Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0316

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2005, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Saudi Araabiast pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks  /* KOM/2005/0316 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 18.07.2005KOM(2005) 316 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2005, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Saudi Araabiast pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU KONTEKST |110 | Ettepaneku alus ja eesmärgid Ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus“; viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004) kohaldamist, et muuta nõukogu määrust 428/2005, millega kehtestatakse muu hulgas Saudi Araabiast pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. |120 | Üldine kontekst Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ning see põhineb uurimisel, mis viidi läbi vastavalt algmääruses sätestatud sisulistele ja protseduurinõuetele. |139 | Jõusolevad sätted ettepaneku valdkonnas Sätted puuduvad. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu teiste poliitikasuundade ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD POOLTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud pooltega |219 | Vastavalt algmääruse sätetele anti menetlusega seotud huvitatud pooltele võimalus oma huvisid uurimise jooksul kaitsta. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertiisi korraldamine ei olnud vajalik. |230 | Mõju hindamine Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõjuhindamist, kuid sisaldab hinnatavate tingimuste põhjaliku loendi. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatava meetme kokkuvõte Nõukogu 10. märtsi 2005. aasta määrusega nr 428/2005 kehtestas nõukogu muu hulgas Saudi Araabiast pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Pärast mitut Saudi Araabia organisatsiooni Saudi Basic Industries Corporation (SABIC) ja komisjoni talituste vahel toimunud kohtumist pakuti enne lõplike järelduste avaldamist vastuvõetavat kohustust. Et kohustuse vastuvõtmise kajastamine lõplikus määruses ei olnud halduslikult võimalik, tehakse ettepanek võtta pakutud kohustus vastu ning muuta vastavalt nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2005. Liikmesriikidega konsulteeriti ning ükski neist ei esitanud sellele kavatsusele vastuväiteid. Seetõttu tehakse ettepanek, et komisjon võtab vastu lisatud otsuse eelnõu, millega võetakse vastu mainitud kohustus, ja ettepaneku nõukogu määruseks, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2005 ning avaldab need võimalikult kiiresti Euroopa Liidu Teatajas. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |331 | Meetme olemust on kirjeldatud eespool mainitud algmääruses ja see ei võimalda võtta vastu siseriiklikke otsuseid. |332 | Märge selle kohta, kuidas ühenduse, riikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtete ja kodanike finants- ja halduskoormat minimeeritakse ja tagatakse selle võrdelisus ettepaneku eesmärgiga, ei ole kohaldatav. |Vahendite valik |341 | Kavandatav õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei ole piisavad järgmis(t)el põhjus(t)el: eespool mainitud algmäärus ei näe muid võimalusi ette. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2005, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Saudi Araabiast pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikleid 8 ja 9,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS(1) Määrusega (EÜ) nr 428/2005[2] (edaspidi „lõplik määrus“) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist ja Saudi Araabiast pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes, muutis Lõuna-Koreast pärineva sama toote impordi suhtes kehtivat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu ning lõpetas dumpinguvastase menetluse Taiwanist pärineva sama toote impordi suhtes.(2) Enne lõplike järelduste avaldamist, kuid etapis, mil kohustuse vastuvõtmist lõplikus määruses kajastada ei olnud halduslikult võimalik, pakkus Saudi Basic Industries Corporation (edaspidi „Sabic“) enda ja kõigi seotud äriühingute nimel, sealhulgas ka vaatlusaluse toote seotud tootja Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd) nimel vastuvõetava kohustuse.(3) Otsusega XXXX võttis komisjon Sabicu pakutud kohustuse vastu. Kohustuse vastuvõtmise põhjused on ära toodud mainitud otsuses. Nõukogu tunnistab, et kohustusepakkumises tehtud muudatused kõrvaldavad dumpingu kahjustava mõju ning vähendavad piisavalt ohtu, et meetmetest hoitakse kõrvale muude toodete ristkompenseerimise teel.(4) Kohustuse vastuvõtmist arvesse võttes on määrust (EÜ) nr 428/2005 vaja vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruses (EÜ) nr 428/2005 lisatakse artiklisse 1 järgmised lõiked:“4. Vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud imporditud kaubad vabastatakse lõigetes 1 ja 2 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust tingimusel, et need on tootnud, lähetanud ja nende kohta arve esitanud ettevõtted, millelt komisjon on vastu võtnud kohustused ja mille nimed on loetletud komisjoni asjaomases otsuses või määruses, mida aeg-ajalt muudetakse, ning need on imporditud kooskõlas komisjoni sama otsuse või määruse sätetega.5. Lõikes 4 nimetatud importtooted vabastatakse dumpinguvastasest tollimaksust tingimusel, et:(a) tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt lõikes 1 kirjeldatud tootele,(b) kaupade deklareerimisel vabasse ringlusse lubamiseks esitatakse liikmesriikide tolliametitele faktuurarve, mis sisaldab vähemalt lisas loetletud teavet,(c) tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt faktuurarvel olevale kirjeldusele“.Artikkel 2Määrusele (EÜ) nr 428/2005 lisatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekst.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAKui äriühing müüb ühendusse polüesterstaapelkiudu, mille suhtes on võetud kohustus, esitatakse faktuurarvel järgmised üksikasjad:1. Pealkiri “KOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”.2. Faktuurarve väljastanud ettevõtte (mida on mainitud kohustuse vastuvõtmist sätestava komisjoni määruse/otsuse [LISADA NUMBER] artiklis 1) nimi.3. Faktuurarve number.4. Faktuurarve väljastamise kuupäev.5. TARICi lisakood, mille alusel toimub arvel nimetatud kaupade tollivormistus ühenduse piiril.6. Kaupade täpne kirjeldus, sealhulgas:-  tootekood ( product code number – PCN), mida kasutatakse uurimise eesmärgil ja kohustuse tähistamiseks (nt PCN 1, PCN 2 jne),-  tootekoodile vastava toote kirjeldus lihtsas ja arusaadavas keeles,-  äriühingu tootekood (kui see on olemas),-  CN-kood,-  kogus (kilogrammides).7. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:-  kilogrammi hind,-  kohaldatavad maksetingimused,-  kohaldatavad tarnetingimused,-  kõik hinnaalandused ja hinnavähendid.8. Ühenduses asuva importijana tegutseva ettevõtte (kellele kirjeldatud ettevõte esitab otse faktuurarve kohustuse alla kuuluvate kaupade kohta) nimi.9. Arve väljastanud ettevõtte töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [äriühingu nimi] pakutud ning Euroopa Komisjoni määruse/otsusega [LISADA NUMBER] heaks kiidetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).[2] ELT L 71, 17.3.2005, lk 1.


|

52010PC0624

/* KOM/2010/0624 lõplik - COD 2010/0312 */  Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse hindamismehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 16.11.2010KOM(2010) 624 lõplik2010/0312 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse hindamismehhanism Schengeni acquis ’ kohaldamise kontrollimiseksSELETUSKIRI1. Ettepaneku taust-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKavandatud määruse eesmärk on luua õigusraamistik Schengeni acquis ’ nõuetekohase kohaldamise hindamiseks. Hindamismehhanism eesmärk on anda liikmesriikidele vastastikune kindlustunne, et sisepiirideta ala toimimiseks vajalikke meetmeid suudetakse kohaldada tulemuslikult ja tõhusalt.Uue mehhanismi üldeesmärk on tagada Schengeni acquis ’ läbipaistev, tõhus ja järjekindel rakendamine, kajastades neid muudatusi õiguslikus olukorras, mis tekkisid pärast Schengeni acquis ’ integreerimist Euroopa Liidu raamistikku.Justiits- ja siseasju hõlmavas 2004. aasta Haagi programmis kutsuti komisjoni üles „ esitama kohe pärast sisepiiridel kontrolli kaotamist ettepaneku olemasoleva Schengeni hindamismehhanismi täiendamiseks järelevalvemehhanismiga, mis tagab liikmesriikide ekspertide täieliku kaasamise ja sealhulgas nende õiguse teostada etteteatamata kontrollimisi .”Vastuseks sellele üleskutsele ning Schengeni hindamismehhanismi EÜ õigustikku inkorporeerimiseks ja kehtivas süsteemis esinevate puuduste kõrvaldamiseks võttis komisjon 2009. aasta märtsis vastu kaks Schengeni hindamismehhanismi käitlevate ettepanekut[1]. Selleks et luua kogu Schengeni koostööd hõlmav sidus õigusraamistik, tuli vastu võtta kaks õigusakti – „esimese samba” määrus ja „kolmanda samba” otsus. Euroopa Parlament lükkas 2009. aasta oktoobris ettepanekud tagasi põhjendusega, et komisjon oleks pidanud ta kaasama kaasotsustusmenetluse raames.Pärast Lissaboni lepingu jõustumist osutus „kolmanda samba” kohane ettepanek aegunuks ja see võeti 2009. aasta detsembri koondteatisega[2] tagasi.2009. aasta detsembris Euroopa Ülemkogus vastuvõetud Stockholmi programmis[3] leitakse, et „Schengeni ala hindamine on jätkuvalt võtmetähtsusega ning et seda tuleks parandada, tugevdades kõnealuses valdkonnas Frontexi rolli”.Eeltoodut silmas pidades võetakse nüüd tagasi ka teine esialgne ettepanek („esimese samba” määrus) ning esitatakse uus.Uues ettepanekus arvestatakse 2009. aasta märtsis nõukogus peetud arutelude tulemusi. Eeskätt tehakse ettepanek suurendada liikmesriikide rolli hindamismehhanismis, et tugevdada vastastikust usaldust ning suurendada mehhanismi rakendamise paindlikkust. Ettepanekut kavatsetakse arutada kaasotsustusmenetluse raames koos Euroopa Parlamendiga, kes on õigus- ja siseküsimuste valdkonna täieõiguslik liige. Läbipaistvuse suurendamiseks esitatakse nõukogule ja parlamendile korrapäraselt aruandeid läbiviidud hindamistest, neist tehtud järeldustest ja liikmesriikide võetavatest järelmeetmetest.-  Üldine taustSchengeni acquis ’ga loodud sisepiirideta ala – Schengeni ala – arendasid 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses valitsustevahelise raamistiku alusel välja liikmesriigid, kes soovisid kaotada kontrolli sisepiiridel ja rakendada selleks kaasnevaid meetmeid, nagu ühised eeskirjad kontrolli kohta välispiiridel, ühine viisapoliitika, politsei- ja õigusalane koostöö ning Schengeni infosüsteemi (SIS) loomine. Kontrolli sisepiiridel ei olnud võimalik kaotada ühenduse raamistikus, sest liikmesriigid ei suutnud kokku leppida vajaduses kaotada selline kontroll, et saavutada isikute vaba liikumine (EÜ asutamislepingu artikkel 14). Aastate jooksul ühinesid Schengeni alaga siiski kõik tolleaegsed liikmesriigid, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa.Schengeni acquis ’ muutus Euroopa Liidu raamistiku osaks Amsterdami lepingu jõustumisega 1999. aastal[4].Schengeni ala tugineb liikmesriikide vastastikusele usaldusele üksteise vastu, et suudetakse täielikult rakendada kaasnevaid meetmeid, mis võimaldavad kaotada kontrolli sisepiiridel. Nii näiteks ei teosta liikmesriigid kontrolli välispiiridel mitte ainult enda huvide kaitseks, vaid ka kõigi teiste liikmesriikide nimel, kuhu Schengeni ala välispiiri ületanud inimesed võivad liikuda.Selleks et võita ja säilitada vastastikust usaldust, asutasid Schengeni liikmesriigid 1998. aastal alalise komitee. Komitee volitused on sätestatud Schengeni täitevkomitee otsuses (SCH/Com-ex (98) 26 def) ja need koosnevad kahest erinevast ülesandest:1. kontrollida, kas Schengeni alaga ühineda soovivad liikmesriigid täidavad kõiki Schengeni acquis ’ kohaldamise (st piirikontrolli kaotamise) eeltingimusi (jõustamine);2. kontrollida, kas Schengeni acquis ’d rakendavad liikmesriigid kohaldavad seda nõuetekohaselt (rakendamine).Schengeni acquis ’s eristatakse seega „jõustamist” ja „rakendamist”. Seepärast tuleb enne Schengeni acquis ’ jõustamist kontrollida, kas vastastikuse usalduse tingimused on täidetud. Seejärel tuleb vastastikuse usalduse säilitamiseks kontrollida Schengeni acquis ’ nõuetekohast rakendamist. Schengeni valitsustevahelises etapis kasutati Schengeni acquis ’ nõuetekohase rakendamise kontrollimiseks erisätteid.Schengeni acquis integreeriti Euroopa Liidu raamistikku ilma seda uuendamata. Alaline komitee ja talle 1998. aastal antud volitused võeti seega ilma muudatusteta üle, välja arvatud asjaolu, et alaline komitee muutus nõukogu Schengeni hindamise töörühmaks (SCH-EVAL).Schengeni hindamine on oma valitsustevahelise olemuse tõttu olnud ja on ka edaspidi täielikult liikmesriikide ülesanne, milles komisjon osaleb vaatlejana. Volituste esimese osa jaoks on see endiselt loogiline lähenemisviis, sest ei ELi ega justiits- ja siseküsimusi käsitlevas õigustikus ei eristata „jõustamist” ja „rakendamist” samal viisil. Lisaks tuleks märkida, et ELi 2004. ja 2007. aasta laienemiste puhul oli sisepiiridel kontrolli kaotamise ja Schengeni acquis ’ täieliku kohaldamise otsustamismenetlus ette nähtud ühinemislepingutes ehk esmases õiguses. Ühinemisaktidega nähti ette nõukogu otsuse vastuvõtmine pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga. Komisjoni algatusõigust ette ei nähtud.Samas ei ole kõnealune lähenemisviis otstarbekas volituste teise osa jaoks. Juba Schengeni acquis ’ integreerimise ajal teatas komisjon, et „ta on seisukohal, et täitevkomitee otsuse (Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni alalise komitee moodustamine (SCH/Com-ex (98) 26 def, 16.9.1998)) integreerimine liidu raamistikku ei mõjuta mingil viisil tema aluslepingutest tulenevaid volitusi ja eriti tema vastutust aluslepingute täitmise järelevalve eest.”Kuna enne jõustamist korraldatav hindamine on liikmesriikide jaoks vastastikuse usalduse võitmise seisukohast äärmiselt oluline, on mõistlik jätta asjaomane vastutus liikmesriikidele. Komisjon osaleb täieõiguslikult ka edaspidi kõnealustel hindamistel vaatlejana.Kahe pädevuse olemasolu kajastab vaid institutsionaalsete raamistike erinevust ning ei põhjusta erinevate hindamisstandardite kasutamist. Nõukogu võib ka otsustada, et kasutab loodavat struktuuri liikmesriikide hindamiseks enne sisepiirikontrolli kaotamist.-  Schengeni acquis ’ nõuetekohase kohaldamise hindamist on vaja täiustadaAlates 1999. aastast on liikmesriikide ja komisjoni vahel toimunud mitu Schengeni hindamismehhanismi tõhustamise alast arutelu, milles on eriti käsitletud volituste teist osa, nimelt Schengeni acquis ’ nõuetekohase kohaldamise kontrollimist pärast kontrolli kaotamist sisepiiridel. Tuvastatud on järgmised peamised puudused:1.  kehtiv hindamismehhanism on puudulik. Eeskirjad hindamiste järjepidevuse ja sageduse kohta ei ole selged. Etteteatamata kohapealseid kontrollkäike ei tehta;2.  vaja on välja töötada metoodika prioriteetide määramiseks riskianalüüsi alusel;3.  hindamisel tuleb tagada püsivalt hea kvaliteediga eksperdiarvamuste olemasolu. Hindamisel osalevatel ekspertidel peaksid olema piisavad õigusalased teadmised ja praktilised kogemused. Tõhusa hindamise seisukohalt võib olla olulise tähtsusega igast liikmesriigist saadetud eksperdi osalemine igal kohapealsel kontrollkäigul. Kindlaks tuleb määrata, mitu eksperti igal kontrollkäigul osaleb;4.  täiustada on vaja järelhindamismehhanismi, mille raames hinnatakse kohapealse kontrollkäigu järel antud soovituste arvessevõtmist, sest puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmed ja puuduste kõrvaldamise ajakava erinevad liikmesriigiti;5.  olemasolev hindamissüsteem ei kajasta komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvaja institutsionaalset vastutust.Allpool on esitatud ettepanekud kehtiva mehhanismi puuduste kõrvaldamiseks.Hindamismeetod ja Frontexi rollEttepaneku kohaselt kehtestatakse nii etteteatatud kui ka etteteatamata kohapealsete kontrollkäikude mitmeaastased ja aastaprogrammid. Selleks et tagada Schengeni acquis ’ üldine nõuetekohane kohaldamine, jätkatakse liikmesriikide korrapärast hindamist. Hinnata võidakse kõiki Schengeni acquis ’ koostisosi.Selline hindamine võib tugineda küsimustike vastustele, kohapealsetele kontrollkäikudele või mõlemale.Viimastel aastatel ei ole liikmesriigid pidanud vajalikuks teostada kohapealseid hindamisi seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades ning relvade ja uimastite salakaubanduse vastases võitluses. Kohapealsed hindamised ei ole sageli hõlmanud ka isikuandmete kaitset.Ometi ei piirdu kohapealsed kontrollkäigud välispiiride ja viisadega, vaid need võivad hõlmata kõiki Schengeni acquis ’ osasid, mis sisaldavad sätteid kontrolli kaotamise kohta sisepiiridel. Mis puutub võitlusse relvade salakaubandusega, siis Schengeni acquis ’ integreerimisel ELi raamistikku asendati Schengeni acquis ’ asjaomased sätted nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiiviga 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta[5]. Direktiivi nõuetekohase ülevõtmise kontrollimine tehti kooskõlas aluslepinguga komisjoni ülesandeks. Kuna liikmesriigid ei ole pidanud vajalikuks teha kohapealseid hindamisi, ei ole direktiivi nõuetekohase ülevõtmise kontrollimist vaja käesolevasse ettepanekusse lisada.Pealegi juhul, kui kehtivas ELi õigusaktis on juba ette nähtud mõne hindamise läbiviimine, on vaja hinnata Schengeni acquis ’ kohaldamist, mitte aga teha täiendavat hindamist käesoleva mehhanismi raames.Isikuandmete kaitse kuulub küll Schengeni acquis ’ koosseisu, kuid seda kohaldatakse kõikides poliitikavaldkondades, mistõttu sünergia ärakasutamiseks tuleks hindamisel keskenduda SISis olevate isikuandmete kaitsele ja hindamine läbi viia SISi hindamise raames.Konkreetse vajaduse kohapealsete kontrollkäikude järele määrab kindlaks komisjon pärast seda, kui on küsinud liikmesriikidelt nõu, võttes arvesse muudatusi asjaomaste liikmesriikide õigusaktides, menetlustes või töökorralduses ning Frontexi riskianalüüsi välispiiride ja viisade vallas.Lisaks võib aastaprogrammidesse vajaduse korral lisada temaatilisi ja piirkondlikke hindamisi.Lisaks korrapärastele hindamistele võib teha etteteatamata kontrollkäike, tuginedes Frontexi riskianalüüsile või muule allikale, kus viidatakse vajadusele teostada sellist liiki kontrolli.Nii mitmeaastaseid kui ka aastaprogramme võib vajaduse korral kohandada.Liikmesriikide eksperdiarvamusedLiikmesriikide eksperdid kaasatakse ka ELi õiguse nõuetekohase kohaldamise kontrollimisse muudes valdkondades, näiteks lennundus- ja meresõiduohutuse vallas. Kuna sisepiiridel kontrolli kaotamist võimaldavate kaasnevate meetmete nõuetekohane rakendamine on liikmesriikide sisejulgeoleku seisukohalt äärmiselt tähtis, jääb liikmesriikide ekspertide roll hindamisprotsessis väga oluliseks. Liikmesriikide eksperdid osalevad nii etteteatatud kui ka etteteatamata kontrollkäikudel ning annavad komisjonile nõu mitmeaastase ja iga-aastase hindamisprogrammi koostamisel, kohepealse kontrollimise käigus ning aruannete koostamisel ja komiteemenetluse raames järelmeetmete võtmisel. Selleks et kindlustada kvaliteetsed eksperdiarvamused, peavad liikmesriigid tagama, et ekspertidel oleks asjakohane kvalifikatsioon, sealhulgas põhjalikud teoreetilised teadmised ja praktilised kogemused valdkondades, mida hindamine hõlmab, ning põhjalikud teadmised kohapealse kontrollkäigu põhimõtetest, korrast ja meetoditest.Asjaomased asutused (nt Frontex) peaksid pakkuma asjakohast koolitust ja liikmesriikidele tuleks teha kättesaadavaks rahalised vahendid Schengeni acquis ’ hindamise alase erikoolituse jaoks (nt Välispiirifondi eeskirjade kohaselt võetavate prioriteetsete liidu meetmete alane koolitus)[6].Arvestades vajadust vähendada osalevate ekspertide arvu, et tagada tõhus kohapealne hindamine, ei tohiks etteteatatud kontrollkäigul osalevate ekspertide arv ületada kaheksat. Arvestades, et etteteatamata kontrollkäikude puhul võib ekspertidel neil osalemine lühikese etteteatamisaja tõttu olla keerulisem, ei tohiks sellistel kontrollkäikudel osalevate ekspertide arv ületada kuut.Selliste meetmete nõuetekohane rakendamine, millega tagatakse isikute vaba liikumine kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 26, ei mõjuta teiste liikmesriikide sisejulgeolekut, mistõttu kontrolli kaotamise sisepiiridel saab täielikult teha komisjoni ülesandeks. Tuleb lisada, et sisepiiridel kontrolli kaotamise hindamist ei ole reguleeritud valitsustevahelise volitusega.Hindamise järelmeetmedSelleks et tõhusalt käsitleda tuvastatud puudusi, tuleks aruande iga järeldus liigitada ühte kolmest kategooriast: nõuetele vastav; nõuetele vastav, aga vaja täiustada; ei vasta nõuetele. Asjaomane liikmesriik peaks oma selgitused aruande kohta esitama kahe nädala jooksul ja tegevuskava puuduste kõrvaldamiseks ühe kuu jooksul pärast aruande kinnitamist. Liikmesriigil on kohustus anda kuue kuu jooksul aru oma tegevuskava rakendamisest. Olenevalt tuvastatud puudustest võib kavandada ja teha etteteatatud või etteteatamata kohapealseid kontrollkäike, et kontrollida tegevuskava nõuetekohast rakendamist. Tõsiste puuduste korral peab komisjon sellest viivitamata teavitama nõukogu.Eespool nimetatu ei piira komisjoni õigust algatada rikkumismenetlus hindamise mis tahes etapis. Liikmesriik võib rikkuda Schengeni acquis ’d, kui ta näiteks ei luba riiki isikuid, kellel on teise liikmesriigi välja antud kehtiv Schengeni viisa. Sellisel juhul ei ole ohus liikmesriigi sisejulgeolek, küll aga rikub liikmesriik liidu õigust.Schengeni acquis ’ integreerimine Euroopa Liidu raamistikkuArvestades aluslepingust tulenevaid komisjoni ülesandeid, on oluline, et komisjonile kuuluks juhtroll selles Schengeni hindamisprotsessis, millega hinnatakse Schengeni acquis ’ nõuetekohast kohaldamist pärast kontrolli kaotamist sisepiiridel. Selleks et suuta kontrollida Schengeni acquis ’ rakendamist kohapeal ja säilitada liikmesriikide vastastikune usaldus, on ka liikmesriikide eksperdiarvamused olulised.Liikmesriikide ekspertide osalemisega seotud kulud kaetakse ELi eelarvest.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidTäitevkomitee otsus „Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni alalise komitee moodustamine” (SCH/Com-ex (98) 26 def, 16.9.1998).-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEttepanek on kooskõlas Euroopa Liidu kehtivate tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega, eelkõige eesmärgiga luua ja säilitada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala.2. Konsulteerimine huvitatud isikutegaSelleks et muuta Schengeni hindamismehhanism senisest tõhusamaks, on alates 1999. aastast peetud nõukogu Schengeni hindamise töörühmas mitu arutelu. Näiteks otsustas töörühm piirata hindamises osalevate ekspertide arvu. Ometi ei ole see kokkulepe õiguslikult siduv ja seega on igal liikmesriigil õigus saata oma ekspert hindamise eesmärgil tehtavale kontrollkäigule. See muudab selliste kontrollkäikude sujuva läbiviimise tagamise sageli keeruliseks. Lisaks on arutatud hindamiste sagedust ja metoodikat.2008. aasta aprillis korraldas komisjon ekspertide kohtumise. Liikmesriigid leppisid kokku komisjoni tuvastatud puuduste hindamises. Kuigi liikmesriigid tunnistasid vajadust muuta kehtivat mehhanismi, kahtlesid mõned osalejad komisjoni institutsioonilises rollis uues Schengeni hindamismehhanismis.Nõukogu töörühm arutas 2009. aasta märtsi ettepanekuid kolmel üldsuunitlusega ja kolmel temaatilisel koosolekul[7]. Euroopa Parlament lükkas 20. oktoobril 2009 ettepanekud tagasi,[8] väites et komisjon oleks pidanud ta otsustamisse kaasama kaasotsustusmenetluse raames. Sellest möödunud aja jooksul on Schengeni hindamise töörühm tegelenud töömeetodite täiustamisega. Uue ettepaneku puhul on arvestatud nõukogus ja Euroopa Parlamendis 2009. aasta märtsi ettepanekute kohta peetud arutelude tulemusi.3. Ettepaneku õiguslik külg-  Kavandatud meetmete kokkuvõteÕigusaktiga nähakse ette uus Schengeni hindamismehhanism, et tagada Schengeni acquis ’ läbipaistev, tõhus ja järjekindel rakendamine. Samuti kajastatakse õigusaktis selliseid muudatusi õiguslikus olukorras, mis tekkisid pärast Schengeni acquis ’ integreerimist Euroopa Liidu raamistikku.-  Õiguslik alus-  Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 77 lõike 2 punkt e.Artiklis 77 on sätestatud kontrolli kaotamine sisepiiridel kui Euroopa Liidu isikute vaba liikumise ala lõppeesmärk vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 26. Sisepiiridel kontrolli kaotamisega koos tuleb võtta meetmeid välispiiri, viisapoliitika, Schengeni infosüsteemi, isikuandmete kaitse, politseikoostöö, kriminaalasjades tehtava õiguskoostöö ja uimastipoliitika valdkonnas. Nende meetmete õige rakendamine võimaldab sisepiirikontrollita alal toimida. Meetmete nõuetekohase kohaldamise hindamine aitab seega täita poliitilist lõppeesmärki – tagada sisepiirikontrollita ala toimimine.-  Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõteVastavalt subsidiaarsuse põhimõttele on kavandatud määruse eesmärki, nimelt tõhustada olemasolevat Schengeni hindamismehhanismi, mis on praegu nõukogu ülesanne, võimalik saavutada ainult ELi tasandil.Käesolev ettepanek, millega piiratakse hindamistes osalevate ekspertide arvu ja tõhustatakse praegust korda, on esitatud kehtivas raamistikus. Käesolev ettepanek ei lähe oma eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.-  Õigusakti valikKuna hindamismehhanismi eesmärk on tagada ühenduse õiguse nõuetekohane kohaldamine, ei saa liikmesriikidelt selle ülevõtmiseks riiklikusse õigusesse eeldada meetmete võtmist. Seetõttu on õigusakti liigiks valitud määrus.4. Mõju eelarveleKäesolevale ettepanekule on lisatud täidetud finantsselgituse vorm. Komisjonile, kes vastutab uue Schengeni hindamismehhanismi eest, tuleb eraldada piisavad inimressursid ja rahalised vahendid. Samuti hüvitatakse liikmesriikide ekspertidega seotud kulud.5. Täiendav teaveAluslepingutele lisatud protokollide ja ELi mittekuuluvate riikidega sõlmitud assotsieerimislepingute mõjuKavandatava määruse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotis. Seetõttu kohaldatakse Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohta käsitlevates protokollides ning Schengeni protokollis sätestatud muutuvat geomeetria süsteemi.Käesolev ettepanek põhineb Schengeni acquis ’l. Seega tuleb arvesse võtta järgmist mõju protokollidele.Ühendkuningriik ja Iirimaa . Käesolevas ettepanekus esitatakse sisepiirikontrollita ala toimimiseks vajalik hindamismehhanism, milles Ühendkuningriik ja Iirimaa vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) ei osale. Seepärast ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.Taani . Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani nõukogus Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaste meetmete võtmisel, välja arvatud „meetmed, mis määravad kindlaks kolmandad riigid, kelle kodanikel peab olema viisa liikmesriikide välispiiride ületamiseks, või ühtse viisavormiga seotud meetmed”.Käesolev ettepanek põhineb Schengeni acquis ’l. Protokolli artikli 4 kohaselt otsustab Taani kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on teinud Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise alusel otsuse Schengeni acquis ’ sätetel põhineva ettepaneku või algatuse kohta, kas ta rakendab seda otsust oma siseriiklikus õiguses.Schengeni acquis ’l põhinevate õigusaktide rakendamise kaheetapilise menetluse mõju Bulgaariale, Küprosele ja Rumeeniale.2003. aasta ühinemisakti[9] artikli 3 lõikes 1 ning 2005. aasta ühinemisakti[10] artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et Schengeni acquis ’ sätted ning Schengeni acquis ’l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid, mis on loetletud 2003. aasta ühinemisakti I lisas ja 2005. aasta ühinemisakti II lisas, on asjaomaste liikmesriikide suhtes siduvad ja kohaldatavad alates ühinemiskuupäevast. Sätted ja aktid, millele ei ole lisades viidatud, on nendele liikmesriikidele alates ühinemiskuupäevast küll siduvad, kuid neid kohaldatakse kõnealustes riikides ainult vastavalt sellekohasele nõukogu otsusele, mis on vastu võetud asjaomaste artiklite kohaselt.Tegemist on kaheetapilise rakendusmenetlusega, kus teatavad Schengeni acquis ’ sätted on siduvad ja kohaldatavad alates liiduga ühinemise kuupäevast, kuid teised, eelkõige need, mis on lahutamatult seotud kontrolli kaotamisega sisepiiridel, on siduvad alates ühinemiskuupäevast, kusjuures neid kohaldatakse uutes liikmesriikides ainult pärast sellekohase nõukogu otsuse vastuvõtmist.Osutatud nõukogu otsusega täpsustatakse, kuidas tagatakse Schengeni acquis ’ nõuetekohane kohaldamine pärast kontrolli kaotamist sisepiiridel.Norra ja Island . Norra ja Islandi puhul arendatakse käesoleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis ’ sätteid vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingule, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega[11].Šveits . Šveitsi puhul kujutavad käesolevad ettepanekud endast Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[12] tähenduses.Liechtenstein . Liechtensteini puhul arendatakse käesoleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis ’ sätteid Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[13] tähenduses.2010/0312 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse hindamismehhanism Schengeni acquis ’ kohaldamise kontrollimiseksEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti e,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,toimides aluslepingu artiklis 294 sätestatud korrasning arvestades järgmist:(1) Sisepiirikontrollita Schengeni ala toimimine sõltub sellest, kui tõhusalt ja tulemuslikult liikmesriigid kohaldavad kaasnevaid meetmeid välispiiride, viisapoliitika, Schengeni infosüsteemi ja isikuandmetee kaitse, politseikoostöö, kriminaalasjades tehtava õiguskoostöö ja uimastipoliitika valdkonnas.(2) Täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsusega[14] loodi alaline Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee. Alalisele komiteele anti volitused esmalt teha kindlaks, kas kandidaatriigis on kõik eeltingimused kontrolli kaotamiseks sisepiiridel täidetud, ning seejärel tagada, et Schengeni acquis ’d juba täies mahus rakendavad riigid kohaldavad seda nõuetekohaselt.(3) Selleks et tagada ühtsed kõrged standardid Schengeni acquis ’ kohaldamiseks praktikas ja säilitada sisepiirikontrollita ala moodustavate liikmesriikide sügav vastastikune usaldus, on vaja konkreetset hindamismehhanismi Schengeni acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks. Selline mehhanism peaks tuginema komisjoni ja osutatud liikmesriikide tihedale koostööle.(4) Haagi programmis[15] kutsuti komisjoni üles „esitama kohe pärast sisepiiridel kontrolli kaotamist ettepaneku olemasoleva Schengeni hindamismehhanismi täiendamiseks järelevalvemehhanismiga, mis tagab liikmesriikide ekspertide täieliku kaasamise ja sealhulgas nende õiguse teostada etteteatamata kontrollimisi.”(5) Stockholmi programmis[16] leitakse, et „Schengeni ala hindamine on jätkuvalt võtmetähtsusega ning et seda tuleks parandada, tugevdades kõnealuses valdkonnas Frontexi rolli”.(6) Seega tuleks 1998. aastal loodud hindamismehhanism seoses alalisele komiteele antud volituste teise osaga läbi vaadata. Alalisele komiteele antud volituste esimese osa kohaldamist, nagu see on kehtestatud 16. septembri 1998. aasta otsuse I osas, tuleks jätkata.(7) Varasemate hindamiste raames saadud kogemused näitavad vajadust säilitada ühtne hindamismehhanism, mis hõlmab kõiki Schengeni acquis ’ valdkondi, välja arvatud neid, mille puhul konkreetne hindamismehhanism on ettenähtud muude ELi õigusaktidega.(8) Liikmesriigid peaksid hindamisprotsessis igakülgselt osalema. Käesoleva määruse rakendusmeetmed tuleks vastu võtta vastavalt korralduskomitee menetlusele, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) artiklis 4.(9) Hindamismehhanismi raames tuleks kehtestada läbipaistvad, tõhusad ja selged eeskirjad hindamismeetodite, kohapealseteks kontrollkäikudeks kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide kasutamise ja hindamiste järelduste arvessevõtmise kohta. Metoodika raames tuleks lisaks etteteatatud kohapealsetele kontrollkäikudele ette näha etteteatamata kohapealsed kontrollkäigud, eelkõige piirikontrolli ja viisade valdkonnas.(10) Hindamismehhanism peaks hõlmama ka selliste õigusaktide kontrollimist, millega reguleeritakse kontrolli kaotamist sisepiiridel ja kontrolli liikmesriigi territooriumil. Võttes arvesse osutatud õigusaktide eripära, mis ei mõjuta liikmesriikide sisejulgeolekut, tuleks asjaomased kohapealsed kontrollkäigud teha ainult komisjoni ülesandeks.(11) Hindamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, kuidas Schengeni acquis ’ kohaldamisel arvestatakse põhiõigusi.(12) Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur[17] (edaspidi „Frontex”) peaks toetama mehhanismi rakendamist, eriti välispiiridega seotud riskianalüüsi valdkonnas. Mehhanism peaks olema suuteline tuginema ka Frontexi eksperdiarvamustele, et teha välispiiridel vastavalt vajadusele kohapealseid kontrollkäike.(13) Liikmesriigid peaksid tagama, et kohapealseid kontrollkäike tegevatel ekspertidel on vajalikud kogemused ja nad on saanud sel eesmärgil erikoolituse. Asjaomased asutused (nt Frontex) peaksid pakkuma asjakohast koolitust ja liikmesriikidele tuleks olemasolevate rahastamisvahendite ja nende edasiarendamise kaudu teha kättesaadavaks rahalised vahendid Schengeni acquis ’ hindamise alast erikoolitust hõlmavate algatuste jaoks.(14) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise alusel Schengeni acquis ’l, peaks Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt otsustama kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.(15) Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes[18]. Ühendkuningriik ei osale seetõttu käesoleva otsuse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.(16) Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes[19]. Iirimaa ei osale seetõttu käesoleva otsuse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.(17) Islandi ja Norra puhul arendatakse käesoleva määrusega edasi Schengeni acquis ’ sätteid vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingule, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega[20].(18) Šveitsi puhul arendatakse käesoleva määrusega edasi Schengeni acquis ’ sätteid vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega[21].(19) Liechtensteini puhul arendatakse käesoleva määrusega edasi Schengeni acquis ’ sätteid vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokollile Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega[22].(20) Küprose puhul on käesolev määrus õigusakt, mis vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikele 2 põhineb Schengeni acquis ’l või on sellega muul viisil seotud.(21) Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis vastavalt 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõikele 2 põhineb Schengeni acquis ’l või on sellega muul viisil seotud.(22) Kõigi Schengeni acquis ’ osade hindamisel peaksid osalema Küprose, Bulgaaria ja Rumeenia eksperdid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Sisu ja kohaldamisalaMäärusega kehtestatakse hindamismehhanism Schengeni acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks liikmesriikides, kus Schengeni acquis ’d kohaldatakse täies mahus.Kõigi Schengeni acquis ’ osade hindamisel osalevad siiski nende liikmesriikide eksperdid, kes vastavalt asjaomasele ühinemisaktile veel ei kohalda Schengeni acquis ’d täies mahus.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:„Schengeni acquis ” – Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis ’ sätted ning Schengeni acquis ’l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid.Artikkel 3Ülesanded1. Hindamismehhanismi rakendab komisjon koostöös liikmesriikidega ja Euroopa asutuste abil vastavalt käesolevale määrusele.2. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et komisjon saaks täita talle käesoleva määrusega antud ülesandeid. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd ka hindamise ettevalmistavas etapis, kohapealsete kontrollkäikude ajal ning aruandlus- ja järelkontrolli etapis.Artikkel 4HindamineHindamine võib toimuda küsimustiku põhjal ja kohapealse kontrollkäigu teel. Mõlemat hindamisviisi võib täiendada hinnatava liikmesriigi ettekandega valdkonnast, mida hindamine hõlmab. Konkreetsete liikmesriikide ja/või konkreetsete valdkondade puhul võib kohapealset kontrollkäiku ja küsimustikku kasutada üksteisest sõltumatult või kombineeritult. Kõnealuste kontrollkäikude hulka kuuluvad nii etteteatatud kui ka etteteatamata kohapealsed kontrollkäigud.Artikkel 5Mitmeaastane programm1. Viieaastast ajavahemikku hõlmava mitmeaastase hindamisprogrammi koostab komisjon artikli 15 lõikes 2 osutatud korras hiljemalt kuus kuud enne järgmise viieaastase ajavahemiku algust.2. Mitmeaastane programm sisaldab igal aastal hinnatavate liikmesriikide loetelu. Iga liikmesriiki hinnatakse iga viieaastase ajavahemiku jooksul vähemalt üks kord. Hinnatavate liikmesriikide järjekorra aluseks on riskianalüüs, milles võetakse arvesse rändesurvet, sisejulgeolekut, eelmisest hindamisest möödunud aega ja Schengeni acquis ’ hinnatavate osade tasakaalu.3. Mitmeaastast programmi võib vajaduse korral kohandada lõikes 1 osutatud korras.Artikkel 6Riskianalüüs1. Igal aastal hiljemalt 30. septembriks esitab Frontex komisjonile riskianalüüsi, milles võetakse arvesse rändesurvet ja antakse soovitusi järgmise aasta hindamiste prioriteetide kohta. Soovitustes viidatakse konkreetsetele välispiiride lõikudele ja piiripunktidele, mida hinnatakse mitmeaastase programmi kohaselt järgmisel aastal. Komisjon teeb kõnealuse riskihinnangu liikmesriikidele kättesaadavaks.2. Frontex esitab komisjonile lõikes 1 nimetatud tähtajaks eraldi riskianalüüsi koos soovitustega järgmisel aastal etteteatamata kohapealsete kontrollkäikudena teostatavate hindamiste prioriteetide kohta. Soovitused võivad käsitleda mis tahes piirkonda ja konkreetset ala ning sisaldavad vähemalt kümne konkreetse välispiiride lõigu ja kümne konkreetse piiripunkti loetelu.Artikkel 7Küsimustik1. Komisjon saadab hinnatavatele liikmesriikidele standardküsimustiku hiljemalt hindamisele eelneva aasta 15. augustiks. Standardküsimustikus käsitletakse asjaomaseid õigusakte, Schengeni acquis ’ rakendamiseks kasutatavaid korralduslikke ja tehnilisi vahendeid ning statistilisi andmeid iga hinnatava valdkonna kohta.2. Liikmesriigid esitavad küsimustiku vastused komisjonile kuue nädala jooksul alates küsimustiku saamisest. Komisjon teeb kõnealuse teabe kättesadavaks teistele liikmesriikidele.Artikkel 8Aastaprogramm1. Võttes arvesse artikli 6 kohast Frontexi riskianalüüsi, artiklis 7 nimetatud küsimustiku vastuseid ja vajaduse korral ka muid asjakohaseid allikaid, koostab komisjon iga-aastase hindamisprogrammi hiljemalt eelmise aasta 30. novembriks. Programmiga võib ette näha järgmise hindamise:-  Schengeni acquis ’ või selle osade kohaldamine ühes liikmesriigis, mis on kindlaks määratud mitmeaastases programmis,ning lisaks vajaduse korral:-  Schengeni acquis ’ konkreetsete osade kohaldamine mitmes liikmesriigis (temaatiline hindamine);-  Schengeni acquis ’ kohaldamine teatavas liikmesriikide rühmas (piirkondlik hindamine).2. Artikli 15 lõikes 2 osutatud korras vastu võetud programmi esimeses osas loetletakse liikmesriigid, keda mitmeaastase programmi kohaselt hinnatakse järgmisel aastal, hinnatavad valdkonnad ja teostatavad kohapealsed kontrollkäigud.3. Komisjon koostab programmi teise osa, kus loetletakse järgmisel aastal korraldatavad etteteatamata kohapealsed kontrollkäigud. Seda osa loetakse konfidentsiaalseks ega esitata liikmesriikidele.4. Aastaprogrammi võib vajaduse korral kohandada kooskõlas lõigetega 2 ja 3.Artikkel 9Ekspertide nimekiri1. Komisjon koostab kohapealsetes kontrollkäikudes osalemise jaoks liikmesriikide määratud ekspertide nimekirja. Nimekiri edastatakse liikmesriikidele.2. Liikmesriigid märgivad käesoleva määruse lisas loetletud valdkondade alusel iga eksperdi pädevusvaldkonnad. Liikmesriigid teatavad komisjonile igast muudatusest võimalikult kiiresti.3. Liikmesriigid märgivad, missugused eksperdid võivad vastavalt artikli 10 lõikes 5 sätestatud tingimustele olla kättesaadavad etteteatamata kohapealsete kontrollkäikude jaoks.4. Ekspertidel on asjakohane kvalifikatsioon, sealhulgas põhjalikud teoreetilised teadmised ja praktilised kogemused hindamismehhanismiga hõlmatud valdkondades, põhjalikud teadmised hindamispõhimõtetest, -korrast ja -meetoditest ning nad on võimelised ühises keeles tõhusalt suhtlema.5. Liikmesriigid tagavad, et nende määratud eksperdid vastavad eelmises lõikes täpsustatud nõuetele, sealhulgas märgivad koolituse, mida eksperdid on saanud. Lisaks tagavad liikmesriigid, et eksperdid saavad pidevat koolitust, et säilitada oma vastavus osutatud nõuetele.Artikkel 10Kohapealse kontrollkäigu eest vastutav rühm1. Kohapealset kontrollkäiku teeb komisjoni määratud rühm. Rühm koosneb artiklis 9 osutatud ekspertide nimekirjast valitud ekspertidest ja komisjoni ametnikest. Komisjon tagab igas rühmas geograafilise tasakaalu ja sellesse kuuluvate ekspertide pädevuse. Liikmesriikide eksperdid ei tohi osaleda kohapealses kontrollkäigus liikmesriiki, kus nad töötavad.2. Komisjon võib kutsuda Frontexit, Europoli, Eurojusti ja teisi Euroopa asutusi üles määrama esindaja, kes osaleb välispiiridel tehtaval kontrollkäigul oma valdkonna vaatlejana.3. Hindamise eesmärgil tehtavas etteteatatud kohapealses kontrollkäigus osaleb kuni kaheksa ja etteteatamata kohapealses kontrollkäigus kuni kuus eksperti (koos vaatlejatega).4. Etteteatatud kohapealsest kontrollkäigust teatab komisjon hiljemalt neli nädalat enne kontrollkäigu algust liikmesriikidele, kelle eksperdid on määratud vastavalt lõikele 1 kontrolli teostavasse rühma. Liikmesriigid kinnitavad ekspertide kättesaadavust ühe nädala jooksul.5. Etteteatamata kohapealse kontrollkäigust teatab komisjon hiljemalt ühe nädala enne kontrollkäigu algust liikmesriikidele, kelle eksperdid on määratud vastavalt lõikele 1 kontrolli teostavasse rühma. Liikmesriigid kinnitavad ekspertide kättesaadavust 48 tunni jooksul.6. Kohapealse kontrollkäigu juhteksperdid on komisjoni ametnik ja liikmesriigi ekspert, kelle ekspertide rühma liikmed nimetavad ühiselt enne kontrollkäiku.Artikkel 11Kohapealse kontrollkäigu korraldamine1. Kohapealset kontrollkäiku tegev rühm teeb kõik vajalikud ettevalmistused, et tagada kohapealse kontrollkäigu tõhusus, täpsus ja sidusus.2. Asjaomast liikmesriiki teavitatakse:-  etteteatatud kohapealse kontrollkäigu toimumisest vähemalt kaks kuud ette;-  etteteatamata kohapealse kontrollkäigu toimumisest vähemalt 48 tundi ette.3. Igal kohapealset kontrollkäiku tegeva rühma liikmel on kaasas tõend, millega lubatakse teha kohapealset kontrollkäiku Euroopa Liidu nimel.4. Asjaomane liikmesriik tagab, et ekspertide rühm saab vahetult pöörduda asjaomaste isikute poole. Asjaomane liikmesriik tagab rühma juurdepääsu igasse piirkonda ning igale hoonele ja dokumendile, mis on hindamise seisukohast vajalik. Asjaomane liikmesriik tagab, et rühm saab täita oma volitusi hinnatavate valdkondade tegevuse kontrollimisel.5. Asjaomane liikmesriik abistab kõigi talle õigusaktidega antud volituste piires rühma selle ülesannete täitmisel.6. Etteteatatud kohapealse kontrollkäigu puhul teatab komisjon asjaomastele liikmesriikidele enne kontrollkäiku rühma kuuluvate ekspertide nimed. Asjaomane liikmesriik määrab kontrollkäigu praktiliseks korraldamiseks kontaktasutuse.7. Ekspertide reisi ja majutuse korraldamise eest vastutavad asjaomased liikmesriigid. Kontrollkäikudel osalevate ekspertide reisi- ja majutuskulud hüvitab komisjon.Artikkel 12Isikute vaba liikumise kontrollimine sisepiiridelOlenemata artiklist 10 kuuluvad etteteatamata kohapealset kontrollkäiku tegevasse rühma, kes kontrollib kontrollide puudumist sisepiiridel, ainult komisjoni ametnikud.Artikkel 13Hindamisaruanne1. Pärast iga hindamist koostatakse aruanne. Aruanne tugineb kohapealse kontrollkäigu järeldustele ja/või küsimustiku vastustele.6.  Kui hindamine tugineb ainult küsimustikule või etteteatamata kontrollkäigu tulemustele, koostab aruande komisjon.7.  Etteteatatud kohapealse kontrollkäigu aruande koostab kontrolli teostav rühm kontrollkäigu ajal. Komisjoni ametnik kannab üldist vastutust aruande koostamise ning selle terviklikkuse ja kvaliteedi tagamise eest. Erimeelsuse korral püüab rühm saavutada kompromissi. Eriarvamused võib lisada aruandele.2. Aruandes esitatakse asjakohaste kvalitatiivsete, kvantitatiivsete, tegevuslike, halduslike ja korralduslike aspektide analüüs ning loetletakse hindamise ajal tuvastatud puudused ja probleemid. Aruandes esitatakse soovitused puuduste kõrvaldamiseks ja soovituste rakendamise tähtajad.3. Aruande iga järeldus liigitatakse ühte järgmistest liikidest:8.  nõuetele vastav;9.  nõuetele vastav, aga vaja täiustada;10.  nõuetele mittevastav.4. Komisjon esitab aruande asjaomasele liikmesriigile nelja nädala jooksul alates kohapealsest kontrollkäigust või küsimustiku vastuste saamisest. Liikmesriik esitab oma selgitused aruande kohta kahe nädala jooksul.5. Komisjoni ekspert esitab aruande ja asjaomase liikmesriigi selgitused artikli 15 kohaselt moodustatud komiteele. Liikmesriikidel palutakse esitada küsimustiku vastuste, aruande ja asjaomase liikmesriigi selgituste kohta märkuseid.Lõikes 3 esitatud liigituse kohta esitatud soovitused võtab komisjon vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud korras.Asjaomane liikmesriik esitab ühe kuu jooksul alates aruande saamisest komisjonile tegevuskava tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks.Pärast eksperdirühmaga konsulteerimist esitab komisjon artikli 15 kohaselt moodustatud komiteele oma hinnangu tegevuskava asjakohasuse kohta. Liikmesriike kutsutakse üles esitama tegevuskava kohta oma tähelepanekuid.6. Asjaomane liikmesriik annab komisjonile aru tegevuskava rakendamisest kuue kuu jooksul alates aruande saamisest ning seejärel jätkab aruandmist iga kolme kuu järel, kuni tegevuskava on täielikult rakendatud. Olenevalt tuvastatud puuduste tõsidusest ja nende kõrvaldamiseks võetud meetmetest võib komisjon kavandada tegevuskava rakendamise kontrollimiseks etteteatatuid kohapealseid kontrollkäike artikli 15 lõikes 2 osutatud korras. Komisjon võib kavandada ka etteteatamata kontrollkäike.Komisjon teavitab artikli 15 kohaselt moodustatud komiteed korrapäraselt tegevuskava elluviimisest.7. Kui kohapealsel kontrollkäigul tuvastatakse tõsine puudus, mis märkimisväärselt mõjutab ühe või enama liikmesriigi turvalisuse üldist taset, teavitab komisjon sellest omal algatusel või liikmesriigi palvel võimalikult kiiresti nõukogu ja Euroopa Parlamenti.Artikkel 14Tundlik teaveRühmad peavad konfidentsiaalseks kogu teavet, mida nad saavad oma ülesannete täitmisel. Pärast kohapealseid kontrollkäike koostatud aruannetele antakse salastatuse aste „Restricted”. Pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist otsustab komisjon, missuguse osa aruandest võib avalikustada.Artikkel 15Komitee1. Komisjoni abistab liikmesriikide esindajatest moodustatud komitee, mille esimeheks on komisjoni esindaja.2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4, 7 ja 8.Artikkel 16Üleminekusätted1. Esimene artikli 5 kohane mitmeaastane programm ja esimene artikli 8 kohane aastaprogramm koostatakse kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Mõlema programmi alguskuupäev on ühe aasta pärast alates käesoleva määruse jõustumisest.2. Esimene artikli 6 kohane Frontexi riskianalüüs esitatakse komisjonile kolme kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.3. Liikmesriigid määravad artikli 9 kohased eksperdid hiljemalt kolme kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.Artikkel 17Euroopa Parlamendi teavitamineOma soovitustest teavitab komisjon Euroopa Parlamenti artikli 13 lõikes 5 sätestatud korras.Artikkel 18Aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukoguleKomisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaselt tehtud hindamisi käsitleva aruande. Aruanne avaldatakse ja see sisaldab järgmist:-  teave eelmisel aastal tehtud hindamiste kohta ning-  iga hindamise järeldused ja teave puuduste kõrvaldamise hetkeolukorra kohta.Artikkel 19Kehtetuks tunnistamineTäitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsuse (millega moodustatakse alaline Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (SCH/Com-ex (98) 26 def.) teine osa „Rakenduskomitee riikide jaoks, kes juba kohaldavad konventsiooni” kaotab kehtivuse ühe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest.Artikkel 20Nõukogu võib vastavalt käesolevale määrusele otsustada läbi viia Schengeni hindamisi, millele on osutatud pärast käesoleva määruse jõustumist sõlmitud ühinemisaktides.Artikkel 21JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelPresident eesistujaFINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MIS AVALDAVAD MÕJU AINULT EELARVE TULUDELE1. ETTEPANEKU NIMETUSEttepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse hindamismehhanism Schengeni acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKPoliitikavaldkond: vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (jaotis 18)Tegevus: Solidaarsus – Välispiirid, tagasipöördumine, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine (peatükk 18 02)3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:Peatükki 18 02 (Solidaarsus – Välispiirid, tagasipöördumine, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine) luuakse artikkel 18 02 07 „Schengeni hindamine”** Eelarverida loodi 2011. aasta eelarveprojektis3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:Tegemist on püsimeetmega, mille kavandatava alguse aeg on 2011. või 2012. aasta.3.3. Eelarve tunnusjoonedEelarverida | Kulu liik | Uus | Schengeniga ühinenud riikide osamaksud | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |Vaata punkt 3.1. | Mittekohustuslik | Liigendatud[23] | JAH | JAH | EI | Nr [3A] |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |Tegevuskulud[24] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | p.m. | 0,562 | 0,730 | 0,730 |Maksete assigneeringud | b |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[25] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | p.m. | 0,562 | 0,730 | 0,730 |Maksete assigneeringud | b+c | p.m. | 0,562 | 0,730 | 0,730 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[26] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,122 | 0,610 | 0,854 | 0,854 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | p.m. | 0,065 | 0,097 | 0,097 |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 0,122 | 1,237 | 1,681 | 1,681 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 0,122 | 1,237 | 1,681 | 1,681 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |…………………… | f |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule[27]. Vajaduse korral tehakse 2011. aastaks ette nähtud assigneeringud kättesaadavaks peatüki 18 02 sisese ümberpaigutuse teel( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[28] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi kasutamine või finantsraamistiku läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanek avaldab tuludele järgmist mõju:ettepanek põhineb Schengeni acquis ’l, nagu see on määratletud nõukogu otsuses 1999/437/EÜ. Seega katavad kulusid ka Schengeni acquis ’ga ühinenud kolmandad riigid Island ja Norra[29] ning Šveits[30] ja Liechtenstein[31].miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | 1 | 5 | 7 | 7 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusArvestades Schengeni acquis ’ valitsustevahelist olemust, vastutab kehtiva Schengeni hindamismehhanismi eest nõukogu. Hindamiskulud kaetakse nende liikmesriikide eelarvest, kelle eksperdid osalevad hindamises. Pärast Schengeni acquis ’ integreerimist Euroopa Liidu raamistikku on vaja kehtestada ka õiguslik raamistik kõnealuste hindamiste tegemiseks. Seepärast kaetakse ELi eelarvest kõnealusest mehhanismist tingitud kulud, eriti need, mis on seotud liikmesriikide ekspertide osalemisega hindamises (kohapealse kontrollkäigu ajal tekkinud reisi- ja majutuskulud). Liikmesriigi eksperdi päevarahade maksmist jätkatakse asjaomase liikmesriigi eelarvest.5.2. Liidu meetme lisaväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeSelleks et Schengeni ala, kus liikumine on vaba ja kus puudub kontroll sisepiiridel, saaks toimida, peab kaasnevate meetmete hindamismehhanism olema tõhus ja tulemuslik. Valitsustevaheline Schengeni hindamise raamistik tuleb kohandada ELi raamistikuga, mille puhul komisjonile tuleb anda aluslepingute täitmise järelevalvaja ülesanded, tagades samal ajal täielikult liikmesriikide ekspertide kaasamise eesmärgiga säilitada vastastikune usaldus.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesÜldeesmärk on kohaldada Schengeni acquis ’d nõuetekohaselt kõigis kaasnevate meetmete valdkondades ja seega tagada sisepiirikontrollita ala toimimine.1. meede: hindamine kas kohapealsete kontrollkäikude või küsimustiku abil, hõlmates selliseid poliitikavaldkondi nagu välispiirid, viisad, politseikoostöö sisepiiridel, Schengeni infosüsteem, isikuandmete kaitse, uimastid ja õigusalane koostöö kriminaalasjades.Näitaja: aruandes esitatud hinnang Schengeni acquis ’ nõuetekohasele kohaldamisele (täielikult nõuetele vastav; nõuetele vastav, aga vaja täiustada; ei vasta nõuetele).2. meede: hindamine etteteatamata kohapealsete kontrollkäikude abil.Näitaja: hinnang Schengeni acquis ’ nõuetekohasele kohaldamisele, et kõrvaldada konkreetseid puudusi. Pärast iga kontrollkäiku koostatakse aruanne, milles antakse hinnang vastavusele ELi õigusele.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud eelarve täitmine( otsene eelarve täitmine komisjoni poolt( kaudne eelarve täitmine, kus eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Detsentraliseeritud eelarve täitmine või eelarve täitmine koostöös( liikmesriikidega( ELi mittekuuluvate riikidega( Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordKavandatud määrusega nähakse ette Schengeni acquis ’ nõuetekohase kohaldamise hindamiseks kasutatava mehhanismi loomine. Hinnang Schengeni acquis ’ kohaldamise ja sellele vastavuse kohta esitatakse hindamisaruandes. Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse rakendamise kohta aruande.6.2. Hindamine6.2.1. Eelhindamine6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus7. Pettusevastased meetmedVõitluses pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega kohaldatakse kõnealuse mehhanismi suhtes ilma piiranguteta määrust (EÜ) nr 1037/1999.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | Aasta 2014 | Aasta n+4 | Aasta n+5 |Ametnikud või ajutine personal[34] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 4 | 6 | 6 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 |Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[35] |Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[36] |KOKKU | 1 | 5 | 7 | 7 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud (üks ametikoht)( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2010. aastaks ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus (kaks ametikohta 2012. aastaks ja üks 2013. aastaks)( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused) (kolm ametikohta)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtudArvestades eelarvepiiranguid seoses komisjoni praeguse lubadusega mitte küsida kuni 2013. aastani juurde uusi ametikohti, rahuldatakse personalivajadus peadirektoraadi töötajatega, kes juba on määratud meetme haldamiseks ja/või on paigutatud ümber peadirektoraadi sees. Haldavale peadirektoraadile võidakse eraldada täiendavaid ametikohti iga-aastase eelarvejaotuse menetlemise käigus.8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |sise- |välis- |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | Aasta 2014 | Aasta n+4 | Aasta n+5 ja järgmised aastad |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 1 | 5 | 7 | 7 |Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jms)(täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,122 | 0,610 | 0,854 | 0,854 |Arvutus – Ametnikud ja ajutised töötajad |Arvutus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | Aasta 2014 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[38] (korralduskomitee menetlus) | p.m. | 0,065 | 0,097 | 0,097 |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | p.m. | 0,065 | 0,097 | 0,097 |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (nimetage ja lisage viide eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | p.m. | 0,065 | 0,097 | 0,097 |Arvutus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |Arvutamise alus: 27 liiget (üks igast liikmesriigist) * 600 eurot isiku kohta * 4 koosolekut esimesel aastal ja 6 koosolekut järgmistel aastatel. |[1] KOM(2009) 102 ja KOM(2009) 105.[2] KOM(2009) 665 (lõplik).[3] Nõukogu dokument 17024/09, vastu võetud Euroopa Ülemkogus 10. ja 11. detsembril 2009.[4] Sel eesmärgil oli vaja määratleda Schengeni acquis (nõukogu otsus 1999/435/EÜ, EÜT L 176, 10.7.1999, lk 1) ning kindlaks määrata iga Schengeni acquis ’d raamistikku kuuluva sätte ja otsuse õiguslik alus aluslepingutes (nõukogu otsus 1999/436/EÜ, EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17). Schengeni acquis ’ igale sättele määrati esimesest või kolmandast sambast tulenev õiguslik alus. Sätted, mille puhul ei suudetud ühtainsat õiguslikku alust kindlaks määrata (nt SISi käsitlevad sätted), loetakse kolmanda samba osaks. Igal Schengeni acquis ’ muudatusel peab olema asjakohane aluslepingutest tulenev õiguslik alus.[5] EÜT L 256, 13.9.1991, lk 51.[6] ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.[7] Dokumendid nr 11076/09, 11087/09, 13831/1/09 ja 13832/09.[8] A7-0034/2009.[9] ELT L 236, 23.10.2003, lk 33.[10] ELT L 157, 21.6.2005, lk 29.[11] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[12] ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.[13] ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.[14] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 138.[15] ELT C 53, 3.3.2005, lk 1 (punkt 1.7.1).[16] Nõukogu dokument 17024/09, vastu võetud Euroopa Ülemkogus 10. ja 11. detsembril 2009.[17] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004, 26. oktoober 2004 (ELT L 349, 25.11.2004, lk 1).[18] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[19] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.[20] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[21] ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.[22] ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.[23] Liigendatud assigneeringud.[24] Kulud, mis ei kuulu jaotise xx peatüki xx 01 alla.[25] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[26] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[27] Hindamismehhanismi rakendamine jätkub pärast 2013. eelarveaastat.[28] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[29] Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) artikli 12 lõike 1 viimane lõik (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36).[30] Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) artikli 11 lõike 3 teine taane (ELT L 53, 27.2.2008, lk 50).[31] Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) artikkel 3 (ELT L 83, 26.3.2008, lk 3).[32] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[33] Vastavalt punktile 5.3.[34] Neid kulusid EI OLE võrdlussummas arvestatud.[35] Neid kulusid EI OLE võrdlussummas arvestatud.[36] Need kulud sisalduvad võrdlussummas.[37] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[38] Nimetage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0582

Ettepanek Nõukogu määrus millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast või Malaisiast saadetud kumariini impordile, olenemata sellest kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte (komisjon esitatud)  /* KOM/2006/0582 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 9.10.2006KOM(2006) 582 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast või Malaisiast saadetud kumariini impordile, olenemata sellest kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte(komisjon esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Indoneesiast või Malaisiast saadetud kumariini importi käsitlevas menetluses. |120 | Üldine taust Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ning tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 769/2002 (edaspidi „esialgne määrus“) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 3479 eurot tonni kohta Hiina Rahvavabariigist pärineva CN-koodi ex 2932 21 00 alla kuuluva kumariini impordi suhtes. Pärast seda kui avastati, et tollimaksudest hoitakse kõrvale India ja Tai kaudu, laiendati meetmeid 2004. aasta detsembris määrusega (EÜ) nr 2272/2004 Indiast ja Taist saadetud impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indiast või Taist pärinevana või mitte. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatusmääruses sätestatud tähtaja jooksul. Kõiki osapooli teavitati, et koostööst keeldumine võib kaasa tuua algmääruse artikli 18 kohaldamise ja järelduste tegemise kättesaadavate faktide põhjal. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Ühtegi vastust ei esitatud. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab täielikku loendit tingimustest, mida peab hindama. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte 13. veebruaril 2006 sai komisjon algmääruse artikli 13 lõike 3 kohase taotluse uurida väidetavat kõrvalehoidmist Hiinast pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest (edaspidi „taotlus“). Taotluse esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council – CEFIC) (edaspidi „taotleja“) ainsa ühenduse tootja nimel. Komisjon algatas määrusega (EÜ) nr 499/2006 (edaspidi „algatamismäärus”) uurimismenetluse seoses väidetava kõrvalehoidmisega Hiinast pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Indoneesiast või Malaisiast saadetud impordi kaudu, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte, ning kohustas vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 tolliasutusi registreerima Indoneesiast või Malaisiast saadetud, CN-koodi ex 2932 21 00 (TARICi kood 2932 21 00 16) alla kuuluva kumariini importi, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte. Uurimine näitas, et esines kõrvalehoidmine algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Seepärast tuleks Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid laiendada Indoneesiast ja Malaisiast saadetud samasuguse toote suhtes, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte. Laiendatav tollimaks peaks olema esialgse määruse artikli 1 lõikes 2 kehtestatud tollimaks. Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, milles on sätestatud, et laiendatud meetmeid kohaldatakse registreeritud impordi suhtes alates registreerimise kuupäevast, tuleb dumpinguvastane tollimaks sisse nõuda Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariini impordilt, mis registreeriti ühendusse sisenemisel algatamismäärusega kehtestatud korras. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha riigisiseseid otsuseid. |332 | Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne, ei kohaldata. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt(id): määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette teisi võimalusi. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast või Malaisiast saadetud kumariini impordile, olenemata sellest kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitteEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artiklit 13,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Olemasolevad meetmed(1) Pärast meetmete aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 769/2002[2] (edaspidi „esialgne määrus“) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 3479 eurot tonni kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärineva CN-koodi ex 2932 21 00 alla kuuluva kumariini impordi suhtes.(2) Pärast seda kui avastati, et tollimaksudest hoitakse kõrvale India ja Tai kaudu, laiendati meetmeid 2004. aasta detsembris määrusega (EÜ) nr 2272/2004[3] Indiast ja Taist saadetud impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indiast või Taist pärinevana või mitte.2. Taotlus(3) 13. veebruaril 2006 sai komisjon algmääruse artikli 13 lõike 3 kohase taotluse uurida väidetavat kõrvalehoidmist Hiinast pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest (edaspidi „taotlus“). Taotluse esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu ( European Chemical Industry Council – CEFIC ) (edaspidi „taotleja“) ainsa ühenduse tootja nimel.(4) Taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle koha, et pärast Hiinast pärineva kumariini impordi suhtes dumpinguvastaste ja kõrvalehoidmist takistavate meetmete kehtestamist oli kaubanduse struktuur muutunud, mida näitab sama kauba impordi oluline suurenemine Indoneesiast ja Malaisiast.(5) Kõnealune kaubandusstruktuuri muutus oli väidetavalt tingitud Hiinast pärineva kumariini ümbersuunamisest Indoneesia ja Malaisia kaudu. Veel väideti, et sellel pole muud piisavalt põhjendust või majanduslikku õigustust kui Hiinast pärineva kumariini suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed.(6) Lõpuks esitas taotleja tõendeid, et Hiinast pärineva kumariini suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hindade osas. Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariini suur impordimaht paistis olevat asendanud kumariini impordi Hiinast. Lisaks oli piisavalt tõendeid selle kohta, et impordi kasv toimus hindade juures, mis olid tunduvalt madalamad olemasolevate meetmete kehtestamise kaasa toonud uurimismenetluse käigus kindlaks tehtud mittekahjustavast hinnast ning et dumping toimus Hiinast pärinevale kumariinile varem kindlaksmääratud normaalväärtuste suhtes.3. Algatamine(7) Komisjon algatas määrusega (EÜ) nr 499/2006[4] (edaspidi „algatamismäärus”) uurimismenetluse seoses väidetava kõrvalehoidmisega Hiinast pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Indoneesiast või Malaisiast saadetud impordi kaudu, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte, ning kohustas vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 tolliasutusi registreerima Indoneesiast või Malaisiast saadetud, CN-koodi ex 2932 21 00 (TARICi kood 2932 21 00 16) alla kuuluva kumariini importi, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte.4. Uurimine(8) Komisjon teavitas ametlikult Hiina, Indoneesia ja Malaisia ametiasutusi, tootjaid/eksportijaid, teadaolevalt asjast huvitatud ühenduse importijaid ja taotluse esitajat uurimismenetluse algatamisest. Küsimustikud saadeti Hiina tootjatele/eksportijatele ja samuti taotluses nimetatud ühenduse importijatele. Indoneesias ja Malaisias teadaolevalt tootjaid ei olnud. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatusmääruses sätestatud tähtaja jooksul. Kõiki pooli teavitati, et koostööst keeldumine võib kaasa tuua algmääruse artikli 18 kohaldamise ja järelduste tegemise kättesaadavate faktide põhjal.(9) Ükski Hiina, Indoneesia ega Malaisia tootja ega eksportija ei saatnud küsimustikule vastust. Indoneesia ametivõimud vastasid, et Indoneesias ei ole ühtegi teadaolevat kumariini tootjat.5. Uurimisperiood(10) Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. märtsist 2005 kuni 28. veebruarini 2006 (edaspidi „uurimisperiood“). Väidetava kaubandusstruktuuri muutuse uurimiseks koguti andmeid alates 2002. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.B. UURIMISMENETLUSE TULEMUSED1. Üldkaalutlused / koostöö astea) Indoneesia ja Malaisia(11) Ükski Indoneesia ega Malaisia kumariini tootja ega eksportija ei andnud endast teada ega teinud uurimise käigus koostööd. Sellest tulenevalt tuli järeldused Indoneesiast ja Malaisiast ühendusse saadetud kumariini ekspordi kohta teha kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Uurimise alguses oli Indoneesia ja Malaisia ametivõime teavitatud koostööst keeldumise tagajärgedest, nagu on sätestatud algmääruse artikli 18 lõikes 6.b) Hiina(12) Ükski Hiina tootja ega eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd.(13) Teadaolevatele äriühingutele selgitati, et koostööst kõrvalehoidmise korral võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18.2. Vaatlusalune toode ja samasugune toode(14) Väidetava meetmetest kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalune toode on, nagu esialgses määruses määratletud, kumariin, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2932 21 00 alla. Kumariin on valkjas kristalliline pulber, millel on vastniidetud heinale iseloomulik lõhn. Seda kasutatakse peamiselt lõhnakemikaalina ja kinnistina pesupulbrite, kosmeetikatoodete ja kvaliteetaroomide tootmisel kasutatavate lõhnaühendite valmistamisel.(15) Kumariini on võimalik toota kahel erineval tootmismeetodil: fenoolist Perkini reaktsiooni ja o-kresoolist Raschingi reaktsiooni abil. Mõlemal meetodil toodetud kumariini peamised füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutusvaldkonnad on ühesugused.(16) Kuna ükski Indoneesia ega Malaisia osapool koostööd ei teinud, tuleb vastupidiste tõendite puudumisel järeldada, et Hiinast ühendusse eksporditaval kumariinil ning Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariinil on samad füüsikalised ja keemilised omadused ning samad kasutusvaldkonnad. Seetõttu tuleb neid käsitada samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.3. Kaubandusstruktuuri muutus(17) Nagu eespool märgitud, väideti, et kaubanduse struktuuri muutumine tuleneb ümberlaadimisest Indoneesias ja Malaisias.Indoneesia(18) Kuna ükski Indoneesia äriühing uurimise käigus koostööd ei teinud, tuli Indoneesia eksport ühendusse vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks teha kättesaadavate faktide põhjal. Seetõttu kasutati Indoneesiast saadetud impordi ekspordihindade ja koguste kindlakstegemiseks Eurostati andmeid, mis olid kättesaadavast teabest kõige asjakohasemad.(19) Märkimisväärne import Indoneesiast ühendusse algas pärast sellele vahetult eelnenud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamist India ja Tai suhtes, kusjuures kõnealune import oli 2004. aastal 12,5 tonni, 2005 aastal 15 tonni ja uurimisperioodil 10 tonni (mis moodustas 1,7% ELi tarbimisest). Samal ajal tõusis Hiina eksport Indoneesiasse 57 tonnilt 2003. aastal 83,8 tonnini uurimisperioodil.(20) Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel järeldatakse, et Hiina, Indoneesia ja ühenduse vahelise kaubanduse struktuur muutus 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel, mis tulenes Hiinast pärineva kumariini ümberlaadimisest Indoneesias.Malaisia(21) Kuna ükski Malaisia äriühing uurimise käigus koostööd ei teinud, tuli Malaisia eksport ühendusse vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks teha kättesaadavate faktide põhjal. Seetõttu kasutati Malaisiast saadetud impordi ekspordihindade ja koguste kindlakstegemiseks Eurostati andmeid, mis olid kättesaadavast teabest kõige asjakohasemad.(22) Import Malaisiast ühendusse algas 2005. aastal, ulatudes 2005. aastal 13 tonnini ja uurimisperioodil 23 tonnini (mis moodustas 3,9% ELi tarbimisest). Samal ajal tõusis Hiina eksport Malaisiasse 23,6 tonnilt 2004. aastal 43,76 tonnini uurimisperioodil.(23) Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel järeldatakse, et Hiina, Indoneesia ja ühenduse vahelise kaubanduse struktuur muutus 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel, mis tulenes Hiinast pärineva kumariini ümberlaadimisest Malaisias.4. Ebapiisav põhjendus või majanduslik õigustusIndoneesia(24) Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel järeldatakse, et kuna märkimisväärne import algas pärast sellele vahetult eelnenud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamist India ja Tai suhtes ning samal ajal suurenes ka Hiina eksport Indoneesiasse, tulenes kaubanduse struktuuri muutus pigem dumpinguvastaste meetmete olemasolust kui mis tahes muust piisavast põhjendusest või majanduslikust õigustusest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Samuti tuleb sellega seoses märkida, et ei ole mingeid tõendeid selle kohta, et Indoneesias tegelikult kumariini toodetakse.Malaisia(25) Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel järeldatakse, et kuna import algas pärast sellele vahetult eelnenud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamist India ja Tai suhtes ning samal ajal suurenes Hiina import Malaisiasse 23,6 tonnilt 2004. aastal 43,76 tonnini 2005. aastal, tulenes kaubanduse struktuuri muutus pigem dumpinguvastaste meetmete olemasolust kui mis tahes muust piisavast põhjendusest või majanduslikust õigustusest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Samuti tuleb sellega seoses märkida, et ei ole mingeid tõendeid selle kohta, et Malaisias tegelikult kumariini toodetakse.5. Tollimaksu parandava mõju kahjustamine samasuguste toodete hindade ja/või koguste osasIndoneesia(26) Eespool esitatud kaubavoogude analüüsi põhjal leiti, et ühenduse impordistruktuuri muutus on seotud dumpinguvastaste ja kõrvalehoidmist takistavate meetmete kehtestamisega. Kuni aastani 2003 ei imporditud ühendusse Indoneesiast pärinevana deklareeritud kumariini, kuid juba 2003. aastal ulatus kõnealune import 4 tonnini, 2004. aastal 12,5 tonnini, 2005. aastal 15 tonnini ja uurimisperioodil 10 tonnini, mis moodustas 1,7% ELi tarbimisest.(27) Uurimine näitas, et import Indoneesiast toimus esialgses uurimises nimetatud ekspordihindadest madalamate hindadega ja hinnatase oli tunduvalt madalam esialgsest normaalväärtusest.(28) Eelnimetatu põhjal järeldatakse, et kaubavoogude muutus koos Indoneesia ekspordi ebanormaalselt madalate hindadega on vähendanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii samasuguse toote koguste kui ka hinna osas.Malaisia(29) Eespool esitatud kaubavoogude analüüsi põhjal leiti, et kaubanduse struktuuri muutus on seotud dumpinguvastaste ja kõrvalehoidmist takistavate meetmete kehtestamisega. Kuni aastani 2005 ei imporditud ühendusse kumariini, kuid juba 2005. aastal ulatus kõnealune import 13 tonnini ja uurimisperioodil 23 tonnini.(30) Uurimine näitas, et import Malaisiasse toimus esialgses uurimises nimetatud ekspordihindadest madalamate hindadega ja hinnatase oli tunduvalt madalam esialgsest normaalväärtusest.(31) Eelnimetatu põhjal järeldatakse, et kaubavoogude muutus koos Malaisia ekspordi ebanormaalselt madalate hindadega on vähendanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii samasuguse toote koguste kui ka hinna osas.6. Tõendid dumpingu kohta võrreldes eelnevalt samalaadse või sarnase toote suhtes kindlaksmääratud normaalväärtustegaIndoneesia(32) Määramaks kindlaks, kas on tõendeid dumpingu kohta seoses uurimisperioodil toimunud kumariini ekspordiga Indoneesiast ühendusse, kasutati vastavalt algmääruse artiklile 18 Eurostati andmeid.(33) Algmääruse artikli 13 lõikes 1 nõutakse tõendeid dumpingu kohta võrreldes samasuguste või sarnaste toodete jaoks varem kindlaks määratud normaalväärtusega.(34) Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse huvides võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Nimetatud kohandused tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 seoses transpordi ja kindlustusega, võttes vastavalt algmääruse artiklile 18 arvesse kättesaadavaid, s.o taotluses esitatud fakte.(35) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 näitas eelmise uurimise käigus kindlaks määratud kaalutud keskmise nominaalväärtuse võrdlemine käesoleva uurimise uurimisperioodi ekspordihindade kaalutud keskmisega, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, dumpingu olemasolu Indoneesiast ühendusse saadetud kumariini impordi puhul. Leitud dumpingumäär, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli kõrgem kui 100%.Malaisia(36) Määramaks kindlaks, kas on tõendeid dumpingu kohta seoses uurimisperioodil toimunud kumariini ekspordiga Malaisiast ühendusse, kasutati vastavalt algmääruse artiklile 18 Eurostati andmeid.(37) Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse huvides võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Nimetatud kohandused tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 seoses transpordi ja kindlustusega, võttes vastavalt algmääruse artiklile 18 arvesse kättesaadavaid, s.o taotluses esitatud fakte.(38) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 näitas eelmise uurimise käigus kindlaks määratud kaalutud keskmise nominaalväärtuse võrdlemine käesoleva uurimise uurimisperioodi ekspordihindade kaalutud keskmisega, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, dumpingu olemasolu Malaisiast ühendusse saadetud kumariini impordi puhul. Leitud dumpingumäär, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli kõrgem kui 100%.C. MEETMED(39) Võttes arvesse eespool kirjeldatud meetmetest kõrvalehoidmist algmääruse artikli 13 lõikes 1 määratletud tähenduses, tuleks Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid laiendada Indoneesiast ja Malaisiast saadetud samadele toodetele, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevatena või mitte.(40) Laiendatav tollimaks peaks olema esialgse määruse artikli 1 lõikes 2 kehtestatud tollimaks.(41) Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, milles on sätestatud, et laiendatud meetmeid kohaldatakse registreeritud impordi suhtes alates registreerimise kuupäevast, tuleb dumpinguvastane tollimaks sisse nõuda Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariini impordilt, mis registreeriti ühendusse sisenemisel algatamismäärusega kehtestatud korras.D. VABASTUSTAOTLUSED(42) Kuigi käesoleva uurimise käigus ei tuvastatud Indoneesias ega Malaisias ühtegi kumariini tootjat või ei teatanud nad endast komisjonile, peavad uued tootjad, kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest meetmest vabastuse saamise kohta vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4, täitma küsimustiku selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas vabastus on põhjendatud. Sellise vabastuse võib anda näiteks pärast vaatlusaluse toote turuolukorra, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendusastme, hanke- ja müügitegevuse, piisava nõuetekohase põhjenduse või majandusliku õigustuseta tegevuse tõenäosuse ja dumpingu tõendite hindamist. Tavaliselt teeb komisjon ka kontrollkäigu kohapeale. Taotlus tuleb viivitamata saata komisjonile koos kogu asjakohase teabega, eelkõige võimalike muudatustega ettevõtja tootmise ja müügiga seotud tegevuses.(43) Importijatele võidakse siiski anda vabastus dumpinguvastastest meetmetest, kui nende import pärineb eksportivatelt tootjatelt, kellele on selline vabastus antud, ja vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4.(44) Kui selline vabastus antakse, muudab nõukogu vastavalt käesolevat määrust. Hiljem jälgitakse kõiki vabastuse saanuid, et tagada vabastuse andmisega kehtestatud tingimuste täitmine.E. MENETLUS(45) Huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal nõukogu kavatses laiendada kehtivaid lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid, ja neile anti võimalus avaldada arvamust ja esitada oma seisukoht. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevaga laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 CN-koodi ex 2932 21 00 alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu CN-koodi ex 2932 21 00 alla kuuluva Indoneesiast või Malaisiast saadetud kumariini impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte (TARICi kood 2932 21 00 16).2. Lõikega 1 laiendatud tollimaksu arvestatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 499/2006 artikli 2 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt registreeritud impordilt.3. Kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 21. Artikli 1 alusel laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BOffice: J-79 05/17B - 1049 BrüsselFaks: (32 2) 295 65 052. Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 13 lõikele 4 võib komisjon otsustada vabastada käesoleva määruse artikliga 1 laiendatud tollimaksust impordi, mille puhul ei hoita kõrvale määrusega (EÜ) nr 769/2002 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust.Artikkel 3Käesolevaga antakse tollile korraldus lõpetada impordi registreerimine, mis sätestati komisjoni määruse (EÜ) nr 499/2006 artikliga 2.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] EÜT L 123, 9.5.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1854/2003 (ELT L 272, 23.10.2003, lk 1).[3] ELT L 396, 31.12.2004, lk 18.[4] ELT L 91, 29.3.2006, lk 3.