				|

		52012PC0356

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS mille kohaselt lubatakse Ungaril kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 (Ainult ungarikeelne tekst on autentne) /* COM/2012/0356 final - 2012/0173 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi
2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi)[1] (edaspidi
„käibemaksudirektiiv”) artiklile 395 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal
ühehäälselt anda liikmesriigile loa võtta erimeetmed kõnealusest direktiivist
erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada maksustamismenetlust või ära hoida
teatavat liiki maksust kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.
Komisjonis 3. veebruaril 2012 registreeritud
kirjaga taotles Ungari luba kehtestada kaheks aastaks meede, millega tehakse
erand käibemaksudirektiivi artiklist 193, et määrata käibemaksuga maksustavate
nisu, meslini, rukki, odra, kaera, maisi, tritikale, sojaubade, rapsi- või
rüpsi- ja päevalilleseemnete tarnete tegija asemel tarnete saaja vastutavaks
käibemaksu tasumise eest maksuhalduritele (nn pöördmaksustamine).
Komisjon teavitas 26. aprilli 2012. aasta kirjaga
käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Ungari
taotlusest. Komisjon teatas 2. mai 2012. aasta kirjaga Ungarile, et tal on
taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.
Ungari selgituste kohaselt on riigis esinenud
probleeme mitut liiki maksudest kõrvalehoidumisega, mis sisuliselt tähendab
seda, et tarnete kohta arvete esitamise järel kaob tarnija ilma
maksuhalduritele maksu maksmata, jättes aga maksukohustuslasest kliendile
kehtiva arve maksu mahaarvamiseks. Maksudest kõrvalehoidumise skeeme on
avastatud nii riiklikul tasandil kui ka seoses liidusisese kaubandusega.
Ungari esitatud teabe põhjal on eespool nimetatud
põllumajandustoodetega seotud kogu mahaarvatud või tagasinõutud käibemaksust
ligikaudu 20 % tõenäoliselt seotud pettusega ning 2010. aasta hindades
arvutatuna jäi riigikassal saamata käibemaksu hinnanguliselt 13,5 miljardi
Ungari forinti ulatuses.
Seetõttu sooviks Ungari
kohaldada pöördmaksustamist, et hoida ära võimalik pettus, kuivõrd sissenõutava
käibemaksu puudumise korral ei saaks potentsiaalne vaheltvõttev ettevõtja
säilitada kliendilt saadud käibemaksu. Maksukohustuslasest tarne saaja, kellel
on täielik mahaarvamisõigus, deklareeriks käibemaksu ja arvaks selle maha ühes
ja samas käibemaksudeklaratsioonis. Sel viisil saaks otsekohe takistada
maksutulude edasist märkimisväärset vähenemist.
Samal ajal peaks Ungari kehtestama asjakohased
kontrollimeetmed ja selliste maksukohustuslaste aruandluskohustused, kes
tarnivad põllumajandustooteid, mille suhtes kohaldatakse erandit, et tagada
meetme nõuetekohane võtmine ning hoida ära muude etappide (nt toortoodete
töötlemisetapp), põllumajandustoodete või sektoritega seotud maksupettus.
Komisjoni tuleks kõnealustest meetmetest teavitada.
Meetme kaheaastase kohaldamisaja jooksul on
Ungaril võimalik võtta tavapäraseid ja otsustavamaid kontrollimeetmeid, mis on
kooskõlas käibemaksudirektiiviga ja mis võimaldavad pärast loa kehtivuse lõppu
kõnealust liiki maksupettusega võidelda. Ungari on tegelikult ise kinnitanud,
et ta ei taotle kõnealuse meetme uuendamist.
Kaubad, mille suhtes kohaldatakse erandit andvat
meedet, tuleks õiguskindlusetuse vältimiseks võimalikult täpselt kindlaks
määrata nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud kombineeritud
nomenklatuuri alusel. Meedet kohaldatakse üksnes töötlemata kaupade suhtes,
mida tavaliselt ei kasutata sellisel kujul lõpptarbimiseks.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteerida ega välisekspertide arvamusi
kasutada ei olnud vaja.
Otsuse ettepaneku eesmärk on võidelda käibemaksust
kõrvalehoidumise vastu Ungari põllumajandusturul ja seepärast peaks sellel
olema positiivne mõju.
Erandi kitsa reguleerimisala ning piiratud
kohaldamisaja tõttu on mõju igal juhul piiratud.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Otsusega lubatakse Ungaril kohaldada erandit
käibemaksudirektiivist, et seoses põllumajandustoodete teatavate tarnetega kanda
käibemaksuga maksustamise kohustus tarnijalt üle käibemaksukohustuslasest
kliendile.
Käesolev otsus põhineb käibemaksudirektiivi
artiklil 395.
Ettepanek tehakse ELi ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Käesolev otsus käsitleb liikmesriigile tema enda
taotlusel antud luba ja sellega ei määrata mingeid kohustusi.
Arvestades meetme ranget ajalist piirangut ja
reguleerimisala, on erimeede taotletava eesmärgiga vastavuses.
Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on
erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni
ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Nõukogu otsus on ainus
sobiv õigusakt, sest selle saab adresseerida üksikule liikmesriigile.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Ettepanek sisaldab aegumisklauslit.
2012/0173 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS
mille kohaselt lubatakse Ungaril kehtestada
erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist
käibemaksusüsteemi) artiklist 193
(Ainult ungarikeelne tekst on autentne)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006.
aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi),[2] eriti selle artikli 395 lõiget
1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Komisjonis 3. veebruaril 2012
registreeritud kirjaga taotles Ungari luba kehtestada kaheks aastaks erand
direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193, milles käsitletakse maksuhalduritele
käibemaksu tasumise eest vastutavat käibemaksukohustuslast. Kõnealuses kirjas
teatas Ungari, et ta ei taotle kõnealuse loa uuendamist.
(2)       Kooskõlas direktiivi
2006/12/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon
26. aprilli 2012. aasta kirjaga teisi liikmesriike Ungari taotlusest.
Komisjon teatas 2. mai 2012. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse
hindamiseks kogu vajalik teave.
(3)       Direktiivi 2006/112/EÜ
artikli 193 kohaselt on käibemaksu tasuv isik üldreeglina kaupu tarniv
maksukohustuslane. Ungari taotletud erandi eesmärk on muuta piiratud
ajavahemikuks vastutavaks maksukohustuslane, kellele teravilja ja
õliseemnesektoris on tarnitud töötlemata põllumajandustooteid.
(4)       Ungari on teatanud, et
kõnealustes sektorites tegelevad mitmed ettevõtjad nii sisemaises kui
liidusiseses kaubanduses eri liiki maksupettusega, jättes maksuhalduritele
maksmata tarnete kohta sissenõutava käibemaksu. Maksukohustuslastest
klientidel, kellel on täielik mahaarvamisõigus, on õigus käibemaks maha arvata.

(5)       Määrates tarnija asemel
käibemaksu eest vastutavaks kauba saaja, kõrvaldataks erandiga võimalus hoida
maksudest kõnealusel viisil kõrvale. Kõnealuse meetme kohaldamine kahe aasta
jooksul peaks andma Ungarile piisavalt aega, et võtta põllumajandussektoris
lõplikud meetmed, mis on kooskõlas direktiiviga 2006/112/EÜ ja millega on
võimalik kõnealust liiki maksupettusi ära hoida ja nende vastu võidelda.
(6)       Selleks et vältida toodete
töötlemisetappide, muude toodete ja sektoritega seotud maksupettust, peaks
Ungari kehtestama asjakohased kontrollimeetmed ja aruandluskohustused ning
nendest komisjoni teavitama.
(7)       Selle kindlustamiseks, et
erandit andvat meedet kohaldatakse üksnes teatavate konkreetsete
põllumajanduslike toodete suhtes, ning et tagada meetme õiguskindlus, tuleks
kõnealuse meetmega hõlmatud kaubad võimalikult täpselt kindlaks määrata nõukogu
23. juuli 1987. aasta määruses (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja
statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta)[3] sätestatud kombineeritud
nomenklatuuri alusel.
(8)       Meede on asjaomaste
eesmärkide saavutamiseks proportsionaalne, kuna see on ajaliselt piiratud ning
seda ei kavatseta kohaldada üldiselt, vaid üksnes teatud hulga selliste
hoolikalt kindlaksmääratud toodete suhtes, mis tavaliselt ei ole ette nähtud
muutmata kujul lõpptarbimiseks ning millega seotud maksupettus on põhjustanud
käibemaksutulu märkimisväärset vähenemist.
(9)       Nimetatud erimeede ei muuda
lõpptarbimisjärgus kogutava Ungari käibemaksu kogusummat ja sellel ei ole negatiivset
mõju käibemaksust saadavatele liidu omavahenditele,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193
antakse Ungarile luba teha käibemaksu maksmise eest vastutavaks
käibemaksukohustuslane, kes saab määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud
kombineeritud nomenklatuuris loetletud kaupu:
 CN-kood || Toode
 1001 || Nisu ja meslin
 1002 || Rukis
 1003 || Oder
 1004 || Kaer
 1005 || Maisiterad
 1008 60 00 || Tritikale
 1201 || Sojauba, purustatud või purustamata
 1205 || Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata
 1206 00 || Päevalilleseemned, purustatud või purustamata
Artikkel 2
Artikliga 1 ettenähtud luba antakse
tingimusel, et Ungari kehtestab asjakohased ja tõhusad kontrollimeetmed ning
aruandluskohustused käibemaksukohustuslastele, kes tarnivad kaupu, mille suhtes
kohaldatakse käesolevat otsust.
Ungari teavitab komisjoni esimeses lõigus
osutatud meetmete võtmisest ja kohustuste kehtestamisest.
Artikkel 3
Käesolevat otsust kohaldatakse kahe aasta
jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.
Artikkel 4
Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.
[2]               ELT L 347, 11.12.2006,
lk 1.
[3]               EÜT L 256, 7.9.1987,
lk 1.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.7.2016
            COM(2016) 473 final
            2016/0228(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse 10. Euroopa Arengufondi projektidest vabanenud rahaliste vahendite eraldamist Aafrika rahutagamisrahastu vahendite täiendamiseks

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Aafrika rahutagamisrahastu loodi 2003. aastal Cotonou lepingu
                  1
                raames ning seda rahastatakse Euroopa Arengufondist (EAF), st liidu üldeelarve väliselt. Aafrika rahutagamisrahastu on üks peamisi vahendeid, millega rakendatakse Aafrika ja ELi koostööd rahu ja julgeoleku valdkonnas. Ajavahemikul 2014–2016
                  2
                on Aafrika rahutagamisrahastu rahalisi vahendeid kasutatud viimase piirini. Praeguse kasutusmäära jätkumisel ammenduvad need enne eespool nimetatud ajavahemiku lõppu. Aastateks 2017–2018 ette nähtud vahenditest peaks samuti olema võimalik reageerida Aafrika Liidu jätkuvatele vajadustele ja nõudmistele seoses praeguste ja uute julgeolekukriisidega Aafrikas, aga ka seoses ettenägematute asjaoludega. Aafrika rahutagamisrahastu rahastamise prognoositavus ja jätkusuutlikkus peab olema tagatud. Aafrika rahutagamisrahastu rahastamisvajadused kuni 2018. aasta lõpuni on hinnanguliselt 685 miljonit eurot.

               Nõukogu poliitika- ja julgeolekukomitee ning alaliste esindajate komitee (COREPER) arutasid Aafrika rahutagamisrahastu rahastamise jätkusuutlikkust, et komisjoni ettepanekute
                  3
                alusel tagada rahastamine aastani 2018. COREPER kinnitas 18. mai koosolekul eesistujariigi esitatud kompromissettepaneku
                  4
                kasutada 10. EAFi ja 11. EAFi rahalisi vahendeid kombineeritult.

               Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku eelnõu eesmärk on saada nõukogult volitus kasutada vabanenud vahendeid 10. EAFist, et täiendada Aafrika rahutagamisrahastu vahendeid kuni 491,38 miljoni euro suuruse lisasummaga, millest 475 miljoni euroga rahastatakse Aafrika rahutagamisrahastu rahastamisvajadusi kuni 2018. aasta lõpuni ning 16,38 miljoni euroga komisjoni kulusid. Selleks et täiendada kõnealuseid tulemusreservi („mittekasutatav reserve“) vahendeid, eraldatakse Aafrika rahutagamisrahastu jaoks 11. EAFi reservist täiendavaid vahendeid (AKV riikide siseste assigneeringute reservist 100 miljonit eurot, mille Aafrika Liit peab AKV suursaadikute komitee taotluse korral eelnevalt heaks kiitma, ja 110 miljonit eurot riiklike soovituskavade / piirkondlike soovituskavade reservist).

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Aafrika rahutagamisrahastu on üks peamisi vahendeid, millega 2007. aastal Lissabonis vastu võetud Aafrika ja ELi ühisstrateegia raames rakendatakse ELi ja Aafrika koostööd rahu ja julgeoleku valdkonnas. ELi ja Aafrika 4. tippkohtumisel 2014. aastal kinnitati, et rahu ja julgeolek on ühisstrateegia rakendamise üks viiest prioriteetsest valdkonnast.

                  Ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitlevate nõukogu 18. mai 2015. aasta järelduste järelmeetmena saaksid Euroopa välisteenistus ja komisjoni talitused hinnata liidu vahendeid julgeoleku ja arengu toetamise suutlikkuse suurendamiseks, sealhulgas võimalust kohandada Aafrika rahutagamisrahastut selles peituvate piirangute kõrvaldamiseks. Samal ajal on oluline, et Aafrika rahutagamisrahastust aidataks jätkuvalt kaasa rahu ja julgeolekut käsitleva ELi poliitika eesmärkide täitmisele.

                  Käesoleva ettepanekuga, mis aitab kaasa Aafrika rahutagamisrahastu tegevuse jätkumisele kuni 2018. aastani, toetatakse ka jätkusuutliku arengu eesmärkide täitmist, eelkõige jätkusuutliku arengu eesmärki nr 16 „Edendada rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi säästva arengu jaoks, tagada üldine juurdepääs õigusemõistmisele ning luua tõhusad, usaldusväärsed ja kaasavad institutsioonid kõigil tasanditel“.

                  Aafrika rahutagamisrahastut rahastatakse tavaliselt Euroopa Arengufondi AKV-sisese koostöö assigneeringutest. Tulemusreservist (mittekasutatav) Aafrika rahutagamisrahastule eraldatud täiendavatest vahenditest rahastatavad tegevused on kooskõlas AKV riikide vahelises strateegias
                     5
                   kehtestatud üldiste ja konkreetsete eesmärkidega.

                  Kõnealuseid täiendavaid rahalisi vahendeid kasutatakse kooskõlas 11. EAFi suhtes kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega. Nende vahendite kasutamist kavandatakse komisjoni otsusega, millega muudetakse Aafrika rahutagamisrahastu tegevusprogrammi (2014–2016)
                     6
                  , ja komisjoni otsusega võtta vastu eelseisev Aafrika rahutagamisrahastu tegevusprogramm (2017–2018). Mõlemal juhul on vaja COREPERi heakskiitu, nagu on ette nähtud 11. EAFi rakendusmääruse
                     7
                   artikliga 15.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  EI KOHALDATA

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  11. EAFi sisekokkuleppe
                     8
                   artikli 1 lõige 4.

                  11. EAFi sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 4 on nõutud, et nõukogu võtaks otsuse vastu ühehäälselt.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  EI KOHALDATA
                     EAF on moodustatud liikmesriikide esindajate vahelise sisekokkuleppe alusel ning sellega nähakse ette võimalus kasutada vabanenud vahendeid, kui nii on kokku lepitud nõukoguga
                     9
                  .

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek ja eelkõige kavandatavad summad põhinevad Euroopa välisteenistuse ja komisjoni talituste tehtud põhjalikul analüüsil (nõukogu 10. mai 2016. aasta dokumendi 8662/16 lisa). Ettepanek hõlmab poliitika- ja julgeolekukomitee suuniseid, näiteks teatavate kulude suhtes kohaldatavate piirangute (vägede hüvitised) kohta, ning erinevalt varasemast ei kaeta seega üksnes EAFi rahastamisest kõiki Aafrika Liidu tegevuste rahastamisvajadusi kõnealuses valdkonnas, eelkõige rahutagamisoperatsioonide läbiviimisel. Ettepanek põhineb ka eeldusel, et teised edasiarendajad toetavad rahaliste vahenditega. Konkreetselt eeldatakse, et Aafrika Liidu liikmesriigid täidavad järk-järgult Aafrika Liidu tippkohtumisel Johannesburgis (Lõuna-Aafrika) 2015. aasta juunis võetud kohustuse saavutada rahutagamisoperatsioonide läbiviimisel 25 % osalus 2020. aastaks ning et aitavad ka teised rahastajad, sealhulgas ÜRO. ELi liikmesriikidel on ka võimalus lisada vabatahtlikke sissemakseid. Ettepanek on vastavuses poliitika- ja julgeolekukomitee taotlusega parandada Aafrika rahutagamisrahastu toetuse tasakaalu rahutagamisoperatsioonide ja suutlikkuse suurendamise meetmete vahel.

               •Vahendi valik

                  EAF on ELi tasandil Aafrika rahutagamisrahastu ainulaadne rahastamisallikas. Õiguslike piirangute tõttu ei saa olemasolevaid, liidu üldeelarvest rahastatavaid ELi vahendeid kasutada sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide jaoks või toetada sõjalise toetuse saajaid muude kui sõnaselgelt esitatud tsiviilülesannete täitmiseks.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  EI KOHALDATA

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  EI KOHALDATA

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  EI KOHALDATA

               •Mõjuhinnang

                  EI KOHALDATA

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  EI KOHALDATA

               •Põhiõigused

                  Aafrika rahutagamisrahastust toetatakse Aafrika juhitud rahutagamisoperatsioone põhiõiguste ohustamisest tekkida võivate probleemide puhul. Lisaks 11. EAFi rakendusmääruses sisalduvatele inimõiguste sätetele sisalduvad Aafrika rahutagamisrahastu mitmeaastases tegevusprogrammis 2104–2016 konkreetsed sätted, millega toetatakse „selliste asjakohaste suuniste süvalaiendamist, milles käsitletakse inimõigusi, relvastatud konfliktides naiste ja laste kaitset ning naiste rolli konfliktide lahendamisel, samuti ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325, 1820 ja 1612 kohaldamist“. Konkreetne näide – Aafrika rahutagamisrahastust toetatakse rahuvalvajate inimõigustealast koolitamist. Kõnealused sätted kantakse edaspidi üle Aafrika rahutagamisrahastu ja Aafrika Liidu komisjoni lepingulistesse suhetesse.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Puudub (EAFi ei rahastata ELi eelarvest).

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Järelevalve, hindamise ja aruandluse kord on see, mida kohaldatakse 11. EAFi suhtes ning mis on ette nähtud asjakohastes mitmeaastastes tegevusprogrammides. Täiendavate asjakohaste meetmete hulka tuleb lisada ka Aafrika Liidu komisjoni tugevdamist käsitlevate meetmete meelespea, millele Euroopa Komisjon ja Aafrika Liidu komisjon kirjutasid alla 15. aprillil 2016, ning mida Aafrika Liidu komisjon peab järgima Euroopa Arengufondi rakendamisel kaudse eelarve täitmise raames.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  EI KOHALDATA

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ettepaneku artikli 1 lõikes 1 on sätestatud, et 10. EAFi rahastatavatest projektidest vabanevatest rahalistest vahenditest eraldatakse kuni 491 387 500 eurot Aafrika rahutagamisrahastu vahendite täiendamiseks, et tegeleda Aafrika rahutagamisrahastu tegevusprogrammi (2014–2016) lahendamata rahaliste vajadustega ning aastateks 2017–2018 ette nähtud tegevusprogrammi hinnanguliste finantsvajadustega.

                  Artikli 1 lõikes 2 on sätestatud, et kuni 16 387 500 lõike 1 kohasest summast eraldatakse komisjoni toetusmeetmete kulude katteks. Kõnealune summa arvutatakse sama protsenti (3,45 %) kasutades, nagu on ette nähtud 11. EAFi sisekokkuleppe EAFi vahendite haldamist käsitleva artikli 1 lõike 2 punktis a.

                  Artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et kohaldatakse 11. EAFi eeskirju (rakendus- ja finantsmäärused
                     10
                  ).

                  Artikliga 2 on ette nähtud otsuse jõustumise kuupäev.

               2016/0228 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse 10. Euroopa Arengufondi projektidest vabanenud rahaliste vahendite eraldamist Aafrika rahutagamisrahastu vahendite täiendamiseks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa,
                  11
                eriti selle artikli 1 lõiget 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)15. juulil 2014. aastal vastu võetud otsusega C(2014) 4907 Aafrika rahutagamisrahastu tegevusprogrammi kohta aastateks 2014–2016
                  12
                eraldas komisjon Aafrika Liidu komisjonile kokku 901 339 064,53 eurot Aafrika rahutagamisrahastu 2014–2016 tegevusprogrammi jaoks. Kõnealusest summast 900 000 000 eurot on eraldatud Euroopa Arengufondist (EAF) ja 1 339 064,53 eurot täiendavat vabatahtlikku toetust on saadud Taani Kuningriigilt.

               (2)Euroopa Liit on juba Aafrika Liidule olulist rahalist toetust andnud, et reageerida praegustele ja uutele julgeolekukriisidele. Aafrika rahutagamisrahastu rahalise toetuse jätkusuutlikul tasemel säilitamiseks on rakendatud mitmeid meetmeid. Praeguse ja tulevase olukorra tõttu on vaja ELi suuremat rahalist toetust (sh Aafrika rahutagamisrahastu kaudu) Aafrika Liidu nõudmiste täitmiseks.

               (3)Aafrika rahutagamisrahastu täiendavad rahalised vajadused aastateks 2016–2018 on hinnanguliselt 685 000 000 eurot.

               (4)10. EAFi projektidest vabanenud vahendeid on asjakohane kasutada Aafrika rahutagamisrahastu 2016. aastal täitmata rahastamisvajaduste jaoks, võimalikeks ettenägemata asjaoludeks ning kuni 2018. aasta lõpuni Aafrika rahutagamisrahastu rahastamise prognoositavuse tagamiseks.

               (5)Aafrika rahutagamisrahastu täiendavatest vahenditest tuleks rahastada Aafrika rahutagamisrahastu meetmeid, sealhulgas toetada Aafrika juhitud rahutagamisoperatsioone, Aafrika rahu ja julgeoleku struktuuri, kiire mõjuga meetmeid (varajase reageerimise mehhanism) ning toetada ka komisjoni kantud kulude katmist.

               (6)Kõnealuseid vahendeid tuleks kasutada kooskõlas Aafrika rahutagamisrahastu asjakohaste mitmeaastaste tegevusprogrammidega
                  13
                ning 11. EAFi suhtes kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega, nagu on sätestatud nõukogu määrustes (EL) 2015/322
                  14
                ja (EL) 2015/323
                  15
               ,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               10. Euroopa Arengufondist rahastatavatest projektidest vabanevatest rahalistest vahenditest täiendatakse Aafrika rahutagamisrahastu vahendeid aastateks 2016–2018 kuni 491 387 500 euro suuruse summaga.

               Sellest summast kuni 16 387 500 eurot eraldatakse komisjoni kulude katteks.

               Kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutatakse kooskõlas 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päevale järgneval päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati Cotonous 23. juunil 2000. aastal.

                     (2)
                  Komisjoni 15. juuli 2014. aasta otsus C(2014) 4907.

                     (3)
                  Dokument 164/15 AKV, 15.12.2015.

                     (4)
                  Dokument 8662/16, 10.5.2016.

                     (5)
                  Komisjoni 13. novembri 2015. aasta otsus C(2015) 7766, milles käsitletakse aastateks 2014–2020 strateegiadokumendi ning Euroopa Liidu ja AKV-rühma riikide vahelise AKV-sisese koostöö soovitusprogrammi vastuvõtmist.

                     (6)
                  Komisjoni 15. juuli 2014. aasta otsus C(2014) 4907.

                     (7)
                  Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/322 (ELT L 58, 3.3.2015, lk 1).

                     (8)
                  Sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa (ELT L 210, 6.8.2013, lk 1).

                     (9)
                  11. EAFi sisekokkuleppe artikli 1 lõige 4 ja nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 58, 3.3.2015, lk 17).

                     (10)
                  Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/322 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (ELT L 58, 3.3.2015, lk 1) ja nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) nr 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 58, 3.3.2015, lk 17).

                     (11)
                  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (12)
                  Komisjoni otsus C(2014) 4907, mida on muudetud komisjoni otsustega C(2015) 1254, C(2015) 4995 ja C(2015) 8627.

                     (13)
                  Komisjoni 15. juuli 2014. aasta otsus C(2014) 4907.

                     (14)
                  Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/322 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (ELT L 58, 3.3.2015, lk 1).

                     (15)
                  Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 58, 3.3.2015, lk 17).


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0012

Ettepanek: Nõukogu otsus Bt cry1Ab geeni väljendava geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L. liin MON810) kasutamise ja müügi ajutise keelamise kohta Ungaris vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ  /* KOM/2009/0012 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 21.1.2009KOM(2009) 12 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUSBt cry1Ab geeni väljendava geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L. liin MON810) kasutamise ja müügi ajutise keelamise kohta Ungaris vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Komisjon andis 22. aprilli 1998 otsusega 98/294//EÜ vastavalt nõukogu direktiivile 90/220/EMÜ nõusoleku geneetiliselt muundatud maisi ( Zea mays L. liin MON810) turuleviimiseks.2. Prantsusmaa ametiasutused andsid 3. augustil 1998 nõusoleku kõnealuse toote turuleviimiseks. Vastavalt direktiivi 90/220/EMÜ artikli 13 lõikele 5 võib kõnealust toodet kasutada kogu ühenduses.3. Ungari ametiasutused teavitasid 20. jaanuaril 2005 direktiivi 2001/18/EMÜ artikli 23 lõike 1 kohaselt komisjoni oma otsusest keelata ajutiselt kõnealuse geneetiliselt muundatud maisi kasutamine ja müük ning põhjendasid oma otsust.4. Euroopa Toiduohutusamet leidis 8. juunil 2005, et Ungari esitatud teave ei sisaldanud uusi teaduslikke tõendeid, mis oleksid muutnud kehtetuks toote Zea mays L. liin MON810 keskkonnaohu hindamise ning seega õigustanud kõnealuse toote kasutamise ja müügi keelamist Ungaris.5. Komisjon võttis arvesse keskkonnanõukogu 24. juunil 2005. aasta avaldust, milles viimane väljendas vastuseisu ettepanekule paluda teisel liikmesriigil tunnistada kehtetuks oma kaitseklausli meede seoses sama geneetiliselt muundatud organismiga (GMO) ning teatas, et „MON810 maisi turuleviimisega seotud kaitsemeetme suhtes valitses endiselt ebakindlus”, ning kutsus komisjoni üles „koguma täiendavaid teaduslikke tõendeid ja hindama, kas riiklik meede oli õigustatud ning kas kõnealuse GMO turuleviimise lubamine direktiivi 90/220/EMÜ kohaselt vastas endiselt direktiivi 2001/18/EÜ ohutusnõuetele.”6. Seetõttu küsis komisjon novembris 2005 Euroopa Toiduohutusametilt, kas on teaduslikku põhjust arvata, et kaitseklausli meetmetele alluvate GMOde, sealhulgas toote Zea mays L. liin MON810 jätkuv turuleviimine võiks nõusoleku andmise tingimusi täites mõjuda kahjulikult inimeste tervisele või keskkonnale, ning palus Euroopa Toiduohutusametil arvesse võtta võimalikku uut teaduslikku teavet, mis on saadud pärast kõnealuste GMOde ohutust hindavaid eelmisi teaduslikke arvamusi.7. Enne kui tehakse komisjoni otsuse ettepanek Ungari teatatud vastava kaitseklausli kohta, on peetud asjakohaseks oodata ära Euroopa Toiduohutusameti kõnealune uus arvamus toote Zea mays L. liin MON810 kohta, kuna see võib olla seotud juunis 2005 vastuvõetud eelmise arvamusega.8. Euroopa Toiduohutusamet järeldas oma 29. märtsi 2006. aasta arvamuses (avaldatud 11. aprillil 2006), et ei ole põhjust arvata, et toote Zea mays L. liin MON810 jätkuv turuleviimine võiks vastavate nõusolekute tingimusi täites mõjuda kahjulikult inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale.9. Direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 kohaselt peab komisjon sellistel asjaoludel tegema otsuse kõnealuse direktiivi artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras, mille suhtes kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse direktiivi artiklis 8 sätestatut.10. Kuna Euroopa Toiduohutusamet leidis, et kõnealune toode ei mõju kahjulikult inimeste tervisele või keskkonnale, valmistas komisjon ette otsuse eelnõu, milles palus Ungaril toodet Zea mays L. liin MON810 käsitlevad meetmed kehtetuks tunnistada.11. Võetavate meetmete eelnõu esitati kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 2 direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 kohaselt moodustatud komiteele arvamuse avaldamiseks.12. Komitee, kellega peeti nõu 18. septembril 2006, ei edastanud arvamust, mistõttu esitas komisjon kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 4 nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitas sellest Euroopa Parlamenti.13. Keskkonnanõukogu väljendas 20 veebruaril 2007 oma vastuseisu ettepanekule kvalifitseeritud häälteenamusega.14. Oma otsuses osutas nõukogu keskkonnaohu hindamisele, nagu on sätestatud direktiivis 2001/18/EÜ ning märkis, et „keskkonnaohu hindamisel tuleb süsteemsemalt arvesse võtta Euroopa Liidu eri põllumajandusstruktuure ja piirkondlikke ökoloogilisi iseärasusi”.15. Ungari esitas oma meetme toetuseks komisjonile 30. novembril 2007 täiendavat teavet Zea mays L. liin MON810 viljelemise kohta.16. Selle tulemusel taotleti 18. aprillil 2008 Euroopa Toiduohutusametilt hinnangut selle kohta, kas Ungari esitatud teabe põhjal on keskkonnariski hindamisel üksikasjalikke põhjuseid arvata, et eelnimetatud mais võib vastavas nõusolekus sätestatud kasutusviiside puhul mõjuda kahjulikult keskkonnale.17. Euroopa Toiduohutusamet kinnitas oma 2. juuli 2008. aasta arvamuses (avaldatud 11. juulil 2008) oma varasemaid järeldusi Zea mays L. liin MON810 ohutuse kohta ja teatas, et ta ei ole välja selgitanud uusi teaduslikult kontrollitud või teaduslikul teabel põhinevaid andmeid, mis muudaksid kõnealuse toote riski varasemate hindamiste tulemusi. Euroopa Toiduohutusamet järeldas samuti, et Ungari ei esitanud oma teabes teaduslikke tõendeid selle kohta, et Ungari keskkond erines ELi muude piirkondade omast sellisel määral, et selle puhul oleks vaja hinnata riski ELi muudest piirkondadest eraldi.18. Sellistel asjaoludel peaks Ungari tunnistama kehtetuks oma kaitsemeetme seoses Zea mays L. liin MON810 kasutamise ja müügiga. Seetõttu esitas komisjon pärast nõukogu veebruaris 2007 tehtud otsust ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 punktiga 2 uuesti nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ning teavitas sellest Euroopa Parlamenti.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSBt cry1Ab geeni väljendava geneetiliselt muundatud maisi ( Zea mays L. liin MON810) kasutamise ja müügi ajutise keelamise kohta Ungaris vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ(Ainult ungarikeelne tekst on autentne)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta,[1] eriti selle artikli 23 lõiget 2,olles konsulteerinud Euroopa Toiduohutusametiganing arvestades järgmist:(1) Komisjoni andis 22. aprilli 1998. aasta otsusega 98/294/EÜ geneetiliselt muundatud maisi ( Zea mays L. liin MON810) turuleviimise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 90/220/EMÜ[2] nõusoleku kõnealuse toote turuleviimiseks.(2) Prantsusmaa pädevad asutused andsid 3. augustil 1998. aastal vastava nõusoleku.(3) Ungari teavitas 20. jaanuaril 2005 komisjoni toote Zea mays L. liin MON810 kasutamise ja müügi ajutisest keelamisest vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 lõike 1 esimesele lõigule ning põhjendas oma otsust.(4) Komisjon küsis Ungari edastatud teabe kohta arvamust Euroopa Toiduohutusametilt, mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused[3].(5) Pärast Ungari taotluses esitatud tõendite uurimist otsustas Euroopa Toiduohutusamet 8. juunil 2005, et praegu olemasolevad teaduslikud tõendid ei toeta Ungari väiteid ning et Ungari esitatud teave ei anna piisavaid uusi teaduslikke tõendeid toote Zea mays L. liini MON810 direktiivi 90/220/EMÜ kohase keskkonnaohu hindamise kehtetuks tunnistamiseks, et õigustada kõnealuse toote kasutamise ja müügi keelamist Ungaris.(6) Komisjon võttis arvesse keskkonnanõukogu 24. juunil 2005. aasta avaldust, milles viimane väljendas vastuseisu ettepanekule paluda teisel liikmesriigil tunnistada kehtetuks oma kaitsemeede seoses sama geneetiliselt muundatud organismiga (GMO) ning teatas, et „MON810 maisi turuleviimisega seotud kaitsemeetme suhtes valitses endiselt ebakindlus”, ning kutsus komisjoni üles „koguma täiendavaid teaduslikke tõendeid ja hindama, kas riiklik meede oli õigustatud ning kas kõnealuse GMO turuleviimise lubamine direktiivi 90/220/EMÜ kohaselt vastas endiselt direktiivi 2001/18/EÜ ohutusnõuetele.”(7) Seetõttu küsis komisjon novembris 2005 Euroopa Toiduohutusametilt, kas on teaduslikku põhjust arvata, et toote Zea mays L. liin MON810 jätkuv turuleviimine võiks nõusoleku andmise tingimusi täites mõjuda kahjulikult inimeste tervisele või keskkonnale, ning palus Euroopa Toiduohutusametil arvesse võtta võimalikku uut teaduslikku teavet, mis on saadud pärast kõnealuste GMOde ohutust hindavaid eelmisi teaduslikke arvamusi.(8) Oma 29. märtsi 2006. aasta arvamuses järeldas Euroopa Toiduohutusamet mitmete MON810 maisi sisaldavate hübriidide rakendamiste hindamise toel, et ei ole põhjust arvata, et toote Zea mays L. liin MON810 jätkuv turuleviimine võiks nõusoleku andmise tingimusi täites mõjuda kahjulikult inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale.(9) Seega ei olnud põhjust arvata, et kõnealune toode oleks ohtlik inimeste või loomade tervisele või keskkonnale.(10) Ungari pidi seega tunnistama kehtetuks tootega Zea mays L. liin MON 810 seotud kaitseklausli meetmed.(11) Direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 kohaselt loodud komitee, kellega peeti nõu 18. septembril 2006, ei ole pärast seda esitanud kõnealuse direktiivi artikli 30 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt oma arvamust komisjoni otsuse eelnõus sätestatud meetmete kohta.(12) Komisjon esitas kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 4 nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitas sellest Euroopa Parlamenti.(13) Keskkonnanõukogu väljendas 20 veebruaril 2007 oma vastuseisu ettepanekule kvalifitseeritud häälteenamusega.(14) Oma otsuses osutas nõukogu keskkonnaohu hindamisele, nagu on sätestatud direktiivis 2001/18/EÜ ning märkis, et „keskkonnaohu hindamisel tuleb süsteemsemalt arvesse võtta Euroopa Liidu eri põllumajandusstruktuure ja piirkondlikke ökoloogilisi iseärasusi”.(15) Ungari esitas oma kaitsemeetme toetuseks komisjonile 30. novembril 2007 täiendavat teavet Zea mays L. liin MON810 viljelemise kohta.(16) Seejärel paluti 18. aprillil 2008 Euroopa Toiduohutusametil hinnangut selle kohta, kas Ungari esitatud teave põhjal on keskkonnariski hindamisel üksikasjalikke põhjuseid arvata, et eelnimetatud mais võib vastavas nõusolekus sätestatud kasutusviiside puhul mõjuda kahjulikult keskkonnale.(17) Euroopa Toiduohutusamet kinnitas oma 2. juuli 2008. aasta arvamuses (avaldatud 11. juulil 2008) oma varasemaid järeldusi Zea mays L. liin MON810 ohutuse kohta ja teatas, et ta ei ole välja selgitanud uusi teaduslikult kontrollitud või teaduslikul teabel põhinevaid andmeid, mis muudaksid kõnealuse toote riski varasemate hindamiste tulemusi. Euroopa Toiduohutusamet järeldas samuti, et Ungari ei esitanud oma teabes teaduslikke tõendeid selle kohta, et Ungari keskkond erines ELi muude piirkondade omast sellisel määral, et selle puhul oleks vaja hinnata riski ELi muudest piirkondadest eraldi.(18) Sellistel asjaoludel peaks Ungari tunnistama kehtetuks oma kaitsemeetme seoses Zea mays L. liin MON810 kasutamise ja müügiga.(19) Komisjon esitas pärast nõukogu veebruaris 2007 tehtud otsust ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 punktiga 2 uuesti nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ning teavitas sellest Euroopa Parlamenti.(20) Nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 punktis 1 on sätestatud, et nõukogu võib teha otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega kolme kuu jooksul vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 lõikele 2,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Ungari Vabariigi võetud meetmed Bt cry1Ab geeni väljendava geneetiliselt muundatud maisi Zea mays L. liin MON810 (mille turuleviimine on lubatud otsusega 98/294/EÜ) kasutamise ja müügi keelamiseks ei ole direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt õigustatud.Artikkel 2Ungari Vabariik astub vajalikud sammud geneetiliselt muundatud maisi Zea mays L. liini MON810 oma territooriumil kasutamise ja müügi keelamiseks võetud meetmete tühistamiseks ning käesoleva otsuse järgimiseks hiljemalt 20 päeva pärast selle teatavaks tegemist.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Ungari Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.[2] EÜT L 131, 5.5.1998, lk 32.[3] EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 575/2006 (ELT L 100, 8.4.2006, lk 3).


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0198

Ettepanek Nõukogu otsus Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta  /* KOM/2009/0198 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 22.4.2009KOM(2009) 198 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSTeadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohtaSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST19. veebruaril 2004. aastal võttis nõukogu vastu ühenduse Pettenis (Madalmaad) asuva kõrgvooreaktori käitamist käsitleva kolmeaastase täiendava teadusprogrammi, mida Teadusuuringute Ühiskeskus pidi rakendama Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks aastatel 2004–2006. 26. novembril 2007 võttis nõukogu vastu otsuse kõnealuse täiendava programmi pikendamise kohta ühe aasta võrra (2007). Kõnealune programm aegus seega 31. detsembril 2007. Kõrgvooreaktori käitamine jätkus 2008. aastal ilma täiendava teadusprogrammita ning samal ajal tehti jõupingutusi, et reaktori käitamine ja kasutamine põhineks sõltumatul ja püsivamal õiguslikul alusel. Kuna need jõupingutused vilja ei kandnud, on nüüd vaja sätestada rahalise toetuse jätkumine uue täiendava teadusprogrammi alusel.Käesolev teatis hõlmab seega kõrgvooreaktori käitamise uut kolmeaastast programmi (2009–2011).Komisjon kasutab kõrgvooreaktorit vastavalt Euratomi ja Madalmaade vahel 25. juulil 1961 sõlmitud lepingule. Kõnealuse lepingu alusel on komisjon võtnud ühenduse nimel kohustuse ehitada vajalikud rajatised ning hankida lisaseadmed nende rajatiste (sealhulgas ka kõrgvooreaktori) optimaalseks kasutamiseks. Kõnealune leping allkirjastati 99 aastaks. Selle täitmiseks sõlmisid mõlemad pooled 31. oktoobril 1962. aastal vastavalt asjaõigusele 99 aastaks põlisrendilepingu ( bail emphytéotique ).Kõrgvooreaktoril on Euroopa Liidus oluline roll ohutu tuumatehnoloogia toetamisel, termotuumasünteesi materjalide uuringutes, alusuuringutes ning meditsiinilistes rakendustes.-  Hoolimata teadus- ja arendustöö ressursside suurendamisest tuuma lõhustumise valdkonnas kasutatakse kõrgvooreaktorit olemasolevate ja tulevaste reaktorite ohutuse tagamisel edaspidigi aktiivselt. Kõrgvooreaktor aitab kaasa järgmisi valdkondi käsitlevatele programmidele: reaktorite vananemine ja tööea haldamine, tuumkütuse ohutuse täiustamine, tuumajäätmete transmutatsioon jäätmete ohutumaks ladustamiseks, kütuse ohutuse uuringud uue põlvkonna tuumareaktorite jaoks (IV põlvkond).-  Alusuuringutes kasutatakse neutronkiirgust materjalide struktuuri uurimiseks. Seda tegevust arendatakse pidevalt ning see aitab paremini mõista muundumismehhanisme ja nendega seotud tõrjeabinõusid, mis on olulised olemasolevate tuumaelektrijaamade ohutuse jaoks. Uuritavad meetodid on mittepurustavad hindamistehnikad, mille käigus kasutatakse neutronkiirgust ja neutroni omadusi. Pingutusi koordineeritakse, tulemusi levitatakse ja ühtlustamist toetatakse Euroopa võrgustiku kaudu.-  Reaktorit kasutatakse ka igal aastal Euroopas määratavast 10 miljonist meditsiinilisest diagnoosist 60 % puhul kasutatavate radioaktiivsete isotoopide tööstuslikuks tootmiseks. Reaktor on oma tootlikkusest tingituna oluline abivahend Euroopa ravimitootjatele. Lisaks on reaktori toodangut tänu selle asukohale Euroopas võimalik kiiresti saata Euroopa meditsiinikeskustesse. See on oluline uusimate kasutuselevõetud lühikese poolestusajaga isotoopide puhul.-  Kõrgvooreaktor toimib ka koolituskeskusena, mis pakub doktori- ja järeldoktoriprogrammides osalejatele võimalusi teadustööks riigisiseste või Euroopa programmide kaudu.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINENendest liikmesriikidest, kellega nende tuumauuringutealast tegevust arvestades konsulteeriti, nõustusid kolm liikmesriiki (NL, FR ja BE) osalema kõrgvooreaktori rahastamises.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGEttepanek põhineb Euratomi asutamislepingu artiklil 7.4. MÕJU EELARVELEFinantsselgitusest nähtub, et uut täiendavat programmi rahastavad kolm osalevat liikmesriiki: Madalmaad, Prantsusmaa ja Belgia. Kõnealuse kolme liikmesriigi osamaksud moodustavad kokku ligikaudu 35 miljonit eurot. See summa sisaldab eraldisi reaktori dekomisjoneerimiseks. Käesoleva täiendava programmi alusel tasutud osamaksudest kaetakse ka kulud (sh eraldised dekomisjoneerimiseks), mis tekkisid kõrgvooreaktori käitamisel 2008. aastal, st ajavahemikul, mil ei olnud kehtestatud täiendavat programmi ega muud mehhanismi kõrgvooreaktori rahastamiseks.Komisjon kinnitab nõukogu 27. juuni 1996. aasta koosoleku protokollis esitatud deklaratsiooni, milles kinnitati, et kõrgvooreaktor saab piisava rahastamise korral aidata kaasa ühenduse programmide täitmisele seoses raamprogrammidega või muul viisil. Osaletakse kas konkurentsi alusel või Teadusuuringute Ühiskeskuse uurimisasutuste tegevuseks vajalike kiiritusteenuste osutamise kaudu. See tähendab, et komisjon ei rahasta kõrgvooreaktori käitamise kulusid, sh reaktori hooldamise või remondi kulusid, oma eelarvevahenditest.5. LISATEAVEEi kohaldataEttepanekNÕUKOGU OTSUSTeadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 7,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,pärast konsulteerimist teadus- ja tehnikakomiteega[1]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa teadusruumi raames on Petteni kõrgvooreaktor oluline ühenduses käsutuses olev vahend, millega on võimalik aidata kaasa materjaliteaduste arendamisele ja katsetamisele, tuumameditsiinile ning tuumaenergiavaldkonna ohutusuuringutele.(2) Kõrgvooreaktori käitamist on toetatud mitme täiendava teadusprogrammiga, millest viimane, nõukogu 26. novembri 2007. aasta otsus 2007/773/Euratom Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks teostatava täiendava teadusprogrammi pikendamise kohta ühe aasta võrra,[2] aegus 31. detsembril 2007.(3) Kõrgvooreaktori käitamine jätkus 2008. aastal ilma täiendava teadusprogrammita ning samal ajal tehti jõupingutusi, et reaktori käitamine ja kasutamine põhineks sõltumatul ja püsivamal õiguslikul alusel. Kuna need jõupingutused vilja ei kandnud, on nüüd vaja sätestada rahalise toetuse jätkumine uue täiendava teadusprogrammi alusel.(4) Kehtiva tegevusloa alusel on kõrgvooreaktori käitamine võimalik vähemalt aastani 2015.(5) Võttes arvesse vajadust kõrgvooreaktori kui ühenduse teadusuuringute infrastruktuuri asendamatu osa järele sellistes valdkondades nagu olemasolevate tuumareaktorite ohutuse suurendamine, tervishoid, sealhulgas meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine meditsiinilisteks uuringuteks, termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitus ning jäätmekäitlus, sealhulgas võimalus uurida tuumkütuse ohutust uue põlvkonna reaktorisüsteemides kasutamiseks, tuleks jätkata reaktori käitamist käesoleva täiendava teadusprogrammi alusel kuni 2011. aastani.(6) Kuna Madalmaad, Prantsusmaa ja Belgia on eriliselt huvitatud reaktori käitamise jätkumisest, peaksid need liikmesriigid rahastama kõnealust programmi Euroopa ühenduste eelarvesse sihtotstarbelise tuluna makstavate osamaksude kaudu.(7) Käesoleva täiendava programmi alusel tasutud osamaksudest tuleks kanda ka 2008. aastal tekkinud kulud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Käesolevaga võetakse vastu Pettenis asuva kõrgvooreaktori kasutamist käsitlev täiendav teadusprogramm (edaspidi „programm”), mille eesmärgid on loetletud I lisas ja mille kestus on kolm aastat alates 1. jaanuarist 2009.Artikkel 2Programmi teostamiseks vajalike rahaliste vahendite suurus on hinnanguliselt 34,992 miljonit eurot. Kõnealuse summa jaotus on toodud II lisas. Selliseid vahendeid käsitletakse sihtotstarbelise tuluna kooskõlas nõukogu määruse nr 1605/2002[3] artikli 18 lõikega 2.Artikkel 31. Programmi juhtimise eest vastutab komisjon. Selleks kasutab ta Teadusuuringute Ühiskeskuse teenuseid.2. Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu teavitatakse programmi täitmisest.Artikkel 4Igal aastal enne 15. septembrit esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta.Artikkel 5Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.Artikkel 6Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISATEADUSLIKUD JA TEHNILISED EESMÄRGIDProgrammi põhieesmärgid on järgmised:1. Kõrgvooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine, et tagada neutronvoo kättesaadavus katse-eesmärkidel.2. Kõrgvooreaktori tõhusa kasutamise võimaldamine teadusasutustele, mis hõlmavad paljusid teadusharusid: olemasolevate tuumareaktorite ohutuse suurendamine, tervishoid, sealhulgas meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine meditsiinilisteks uuringuteks, termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitus ning jäätmekäitlus, sealhulgas võimalus uurida tuumkütuse ohutust uue põlvkonna reaktorisüsteemides kasutamiseks.___________________________________________________________________________II LISAOSAMAKSUDE JAOTUSProgrammi jaoks vajalikud osamaksud tasuvad Madalmaad, Prantsusmaa ja Belgia.Osamaksud jaotuvad järgmiselt:Madalmaad : 32,892 miljonit eurotPrantsusmaa : 0,9 miljonit eurotBelgia: 1,2 miljonit eurotKokku : 34,992 miljonit eurot.Osamaksud tasutakse Euroopa ühenduste üldeelarvesse ning assigneeritakse käesolevale programmile. Käesoleva täiendava programmi alusel tasutud osamaksudest võib kanda ka seoses kõrgvooreaktori käitamisega 2008. aastal tekkinud kulusid.FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav täiendav teadusprogramm2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Poliitikavaldkond: Jaotis 10 – Otsene teadustegevusMeede: 10 04 – Varasemate raamprogrammide ja muu tegevuse lõpuleviimine3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:10 04 04 Kõrgvooreaktori (HFR) käitaminePunkt 10 04 04 02 [4] — Täiendav kõrgvooreaktori programm (2009–2011)Punkt 6 2 2 1 – Kõrgvooreaktori käitamisest saadav tulu, mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks – Sihtotstarbeline tulu3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:1.1.2009–31.12.2011 (käesoleva täiendava programmi alusel tasutud osamaksudest võib kanda ka 2008. aastal tekkinud kulusid)3.3. Eelarve tunnusjooned:Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |Mittekohustuslik | Liigendamata[5] | JAH | EI | EI | Nr 1a |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2009 | 2010 | 2011 | Kokku |Tegevuskulud[6] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | pm | pm | pm | Pm |Maksete assigneeringud | b | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[7] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | pm | pm | pm |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | pm | pm | pm |Maksete assigneeringud | b+c | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[8] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | pm | pm | pm |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | pm | pm | pm |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | pm | pm | pm |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Kaasrahastamise andmedmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | 2009 | 2010 | 2011 | Kokku |Madalmaad | f | 16.446 | 8.223 | 8.223 | 32.892 |Prantsusmaa | 0.300 | 0.300 | 0.300 | 0.900 |Belgia | g | 0.600 | 0.300 | 0.300 | 1.200 |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 17.346 | 8.823 | 8823 | 34.992 |* 2008. aasta kulutused kaetakse 2009. aasta osamaksudest. Osamaksud on sihtotstarbeline tulu.Asjaomased liikmesriigid on kõnealuse summa välja arvutanud, et katta reaktori käitamise kulud ajavahemikul 2008–2011, võttes arvesse mõistlikul määral kommertstulu. Komisjon ei rahasta mingil juhul jooksvaid kulusid, sealhulgas võimalikke hooldus- ja remondikulusid.4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugax Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete[9] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.x Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:Kõnealust täiendavat programmi rahastavad kolm liikmesriiki (Madalmaad, Prantsusmaa ja Belgia).miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n–1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusKõrgvooreaktoril on Euroopa Liidus oluline roll ohutu tuumatehnoloogia toetamisel, samuti sellistes uurimisvaldkondades nagu reaktorite vananemine ja nende tööea pikendamine, pikaajaliste aktonoidide transmutatsioon jäätmete ohutumaks ladustamiseks, kütuse ohutuse suurendamine ning kütuse ohutuse uuringud uue põlvkonna (IV põlvkonna) reaktorite tarvis. Alusuuringutes kasutatakse neutronkiirgust ka materjalide struktuuri uurimiseks. Seda tegevust arendatakse pidevalt ning see aitab paremini mõista muundumismehhanisme ja nendega seotud tõrjeabinõusid, mis on olulised olemasolevate jaamade ohutuse jaoks. Termotuumasünteesiga seoses on võetud ette mitmesuguseid projekte, et katsetada konstruktsiooni- ja rikastusmaterjale.5.2. Ühenduse meetme lisaväärtus, ettepaneku kooskõla teiste rahastamisvahenditega ning võimalik koostoimeKõrgvooreaktori omanik on komisjon. Käesolevat täiendavat programmi on vaja reaktori jätkuvaks käitamiseks, võttes arvesse asjaolu, et kavandatud ühisettevõtte loomine ei olnud võimalik potentsiaalsete partnerite ebapiisava toetuse tõttu sellisele õigusstruktuurile. Tasub märkida, et lisaks selle teaduslikule kasutusele on reaktor väga oluline ka meditsiinisektorile (meditsiinis kasutatavate isotoopide tootmine).5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesKõrgvooreaktori täiendavate programmide põhieesmärgid on järgmised:1. Pettenis asuva kõrgvooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine; see hõlmab rajatise tavapärast kasutust maksimaalse käitusperioodi jooksul ning katseteks kasutatavat neutronvoogu.2. Kõnealuse reaktori ratsionaalset kasutamist edendatakse paljude teadusharude abil; kõrgvooreaktorit hõlmavaid olulisi teadus- ja arendustegevuse teemasid saab illustreerida järgmiste näidetega: olemasolevate ja uue põlvkonna tuumareaktorite ohutuse suurendamine, tervishoid, sealhulgas meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine meditsiinilisteks uuringuteks, termotuumasünteesi reaktori materjalide uuringud, alusuuringud ja koolitus ning jäätmekäitlus, sealhulgas võimalus uurida tuumkütuse ohutust uue põlvkonna reaktorites kasutamiseks.5.4. Rakendamise meetod (soovituslik)x Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordKomisjoni ülesandeks on täiendavat programmi juhtida ja seejärel esitada aruanded järgmiste valdkondade kohta: i) reaktori käitamise tehniline seisund, ii) reaktori kasutamine teaduseesmärgil, iii) reaktori eelarveseisund, võttes arvesse liikmesriikide rahalist panust, ning iv) tasutud osamaksud.Programm kuulub Teadusuuringute ühiskeskuse tegevuspõhise juhtimise planeerimistsüklisse ja iga-aastasesse juhtimiskavasse. Sellest tulenevalt kantakse kavandatud eesmärkide järelevalve tulemused Teadusuuringute Ühiskeskuse iga-aastasesse tegevusaruandesse.Lisaks sellele koostab Teadusuuringute Ühiskeskuse Energeetikainstituut iga-aastase aruande. Selles käsitletakse täiendava programmi juhtimist ning see hõlmab järgmisi aspekte:-  tehniline aruanne, milles esitatakse andmed kõrgvooreaktori käitamise kohta;-  peamiste teadussaavutuste kokkuvõtlik kirjeldus;-  hooldus- ja remonditööde olukord;-  eelarveseisund selles osas, mis puudutab tulu liikmesriikidelt ja täiendava programmi eelarve kasutamist (sh eraldised demonteerimiseks, juhtimiskulud, tasu käitajale jne).-  Aruanne adresseeritakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogule.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineSee on eelmiste täiendavate programmide uuendamine. Käesoleva täiendava programmi ettevalmistamise kohta viisid osalevad liikmesriigid läbi sisemise hindamise.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Nagu eespool märgitud, paraneb aruannete sisu kooskõlas nõukogu otsuses sätestatud kohustustega.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusOsalevad liikmesriigid viivad täiendava programmi lõppedes läbi sisemise hindamise.7. Pettusevastased meetmedEespool nimetatud aruannete auditeerimise ja sisekontrolliga tegelevad Teadusuuringute Ühiskeskuse ametnikud, hõlmates nii tehnilisi kui ka eelarvelisi aspekte. Kontrollikojale tagatakse juurdepääs kõigile auditi ja sisekontrolli tulemustele.Lõhustuvate ainete liikumist kontrollivad Euratom ja IAEA.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Aasta n | Aasta n + 1 | Aasta n + 2 | Aasta n + 3 | Aasta n + 4 | Aasta n + 5 |Ametnikud või ajutine personal[11] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav[12] personal |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[13] |KOKKU |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusAinus Teadusuuringute Ühiskeskuse täidetav ülesanne on täiendava programmi haldamine. Selleks vajalik Teadusuuringute Ühiskeskuse personal (1 AD ja 1 AST) rahastatakse täielikult täiendavast programmist.8.2.3. Ametikohtade jaotus (kohustuslik)x Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta n | Aasta n + 1 | Aasta n + 2 | Aasta n + 3 | Aasta n + 4 | Aasta n + 5 jj | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |– sise- |– välis- |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | Aasta n | Aasta n + 1 | Aasta n + 2 | Aasta n + 3 | Aasta n + 4 | Aasta n + 5 jj |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |1 AD ja 1 AST kulud kaetakse sihtotstarbelisest tulust, mis pärineb otse käesolevast täiendavast programmist. |Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |p.m. |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |Aasta n | Aasta n + 1 | Aasta n + 2 | Aasta n + 3 | Aasta n + 4 | Aasta n + 5 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[15] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |p.m. |[1] 1. aprilli 2009. aasta arvamus.[2] ELT L 312, 30.11.2007, lk 29.[3] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduste eelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).[4] Tuleb luua uus eelarverida.[5] Liigendamata assigneeringud[6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[7] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[8] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[9] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[10] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[11] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[12] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[13] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[14] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[15] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.