				|

		52012PC0112

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse pärast aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks /* COM/2012/0112 final - 2012/0051 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
 ·      Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamise menetluses.
 ·      Üldtaust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.
 ·      Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Praegu kehtivaks meetmeks on lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 130/2006 Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi kohta (ELT L23, 27.1.2006, lk 1) (viimati muudetud nõukogu määrusega (EL) nr XX/2012 (ELT LXX, xx.yy.2012, lk x.)).
 ·      Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata.
 2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
 ·      Konsulteerimine huvitatud isikutega
 Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.
 ·      Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Välisekspertide arvamusi ei ole olnud vaja kasutada.
 ·      Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.
 3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 ·      Kavandatud meetmete kokkuvõte 26. jaanuaril 2011 algatas komisjon Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise. Läbivaatamisega seotud uurimine tõi ilmsiks Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe jätkuva dumpingu, mis dumpinguvastaste meetmete lõpetamise korral tooks kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. Peale selle tehti kindlaks, et meetmete jätkumine ei oleks vastuolus liidu huvidega. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku eesmärgiga pikendada Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes praegu kehtivaid meetmeid, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 24. aprillil 2012.
 ·      Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.
 ·      Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
 ·      Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel:
 asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja riigi tasandil otsustamist ei võimaldata.
 Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne.
 ·      Õigusakti valik
 Kavandatavad õigusakt(id): määrus.
 Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.
 4.           MÕJU EELARVELE
 Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.
2012/0051 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
millega kehtestatakse pärast aegumise
läbivaatamist määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2
kohaselt Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik
dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta
määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest,
mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1]
(edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2,
5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon
(edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1.           Eelnevad
uurimised ja kehtivad meetmed
(1)       Määrusega (EÜ) nr 130/2006[2] (edaspidi
„esialgne määrus”) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”)
pärit viinhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikus 0 %
– 34,9 %. Tuletatakse meelde, et Hiina eksportiva tootja Hangzhou Bioking
Biochemical Engineering Co., Ltd. (edaspidi „Hangzhou Bioking”) toodetud
viinhappe suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks oli 0 %,
samas kui muude Hiina eksportivate tootjate suhtes kehtestatud tollimaks oli 4,7 %
– 34,9 %.
(2)       Pärast algmääruse artikli 11
lõike 3 alusel algatatud läbivaatamist muudeti 22. veebruaril 2008 nõukogu
määrusega (EÜ) nr 150/2008[3]
eespool nimetatud meetmete ulatust.
(3)       XX aprillil 2012 pärast
Hangzhou Biokingi suhtes kehtivate meetmete läbivaatamise algatamist määruse
(EÜ) nr 1515/2001 artikli 2 lõike 3 põhjal lähtuvalt WTO apellatsioonikogu aruandest
„Mehhiko – lõplikud dumpinguvastased meetmed veiselihale ja riisile”[4], mille
lõigetes 305 ja 306 leiti, et eksportiv tootja, kelle puhul esialgse uurimise
käigus dumpingut ei avastatud, tuleb välja jätta sellise uurimise tulemusel
kehtestatud lõpliku meetme kohaldamisalast ning et tema suhtes ei saa algatada
läbivaatamist, mis on seotud administratiivsete ja muutunud asjaoludega, muutis
nõukogu määruse (EÜ) nr XXX/2012[5]
abil Hangzhou Biokingi suhtes kehtivaid meetmeid.
(4)       Uurimist, mis viis esialgse määrusega
ettenähtud meetmete kehtestamiseni asjaomastes riikides, nimetatakse edaspidi
„esialgseks uurimiseks”.
2.           Taotlus aegumise
läbivaatamise algatamiseks
(5)       Pärast seda, kui avaldati
teade lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta[6], sai
komisjon 27. oktoobril 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase
taotluse algatada kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitasid
järgmised tootjad (edaspidi „taotluse esitajad”): Distillerie Bonollo SpA,
Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie
S.r.l. ja Comercial Quimica Sarasa s.l., kes toodavad olulise osa, käesoleval
juhul üle 50 % liidu viinhappe kogutoodangust.
(6)       Taotlus põhines väitel, et
Hiinast pärit viinhappe impordile kehtestatud meetmete kehtivuse lõppemine
tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju
jätkumise.
3.           Aegumise läbivaatamise
algatamine
(7)       Olles pärast nõuandekomiteega
konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt
tõendeid, andis komisjon 26. jaanuaril 2011 Euroopa Liidu Teatajas
avaldatud algatamisteates[7]
teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11
lõikele 2.
4.           Paralleelsed menetlused
(8)       Samuti teatas komisjon 29. juulil
2011 dumpinguvastase menetluse algatamisest[8] vastavalt artiklile 5 Hiinast pärit
viinhappe impordi suhtes, mis piirdub ühe Hiina eksportiva tootjaga (Hangzhou
Bioking).
(9)       Samal päeval teatas komisjon
vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 Hiinast pärit viinhappe impordi
suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise
algatamisest[9],
mis piirdus dumpingu uurimisega kahe eksportiva Hiina tootja, nimelt Changmao
Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, ja Ninghai Organic Chemical
Factory, Ninghai, puhul.
5.           Uurimine
5.1.        Läbivaatamisega seotud
uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(10)     Dumpingu jätkumise uurimine
hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010
(edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või
kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine
hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamisega seotud
uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
5.2.        Uurimisega seotud isikud
(11)     Komisjon teatas aegumise
läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele
teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele,
teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning
asjaomase eksportiva riigi esindajatele.
(12)     Huvitatud
isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda
ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.
(13)     Arvestades uurimisega seotud
Hiina eksportivate tootjate, liidu sõltumatute importijate ja liidu tootjate
suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt
algmääruse artiklile 17. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas
väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valim, paluti
eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva
jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile
algatamisteates nõutud teave.
(14)     Saadud vastustest lähtuvalt
otsustati liidu tootjate puhul moodustada valim. Ükski liidu sõltumatu
importija uurimise raames koostööd ei teinud. Mis puutub Hiina eksportivatesse
tootjatesse, näitas neist vaid kaks üles valmidust uurimise raames koostööd
teha. Seega otsustati, et eksportivate tootjate osas ei ole väljavõtteline
uuring vajalik.
(15)     Kuus liidu tootjat esitas
algatamisteates nõutud teabe ja oli nõus valimisse kuuluma. Nendelt liidu
tootjatelt saadud teabe alusel võttis komisjon valimisse neli liidu tootjat,
kes leiti olevat samasuguse toote liidusisese müügimahu suhtes liidu
tootmisharu mõistes tüüpilised. Kõnealuste tootjate müügimaht kokku moodustas 61 %
liidu turu müügimahust.
(16)     Küsimustike vastused saadi
neilt neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kahelt liidu kasutajalt ja
kahelt Hiina eksportivalt tootjalt. Lisaks esitas kaks koostööd teinud liidu
tootjat kahju analüüsimiseks nõutud üldandmed.
(17)     Hangzhou Biokingi eksport,
kelle individuaalne dumpingumarginaal oli esialgses uurimises null, jäeti välja
nii dumpingu- kui ka kahjuanalüüsist, võttes sealhulgas arvesse dumpingu
jätkumise ja dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju kordumise tõenäosust.
Seetõttu põhines käesoleva läbivaatamise analüüs vaatlusaluse toote ekspordil
Hiinast liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, jättes välja Hangzhou
Biokingi ekspordi, ning käesolevas määruses nimetatakse seda „ekspordiks, mille
suhtes on kohaldatud meetmeid”.
(18)     Komisjon kogus ja kontrollis
kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise
tõenäosuse suhtes ja liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas.
Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
(a)
Liidu tootjad:
–      Comercial Quimica Sarasa S.L.;
–
Alcoholera Vinícola Europea S.A.;
–
Distillerie Mazzari S.p.a.;
–
Distillerie Bonollo S.p.a.;
(b)
Hiina eksportivad tootjad:
–
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd;
–
Ninghai Organical Chemical Factory;
(c)
Kasutajad:
–
Danisco A/S;
–
Kerry (NL) B.V.;
(d)
Võrdlusriigi tootja:
–
Tarcol S.A., Argentina.
B.        VAATLUSALUNE TOODE JA
SAMASUGUNE TOODE
(19)     Käesoleva läbivaatamisega
hõlmatud vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud määruses (EÜ) nr 150/2008, millega muudeti esialgse määrusega
sätestatud meetmete kohaldamisala, nagu eespool selgitatud. Vaatlusalune toode
on Hiinast pärit viinhape (v.a tüübi D-(-)viinhape, millel on vähemalt 12,0-kraadine
negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses vastavalt Euroopa farmakopöas
kirjeldatud meetodile), mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 2918 12 00
(TARICi kood 2918 12 00 90) alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(20)     Läbivaatamisega seotud
uurimine, nagu ka esialgne uurimine, kinnitas, et liidu turule imporditud
vaatlusalune toode ja eksportivate tootjate toodetud ning omamaistel turgudel
müüdud tooted ja liidu tootmisharu toodetud ning liidu turul müüdud tooted
(edaspidi „samasugune toode”) on samasuguste füüsikaliste ja keemiliste
põhiomaduste ning kasutusvaldkondadega. Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid
tooteid algmääruse artikli 1 lõikele 4 vastavalt samasuguste toodetena.
C.        DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
1.           Sissejuhatavad märkused
(21)     Vastavalt algmääruse artikli 11
lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks dumpingu
tõenäoline jätkumine või kordumine.
(22)     Nagu märgitud põhjenduses 13,
võttes arvesse käesoleva läbivaatamisega seotud eksportivate tootjate
võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring.
Kahekümne teadaoleva eksportiva tootja seast teatas endast vaid kaks
äriühingut, kellest mõlemad said kasu turumajanduslikust kohtlemisest ja
nõustusid koostööd tegema. Need kaks äriühingut hõlmavad suurema osa
vaatlusaluse toote impordist Hiinast liitu läbivaatamisega seotud
uurimisperioodil, välja arvatud äriühingu Hangzhou Bioking eksport, kelle
individuaalne dumpingumarginaal esialgses uurimises oli null.
2.           Dumpinguhinnaga import
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.1.        Võrdlusriik
(23)     Kuna Hiina majandus on
üleminekujärgus, siis vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7
punktile a määratakse normaalväärtus nende eksportivate tootjate puhul,
kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, kindlaks sobiva
kolmanda turumajandusriigi (edaspidi „võrdlusriik”) hinna või arvestusliku
väärtuse põhjal.
(24)     Nii nagu esialgses
uurimiseski, tehti algatamisteates ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel
võrdlusriigina Argentinat. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi
selle valiku sobivuse kohta.
(25)     Üks viinhappe tööstuslik
tarbija tõi esile mõned piirangud seoses Argentina valimisega võrdlusturuks,
väites, et kõnealune riik ei peaks normaalväärtuse määramisel olema ainus
võrdlusalus. Asjaomane isik tõi eelkõige esile väidetavad erinevused Hiina ja
Argentina tootmisprotsesside vahel, aastase toodangu vähese koguse võrreldes
maailma toodanguga ning vahetuskursside kõikumise. Kuid ühtegi neist väidetest
dokumentidega ei tõendatud.
(26)     Pealegi uuriti juba esialgse
uurimise raames põhjalikult Argentina ja Hiina erinevaid tootmisprotsesse ning
selle mõju vaatlusaluse toote omahinna kalkulatsioonile ja väärtuse määramisele
ning järeldati, et see ei muuda sarnaseks peetavate toodete võrreldavust. Kuna
tööstusliku tarbija väidetes ei olnud midagi uut ja ta oma väiteid ei
tõestanud, siis lükati see kõnealune väide tagasi. Käesoleva aegumise
läbivaatamise järeldused kinnitavad seega esialgse uurimise järeldusi, et
tootmisprotsessi erinevused ei mõjuta toodete võrreldavust.
(27)     Argentina aastase toodangu
vähesus võrreldes maailma viinhappetoodanguga ei ole asjakohane argument
olukorras, kus hinnatakse, kas konkreetne turg on sobiv normaalväärtuse
määramiseks võrdlusturul. Uurimine kinnitas tõepoolest, et Argentina on avatud
ja konkurentsivõimeline turg, kus on vähemalt kaks ettevõtjat. Sellest
tulenevalt lükatakse kõnealune väide tagasi.
(28)     Väidet vahetuskursi
märkimisväärse kõikumise kohta piirkondade vahel ei tõestatud. Lisaks ei
märgatud kohapealses uurimises ühtegi asjaolu, mis oleks viidanud
piirkondadevahelistele vahetuskursi moonutustele. Sellest tulenevalt lükatakse
ka see väide tagasi.
(29)     Seetõttu,
nii nagu esialgses uurimiseski, tehti järeldus, et Argentina on sobiv
võrdlusriik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.
(30)     Võeti ühendust kahe teadaoleva
Argentina äriühinguga, kuid ainult üks neist nõustus tegema koostööd, vastama
küsimustikule ja võtma vastu kontrollkäiku. Selle äriühingu andmeid kasutati
normaalväärtuse kindlaksmääramisel.
2.2.        Normaalväärtus
(31)     Kahe äriühingu puhul, kellele
võimaldati esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist, määrati
normaalväärtus kindlaks nende esitatud andmete alusel. Vastavalt algmääruse
artiklile 2 uuris komisjon, kas viinhappe müük sõltumatutele klientidele
siseturul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline, st kas
siseturu jaoks ettenähtud toote müügimaht moodustas vähemalt 5 % või enam
vaatlusaluse toote liitu eksporditud müügimahust.
(32)     Ühe äriühingu puhul, kellele
võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, tuli normaalväärtus kindlaks määrata
arvestuslikult, kuna selle äriühingu müük siseturul ei olnud piisav, et pidada
seda tüüpiliseks, nii nagu on selgitatud põhjenduses 31. Seetõttu lähtuti
normaalväärtuse kindlaksmääramisel selle äriühingu tootmiskuludest, millele
lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning tavapärase kaubandustegevuse käigus
toimunud omamaisest müügist saadud kasum.
(33)     Teise äriühingu puhul, kellele
võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks
ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt makstud hindade põhjal, kuna tema
omamaine müük oli tüüpiline ja see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus.
(34)     Äriühingute puhul, kellele
esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, arvutati
normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a võrdlusriigi
koostööd teinud tootja esitatud teabe põhjal.
(35)     Seetõttu hinnati ka
võrdlusriigis toimunud müüki siseturul sõltumatutele klientidele algmääruse
artiklis 2 määratletud kriteeriumide alusel. Komisjon suutis tõestada, et
selline müük toimus piisavas koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus
ning seega võis seda kasutada normaalväärtuse määramiseks äriühingute puhul,
kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.
2.3.        Ekspordihind
(36)     Koostööd teinud eksportivate tootjate kogu eksportmüük liitu
toimus otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Vastavalt algmääruse artikli 2
lõikele 8 määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate
hindade põhjal.
(37)     Kõigi teiste Hiina tootjate
ekspordi hinna arvutamiseks saadi teavet andmebaasist 14-6 kättesaadavaks
tehtud impordistatistikast.
2.4.        Võrdlus
(38)     Normaalväärtust ja
ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel.
(39)     Et tagada õiglane võrdlus
normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse
artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse
erinevusi transpordi, kindlustuse, maksude ja krediidikulude osas, mis
mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.
(40)     Selleks, et õiglaselt võrrelda
võrdlusriigi normaalväärtust tehasest hankimise tasandil ja põhjenduses 37
nimetatud ekspordihinda, kohandati CIF-ekspordihinnad tehasest hankimise
tasandile, kasutades kontrollkäikudel kogutud andmeid.
2.5.        Dumpingumarginaal
(41)     Nagu on sätestatud algmääruse
artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud
keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel.
(42)     Sellest võrdlusest selgus, et
koostööd teinud eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldati esialgse uurimise
raames turumajanduslikku kohtlemist, jätkasid dumpinguhinnaga müüki, kuigi
sellise müügi tase oli veidi madalam.
(43)     Arvutatud jääktollimaks näitas
märkimisväärset dumpingut, mis oli suurem isegi esialgsel uurimisel leitud
dumpingust.
3.           Dumpingu jätkumise tõenäosus
(44)     Lisaks dumpingu olemasolu
analüüsile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise
tõenäosust.
(45)     Siinkohal analüüsiti järgmisi
elemente: Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindu, Hiina
tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu ja muude kolmandate turgude
atraktiivsust.
3.1.        Hiinast
pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad
(46)     Pärast lõplike meetmete kehtestamist
2006. aasta jaanuaris suurenes dumpinguhinnaga impordi kogus Hiinast, tõustes 3
034 tonnilt 2007. aastal 3 649 tonnini läbivaatamisega seotud
uurimisperioodil, mis tähendab umbes 20 %-list tõusu. Paralleelselt
suurenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil 1,0
protsendipunkti, s.o 12,6 %-lt 2007. aastal 13,5%-ni läbivaatamisega seotud
uurimisperioodil.
(47)     Samal ajal jäid Hiinast pärit
dumpinguhinnaga impordi hinnad suhteliselt stabiilseks, tõustes 12,6 % 2007.
ja 2008. aasta vahel, millele järgnes pidev langus 2009. aastal ja
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, jõudes selle lõpupoole 2007. aastal
saavutatud tasemele.
3.2.        Tootmisvõimsus
ja vaba tootmisvõimsus Hiinas
(48)     Erinevad avalikult
kättesaadavad teabeallikad[10]
viitavad sellele, et Hiina viinhappe tootmise koguvõimsus ületab suuresti
nõudluse Hiina siseturul.
(49)     Uurimise käigus kohapeal
kogutud teabe ja turu-uuringute alusel hinnatakse tootmise koguvõimsust Hiinas
umbes 25 000 tonnile[11].
Võrreldes Hiinas olemasoleva võimsusega on Hiina turg hinnanguliselt 5 000
tonnise tarbimise juures väike.
(50)     Lisaks on selgeid tõendeid
selle kohta, et Hiina tootmisvõimsus on isegi suurem kui 25 000 tonni.
Võrreldes esialgse uurimisperioodi andmeid läbivaatamisega seotud
uurimisperioodi andmetega, on näha, et kahe koostööd teinud Hiina eksportiva
tootja koguvõimsus kasvas üle 200 %. Sellele vastav vaba tootmisvõimsus
oli umbes 20 % kogu tootmisvõimsusest läbivaatamisega seotud
uurimisperioodil.
(51)     Lisaks
on põhjenduses 48 nimetatud aruannete väljavõtetest saadud teabest ja avalikult
kättesaadavast teabest näha, et 2007. aastal asutati vähemalt kaks uut
viinhappe tootjat.
(52)     Seetõttu on selge, et Hiina
tootmisvõimsus on ebaproportsionaalne omamaise tarbimisega võrreldes, mis
kinnitab, et Hiina tootjatel on selge vajadus tugevdada oma positsioone
eksporditurgudel.
3.3.        Liidu turu ja muude kolmandate
riikide turgude atraktiivsus
(53)     Koostööd
teinud Hiina äriühingutest kogutud teabe kohaselt on hind kolmandatesse riikidesse
müügil kooskõlas nende hindadega, mida nad said liidu turul. Nagu eespool
märgitud, on Hiina turul oluline tootmise ülevõimsus, mis tähendab, et
eksisteerib loomulik vajadus leida alternatiivseid turge, kuhu see liigne
tootmisvõimsus suunata.
(54)     Liidu turg on maailma suurim
turg, ulatudes ligi 40 %-ni maailma viinhappetarbimisest, ning see kasvab
veelgi, nagu märgitakse põhjenduses 60. Uurimise käigus kogutud teabe alusel on
samuti selge, et Hiina äriühingud on näidanud üles suurt huvi oma kohaloleku
laiendamise suhtes maailma suurimal turul ning märkimisväärse turuosa
säilitamise suhtes liidu turul.
4.           Järeldus dumpingu jätkumise
tõenäosuse kohta
(55)     Eespool kirjeldatu põhjal võib
järeldada, et märkimisväärne kogus Hiina impordist toimub siiani dumpinguhindadega
ja et dumpingu jätkumine on väga tõenäoline. Arvestades Hiina potentsiaalset
vaba tootmisvõimsust, sealhulgas kaht Hiina turule ilmunud uut tootjat, ja
tõsiasja, et liidu turg on maailma suurim atraktiivse hinnatasemega turg, võib
järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemise korral suurendavad
Hiina eksportijad tõenäoliselt veelgi dumpinguhindadega eksporti liitu.
D.        LIIDU
TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(56)     Läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet üheksa liidu tootjat. Neist
üheksast tootjast kuus tegi uurimise raames igakülgset koostööd, esitas
valimisse kaasamise ankeedid ja taotles valimisse kaasamist. Selgus, et nende
kuue tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus,
käesoleval juhul enam kui 73 %. Nagu märgitud põhjendustes 57, nimetatakse
neid üheksat läbivaatamistaotluses andmeid esitanud tootjat edaspidi „liidu
tootmisharuks” algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.
(57)     Kahju analüüsimiseks määrati
kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:
–
makromajanduslikke elemente (toodang,
tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse kasutamine, tootlikkus, müügimaht, turuosa,
kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaalide suurusjärk ja varasema
dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes
valimisse kaasatud tootjatelt saadud teabele ning ülejäänud kolme liidu tootja
puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;
–
mikromajanduslikke elemente (keskmised ühiku
hinnad, varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood,
kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud
liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.
(58)     Tuleb märkida, et liidu
viinhappe turul on suhteliselt vähe tootjaid, kes on peamiselt väikese ja
keskmise suurusega ettevõtjad ning asuvad Itaalias ja Hispaanias. Välja arvatud
üks Hispaanias asuv tootja, kes toodab ainult viinhapet, on kõik teised tootjad
vertikaalselt integreeritud ning nende peamine tegevus on veinisettest alkoholi
tootmine, mille puhul viinhape on kõrvalprodukt.
E.         OLUKORD LIIDU TURUL
1.           Tarbimine
liidu turul
(59)     Liidu
tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht
liidu turul, Hiina ekspordiandmebaas ja Eurostatist saadud andmed
impordimahtude kohta liidu turul ning muude liidu tootjate puhul
läbivaatamistaotlusel põhinevad hinnangud.
(60)     Viinhappe tarbimine liidus
suurenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel
ajal 11 %. Üksikasjalikumalt vaadates langes ilmne nõudlus 2007. aastast 2009.
aastani 15 %. Kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõudis liidu
tarbimine 29 964 tonnini, mis oli märkimisväärne tõus (26 protsendipunkti)
võrreldes eelneva aastaga. Selline tarbimise tõus on selgitatav viinhappe suure
hinnapaindlikkusega. Kui viinhappe hind on madal, nagu see oli läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil, siis saab seda kasutada lisaotstarbel, näiteks muude
keemiatoodetest toorainete nagu sidrunhappe ja õunhappe asendamiseks. Sellest
tuleneb ka liidu kogutarbimise kasv.
Tabel 1
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 ELi kogutarbimine (tonnides) || 26 931 || 25 333 || 22 983 || 29 964
 Indeks || 100 || 94 || 85 || 111
 Allikas: küsimustike vastused, Hiina ekspordiandmebaas, Eurostat
2.           Hiinast pärit impordi maht,
turuosa ja hinnad
2.1.        Maht ja turuosa
(61)     Hiinast pärit vaatlusaluse
toote koguimpordi maht liitu kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 45 %.
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutas impordi maht 8 495 tonni, mis
vastas 28,4 % turuosale.
(62)     Dumpinguvastaste meetmetega
piiratud Hiina eksportijate viinhappe impordimaht liitu suurenes
läbivaatamisega seotud vaatlusalusel perioodil 20 % ja ulatus 3 649
tonnini, mis vastas 12,2 % turuosale, tõustes selleni 11,3 %-lt
vaatlualuse perioodi alguses. Ülejäänud import, 4 846 tonni, tuli Hiina
eksportijatelt, kelle suhtes ei olnud kohaldatud meetmeid, ning kes samuti
suurendasid oma osa kogu Hiina impordis liitu vaatlusalusel perioodil (+9
protsendipunkti).
Tabel 2
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Meetmetega piiratud Hiina impordi maht (tonnides) || 3 035 || 3 042 || 2 945 || 3 649
  Indeks=100 || 100 || 100 || 97 || 120
 Meetmetega piiratud Hiina impordi turuosa (tonnides) || 11,3% || 12,0% || 12,8% || 12,2%
  Indeks=100 || 100 || 106 || 113 || 107
2.2.        Hinnad ja hinna allalöömine
(63)     Järgmine tabel näitab Hiinast
pärit meetmetega piiratud impordi keskmist CIF-hinda ELi piiril ja liidu
tootmisharu asjaomast keskmist müügihinda.
Tabel 3
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Meetmetega piiratud Hiina impordi hind (eurodes tonni kohta) || 1 834 || 2 060 || 1 966 || 1 819
  Indeks=100 || 100 || 112 || 107 || 99
 Allikas: küsimustike vastused, artikli 14.6 andmed
(64)     Meetmetega piiratud Hiina
ekspordi keskmine ühiku müügihind CIF-tasemel oli läbivaatamisega seotud
uurimisperioodil kuni 1 819 eurot tonni kohta, mis tähendas 20 %-list
hinnatõusu vaatlusalusel perioodil.
(65)     Läbivaatamisega seotud
uurimisperioodil liidu turul müüdud viinhappe hinna puhul võrreldi liidu
tootmisharu toodetud ja müüdud viinhappe hinda ning meetmetega piiratud Hiina
impordi hinda. Liidu tootmisharu asjaomaste müügihindadena käsitleti
sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral
kohandati tehasehinna tasemele, s.t arvati maha veokulud ELis ning
allahindlused ja soodustused. Neid hindu võrreldi eespool esitatud Hiina
eksportivate tootjate müügihindadega ilma allahindlusteta ja vajaduse korral
korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ELi piiril, mida oli asjakohaselt kohandatud
võtmaks arvesse tollivormistuskulusid ja impordijärgseid kulusid. Liidu
kaalutud keskmine müügihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 2 496
eurot/tonn.
(66)     Hinnavõrdlus tooteliikide
kaupa näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müüdi meetmetega
piiratud vaatlusaluse toote Hiina importi liidus hinnaga, mis lõi liidu
tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla (32,6 %).
3.           Import muudest kolmandatest
riikidest
(67)     Järgmine tabel näitab muudest
kolmandatest pärit riikidest impordi arengut vaatlusalusel perioodil selle mahu
ja turuosa suhtes ning selle keskmist hinda.
Tabel 4
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides) || 590 || 135 || 156 || 845
  Indeks=100 || 100 || 23 || 26 || 143
 Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa || 2,2% || 0,5% || 0,7% || 2,8%
  Indeks=100 || 100 || 24 || 31 || 129
 Impordihind (eurodes tonni kohta) || 2 503 || 2 874 || 2 300 || 2 413
 Allikas: Eurostat, 14(6) andmebaas
(68)     Muudest kolmandatest riikidest
pärit viinhappe ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 43 %
ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 845 tonnini. Kõnealuse
impordi hinnad on suhteliselt kõrged – märkimisväärselt kõrgemad vastavatest
Hiina hindadest ja ainult veidi madalamad liidu tootmisharu keskmisest
hinnatasemest. Siiski võib muudest kolmandatest riikidest pärit eksporti pidada
marginaalseks, kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle turuosa
vaid 2,8 %, kuigi vaatlusaluse perioodi lõpus tõusis turuosa protsent
järsult.
4.           Liidu tootmisharu majanduslik
olukord
(69)     Komisjon uuris kooskõlas
algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu
olukorda vaatlusaluse perioodi vältel mõjutanud majanduslikke tegureid ja
näitajaid.
4.1.        Sissejuhatavad märkused
(70)     Arvestades, et kahjuanalüüsi
jaoks kasutati liidu tootmisharu puhul väljavõttelist uuringut, määrati
kahjunäitajad kindlaks kahel tasandil, nagu märgitud põhjenduses 57.
4.2.        Makromajanduslikud elemendid
(a)
Tootmine
(71)     2007. aasta ja läbivaatamisega
seotud uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes liidu tootmine 5 %.
Täpsemalt suurenes see 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi
vahelisel ajal 19 protsendipunkti kuni umbes 30,5 tuhande tonnini, millele
järgnes 2007. ja 2009. aasta vahel 14 %-line järsk langus. Suurenenud
tootmine võimaldas liidu tootmisharul tõrjuda tootmiskulude kasvu ja avaldas
liidu tootmisharu üldisele kasumlikkusele positiivset mõju.
Tabel 5
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Tootmismaht (tonnides) || 29 000 || 27 500 || 25 000 || 30 588
  Indeks=100 || 100 || 95 || 86 || 105
 Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed
(b)
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(72)     Liidu tootjate tootmisvõimsus
langes vaatlusalusel perioodil 2 %.
(73)     Tootmisvõimsuse rakendamise
määr oli 2007. aastal 63 % ja see langes 2009. aastal 56 %-ni ning
tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 68 %-ni. Madalam
rakendamise määr 2009. aastal peegeldab majanduskriisi negatiivset mõju. Kogu
tootmisvõimsuse rakendamise määr tõusis vaatlusalusel perioodil 8 %, mis
aitas veelgi kaasa püsikulude vähendamisele.
Tabel 6
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Tootmisvõimsus (tonnides) || 46 000 || 46 000 || 45 000 || 45 000
  Indeks=100 || 100 || 100 || 98 || 98
 Tootmisvõimsuse rakendamine || 63% || 60% || 56% || 68%
  Indeks=100 || 100 || 95 || 88 || 108
 Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed
(c)
Müügimaht
(74)     Liidu tootjate müügi maht
sõltumatutele klientidele liidu turul kasvas vaatlusalusel perioodil 1 %
võrra. Kõigepealt vähenes see 2007. ja 2008. aasta vahel 11 % võrra,
millele järgnes edasine 9 %‑line langus 2009. aastal ning
vaatlusaluse perioodil lõpul jõudis müügimaht peaaegu samale tasemele, mis oli
vaatlusaluse perioodi algul. Suured kõikumised olid peamiselt põhjustatud 2008.
ja 2009. aasta majanduskriisist.
Tabel 7
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Müük sõltumatutele isikutele liidus (tonnides) || 20 489 || 18 165 || 16 709 || 20 623
  Indeks=100 || 100 || 89 || 82 || 101
 Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed
(d)
Turuosa
(75)     Vaatlusalusel perioodil
kaotasid liidu tootjad 7,3 protsendipunkti turuosast, mis vähenes 76,1%-lt 2007. aastal
68,8 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Turuosa kaotus kajastab
asjaolu, et tarbimise kasvust hoolimata ei suutnud liidu tootmisharu müük
vaatlusalusel perioodil samas tempos kasvada.
Tabel 8
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Liidu tootjate turuosa || 76,1% || 71,7% || 72,7% || 68,8%
  Indeks=100 || 100 || 94 || 95 || 90
 Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed
(e)
Kasv
(76)     2007. aasta ja läbivaatamisega
seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, mil liidu tarbimine suurenes 11 %
võrra, jäi liidu tootjate müügimaht liidu turul stabiilseks ja liidu
tootmisharu turuosa langes 10 % võrra. Seega võib järeldada, et liidu tootjad
ei saanud turu kasvust mingit kasu.
(f)
Tööhõive
(77)     2007. aasta ja läbivaatamisega
seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootmisharu tööhõive tase 28 %.
Täpsemalt vähenes töötajate arv 320-lt inimeselt 2007. ja 2008. aastal 280
inimeseni 2009. aastal ning 230 inimeseni läbivaatamisega seotud
uurimisperioodil. Töötajate arvu vähenemine 2009. aastal on seotud mitme liidu
tootja ümberkorraldusmeetmetega.
Tabel 9
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Tööhõive (inimest) || 320 || 320 || 280 || 230
  Indeks=100 || 100 || 100 || 88 || 72
 Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed
(g)
Tootlikkus
(78)     Liidu tootmisharu tööjõu
tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas,
suurenes vaatlusalusel perioodil 47 % võrra. Tootmine suurenes seega 5 %
võrra, samas kui tööhõive tase vähenes 28 % võrra, mis omakorda näitab
liidu tootmisharu tõhususe suurenemist. See oli eelkõige nähtav läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil, mil tootmine suurenes, samas kui tööhõive tase langes
jätkuvalt ja tootlikkus oli 48 protsendipunkti võrra suurem kui 2009. aastal.
Tabel 10
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) || 90 || 85 || 89 || 132
  Indeks=100 || 100 || 94 || 99 || 147
 Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed
4.3.        Andmed valimisse kuulunud
liidu tootjate kohta
(h)
Müügihindu mõjutavad tegurid
(79)     Valimisse kaasatud tootjate
aastased keskmised müügihinnad liidu turul sõltumatutele klientidele kasvasid 2007.
ja 2009. aasta vahel 8 % võrra, kuid vähenesid vaatlusalusel perioodil 6 %
võrra, kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes aastane keskmine
müügihind 2 496 euroni/tonn 2007. aasta tasemelt, mis oli 2 667
eurot/tonn. Veinisettest toodetava kaltsiumtartraadi kättesaadavus, mis
moodustab 66 % viinhappe tootmise kogukuludest, sõltub veiniviinamarjade
saagi kvaliteedist. Seetõttu mõjutavad soodsad või halvad ilmastikutingimused
kaltsiumtartraadi üldist tarnekogust ning see omakorda mõjutab aastaseid
keskmisi müügihindu. Tuleb märkida, et 2007. ja 2008. aasta ei olnud
veiniviinamarjade saagikuse poolest head aastad ning selle tagajärjel tõusis
pärast tootmisperioodi toorainete hind ja müügihind (kuna see on hooajaline
toode, siis avaldub mõju alles mitu kuud pärast saagikoristust). 2009. aasta aga
oli seevastu hea veiniviinamarjade saagikuse aasta ja seetõttu olid
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aasta keskmised müügihinnad eelneva
aastaga võrreldes 14 % madalamad.
Tabel 11
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Ühiku hind ELi turul (eurodes tonni kohta) || 2 667 || 2 946 || 2 881 || 2 496
  Indeks=100 || 100 || 110 || 108 || 94
 Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed
(i)
Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast
dumpingust
(80)     Võttes arvesse käesolevas
uurimises kindlaks tehtud dumpingu taset, ei olnud võimalik kindlaks määrata
varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguga import
liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju. Tuleb
märkida, et esialgses uurimises määrati kahe koostööd teinud turumajandusliku
kohtlemise osaks saanud Hiina tootja dumpingumarginaalideks vastavalt 4,7 %
ja 10,1 %. Kõigi teiste äriühingute dumpingumarginaal on 34,9 %.
Pealegi, nagu märgiti põhjenduses 7, alustati ühe Hiina eksportiva tootja
Hangzhou Biokingi (kelle suhtes praegu meetmeid ei kohaldata) suhtes
dumpinguvastast menetlust ja ei saa välistada, et uurimise tulemusel võib
selguda, et see eksportiv tootja müüb dumpinguhinnaga. Lisaks, nagu märgitud
põhjendustes 48–54, tõestati dumpingu jätkumise tõenäosus peamiselt Hiina
üleliigse tootmisvõimsuse ja Hiina siseturu suhtelise väiksuse alusel. Seoses
toibumisega varasemast dumpinguga impordist on oluline meelde tuletada, et
pärast lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2006. aasta jaanuaris,
jätkas meetmetega piiratud Hiina import kasvu, nagu märgitud põhjenduses 46.
Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust
toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguga import liidu turul võib
jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.
(j)
Varud
(81)     Varude maht jäi vaatlusalusel
perioodil stabiilseks, kasvades vähesel määral (2 %). Täpsemalt
väljendudes kasvas varude maht järsult 65 % võrra 2008. aastal müügi
arengu otsese tagajärjena, nagu mainitud põhjenduses 74. 2008. aasta ja
läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel varude maht kahanes, sest müük
sõltumatutele isikutele samal ajavahemikul kasvas.
Tabel 12
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Lõppvarud (tonnides) || 863 || 1 428 || 933 || 879
  Indeks=100 || 100 || 165 || 108 || 102
 Allikas: küsimustike vastused
(k)
Töötasud
(82)     Keskmised tööjõukulud kasvasid
vaatlusalusel perioodil 19 % võrra hoolimata valimisse kaasatud tootjate
püüdlustest tööjõukulusid vähendada, eelkõige lihttööliste osas; seda kajastab
ka põhjenduses 77 märgitud üldise tööjõu vähenemine.
Tabel 12
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Keskmine töötasu (eurodes) || 28 686 || 31 871 || 31 574 || 34 245
  Indeks=100 || 100 || 111 || 110 || 119
 Allikas: küsimustike vastused
(l)
Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
(83)     Vaatlusalusel perioodil kasvas
valimisse kaasatud tootjate samasuguse toote liidu turul sõltumatutele
klientidele toimunud müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist)
enam kui 6 protsendipunkti võrra. Täpsemalt langes valimisse kaasatud tootjate
kasumlikkus 3,7 protsendipunkti võrra 2007. ja 2008. aasta vahel 7,7 %-lisele
tasemele, mis jäi kavandatud kasumlikkuse tasemest allapoole. 2009. aasta ja
läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel saavutati 17,6 %-line
kasumlikkuse tase.
(84)     Investeeringutasuvus, mida
väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina,
järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. Investeeringutasuvuse tase langes 2007.
aasta 36,4 %-lt 21,9 %-ni 2008. aastal. 2009. aastal tõusis see 44,4 %-ni ning
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusis taas 142,9 %-ni. Kokkuvõttes oli
investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil püsivalt väga positiivne.
Tabel 13
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist) || 11,4% || 7,7% || 12,5% || 17,6%
  Indeks=100 || 100 || 67 || 109 || 153
 Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest) || 36,4% || 21,9% || 44,4% || 142,9%
  Indeks=100 || 100 || 60 || 122 || 393
 Allikas: küsimustike vastused
(m)
Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(85)     Äritegevuse puhaskäive oli
positiivne (4,6 miljonit eurot 2007. aastal). 2008. aastal langes see 1,8
miljoni euroni ja tõusis märkimisväärselt kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni,
jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6,8 miljoni euro tasemeni.
Kokkuvõttes on rahavood olnud vaatlusalusel perioodil püsivalt positiivsed.
(86)     Miski ei viidanud sellele, et
liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; peamiselt on selle
põhjuseks asjaolu, et enamik valimisse kaasatud tootjaid tegutseb integreeritud
äriühingute vormis, nagu märgitud põhjenduses 58.
Tabel 14
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Rahavood (eurodes) || 4 691 458 || 1 841 705 || 4 706 092 || 6 802 164
  Indeks=100 || 100 || 39 || 100 || 145
 Allikas: küsimustike vastused
(n)
Investeeringud
(87)     Valimisse kaasatud tootjate
aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 23 % võrra 2007.
aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Täpsemalt kasvas
investeerimine 5 % võrra 2007. ja 2008. aasta vahel ning seejärel veelgi
enam – 32 protsendipunkti võrra 2009. aastal. Sellist järsku investeeringute
vähenemist 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel (– 60
protsendipunkti) võib osaliselt seletada asjaoluga, et uuritud äriühingud olid
vaatlusalusel perioodil juba saavutanud vajalikud kavandatud peamised
investeeringud.
Tabel 15
   || 2007 || 2008 || 2009 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Netoinvesteeringud (eurodes) || 2 518 189 || 2 632 013 || 3 461 990 || 1 943 290
  Indeks=100 || 100 || 105 || 137 || 77
 Allikas: küsimustike vastused
5.           Järeldus liidu tootmisharu
olukorra kohta
(88)     Makromajanduslike andmete
analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük kasvasid vaatlusalusel
perioodil. Kõnealune kasv ei olnud iseenesest märkimisväärne, kuid tuleb tähele
panna, et kuigi 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel
ajal nõudlus kasvas, vähenes liidu tootjate turuosa 7,3 protsendipunkti võrra
kuni 68,8 % tasemeni.
(89)     Samal ajal osutavad olulised
mikromajanduslikud näitajad, et liidu tootmisharu majanduslik olukord paranes.
Kasumlikkus ja investeeringutasuvus jäid positiivseks ning ka rahavood olid
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt positiivsed.
(90)     Eespool esitatut arvesse
võttes järeldatakse, et liidu tootmisharu ei ole kandnud olulist kahju
algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Olulise kahju puudumist
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuleks aga vaadelda silmas pidades muid
tähtsaid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas arenenud kahjunäitajaid,
eelkõige müügihindu, turuosa kaotust ja tööhõivet. Seetõttu jõutakse
järeldusele, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel ja mõnes osas
veel kaugel tasemetest, mida oleks võinud oodata esialgse uurimise ajal
tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1.           Eeldatava ekspordimahu ja
-hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(91)     Vastavalt põhjendustes 48–52
esitatud järeldustele on Hiina eksportivatel tootjatel märkimisväärselt palju
vaba tootmisvõimsust ja kindel võimalus suurendada tunduvalt liidu turule
suunatud ekspordi mahtu, sealhulgas suunata eksport ümber muudelt turgudelt.
(92)     Viinhappe CIF-ekspordihinnad,
mida Hiina eksportijad liitu eksportimisel küsisid ja mis on praegu meetmetega
piiratud, olid tunduvalt madalamad kui liidu tootmisharu hinnad läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil ja tooteliikide kaupa oli liidu hindade allalöömine 32,6 %.

(93)     Hiinast läbivaatamisega seotud
uurimisperioodi järel mujale maailma suunatud Hiina viinhappe ekspordi analüüs[12] näitab,
et müügimaht vähenes märkimisväärselt – 10 862 tonnilt läbivaatamisega seotud
uurimisperioodil 8 118 tonnini 2011. aasta juuli lõpus (-25 %). Selline
muudele turgudele suunatud Hiina ekspordi mahu vähenemine 2 744 tonni
võrra võib tekitada Hiinast pärit täiendava ekspordivoo liidu turule.
(94)     Arvestades viinhappe
tootmiseks vajalikku vaba võimsust Hiinas koos liidu turu atraktiivsusega, nagu
eespool märgitud, üritavad Hiina eksportijad tõenäoliselt oma turuosa liidus
suurendada, tekitades liidu tootmisharule nii olulist kahju. Seega juhul, kui
Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata,
avaldaks Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine liidu
tootmisharule veelgi tugevamat hinnasurvet ning põhjustaks olulist kahju.
(95)     Nagu märgitud põhjenduses 79,
on ilmastiku ja viinamarjasaagiga seotud tingimustel liidu tootmisharu üldises
rahalises olukorras teatud roll. Tuletatakse meelde, et viinhapet, mida
kasutavad ka veinitootjad, on võimalik saada kas veinitootmise kõrvalsaadustest
või (Hiina eksportijate puhul) keemilise sünteesi teel naftakeemilistest või
söega seotud ühenditest nagu benseen.
(96)     Järelikult tuleks märkida, et
Hiina toodangu tootmismahtudel ei ole tema sünteetilisi tootmismeetodeid
arvestades erilisi piiranguid vastupidiselt liidu tootmisharu tootjatele, kes
kasutavad looduslikke tooraineid – veinisetteid.
(97)     Tulenevalt sellest, et liidu
tootmisharu kasumlikkus sõltub osaliselt ilmastikutingimustest, ilmneb, et
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutatud kõrget kasumlikkust ei saa
pidada püsivaks. Tõepoolest – ka vaatlusalusel perioodil ei suutnud liidu
tootmisharu pidevalt saavutada kavandatud kasumlikkuse taset, mis oli 8 %.
Peale selle langes liidu tootmisharu kasumlikkuse tase läbivaatamisega seotud
uurimisperioodi järgsel kuue kuu pikkusel ajavahemikul tunduvalt, ligikaudu 3 %-ni,
mistõttu liidu tootmisharu sattus taas ebakindlasse olukorda.
2.           Järeldus kahju kordumise
tõenäosuse kohta
(98)     Kõike eelnevat arvesse võttes
järeldatakse, et meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega Hiinast pärit
dumpinguhinnaga ekspordi kasvu, mis avaldaks otsest survet liidu tootmisharu
hindadele ja halvendaks liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. Seetõttu
järeldatakse, et Hiina suhtes kehtestatud meetmete tühistamine põhjustaks
tõenäoliselt liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.
G. LIIDU HUVID
1.           Sissejuhatus
(99)     Vastavalt algmääruse artiklile
21 uuriti, kas Hiina suhtes kehtestatud olemasolevate dumpinguvastaste meetmete
säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi
kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel.
Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele
võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(100)   Tuleks meenutada, et esialgses
uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega
vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist
läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased
meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes
ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(101)   Sellest tulenevalt uuriti, kas
kahjustava dumpingu kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata on
veenvaid põhjendusi, mis võiksid viia järeldusele, et Hiinast pärit impordi
suhtes kehtestatud meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul liidu huvides.
2.           Liidu tootmisharu ja muude
liidu tootjate huvid
(102)   Liidu tootmisharu on tõestanud,
et üldjuhul on tegemist struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda
kinnitas ka liidu tootmisharu majandusliku olukorra positiivne areng, mida
täheldati vaatlusalusel perioodil osaliselt tema ümberkorraldusmeetmete ja
olemasolevate meetmete tõttu. Eelkõige parandas liidu tootmisharu vaatlusalusel
perioodil oma kulude struktuuri, kasumlikkuse olukorda ja tootmismahtu.
(103)   Võib õigustatult eeldada, et
liidu tootmisharu saab meetmete säilitamisest jätkuvalt kasu. Juhul kui Hiinast
pärit impordi suhtes kehtestatud meetmeid ei säilitata, kannab liidu
tootmisharu tõenäoliselt taas olulist kahju Hiinast pärit dumpinguhinnaga
impordi märkimisväärse mahu tõttu, mis põhjustab tema rahalise olukorra tõsise
halvenemise. On suur tõenäosus märkimisväärse ulatusega kahjustava dumpingu
tekkeks, millega liidu tootmisharu toime ei tuleks. Seetõttu oleks liidu
tootmisharule kasulik, kui olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamine
jätkuks.
(104)   Seega järeldatakse, et Hiina
suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine on selgelt liidu
tootmisharu huvides.
3.           Importijate huvid
(105)   Tuletatakse meelde, et eelmise
uurimise kohaselt leiti, et meetmete kehtestamise mõju ei ole märkimisväärne.
Turustajad/importijad ei teinud käesoleva uurimise raames koostööd. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad meetmed
mõjutavad importijaid tunduvalt, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei
mõjuta liidu importijaid olulisel määral.
4.           Kasutajate huvid
(106)   Viinhapet kasutatakse peamiselt
veini- ja toiduainetetööstuses toidu- ja joogilisandina ning ehitustööstuses
aeglustina kipsitootmises.
(107)   Kõikide teadaolevate
kasutajatega on käesoleva uurimise raames ühendust võetud.
(108)   Ehitustööstuse kasutajad
koostööd ei teinud. Vastavalt esialgse uurimise järeldustele moodustab viinhape
vähem kui 2 % kipsitoodetega seotud kuludest. Seetõttu järeldati, et
meetmete jätkumine ei avaldaks ehitustööstuse kuludele ja
konkurentsipositsioonile erilist mõju.
(109)   Toiduainetesektori kaks peamist
importijat/kasutajat tegi menetluse käigus täielikult koostööd. Võib järeldada,
et mõlemad äriühingud, sealhulgas nende tootesarjad, mille puhul kasutati ühe
toorainena vaatlusalust toodet, tootsid kasumit. Pealegi moodustas vaatlusalust
toodet kasutades valmistatud toodete müük ainult väikese osa nende kogukäibest.
Seega võib järeldada, et meetmete jätkumine ei mõjuta ülemäära
toiduainetetööstuse kasutajaid. Pealegi oli nendele kasutajatele vaatlusaluse
toote eri tarneallikate olemasolu üsna tähtis.
5.           Järeldus liidu huvide kohta
(110)   Võttes arvesse kõiki eespool
esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid
praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(111)   Kõiki huvitatud isikuid
teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse
esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks Hiinast pärit
vaatlusaluse toote impordi suhtes. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka
aega oma vastuväidete esitamiseks.
(112)   Üks kasutaja ehitussektorist
väitis, et kehtivate meetmete pikendamine põhjustaks vaatlusaluse toote
puudujäägi, võib suurendada tootmiskulusid ja sellest lähtuvalt võivad
valmistoodete hinnad tõusta. Nende väidete kinnituseks ei esitatud aga mingit
tõendusmaterjali. Seetõttu ei olnud väidete põhjenduste puudumise ning
ehitussektori kasutajate koostöö puudumise tõttu võimalik nende paikapidavust
kontrollida.
(113)   Kaks uurimisel koostööd teinud
kasutajat toiduainetesektorist väitsid, et toiduainetetööstuse suhtes
kehtestatud meetmete jätkumise mõju ei olnud piisavalt läbi mõeldud ja
kasutajaist üks taotles ärakuulamist vastutava ametniku juures.
(114)   Ärakuulamise ajal ei
vaidlustanud kõnealune kasutaja järeldust, et meetmete jätkumine ei mõjutaks
kokkuvõttes äriühingu kasumlikkust tervikuna, kuid ta väitis, et mõju
vaatlusalust toodet kasutava spetsiaalse tootmisliini kasumlikkusele on nende
arvates märkimisväärne, ehkki kõnealune toode moodustab üldisest käibest vaid
väikese osa. Kasutaja väitis ühtlasi, et viinhappe omamaised hinnad olid
läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel oluliselt tõusnud ja need
hinnatasemed mõjutaksid taas märkimisväärselt toote kasumlikkust. Sellele
vaatamata ei eitanud kõnealune kasutaja, et hinnatõus tulenes tooraine tarne
puudumisest liidu turul; tooraine tarne tase kõigub korrapäraselt olenevalt
viinamarjasaagist ja seetõttu ei saa seda pidada püsivaks ega kehtivatest
dumpinguvastastest meetmetest tulenevaks.
(115)   Teine koostööd teinud kasutaja
vaidles ärakuulamisel, kus viibis ka uurimisrühm, meetmete pikendamise vastu
samalaadsete argumentidega. Seetõttu lükati need
argumendid samuti tagasi (vt eelmist põhjendust).
(116)   Koostööd teinud Hiina eksportiv
tootja väitis, et liidu tootmisharu ei saa enam pidada ebakindlaks, et peamine
liidu tootmisharu olukorda mõjutav tegur oli tihedalt seotud
ilmastikutingimustega ning seetõttu oli kõnealune tootja meetmete pikendamise
vastu. Neid väiteid ei kinnitanud ükski tõend ning seega neid ei
aktsepteeritud. Pealegi ei olnud nende laad selline, mille tõttu oleks tulnud
liidu tootmisharu olukorra kohta tehtud järeldusi muuta.
(117)   Viimaks põhjendas liidu
tootmisharu (võttes arvesse kasumlikkuse näitajaid vaatlusalusel perioodil), et
ainsa Prantsuse tootmisettevõtte sulgemine 2008. aasta keskel oli lühiajaliselt
põhjustanud vaatlusaluse toote koguse vähenemise, mistõttu müügihinnad tõusid
ajutiselt ja vastavalt sellele suurenes ka kasumlikkus. Liidu tootmisharu
väitel ei saanud neid muutusi nimetatud asjaolusid arvestades mingil juhul
pidada püsivateks. Seega järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ei muudeta.
(118)   Kokkuvõttes järeldati pärast seda, kui kaalutud oli kõiki
kommentaare, mis olid esitatud pärast huvitatud isikutele uurimise järelduste
teatavakstegemist, et ükski neist ei olnud selline, mille tõttu oleks tulnud
uurimise käigus tehtud järeldusi muuta.
(119)   Eelnevast järeldub, et
vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit
viinhappe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada viie
aasta pikkuse lisaaja vältel,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1.           Käesolevaga kehtestatakse
lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodi ex 2918 12
00 (TARICi kood 2918 12 00 90) alla kuuluva viinhappe (v.a tüübi
„D-(-)”viinhappe, millel on vähemalt 12,0 kraadine negatiivne optiline pöörang
mõõdetuna vesilahuses vastavalt Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodile)
impordi suhtes.
2.           Allpool loetletud äriühingute
valmistatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril kohaldatakse enne tollimaksu
tasumist järgmiseid lõplikke dumpinguvastaste tollimaksude määrasid:
 Äriühing || Dumpinguvastane tollimaks || TARICi lisakood
 Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Hiina Rahvavabariik || 10,1% || A688
 Ninghai orgaanilise keemia tehas, Ninghai, Hiina Rahvavabariik || 4,7% || A689
 Kõik teised äriühingud (välja arvatud Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou linn, Hiina Rahvavabariik – TARICi lisakood A687). || 34,9% || A999
3.           Lõikes 2 nimetatud
äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid
kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud
nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse
kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
4.           Kui ei ole sätestatud
teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu
Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
Lisa
Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 nimetatud
kehtiv faktuurarve peab sisaldama üksuse töötaja allkirjastatud deklaratsiooni
järgmises formaadis:
(1)
Faktuurarve välja andnud üksuse töötaja nimi ja
ametinimetus.
(2)
Deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et
(kogus) viinhapet, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liidus käesoleva arve
alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) (asjaomane
riik). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”
Kuupäev ja allkiri
[1]               ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.
[2]               ELT L 23, 27.1.2006, lk 1.
[3]               ELT L 48, 22.2.2008, lk 1.
[4]               WT/DS295/AB/R, 29. november 2005.
[5]               ELT L xx, xx.xx.xxxx, lk xx.
[6]               ELT C 211, 4.8.2010, lk 11.
[7]               ELT C 24, 26.1.2011, lk 14.
[8]               ELT C 223, 29.7.2011, lk 11.
[9]               ELT C 223, 29.7.2011, lk 16.
[10]             Näiteks „Keemia ja majanduse käsiraamat” või rahvusvahelise
konsultatsioonifirma CCM International LTD aruanded.
[11]             Näiteks „Keemia ja majanduse käsiraamat” või rahvusvahelise
konsultatsioonifirma CCM International LTD aruanded.
[12]             Allikas: Hiina
ekspordiandmebaas