				|

		52014PC0538

			Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, millega lubatakse Saksamaal kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19 /* COM/2014/0538 final - 2014/0247 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Energiatoodete ja elektrienergia maksustamine
on liidus reguleeritud nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ([1]) (edaspidi „energia
maksustamise direktiiv” või „direktiiv”).
Direktiivi artikli 19 lõike 1 kohaselt võib
nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal lisaks eelkõige artiklite 5, 15 ja 17
sätetele ühehäälselt lubada liikmesriigil kehtestada täiendav maksuvabastus või
maksustamistaseme alandamine teatavatel poliitilistel kaalutlustel.
Käesoleva ettepaneku eesmärk on lubada Saksamaal
kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele
vahetult jaotatava elektri suhtes (edaspidi „kaldalt tulev elekter”). Kõnealune
erand peaks andma majandusliku stiimuli kaldalt tuleva elektri kasutamiseks, et
vähendada sadamalinnade õhusaastet.
Taotlus ja selle üldine taust
Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu
rakendusotsuse 2011/445/EL, millega lubatakse Saksamaal kohaldada elektrimaksu
vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava
elektri suhtes („kaldalt tulev elekter”) kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ
artikliga 19([2]).
Kõnealuse otsuse kehtivusaeg lõpeb 16. juulil 2014.
26. veebruari 2014. aasta kirjaga taotlesid
Saksamaa asutused uut otsust, millega lubatakse Saksamaal jätkata vähendatud
maksumäära kohaldamist. Saksamaa on taotlenud vähendatud maksumäära kohaldamise
lubamist kuueks aastaks.
Saksamaa soovib taotletud meetmega jätkata
stiimuli pakkumist kaldalt tuleva elektri kasutamiseks, kuna seda peetakse
vähem saastavaks kui elektrienergia tootmist sadamakai ääres seisvate laevade
pardal. Kui meedet ei lubata, siis tuleb kaldalt tulevat elektrit maksustada
üldise elektrimaksu siseriikliku määraga, mis on 20,50 eurot MWh kohta.
Teisalt on energia maksustamise direktiivi
artikli 14 lõike 1 punktiga c kohustatud liikmesriike andma
maksuvabastus selliste energiatoodete puhul, mida laevadel kasutatakse
mootorikütusena ELi territoriaalvetes sõitmiseks. Kõnealuse maksuvabastusega on
hõlmatud ka sadamakai ääres seisvate laevade pardal elektrienergia tootmiseks
kasutatavad energiatooted. Samuti võivad liikmesriigid anda maksuvabastuse
selliste energiatoodete puhul, mida laevadel kasutatakse sisevetes sõitmiseks
vastavalt energia maksustamise direktiivi artikli 15 lõike 1 punktile f, mis
hõlmab ka elektrienergia tootmist pardal. Seega ei mõjuta energia maksustamise
direktiivil põhinev maksustamissüsteem enamikul juhtudel kulusid, mis on seotud
sadamakai ääres seisva laeva pardal elektrienergia tootmisega, kuigi sellisel
tootmisel võib sadamates õhukvaliteedi halvenemise ja mürataseme suurenemise
tõttu olla negatiivne mõju tervisele ja keskkonnale.
Saksamaa soovib jätkata kaldalt tuleva elektri
suhtes vähendatud maksumäära (0,50 eurot/MWh) kohaldamist, järgides seega
direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud elektri maksustamise alammäära. Elektrimaksu
vähendatud määra tuleb kohaldada kõigi kaldalt tulevate elektritarnete suhtes
nii ELi territoriaalvetes kui ka sisevetes, välja arvatud eraomanduses olevate
lõbusõidulaevade puhul. Saksamaa asutuste arvutuste kohaselt olid meetme
kolmeaastase kohaldamisperioodi jooksul maksukulud aastas keskmiselt ligikaudu
2,2 miljonit eurot. Vastavalt Saksamaa föderaalvalitsuse hinnangule,
suureneks see hüpoteetiline eelarveline kulu järgmise kuue aasta jooksul
eeldatavasti järk-järgult 3‑4 miljoni euroni aastas.
Maksuvähendusega tahab Saksamaa jätkata
laevakäitajatele stiimuli pakkumist kaldalt tuleva elektri kasutamiseks, et
vähendada sadamakai ääres seisvatelt laevadelt tulenevat õhusaastet ja müra
ning ka CO2-heidet. Vähendatud maksumäära kohaldamisega tugevdataks
kaldalt tuleva elektri konkurentsivõimet, võrreldes täielikult maksuvabade
punkrikütuste põletamisega laevade pardal.
Saksamaa asutused teatasid komisjonile, et
praegu on kõigist Saksamaa sadamatest ainult Lübecki sadamas olemas rajatised
selleks, et varustada suurema elektrikoormusega laevu kaldalt tuleva elektriga.
Lisaks maismaal asuvatele rajatistele on sadamas ka „elektri-pargased”, st
soojus- ja elektrienergia koostootmiseks kasutatavad ujuvalused, mis kasutavad
kütusena veeldatud maagaasi. Kaldalt tuleva elektri staatiliste rajatiste
ehitamine Hamburgi sadamas on kavandatud 2014. aasta maiks ning see hõlmab
Altona terminali kahe merematkelaeva terminali ümberehitamist kaldalt tuleva
elektri rajatiste jaoks. Samuti on nn elektri-pargased ette nähtud HafenCity
terminali jaoks.
Siseveesadamates on rohkem kaldalt tuleva
elektri rajatisi, mille edasiseks arendamiseks on plaanid olemas.
Saksamaa leiab, et kõnealune meede on
kooskõlas komisjoni soovitusega 2006/339/EÜ ühenduse sadamates kai ääres
seisvatel laevadel kaldalt tuleva elektri kasutamise edendamise kohta([3]) ning komisjoni
teatisega „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga
kuni 2018. aastani”([4]).
Sellega seoses märgitakse, et alates 2011. aasta juunist on
liikmesriikidel tingimusteta kohustus täita selliste asjaomaste saasteainetega
nagu tahked osakesed seonduvaid õhukvaliteedi standardeid([5]). Nimetatud kohustusega
nõutakse, et liikmesriigid leiaksid vajaduse korral lahendused sellistele
probleemidele nagu sadamakai ääres seisvate laevade põhjustatud heitkogused,
ning on mõistetav, et selliste probleemidega sadamate puhul soodustatakse
kaldalt tuleva elektri kasutamist õhukvaliteedi üldise strateegia osana.
Saksamaa asutuste argumendid seoses
kõnealuse meetme mõjuga siseturule
Saksamaa asutuste kinnitusel ei mõjuta
kõnealune meede siseturu nõuetekohast toimimist ega too kaasa
konkurentsimoonutusi. Saksamaa võimaldab maksusoodustust nii tarnimisel
vähendatud maksumäärana kui ka maksutagastusena. Kui kohaldatakse maksumäära
vähendamist tarnimisel, ei või elektritarnija maksusoodustust või ainult osa
sellest anda edasi lõpptarbijale, st laevakäitajale. Saksamaa asutuste andmetel
antakse maksusoodustus tavaliselt edasi. Kuid isegi juhul, kui vähendatud
maksumäär on täielikult edasi antud laevakäitajatele, kes kasutavad direktiivis
2003/96/EÜ sätestatud madalaima määraga maksustatud kaldalt tulevat elektrit,
ei saa nad tegelikkuses majanduslikke eeliseid, kuna kõnealused käitajad
toodavad oma elektrienergiat laevapardal ning see elektrienergia on maksuvaba.
Saksamaa asutuste sõnul ei anna laevapardal toodetava elektrienergia asendamine
kaldalt tuleva, madalaima maksumääraga elektriga üldist kulueelist.
Saksamaa asutused teatasid komisjonile, et käesoleval
hetkel ei ole neil teada selliste laevakäitajate arv, kes kasutavad kaldalt
tuleva elektri rajatisi, ning meetme lühikese kohaldamisaja tõttu ei saa nad
anda täielikku hinnangut kaldalt tuleva elektri kasutamise kohta. Olemasoleva
teabe põhjal leiavad nad, et kaldalt tuleva elektri kasutamine on oluliselt
suurenenud eelkõige siseveeteede sadamate kai ääres seisvate laevade puhul.
Ettepaneku valdkonnas kehtivad
õigusnormid
Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv
2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia
maksustamise ühenduse raamistik, eriti selle artikli 14 lõike 1 punkt c ja
artikli 15 lõike 1 punkt f.
Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohase
meetme hindamine
Teatavad poliitilised kaalutlused
Direktiivi artikli 19 lõike 1 esimeses lõigus
on sätestatud järgmine:
„Lisaks eelmiste
artiklite sätetele, eriti artiklitele 5, 15 ja 17, võib nõukogu komisjoni
ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil kehtestada täiendava
maksuvabastuse või -vähenduse teatavatel poliitilistel kaalutlustel.”
Kõnesoleva maksuvähendusega soovivad Saksamaa
asutused jätkuvalt toetada meedet, mis võimaldab sadamakai ääres seisvatel
laevadel saada elektrienergiat keskkonnahoidlikumal viisil, parandades seega
kohalikku õhukvaliteeti. Saksamaa märkis, et komisjon on tegelikult juba
soovitanud kasutada kaldalt tulevat elektrit alternatiivina sadamakai ääres
seisvate laevade pardal elektrienergia tootmisele, ning on seega tunnistanud
kõnealuse meetme keskkonnahoidlikkust([6]).
Ilma meetmeta oleks sadamakai ääres seisvatele laevadele tarnitava elektri
suhtes kohaldatav maksumäär Saksamaal 20,50 eurot MWh kohta. Taotletud
maksumäära vähendamisega antakse täiendav stiimul kõnealuse tehnoloogia
kasutamiseks, mille suhtes kohaldatav maksumäär on 20 eurot/MWh, ning mis
seega aitab kaasa osutatud poliitilise eesmärgi saavutamisele.
Komisjon märgib ühtlasi, et praegu takistab
kaldalt tuleva elektri laialdasemat kasutust vajaliku maismaa infrastruktuuri
peaaegu täielik puudumine sadamates. Seetõttu vajatakse tõenäoliselt eelkõige
sellise infrastruktuuri ehitamist käsitlevaid täiendavaid algatusi, et
saavutada kõnealuse maksuvabastusega seonduv poliitiline eesmärk. Vastavalt
Saksamaa asutuste edastatud teabele on merelaevade jaoks vaja suurt
elektrikoormust võimaldavaid rajatisi, mis praegu on olemas üksnes Lübecki
sadamas. Kavas on ehitada vastavad rajatised Hamburgi sadamas. Arvukamalt on
kaldalt tuleva elektri rajatisi siseveeteede sadamates, kus laevad peavad
tavaliselt järgima väiksema elektrikoormuse nõudeid.
Seoses seatud poliitilise eesmärgi sisuga
osutab komisjon, et kaldalt tuleva elektri kasutamise edendamine on tegelikult
ühine poliitiline eesmärk, mille poole tuleks pürgida kogu ELis tervikuna. Seda
on selgesti tõdetud komisjoni teatises – Euroopa Liidu integreeritud
merenduspoliitika kohta([7])
ja lisatud komisjoni talituste töödokumendis([8]).
Meede on kooskõlas komisjoni ettepanekuga võtta vastu alternatiivkütuste
infrastruktuuri kasutuselevõttu käsitlev direktiiv. Kõnealuses direktiivis
käsitletakse kaldalt tuleva elektri rajatiste paigaldamist sadamates, kui need
on kulutasuvad ja keskkonnale positiivse mõjuga([9]).
Ettepanekus energia maksustamise direktiivi
läbivaatamiseks soovitas komisjon vabastada energiamaksust kaldalt tulev
elektrienergia, mida jaotatakse sadamakai ääres seisvatele laevadele([10]). Nõukogu ei ole seni
veel komisjoni ettepanekut vastu võtnud. Vahepeal tuleks anda ettevõtjatele
Saksamaal ja Saksamaa asutustele õiguskindlus seoses maksumeetmetega, mida
kohaldatakse kaldalt tuleva elektri kasutamise edendamiseks. Praegu on kaldalt
tuleva elektri suhtes soodsate maksutingimuste kehtestamise ainus võimalus ette
nähtud artikliga 19. Artikli 19 eesmärk on reageerida iga liikmesriigi
erioludele, mida direktiivis ei ole kajastatud. Direktiivi artiklil 19
põhinevat erandit, millega soovitakse edendada kaldalt tuleva elektri
kasutamist, võidakse seega kohaldada üksnes üleminekumeetmena, kuni nõukogu
käsitleb kõnealust eesmärki direktiivi 2003/96/EÜ läbivaatamise raames.
Kooskõla Euroopa Liidu muude
tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega
Taotletud meede hõlmab peamiselt ELi
keskkonnapoliitikat. Meetmega aidatakse kaasa kohaliku õhukvaliteedi
parandamise eesmärgile sel määral, kuivõrd see aitab vähendada punkrikütuste
põletamist sadamas seisvate laevade pardal. Meetmega võib kaasneda ka CO2-heitkoguste
mõningane vähenemine, kuigi sellise mõju tähtsus sõltub kaldapealse võrgu kaudu
laevadele jaotatava elektrienergia allikast([11]).
Keskkonnaprobleemi ulatust näitab Saksamaa Lübeck-Travemünde sadama näitel, kus
laevade tekitatud on 90 % vääveldioksiidi ja 80 % lämmastikoksiidi
heitkogustest. Saksamaa asutused esitasid elektrienergia aastasel tarbimisel
(5 584 MWh) põhineva võrdluse selliste hinnanguliste aastaste
heitkoguste vahel, mis tulenevad Lübecki sadamas kaldalt tuleva elektri
kasutamisest, ja selliste heitkoguste vahel, mis tulenevad laeva pardal
elektrienergia tootmiseks kasutatavast kergest kütteõlist, mille väävlisisaldus
vastab väävlisisalduse direktiiviga([12])
kehtestatud piirmääradele ELis:
   || NOx || SO2 || CO2
 Hüdroenergiast toodetud taastuvenergia || 0,078 t || 0,056 t || 0 t
 Laeva kerge kütteõli || 3,571 t || 6,026 t || 4251,9 t
Hamburgi sadamaasutuste hinnangutest ilmneb,
et võrreldes laeva kerge kütteõli kasutamisest tekkivate heitkogustega Altona
terminalis peaksid aastased heitkogused tänu kavandatud kaldalt tuleva elektri
rajatistele vähenema järgmiselt: lämmastikoksiid – ligikaudu 39 t ehk
74 %, vääveldioksiid – ligikaudu 1,1 t ehk 62 % ning tahked
osakesed – ligikaudu 0,5 t ehk 5 %. Kõnealuste rajatiste käitamisel Saksamaa
tavapärase elektriseguga oleks võimalik vähendada aastas süsinikdioksiidi (CO2)
heitkoguseid ligikaudu 1 050 t ehk 19 %. Kavandatud taastuvatest
energiaallikatest saadud elektri tarnimisega vähendataks (olenevalt
elektritootmisrajatiste jõudlusest) CO2-heitkoguseid veelgi
olulisemalt – 3 354 t aastas. Tänu HafenCity terminalis
merematkelaevade elektrienergiaga varustamisel veeldatud maagaasil töötavate nn
elektri-pargaste kasutamisele oleks õhusaasteainete heitkoguste vähendamine
lämmastikoksiidi osas 51 t ehk 73 %. Pärast pargaste tekitatud
5 t lämmastikoksiidi aastase heitkoguse mahaarvamist vähendataks
heitkoguseid aastas kokku 46 t. Vääveloksiidi heitkoguseid vähendataks
aastas 1,5 t ehk 58 % ja tahkeid peenosakesi 0,7 t ehk 48 %
ning puuduksid nn elektri-pargaste tekitatud lisa-heitkogused. CO2-heitkoguseid
saaks vähendada 1 824 t ehk 26 % aastas, kui laeva kerge
kütteõli asemel kasutatakse veeldatud maagaasi. Hinnangutes on arvesse võetud
lisakatlast (kütmine pardal) tekkivaid ülejäänud heitkoguseid.
Siinkohal tuleb meenutada, et kaldalt tuleva
elektri ebasoodsa konkurentsiolukorra üks olulisi põhjusi on see, et
alternatiivne võimalus, st sadamas seisvate laevade pardal toodetud
elektrienergia, on praegu täielikult maksuvaba: maksuvaba ei ole mitte ainult
elektrienergia tootmiseks põletatav punkrikütus (see vastab direktiivi
2003/96/EÜ artikli 14 lõike 1 punktis a osutatud tavaolukorrale), vaid ka
laevade pardal toodetud elektrienergia on maksuvaba (vt direktiivi 2003/96/EÜ
artikli 14 lõike 1 punkt c). Kuigi viimasena mainitud maksuvabastust võib olla
raske käsitada liidu keskkonnaeesmärkidele vastavana, on selles arvesse võetud
praktilisi kaalutlusi. Tegelikult on laeva pardal toodetud elektrienergia
maksustamiseks vajalik laevaomaniku (kes asub sageli kolmandas riigis) või
-käitaja deklaratsioon tarbitud elektrienergia koguse kohta. Lisaks sellele
peab deklaratsioonis olema osutatud, milline osa elektrienergiast tarbiti selle
liikmesriigi territoriaalvetes, kus maksu tuleb tasuda. See oleks laevaomanikele
tohutu halduskoormus, kuna nad peaksid esitama deklaratsiooni kõigi
liikmesriikide kohta, kelle territoriaalvetes laev on seilanud. Kõnealustel
tingimustel on õigustatud, et vähem saastavat kaldalt tulevat elektrit ei
asetata ebasoodsasse olukorda ja Saksamaal lubatakse kohaldada vähendatud
maksumäära.
Vastupidiselt meresadamates valitsevale
olukorrale on siseveeteede sadamate kai ääres seisvate laevade tarbitava
elektrienergia puhul laeva pardal toodetud elektrienergia maksust vabastamine
liikmesriikide jaoks üksnes valikuline (artikli 15 lõike 1 punkt f). Seega ei
takista ükski õiguslik piirang liikmesriikidel käsitleda kaldalt tulevat
elektrit ja siseveeteede sadamates laevade pardal toodetavat elektrienergiat
võrdsetel alustel. Direktiivi artikli 15 lõike 1 punktis f esitatud võimalust
mitte maksustada laeva pardal toodetud elektrienergiat saab jällegi õigustada
seadusandja praktiliste kaalutlustega ja see võimalus on samas tihedasti seotud
sisevetes sõitmise jaoks ettenähtud valikuliste maksusoodustustega. Enamik
liikmesriike, sealhulgas Saksamaa, on otsustanud mitte maksustada kõnealustel
eesmärkidel kasutatavat kütust. Reini ja selle lisajõgede osas on kõnealune
maksuvabastus ühtlasi sätestatud rahvusvahelises lepingus([13]), mille Saksamaa on
ratifitseerinud. Ühtlasi leitakse, et laevapardal elektrienergia tootmiseks
kasutatud kütuse eraldi maksustamine([14])
ei ole praktiline, kuna see nõuaks elektrienergia tootmiseks kasutatud kütuse
eristamist navigeerimiseks kasutatud kütusest. Kui liikmesriigid otsustavad,
kas laiendada merelaevanduse suhtes kohaldatavat maksuvähendust sisevetes
liiklemiseks kasutatavatele kütustele, võtavad nad arvesse paljusid tegureid,
sealhulgas riigisisese transpordipoliitika laiemaid eesmärke, nagu
keskkonnakaalutlused, mis võib viia selleni, et liikmesriigid ei maksusta
kõnealustel eesmärkidel kasutatavaid kütuseid.
Seepärast peetakse praeguses etapis
õigustatuks anda Saksamaale võimalus siseveesadamates kaldalt tulevat elektrit
mitte maksustada.
Siseturg ja aus konkurents
Siseturu ja ausa konkurentsi seisukohast aitab
taotletud meede parandada punkrikütuste maksuvähendusest tulenevat, konkurentsi
moonutavat olukorda, kus sadamakai ääres seisvad laevad saavad kasutada
elektrienergiat, mis tuleb kahest võistlevast elektrienergiaallikast, st laeva
pardal toodetav elektrienergia ja kaldalt tulev elekter.
Seoses konkurentsiga laevakäitajate vahel
tuleb rõhutada, et komisjonile kättesaadava teabe kohaselt kasutab praegu väga
vähe laevu kaldalt tulevat elektrit kaubanduslikel eesmärkidel. Teiseks, isegi
kui meede pakub laevaühingutele eelise, mis tähendab, et nad saavad osta
elektrienergiat madalama hinnaga kui muudes sektorites tegutsevad ettevõtjad,
ei muuda vaadeldav meede eelduste kohaselt laevandussektoris valitsevat
konkurentsiolukorda märkimisväärselt. Kuigi täpsed kulud sõltuvad olulisel
määral naftahindade arengust ja neid on seetõttu raske prognoosida, ilmneb
kättesaadavast teabest([15])
ja Saksamaa esitatud andmetest, et üldiselt ei muuda isegi täielik
maksuvabastus enamikul juhtudel kaldalt tuleva elektri tootmiskulusid
väiksemaks pardal tootmise kuludest, ning seega ei paku see mingil juhul
kaldalt tulevat elektrit kasutavatele laevakäitajatele märkimisväärset
konkurentsieelist, võrreldes pardal toodetud elektrienergiat kasutavate
laevakäitajatega. Praegusel juhul ei saa eespool kirjeldatud laadi märkimisväärset
konkurentsimoonutust üldse eeldada, sest Saksamaa kohaldab direktiivis
2003/96/EÜ sätestatud madalaimat maksustamistaset.
Seoses sadamatevahelise konkurentsiga olukorras,
kus, nagu eespool osutatud, ei ole kaldalt tuleva elektri kasutamine vaatamata
maksuvähendusele vähemalt lühikeses perspektiivis majanduslikult teostatavam
kui elektrienergia tootmine laeva pardal, ei moonuta kaldalt tuleva elektri
puhul antav kõnealune maksuvähendus tõenäoliselt kuigivõrd sadamatevahelist
konkurentsi ega pane laevu selle võimaluse kättesaadavuse tõttu oma marsruuti
muutma. Saksamaa asutused rõhutavad, et kaldalt tuleva elektri kasutamine on vähene
mitte ainult sadamarajatiste puudumise või kõrgemate kulude tõttu, vaid ka
seetõttu, et puuduvad rahvusvaheliselt kokkulepitud tehnilised standardid
laevade elektrivõrku ühendamiseks.
Lõpetuseks võib lisada, et ajavahemik, mille
kohta on tehtud ettepanek lubada kohaldada vähendatud maksumäära, järgib suures
osas komisjoni ettepanekus sisalduvat ajakava kaldalt tuleva elektri kaheksa-aastase
maksuvabastuse kohta.
Meetme kohaldamisaeg ja energia
maksustamist käsitleva ELi raamistiku väljatöötamine
Põhimõtteliselt peaks erandi kohaldamisaeg
olema piisavalt pikk, et mitte kõigutada sadamakäitajate tahet teha vajalikke
investeeringuid. Praegusel juhul saaks meetme kohaldamisaega pikendada ja
maksuvähendust ulatuslikumaks muuta komisjoni ettepanekuga energia maksustamise
direktiivi läbivaatamiseks, millega nähakse ette kaldalt tuleva elektri
kohustuslik maksuvabastus kaheksa aastat kestvaks ajavahemikuks pärast
direktiivi jõustumist. Erand ei tohiks siiski avaldada negatiivset mõju
olemasoleva õigusraamistiku tulevastele arengusuundadele ning tuleks arvestada
võimalusega, et nõukogu võtab vastu komisjoni ettepanekul põhineva õigusakti,
millega muudetakse energia maksustamise direktiivi. Kõnealuses olukorras näib
asjakohane anda taotletud luba direktiiviga ettenähtud kuueaastaseks
maksimumperioodiks, kui vastavad üldsätted ei jõustu enne otsusega ettenähtud
kehtivusaja lõppu. See ajavahemik annab õiguskindluse laeva- ja
sadamakäitajatele, kes peavad kavandama oma investeeringuid kaldalt tuleva
elektri rajatistesse ja laeva pardaseadmetesse. Selle ajavahemiku jooksul on
Saksamaa asutustel võimalik ka koguda andmeid meetme mõju täielikuks
hindamiseks.
Riigiabi eeskirjad
Saksamaa asutuste kavandatud maksumäär
0,50 eurot/MWh vastab direktiivi 2003/96/EÜ artikli 10 kohasele
madalaimale maksustamistasemele. Seega on meetmega täidetud üks neist
tingimustest, mis on sätestatud komisjoni määruse 651/2014/EL([16]) artiklis 44.
Kõnealuses artiklis on sätestatud tingimused, mille kohaselt selline meede
vabastatakse riigiabist teatamise nõuetest. Siiski ei ole praeguses etapis
võimalik kindlaks teha, kas kõik kõnealuses määruses sätestatud tingimused on
täidetud ning kas nõukogu rakendusotsuse ettepanekuga ei takistata komisjoni
nõudmast, et Saksamaa järgiks riigiabi eeskirju.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD
ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Käesolev ettepanek põhineb Saksamaa esitatud
taotlusel ja käsitleb ainult kõnealust liikmesriiki.
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja
kasutada.
Mõju hindamine
Käesolevas ettepanekus käsitletakse ühe
liikmesriigi taotlusel talle antud luba.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Subsidiaarsuse põhimõte
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 113
hõlmatud kaudse maksustamise valdkond ei ole ELi toimimise lepingu artikli 3
kohaselt iseenesest Euroopa Liidu ainupädevuses.
Samas on liikmesriikide pädevus selles
valdkonnas ELi kehtiva õigusega rangelt reguleeritud ja piiratud. Direktiivi
2003/96/EÜ artikli 19 kohaselt võib üksnes nõukogu lubada liikmesriigil
kehtestada selle sätte kohaseid täiendavaid maksuvabastusi või -vähendusi.
Liikmesriigid ei saa nõukogu asemel seda otsust vastu võtta.
Ettepanek on seega kooskõlas subsidiaarsuse
põhimõttega.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse
põhimõttega. Maksuvähendus ei ületa kõnealuse eesmärgi saavutamiseks
vajaminevat (vt eespool siseturgu ja ausat konkurentsi käsitlevad kaalutlused).
Õigusakti valik
Kavandatav(ad) õigusakt(id): nõukogu otsus.
Direktiivi 2003/96 artikliga 19 on ette nähtud
üksnes kõnealust liiki õigusakt.
4.           MÕJU EELARVELE
Meetmega ei kaasne liidule rahalist ega
halduskoormust. Ettepanek ei mõjuta seega liidu eelarvet.
2014/0247 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,
millega lubatakse Saksamaal kohaldada
elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult
jaotatava elektri suhtes kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003.
aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja
elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik,([17]) eriti selle
artiklit 19,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu rakendusotsusega
2011/445/EL lubati Saksamaal kuni 16. juulini 2014 kohaldada elektrimaksu
vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava
elektri suhtes („kaldalt tulev elekter”) kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ
artikliga 19.
(2)       Saksamaa taotles 26.
veebruari 2014. aasta kirjaga luba kohaldada elektrimaksu vähendatud määra
kaldalt tuleva elektri suhtes vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ
artiklile 19.
(3)       Kõnealuse taotletava
maksuvähendusega on Saksamaa eesmärk jätkuvalt edendada kaldalt tuleva elektri
laialdasemat kasutamist, kuna see on sadamakai ääres seisvate laevade
elektrienergiavajaduse rahuldamiseks keskkonnasõbralikum viis kui punkrikütuste
põletamine laevade pardal.
(4)       See aitab kaasa sadamalinnade
õhukvaliteedi paranemisele, kuna kaldalt tuleva elektri kasutamisel ei teki sellist
õhusaastet kui punkrikütuste põletamisel kai ääres seisvate laevade pardal.
Seepärast loodetakse, et meetmega on võimalik kaasa aidata liidu keskkonna-,
tervishoiu- ja kliimapoliitika alaste eesmärkide saavutamisele.
(5)       Lubades Saksamaal kohaldada
kaldalt tuleva elektri suhtes vähendatud maksumäära, ei minda kaldalt tuleva
elektri kasutamise suurendamiseks vajalikust kaugemale, kuna elektrienergia
tootmine laevade pardal jääb endiselt enamikul juhtudel
konkurentsivõimelisemaks võimaluseks. Samal põhjusel ja asjaomase tehnoloogia
praeguse suhteliselt väikese turuosa tõttu ei too meede oma jõusoleku ajal
tõenäoliselt kaasa märkimisväärseid konkurentsimoonutusi ega mõjuta seega
negatiivselt siseturu nõuetekohast toimimist.
(6)       Direktiivi 2003/96/EÜ artikli
19 lõikest 2 nähtub, et kõigi osutatud sätte kohaselt antud lubade puhul tuleb
kehtestada range ajapiirang. Võttes arvesse vajadust võimaldada piisavalt pikk
ajavahemik meetme nõuetekohaseks hindamiseks, aga ka vajadust toetada
olemasoleva õigusliku raamistiku tulevasi arengusuundi, on asjakohane anda
taotletud luba kuueaastaseks ajavahemikuks, kui vastavad üldsätted ei jõustu
enne käesoleva otsusega ettenähtud kehtivusaja lõppu.
(7)       Selleks et tagada sadama- ja
laevakäitajate õiguskindlus ning selleks, et vältida elektrienergia turustajate
ja edasimüüjate halduskoormuse võimalikku suurenemist, mis võib tuleneda
kaldalt tulevale elektrile kehtestatud aktsiisimaksumäära muudatustest, tuleks
tagada, et Saksamaa saaks ilma katkestusteta kohaldada käesolevas otsuses
käsitletavat konkreetset maksuvähendust. Seepärast tuleks nõukogu
rakendusotsusega 2011/445/EL kehtestatud varasema korra sujuvaks kohaldamiseks
anda taotletud luba alates 17. juulist 2014.
(8)       Käesolev otsus ei piira liidu
riigiabi eeskirjade kohaldamist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Saksamaal lubatakse seega kohaldada vähendatud
maksumäära sadamakai ääres seisvatele laevadele, mis ei ole eraomanduses olevad
lõbusõidulaevad, vahetult jaotatava elektri suhtes („kaldalt tulev elekter”),
tingimusel et järgitakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 10 kohaseid madalaimaid
maksustamistasemeid.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise
päeval.
Seda kohaldatakse alates 17. juulist 2014.
Otsus kaotab kehtivuse 16. juulil 2020.
Juhul kui nõukogu näeb ELi toimimise lepingu
artikli 113 alusel ette kaldalt tulevat elektrit käsitlevaid maksusoodustusi
hõlmavad üldeeskirjad, kaotab käesolev otsus kehtivuse päeval, mil kõnealused
üldeeskirjad jõustuvad.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa
Liitvabariigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
([1])            Nõukogu
direktiiv 2003/96/EÜ, 27. oktoober 2003, millega korraldatakse ümber
energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283,
31.10.2003, lk 51).
([2])            ELT
L 191, 22.7.2011, lk 22.
([3])            Komisjoni
soovitus 2006/339/EÜ, 8. mai 2006, ühenduse sadamates seisvatel laevadel
kaldalt tuleva elektri kasutamise edendamise kohta (ELT L 125, 12.5.2006).
([4])            KOM(2009)
8 (lõplik), 21. jaanuar 2009.
([5])            Vt
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/50/EÜ, 21. mai 2008, välisõhu
kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT L 152, 11.6.2008).
([6])            Vt
joonealune märkus nr 3.
([7])            KOM(2007)
575 (lõplik), 10. oktoober 2007.
([8])            SEK(2007)
1278 (lõplik), 10. oktoober 2007.
([9])            COM(2013)
18 (final), 24. jaanuar 2013.
([10])           KOM(2011)
169 (lõplik), 13. aprill 2011.
([11])           Varem
on komisjon hinnanud, et üleminek kaldalt tulevale elektrile toob kaasa CO2-heite
vähenemise keskmiselt 50 % võrra, vt joonealune märkus 2. Siiski võib
kõnealuse meetme mõju erineda märkimisväärselt nimetatud keskmisest väärtusest,
kuna see sõltub väga tugevasti asjaomase turupiirkonna CO2-mahukusest
ning täpsest ajast, mil ilmneb täiendav elektrienergia nõudlus.
([12])           Nõukogu
direktiiv 1999/32/EÜ, 26. aprill 1999, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist
teatavates vedelkütustes ja millega muudetakse direktiivi 93/12/EMÜ (EÜT L 121,
11.5.1999, lk 13–18).
([13])           Vt
16. mai 1952. aastal Reini-äärsete riikide ja Belgia vahel sõlmitud lepingu
(Reini jõel navigeerimisel laeva varustamiseks kasutatava diislikütuse tolli-
ja maksualase käsitlemise kohta) artikkel 1 (Bundesgesetzblatt 1953, II osa, lk
531).
([14])           Vt
direktiivi 2003/96/EÜ artikli 21 lõike 5 kolmas lõik.
([15])           Vt
Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi aruanne „Service Contract Ship
Emissions: Assignment, Abatement and Market-based Instruments, Task 2a –
Shore-Side Electricity”, august 2005,
http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/task2_shoreside.pdf. Kuluanalüüs
koostatakse Göteborgi (Rootsi), Juneau ja Long Beachi (USA) sadamate kohta.
([16])           Komisjoni
määrus (EL) nr 651/2014, 17. juuni 2014, ELi aluslepingu artiklite 107 ja
108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga
kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).
([17])            ELT
L 283, 31.10.2003, lk 51.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.7.2017
            COM(2017) 369 final
            2017/0153(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega lubatakse Austrial ja Rumeenial anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Praeguseks 97 riigi (sealhulgas kõik ELi liikmesriigid) poolt ratifitseeritud rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni (edaspidi „1980. aasta konventsioon“) eesmärk on taastada endine olukord, mille käigus ebaseaduslikult ära viidud või kinni hoitud lapsed tagastatakse kiiresti konventsiooniosaliste kindlaks määratud keskasutustevahelise koostöösüsteemi kaudu.

               Kuna lapseröövi ennetamine on oluline osa lapse õiguste edendamist käsitlevast ELi poliitikast, tegeleb Euroopa Liit rahvusvahelisel tasandil aktiivselt 1980. aasta konventsiooni kohaldamise tõhustamisega ning kutsub kolmandaid riike üles sellega ühinema.

               Panama andis 1980. aasta konventsiooni ühinemiskirja hoiule 2. veebruaril 1994. Konventsioon jõustus Panamas 1. mail 1994.

               1980. aasta konventsioon on juba jõustunud Panama ja ELi 26 liikmesriigi vahel. Üksnes Austria ja Rumeenia ei ole veel andnud nõusolekut Panama ühinemiseks konventsiooniga.

               Uruguay andis 1980. aasta konventsiooni ühinemiskirja hoiule 18. novembril 1999. Konventsioon jõustus Uruguays 1. veebruaril 2000.

               1980. aasta konventsioon on juba jõustunud Uruguay ja ELi 25 liikmesriigi vahel. Üksnes Austria, Taani ja Rumeenia ei ole veel andnud nõusolekut Uruguay ühinemiseks konventsiooniga.

               Colombia andis 1980. aasta konventsiooni ühinemiskirja hoiule 13. detsembril 1995. Konventsioon jõustus Colombias 1. märtsil 1996.

               1980. aasta konventsioon on juba jõustunud Colombia ja ELi 25 liikmesriigi vahel. Üksnes Austria, Taani ja Rumeenia ei ole veel andnud nõusolekut Colombia ühinemiseks konventsiooniga.

               El Salvador andis 1980. aasta konventsiooni ühinemiskirja hoiule 5. veebruaril 2001. Konventsioon jõustus El Salvadoris 1. mail 2001.

               1980. aasta konventsioon on juba jõustunud El Salvadori ja ELi 25 liikmesriigi vahel. Üksnes Austria, Taani ja Rumeenia ei ole veel andnud nõusolekut El Salvadori ühinemiseks konventsiooniga.

               1980. aasta konventsiooni artikli 38 lõikes 4 sätestatakse, et konventsioon kehtib üksnes ühineva riigi ja nende lepinguosaliste riikide vahel, kes on tema ühinemise deklaratsiooniga heaks kiitnud.

               ELi ainupädevust kolmandate riikide 1980. aasta konventsiooniga ühinemise heakskiitmise küsimustes kinnitas Euroopa Liidu Kohus, kellega komisjoni algatusel konsulteeriti.

               14. oktoobril 2014 kinnitas Euroopa Liidu Kohus oma arvamuses 1/13, et nõusoleku andmine kolmanda riigi ühinemiseks 1980. aasta Haagi rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva konventsiooniga kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse.

               Kohus nõudis selles küsimuses üksmeelt ELi tasandil, et hoida ära vahelduvat geomeetriat liikmesriikide vahel.

               Kuna rahvusvahelise lapseröövi küsimus kuulub Euroopa Liidu ainuvälispädevusse, tuleb otsus Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemisele nõusoleku andmise kohta ELi tasandil vastu võtta nõukogu otsuse kujul. Austria ja Rumeenia peaksid seega tegema Euroopa Liidu huvides avalduse nõustumise kohta Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemisega.

               Austria ja Rumeenia nõusolek muudaks 1980. aasta konventsiooni kohaldatavaks Uruguay, Colombia, El Salvadori ja ELi kõigi liikmesriikide vahel, välja arvatud Taani. 1980. aasta konventsiooni hakatakse kohaldama Panama ja ELi kõigi liikmesriikide vahel.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               1980. aasta Haagi konventsioon on nõukogu määruse nr 2201/2003 (tuntud kui „Brüsseli IIa määrus“) rahvusvaheline analoog vanema sooritatud lapseröövide valdkonnas. Viimane on abieluasjade ja vanemliku vastutuse küsimustes tehtava ELi õigusalase koostöö nurgakivi
                  1
               .

               Määruse üks peamisi eesmärke on hoida ära lapserööve liikmesriikide vahel, kehtestades menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine liikmesriiki, kus on nende alaline elukoht. Selleks sisaldab Brüsseli IIa määruse artikkel 11 1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatud menetlust, mida on täiendatud mõningate selle aspektide selgitustega, eelkõige seoses lapse ärakuulamise, otsuse tegemise tähtajaga pärast tagastamistaotluse esitamist ja lapse tagasitoomisest keeldumise põhjendustega. Määrusega on kehtestatud ka sätted, mis reguleerivad tagasitoomisel tekkivaid vastuolusid ja erinevates liikmesriikides väljastatud tagasitoomisest keeldumise otsuseid.

               Euroopa Liit toetab rahvusvahelisel tasandil kolmandate riikide ühinemist 1980. aasta konventsiooniga, et liikmesriigid saaks rahvusvaheliste lapseröövidega tegeledes toetuda ühtsele õigusraamistikule.

               Ajavahemikul juuni 2015 – detsember 2016 on juba vastu võetud 10 nõukogu otsust, et kiita heaks 10 kolmanda riigi (Maroko, Singapur, Vene Föderatsioon, Albaania, Andorra, Seišellid, Armeenia, Korea Vabariik, Kasahstan ja Peruu) ühinemine 1980. aasta Haagi rahvusvahelise lapseröövi käsitleva konventsiooniga
                  2
               .

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Käesolev ettepanek on seotud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärgiga kaitsta lapse õigusi. 1980. aasta Haagi konventsiooni eesmärk on kaitsta last vanema sooritatud lapseröövi kahjuliku mõju eest ja tagada lapsele kontakti säilimine mõlema vanemaga, näiteks tagades suhtlusõiguse tulemusliku kohaldamise.

               Samuti on asjakohane, et ettepanek on kooskõlas eesmärgiga edendada piiriüleste perekonnasiseste vaidluste lahendamiseks vahendusmenetluse kasutamist. Direktiivi vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades
                  3
                kohaldatakse ka perekonnaõiguse suhtes ühises Euroopa õigusruumis. Ka 1980. aasta Haagi konventsioon kutsub üles perekonnasiseste vaidluste sõbralikule lahendamisele. Üks heade tavade juhend, mille Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel avaldas, on pühendatud vahendamise kasutamisele konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvaheliste perekonnasiseste lapsi puudutavate vaidluste lahendamisele. Euroopa Komisjoni algatusel on see juhend tõlgitud peale inglise ja prantsuse keele kõigisse ELi keeltesse ja ka araabia keelde, et toetada dialoogi riikidega, mis ei ole veel konventsiooni ratifitseerinud, ja aidata leida konkreetseid viise lahendada nende riikidega probleeme, mida tekitavad rahvusvahelised lapseröövid
                  4
               .

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Arvestades asjaolu, et otsus käsitleb rahvusvahelist lepingut, on õiguslikuks aluseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 218 koos artikli 81 lõikega 3. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

               Määrus (EÜ) nr 2201/2003 on Ühendkuningriigile ja Iirimaale siduv ning seetõttu osalevad nad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning kohaldamisel.

               Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               •Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek on koostatud kooskõlas nõukogu juba vastu võetud samateemaliste otsustega ning see ei lähe kaugemale kui on vajalik ELi ühtse tegutsemise saavutamiseks rahvusvaheliste lapseröövide valdkonnas, tagades et Austria ja Rumeenia annavad teatava aja jooksul nõusoleku Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Austria ja Rumeenia, kellega komisjon konsulteeris nende valmisoleku asjus nõustuda Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemisega 1980. aasta konventsiooniga, andsid positiivse vastuse.

               24. aprilli 2017. aasta ekspertide kohtumise arutelud näitasid, et praeguses etapis ei ole liikmesriikidel vastuväiteid Austria ja Rumeenia nõusolekule Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemiseks 1980. aasta konventsiooniga.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Võttes arvesse, et konventsioon Panamaga on juba jõustunud 26 liikmesriigiga ja konventsioon Uruguay, Colombia ja El Salvadoriga on jõustunud 25 liikmesriigiga, olid komisjon ja liikmesriikide eksperdid seisukohal, et sellistel juhtudel puudub eriline vajadus hinnata olukorda asjaomases kolmandas riigis.

               Liikmesriikide eksperdid ei teatanud ühestki probleemist seoses 1980. aasta konventsiooni kohaldamisega Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori suhtes.

               •Mõju hindamine

               Sarnaselt ajavahemikul 2015–2016 juba vastu võetud nõukogu 10 otsusega teatavate kolmandate riikide 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemise heakskiitmise kohta, ei ole käesoleva õigusakti iseloomu tõttu mõjuhinnangut vaja. Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori olukorra eraldi hindamist peeti ebavajalikuks, võttes arvesse nii asjaolu, et konventsioon kehtib juba ELi 25 või 26 liikmesriigiga, kui ka Austria ja Rumeenia valmisolekut nõustuda Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemisega.

               4.MÕJU EELARVELE

               Kavandatud otsusel puudub mõju eelarvele.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Kuna ettepanek käsitleb ainult Austria ja Rumeenia volitamist kiita heaks Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemine 1980. aasta konventsiooniga, piirdub selle rakendamise seire kontrolliga, kas Austria ja Rumeenia järgivad kirjaliku nõusoleku sõnastust ja selle hoiuleandmise tähtaega, ning kas nad teavitavad komisjoni hoiuleandmisest, nagu on sätestatud nõukogu otsuses.

               2017/0153 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega lubatakse Austrial ja Rumeenial anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 81 lõiget 3 koostoimes artikliga 218,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  5
               ,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liit on seadnud üheks eesmärgiks edendada lapse õiguste kaitset, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Selle poliitika oluliseks osaks on meetmed laste kaitsmiseks ebaseadusliku äraviimise või kinnihoidmise eest.

               (2)Nõukogu on võtnud vastu määruse (EÜ) nr 2201/2003 („Brüsseli IIa määrus“), mille eesmärk on kaitsta lapsi ebaseaduslikust äraviimisest või kinnipidamisest tuleneva kahjuliku mõju eest ning kehtestada menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine nende alalisse elukohta, ning tagada suhtlusõiguse ja eestkosteõiguse kaitse.

               (3)Brüsseli IIa määrus täiendab ja tugevdab rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni („1980. aasta Haagi konventsioon“), millega kehtestatakse rahvusvahelisel tasandil osalisriikide ja keskasutuste vaheline kohustuste ja koostöö süsteem eesmärgiga tagastada kiiresti ebaseaduslikult äraviidud või kinnihoitud lapsed.

               (4)Kõik liidu liikmesriigid on 1980. aasta Haagi konventsiooni osalised.

               (5)Liit kutsub kolmandaid riike üles 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinema ning toetab 1980. aasta Haagi konventsiooni korrektset rakendamist, osaledes koos liikmesriikidega muu hulgas Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsil regulaarselt korraldatavates erikomisjonides.

               (6)Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kohaldatav ühine õigusraamistik on tõenäoliselt parim lahendus tundlikele rahvusvahelist lapseröövi käsitlevatele juhtumitele.

               (7)1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatakse, et seda kohaldatakse ühineva riigi ja selliste osalisriikide vahel, kes on ühinemisele oma kirjaliku nõusoleku andnud.

               (8)1980. aasta Haagi konventsiooniga ei saa ühineda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid nagu liit. Seetõttu ei saa liit konventsiooniga ühineda ega ühineva riigi ühinemist käsitlevat kirjalikku nõusolekut hoiule anda.

               (9)Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu arvamusele 1/13 kuuluvad 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks antud kirjalikud nõusolekud liidu ainupädevusse välisasjades.

               (10)Panama andis 1980. aasta konventsiooni ühinemiskirja hoiule 2. veebruaril 1994. Konventsioon jõustus Panamas 1. mail 1994.

               (11)Kõik asjaomased liikmesriigid, välja arvatud Austria ja Rumeenia, on Panama ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõusoleku andnud. Panama on oma nõusoleku andnud Bulgaariale, Küprosele, Eestile, Lätile, Leedule, Maltale ja Sloveeniale. Panama olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et Austria ja Rumeenia võivad anda liidu huvides nõusoleku Panama ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni sätetele.

               (12)Uruguay andis 1980. aasta konventsiooni ühinemiskirja hoiule 18. novembril 1999. Konventsioon jõustus Uruguays 1. veebruaril 2000.

               (13)Kõik asjaomased liikmesriigid, välja arvatud Austria ja Rumeenia, on Uruguay ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõusoleku andnud. Uruguay on oma nõusoleku andnud Bulgaariale, Eestile, Lätile ja Leedule. Uruguay olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et Austria ja Rumeenia võivad anda liidu huvides nõusoleku Uruguay ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni sätetele.

               (14)Colombia andis 1980. aasta konventsiooni ühinemiskirja hoiule 13. detsembril 1995. Konventsioon jõustus Colombias 1. märtsil 1996.

               (15)Kõik asjaomased liikmesriigid, välja arvatud Austria ja Rumeenia, on Colombia ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõusoleku andnud. Colombia on oma nõusoleku andnud Bulgaariale, Eestile, Lätile, Leedule ja Maltale. Colombia olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et Austria ja Rumeenia võivad anda liidu huvides nõusoleku Colombia ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni sätetele.

               (16)El Salvador andis 1980. aasta konventsiooni ühinemiskirja hoiule 5. veebruaril 2001. Konventsioon jõustus El Salvadoris 1. mail 2001.

               (17)Kõik asjaomased liikmesriigid, välja arvatud Austria ja Rumeenia, on El Salvadori ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõusoleku andnud. El Salvador on oma nõusoleku andnud Bulgaariale, Eestile, Lätile ja Leedule. El Salvadori olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et Austria ja Rumeenia võivad anda liidu huvides nõusoleku El Salvadori ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni sätetele.

               (18)Seetõttu tuleks anda Austriale ja Rumeeniale luba anda liidu huvides hoiule oma kirjalikud nõusolekud Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemiseks kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud tingimustega. Liidu teised liikmesriigid on Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõustoleku andnud ja ei peaks seepärast uut kirjalikku nõusolekut hoiule andma, kuna olemasolev kirjalik nõusolek on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kehtiv.

               (19)Brüsseli IIa määrus on Ühendkuningriigile ja Iirimaale siduv ning nad osalevad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

               (20)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.
                     Austriale ja Rumeeniale antakse luba anda liidu huvides nõusolek Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga („1980. aasta Haagi konventsioon“).

               2.
                     Austria ja Rumeenia annavad liidu huvides hiljemalt … [12 kuud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva] hoiule kirjaliku nõusoleku Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, mis on sõnastatud järgmiselt:

               „[LIIKMESRIIGI täielik nimi] nõustub vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2017/...* Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemisega rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga“.

                  63.
                     Austria ja Rumeenia teavitavad oma Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemiseks antud kirjaliku nõusoleku hoiuleandmisest nõukogu ja komisjoni ning edastavad komisjonile kirjaliku nõusoleku teksti kahe kuu jooksul pärast selle hoiule andmist.

               Artikkel 2

               Liikmesriigid, kes andsid enne käesoleva otsuse vastuvõtmist hoiule oma kirjalikud nõusolekud Panama, Uruguay, Colombia ja El Salvadori ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, ei anna hoiule uusi kirjalikke nõusolekuid.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud Austriale ja Rumeeniale.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 338, 23.12.2003, lk 31.

                     (2)
                  Vastu on juba võetud 10 nõukogu otsust, millega lubatakse liikmesriikidel anda nõusolek järgmiste riikide ühinemiseks 1980. aasta konventsiooniga: Andorra (nõukogu 15. juuni 2015. aasta otsus 2015/1023); Seišellid (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2354); Venemaa (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2355); Albaania (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2356); Singapur (nõukogu 15. juuni 2015. aasta otsus 2015/1024); Maroko (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2357); Armeenia (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2358); Korea Vabariik (nõukogu 8. detsembri 2016. aasta otsus 2016/2313) , Kasahstan (nõukogu 8. detsembri 2016. aasta otsus 2016/2311) ja Peruu (nõukogu 8. detsembri 2016. aasta otsus 2016/2312).

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT L 136, 24.5.2008, lk. 3);

                     (4)

                     https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (5)
                  ELT C […], […], lk […].

                     (6)
                  ELT: sisestada käesoleva otsuse number.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.3.2016
            COM(2016) 119 final
            2016/0066(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta ELi ja Serbia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Serbia Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikule

               SELETUSKIRI

               1. Taust

               Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007
                  1
                (edaspidi „määrus”).

               Määruse artikli 2 kohaselt on ameti eesmärk pakkuda liidu õiguse rakendamisel seoses põhiõigustega abi ja teadmisi liidu asjakohastele institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele.

               Vastavalt määruse artikli 28 lõikele 1 on kandidaatriikidel võimalik osaleda ameti töös vaatlejatena. Määruse artikli 28 lõikes 2 sätestatakse, et osalemine ja sellega seotud kord määratakse kindlaks asjaomase assotsiatsiooninõukogu otsusega. Otsuses täpsustatakse eelkõige see, mil viisil ja millises ulatuses riik osaleb määruse artiklite 4 ja 5 raames ameti töös. Assotsiatsiooninõukogu otsuse vastuvõtmisel saab amet tegeleda kõnealuses kandidaatriigis määruse artikli 3 lõike 1 kohaselt põhiõiguste küsimustega ulatuses, mis on vajalik riigi õiguse järkjärguliseks vastavusseviimiseks Euroopa Liidu õigusega.

               2. Otsuse ettepanek

               Komisjon teeb nõukogule ettepaneku võtta vastu ELi ja Serbia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus liidu seisukoha kohta otsus, mis käsitleb Serbia Vabariigi osalemist ameti töös vaatlejana ning sellega seotud korda. Ettepaneku ainsas artiklis sätestatakse, et liidu seisukoht esitatakse nõukogu otsusele lisatud ELi-Serbia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsuse eelnõus (edaspidi „otsuse eelnõu”). Selle otsuse eelnõu ettepanek on samuti lisatud komisjoni ettepanekule. See vastab määruse artiklis 28 esitatud nõuetele.

               Kooskõlas määruse ühe aluspõhimõttega (mille kohaselt töötab amet valdkonna-, mitte riigipõhise lähenemise alusel) võimaldatakse otsuse eelnõus ametil täita määruse artiklite 4 ja 5 raames sätestatud ülesandeid ka Serbia Vabariigis.

               Ühtlasi sätestatakse otsuse eelnõus, et Serbia Vabariik nimetab ameti haldusnõukogusse vaatleja ja tema asendaja. Nimetatud isikud peaksid vastama määruse artikli 12 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. Nad osalevad haldusnõukogu töös liikmesriikide poolt nimetatud liikmete ja asendusliikmetega võrdsel alusel, kuid ilma hääleõiguseta.

               Otsuse eelnõu hõlmab Serbia Vabariigi osamaksu ja töötajaid käsitlevaid sätteid (I lisa). Otsuse eelnõu hõlmab ka finantsselgitust.

               Otsuse eelnõu on kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68
                  2
                kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega.

               2016/0066 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta ELi ja Serbia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Serbia Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikule

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 352 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ülemkogu otsustas 1997. aasta detsembri Luxembourgi kohtumisel vaadelda osalemist Euroopa Liidu ametites kui ühinemiseelse strateegia kiirendamise viisi. Euroopa Ülemkogu järeldustes on ette nähtud, et „Euroopa Liidu ametid, milles taotlejariigid saavad osaleda, määratakse kindlaks igal üksikjuhtumil eraldi”.

               (2)Nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 (millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet) (edaspidi „määrus”) on sätestatud, et kandidaatriikidel on võimalik osaleda ameti töös vaatlejatena.

               (3)Serbia Vabariik toetab määruses ametile seatud sihte ning tunnustab määruse artiklites 4 ja 5 sätestatud ameti ülesandeid ja tegevusalasid.

               (4)Serbia Vabariigi lõppeesmärk on saada Euroopa Liidu liikmeks ja tema osalemine Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös aitab Serbia Vabariigil seda eesmärki saavutada,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab ELi ja Serbia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Serbia Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta, on sätestatud käesolevale otsusele lisatud ELi ja Serbia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsuse eelnõus.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (ELT L 53, 22.2.2007, lk 1).

                     (2)
                  ELT L 56, 4.3.1968, lk 1, viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 1023/2013 (ELT L 287, 29.10.2013, lk 15).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.3.2016
            COM(2016) 119 final
            LISAD
            Otsus Serbia Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikule
            lisatud dokumendile
            Nõukogu otsus,
            mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta ELi ja Serbia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Serbia Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikule

               LISAD

               Otsus Serbia Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikule

               lisatud dokumendile

               Nõukogu otsus,

               mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta ELi ja Serbia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Serbia Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikule

               ELi JA SERBIA VABARIIGI STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut,

               võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, eriti selle artiklit 28,

               ning arvestades järgmist:

               1) Euroopa Ülemkogu otsustas 1997. aasta detsembri Luxembourgi kohtumisel vaadelda osalemist ühenduse ametites kui ühinemiseelse strateegia kiirendamise viisi. Euroopa Ülemkogu järeldustes on ette nähtud, et „ametid, milles taotlejariigid saavad osaleda, määratakse kindlaks igal üksikjuhtumil eraldi”.

               2) Serbia Vabariik jagab nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile (edaspidi „amet”) seatud sihte ning tunnustab sealsamas sätestatud ameti ülesannete ulatust ja kirjeldust.

               3) On asjakohane, et amet tegeleks Serbia Vabariigis nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 3 lõike 1 kohaselt põhiõiguste küsimustega ulatuses, mis on vajalik Serbia Vabariigi õiguse järkjärguliseks vastavusseviimiseks Euroopa Liidu õigusega.

               4) Seetõttu tuleks lubada Serbia Vabariigil osaleda ameti töös vaatlejana ning kehtestada osalemise kord, sealhulgas ameti algatustest osavõtmist, samuti osamaksu ja töötajaid käsitlevad sätted.

               5) Vastavalt nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68
                  1
                sätestatud Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktile a ja artikli 82 lõike 3 punktile a võib ameti direktor erandina lubada võtta tööle Serbia Vabariigi täieõiguslikke kodanikke,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Serbia Vabariik kui kandidaatriik osaleb vaatlejana nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 alusel asutatud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös.

               Artikkel 2

               1. Amet võib tegeleda Serbia Vabariigis nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 3 lõike 1 kohaselt põhiõiguste küsimustega ulatuses, mis on vajalik Serbia Vabariigi õiguse järkjärguliseks vastavusseviimiseks Euroopa Liidu õigusega.

               2. Sellel eesmärgil võib amet täita Serbia Vabariigis nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklite 4 ja 5 raames sätestatud ülesandeid.

               Artikkel 3

               Serbia Vabariik toetab kooskõlas käesoleva otsuse lisaga rahaliselt ameti tegevust, millele on osutatud nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklis 4.

               Artikkel 4

               1. Serbia Vabariik nimetab ametisse vaatleja ja tema asendaja, kes vastavad nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. Nad võivad haldusnõukogu töös osaleda liikmesriikide määratud liikmete ja asendusliikmetega võrdsel alusel, kuid ilma hääleõiguseta.

               2. Nagu on viidatud nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 8 lõikes 1, määrab Serbia Vabariik riiklikuks kontaktametnikuks ühe valitsusametniku.

               3. Nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest teatab Serbia Vabariik Euroopa Komisjonile lõigetes 1 ja 2 osutatud isikute nimed, kvalifikatsioonid ja kontaktandmed.

               Artikkel 5

               Ametile esitatud või sealt lähtuvaid andmeid võib avaldada ja need tehakse avalikkusele kättesaadavaks eeldusel, et konfidentsiaalset teavet kaitstakse Serbia Vabariigis samal määral kui Euroopa Liidus.

               Artikkel 6

               Ametil on Serbia Vabariigis samasugune õigusvõime kui on juriidilistel isikutel vastavalt Serbia Vabariigi õigusele.

               Artikkel 7

               Et võimaldada ametil ja selle töötajatel oma ülesandeid täita, tagab Serbia Vabariik neile privileegid ja immuniteedid, mis on identsed Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artiklites 1–4, 5, 6, 10–13, 15, 17 ja 18 sätestatutega.

               Artikkel 8

               Pooled võtavad kõik üld- ja erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast otsusest tulenevate kohustuste täitmiseks, ja teatavad nendest stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule.

               Artikkel 9

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval.

               I LISA

               SERBIA VABARIIGI OSAMAKS EUROOPA LIIDU PÕHIÕIGUSTE AMETIS

               1.Serbia Vabariigi poolt Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (edaspidi „amet”) töös osalemise eest Euroopa Liidu eelarvesse tasumisele kuuluv osamaks, nagu see on sätestatud punktis 2, katab Serbia Vabariigi osalemise kõik kulud esimese kolme aasta jooksul. Alates neljandast aastast määratakse osamaksu suurus kindlaks punkti 6 alusel.

               2.Serbia Vabariigi poolt Euroopa Liidu eelarvesse esimesel kolmel aastal tasumisele kuuluv osamaks on järgmine:

                        1. aasta:

                        183 000 eurot

                        2. aasta:

                        186 000 eurot

                        3. aasta:

                        189 000 eurot

               3.Võimalik rahaline toetus Euroopa Liidu abiprogrammide raames lepitakse kokku eraldi vastavalt asjaomasele Euroopa Liidu programmile.

               4.Serbia Vabariigi osamaksu hallatakse kooskõlas finantsmäärusega, mida kohaldatakse Euroopa Liidu üldise eelarve suhtes.

               5.Serbia Vabariigi esindajate ja ekspertide reisi- ja elamiskulud, mis on tehtud eesmärgiga võtta osa ameti tegevustest või ameti tööprogrammi rakendamisega seotud koosolekutest, kaetakse ameti poolt samadel alustel ja samas vastavuses jõusolevate menetlusviisidega kui Euroopa Liidu liikmesriikidel.

               6.Komisjon esitab pärast käesoleva otsuse jõustumist ja iga järgmise aasta alguses Serbia Vabariigile rahastamisnõude, mis vastab tolle käesoleva otsuse kohasele osamaksule ameti eelarves. Oma osaluse esimesel kalendriaastal maksab Serbia Vabariik osamaksu, mis on arvutatud proportsionaalselt alates tema osaluse alguskuupäevast kuni aasta lõpuni. Järgmistel aastatel on osamaks kooskõlas punktis 2 esitatud tabeliga. Alates neljandast aastast kohandatakse osamaksu vastavalt ametile antud toetuse suurenemisele või vähenemisele, et säiliks vastavus Serbia Vabariigi osamaksu ja ameti EL-28 hõlmava eelarve vahel. Osamaksu on võimalik järgmistel eelarveaastatel Eurostati poolt avaldatavate värskeimate statistiliste andmete põhjal muuta.

               7.Osamaksu arvestatakse eurodes ja see makstakse panka Euroopa Komisjoni eurokontole.

               8.Serbia Vabariik maksab oma osamaksu rahastamisnõudest lähtuvalt hiljemalt 30 päeva jooksul alates rahastamisnõude saatmisest komisjoni poolt.

               9.Iga viivitus Serbia Vabariigi osamaksu tasumisel tekitab kohustuse tasuda intresse maksetähtpäevaks maksmata summalt. Intressimäär vastab määrale, mida rakendab Euroopa Keskpank antud päeval oma eurotehingutele ning seda suurendatakse 1,5 protsendipunkti võrra.

               FINANTSSELGITUS

               1.
                     ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

                  1.1.
                     Ettepaneku/algatuse nimetus

                  1.2.
                     Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

                  1.3.
                     Ettepaneku/algatuse liik

                  1.4.
                     Eesmärgid

                  1.5.
                     Ettepaneku/algatuse põhjendus

                  1.6.
                     Meetme kestus ja finantsmõju

                  1.7.
                     Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.
                     HALDUSMEETMED

                  2.1.
                     Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

                  2.2.
                     Haldus- ja kontrollisüsteemid

                  2.3.
                     Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.
                     ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

                  3.1.
                     Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

                  3.2.
                     Hinnanguline mõju kuludele

                  3.2.1.
                     Üldine hinnanguline mõju kuludele

                  3.2.2.
                     Hinnanguline mõju ameti tegevusassigneeringutele

                  3.2.3.
                     Hinnanguline mõju ameti inimressurssidele

                  3.2.4.
                     Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

                  3.2.5.
                     Kolmandate isikute rahaline osalus

                  3.3.
                     Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta Serbia Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikule

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  2

                  Poliitikavaldkond:

                        33
                        „Õigus- ja tarbijaküsimused”

                  Meede:
                        33 02
                        „Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus”

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Serbia Vabariigi osalemine ameti töös vaatlejana aitab kaasa riigi õiguse järkjärgulisele vastavusseviimisele Euroopa Liidu õigusega ning riigi edukale ettevalmistamisele Euroopa Liidu liikmeks saamisel.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Erieesmärk:

                  Nimetatud otsus võimaldab Serbia Vabariigil osaleda vaatlejana ameti töös ja ametil tegeleda põhiõiguste küsimustega Serbia Vabariigis.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile:

                  33 02

                        „Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus”.

               1.4.1.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  Serbia Vabariigi osalemine ameti töös vaatlejana aitab kaasa riigi õiguse järkjärgulisele vastavusseviimisele Euroopa Liidu õigusega ning riigi edukale ettevalmistamisele Euroopa Liidu liikmeks saamisel.

               1.4.2.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Kavandatud otsus võimaldab ametil täita Serbia Vabariigis nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 (edaspidi „määruse”) artiklite 4 ja 5 raames sätestatud ülesandeid.

                  Tulemuslikkuse näitajad on ameti kavandamis-, järelevalve-, hindamis- ja aruandlustegevuses kesksel kohal. Tulemuslikkuse hindamisraamistikus kehtestatud näitajaid kasutatakse ameti tulemuslikkuse mõõtmiseks. Tulemuslikkuse hindamisraamistik hõlmab projektitasandi näitajaid, mis kirjeldavad iga sekkumise kavandatud väljundit ning lühiajalisi, pikaajalisi ja taotluslikke näitajaid, millest enamikke mõõdetakse pärast sekkumiste ja eelkõige kavandatud algatuse lõpule viimist. On oluline, et tulemuslikkuse hindamisraamistik oleks seotud nii strateegilise kava kui ka iga-aastaste töökavadega. Ameti tulemuslikkuse hindamisraamistik hõlmab sekkumisloogikat ja tulemuslikkuse näitajate loetelu koos vastavate eesmärkide, hindamiskriteeriumide, meetmete ning allikate ja vahenditega. Tulemuslikkuse hindamisraamistik koondab kogu tulemuslikkusega seotud teabe ja andmed loogilisse raamistikku. Ameti tulemuslikkuse hindamisraamistik on ülesehitatud viisil, mis toetab tulemuslikkuse analüüsimist (st järelevalve, hindamine ja aruandlus) ameti erinevatel tasanditel (st projekt, tegevus, temaatiline valdkond) ja strateegilistel tasanditel ning seda kasutatakse algatuse rakendamise järelevalveks. Näitajaid eristatakse eelkõige tulemustasemete kaupa (st väljund, lühiajalised, pikaajalised ja taotluslikud mõjud) vastavalt loogikamudelis kirjeldatud tegevustasemetele. Näitajad määratakse kindlaks igal aastal (ka algatusega seotud asjaomase ABM/ABB tegevuse kohta) ameti operatiivsetes töökavades (programmidokument) ning tulemuslikkuse järelevalve ja hindamine sisaldub asjaomases aruandlusdokumendis (konsolideeritud tegevusaruanne).

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Nimetatud otsus peaks võimaldama Serbia Vabariigil osaleda vaatlejana ameti töös ja ametil tegeleda põhiõiguste küsimustega Serbia Vabariigis nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud ulatuses.

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

                  Serbia Vabariigi osalemine ameti töös vaatlejana aitab kaasa riigi õiguse järkjärgulisele vastavusseviimisele Euroopa Liidu õigusega.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 ettepanek sisaldas ameti tegevuse geograafilist kohaldamisala käsitlevat mõjuhinnangut.

                  ELi Põhiõiguste Ameti eelkäija, Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus (EUMC), viis erinevates kandidaatriikides (2003. aastal ELiga 2004. aastal ühinenud 10 kandidaatriigis ja Rumeenias, Bulgaarias, Türgis ja Horvaatias) ellu PHARE projekte, mis osutusid väga positiivseteks nii kandidaatriikide kui ka EUMC jaoks.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Osa Serbia Vabariigi osalemiskuludest kaetakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu.

               1.6.Meetme ja finantsmõju kestus

               Ettepanek/algatus kehtib alates otsuse jõustumisest (vt selle artikkel 9) kuni Serbia Vabariigi ühinemiseni ELiga

               Finantsmõju alates otsuse jõustumisest (vt selle artikkel 9) kuni Serbia Vabariigi ühinemiseni ELiga

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
                  3

               Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage teostamise tingimused ja sagedus.

                  ELi Põhiõiguste Ameti tööd, kaasa arvatud kandidaatriikide osalemist ameti tegevuses, hinnatakse regulaarselt kooskõlas nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikuga ning võttes arvesse ameti mitmeaastast raamistikku ja programmidokumente.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.2.1.Välja selgitatud ohud

                  1) Personali teadmised konkreetsest turust.

                  2) Konkreetsed probleemid põhiõiguste alaste andmete kogumisel pakkujate puudumise tõttu turul.

                  3) Mõju hankemenetlusele põhiõiguste alaste andmete kogumisteenuse pakkujate puudumise tõttu.

                  4) Mõju uuringu tulemustele ebapiisava andmekogumise või andmete kättesaamatuse tõttu.

               2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)

                  1) Meetme rakendamiseks vajalike eriteadmiste, oskuste ja pädevuse analüüs ja personalile vajaliku väljaõppe kindlaksmääramine.

                  2) Lepinguliste teenusepakkujate tegevuse seire tugevdamine, eriti kui nad ei ole kogenud põhiõiguste alaste andmete kogujad.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Võitluses pettuse, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega kohaldatakse ELi Põhiõiguste Ameti suhtes ilma piiranguteta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013.

                  Amet ühineb Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahelise 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust, ja kohaldab viivitamata ameti pettustevastase strateegia kontekstis asjakohased sätted ja asjaomase tegevuskava.

                  Rahastamist käsitlevates otsustes ning nendest tulenevates rakenduskokkulepetes ja õigusaktides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teha ametilt raha saajate ning raha jaotamise eest vastutavate töötajate seas kohapealseid kontrolle.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kululiik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        [Rubriik …..]

                        Liigendatud/liigendamata
                           4

                        EFTA riigid
                           5

                        Kandidaatriigid
                           6

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        3

                        33,0206

                        Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

                        Liigendamata

                        EI

                        JAH

                        EI

                        JAH

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Nr

                        3 ..……………………………………………………………….

                        Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

                        Aasta
                        1

                        Aasta
                        2

                        Aasta
                        3

                        KOKKU

                        Jaotis 1 – Personalikulud

                        Kulukohustused

                        1)

                        0,074

                        0,075

                        0,076

                        0,225

                        Maksed

                        2)

                            0,074

                        0,075

                        0,076

                        0,225

                        Jaotis 2 - Hooned ja mitmesugused tegevuskulud

                        Kulukohustused

                        1a)

                        0,020

                        0,021

                        0,021

                        0,062

                        Maksed

                        2 a)

                        0,020

                        0,021

                        0,021

                        0,062

                        Jaotis 3 – Tegevuskulud

                        Kulukohustused

                        3 a)

                        0,086

                        0,087

                        0,089

                        0,262

                        Maksed

                        3b)

                        0,086

                        0,087

                        0,089

                        0,262

                        Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3a

                        0,180

                        0,183

                        0,186

                        0,549

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3b

                        0,180

                        0,183

                        0,186

                        0,549

               Ameti kulud kaetakse kandidaatriikide osamaksudest tulevatest sihtotstarbelistest tuludest

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud”

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        1

                        Aasta
                        2

                        Aasta
                        3

                        KOKKU

                        Komisjon

                        •Personal

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

                        •Muud halduskulud

                        Komisjon KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        1

                        Aasta
                        2

                        Aasta
                        3

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,247

                        0,250

                        0,253

                        0,750

                        Maksed

                        0,247

                        0,250

                        0,253

                        0,750

               3.2.2.Hinnanguline mõju kuludele

               Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist summas 0,086 miljonit eurot.

               Serbia Vabariigi osalemine ameti töös vaatlejana võimaldab ametil tegeleda kõnealuses kandidaatriigis nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 3 lõike 1 kohaselt põhiõiguste küsimustega ulatuses, mis on vajalik riigi õiguse järkjärguliseks vastavusseviimiseks Euroopa Liidu õigusega. Ameti ülesanded on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklis 4 ja valdkonnad, millele amet keskendub on kindlaks määratud ameti mitmeaastases raamistikus vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklile 5.

               3.2.3.Hinnanguline mõju Euroopa Põhiõiguste Ameti inimressurssidele

               3.2.4.Ülevaade

               Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        1

                        Aasta
                        2

                        Aasta
                        3

                        KOKKU

                        Ametnikud (AD palgaastmed)

                        Ametnikud (AST palgaastmed)

                        Lepingulised töötajad

                        1

                        1

                        1

                        1

                        Ajutised töötajad

                        Riikide lähetatud eksperdid

                        KOKKU

                        1

                        1

                        1

                        1

               3.2.5.Komisjoni hinnanguline personalivajadus

               Ettepanek/algatus hõlmab komisjonis personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)

                        Aasta
                        1

                        Aasta
                        2

                        Aasta
                        3

                        Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        XX 01 01 02 (delegatsioonid)

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           7

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           8

                        - Peakorteris
                           9

                        - Delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

                        0,5

                        0,5

                        0,5

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse haldavatele peadirektoraatidele juba jaotatud ja/või peadirektoraatides ümberpaigutatud vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet juhtivale peadirektoraadile anda iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutine personal

                        Haldus-, finants- ja juriidilised ülesanded, mis on seotud Serbia Vabariigi osalemisega ameti töös vaatlejana.

                        Koosseisuvälised töötajad

                        –

               3.2.6.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               3.2.7.Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        1

                        Aasta
                        2

                        Aasta
                        3

                        Kokku

                        Serbia Vabariik

                        0,180

                        0,183

                        0,186

                        0,549

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

                        0,180

                        0,183

                        0,186

                        0,549

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               ◻
                     ◻ omavahenditele

               ⌧
                     ⌧ mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           10

                        Aasta
                        1

                        Aasta
                        2

                        Aasta
                        3

                        Artikkel 603.1

                        0,180

                        0,183

                        0,186

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  33.02.06

               Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.

                  Vt otsuse I lisa

                     (1)
                  ELT L 56, 4.3.1968, lk 1, viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 1023/2013, ELT L 287, 29.10.2013, lk 15.

                     (2)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (3)
                  Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                  .

                     (4)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (5)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (6)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (7)
                  AC = Lepingulised töötajad; kohalikud töötajad, END = riikide lähetatud töötajad; renditud tööjõud, JED = noored eksperdid delegatsioonides.

                     (8)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (9)
                  Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.

                     (10)
                  Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.