               (d)2022. aastal 119 297 639 eurot;

               (e)2023. aastal 52 352 040 eurot.

               Iga eelarveaasta konkreetsed maksete assigneeringud kiidetakse heaks vastavalt iga-aastasele eelarvemenetlusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (3)

                        COM(2018) 280, 23.5.2018.

                     (4)

                        COM(2018) 708, 16.10.2018.

                     (5)

                        COM(2018) 709, 16.10.2018.

                     (6)

                        COM(2018) 900, 30.11.2018.

                     (7)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (8)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).