               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,19.5.2020
            COM(2020) 219 final
            2020/0096(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse nõukogu otsust (EL) 2016/915 seoses CO2 heite kasvu mõõtmiseks ette nähtud võrdlusperioodiga, et võtta arvesse COVID-19 pandeemia tagajärgi CORSIA kontekstis

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus, mis võeti vastu seoses COVID-19 pandeemiaga, käsitletakse otsust, millega kohandatakse Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) liidu nimel võetavat seisukohta rahvusvahelise lennunduse CO2 heite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (CORSIA) suhtes seoses süsteemi võrdlusperioodiga (edaspidi „lähtetase“) CO2 heite kasvu mõõtmiseks.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Chicago konventsioon ja Pariisi kokkulepe

               Chicago konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on rahvusvahelise lennutranspordi reguleerimine. Konventsioon jõustus 4. aprillil 1947 ja sellega asutati Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO).

               Pariisi kokkulepe võeti ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil vastu 2015. aasta detsembris ja selle eesmärk on hoida üleilmne soojenemine tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, ning teha jõupingutusi, et piirata temperatuuri tõusu 1,5 °C-ni. Kõnealuste heite vähendamise eesmärkide saavutamisele peaksid kaasa aitama kõik majandussektorid, kaasa arvatud rahvusvaheline lennundus.

               Kõik ELi liikmesriigid on mõlema leppe osalised. EL ja selle liikmesriigid on Pariisi kokkuleppe osalised ning nad on ühiselt võtnud kohustuse vähendada oma kasvuhoonegaaside heidet.

               2.2.Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon

               Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon on ÜRO spetsialiseeritud asutus. Organisatsiooni eesmärkideks on arendada rahvusvahelise aeronavigatsiooni põhimõtteid ja meetodeid ning edendada rahvusvahelise lennutranspordi kavandamist ja arendamist. EL on ajutine vaatleja paljudes ICAO organites (assamblees ja muudes tehnilistes organites).

               2.3.Rahvusvahelise lennunduse CO2 heite kompenseerimise ja vähendamise süsteem (CORSIA)

               ICAO nõukogu võttis oma 27. juunil 2018 toimunud 214. istungil Chicago konventsiooni 16. lisa IV köitena vastu keskkonnakaitse valdkonna rahvusvahelised standardid ja soovituslikud tavad, mis käsitlevad rahvusvahelise lennunduse CO2 heite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (CORSIA).

               Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2027
                  1
                teatasid liikmesriigid ICAO-le erinevustest. Üks erinevustest direktiivi 2003/87/EÜ ja CORSIA vahel on näiteks see, et direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisel ei võeta arvesse lennukikäitaja riikkondsust. Põhimõtteliselt hõlmab see lende, mis väljuvad lennuväljalt või saabuvad lennuväljale, mis asub sellise liikmesriigi territooriumil, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut. Direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisel ei tehta vahet liikmesriikide ja/või EMP riikide siselendude ning nendevaheliste lendude vahel.

               Standardite ja soovituslike tavade II osa punktis 3.2 („CO2 heite kompenseerimise nõuded“) on määratud lähtetasemeks CORSIAga hõlmatud marsruutide keskmine CO2 heide aastatel 2019. ja 2020.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1. Taust

               Käsitletavaks küsimuseks on COVID-19 pandeemia mõju arvesse võtmine CORSIA lähtetaseme puhul, mida kasutatakse lennukikäitajate tulevaste kompenseerimisnõuete kindlaksmääramiseks, et saavutada alates 2020. aastast CO2-neutraalne kasv.

               Jätkuv COVID-19 pandeemia põhjustab kindlasti rahvusvahelise lennunduse CO2 heite olulise vähenemise 2020. aastal. Pandeemia tooks kaasa ka oluliselt madalama CORSIA lähtetaseme ja suuremad kompenseerimisnõuded, kui lähtetaseme määratlust läbi ei vaadata. See sõltub loomulikult ka rahvusvahelise lennuliikluse taastumiskiirusest ja selle CO2 heite arengust.

               ICAO lennundusalase keskkonnakaitse komitee (CAEP) on teinud erinevate stsenaariumide põhjal suurusjärgu analüüsi, et kvantifitseerida COVID-19 pandeemia mõju heiteühikute (kompensatsiooniühikute) nõudlusele CORSIA raames ning uurida eri võimalusi lähtetaseme jaoks
                  2
               .

               CAEP uuringus, milles analüüsiti lähtetaseme eri variante, nagu praeguse olukorra säilitamine, 2019. aasta heite või mitme aasta keskmise heite kasutamine või isegi ekstrapoleeritud hinnangud selle kohta, kui suur oleks olnud 2020. aasta heide kriisi puhkemiseta, leiti muu hulgas järgmist:

               –CO2 heide võib 2020. aastal olla ligikaudu 40 % väiksem 2016. aastal prognoositud tasemest;

               –praeguse CORSIA lähtetasemega seotud heite võrdlustasemed võivad olla ligikaudu 18 % madalamad kui 2019. aastal;

               –madalam lähtetase võib oluliselt mõjutada kompenseerimisnõuete kogumahtu:

               ·katseetapp (2021–2023): alates +280 %st V-kujulise taastumisstsenaariumi puhul kuni +150 %ni U-kujulise taastumise puhul püsiva vähenemise stsenaariumi korral;

               ·kõik etapid (2021–2035): alates +45 %st V-kujulise taastumisstsenaariumi puhul kuni –24 %ni U-kujulise taastumise puhul püsiva vähenemise stsenaariumi korral;

               –2019. aasta määramine lähtetasemeks võib kompenseerimisnõuete kogumahtu mõjutada järgmiselt:

               ·katseetapp (2021–2023): nulliks või nullilähedaseks muutumine kuni 2023. aastani COVID-19 stsenaariumide korral, ning

               ·kõik etapid (2021–2035): alates –9 %st V-kujulise taastumisstsenaariumi puhul kuni –32 %ni U-kujulise taastumise puhul püsiva vähenemise stsenaariumi korral.

               CAEP juhtrühm kinnitas suurusjärgu analüüsi oma 11. mai 2020. aasta koosolekul ühehäälselt, et esitada see ICAO nõukogule arutamiseks 2020. aasta juunis toimuval 220. istungil.

               3.2. Kavandatud seisukoht

               Võttes arvesse keskkonnaalast tõhusust seoses ICAO eesmärgiga tagada alates 2020. aastast CO2-neutraalne kasv ning vajadust tagada CORSIA toetamine COVID-19 pandeemiast põhjustatud tingimustes ja vältida CORSIA ülesehituse põhielementide kahjustumist, ning võttes samuti arvesse ICAO seadusandlikku menetlust, oleks praegu kättesaadaval teabel
                  3
                põhinev ettevaatlik esialgne lähenemisviis nõustuda vajaduse korral CORSIA ülesehituse kohandamisega, et kehtestada lähtetasemeks ainult CORSIAga hõlmatud rahvusvahelise lennunduse 2019. aasta CO2 heide.

               ICAO nõukogu otsus kohandada kõnealusel istungil CORSIA lähtetaset saadaks signaali, et ICAO astub aktiivselt samme selle nimel, et kriisiga kohaneda ning säilitada riikide toetus CORSIA-le ja selles osalemisele. Selleks et tasakaalustada otsuse kiireloomulisust ja vajadust järgida ICAO tööd reguleerivaid eeskirju, võib ICAO nõukogu sellisele otsusele järgneda riikidega kirja teel konsulteerimine ja ametlik vastuvõtmine ICAO nõukogu järgmisel (221.) istungil.

               Võib olla asjakohane teha teatavaid seonduvaid kohandusi CORSIA elementides, näiteks:

               –vastav kohandus võimaluses kasutada nn katseetapis, st vabatahtliku osalemise esimesel kolmel aastal (2021–2023) kompenseerimisnõuete arvutamise alusena 2020. aasta heidet;

               –selgitus, et asjaomase aasta kompenseerimisnõuete arvutamisel ei saa sektori kasvutegur olla negatiivne, mis hoiab ära selle, et ühe aasta võimalikud negatiivsed kompenseerimisnõuded tühistavad sama nõuete täitmise perioodi muu aasta positiivsed nõuded.

               Mõned riigid märkisid, et nad võivad püüda kasutada lähtetaseme võimaliku muutmise võimalust, et nõuda eri riikide jaoks erinevaid lähtetasemeid sõltuvalt nende arengutasemest, CORSIAga liitumise aastast või muudest kriteeriumidest. Selline muudatus läheks vastuollu resolutsiooni A40-19 ja Chicago konventsiooni põhimõtetega ning selle mittediskrimineerimise põhimõttega, tuues kaasa CORSIA kahjustamise suure ohu.

               Kui kriisieelse liikluse ja sellega seotud heite taseme saavutamiseks kulub mitu aastat, ei tooks 2019. aasta kõrgem heite lähtetase katseetapis tõenäoliselt kaasa kompenseerimisnõudeid või need oleksid minimaalsed. Sellega seoses tuleks meelde tuletada, et assamblee resolutsioonis A40-19 nähakse ette CORSIA läbivaatamine iga kolme aasta järel, esimest korda 2022. aastal. Resolutsioonis on täpsustatud, et läbivaatamise käigus tuleks hinnata edusamme ICAO eesmärgi suunas hoida rahvusvahelisest lennundusest tulenev ülemaailmne CO2 netoheide alates 2020. aastast samal tasemel; süsteemi turu- ja kulumõju riikidele, lennukikäitajatele ning rahvusvahelisele lennundusele ja süsteemi elementide toimimist; ning kaaluda süsteemi täiustusi, mis toetaksid Pariisi kokkuleppe eesmärki, eelkõige selle pikaajalisi temperatuurieesmärke; samuti kaaluda süsteemi elementide ajakohastamist, et parandada rakendamist, suurendada tõhusust ja minimeerida turumoonutusi.

               Sellise läbivaatamise asjakohasust rõhutab vajadus tagada kooskõla assambleele kaalumiseks esitatud pikaajalise eesmärgiga püüelda CO2heite vähendamise suunas.

               Sõltuvalt rahvusvahelise lennuliikluse taastumiskiirusest ja sellest, mil määral CORSIA aitab kaasa pikaajaliselt püüeldava CO2-heite vähendamise eesmärgi saavutamisele, võib olla asjakohane hinnata tulevase läbivaatamise raames uuesti CORSIA eesmärkide taset, sh lähtetaseme küsimust. CORSIA-le kõrgemate eesmärkide seadmine oleks kooskõlas liidu seisukohaga, mis on sätestatud nõukogu otsuses (EL) 2016/915.

               COVID-19 pandeemiast tulenev muutus liidu seisukohas CORSIA suhtes ei mõjutaks ELi toetust ICAO poliitikale, millega püüeldakse eesmärgi poole saavutada alates 2020. aastast CO2-neutraalne kasv, nagu on sätestatud assamblee resolutsioonis A40-19.

               4.Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Kavandatav otsus on kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige energia-, keskkonna- ja transpordipoliitikaga, ning täiendab neid.

               5.Õiguslik alus

               5.1.Menetlusõiguslik alus

               5.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  4
               .

               5.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Akt (CORSIA standardid ja soovituslikud tavad), mida ICAO nõukogul võidakse paluda muutma, on õigusliku toimega akt. Kavandatud akt võib otsustavalt mõjutada ELi õigusaktide sisu, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ. Kavandatud akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               5.2.Materiaalõiguslik alus

               Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artiklile 191 peab Euroopa Liit aitama saavutada muu hulgas järgmisi eesmärke: keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine; meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

               5.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               5.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud kliimapoliitikaga rahvusvahelise lennunduse kontekstis.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               5.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2020/0096 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse nõukogu otsust (EL) 2016/915 seoses CO2 heite kasvu mõõtmiseks ette nähtud võrdlusperioodiga, et võtta arvesse COVID-19 pandeemia tagajärgi CORSIA kontekstis

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon (edaspidi „konventsioon“), mille eesmärk on reguleerida rahvusvahelist lennutransporti, jõustus 4. aprillil 1947. Sellega loodi Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (edaspidi „ICAO“).

               (2)Kõik liidu liikmesriigid on konventsiooni osalisriigid ja ICAO liikmed, samal ajal kui liidul on teatavates ICAO organites vaatlejastaatus.

               (3)2015. aasta detsembris võtsid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised oma 21. konverentsil vastu Pariisi kokkuleppe, mille eesmärk on hoida üleilmne soojenemine tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, ning teha jõupingutusi, et piirata temperatuuri tõusu 1,5 °C-ni. Kõnealuste heite vähendamise eesmärkide saavutamisele peaksid kaasa aitama kõik majandussektorid, kaasa arvatud rahvusvaheline lennundus.

               (4)2016. aasta ICAO peaassamblee 39. istungjärgul otsustati resolutsioonis A39-3 välja töötada üleilmne turupõhine mehhanism, mille abil hoida rahvusvahelise lennunduse tekitatav kasvuhoonegaaside heide 2020. aasta tasemel. Liidu seisukoht kõnealuse mehhanismi ja selle erinevate üksikasjalike elementide väljatöötamise ja vastuvõtmise kohta on kindlaks määratud nõukogu otsusega (EL) 2016/915
                  5
               . Kõnealune otsus kajastab asjaolu, et ICAO nõukogus (lepinguga loodud organis) vastu võetud asjakohastel otsustel on õiguslik toime. Need muutuvad siduvaks vastavalt konventsioonile ja selles sätestatud piirides ning need muutuvad siduvaks ka liidule ja selle liikmesriikidele kehtivate rahvusvaheliste lennutranspordilepingute alusel.

               (5)ICAO nõukogu võttis 27. juunil 2018 oma 214. istungjärgu kümnendal istungil vastu konventsiooni 16. lisa IV köite esimese väljaande: keskkonnakaitse valdkonna rahvusvahelised standardid ja soovituslikud tavad – rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteem (edaspidi „CORSIA“). Kõnealuse tekstiga kehtestatakse muu hulgas heiteväärtused, mida kasutatakse kasvutegurite (nii sektori kasvutegur kui ka lennukikäitajate kasvutegurid) arvutamiseks. Kõnealused väärtused määratakse kindlaks CORSIAga hõlmatud 2019. ja 2020. aasta rahvusvahelise lennunduse CO2 heite keskmisena (sektori ja üksikute lennukikäitajate tasandil).

               (6)Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2027
                  6
                on liikmesriigid teatanud ICAO-le erinevustest direktiivi 2003/87/EÜ ning kõnealuste standardite ja soovituslike tavade vahel.

               (7)Jätkuv COVID-19 pandeemia toob kaasa rahvusvahelise lennunduse CO2 heite olulise vähenemise 2020. aastal
                  7
               . Seetõttu vähenevad oluliselt ka CORSIA heiteväärtused, mida kasutatakse kasvutegurite arvutamiseks
                  8
               . Kui kõnealuseid väärtusi ei muudeta, võivad oluliselt suureneda kompenseerimisnõuded, sõltuvalt rahvusvahelise lennuliikluse taastumiskiirusest ja selle CO2 heite arengust.

               (8)On tõenäoline ja tõepoolest oluline, et ICAO nõukogu võtab oma 8.–26. juunil 2020 toimuval 220. istungil vastu otsuse CORSIA alusel kasvutegurite arvutamiseks kasutatavate heiteväärtuste muutmise kohta, täpsemalt arvesse võetava võrdlusperioodi (edaspidi „lähteperiood“) kohta. Teise võimalusena võidakse lõplik otsus selles küsimuses teha ICAO nõukogu järgmisel (221.) istungil. Selline stsenaarium võib teoks saada eelkõige juhul, kui ICAO nõukogu leiab, et sellisele otsusele peaks eelnema konsulteerimine riikidele adresseeritud kirjade teel.

               (9)Nagu ka CORSIA ise, kujutab selle tingimuste igasugune muutmine endast otsust, mille on vastu võtnud lepingus sätestatud organ ja millel on õiguslik toime.

               (10)Kuigi liit ja selle liikmesriigid on järjekindlalt toetanud eesmärki vähendada rahvusvahelisest lennundusest tulenevat kasvuhoonegaaside ülemaailmset heidet nii, et see ei ületaks 2020. aasta taset, näib praeguses olukorras on 2019. aasta lähim tegelikel andmetel põhinev lähteperiood, et kajastada ICAO poolt resolutsioonis A 39-3 seatud pikaajalist eesmärki, milleks on CO2-neutraalne kasv alates 2020. aastast. Seda arvesse võttes ning selleks, et säilitada piisav toetus ja CORSIA ülesehituse põhielemendid, ning tuginedes praegu kättesaadavale teabele, tundub otstarbekas kiita 2019. aasta heaks kui ainus lähteperiood.

               (11)Ei tohiks toetada praeguses arutelus tõstatatud alternatiivi: kehtestada eri riikide jaoks erinevad lähtetasemed sõltuvalt nende arengutasemest, CORSIAga liitumise aastast või muudest kriteeriumidest. See oleks vastuolus resolutsioonis A40-19 mainitud mittediskrimineerimise põhimõttega ning võiks ohustada CORSIA püsimajäämist selle praegusel kujul.

               (12)Seepärast tuleks nõukogu otsust (EL) 2016/915 muuta, et liit ja selle liikmesriigid saaksid 2019. kalendriaasta kui ainsa lähteperioodi heaks kiita.

               (13)Jätkuvalt kohaldatakse korrapärase läbivaatamise põhimõtet. Sellega seoses tuleks meelde tuletada, et assamblee resolutsioonis A40-19 nähakse ette CORSIA läbivaatamine iga kolme aasta järel, esimest korda 2022. aastal. Sellise läbivaatamise asjakohasus suureneb võrdeliselt ajaga, mis sektoril kulub kriisieelse liikluse ja sellega seotud heite tasemeni jõudmiseks. Aeglase taastumise korral ei tooks 2019. aasta heite lähtetase CORSIA katseetapis (2021–2023) tõenäoliselt kaasa kompenseerimisnõudeid või need oleksid minimaalsed
                  9
               . Sellise läbivaatamise asjakohasust rõhutab vajadus tagada kooskõla assambleele kaalumiseks esitatud pikaajalise eesmärgiga püüelda CO2heite vähendamise suunas.

               (14)Kõigi CO2 heite vähendamisele kaasa aitavate majandussektorite seas on lennundus alates 2012. aastast panustanud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kaudu. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ning esitab vajaduse korral CORSIA rakendamise ettepaneku, mis on kooskõlas eesmärgiga tagada, et lennundus annab oma panuse, et täita liidu poolt 2030. aastaks võetud kohustus vähendada kasvuhoonegaaside heidet kõikides majandussektorites.

               (15)Nõukogu otsust (EL) 2016/915 tuleks vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Nõukogu otsuse (EL) 2016/915 lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 29. novembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/2027 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis seoses rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaandega (ELT L 325, 20.12.2018, lk 25).

                     (2)

                        Seotud uuringuid on teinud ka IATA, ICSA ja teised organisatsioonid. Vt näiteks

                  https://www.iata.org/en/policy/environment/corsia/

                        või https://www.edf.org/sites/default/files/documents/COVID_CORSIA_baseline_analysis.pdf

                     (3)

                        Eelkõige ICAO CAEP.

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (5)

                        Nõukogu 30. mai 2016. aasta otsus (EL) 2016/915 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel seoses rahvusvahelise vahendiga, mis koostatakse Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsiooni organites ning mille eesmärk on rakendada alates 2020. aastast rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet (ELT L 153, 10.6.2016, lk 32).

                     (6)

                        Nõukogu 29. novembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/2027 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis seoses rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaandega (ELT L 325, 20.12.2018, lk 25).

                     (7)

                        CO2 heide võib 2020. aastal olla ligikaudu 40 % väiksem 2016. aastal prognoositud tasemest (ICAO CAEP, 11. mai 2020).

                     (8)

                        CORSIA lähtetasemega seotud heite võrdlustasemed võivad olla ligikaudu 18 % madalamad kui 2019. aastal (ICAO CAEP, 11. mai 2020).

                     (9)

                        ICAO CAEP, 11. mai 2020.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,19.5.2020
            COM(2020) 219 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus,
            millega muudetakse nõukogu otsust (EL) 2016/915 seoses CO2 heite kasvu mõõtmiseks ette nähtud võrdlusperioodiga, et võtta arvesse COVID-19 pandeemia tagajärgi CORSIA kontekstis

               LISA

               Nõukogu otsuse (EL) 2016/915 lisa muudetakse järgmiselt.

               Teise taande järele lisatakse järgmine taane:

               „– selleks, et võtta arvesse COVID-19 pandeemia mõju 2020. aasta heitele, nõustub, et CORSIAga kehtestatud kasvutegurite arvutamiseks kasutatavaid heiteväärtusi muudetakse selliselt, et nende puhul võetakse arvesse üksnes 2019. aasta heitetasemeid;“


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.7.2020
            COM(2020) 332 final
            2020/0150(CNS)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra
            {SWD(2020) 141 final}

               SELETUSKIRI

               Prantsusmaa äärepoolseimatest piirkondadest pärineva rummi suhtes kohaldatakse alates 1923. aastast Prantsusmaa mandriosa turul aktsiisimäära erikorda. Alates siseturu loomisest ja aktsiisimaksude ühtlustamisest Euroopas on seda eriomast aktsiisikava kohaldatud Euroopa Liidu nõusolekul.

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Ettepanek käsitleb nõukogu otsust, millega asendatakse kehtiv nõukogu 20. veebruari 2014. aasta otsus nr 189/2014/EL,
                  1
                mis on vastu võetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 alusel. See artikkel võimaldab võtta erimeetmeid äärepoolseimate piirkondade jaoks, kuna selles tunnistatakse, et nendes piirkondades on tingimused, mille püsivus ja koosmõju piiravad arengut ning mõjutavad nende majanduslikku ja ühiskondlikku olukorda. Kõnealune artikkel võimaldab selliseid meetmeid tingimusel, et need ei õõnesta liidu õiguskorra, sealhulgas siseturu ja ühise poliitika terviklikkust ja sidusust. Käesoleva otsusega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud ja seal tarbitud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra
                  2
               . Kaudsete maksude vähendamine ei tohi ületada 50 % Prantsusmaa tavalisest alkoholiaktsiisist ja on piiratud aastakvoodiga 144 000 hektoliitrit puhast alkoholi. Kõnealune erand kaotab kehtivuse 31. detsembril 2020.

               Kõnealuse korra eesmärk on hüvitada traditsioonilise rummi suuremad tootmiskulud Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades ja tagada turulepääs Prantsusmaa mandriosas, mis on nende peamine turuväljund. Ettevõtjate ebasoodne konkurentsiolukord tuleneb Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade kaugusest, saarelisest asendist, väiksusest, rasketest looduslikest oludest ja keerulisest kliimast ning majanduslikust sõltuvusest mõnest tootest, eelkõige suhkruroo, suhkru ja rummi väärtusahelast, ning kõik see takistab tõsiselt nende majandusarengut.

               Tuginedes käesolevale ettepanekule lisatud analüüsidokumendile, milles uuritakse praegust korda ja võimalike poliitikavalikute potentsiaalset mõju 2020. aastale järgneval perioodil, teeb komisjon ettepaneku pikendada kõnealust korda kuni 2027. aastani, suurendades aastakvooti 153 000 hektoliitrile puhtale alkoholile. Vähendamise maksimummäär on jätkuvalt 50 %. Aastakvoodi suurendamine 153 000 hektoliitrini on kooskõlas kvoodi varasema suurendamisega, mis vastab tootmise kasvule ja on piisav, et vähendada vajadust täiendavate muudatuste järele enne uue otsuse seitsmeaastase kehtivusaja lõppu. Sellega lahendatakse kindlaksmääratud kvoodi probleem, mille tulemusena on kvooti korrapäraselt kohandatud, tehes nõukogu otsustesse muudatusi, mida tavaliselt kohaldatakse tagasiulatuvalt. See on avaldanud negatiivset mõju tootjate suutlikkusele oma tootmist planeerida ja mõnel juhul ka nende pikaajalistele investeeringutele. Kvoodi väikene tõus on lisaks kooskõlas rahvatervise- ja konkurentsipoliitikaga.

               Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  2017. aasta teatises strateegilise partnerluse kohta ELi äärepoolseimate piirkondadega
                     3
                   märgiti, et äärepoolseimad piirkonnad seisavad jätkuvalt silmitsi tõsiste probleemidega, millest paljud on püsivad. Kõnealuses teatises tutvustatakse komisjoni lähenemisviisi nende piirkondade toetamisel, tuginedes nende ainulaadsetele eelistele, tehes kindlaks uued kasvusektorid, mis võimaldaksid majanduskasvu ja töökohtade loomist.

                  Sellega seoses on käesoleva ettepaneku eesmärk toetada Prantsusmaa äärepoolseimaid piirkondi oma eeliste ärakasutamisel, et võimaldada kohalikku majanduskasvu ja töökohtade loomist suhkruroo-, suhkru- ja rummisektoris. Käesolev ettepanek täiendab kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmi (POSEI),
                     4
                   mille eesmärk on toetada primaarsektorit ja toorainete tootmist.

               Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ettepanek on kooskõlas 2015. aasta ühtse turu strateegiaga,
                     5
                   mille kohaselt kavatseb komisjon luua süvendatud ja õiglasema ühtse turu, millest saavad kasu kõik sidusrühmad. Kavandatud meetme üks eesmärk on vähendada äärepoolseimate piirkondade ettevõtete lisakulusid, mis takistavad nende täielikku osalemist ühtsel turul. Piiratud koguste tõttu (asjaomane rummikogus moodustab vähem kui 1,5 % alkohoolsete jookide tarbimisest Prantsusmaal) ei ole ette näha negatiivset mõju ühtse turu sujuvale toimimisele.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               Õiguslik alus

                  Õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 349. Kõnealune säte võimaldab nõukogul võtta vastu erimeetmed, millega kohandatakse aluslepingute kohaldamist ELi äärepoolseimate piirkondades.

               Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Üksnes nõukogul on volitus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 alusel vastu erimeetmeid äärepoolseimate piirkondade suhtes, et muuta aluslepingute, kaasa arvatud ühise poliitika kohaldamist nendes piirkondades tulenevalt seal valitsevatest püsivatest ebasoodsatest tingimustest, mis mõjutavad äärepoolseimate piirkondade ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda. See kehtib ka erandite lubamise kohta ELi toimimise lepingu artiklist 110. Nõukogu otsuse ettepanek on seega kokkusobiv subsidiaarsuse põhimõttega.

               Proportsionaalsus

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Kavandatud muudatustega ei minda kaugemale sellest, mis on vajalik selleks, et lahendada vaatlusalused probleemid ning sel moel saavutada lepingu eesmärk tagada siseturu nõuetekohane ja tulemuslik toimimine.

                  Kvoot 153 000 hektoliitri puhast alkoholi vastab varasemale aastasele kasvumäärale, mis on 2 % rummitoodangust.

               Vahendi valik

                  Tehakse ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega asendatakse nõukogu otsus nr 189/2014/EL.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Välisuuring kinnitas korra asjakohasust, kuna äärepoolseimate piirkondade tootjatel on mandriosa tootjatest jätkuvalt suuremad tootmiskulud, mida praegu kompenseeritakse vähendatud aktsiisimääraga.

               Rummitootmise kasv suurendas nõudlust suhkruroo järele ning uuringu kohaselt toodeti korra tõttu 53 000 tonni suhkruroogu, mis tõi kaasa 400 töökohta suhkruroo, suhkru ja rummi väärtusahelas. Uuringus leiti, et rahaliselt ületavad kulud korrast saadavat kasu. Rummil on Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade majanduses oluline roll, mida tuleb korra üldise tõhususe kindlakstegemisel arvesse võtta.

                  Vaatamata Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade traditsioonilise rummi turuosa vähenemisele leiti uuringus, et kõnealune kord oli üldiselt tõhus Prantsusmaa mandriosa turule juurdepääsu säilitamisel absoluutarvudes.

                  Kvoodimehhanism vähendab siiski korra üldist tõhusust. Uuringus märgitakse ka, et üldist tõhusust saaks parandada parema järelevalveraamistiku abil.

                  Lõpuks leiti uuringus, et kõnealune kord on jätkuvalt kooskõlas muude seonduvate ELi poliitikavaldkondadega.

               Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Osana praeguse korra analüüsi toetavast välisuuringust saadi kõigilt sidusrühmadelt vastused küsimustike, intervjuude ja arutelude kaudu. Avalik konsultatsioon võimaldas saada vastuseid erinevatelt sidusrühmadelt, kuigi osalemine piirdus viie vastusega ELi kodanikelt, kahe vastusega ettevõtjatelt, ühega valitsusväliselt organisatsioonilt, ühega ametiühinguorganisatsioonilt ja ühe vastusega ettevõtjate ühenduselt (kokku kümme vastust).

               Mõjuhinnang

                  Käesolev algatus on ette valmistatud kaheosalisena: praeguse korra järelhindamine, millele lisandus tulevikku suunatud hindamine. Hinnang kehtiva korra jätkamise ja võimaliku muutmise potentsiaalse mõju kohta on esitatud analüüsidokumendis, sealhulgas hindamist sisaldavas lisas. Käesolev dokument põhineb välisuuringul ja liikmesriigi esitatud teabel.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet, kuna aktsiisimaksudest saadav tulu läheb täielikult liikmesriikidele.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Erandi rakendamise ja toimimise järelevalve on Prantsusmaa ametiasutuste ja komisjoni ülesanne, nagu see on seni olnud.

                  Prantsusmaal palutakse esitada 30. septembriks 2025 aruanne ajavahemiku 2019–2024 kohta. Aruanne peab sisaldama järgmist:

               ·teave tootmisega seotud lisakulude kohta

               ·majanduslikud moonutused ja mõju turule

               ·teave tulemuslikkuse ja tõhususe kohta ning sidususe hindamiseks muude ELi poliitikavaldkondadega

               ·teave uue õigusakti jätkuva asjakohasuse ja ELi lisaväärtuse kohta.

                  Aruandluse eesmärk peaks ühtlasi olema koguda kõigilt asjaomastelt sidusrühmadelt teavet nende täiendavate tootmiskulude taseme ja arengu, nõuete täitmisega seotud kulude ja turumoonutuste juhtumite kohta.

                  Tagamaks, et Prantsusmaa ametiasutuste kogutud teave sisaldab andmeid, mida komisjon vajab teadliku otsuse tegemiseks kava kehtivuse ja elujõulisuse kohta tulevikus, koostab komisjon konkreetsed suunised nõutava teabe kohta. Kõnealused suunised on nii palju kui võimalik ühised ELi äärepoolseimate piirkondade sarnaste kavadega, mida reguleerivad sarnased õigusaktid.

                  See võimaldab komisjonil hinnata, kas erandi tegemise põhjused on endiselt olemas, kas Prantsusmaa antud maksusoodustus on endiselt proportsionaalne ja kas on võimalik võtta alternatiivseid meetmeid maksuerandi süsteemile, võttes arvesse nende rahvusvahelist mõõdet.

                  Aruande struktuur ja nõutavad andmed on esitatud ettepaneku 1. lisas.

               2020/0150 (CNS)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 349,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  6
               ,

               toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega nr 189/2014/EL
                  7
                lubati Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud ning Mandri-Prantsusmaal müüdava traditsioonilise rummi suhtes vähendatud aktsiisimäära, mis võib olla väiksem nõukogu direktiiviga 92/84/EMÜ kehtestatud aktsiisi alammäärast, kuid peab moodustama vähemalt 50 % tavapärasest riiklikust alkoholiaktsiisist. Aktsiisi vähendamine piirdub 144 000 hektoliitri puhta alkoholi aastakvoodiga. Erandi kehtivus lõppes 31. detsembril 2020.

               (2)18. oktoobril 2019 palusid Prantsusmaa ametiasutused komisjonil esitada ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega pikendataks otsuses nr 189/2014/EL sätestatud loa tähtaega, suurema kvoodiga veel seitsme aasta jaoks, 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

               (3)Kohaliku turu väiksust arvesse võttes saavad asjaomase nelja äärepoolseima piirkonna destilleerimiskojad arendada oma tegevust üksnes siis, kui neil on piisav juurdepääs Prantsusmaa mandriosa turule, mis on nende rummi peamine müügikoht (65 %). Traditsioonilise rummi raskused liidu turul konkureerimisel tulenevad kahest näitajast: suuremad tootmiskulud ja kõrgemad maksud pudeli kohta, kuna traditsioonilist rummi turustatakse tavaliselt suurema alkoholisisaldusega ja suuremates pudelites.

               (4)Suhkruroo, suhkru ja rummi väärtusahela tootmiskulud on nendes neljas äärepoolseimas piirkonnas suuremad kui maailma muudes piirkondades. Eelkõige mõjutavad koostisosade ja tootmise kulusid nelja äärepoolseima piirkonna kaugus, rasked looduslikud olud ja kliima. Lisaks on tööjõukulud suuremad kui naaberriikides, kuna Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil kohaldatakse Prantsuse sotsiaalõigust. Nendes äärepoolseimates piirkondades kohaldatakse ka liidu keskkonna- ja ohutusstandardeid, mis toovad kaasa olulised investeeringud ja kulud, mis ei ole seotud otseselt tootlikkusega, isegi kui osa nendest investeeringutest kaasrahastatakse liidu struktuurifondidest. Lisaks on nende äärepoolseimate piirkondade destilleerimiskojad väiksemad kui rahvusvaheliste korporatsioonide destilleerimiskojad. See toob kaasa suuremad tootmiskulud toodanguühiku kohta.

               (5)Prantsusmaa mandriosas turustatav traditsiooniline rumm on tavaliselt suuremates pudelites (36 % rummist müüakse liitristes pudelites) ja suurema alkoholisisaldusega (40–59°) kui konkureerivad rummitooted, mida turustatakse tavaliselt 0,7-liitristes pudelites alkoholisisaldusega 37,5°. Suurem alkoholisisaldus toob omakorda kaasa suuremad aktsiisid, suurema VSSi ja lisaks igalt müüdud rummiliitrilt suurema käibemaksu. Seega jääb vähendatud aktsiisimäär, mis ei ole tavapärasest riiklikust alkoholiaktsiisist rohkem kui 50 % madalam, proportsionaalseks suurematest tootmiskuludest ja kõrgemast aktsiisist, VSSist ja käibemaksust tulenevate kumulatiivsete lisakuludega.

               (6)Seepärast tuleks arvesse võtta ka lisakulusid, mis tulenevad kümne aasta pikkusest tavast turustada traditsioonilist rummi suurema alkoholisisaldusega, mis toob kaasa suuremad maksud.

               (7)Lubatav maksusoodustus, mis hõlmab nii ühtlustatud aktsiise kui ka VSSi, peab olema proportsionaalne, et mitte kahjustada liidu õiguskorra terviklikkust ja sidusust ning et kaitsta moonutamata konkurentsi ühtsel turul ja riigiabipoliitikat.

               (8)Maksualane eelis ei ole seni ühtset turgu mõjutanud, kuna traditsioonilise rummi turuosa on viimastel aastatel vähenenud 11 % rummipõhiste alkohoolsete jookide tarbimise suurenemise tõttu.

               (9)Selleks et vältida Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade majandusarengu tõsist piiramist ning tagada suhkruroo-, suhkru- ja rummitööstuse jätkumine ja sellega seotud töökohtade loomine Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades, on vaja uuendada ja suurendada otsuses nr 189/2014/EL sätestatud loa aastakvooti.

               (10)Tagamaks, et käesolev otsus ei kahjusta ühtset turgu, tuleks kõnealuse meetme tingimustele vastavatest ülemeredepartemangudest pärit rummi koguseks kehtestada 153 000 hektoliitrit puhast alkoholi aastas.

               (11)Arvestades, et maksusoodustus ei ületa määra, mis on vajalik lisakulude korvamiseks, ning see hõlmab väikeseid koguseid ja üksnes tarbimist Prantsusmaa mandriosas, ei õõnesta meede liidu õiguskorra terviklikkust ega ühtsust.

               (12)Selleks et komisjon saaks hinnata, kas loa andmist õigustavad tingimused on jätkuvalt täidetud, peaks Prantsusmaa ametiasutused esitama komisjonile 30. septembriks 2025 järelevalvearuande.

               (13)Käesolev otsus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 võimalikku kohaldamist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Erandina ELi toimimise lepingu artiklist 110 lubatakse Prantsusmaal pikendada oma mandriosas Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes direktiivi 92/84/EMÜ
                  8
                artiklis 3 alkoholile ettenähtud aktsiisi täismäärast väiksemat aktsiisimäära ja riigisiseste õigusaktide kohaselt kohaldatava maksu „cotisation sur les boissons alcooliques” (VSS) täismäärast väiksema VSSi määra kohaldamise aega.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 sätestatud erandit kohaldatakse kuni 24. maini 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008
                  9
                II lisa punkti 1 alapunktis f määratletud rummi suhtes ning alates 25. maist 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787
                  10
                I lisa punkti 1 alapunkti g alapunktis i määratletud rummi suhtes, mis on toodetud Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil tootmispaigas kogutud suhkruroost ning milles lenduvate ainete, välja arvatud etüül- ja metüülalkoholi sisaldus ühe hektoliitri absoluutse alkoholi kohta on vähemalt 225 grammi ja mille alkoholisisaldus on vähemalt 40 mahuprotsenti.

               Artikkel 3

               (1)Käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud vähendatud aktsiisimäärad ja VSSi määrad, mida kohaldatakse käesoleva otsuse artiklis 2 osutatud rummi suhtes, on piiratud aastakvoodiga 153 000 hektoliitrit puhast alkoholi.

               (2)Käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud vähendatud aktsiisimäär ja VSSi määr võivad mõlemad olla väiksemad direktiiviga 92/84/EMÜ kehtestatud alkoholiaktsiisi alammäärast, kuid peavad moodustama vähemalt 50 % direktiivi 92/84/EMÜ artikli 3 kohaselt alkoholile kehtestatud täismäärast või VSSi täismäärast.

               (3)Käesoleva artikli lõike 2 alusel lubatud kumuleeruv maksusoodustus ei tohi moodustada enam kui 50 % direktiivi 92/84/EMÜ artikli 3 kohaselt alkoholile kehtestatud täismäärast.

               Artikkel 4

               Prantsusmaa esitab hiljemalt 30. septembriks 2025 komisjonile järelevalvearuande, mis võimaldab komisjonil hinnata, kas artiklis 1 sätestatud loa andmise tingimused on jätkuvalt täidetud. Aruanne peab sisaldama lisas nõutud teavet.

               Artikkel 5

               Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

               Artikkel 6

               Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 59, 28.2.2014, lk 1.

                     (2)

                        Need kaudsed maksud on aktsiisimaksud ja „vignette sécurité sociale“ (VSS). Aktsiis on konkreetsete toodete, nt alkoholi või tubaka müügile või kasutamisele kehtestatud kaudne maks ja seda kohaldatakse tavaliselt teatava summana toote hulga kohta. Kogu aktsiisitulu läheb täielikult liikmesriikidele. VSS on sotsiaalkindlustusmaks, millega maksustatakse Prantsusmaal müüdavaid alkohoolseid jooke, et vähendada etüülalkoholi liigsest tarbimisest tulenevaid terviseriske. VSSi kogutakse lisaks riiklikule aktsiisile.

                     (3)

                        COM(2017) 623 final

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 228/2013

                     (5)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
                        Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (COM(2015) 550 final), lk 4.

                     (6)

                        ELTC XXX, XXX, lk XXX.

                     (7)

                  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=celex%3A32014D0189

                     (8)

                        Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 29).

                     (9)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).

                     (10)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008 (ELT L 130, 17.5.2019, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.7.2020
            COM(2020) 332 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra
            {SWD(2020) 141 final}

               LISA

               Artikli 4 kohaselt aruannetes esitatav teave:

               1.Hinnangulised lisakulud. Teave esitatakse iga sellise rummitüübi kohta („agricole rumm“ ja „sucrerie rumm“), mille suhtes kohaldatakse asjaomaste kaudsete maksude vähendatud määra. Prantsusmaa ametiasutused täidavad tabeli 1 vähemalt järgmise teabega, kui selline teave on kättesaadav. Tabelis esitatud teave peab olema piisav, et hinnata Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade tootjate lisakulusid.

               Tabel 1.

                        Guadeloupe (eurodes)

                        Prantsuse Guajaana (eurodes)

                        Martinique (eurodes)

                         Réunion (eurodes)

                        Märkused2

                        Suhkruroo hind (100 kg kohta)

                        Melassi hind (100 kg kohta)

                        Veokulud (kg kohta)

                        Tööjõud (puhta alkoholi hektoliitri (hlpa) kohta)

                        Muud sisendid (hlpa kohta)

                        Amortisatsioonikulud

                        Nõuete täitmise kulud

                        Muud kulud1

               Märkused tabeli kohta:

               (1) Esitage teave vee, energia ja jäätmetega seotud kulude ning muude asjakohaste kulude kohta.

               (2)Esitage teave kõigi arvutusmeetodite aluseks olevate spetsifikatsioonide ja selgituste kohta.

               2.Muud toetused. Prantsuse ametiasutused täidavad tabeli 2, loetledes kõik muud abi- ja toetusmeetmed, millega kaetakse ettevõtjate täiendavad tegevuskulud, mis on seotud äärepoolseimate piirkondade staatusega.

               Tabel 2.

                        Abi-/toetusmeede1

                        Periood2

                        Sihtsektor3

                        Eelarve summa (eurodes)4

                        Aastased kulud 2019–2024 (eurodes)5

                        Eelarve osa, mis on seotud lisakulude hüvitamisega6

                        Toetust saavate ettevõtete hinnanguline arv7

                        Märkused8

                        [loetelu]

               Märkused tabeli kohta:

               (1)Esitage teave meetme identifitseerimise ja liigi kohta (programm, riigiabi number jne).

               (2)Esitage teave meetmega hõlmatud aastate kohta.

               (3)Esitage teave ainult sektorile suunatud meetmete kohta.

               (4)Esitage teave meetme üldeelarve ja rahastamisallikate kohta.

               (5)Võimaluse korral esitage teave tegelike kulude kohta aastate kaupa järelevalveperioodil (2019–2024).

               (6)Esitage ligikaudne hinnang, väljendatuna protsentides kogueelarvest.

               (7)Võimaluse korral esitage ligikaudne hinnang.

               (8)Esitage võimalikud märkused ja selgitused.

               3.Mõju avaliku sektori eelarvele. Prantsusmaa ametiasutused täidavad tabeli 3, esitades kohaldatavate maksuerinevuste tõttu kogumata jäänud maksu kogusumma (eurodes).

               Tabel 3.

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Saamata jäänud maksutulu

               4.Mõju üldistele majandustulemustele. Prantsuse ametiasutused täidavad tabeli 4, esitades kõik andmed, mis tõendavad asjaomaste kaudsete maksude vähendatud määra mõju äärepoolseimate piirkondade sotsiaal-majanduslikule arengule. Tabelis nõutavad näitajad osutavad rummisektori tulemuslikkusele võrreldes piirkondliku majanduse üldise tulemuslikkusega. Kui mõned näitajad ei ole kättesaadavad, lisatakse alternatiivsed aruandlusandmed äärepoolseimate piirkondade sotsiaal-majanduslikele tulemustele avalduvale mõjule.

               Tabel 4.

                        Aasta1

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Märkused 2

                        Piirkondlik kogulisandväärtus

                        Rummisektoris

                        Suhkruroo-, suhkru- ja rummisektoris

                        Tööhõive kohalikes destilleerimiskodades

                        Tööhõive suhkruroo-, suhkru- ja rummisektoris

                        Töötuse määr

                        Aktiivsete ettevõtete arv

                        Rummitootjate (sh VKEde) arv

                        Suhkruroo kasvatusala (ha)

                        Hinnataseme indeks – Prantsusmaa mandriosa

                        Piirkondade hinnataseme indeks

                        Piirkondade turistide arv

                        Destilleerimiskodasid külastavate turistide arv

               Märkused tabeli kohta:

               (1)teave ei pruugi olla kättesaadav kõigi loetletud aastate kohta.

               (2)esitage märkused ja selgitused, kui peate asjakohaseks.

               5.Korra spetsifikatsioonid. Prantsusmaa ametiasutused täidavad tabeli 5 iga rummitüübi (agricole rumm ja sucrerie rumm) ja piirkonna (Guadeloupe, Prantsuse Guajaana, Martinique ja Réunion) kohta. Kui mõned näitajad ei ole kättesaadavad, lisatakse alternatiivsed aruandlusandmed korra spetsifikatsioonide kohta.

               Tabel 5.

                        Kogus (puhta alkoholi hektoliitrites)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Rummi tootmine

                        Traditsioonilise rummi tootmine

                        Rummi kohalik müük

                        Mandriossa lähetatud rumm

                        Mandriossa lähetatud traditsiooniline rumm

                        Erandi alusel lähetatud traditsiooniline rumm

                        Teistesse liikmesriikidesse lähetatud rumm

                        Kolmandatesse riikidesse eksporditud rumm

                        Rumm protsendina Extra Or’i koguekspordist (%)

                        Prantsuse traditsioonilise rummi osakaal Prantsusmaa mandriosa rummiturul (%)

                        Prantsusmaa mandriosa rummituru kasvumäär (%)

                        Piiritusjookide turu kasvumäär Prantsusmaa mandriosas (%)

               6.Õigusnormide rikkumised. Prantsuse ametiasutused annavad loa taotlemise kontekstis teavet haldusrikkumiste uurimise, asjaomastest kaudsetest maksudest kõrvalehoidmise ning asjaomaste alkoholitoodete salakaubaveo kohta. Nad esitavad ka üksikasjaliku teabe, sealhulgas vähemalt teabe juhtumi laadi, väärtuse ja ajavahemiku kohta.

               7.Kaebused. Prantsuse ametiasutused esitavad teabe, kas kohalikud, piirkondlikud või riiklikud ametiasutused on saanud loa taotlemise kohta kaebusi kas toetusesaajatelt või mittesaajatelt.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.7.2020
            COM(2020) 622 final
            2020/0160(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse Prantsusmaale luba pidada läbirääkimisi lepingu üle, millega täiendatakse Ühendkuningriigiga sõlmitud kehtivat kahepoolset lepingut, mis käsitleb La Manche’i väina püsiühenduse ehitamist ja käitamist eraõiguslike kontsessionääride poolt

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               12. veebruaril 1986 Canterburys allkirjastatud Prantsusmaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise lepinguga La Manche’i väina püsiühenduse ehitamise ja käitamise kohta eraõiguslike kontsessionääride poolt (edaspidi „Canterbury leping“) loodi valitsustevaheline komisjon, kes teostab järelevalvet kõigi La Manche’i väina püsiühenduse ehitamise ja käitamisega seotud küsimuste üle.

               Kuni Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga
                  1
                kehtestatud üleminekuperioodi lõpuni on valitsustevaheline komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798
                  2
                artikli 3 punkti 7 tähenduses riiklik ohutusasutus, mis on pädev La Manche’i väina püsiühenduse küsimustes.

               Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 3 punktile 7 võib riiklik ohutusasutus olla asutus, kellele mitu liikmesriiki on usaldanud raudteeohutusega ja direktiivi (EL) 2016/797 alusel raudteesüsteemi koostalitlusega seotud ülesanded. Pärast eespool nimetatud üleminekuperioodi lõppu on valitsustevaheline komisjon aga liikmesriigi ja kolmanda riigi loodud asutus. Direktiiviga (EL) 2016/798 ei nähta ette võimalust, et riiklik ohutusasutus on liikmesriigi ja kolmanda riigi volitatud asutus. Seega, kui ei ole sätestatud teisiti, lakkab valitsustevaheline komisjon pärast üleminekuperioodi lõppu olemast La Manche’i väina püsiühenduse riiklik ohutusasutus direktiivi (EL) 2016/798 tähenduses. Samast ajahetkest ei kohaldata enam liidu õigust La Manche’i väina püsiühenduse selle osa suhtes, mis kuulub Ühendkuningriigi jurisdiktsiooni alla. Direktiivi (EL) 2016/798 ja Prantsuse transpordiseadustiku artikli L 2221/1 kohaldamisel on Prantsusmaa Etablissement public de sécurité ferroviaire (raudteeohutusamet) La Manche’i väina püsiühenduse Prantsusmaa jurisdiktsiooni alla kuuluva osa riiklik ohutusasutus.

               Selleks et tagada La Manche’i väina püsiühenduse ohutu ja tõhus käitamine, oleks vaja ühtset ohutusasutust, kes kohaldaks samu eeskirju kogu taristu, sealhulgas selle Ühendkuningriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva osa suhtes. Valitsustevaheline komisjon peaks jääma selleks ühtseks ohutusasutuseks ning jätkama raudteeohutust ja raudteesüsteemi koostalitlust käsitlevate liidu normide kohaldamist. See nõuaks eelkõige direktiivi (EL) 2016/798 artikli 3 punkti 7 muutmist. Muudatus soovitakse teha komisjoni paralleelse ettepanekuga võtta vastu määrus, millega seda direktiivi muudetakse (COM(2020) 623).

                  Prantsusmaa teatas 16. juuli 2020. aasta kirjas komisjonile, et ta soovib pidada läbirääkimisi Canterbury lepingut täiendava lepingu üle.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on anda Prantsusmaale luba pidada Ühendkuningriigiga läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu üle, et tagada La Manche’i väina püsiühenduse ohutu ja tõhus käitamine, säilitades ühtse ohutusasutuse, kes vastutab kogu kõnealuse taristu eest, ning kehtestada erinõuded, millele kavandatav leping peab vastama, näiteks valitsustevahelise komisjoni kohustus kohaldada raudteeohutust ja raudteesüsteemi koostalitlust käsitlevaid liidu norme.

                  Niisugune leping võib mõjutada valdkonda, mida suures osas reguleerib liidu õigus, eelkõige direktiiv (EL) 2016/797
                     3
                  , direktiiv (EL) 2016/798 ja määrus (EL) 2016/796
                     4
                  . Seetõttu kuuluks kõnealune leping liidu ainupädevusse välisasjades. ELi toimimise lepingu artikli 2 lõike 1 kohaselt võib liit siiski volitada liikmesriike tegutsema valdkondades, kus tal on ainupädevus. Võttes arvesse sellise volituse koostoimet liidu seadusandja poolt vastu võetud kehtivate normidega, on ka vajalik, et volituse annaks liidu seadusandja kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 91 osutatud seadusandliku tavamenetlusega.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Rahvusvahelise lepingu eesmärk, mille Prantsusmaa soovib Ühendkuningriigiga sõlmida, on säilitada valitsustevaheline komisjon La Manche’i väina püsiühenduse ühtse riikliku ohutusasutusena ning tagada, et kõnealune komisjon järgib jätkuvalt riiklike ohutusasutuste suhtes kohaldatava liidu õiguse sätteid, eelkõige direktiivi (EL) 2016/798, direktiivi (EL) 2016/797 ja määrust (EL) 2016/796, kogu püsiühenduse ulatuses, sealhulgas Ühendkuningriigi jurisdiktsiooni all olevas osas.

                  See eesmärk on niisiis täielikult kooskõlas raudteeohutuse ja raudteesüsteemi koostalitluse valdkonnas kehtivate õigusnormidega.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Canterbury lepingut täiendav leping, mille eesmärk on tagada püsiühenduse ohutu ja tõhus käitamine, nähes ette kogu taristu eest vastutava ühtse ohutusasutuse säilitamise, ei oleks vastuolus ühegi muu liidu tegevuspõhimõttega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 2 lõige 1 ja artikkel 91.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepaneku eesmärk on anda luba pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 2 lõike 1 alusel läbirääkimisi Canterbury lepingut täiendava lepingu üle, et tagada La Manche’i väina püsiühenduse ohutu ja tõhus käitamine, säilitades ühtse ohutusasutuse, kes vastutab kogu kõnealuse taristu eest. Kui muudetakse direktiivi (EL) 2016/798 artikli 3 punkti 7, peaks Canterbury lepinguga asutatud valitsustevaheline komisjon jääma ühtseks ohutusasutuseks ja jätkama raudteeohutust käsitlevate liidu normide kohaldamist. Sellest tulenevalt ei lähe kavandatav Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               •Vahendi valik

                  Taotletav eesmärk on tagada, et valitsustevaheline komisjon kohaldab liidu õigust kogu püsiühenduse, sealhulgas Ühendkuningriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva osa suhtes. Valitsustevaheline komisjon on Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi loodud kahe riigi vaheline organ. Selle toimimist reguleerib Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitud Canterbury leping. Seepärast on asjakohane lisada eespool nimetatud elemendid Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi vahelisse lepingusse, mistõttu on vaja anda Prantsusmaale selleks volitused.

                  Kavandatav Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis on adresseeritud Prantsusmaale ja millega antakse talle Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 2 lõike 1 ja artikli 91 kohaselt luba Ühendkuningriigiga sellise lepingu üle läbirääkimisi pidada ja see sõlmida, on sobiv vahend.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Käesolev ettepanek põhineb Prantsusmaa esitatud taotlusel ja kavandatav volitus oleks adresseeritud üksnes sellele liikmesriigile. Ajalisi piiranguid arvestades konsulteeriti mitteametlikult sidusrühmadega, näiteks La Manche’i väina püsiühenduse kontsessionääriga, kes kinnitasid, et valitsustevaheline komisjon peaks jääma ühtseks ohutusasutuseks ja kohaldama liidu õigust kogu La Manche’i väina püsiühenduse suhtes.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Käesolev ettepanek ei avalda mõju ELi eelarvele.

               2020/0160 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse Prantsusmaale luba pidada läbirääkimisi lepingu üle, millega täiendatakse Ühendkuningriigiga sõlmitud kehtivat kahepoolset lepingut, mis käsitleb La Manche’i väina püsiühenduse ehitamist ja käitamist eraõiguslike kontsessionääride poolt

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  5
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  6
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)
                     12. veebruaril 1986 Canterburys allkirjastatud Prantsusmaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise lepinguga La Manche’i väina püsiühenduse ehitamise ja käitamise kohta eraõiguslike kontsessionääride poolt (edaspidi „Canterbury leping“) loodi valitsustevaheline komisjon, kes teostab järelevalvet kõigi La Manche’i väina püsiühenduse ehitamise ja käitamisega seotud küsimuste üle.

               (2)
                     Kuni Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga
                  7
                kehtestatud üleminekuperioodi lõpuni käsitatakse valitsustevahelist komisjoni asutusena, kellele mitu liikmesriiki on usaldanud La Manche’i väina püsiühenduse raudteeohutusega seotud ülesanded. Seetõttu on see riiklik ohutusasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798
                  8
                artikli 3 punkti 7 tähenduses. Selles pädevuses kohaldab ta raudtee ohutust ja koostalitlust käsitlevaid liidu õiguse sätteid.

               (3)
                     Pärast põhjenduses 2 osutatud üleminekuperioodi lõppu on valitsustevaheline komisjon liikmesriigi ja kolmanda riigi loodud asutus. Kui Ühendkuningriigile siduvas rahvusvahelises lepingus ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata pärast üleminekuperioodi lõppu enam liidu õigust La Manche’i väina püsiühenduse selle osa suhtes, mis kuulub Ühendkuningriigi jurisdiktsiooni alla.

               (4)
                     Kolmanda riigiga sõlmitud rahvusvaheline leping, mis käsitleb raudteeohutuse ja raudteesüsteemi koostalitluse eeskirjade kohaldamist piiriülestes olukordades, võib mõjutada valdkonda, mida suures osas reguleerib liidu õigus, eelkõige direktiiv (EL) 2016/798, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/797
                  9
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/796
                  10
               . Seetõttu kuulub selline leping liidu ainupädevusse välisasjades. Liikmesriigid võivad pidada läbirääkimisi selliste lepingute üle või neid sõlmida üksnes juhul, kui liit on neile selleks Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 2 lõike 1 kohaselt andnud loa. Võttes arvesse sellise loa koostoimet liidu kehtivate normidega, on ka vajalik, et selle annaks liidu seadusandja kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 91 osutatud seadusandliku tavamenetlusega.

               (5)
                     Prantsusmaa taotles liidult 16. juuli 2020. aasta kirjas luba pidada Ühendkuningriigiga läbirääkimisi Canterbury lepingut täiendava rahvusvahelise lepingu üle ja see leping sõlmida.

               (6)
                     La Manche’i väina püsiühenduse ohutu ja tõhusa käitamise tagamiseks oleks sobiv, kui valitsustevaheline komisjon jääks ühtseks ohutusasutuseks, kes vastutab kogu kõnealuse taristu eest. Võttes arvesse La Manche’i väina püsiühenduse erilist tähtsust raudteeühendusena, mis hõlmab ühte keerukat rajatist, mis asub osaliselt Prantsusmaa ja kolmanda riigi territooriumil, on asjakohane lubada Prantsusmaal sõlmida Ühendkuningriigiga rahvusvaheline leping liidu raudteeohutuseeskirjade kohaldamise kohta La Manche’i väina püsiühenduse suhtes, et säilitada ühtne ohutuskord kogu tunnelis, tingimusel et teatavad nõuded on täidetud.

               (7)
                     Valitsustevaheline komisjon võiks täita riikliku ohutusasutuse ülesandeid, vastutades La Manche’i väina püsiühenduse Prantsusmaa jurisdiktsiooni alla kuuluva osa eest, tingimusel direktiivi (EL) 2016/798 artikli 3 punkti 7 muudetakse ja et teatavad tingimused täidetakse.

               (8)
                     Valitsustevaheline komisjon peaks kohaldama samu õigusnorme kogu La Manche’i väina püsiühenduse ulatuses, olenemata sellest, kas neid kohaldatakse Prantsusmaa või Ühendkuningriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva osa suhtes. Need peaksid olema asjakohased liidu õiguse sätted, eelkõige direktiiv (EL) 2016/798, direktiiv (EL) 2016/797 ja määrus (EL) 2016/796 (mida on muudetud või mis on asendatud), ning nende alusel vastu võetud õigusaktid.

               (9)
                     Vastavalt Canterbury lepingu artiklile 19 lahendab Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi vahelised vaidlused, mis on seotud Canterbury lepingu tõlgendamise või kohaldamisega, vahekohus. Kui sellistes vaidlustes tekivad liidu õiguse tõlgendamisega seotud küsimused, peaks vahekohus liidu õiguse nõuetekohase kohaldamise tagamiseks esitama nende kohta eelotsusetaotluse Euroopa Liidu Kohtule ja pidama seda otsust siduvaks.

               (10)
                     Samuti on vaja kehtestada erieeskirjad liidu õiguse rakendamiseks Prantsusmaa jurisdiktsiooni alla kuuluvas La Manche’i püsiühenduse osas, et tagada liidu õiguse nõuetekohane rakendamine igal ajal ning et komisjon saaks teha järelevalvet selle kohaldamise üle Euroopa Kohtu kontrolli all, sealhulgas kiireloomulistel asjaoludel või juhul, kui valitsustevaheline komisjon ei täida vahekohtu otsust. Selleks peaks Prantsusmaale jääma õigus tegutseda vajaduse korral ühepoolselt, et tagada liidu õiguse täielik ja nõuetekohane kohaldamine tema jurisdiktsiooni alla kuuluvas La Manche’i väina püsiühenduse osas.

               (11)
                     Tõhusa õiguskaitse tagamiseks liidu õigusega hõlmatud valdkondades peaks kohtutel, mille suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 19 lõiget 1, olema ainupädevus selliste taotluste suhtes, mille on valitsustevahelise komisjoni otsuste peale esitanud kontsessionäärid ja La Manche’i väina püsiühenduse kasutajad.

               (12)
                     Põhjendustes 8–11 kirjeldatud elemendid peaksid kajastuma Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi vahelistes rahvusvahelistes lepingutes La Manche’i väina püsiühenduse kohta. Need rahvusvahelised lepingud peaksid olema igati kooskõlas liidu õigusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Prantsusmaale antakse luba pidada Ühendkuningriigiga läbirääkimisi La Manche’i väina püsiühenduse suhtes raudteeohutuseeskirjade kohaldamist käsitleva rahvusvahelise lepingu üle ning see leping allkirjastada ja sõlmida, tingimusel et see leping jõustub pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus sätestatud üleminekuperioodi lõppu ning on kooskõlas järgmisega.

               (1)Selleks et säilitada ühtne ohutuskord La Manche’i väina püsiühenduse kogu ulatuses, tagab Canterbury lepinguga loodud valitsustevaheline komisjon, et La Manche’i väina püsiühenduse suhtes kohaldatakse liidu õiguse sätteid, mis käsitlevad riiklike ohutusasutuste ülesandeid direktiivi (EL) 2016/798 artikli 3 punkti 7 tähenduses ning eelkõige viimati nimetatud direktiivi, direktiivi (EL) 2016/797 ja määruse (EL) 2016/796 (mida on muudetud või mis on asendatud) ning nende alusel vastu võetud õigusaktide tähenduses.

               (2)Kui Canterbury lepingu artikli 19 kohaselt vahekohtule lahendamiseks antud vaidluses tekib liidu õiguse sätte tõlgendamisega seotud küsimus, ei ole vahekohtul õigust selles küsimuses otsust teha. Sellisel juhul esitab vahekohus Euroopa Liidu Kohtule selle küsimuse kohta eelotsusetaotluse. Euroopa Liidu Kohtu otsus on vahekohtule siduv.

               (3)Vajaduse korral, eelkõige kiireloomulistel asjaoludel või juhul, kui valitsustevaheline komisjon ei täida vahekohtu otsust, jääb Prantsusmaale õigus tegutseda ühepoolselt, et tagada liidu õiguse täielik, nõuetekohane ja kiire kohaldamine Prantsusmaa jurisdiktsiooni alla kuuluvas püsiühenduse osas.

               (4)Kohtud, kelle suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 19 lõiget 1, on ainupädevad otsustama nende õiguskaitsevahendite üle, mida kontsessionäärid ja La Manche’i väina püsiühenduse kasutajad taotlevad otsuste suhtes, mida valitsustevaheline komisjon on teinud lõikes 1 osutatud ülesandeid täites.

               (5)Kõnealune leping peab olema liidu õigusega igati kooskõlas.

               Artikkel 2

               Prantsusmaa teavitab komisjoni korrapäraselt Ühendkuningriigiga Canterbury lepingu täiendamise või uue lepingu sõlmimise üle artikli 1 kohaselt peetavate läbirääkimiste käigust ning kutsub vajaduse korral komisjoni läbirääkimistes vaatlejana osalema.

               Kui läbirääkimised on lõppenud, esitab Prantsusmaa nende tulemusel koostatud teksti kavandi komisjonile. Komisjon teatab sellest nõukogule ja Euroopa Parlamendile.

               Ühe kuu jooksul pärast lepingu eelnõust teatamist teeb komisjon otsuse selle kohta, kas artiklis 1 sätestatud nõuded on täidetud või mitte. Kui komisjon otsustab, et need nõuded on täidetud, võib Prantsusmaa lepingu allkirjastada ja sõlmida. Allkirjastatud lepingu koopia esitatakse komisjonile ühe kuu jooksul alates selle jõustumisest, või kui lepingut kohaldatakse ajutiselt, ühe kuu jooksul alates selle ajutise kohaldamise algusest.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).

                     (5)

                        ELT C , , lk .

                     (6)

                        ELT C , , lk .

                     (7)

                        ELT L 29, 31.1. 2020, lk 7.

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102).

                     (9)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

                     (10)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).