               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.9.2017
            COM(2017) 487 final
            2017/0224(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
            millega luuakse Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik
            {SWD(2017) 297 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Välismaised otseinvesteeringud on olulise majanduskasvu, töökohtade loomise ja innovatsiooni allikana alati olnud Euroopa Liidu majandusliku ja sotsiaalse arengu seisukohast tähtsad. Need on liidule ja selle kodanikele toonud märkimisväärset kasu, toetades komisjoni koostatud Euroopa investeerimiskava ja aidates ellu viia teisi liidu projekte ja programme. Seetõttu säilitab EL avatud investeerimiskeskkonna ja tervitab välismaiseid otseinvesteeringuid.

                  Komisjoni hiljutises aruteludokumendis üleilmastumise ohjamise kohta, mis avaldati 10. mail 2017, kinnitas komisjon, et avatus välisinvesteeringutele on ELi jaoks jätkuvalt oluline põhimõte ja peamine majanduskasvu allikas, mööndes samas, et muret tekitavad välisinvestorid, eeskätt riigi osalusega ettevõtjad, kes võtavad strateegilistel kaalutlustel üle võtmetehnoloogiaga Euroopa äriühinguid ja et tihti ei ole ELi investoritel neid samu õigusi, kui nad investeerivad riiki, kust investeering pärineb. Komisjon kinnitas, et neid probleeme tuleb hoolikalt analüüsida ja nende suhtes tuleb võtta sobivaid meetmeid.

                  Kuigi liit jääb välisinvesteeringutele endiselt avatuks, peab sellega kaasnema jõuline ja tõhus tegevus, mille eesmärk on ühelt poolt muuta muud majandused avatumaks ja teiselt poolt kaitsta olulisi Euroopa varasid selliste investeeringute eest, mis kahjustaksid liidu või selle liikmesriikide õiguspäraseid huve. Käesolevale ettepanekule lisatud teatises on esitatud põhjalik ülevaade poliitikameetmetest üleilmastumisega seotud probleemide lahendamiseks välismaiste otseinvesteeringute valdkonnas. Ettepanekus on välja pakutud poliitikameetmed õiguspäraste huvide kaitsmiseks seoses nende välismaiste otseinvesteeringutega, mis võivad ohustada julgeolekut või avalikku korda liidus või selle liikmesriikides.

                  Määruse eelnõu eesmärk on kehtestada liikmesriikide ja teatavatel juhtudel komisjoni jaoks raamistik, mille alusel on võimalik teha Euroopa Liidus välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuid, võimaldades liikmesriikidel võtta samas arvesse nende eriomast olukorda ja siseriiklikke asjaolusid.

                  Kavandatud määruses nähakse ette õiguskindlus neile liikmesriikidele, kes kasutavad välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismi
                     1
                  , või kes soovivad sellise mehhanismi kasutusele võtta, võttes arvesse liidu ainupädevust ühise kaubanduspoliitika valdkonnas, mis hõlmab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti e ja artikli 207 lõike 1 kohaselt välismaiseid otseinvesteeringuid.

                  Kavandatud tugiraamistikus võetakse arvesse olemasolevaid erisusi liikmesriikide vahel välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutega tegemisel. Praegu kehtib selline mehhanism ligi pooltes liikmesriikides, samas kui ülejäänud liikmesriikidel niisugune mehhanism puudub. Lisaks erineb kehtivate taustauuringumehhanismide ulatus ja menetluskord näiteks järgmistes küsimustes: ex-ante/ex-post taustauuringud; vabatahtlik/kohustuslik teavitamine; üldine/sektoripõhine taustauuring; äriühinguid/varasid puudutav taustauuring; kohaldatav investeeringutele teistest liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest või ainult kolmandatest riikidest.
                     2

                  Kavandatud määruses ei nõuta liikmesriikidelt, et nad kehtestaksid või jätaksid kehtima välismaiste investeeringute taustauuringumehhanismi. Määruse eesmärk on luua tugiraamistik neile liikmesriikidele, kes on juba kehtestanud või soovivad kehtestada taustauuringumehhanismi, ja tagada et kõik sellised mehhanismid vastavad teatavatele põhinõuetele nagu võimalus otsuseid edasi kaevata, erinevate kolmandate riikide diskrimineerimise keeld ja läbipaistvus.

                  Selle eesmärk on luua liikmesriikide ja komisjoni vahelise koostöö mehhanism, mis võimaldab üksteist teavitada välismaistest otseinvesteeringutest, mis võivad ohustada julgeolekut või avalikku korda, ja sellekohast teavet vahetada. Niisugune koostöömehhanism peaks ka looma tingimused põhjaliku arutelu pidamiseks liikmesriikide ja komisjoni vahel ning asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide tehtud otsuste paremaks kooskõlastamiseks. Veel peaks koostöömehhanism suurendama liikmesriikide ja komisjoni teadlikkust kavandatud või lõpuleviidud välismaistest otseinvesteeringutest, mis võivad ohustada julgeolekut või avalikku korda.

                  Kavandatud määruses on ka ette nähtud, et komisjon võib teha taustauuringuid julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel, kui välismaine otseinvesteering võib mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme. Seega on kavandatud määrus olemasolevatele liidu valdkondlikele õigusaktidele lisaks täiendav vahend nende projektide ja programmide kaitsmiseks.

                  Selleks et liikmesriikide ja komisjoni vaheline kavandatud koostöö saaks toimuda ja asjaomane liikmesriik või komisjon saaks teha sisulist taustauuringut juhul, kui investeering võib mõjutada liidule huvi pakkuvat projekti või programmi, on määruses liikmesriikidele ette nähtud kohustus teatada teistele liikmesriikidele ja komisjonile igast välismaisest otseinvesteeringust, mille suhtes tehakse taustauuringut liikmesriigi taustauuringumehhanismi raames . Kavandatud koostöömehhanismid võimaldavad liikmesriikidel välja tuua probleeme seoses teise liikmesriiki tehtavate välismaise otseinvesteeringutega ja nende kohta märkusi esitada. Ka komisjon võib selliste välismaiste otseinvesteeringute kohta esitada mittesiduvaid arvamusi. Veel on ettepanekus ette nähtud, et liikmesriigid ja komisjon võivad juhtumipõhiselt taotleda konkreetse välismaise otseinvesteeringu kohta põhiteavet, et oleks võimalik hinnata, kas see investeering ohustab või võib ohustada julgeolekut või avalikku korda.

                  Käesolev ettepanek ei ole õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi kuuluv algatus.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepaneku eesmärk on toetada Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 ette nähtud liidu üldisi poliitikaeesmärke, eelkõige osas, mis puudutab liidu suhteid muu maailmaga, et kaitsta liidu väärtusi ja huve ning liidu kodanikke, rahu, julgeolekut ning vaba ja ausat kaubandust.

                  Ettepanek on täielikult kooskõlas nii 2015. aasta teatisega „Kaubandus kõigile“
                     3
                   eeskirjadepõhise süsteemi loomiseks muu hulgas investeeringute jaoks, kui ka komisjoni aruteludokumendiga üleilmastumise ohjamise kohta, mis avaldati 10. mail 2017.

                  Kavandatud määrus loob sobiva tasakaalu teatavate välismaiste otseinvesteeringutega seotud põhjendatud mureküsimuste lahendamise tarviduse ja selliste investeeringute liitu tegemist soodustava avatud süsteemi säilitamise vajaduse vahel, olles seejuures täielikult kooskõlas ELi õiguse ja rahvusvaheliste kohustustega. Ettepanekule on lisatud teatis, milles selgitatakse ettepaneku laiemat tausta.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Kavandatud määrus täiendab muid liidu poliitikameetmeid ja algatusi, on nendega kooskõlas ega mõjuta neid, eelkõige järgmistes valdkondades.

                  Kapitali vaba liikumine ja asutamisvabadus

               Välismaised otseinvesteeringud on kapitali vaba liikumine ELi toimimise lepingu artikli 63 tähenduses. ELi toimimise lepingu artikli 63 kohaselt on keelatud kõik kapitali liikumise piirangud liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel. Investeeringute tausta uurimise mehhanismid võivad endast kujutada kapitali vaba liikumise piirangut, mis on sellegipoolest õigustatud, kui see on aluslepingus ette nähtud eemärkide saavutamiseks, sh avaliku korra või avaliku julgeoleku seisukohalt vajalik ja proportsionaalne (ELi toimimise lepingu artikkel 65) või kui see on põhjendatud üldise ülekaaluka huviga, nagu seda on määratlenud Euroopa Liidu Kohus.

               Euroopa Kohus on selgitanud, et kuigi liikmesriikidel on avaliku korra või sisejulgeoleku alaste nõuete määratlemisel oma siseriiklikest vajadustest lähtudes kaalutlusõigus,
                  4
                ei või liikmesriik avalikku huvi määratleda ühepoolselt ilma ELi institutsioonide kontrollita ning avalikku huvi tuleb niisugusel juhul tõlgendada kitsalt: avalikule huvile võib tugineda üksnes juhul, kui tegemist on tõelise ja piisavalt tõsise ohuga mõnele ühiskonna põhihuvile
                  5
               . Põhivabadusi ei või piirata pelgalt majanduslike eesmärkide saavutamiseks. Lisaks peaksid investeeringute tausta uurimise mehhanismid olema kooskõlas ELi õiguse üldpõhimõtetega, eeskätt proportsionaalsuse ja õiguskindluse põhimõtetega. Nende põhimõtete kohaselt tuleb investeeringute taustauuringu menetlus ja kriteeriumid määratleda mittediskrimineerivalt ja piisavalt täpselt. Potentsiaalsetel investoritel peab olema võimalik nende mehhanismide olemasolust ette teada ja taotleda kohtulikku kontrolli.

               Kavandatud määrus vastab neile nõuetele. Sellega kinnitatakse, et liikmesriigid võivad teha välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuid julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel ja nähakse liikmesriikide jaoks ette taustauuringute peamised menetlusnõuded nagu läbipaistvus, erinevate kolmandate riikide diskrimineerimise keeld ja kohtulik kontroll.

               Välismaise otseinvesteeringu tulemusel võib EL muutuda kolmanda riigi investori asukohaks, nt kui asjaomase investeeringuga omandatakse kontroll ELis asuva ettevõtja üle. ELi toimimise lepingu artikliga 49 on keelatud piirangud, mis kitsendavad liikmesriigi kodaniku asutamisvabadust teise liikmesriigi territooriumil. Kuigi kapitali kolmandatest riikidest liikumise suhtes kohaldatakse ka ELI toimimise lepingu artiklit 63, ei kohaldata ELi toimimise lepingu artiklit 49 kolmandate riikide kodanike asutamisvabaduse suhtes. Seega ei mõjuta kavandatud määrus asutamisvabadust käsitlevaid aluslepingu sätteid.

                  ELi ühinemismäärus

                  Välismaised otseinvesteeringud võivad toimuda ühinemiste, omandamise või ühisettevõtete vormis, mis on koondumised ja kuuluvad ELi ühinemismääruse
                     6
                   kohaldamisalasse. Selliste koondumiste puhul lubatakse liikmesriikidel ELi ühinemismääruse artikli 21 lõike 4 kohaselt võtta asjakohaseid meetmeid, et kaitsta õigustatud huve, tingimusel et need meetmed on kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtete ja muude normidega. Nii on artikli 21 lõike 4 teises lõigus õigustatud huvidena sõnaselgelt käsitatud avalikku julgeolekut, meediakanalite paljusust ja usaldatavusnormatiive. Nende huvide kaitseks kavandatud määruse alusel taustauuringu kohta tehtud otsusest ei pea komisjonile artikli 21 lõike 4 kolmanda lõigu alusel teatama, kui otsus on kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtete ja muude normidega. Seevastu juhul, kui liikmesriik kavatseb kavandatud määruse alusel teha taustauuringu kohta otsuse, et kaitsta muid avalikke huve, peab ta sellest otsusest komisjonile artikli 21 lõike 4 kolmanda lõigu alusel teatama, kui otsus puudutab koondumist, mis kuulub ELi ühinemismääruse kohaldamisalasse. Komisjon tagab kavandatud määruse ja artikli 21 lõike 4
                     7
                   ühtse kohaldamise. Juhul kui kahe määruse kohaldamisalad kattuvad, tuleb kavandatud määruse artiklis 1 sätestatud taustauuringu aluseid ja ELi ühinemismääruse artikli 21 lõike 4 kolmandas lõigus sätestatud õigustatud huvide mõistet tõlgendada ühetaoliselt, ilma et see piiraks selle hindamist, kas nende huvide kaitseks võetud riiklikud meetmed on kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtete ja muude normidega.

                  Energeetika

                  Aastate jooksul on liit vastu võtnud õigusakte, et parandada liidu ja selle liikmesriikide energiavarustuskindlust. Elutähtsa taristu direktiivis
                     8
                   nõutakse liikmesriikidelt, et nad identifitseeriksid elutähtsad taristud ja koostaksid turbekavad. Nn kolmanda energiapaketi elektri- ja gaasidirektiivi (direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju;
                     9
                  . direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju
                     10
                  ) sätete kohaselt tuleb hinnata mõju varustuskindlusele nii asjaomase liikmesriigi kui ka ELi kui terviku jaoks, kui liikmeriigi gaasi või elektri põhivõrku kontrollib kolmanda riigi ettevõtja. Lisaks on gaasivarustuse kindluse määruses
                     11
                   keskendutud eelkõige varustuskindlusega seotud probleemidele ja nõutakse liikmesriikidelt, et nad viiksid läbi riskihindamise nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, hinnates kõiki võimalikke riske gaasisüsteemile, sh riske, mis on seotud varustuskindluse seisukohalt olulise taristu kontrollimisega kolmandate riikide üksuste poolt, ja koostada terviklikud ennetavad tegevuskavad ja hädaolukorra lahendamise kavad selliste riskide maandamiseks. Ka ohuvalmiduse ettepanekus
                     12
                   on sarnased elektrisektorit käsitlevad sätted. Energiaüksused on oluliste teenuste osutajatena sõnaselgelt välja toodud võrgusüsteemide turvalisuse direktiivis
                     13
                  .

                  Toorained

               Selleks et lahendada üha suurenevaid probleeme ELi majanduse väärtuslike toorainetega varustamisel, käivitas komisjon 2008. aastal tooraineid käsitleva algatuse. Tegemist on integreeritud strateegiaga, millega nähakse ette ELi toorainetele juurdepääsu kindlustamiseks ja parandamiseks suunatud meetmeid. Üks selle algatusega välja töötatud peamisi meetmeid oli kehtestada ELi jaoks kriitilise tähtsusega toorainete loetelu. Loetelus on toormaterjalid, mis ulatuvad majandusliku tähtsuse ja tarneriskide kohta ette nähtud künnisteni või ületavad neid. Komisjon koostas esimese loetelu 2011. aastal ja on pidanud kinni kohustusest seda ajakohastada vähemalt iga kolme aasta järel, et võtta arvesse turu, tootmise ja tehnoloogia arengut
                  14
               . Teine loetelu avaldati 2014. aastal ja uus loetelu avaldatakse käesoleva määrusega samal ajal.

               Kriitilise tähtsusega toorainete loetelu peaks aitama luua motivatsiooni kriitilise tähtsusega toorainete tootmiseks Euroopas ja hõlbustada uut kaevandamise ja ringlussevõtu alast tegevust. Komisjon on viimastel aastatel võtnud kriitilise tähtsusega toorainete loetelu arvesse arvukate meetmete kaudu kaubanduse, rahvusvaheliste suhete, teadusuuringute ja innovatsiooni ning teadmistebaasi ja ringmajandusega seoses. EL toetab täiendavaid poliitilisi algatusi, mida pakuvad välja liikmesriigid, kes osalevad kriitilise tähtsusega toorainete loetelu koostamises.

                  Küberturvalisus ja elektrooniline side

                  Kavandatud määrus täiendab ELi poliitikat sellistes valdkondades nagu elektrooniline side, küberturvalisus, elutähtsate taristute kaitse ja tööstusalane konkurentsivõime küberturvalisuse toodete ja teenuste turul. Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatises küberturvalisuse strateegia kohta esitati nägemus avatud, ohutust ja turvalisest küberruumist
                     15
                  . Selle järel võeti vastu määrus nr 283/2014,
                     16
                   milles tuuakse välja telekommunikatsioonitaristu valdkonna üleeuroopalisi võrke hõlmavad ühishuviprojektid. Lisaks nähakse direktiivis 2016/1148 liikmesriikidele ette küberturvalisuse alase valmisoleku kohustused ja kehtestatakse oluliste teenuste ja digitaalteenuse osutajate jaoks valmisoleku- ja teavitamisnõuded
                     17
                  . 2016. aasta juulis andis komisjon teada küberturvalisuse valdkonna uuest avaliku ja erasektori partnerlusest ja täiendavatest turupõhistest poliitikameetmetest, mille eesmärk on edendada Euroopas tööstuslikku suutlikkust
                     18
                  . Neil eesmärkidel kasutatakse ka programmist „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastust pärinevaid ELi vahendeid.
                     19
                   2017. aasta septembris esitas komisjon ka teatise, kus on välja toodud ELi terviklik lähenemisviis küberturvalisusele, sh ülemaailmselt; selles tehti ka ettepanek võtta vastu määrus, millega luuakse küberturvalisuse sertifitseerimise ELi raamistik, et hoida ära turu killustatust ja muuta kasutajatel lihtsamaks selle kindlakstegemine, kas IKT-tooted ja -teenused, sh seotud tooted, vastavad küberturvalisuse nõuetele.

                  Lennutransport

                  Kavandatud määrus ei mõjuta määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta,
                     20
                   kuna viimati osutatud määruses ei ole ette nähtud investeeringute taustauuringumehhanismi. Määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt antakse ettevõtjale, kellel on lubatud vedada õhu kaudu reisijaid, posti või lasti tasu või rendi eest, lennutegevusluba tingimusel, et liikmesriikidele ja/või liikmesriikide kodanikele kuulub rohkem kui 50 % ettevõtjast ja nad omavad selle üle tõhusat kontrolli (artikkel 4).

                  Finantssektoris vara omandamisel usaldatavusnormatiivide täitmise hindamine

                  Finantssektorit reguleerivad ELi õigusnormid annavad pädevatele asutustele õiguse hinnata finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise puhul (nt krediidiasutused, investeerimisühingud ja kindlustus- või edasikindlustusandjad) usaldatavusnormatiivide täitmist. Neis õigusnormides on sätestatud sellise hindamisega seotud teavitamisnõuded, menetlusnormid ja hindamiskriteeriumid. Kõnealuste sätete eesmärk on tagada finantsasutuste arukas ja usaldusväärne juhtimine. Need normid on sätestatud direktiivis 2007/44/EÜ finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumide kohta, direktiivis 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, direktiivis 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) ja direktiivis 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta
                     21
                  .

                  Kavandatud määrus ei mõjuta ELi õigusnorme, mis käsitlevad finantssektoris olulise osaluse omandamisega seotud usaldatavusnormatiivide täitmise hindamist, mis on jätkuvalt konkreetse eesmärgiga eriomane menetlus.

                  Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontroll

               Kavandatud määrus ei mõjuta kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrolli, mida reguleerib määrus (EÜ) nr 428/2009
                  22
               . Kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemist kontrollitakse, et hoida ära ohtu, mida need kaubad võivad rahvusvahelisele julgeolekule põhjustada. Kontrollisüsteem tuleneb rahvusvahelistest kohustustest ja on kooskõlas mitmepoolse ekspordikontrolli korra raames võetud kohustustega. ELi ekspordikontrolli korda reguleerib määrus (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks, millega nähakse ette ühised kontrollieeskirjad, kahesuguse kasutusega kaupade ühine loetelu ning koordineerimine ja koostöö, et toetada selle järjepidevat rakendamist ja jõustamist kogu ELis. Määrus on siduv ja vahetult kohaldatav kogu liidus.

                  Euroopa kosmosepoliitika

                  Komisjoni rõhutab oma teatises „Euroopa kosmosestrateegia“ Euroopa tarneahelate haavatavuse probleemi lahendamise olulisust. Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik toetab seda eesmärki.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Välismaised otseinvesteeringud kuuluvad ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 1 kohaselt ühise kaubanduspoliitika valdkonna küsimuste hulka. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktile e on ühine kaubanduspoliitika Euroopa Liidu ainupädevuses. Järelikult võib selles valdkonnas õiguslikult siduvaid akte menetleda ja vastu võtta ainult liit.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata. Välismaised otseinvesteeringud, mis on üks ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 1 kohaselt ühise kaubanduspoliitika valdkonda kuuluvatest küsimustest, kuuluvad liidu ainupädevusse.

               •Proportsionaalsus

                  Käesoleva ettepaneku sätted piirduvad sellega, mis on vajalik määruse eesmärkide saavutamiseks, ja on seega proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas.

                  Ettepanekuga luuakse liikmesriikidele tugiraamistik välismaiste otseinvesteeringute kohta julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel taustauuringute tegemiseks. Kavandatud määrusega ei nõuta liikmesriikidelt, et nad kehtestaksid välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismi ega nähta ette ammendavalt nõudeid nende taustauuringumehhanismide materiaalõiguslike ja menetluslike lahenduste kohta. Määruses sätestatakse üksnes põhinõuded, mis peaksid kõigi liikmesriikide taustauuringumehhanismide puhul olema ühtsed.

                  Ettepanekuga luuakse liikmesriikide jaoks koostöömehhanism, mis võimaldab neil vahetada teavet ühe või mitme liikmesriigi territooriumil kavandatud või tehtud välismaiste otseinvesteeringu kohta. Määrusega antakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile võimalus teha sellise investeeringu kohta märkusi, kuid jäetakse sobivate meetmete kohta lõpliku otsuse tegemine liikmesriigile, kus investeeringut kavandatakse või kus see tehakse.

                  Lisaks nähakse ettepanekuga komisjoni jaoks ette võimalus teha julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel taustauuringuid selliste välismaiste otseinvesteeringute kohta, mis võivad mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme. Liidule huvi pakkuvad projektid või programmid on eelkõige need, millega on seotud olulised ELi vahendid või mis on loodud elutähtsat taristut, olulise tähtsusega tehnoloogiat või olulise tähtsusega sisendeid käsitlevate liidu õigusaktidega. Selleks et tagada läbipaistvus ja õiguskindlus, on määruse lisas toodud soovituslik loend liidule huvi pakkuvatest projektidest ja programmidest. Taustauuringuid võib teha ulatuses, mis on seotud võimaliku ohuga julgeolekule ja avalikult korrale. Komisjonil on võimalik anda oma arvamus liikmesriikidele, kuhu investeeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, jättes samas sobivate meetmete kohta lõpliku otsuse tegemise liikmesriigile.

                  Lõpuks, kuigi praegu kehtib olulise osaluse avalikustamise suhtes ELi ja liikmesriikide tasandil juba palju nõudeid
                     23
                  , puudutavad need peamiselt börsil noteeritud äriühinguid ega näe ette kohustust esitada teavet, mida on vaja kavandatud või tehtud välismaise otseinvesteeringu täielikuks hindamiseks. Kavandatud määrusega nähakse seega liikmesriikide ja komisjoni jaoks ette vahendid, mida neil on vaja, et taotleda teavet kavandatud määruse rakendamiseks, piirates seejuures liikmesriikide, investorite ja ELi äriühingute koormust, kehtestamata neile kohustust seda teavet ette esitada.

               •Vahendi valik

                  ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 2 kohaselt võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt määruste abil vastu meetmed, millega määratakse kindlaks ühise kaubanduspoliitika rakendamise raamistik.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Käesolev kavandatav määrus on uus poliitikaalgatus, mis puudutab liidule Lissaboni lepinguga antud ainupädevust seoses välismaiste otseinvesteeringutega, mis on osa ühisest kaubanduspoliitikast. Siiani ei ole ELi tasandil kehtestatud välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuid käsitlevaid õigusnorme.

               •Sidusrühmadega konsulteerimine

                  Võttes arvesse komisjoni määruse ettepaneku laia kohaldamisala ja eelkõige selle eesmärki tagada muu hulgas see, et Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutega seoses toimub julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel kooskõlastamine ELiga, on komisjon läbi viinud konsultatsioone nende liikmesriikidega, kes on aktiivselt soovinud ELi sekkumist selles poliitikavaldkonnas, ning mõne teise liikmesriigiga, sõltumata sellest, kas neil on kehtestatud siseriiklik investeeringute taustauuringumehhanism või mitte.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Määruse ettepaneku koostamisel kasutas komisjon esiteks nende liikmesriikide eriteadmisi ja kogemusi, kellel on kehtestatud investeeringute taustauuringute mehhanism ja kes seda kohaldavad. Ettepanekus võetakse arvesse ka kolmandate riikide kogemusi välismaiste otseinvesteeringute tausta uurimisel. Selles küsimuses tugines komisjon teabele, mida andsid ELi peamised kaubanduspartnerid mitteametlike konsultatsioonide tulemusena või mis saadi kaubandusläbirääkimiste käigus, samuti üldsusele kättesaadavale teabele.

                  Määruse ettepaneku koostamisel tagas komisjon, et ettepanek on kooskõlas OECD parimate tavadega, mis on ette nähtud OECD suunistes investeeringu sihtriigi riikliku julgeolekuga seotud investeerimispoliitika kohta.

               •Mõjuhinnang

               Liit on välismaiste otseinvesteeringute jaoks üks avatuimaid majanduskeskkondi. ELi tehtavate investeeringute maht üha suureneb. Investeeringuid tehakse aina enam just teatavatesse majandussektoritesse ja keskmisest suurematesse ettevõtetesse ning need pärinevad üha enam riigi osalusega ettevõtjatelt või investoritelt, kellele on tihedad sidemed valitsusega. Seevastu on 2016. aastast alates üleilmselt kehtestatud välismaiste otseinvesteeringute suhtes järjest enam piiranguid.

               Hiljuti toimus rida Euroopa äriühingute ülevõtmisi, millega olid seotud välismaised investorid, kellel on tihedad sidemed oma riigi valitsusega, kelle strateegia on keskenduda selliste Euroopa äriühingute omandamisele, kes arendavad välja tehnoloogiat või käitavad taristuid, mis on ühiskonna ja majanduse toimimise jaoks elulise tähtsusega. Suurim oht on, et sellised investeeringud võivad kahjustada liidu ja selle liikmesriikide julgeolekut ja avalikku korda. Niisuguste arengusuundade koosmõju on tekitanud muret Euroopa kodanikes, ettevõtjates ja liikmesriikides. Neid murekohti tuleb hoolikalt analüüsida ja nende suhtes tuleb võtta sobivaid meetmeid, nagu on märgitud komisjoni aruteludokumendis üleilmastumise ohjamise kohta, mis avaldati 10. mail 2017.

               Võttes arvesse kiiresti muutuvat majandusolukorda ning kodanike ja liikmesriikide muresid, esitatakse ettepanek ilma mõjuhinnanguta. Ettepanek on konkreetselt suunatud praeguseks tuvastatud peamiste probleemide proportsionaalsele lahendamisele. Muid tegureid hinnatakse lähemalt käesolevale määrusele lisatud teatises osutatud uurimuses. Seni lisatakse komisjoni määruse ettepanekule komisjoni talituste töödokument, milles esitatakse olemasolevast teabest lähtudes ELis toimunud välismaiste ülevõtmiste faktilised asjaolud ja asjaomase probleemi lühianalüüs.

               Määruse ettepanekule lisatud komisjoni teatises osutatakse põhjalikule analüüsile ELi tehtavate investeeringute voogude kohta, eeskätt investeeringute voogude kohta sellistes strateegilistes majandussektorites või selliste varadega seoses, mis võivad endaga kaasa tuua ohu julgeolekule või avalikule korrale. Analüüs sisaldab andmekogumist, suundumuste analüüsi ja mõjuhinnangut, sealhulgas juhtumiuuringute kaudu. Analüüsi tulemusi kasutatakse otsustusprotsessis.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Kavandatud määruses on liikmesriikide ja komisjoni jaoks ette nähtud vahendid taotlemaks teavet, mida nad vajavad, et teha taustauuringuid nende välismaiste otseinvesteeringute kohta, mis võivad põhjustada julgeoleku ja avaliku korra alaseid probleeme. Teabekohustused on kehtestatud selliselt, et piirata liikmesriikide, investorite ja ELi ettevõtjate koormust, nt nähes neile ette kohustuse esitada mõnda teavet üksnes taotluse korral, mitte automaatselt. Kui määruses on liikmesriikidele ette nähtud võimalus esitada märkusi või komisjonile võimalus anda oma arvamus, kehtestatakse selleks väga ranged tähtajad, et minimeerida koormust nende liikmesriikide jaoks, kes taustauuringumehhanismi kasutavad, ja nende investorite jaoks, kelle suhtes taustauuringuid tehakse.

               •Põhiõigused

                  Kavandatud määrus ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

               Kavandatud määrusel puudub mõju eelarvele, v.a halduskulud (vt käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgitus).

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Järelevalvet rakendamise üle tehakse koostöös liikmesriikidega, tagamaks et pädevad asutused rakendavad kavandatud määruse nõudeid tulemuslikult ja järjekindlalt. Sellel eesmärgil on ettepanekus liikmesriikidele kehtestatud nõue luua kontaktpunktid ja ettepanekule lisatud teatises käsitletakse liikmesriikide esindajatest koosneva koordineerimisrühma asutamist; koordineerimisrühm tuleb kokku regulaarselt, et arutada muu hulgas määruse rakendamisega seotud küsimusi.

                  Komisjon kohustub andma käesolevale määrusele hinnangu hiljemalt kolm aastat pärast määruse jõustumist, et hinnata määruse tegelikku mõju, tulemuslikkust ja tõhusust ning määruse tagajärgede ja eesmärkide vahelise kooskõla ulatust. Komisjon teatab selle hinnangu tulemustest Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Reguleerimisese, kohaldamisala ja mõisted (artiklid 1 ja 2)

               Määruse eesmärk on luua liidus välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemiseks üldine tugiraamistik. Artiklis 1 kinnitatakse, et liikmesriigid ja komisjon võivad teha välismaiste otseinvesteeringute suhtes taustauuringuid julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel. Investeeringute taustauuringute alused on määratletud kooskõlas asjaomaste nõuetega piiravate meetmete kehtestamisele julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel, nagu on sätestatud WTO lepingus (eelkõige teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) XIV artikli punktis a ja XIVa artiklis) ning muudes kaubandus- ja investeerimislepingutes, mille osaline on liit või selle liikmesriigid.

               Käesoleva määruse artiklis 2 on määratletud mitu kohaldatavat mõistet. Eeskätt on selles artiklis selgitatud, et välismaised otseinvesteeringud hõlmavad mitmesuguseid eri liiki investeeringuid, millega luuakse või hoitakse alal püsivaid ja otseseid sidemeid kolmanda riigi investorite ja liikmesriigis majandustegevust teostavate ettevõtjate vahel. Artiklis ei käsitleta portfelliinvesteeringuid.

                  Investeeringute taustauuringute liidu raamistik (artiklid 3 ja 4)

                  Mitmes liikmesriigis on kehtestatud riiklikud mehhanismid, mille kohaselt võib piirata muu hulgas liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelisi kapitaliliikumisi julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel. Samas kuuluvad välismaised otseinvesteeringud ühise kaubanduspoliitika valdkonda ja ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti e kohaselt kuulub ühine kaubanduspoliitika liidu ainupädevusse. Õiguskindluse tagamise eesmärgil on artikli 3 lõikes 1 kinnitatud, et liikmesriigid võivad jõusse jätta ja muuta olemasolevaid meetmeid või võtta vastu uusi meetmeid investeeringute taustauuringute tegemiseks julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel, võttes arvesse siseriiklikku olukorda ja tagades kooskõla kavandatud määrusega.

                  Lisaks peaks komisjonil olema võimalus teha julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel taustauuringuid selliste välismaiste otseinvesteeringute kohta, mis võivad mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme, nagu on ette nähtud artikli 3 lõikes 2. Liidule huvi pakkuvad projektid ja programmid teenivad liidu kui terviku huve ning aitavad kaasa liidu tööstuse ja majanduse kasvule, töökohtade loomisele ja konkurentsivõimele. Liidule huvi pakkuvad projektid või programmid võivad kas hõlmata olulisi ELi rahalisi vahendeid või olla loodud elutähtsat taristut, olulise tähtsusega tehnoloogiat või olulise tähtsusega sisendeid käsitlevate liidu õigusaktidega. Läbipaistvuse tagamiseks on määruse 1. lisas toodud soovituslik loend liidule huvi pakkuvatest projektidest ja programmidest.

                  Selleks et anda liikmesriikidele ja komisjonile juhiseid määruse kohaldamiseks, on artiklis 4 esitatud mitteammendav loetelu teguritest, mida võib julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemisel arvesse võtta. Lisaks on loetelu eesmärk anda selgust investoritele, kes kaaluvad liitu otseinvesteeringu tegemist või on seda teinud. Selle kindlakstegemisel, kas välismaine otseinvesteering võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda, peaks liikmesriigid ja komisjon arvesse võtma kõiki asjassepuutuvaid tegureid, sh mõju elutähtsatele taristutele, tehnoloogiale (sh progressi võimaldav tehnoloogia) ning julgeoleku tagamiseks ja avaliku korra säilitamiseks olulistele sisenditele. Selles küsimuses peaks liikmesriikidel ja komisjonil olema võimalik arvesse võtta seda, kas välisinvestorit kontrollib otse või kaudselt kolmanda riigi valitsus, sh olulise osaluse kaudu.

                  Kõrvalehoidumine (artikkel 5)

                  Liikmesriikidel peaks selleks, et tagada taustauuringumehhanismide ja otsuste tulemuslikkus, olema võimalus jätta jõusse, muuta või võtta vastu meetmeid, mis on vajalikud nendest kõrvelehoidumise ärahoidmiseks. Need meetmed võivad hõlmata ELi õiguse kohaseid taustauuringuid, mis puudutavad liikmesriigi õiguse alusel asutatud ja välisinvestori kontrollitava ettevõtja otseinvesteeringuid, kui need tehakse ELi kunstliku skeemi abil, mis ei kajasta majanduslikku tegelikkust, ja nende tegemisel hoitakse kõrvale taustauuringumehhanismist. Samas ei tohiks kõnealused meetmed mõjutada ELi toimimise lepingud sätestatud põhivabadusi.

                  Liikmesriikide taustauuringute menetluslik raamistik (artikkel 6)

                  Artiklis 6 nähakse ette liikmesriikides välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemise menetlusliku raamistiku põhielemendid. Menetluslik raamistik võimaldab investoritel, komisjonil ja teistel liikmesriikidel paremini mõista seda, kuidas investeeringute kohta taustauuringuid teha võidakse, ja tagab nende jaoks kindluse, et investeeringute tausta uuritakse läbipaistval viisil ning et kolmandate riikide vahel ei toimu diskrimineerimist. Need elemendid hõlmavad eelkõige taustauuringuteks kehtestatavaid tähtaegu, mille puhul tuleb arvesse võtta taustauuringuteks ELi tasandil ette nähtud tähtaegu. Liikmesriikide taustauuringumehhanismide menetluslikus raamistikus tuleks investoritele ette näha ka võimalus pöörduda taustauuringumenetluses tehtud otsuste vaidlustamiseks kohtusse.

                  Koostöömehhanism (artikkel 8)

                  Määrusega kehtestatakse mehhanism, mis võimaldab liikmesriikidel omavahel koostööd teha ja abistada üksteist olukorras, kus välismaised otseinvesteeringud võivad nende julgeolekut või avalikku korda ohustada. Potentsiaalselt ohustatud liikmesriikidel peaks olema võimalus esitada oma märkused liikmesriikidele, kuhu investeering on kavas teha või on tehtud, sõltumata sellest, kas asjaomastel liikmesriikidel on kehtestatud taustauuringumehhanism või kas nad investeeringu tausta uurivad. Selline koostöö peaks võimaldama liikmesriikidel teavet vahetada ja vajadusel omavahel kooskõlastada välismaise otseinvesteeringu suhtes võetavaid meetmeid.

                  Liikmesriik, kes teeb välismaise otseinvesteeringu taustauuringut, peaks selle uuringu toimumisest teatama teistele liikmesriikidele. See võimaldaks neil liikmesriikidel saada teiste liikmesriikide märkused varases etapis ja neid oma taustauuringumenetluses tulemuslikult arvesse võtta. Lisaks annaks see teistele liikmesriikidele võimaluse kaaluda, kas uuritava investeeringuga seotud sellise välismaise otseinvesteeringu tausta, mida kavatsetakse teha või mis on tehtud nende territooriumil, on nende siseriikliku taustauuringumenetluse kohaselt vaja uurida.

                  Taustauuringut tegev liikmesriik peaks andma teistele liikmesriikidele võimaluse esitada märkusi 25-tööpäevase mõistliku tähtaja jooksul. Taustauuringut tegevad liikmesriigid peaksid nägema oma siseriiklikus taustauuringumehhanismis ette teiste liikmesriikide märkuste asjakohaseks arvessevõtmiseks piisava ajavahemiku, kuid jätma endale taustauurimise all oleva välismaise otseinvesteeringu suhtes lõpliku otsustusõiguse.

                  Samuti tuleks teatada komisjonile sellistest välismaistest otseinvesteeringutest, mille tausta liikmesriigi taustauuringumehhanismi kohaselt uuritakse julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel. Ka komisjonil peaks olema võimalus esitada mõistliku tähtaja jooksul märkusi (arvamuse vormis) liikmesriigile, kus taustauuringut läbi viiakse või kuhu investeeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud. Selleks et komisjonil oleks võimalik liikmesriikide märkusi arvesse võtta, tuleks talle ette näha 25-tööpäevane lisatähtaeg otsustamaks, kas esitada arvamus liikmesriigile, kuhu investeeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud.

                  Liikmesriigid, keda välismaine otseinvesteering mõjutab, ja komisjon võivad esitada märkusi sellele liikmesriigile, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, isegi kui see liimesriik ei ole taustauuringumehhanismi kehtestanud või ei uuri kõnealuse investeeringu tausta. Niisugusel juhul võib liikmesriik neid märkusi ja arvamust oma edaspidises poliitikakujunduses arvesse võtta.

                  Komisjoni taustauuringud liidule huvi pakkuvate projektide ja programmide kohta (artiklid 3 ja 9)

                  Kavandatava määruse artikli 3 lõikes 2 nähakse komisjonile ette võimalus teha julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel taustauuringuid selliste välismaiste otseinvesteeringute kohta, mis võivad mõjutada liidu jaoks huvi pakkuvaid projekte või programme. Kavandatava määruse lisas on näidisloetelu liidule huvi pakkuvatest projektidest ja programmidest, et tagada investoritele ja liikmesriikidele vajalik läbipaistvus.

                  Neil konkreetsetel juhtudel võib komisjon esitada arvamuse liikmesriikidele, kuhu investeeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, kui ta leiab, et see investeering võib julgeolekut või avalikku korda ohustada. Taustauuringu aluseks on alati julgeolek ja avalik kord ning komisjonil peab olema võimalik võtta arvesse erinevaid tegureid, sh artiklis 4 nimetatud tegureid. Taustauuringute tegemisel peaks komisjon arvesse võtma ka asjassepuutuvaid kehtivaid ELi õigusnorme
                     24
                  .

                  Asjaomased liikmesriigid võtavad komisjoni arvamust igati arvesse ja annavad komisjonile aru, kui tema arvamust ei ole järgitud. Liikmesriigid, kellele arvamus on esitatud ja kes teevad siseriikliku taustauuringumehhanismi alusel välismaise otseinvesteeringu taustauuringut, integreerivad komisjoni arvamuse oma taustauuringusse. Liikmesriigid, kellele arvamus on esitatud ja kes taustauuringut ei tee, peaks kaaluma võimalust võtta komisjoni arvamust arvesse kas oma taustauuringumehhanismis või selle puudumisel oma edaspidises poliitikakujunduses.

                  Teavitamine ja teabe esitamisele esitamise suhtes kohaldatavad nõuded (artiklid 7 ja 10)

                  Artiklis 7 nõutakse liikmesriikidelt, et nad teavitaksid komisjoni oma taustauuringumehhanismidest ja neisse tehtud muudatustest teatava tähtaja jooksul. Lisaks tuleb liikmesriikidel esitada komisjonile iga-aastane aruanne siseriikliku taustauuringumehhanismi kohaldamise kohta, mis peab sisaldama vähemalt: teavet nende investeeringute kohta, mille suhtes taustauuringut läbi viiakse, sh majandussektor, uuritud investeeringu päritolu ja suurus ning taustauuringumenetluses tehtud otsused, millega investeeringut ei lubata teha või millega kehtestatakse investeeringu suhtes teatavad tingimused. Liikmesriigid, kes ei ole taustauuringumehhanismi kehtestanud, peaks samuti esitama neile kättesaadava teabe alusel aruande, mis hõlmab nende territooriumil tehtud välismaiseid otseinvesteeringuid.

                  Selleks et hõlbustada liikmesriikidevahelist koostööd ja komisjoni poolt välismaiste otseinvesteeringute kohta taustauuringute tegemist, on artiklis 10 kõigile liikmesriikidele – sõltumata sellest, kas nad on taustauuringumehhanismi kehtestatud või mitte – ette nähtud kohustus tagada minimaalne teabe olemasolu määruse kohaldamisalasse kuuluvate välismaiste otseinvesteeringute kohta. Liikmesriigil tuleks selline minimaalne teave määruse kohaldamisalasse kuuluvate välismaiste otseinvesteeringute kohta teha taotluse korral teatavaks teisele liikmesriigile või komisjonile. See teave hõlmab niisuguseid teabeelemente nagu välisriigi investori omandistruktuur ja kavandatava või tehtud investeeringu rahastus, sh teave kolmandate riikide antud toetuste kohta, kui see teave on olemas.

                  Konfidentsiaalsus (artikkel 11)

                  Artikliga 11 kinnitatakse, et määruse kohaldamisel saadud teavet võib kasutada üksnes sellel eesmärgil, millel seda taotleti, ja et tagatud on mis tahes konfidentsiaalse teabe kaitse.

                  Kontaktpunktid (artikkel 12)

                  Selleks et tagada määruse sujuv ja tulemuslik rakendamine ning eelkõige liikmesriikide vahelise ja liikmesriikide ning komisjoni vahelise suhtluse ja koostöö tõhustamiseks tuleb liikmesriikidel artikli 12 kohaselt asutada oma ametiasutustes välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute jaoks kontaktpunktid, kuhu võib pöörduda kõikides määruse rakendamisega seotud küsimustes.

               Lisaks, nagu on osutatud käesolevale ettepanekule lisatud komisjoni teatises, loob komisjon välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute jaoks liikmesriikide ja komisjoni esindajatest koosneva koordineerimisrühma. Koordineerimisrühm tuleb regulaarselt kokku, et arutada ELi tehtavate välismaiste otseinvesteeringutega, sh määruse rakendamisega seotud küsimusi. Koordineerimisrühm võiks olla liikmesriikide jaoks foorum, kus on võimalik vahetada teavet muu hulgas välismaiste otseinvesteeringute voogude ja suundumuste ning välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute parimate tavade kohta.

               2017/0224 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

               millega luuakse Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt,

               ning arvestades järgmist:

               1)Välismaised otseinvesteeringud aitavad kaasa liidu majanduse kasvule, edendades selle konkurentsivõimet, luues töökohti ja mastaabisäästu, tuues sisse kapitali, tehnoloogialahendusi, innovatsiooni ja oskusteavet ning avades ELi ekspordile uusi turgusid. Välismaised otseinvesteeringud toetavad komisjoni Euroopa investeerimiskava ja aitavad viia ellu teisi liidu projekte ja programme.

               2)Liit ja liikmesriigid on investeeringutele avatud, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingus („ELi toimimise leping“) ning liidu ja selle liikmesriikide poolt välismaiste otseinvesteeringutega seoses võetud rahvusvaheliste kohustustega.

               3)Maailma Kaubandusorganisatsioonis ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis ja kolmandate riikidega sõlmitud kaubandus- ja investeerimislepingutes võetud rahvusvaheliste kohustuste kohaselt võivad liit ja liikmesriigid võtta teatavatel tingimustel välismaiste otseinvesteeringute suhtes vastu piiravaid meetmeid julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel.

               4)Mitmes liikmesriigis on kehtestatud meetmed, mille kohaselt võivad nad piirata liikmesriikide vahelisi ja liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi kapitaliliikumisi julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel. Kõnealused meetmed peegeldavad liikmesriikide eesmärke ja muresid seoses välismaiste otseinvesteeringutega ja nende vastuvõtmise tulemusel kehtib palju erineva ulatuse ja menetluskorraga meetmeid. Samuti on liikmesriike, kus selliseid mehhanisme kehtestatud ei ole.

               5)Hetkel puudub ELi tasandil välismaiste otseinvesteeringute suhtes julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel taustauuringute tegemiseks üldine raamistik.

               6)Välismaised otseinvesteeringud kuuluvad ühise kaubanduspoliitika valdkonda. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktile e on ühine kaubanduspoliitika Euroopa Liidu ainupädevuses.

               7)On oluline tagada õiguskindlus ning ELi ulatuslik koordineerimistegevus ja koostöö, kehtestades raamistiku liidus julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemiseks. See ei piira liikmesriikide ainuvastutust oma riikliku julgeoleku eest.

               8)Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik peaks andma liikmesriikidele ja komisjonile vahendid, et tegeleda igakülgselt ohuga julgeolekule ja avalikule korrale ning kohaneda muutuva olukorraga, säilitades samas liikmesriikide jaoks vajaliku paindlikkuse teha julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuid, võttes arvesse nende eriomast olukorda ja siseriiklikke asjaolusid.

               9)Hõlmata tuleks palju eri liiki investeeringuid, millega luuakse või hoitakse alal püsivaid ja otseseid sidemeid kolmanda riigi investorite ja liikmesriigis majandustegevust teostavate ettevõtjate vahel.

               10)Liikmesriikidel peaks olema võimalik võtta liidu õigusega kooskõlas vajalikke meetmeid, hoidmaks ära taustauuringumehhanismidest ja taustauuringumenetluses tehtud otsuste täitmisest kõrvalehoidumist, et kaitsta julgeolekut ja avalikku korda. See peaks hõlmama investeeringuid, mis tehakse liitu kunstlike skeemide kaudu, mis ei kajasta majanduslikku tegelikkust ja võimaldavad kõrvale hoida taustauuringumehhanismidest ja taustauuringumenetluses tehtud otsuste täitmisest, kui investorit omab või kontrollib kolmanda riigi füüsiline isik või ettevõtja. See ei piira ELi toimimise lepingus sätestatud asutamisvabadust ja kapitali vaba liikumist.

               11)Selleks et anda liikmesriikidele ja komisjonile juhiseid määruse kohaldamiseks, tuleks kehtestada loetelu teguritest, mida võib julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemisel arvesse võtta. Loetelu parandaks ka taustauuringumenetluse läbipaistvust nende investorite jaoks, kes kaaluvad liitu otseinvesteeringu tegemist või on seda teinud. Loetelu teguritest, mis võivad julgeolekut ja avalikku korda mõjutada, peaks jääma mitteammendavaks.

               12)Selle kindlakstegemisel, kas välismaine otseinvesteering võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda, peaks liikmesriigid ja komisjon arvesse võtma kõiki asjassepuutuvaid tegureid, sh mõju elutähtsatele taristutele, tehnoloogiale (sh progressi võimaldav tehnoloogia) ja julgeoleku tagamiseks ja avaliku korra säilitamiseks olulistele sisenditele, mille häired, kadumine või hävimine mõjutaks oluliselt liikmesriike või liitu. Selles küsimuses peaks liikmesriikidel ja komisjonil olema võimalik võtta arvesse seda, kas välisinvestorit kontrollib otse või kaudselt (nt oluline rahastus, sh toetused) kolmanda riigi valitsus.

               13)Tuleks kehtestada liikmesriikides välismaiste otseinvesteeringute tausta uurimise menetlusliku raamistiku olulised tegurid, et võimaldada investoritel, komisjonil ja teistel liikmesriikidel paremini mõista, kuidas investeeringute kohta taustauuringuid teha võidakse, ja tagada nende jaoks kindlus selles, et investeeringute tausta uuritakse läbipaistval viisil ning et kolmandate riikide vahel ei toimu diskrimineerimist. Need tegurid peaksid hõlmama vähemalt taustauuringuteks kehtestatavaid tähtaegu ja investorite võimalust pöörduda taustauuringumenetluses tehtud otsuste vaidlustamiseks kohtusse

               14)Luua tuleks mehhanism, mis võimaldab liikmesriikidel omavahel koostööd teha ja üksteist abistada olukorras, kus ühte liikmesriiki tehtav välismaine otseinvesteering võib mõjutada julgeolekut ja avalikku korda teistes liikmesriikides. Liikmesriikidel peaks olema võimalus esitada märkusi liikmesriigile, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, isegi kui liikmesriigid, kes märkusi esitavad või liikmesriik, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, ei ole taustauuringumehhanismi kehtestanud või ei uuri kõnealuse investeeringu tausta. Liikmesriikide märkused tuleks edastada ka komisjonile. Ka komisjonil peaks olema vajadusel võimalus esitada märkusi liikmesriigile, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, isegi kui see liikmesriik ei ole taustauuringumehhanismi kehtestanud või ei uuri kõnealuse investeeringu taustaja ning olenemata sellest, kas teised liikmesriigid on märkusi esitanud.

               15)Lisaks peaks komisjonil olema võimalus teha julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel taustauuringuid selliste välismaiste otseinvesteeringute kohta, mis võivad mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme. See annaks komisjonile vahendi, millega kaitsta liidu kui terviku huve teenivaid projekte ja programme, mis aitavad oluliselt kaasa liidu majanduskasvule, töökohtade loomisele ja konkurentsivõime suurenemisele. See hõlmaks eelkõige projekte ja programme, millega on seotud olulised ELi rahalised vahendid või mis on loodud elutähtsat taristut, olulise tähtsusega tehnoloogiat või olulise tähtsusega sisendeid käsitlevate liidu õigusaktidega. Suurema selguse tagamiseks tuleks lisas esitada soovituslik loend liidule huvi pakkuvatest projektidest ja programmidest, millega seoses võib komisjon välismaise otseinvesteeringu tausta uurida.

               16)Kui komisjon leiab, et välismaine otseinvesteering võib julgeoleku või avaliku korra seisukohast mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme, peaks tal olema võimalus esitada mõistliku aja jooksul oma arvamus liikmesriigile, kuhu seda investeeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud. Liikmesriigid võtavad komisjoni arvamust igati arvesse ja annavad komisjonile aru, kui tema arvamust ei ole järgitud, vastavalt liikmesriikidele Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö kohustusele. Komisjonil peaks olema ka võimalus taotleda neilt liikmesriikidelt teavet, mida ta investeeringu tausta uurimiseks vajab.

               17)Selleks et hõlbustada liikmesriikide vahelist koostööd ja komisjoni poolt välismaiste otseinvesteeringute tausta uurimist, peaks liikmesriigid teavitama komisjoni oma taustauuringumehhanismidest ja neisse tehtud muudatustest ning regulaarselt taustauuringumehhanismide rakendamise kohta aru andma. Samal eesmärgil peaks ka liikmesriigid, kes ei ole taustauuringumehhanismi kehtestanud, andma neile kättesaadava teabe alusel aru nende territooriumil tehtud välismaiste otseinvesteeringute kohta.

               18)Seetõttu on oluline tagada, et kõigis liikmesriikides kehtestatakse miinimumnõuded määruse kohaldamisalasse kuuluvate välismaiste otseinvesteeringutega seotud teabele ja koostööle. Niisugune teave tuleks esitada liikmesriigil, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, kui seda taotlevad liikmesriigid või komisjon. Teave hõlmab niisuguseid teabeelemente nagu välisriigi investori omandistruktuur ja kavandatava või tehtud investeeringu rahastus, sh teave kolmandate riikide antud toetuste kohta, kui see teave on olemas.

               19)Suhtlust ja koostööd liikmesriikide ja liidu tasandil peaks tõhustama igas liikmesriigis loodavad välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute kontaktpunktid.

               20)Liikmesriigid ja komisjon peaks võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada konfidentsiaalse ja muu tundliku teabe kaitse.

               21)Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Kui aruandes tehakse ettepanek määruse sätteid muuta, võib sellele vajadusel lisada seadusandliku ettepaneku.

               22)Käesoleva määruse rakendamine liidu ja liikmesriikide poolt peaks olema kooskõlas nõuetega piiravate meetmete kehtestamiseks julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel, mis on ette nähtud ELi õiguses, Euroopa Majanduspiirkonna lepingus (EMP leping), WTO lepingus (eelkõige teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) XIV artikli punktis a ja XIVa artiklis) ning muudes kaubandus- ja investeerimislepingutes, mille osaline on liit või selle liikmesriigid.

               23)Kui välismaise otseinvesteeringu näol on tegemist koondumisega, mis kuulub nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004
                  25
                kohaldamisalasse, ei või käesoleva määruse rakendamine piirata määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kohaldamist. Käesolevat määrust ja määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõiget 4 tuleks kohaldada ühetaoliselt. Juhul kui kahe määruse kohaldamisalad kattuvad, tuleb käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud taustauuringu aluseid ja määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kolmandas lõigus sätestatud õigustatud huvide mõistet tõlgendada ühetaoliselt, ilma et see piiraks selle hindamist, kas nende huvide kaitseks võetud riiklikud meetmed on kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtete ja muude normidega.

               24)Käesolev määrus on kooskõlas muude seda valdkonda käsitlevates liidu õigusnormides kehtestatud teavitus- ja taustauuringumenetlustega ega piira nende kohaldamist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Reguleerimisese ja kohaldamisala

               Käesoleva määrusega kehtestatakse raamistik liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute tausta uurimiseks liikmesriikide ja komisjoni poolt julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel.

               Artikkel 2

               Mõisted

               Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1.„välismaine otseinvesteering“ – mis tahes investeering, mille teeb välisinvestor ja mille eesmärk on luua või säilitada püsivat ja otsest seost välisinvestori ja selle ettevõtja vahel, kellele rahalised vahendid kättesaadavaks tehakse, et teostada majandustegevust liikmesriigis, sh investeering, mis võimaldab tegelikku osalust majandustegevust teostava ettevõtja juhtimises või kontrollimises;

               2.„välisinvestor“ – kolmanda riigi füüsiline isik või kolmanda riigi ettevõtja, kes kavatseb teha välismaist otseinvesteeringut või on selle teinud;

               3.„taustauuring“ – menetlus, mis võimaldab välismaiseid otseinvesteeringuid hinnata, uurida, nende tegemiseks luba anda, nende suhtes tingimusi kehtestada, nende tegemist keelata või neid tühistada;

               4.„taustauuringumehhanism“ – üldkohaldatav meede nagu seadus või määrus, ja sellele lisatud haldusnõuded, rakenduseeskirjad või -suunised, kus on esitatud välismaiste otsinvesteeringute suhtes julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel tehtavate taustauuringute tingimused ja menetlus;

               5.„taustauuringumenetluses tehtud otsus“ – meede, mis on vastu võetud taustauuringumehhanismi rakendamise käigus;

               6.„kolmanda riigi ettevõtja“ – ettevõtja, kes on asutatud või kelle tegevus on muul viisil korraldatud kolmanda riigi seaduse alusel.

               Artikkel 3

               Välismaiste otseinvesteeringute taustauuring

               1.Liikmesriigid võivad jõusse jätta, muuta või kehtestada välismaiste otseinvesteeringute taustauuringu mehhanisme julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel käesolevas määruses sätestatud tingimustel.

               2.Komisjon võib teha julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel taustauuringuid selliste välismaiste otseinvesteeringute kohta, mis võivad mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme.

               3.Liidule huvi pakkuvad projektid või programmid on eelkõige need, millega on seotud märkimisväärsed summad või olulised rahalised vahendid ELi ressurssidest või mida reguleerivad elutähtsat taristut, olulise tähtsusega tehnoloogiat või olulise tähtsusega sisendeid käsitlevad liidu õigusaktid. Soovituslik loend liidule huvi pakkuvatest projektidest ja programmidest on ära toodud määruse 1. lisas.

               Artikkel 4

               Tegurid, mida võib taustauuringu tegemisel arvesse võtta

               Välismaiste otseinvesteeringute kohta taustauuringute tegemisel julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel võivad liikmesriigid ja komisjon arvesse võtta seda, kas välismaine otseinvesteering võib mõjutada muu hulgas:

               –elutähtsaid taristuid, sh energeetikat, transporti, andmesidet, andmete säilitamist, kosmoseuuringuid, finantstaristuid ja tundlikke rajatisi;

               –elutähtsat tehnoloogiat, sh tehisintellekti, robootikat, pooljuhte, potentsiaalselt kahesuguse kasutusega tehnoloogiat, küberturvalisust ja kosmose- või tuumatehnoloogiat;

               –elutähtsate sisendite varustuskindlust või

               –tundlikule teabele juurdepääsu või suutlikkust tundlikku teavet kontrollida.

               Selle kindlakstegemisel, kas välismaine otseinvesteering võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda, võivad liikmesriigid ja komisjon arvesse võtta seda, kas välisinvestorit kontrollib kolmanda riigi valitsus, sealhulgas märkimisväärsete rahaliste vahendite kaudu.

               Artikkel 5

               Kõrvalehoidumise takistamine

               Liikmesriigid võivad jätta jõusse, muuta või võtta vastu meetmeid, mida on vaja, et hoida ära kõrvelhoidumist taustauuringumehhanismidest ja taustauuringumenetluses tehtud otsuste täitmisest.

               Artikkel 6

               Liikmesriikide taustauuringute raamistik

               1.Liikmesriikide taustauuringumehhanismid peavad olema läbipaistvad ja nende alusel ei või toimuda diskrimineerimist kolmandate riikide vahel. Eelkõige tuleb liikmesriikidel ette näha asjaolud, mille olemasolul taustauuring algatatakse, taustauuringu alused ja üksikasjalikud kohaldatavad menetluseeskirjad.

               2.Liikmesriigid kehtestavad taustauuringumenetluses otsuste tegemiseks tähtajad. Kõnealused tähtajad peavad võimaldama neil arvesse võtta teiste liikmesriikide märkusi, millele on osutatud artiklis 8, ning komisjoni arvamust, millele on osutatud artiklites 8 ja 9.

               3.Konfidentsiaalset teavet, sh äriliselt tundlikku teavet, mille teevad kättesaadavaks välisinvestor ja asjaomane ettevõtja, tuleb kaitsta.

               4.Investoritel ja asjaomastel ettevõtjatel peab olema võimalus pöörduda siseriiklike ametiasutuste poolt taustauuringumenetluses tehtud otsuste vaidlustamiseks kohtusse.

               Artikkel 7

               Taustauuringumehhanismidest teatamine ja liikmesriikide iga-aastane aruandlus

               1.Liikmesriigid teatavad komisjonile kehtivatest taustauuringumehhanismidest hiljemalt [...] (30 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist). Liikmesriigid teatavad komisjonile mis tahes muudatustest kehtivas taustauuringumehhanismis või uuest kehtestatud taustauuringumehhanismist hiljemalt 30 päeva jooksul pärast taustauuringumehhanismi jõustumist.

               2.Liikmesriigid, kes on kehtestanud taustauuringumehhanismid, esitavad komisjonile iga-aastase aruande nende taustauuringumehhanismide kohaldamise kohta. Iga aruandlusperioodi kohta peab aruanne sisaldama eelkõige järgmist teavet:

               (a)välismaised otseinvesteeringud, mille kohta taustauuring tehti või tehakse;

               (b)taustauuringumenetluses tehtud otsused, millega keelatakse välismaise otseinvesteeringu tegemine;

               (c)taustauuringumenetluses tehtud otsused, millega kehtestatakse välismaise otseinvesteeringu suhtes tingimusi või leevendusmeetmeid;

               (d)taustauurimise all olnud ja olevate välismaiste otseinvesteeringute majandussektor, päritolu ja väärtus.

               3.Liikmesriigid, kes ei ole taustauuringumehhanismi kehtestanud, esitavad komisjonile neile kättesaadava teabe alusel iga-aastase aruande, mis hõlmab nende territooriumil tehtud välismaiseid otseinvesteeringuid.

               Artikkel 8

               Koostöömehhanism

               1.Liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile igast välismaisest otseinvesteeringust, mille suhtes viiakse selle liikmesriigi taustauuringumehhanismi raames läbi taustauuringut, viie tööpäeva jooksul alates taustauuringu algusest. Selle teabe hulgas ja vastava vajaduse korral tuleb taustauuringut tegeval liikmesriigil osutada, kas tema arvates võib uurimise all olev välismaine otseinvesteering kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamisalasse.

               2.Kui liikmesriik leiab, et välismaine otseinvesteering, mida kavatsetakse teha teise liikmesriiki või mis on sinna tehtud, ohustab tõenäoliselt julgeolekut või avalikku korda, võib ta esitada märkusi liikmesriigile, kuhu seda investeeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud. Märkused esitatakse samaaegselt ka komisjonile.

               3.Kui komisjon leiab, et välismaine otseinvesteering mõjutab tõenäoliselt julgeolekut või avalikku korda ühes või mitmes liikmesriigis, võib ta esitada oma arvamuse sellele liikmesriigile, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud. Komisjon võib esitada oma arvamuse olenemata sellest, kas teised liikmesriigid on märkusi esitanud.

               4.Komisjon või liikmesriik, kes põhjendatult leiab, et välismaine otseinvesteering mõjutab tõenäoliselt tema julgeolekut või avalikku korda, võib taotleda liikmesriigilt, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, mis tahes teavet, mida on vaja lõikes 2 osutatud märkuste esitamiseks või lõikes 3 osutatud arvamuse andmiseks.

               5.Lõikes 2 osutatud märkused või lõikes 3 osutatud arvamused tuleb adresseerida liikmesriigile, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, mõistliku aja jooksul ning igal juhul mitte hiljem kui 25 tööpäeva jooksul pärast lõikes 1 või 4 osutatud teabe kättesaamist. Juhul, kui komisjon annab oma arvamuse pärast teiste liikmesriikide märkusi, on komisjonil oma arvamuse esitamiseks täiendavalt 25 tööpäeva.

               6.Liikmesriik, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, võtab nõuetekohaselt arvesse lõikes 2 osutatud teiste liikmesriikide märkusi ja lõikes 3 osutatud komisjoni arvamust.

               7.Käesoleva artikli kohane koostöö liikmesriikide vahel toimub artiklis 12 osutatud kontaktpunktide vahendusel.

               Artikkel 9

               Komisjoni taustauuringute raamistik

               1.Kui komisjon leiab, et välismaine otseinvesteering võib julgeoleku või avaliku korra seisukohast mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme, võib ta esitada oma arvamuse liikmesriigile, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud.

               2.Komisjon võib taotleda liikmesriigilt, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, mis tahes teavet, mida on vaja lõikes 1 osutatud arvamuse andmiseks.

               3.Komisjon saadab oma arvamuse asjaomasele liikmesriigile mõistliku aja jooksul ning igal juhul mitte hiljem kui 25 tööpäeva jooksul pärast seda, kui komisjon on saanud lõike 2 kohaselt taotletud teabe. Kui liikmesriik on kehtestanud artikli 3 lõike 1 kohaselt taustauuringumehhanismi ja komisjon on saanud artikli 8 lõike 1 kohaselt teabe sellise välismaise otseinvesteeringu kohta, mille suhtes tehakse taustauuringut, tuleb arvamus esitada 25 tööpäeva jooksul pärast selle teabe saamist. Kui arvamuse andmiseks on vaja lisateavet, hakkab 25-päevane ajavahemik kulgema lisateabe saamise kuupäevast alates.

               4.Komisjoni arvamus edastatakse teistele liikmesriikidele.

               5.Liikmesriigid, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, võtavad komisjoni arvamust igati arvesse ja annavad komisjonile aru, kui tema arvamust ei ole järgitud.

               Artikkel 10

               Teabele esitatavad nõuded

               1.Liikmesriigid tagavad, et teave, mida komisjon ja teised liikmesriigid on artikli 8 lõike 4 ja artikli 9 lõike 2 alusel taotlenud, tehakse komisjonile ja taotluse esitanud liikmesriigile teatavaks põhjendamatu viivituseta.

               2.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave peab hõlmama eelkõige järgmist:

               (a)välisriigi investori ja selle ettevõtja omandistruktuur, kellele välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kellele see on tehtud, sh teave kontrolliva aktsionäri või kontrollivate aktsionäride kohta;

               (b)välismaise otseinvesteeringu väärtus;

               (c)investori ja selle ettevõtja, kellele välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kellele see on tehtud, tooted, teenused ja äritegevus;

               (d)liikmesriigid, kus välisinvestor ja ettevõtja, kellele välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kellele see on tehtud, majandustegevust teostavad;

               (e)investeeringu rahastamine liikmesriigi käsutuses oleva teabe kohaselt.

               Artikkel 11

               Konfidentsiaalsus

               1.Käesoleva määruse kohaldamisel saadud teavet kasutatakse üksnes sel eesmärgil, milleks seda taotleti.

               2.Liikmesriigid ja komisjon tagavad käesoleva määruse kohaldamisel saadud konfidentsiaalse teabe kaitse.

               Artikkel 12

               Kontaktpunktid

               Kõik liikmesriigid määravad välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemiseks välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute kontaktpunkti. Komisjon ja teised liikmesriigid kaasavad välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute kontaktpunkte kõigis käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimustes.

               Artikkel 13

               Hindamine

               1.Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse rakendamise kohta. Sellesse kaasatakse liikmesriigid, kes esitavad komisjonile kõneluse aruande koostamiseks vajaliku teabe.

               2.Kui aruandes tehakse ettepanek käesoleva määruse sätteid muuta, võib sellele lisada nõuetekohase seadusandliku ettepaneku.

               Artikkel 14

               Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

                  Ühine kaubanduspoliitika, ELi toimimise lepingu artikkel 207

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               x Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  26

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Ei kohaldata.

               1.4.2.Erieesmärgid ja erieesmärk nr [ ]

                  Erieesmärgid

                  Ei kohaldata.

                  Erieesmärk nr [ ]

                  Ei kohaldata.

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Ettepaneku eesmärk on toetada Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 ette nähtud liidu üldisi poliitikaeesmärke, eelkõige osas, mis puudutab liidu suhteid muu maailmaga, et kaitsta liidu väärtusi ja huve ning liidu kodanikke, rahu, julgeolekut ning vaba ja ausat kaubandust. Ettepanek on täielikult kooskõlas 2015. aasta teatisega „Kaubandus kõigile“ eeskirjadepõhise süsteemi loomiseks. Kavandatud määrus on järg komisjoni 10. mai 2017. aasta aruteludokumendile üleilmastumise ohjamise kohta, milles rõhutati üleilmastumisest saadavat kasu ja sellega seotud väljakutseid. Aruteludokumendis toonitati Euroopa Liidu kindlat kavatsust ehitada rahvusvahelise koostöö kaudu üles avatud, jätkusuutlik, õiglane ja eeskirjadepõhine kord. Need põhimõtted puudutavad täiel määral välismaiseid otseinvesteeringuid, mis on osa ELi ühisest kaubanduspoliitikast, vt ELi toimimise lepingu artikli 207 lõige 1. Välismaised otseinvesteeringud on oluline majanduskasvu, töökohtade loomise ja innovatsiooni allikas. Need on toonud liidule ja muule maailmale märkimisväärset kasu. Seetõttu soovib EL säilitada avatud investeerimiskeskkonda. Samas selgitati aruteludokumendis, et EL asub kõhklematult tegutsema, kui välisriigid või välismaised ettevõtjad kasutavad ebaõiglaseid tavasid või põhjustavad muret julgeoleku ja avaliku korraga seoses. Aruteludokumendis mööndi suurenevat muret seoses Euroopa varade strateegilise omandamisega välisinvestorite poolt. Sellega seoses leiab komisjon, et liikmesriikide ja teatavatel juhtudel komisjoni jaoks tuleks kehtestada raamistik, mille alusel saab liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute kohta taustauuringuid teha.

                  Lisaks tagab kavandatav määrus õiguskindluse liikmesriikidele, kes on kehtestanud või soovivad kehtestada välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismi, kuna liidul on ühise kaubanduspoliitika, sh välismaiste otseinvesteeringute valdkonnas ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti e ja artikli 207 lõike 1 kohaselt ainupädevus.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Kavandatud määrusega nähakse ette, et komisjonil tuleb hiljemalt kolm aastat pärast määruse jõustumist esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne määruse rakendamise kohta. Kui komisjon peaks leidma, et määrus ei aita piisavalt taotletavaid poliitikaeesmärke saavutada, võib ta aruandele lisada ettepaneku määruse muutmiseks.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Selleks et hinnata rahvusvaheliste piiriüleste ülevõtmiste võimalikku mõju julgeolekule ja avalikule korrale, on 13 liikmesriigis kehtestatud välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismid ja need liikmesriigid on jätnud endale õiguse piirata niisuguste välismaiste investeeringute tegemist, mis nende elulisi huve ohustada võivad. Liidul on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti e ja artikli 207 kohaselt ühise kaubanduspoliitika valdkonnas ainupädevus. Välismaised otseinvesteeringud on ühise kaubanduspoliitika lahutamatu osa. Seega tuleks liidul kehtestada raamistik, mille alusel on liikmesriikidel võimalik taustauuringumehhanism jõusse jätta või see kehtestada.

                  Lisaks on kavandatud määruse eesmärk luua liikmesriikide ja vajadusel komisjoni jaoks raamistik teatavate ELi tehtavate välismaiste otseinvesteeringute tausta uurimiseks, et kaitsta julgeolekut ja avalikku korda.

                  Kavandatud määrusega nähakse ette, et välismaiste otseinvesteeringutega seoses teevad liikmesriigid ja komisjon korrapärast koostööd kontaktpunktide kaudu.

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „Euroopa liidu meetme lisandväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

                  Euroopa tasandi meetme põhjused (eelhindamine)

                  Mitmes liikmesriigis on kehtestatud välismaiste otseinvesteeringute tausta uurimise mehhanismid, samas kui teistes liikmesriigis selliseid taustauuringumehhanisme kehtestatud ei ole. Liidul on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti e ja artikli 207 kohaselt ühise kaubanduspoliitika valdkonnas ainupädevus. Välismaised otseinvesteeringud on ühise kaubanduspoliitika lahutamatu osa. Seega tuleks liidul kehtestada raamistik, mille alusel on liikmesriikidel võimalik taustauuringumehhanism jõusse jätta või see kehtestada.

                  Lisaks peaks liidul olema võimalik esitada asjaomasele liikmesriigile nõuandev arvamus, kui ta leiab, et välismaine otseinvesteering võib julgeoleku või avaliku korra seisukohast mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme, nagu Galileo, Horisont 2020, TEN-T või TEN-E. Komisjonil peaks olema võimalik esitada nõuandev arvamus ka juhul, kui ta leiab, et ühte liikmesriiki tehtav välismaine otseinvesteering mõjutab julgeolekut või avalikku korda teises liikmesriigis.

                  Eeldatav ELi lisaväärtus (järelhindamine)

                  Siiani puudub neis küsimustes liikmesriikide ja komisjoni vahel nii struktureeritud koordineerimine kui ka koostöö. Kavandatud määruse ja sellele lisatud komisjoni teatise eesmärk on luua kontaktpunktid ja teatada paremaks koordineerimiseks ja koostööks ning teabe ja parimate tavade vahetamiseks ette nähtud koordineerimisrühma asutamisest. Kavandatud määruses kehtestatakse liikmesriikidele selge kohustus jagada kontaktpunktide võrgustiku kaudu teavet üksteisega ja komisjoniga. See peaks kaasa tooma kooskõlastamisest saadavat kasu julgeolekule ja avaliku korrale tekkida võivate ohtude hindamisel ning tõsta kõigis liikmesriikides teadlikkust neis tundlikes küsimustes, kohustamata seejuures liikmesriike välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismi kehtestama.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Tegemist on uue algatusega ja varasem kogemus puudub. Komisjonil tuleb asjaomaseid kogemusi koguda.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Kavandatud määrus täiendab muid liidu poliitikameetmeid ja algatusi, on nendega kooskõlas ega mõjuta neid, eelkõige järgmistes valdkondades:

                  Kapitali vaba liikumine ja asutamisvabadus

                  Välismaised otseinvesteeringud on kapitali vaba liikumine ELi toimimise lepingu artikli 63 tähenduses. ELi toimimise lepingu artikli 63 kohaselt on keelatud kõik kapitali liikumise piirangud liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel. Investeeringute tausta uurimine võib endast kujutada kapitali vaba liikumise piirangut, mis on sellegipoolest õigustatud, kui see on aluslepingus ette nähtud eemärkide saavutamiseks, sh avaliku korra või avaliku julgeoleku seisukohalt vajalik ja proportsionaalne (ELi toimimise lepingu artikkel 65) või kui see on põhjendatud üldise ülekaaluka huviga, nagu seda on määratlenud Euroopa Liidu Kohus.

                  Euroopa Kohus on selgitanud, et kuigi liikmesriikidel on avaliku korra või sisejulgeoleku alaste nõuete määratlemisel oma siseriiklikest vajadustest lähtudes kaalutlusõigus, ei või liikmesriik avalikku huvi määratleda ühepoolselt ilma ELi institutsioonide kontrollita ning avalikku huvi tuleb niisugusel juhul tõlgendada kitsalt: avalikule huvile võib tugineda üksnes juhul, kui tegemist on tõelise ja piisavalt tõsise ohuga mõnele ühiskonna põhihuvile. Põhivabadusi ei või piirata pelgalt majanduslike eesmärkide saavutamiseks. Lisaks peaksid investeeringute taustauuringumehhanismid olema kooskõlas ELi õiguse üldpõhimõtetega, eeskätt proportsionaalsuse ja õiguskindluse põhimõtetega. Nende põhimõtete kohaselt peavad investeeringute taustauuringu menetlus ja kriteeriumid olema määratletud mittediskrimineerivalt ja olema piisavalt täpsed. Potentsiaalsetel investoritel peab olema võimalik nende mehhanismide olemasolust ette teada ja taotleda kohtulikku kontrolli.

                  Kavandatud määrus vastab neile nõuetele. Sellega kinnitatakse, et liikmesriigid võivad teha välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuid julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel, ja nähakse liikmesriikide jaoks ette taustauuringute põhi menetlusnõuded nagu läbipaistvus, erinevate kolmandate riikide diskrimineerimise keeld ja kohtulik kontroll.

                  Välismaise otseinvesteeringu võib tulemusel võidakse luua ELis kolmanda riigi investor, nt kui asjaomase investeeringuga omandatakse kontroll ELis asuva ettevõtja üle. ELi toimimise lepingu artikliga 49 on keelatud piirangud, mis kitsendavad liikmesriigi kodaniku asutamisvabadust teise liikmesriigi territooriumil.

                  Kuigi kapitali liikumisele kolmandatest riikidest kuulub kohaldamisele ka ELI toimimise lepingu artikkel 63, ei kohaldata ELi toimimise lepingu artiklit 49 kolmandate riikide kodanike asutamisvabaduse suhtes. Seega ei mõjuta kavandatud määrus aluslepingu asutamisvabadust käsitlevaid sätteid.

                  ELi ühinemismäärus

                  Välismaised otseinvesteeringud võivad toimuda ühinemiste, omandamise või ühisettevõtete vormis, mis on koondumised ja kuuluvad ELi uue ühinemismääruse kohaldamisalasse. Selliste koondumiste puhul lubatakse liikmesriikidel ELi ühinemismääruse artikli 21 lõike 4 kohaselt võtta asjakohaseid meetmeid, et kaitsta õigustatud huve, tingimusel et need meetmed on kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtete ja muude normidega. Selle kohta on artikli 21 lõike 4 teises lõigus õigustatud huvidena sõnaselgelt käsitatud avalikku julgeolekut, meediakanalite paljusust ja usaldatavusnormatiive. Nende huvide kaitseks kavandatud määruse alusel taustauuringu kohta tehtud otsusest ei pea komisjonile artikli 21 lõike 4 kolmanda lõigu alusel teatama, kui otsused on kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtete ja muude normidega. Seevastu juhul, kui liikmesriik kavatseb kavandatud määruse alusel teha taustauuringu kohta otsuse, et kaitsta õigustatud huve, peab ta sellest otsusest komisjonile artikli 21 lõike 4 kolmanda lõigu alusel teatama, kui otsus puudutab koondumist, mis kuulub ELi ühinemismääruse kohaldamisalasse. Komisjon tagab kavandatud määruse ja artikli 21 lõike 4 ühtse kohaldamise. Juhul kui kahe määruse kohaldamisalad kattuvad, tuleb kavandatud määruse artiklis 1 sätestatud taustauuringu aluseid ja ELi ühinemismääruse artikli 21 lõike 4 kolmandas lõigus sätestatud õigustatud huvide mõistet tõlgendada ühtselt, ilma et see piiraks nende huvide kaitseks võetud riiklike meetmete liidu õiguse üldpõhimõtete ja muude normidega kooskõlas olemise hindamist.

                  Energeetika

                  Aastate jooksul on liit vastu võtnud õigusakte, et parandada liidu ja selle liikmesriikide energeetikavaldkonnas energiavarustuskindlust. Elutähtsa taristu direktiivis (nõukogu direktiiv 2008/114/EÜ) nõutakse liikmesriikidelt, et nad identifitseeriksid elutähtsad taristud ja koostaksid turbekavad. Nn kolmanda energiapaketi (direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju) elektri- ja gaasidirektiiv. Direktiivis 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju on sätted, mille kohaselt tuleb hinnata mõju varustuskindlusele nii asjaomase liikmesriigi kui ka ELi kui terviku jaoks, kui liikmeriigi gaasi või elektri põhivõrku kontrollib kolmanda riigi ettevõtja. Lisaks on gaasivarustuse kindluse määruses keskendutud eelkõige varustuskindlusega seotud probleemidele ja nõutakse liikmesriikidelt, et nad viiksid läbi riskihindamise nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, hinnates kõiki võimalikke riske gaasisüsteemile, sh riskid, mis on seotud sellise varustuskindluse seisukohalt olulise taritus kontrollimisega kolmandate riikide üksuste poolt, ja koostada terviklikud ennetavad tegevuskavad ja hädaolukorra lahendamise kavad selliste riskide maandamiseks. Ka ohuvalmiduse ettepanekus on sarnased elektrisektorit käsitlevad sätted. Energiaüksused on oluliste teenuste osutajatena sõnaselgelt välja toodud võrgusüsteemide turvalisuse direktiivis.

                  Toorained

                  Selleks et lahendada üha suurenevaid probleeme ELi majanduse väärtuslike toorainetega varustamisel, käivitas komisjon 2008. aastal tooraineid käsitleva algatuse. Tegemist on integreeritud strateegiaga, millega nähakse ette ELi toorainetele juurdepääsu kindlustamiseks ja parandamiseks suunatud meetmeid. Üks selle algatusega välja töötatud peamisi meetmeid on kehtestada ELi jaoks kriitilise tähtsusega toorainete loetelu. Loetellu kantakse toormaterjalid, mis ulatuvad majandusliku tähtsuse ja tarneriskide kohta ette nähtud künnisteni või ületavad neid. Komisjon koostas esimese loetelu 2011. aastal ja on pidanud kinni kohustusest seda ajakohastada vähemalt iga kolme aasta järel, et võtta arvesse turu-, tootmis- ja tehnoloogiaarengut. Teine loetelu avaldati 2014. aastal ja uus loetelu avaldatakse käesoleva määrusega samal ajal.

                  Kriitilise tähtsusega toorainete loetelu peaks aitama luua motivatsiooni kriitilise tähtsusega toorainete tootmiseks Euroopas ja hõlbustada uut kaevanduse ja ringlussevõtu alast tegevust. Komisjon on viimastel aastatel võtnud kriitilise tähtsusega toorainete loetelu arvesse arvukate meetmete kaudu kaubanduse, rahvusvaheliste suhete, teadusuuringute ja innovatsiooni, teadmistebaasi ja ringmajandusega seoses. EL toetab täiendavaid poliitilisi algatusi, mida pakuvad välja liikmesriigid, kes osalevad kriitilise tähtsusega toorainete loetelu koostamises.

                  Küberturvalisus ja elektrooniline side

                  Kavandatud määrus täiendaks ELi poliitikat erinevates valdkondades nagu elektroonilise side, küberturvalisus, elutähtsate infrastruktuuride kaitse ja tööstusalase konkurentsivõime küberturvalisuse toodete ja teenuste turul. Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatises küberturvalisuse strateegia kohta esitati nägemus avatud, ohutu ja turvalisest küberruumist. Selle järel võeti vastu määrus nr 283/2014, milles tuuakse välja üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavad ühishuviprojektid. Lisaks nähakse direktiivis 2016/1148 liikmesriikidele ette küberturvalisuse alase valmisoleku kohustused ja kehtestatakse oluliste teenuste ja digitaalteenuse osutajate jaoks valmisoleku - ja teavitamisnõuded. 2016. aasta juulis andis komisjon teada küberturvalisuse valdkonna uuest avaliku ja erasektori partnerlusest ja turupõhistest poliitikameetmetest, mille eesmärk on edendada Euroopas tööstuslikku suutlikkust. Neil eesmärkidel kasutatakse ja programmist „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastust pärinevaid ELi vahendeid. 2017. aasta septembris esitas komisjon ka teatise, kus on välja toodud ELi terviklik lähenemisviis küberjulgeolekule, sh ülemaailmselt; selles tehti ka ettepanek võtta vastu määrus, millega luuakse küberturvalisuse sertifitseerimise ELi raamistik, et hoida ära turu killustatust ja muuta kasutajatel lihtsamaks selle kindlakstegemine, kas IKT-tooted ja -teenused, sh

                  Lennutransport

                  Kavandatud määrus ei mõjuta määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta, kuna viimati osutatud määruses ei ole ette nähtud investeeringute taustauuringute mehhanismi. Määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt antakse ettevõtjale, kellele on lubatud vedada õhu kaudu reisijaid, posti või lasti tasu või rendi eest, lennutegevusloa tingimusel, et liikmesriikidele ja/või liikmesriikide kodanikele kuulub rohkem kui 50 % ettevõtjast ja nad omavad selle üle tõhusat kontrolli (artikkel 4).

                  Finantssektoris vara omandamisel usaldatavusnormatiivide täitmise hindamine

                  Finantssektorit reguleerivad ELi õigusnormid annavad pädevatele asutustele õiguse viia finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise suhtes (nt krediidiasutused, investeerimisühingud ja kindlustus- või edasikindlustusandjad) läbi usaldatavusnormatiivide täitmise hindamise. Neis õigusnormides on asjaomase varaga seose sätestatud teavitamisnõuded, menetlusnormid ja hindamiskriteeriumid. Kõnealuste sätete eesmärk on tagada finantsasutuste arukas ja usaldusväärne juhtimine. Need normid on sätestatud direktiivis 2007/44/EÜ finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumide kohta, direktiivis 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, direktiivis 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) ja direktiivis 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta.

                  Kavandatud määrusega antakse liikmesriikidele õigus välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanisme jõusse jätta või neid kehtestada julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel. Kavandatud määrus ei mõjuta ELi õigusnorme, mis käsitlevad krediidiasutustes olulise osaluse omandamist, mis on jätkuvalt konkreetse eesmärgiga eriomane menetlus.

                  Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontroll

                  Kavandatud määrus ei mõjuta kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli, mida reguleerib määrus (EÜ) nr 428/2009. Kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemist kontrollitakse, et hoida ära ohtu, mida need kaubad võivad rahvusvahelisele julgeolekule põhjustada. Kontrollisüsteem tuleneb rahvusvahelistest kohustustest ja kooskõlas mitmepoolse ekspordikontrolli korra raames võetud kohustustega. ELi ekspordikontrolli korda reguleerib määrus (EÜ) nr 428/2009 millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks, millega nähakse ette ühised kontrollieeskirjad, kahesuguse kasutusega kaupade ühine loetelu ning koordineerimine ja koostöö, et toetada selle järjepidevat rakendamist ja jõustamist kogu ELis. Määrus on siduv ja vahetult kohaldatav kogu liidus.

                  Euroopa kosmosepoliitika

                  Komisjoni rõhutab oma teatises „Euroopa kosmosestrateegia“ Euroopa tarneahelate haavatavuse probleemi lahendamise olulisust. Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik toetab seda eesmärki.

                     Meetme kestus ja finantsmõju

               ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus.

               –◻Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

               –◻Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

               X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine

               1.6.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  27

               ◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻ rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF);

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  Ei kohaldata.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Tuvastatud ohud

                  Ei kohaldata.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Ei kohaldata.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Ei kohaldata.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        [Nimetus………………………...……………]

                        Liigendatud/liigendamata
                           28
                        .

                        EFTA riigid
                           29

                        Kandidaatriigid
                           30

                        Kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.YY.YY.YY]

                        Liigendatud/liigendamata

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        [Nimetus………………………...……………]

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               [Selle punkti täitmisel tuleb kasutada
               haldusalaste eelarveandmete tabelit
                (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles DECIDE võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.]

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Nr

                        [Nimetus………………………...……………]

                        Peadirektoraat: <…….>

                        Aasta
                        N
                           31

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida

                        Kulukohustused

                        (1)

                        Maksed

                        (2)

                        Eelarverida

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        Maksed

                        (2 a)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           32

                        Eelarverida

                        (3)

                        <…..> [peadirektoraadi] assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI assigneeringud KOKKU
                        <….>

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        Maksed

                        =5+ 6

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU
                        (Sihtsumma)

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        Maksed

                        =5+ 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        TRADE:

                        • Inimressursid

                        0,828

                        0,828

                        0,828

                        0,828

                        0,828

                        • Muud halduskulud

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        TRADE KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,916

                        0,916

                        0,916

                        0,916

                        0,916

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        COMP:

                        • Inimressursid

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        • Muud halduskulud

                        COMP KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        CNCT:

                        • Inimressursid

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        • Muud halduskulud

                        CNCT KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        ENER:

                        • Inimressursid

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        • Muud halduskulud

                        ENER KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        FISMA:

                        • Inimressursid

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        • Muud halduskulud

                        FISMA KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        GROW:

                        • Inimressursid

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        • Muud halduskulud

                        GROW KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        MOVE:

                        • Inimressursid

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        • Muud halduskulud

                        MOVE KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        RTD:

                        • Inimressursid

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        • Muud halduskulud

                        RTD KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        0,276

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        TRADE-DEL:

                        • Inimressursid

                        0,238

                        0,238

                        0,238

                        0,238

                        0,238

                        • Muud halduskulud

                        TRADE-DEL KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,238

                        0,238

                        0,238

                        0,238

                        0,238

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Õigusteenistus

                        • Inimressursid

                        0,138

                        0,138

                        0,138

                        0,138

                        0,138

                        • Muud halduskulud

                        Õigusteenistus KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,138

                        0,138

                        0,138

                        0,138

                        0,138

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        3,224

                        3,224

                        3,224

                        3,224

                        3,224

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           33

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        3,224

                        3,224

                        3,224

                        3,224

                        3,224

                        Maksed

                        3,224

                        3,224

                        3,224

                        3,224

                        3,224

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –x
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –◻ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           34

                        Keskmine kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           35
                        ...

                        - Väljund

                        - Väljund

                        - Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2 ...

                        - Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Kokkuvõte

               –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –x
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           36

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5

                        Inimressursid

                        3,136

                        3,136

                        3,136

                        3,136

                        3,224

                        Muud halduskulud

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma

                        3,224

                        3,224

                        3,224

                        3,224

                        3,362

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                           37

                        Inimressursid

                        Muud halduskulud

                        Vahesumma
                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud

                        KOKKU

                        3,224

                        3,224

                        3,224

                        3,224

                        3,362

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta N+2

                        Aasta N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        02 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        2

                        2

                        2

                        2

                        03 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        2

                        2

                        2

                        2

                        06 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        2

                        2

                        2

                        2

                        08 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        2

                        2

                        2

                        2

                        09 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        2

                        2

                        2

                        2

                        12 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        2

                        2

                        2

                        2

                        20 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        6

                        6

                        6

                        6

                        25 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        1

                        1

                        1

                        1

                        32 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        2

                        2

                        2

                        2

                        20 01 01 02 (delegatsioonides)

                        1

                        1

                        1

                        1

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           38

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 aa
                           39

                        - peakorteris

                        - delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

                        22

                        22

                        22

                        22

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Ametnike ülesanded:

                        - tegutseda kontaktpunktidena ja töödelda liikmesriikidest artikli 8 kohaselt saadetud teateid, valmistada ette kontaktpunktide kohtumisi ja tagada kooskõla komisjoni nõuandvate arvamustega;

                        - teha välismaiste otseinvesteeringute kohta taustauuringuid julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel seoses liidule huvi pakkuvate projektide ja programmidega; seda oskusteavet tuleb koguda

                        - tagada kooskõla muude ELi poliitikavaldkondadega, eelkõige liidu õigustikuga, mis käsitleb kapitali liikumist, ühinemismäärusega ja ELi energiaalase õigustikuga.

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –x
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –X
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           40

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.

                     (1)
                  Mehhanism, mis võimaldab riigil jälgida investeeringuid, mida tehakse strateegiliselt olulistesse äriühingutesse/majandussektoritesse, ja nende tegemist teatavatel tingimustel takistada.

                     (2)
                  Need kaalutlused ei mõjuta seda, et kõik taustauuringumehhanismid peavad olema kooskõlas ELi õigusega.

                     (3)
                  COM(2015)497, 14.10.2015.

                     (4)
                  Otsus kohtuasjas C–265/95: komisjon vs. Prantsusmaa („maasikad“), punkt 33.

                     (5)
                  Otsus kohtuasjas C–463/00: komisjon vs. Hispaania Otsus kohtuasjas C–212/09: komisjon vs. Portugal, punkt 83 ja otsus kohtuasjas C–244/11: komisjon vs. Kreeka, punkt 67.

                     (6)
                  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

                     (7)
                  Selleks et tagada välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute mehhanismi sujuv toimimine riiklikul tasandil ja ELi ühinemismääruse artikli 21 lõike 4 kohane menetlus, oleks kasulik, et liikmesriigid osutaks, kas tehing kuulub tõenäoliselt ELi ühinemismääruse kohaldamisalasse, kui nad teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele, et nad on alustanud kavandatud määruse artikli 8 lõike 1 alusel taustauuringu menetlust.

                     (8)
                  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/114/EÜ Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta (ELT L 345, 23.12.2008, lk 75).

                     (9)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55).

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).

                     (11)
                  Vastuvõtmisel on uus määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 994/2010, ja see peaks jõustuma 2017. aasta sügisel.

                     (12)
                  COM (2016) 318, Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ohuvalmidust elektrisektoris ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2005/89/EÜ

                     (13)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1).

                     (14)
                  Teatis „Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine“, COM(2011)25

                     (15)
                  JOIN(2013) 1 final, 7.2.2013.

                     (16)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 283/2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ (ELT L 86, 21.3.2014, lk 14).

                     (17)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1).

                     (18)
                  Komisjoni teatis COM(2016)0410 „Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamine ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekutööstuse soodustamine“.

                     (19)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 283/2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ

                     (20)
                  ELT L 293, 31.10.2008, lk 3.

                     (21)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/44/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (ELT L 247, 21.9.2007, lk 1–16), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338–436), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1–155), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349–496).

                     (22)
                  Nõukogu 5. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (ELT L 134, 29.5.2009, lk 1).

                     (23)
                  Vt eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38); Direktiiv 2004/25/EÜ ülevõtmispakkumiste kohta (ELT L 142, 30.4.2004, lk 12).

                     (24)
                  Vt nt määrus 2008/114 Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise kohta, direktiiv 2009/73, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju, ja direktiiv 2009/72, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju, määrus 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks, direktiiv 2016/1148 võrgutaristute turvalisuse kohta, uus määrus gaasi varustuskindluse kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus 994/2010.

                     (25)
                  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

                     (26)
                  Nagu on osutatud finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktides a või b.

                     (27)
                  Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (28)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (29)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (30)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (31)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (32)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (33)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (34)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (35)
                  Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele „Erieesmärgid“

                     (36)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (37)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (38)
                  Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (39)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).

                     (40)
                  Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.9.2017
            COM(2017) 487 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega luuakse Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik
            {SWD(2017) 297 final}

               LISA

               Artikli 3 lõikes 3 osutatud liidule huvi pakkuvad projektid ja programmid

               –Euroopa GNSS-programmid (Galileo & EGNOS):

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008.

               –Copernicuse programm:

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 377/2014, millega luuakse Copernicuse programm. (ELT L 122/44, 24.4.2014).

               –Programm „Horisont 2020“:

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ, sealhulgas meetmed seoses määruses osutatud peamise progressi võimaldava tehnoloogiaga nagu tehisintellekt, robootika, pooljuhid ja küberturvalisus.

               –Üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T):

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL. (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1–128).

               –Üleeuroopaline energiavõrk (TEN-E):

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009. (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39).

               –Üleeuroopalised telekommunikatsioonivõrgud:

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 283/2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ