				|

		52012PC0561

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ühenduse süsteem radioaktiivsete materjalide vedajate registreerimiseks /* COM/2012/0561 final - 2011/0225 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           PÕHJENDUS JA EESMÄRK
Euroopa tasandil reguleeritakse
radioaktiivsete materjalide vedu Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaste
transpordialaste õigusaktidega ning kiirgusalaseid aspekte käsitlevate
õigusaktidega, sealhulgas töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitset
käsitlevate Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepingu kohaste
sätetega.
ELi toimimise lepingu kohaseid õigusakte
lihtsustati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta
direktiiviga 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta), milles ühendati kõik
siseveoliigid.
Nõukogu 13. mai 1996. aasta
direktiivis 96/29/Euratom on sätestatud põhilised ohutusnormid
[„põhistandardid”] töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks
ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. Vastavalt aluslepingu
artiklile 30 tähendab mõiste „põhistandardid” järgmist:
·      suurimad lubatud doosid, mis tagavad piisava ohutuse;
·      suurimad lubatud kiiritus- ja saastetasemed;
·      töötajate meditsiinilise järelevalve põhimõtted.
Vastavalt artiklile 33 kehtestavad
liikmesriigid põhistandardite järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid.
Töötajate ja muu elanikkonna tervise
kaitsmiseks ning oma töö paremaks suunamiseks peavad liikmesriikide
ametiasutused teadma, milliseid isikuid, organisatsioone või ettevõtjaid
kontrollida. Selleks on direktiivi artiklites 3 ja 4 sätestatud, et
liikmesriigid peavad kehtestama teatava tegevuse suhtes, millega kaasneb
ioniseerivast kiirgusest tulenev oht, aruandluskohustuse (teatamine) ja eelneva
loa nõude, või sellise tegevuse keelama.
Direktiivi 96/29/Euratom kohaldatakse iga
sellise tegevuse, sealhulgas ka transpordi suhtes, millega kaasneb kas
tehislikust või looduslikust kiirgusallikast pärineva ioniseeriva kiirguse oht.
Kuna vedudel ületatakse sageli riigipiire, on
võimalik, et vedaja peab kõnealuseid aruandlus- ja loamenetlusi järgima mitmes
liikmesriigis. Lisaks on liikmesriigid kõnealused menetlused rakendanud
erineval viisil, mis suurendab vedajate töö keerukust.
Seepärast aitab kõnealuste riiklike aruandlus-
ja loamenetluste asendamine ühtse vedude registreerimissüsteemiga lihtsustada
menetlust, vähendada halduskoormust, kõrvaldada turule sisenemise takistusi
ning säilitada samal ajal kõrge kiirguskaitse tase.
Käesoleva määrusega asendatakse nõukogu
direktiivi 96/29/Euratom rakendamiseks vajalikud liikmesriikide aruandlus- ja
loaandmissüsteemid ühtse registreerimissüsteemiga. Käesoleva määrusega luuakse
Euroopa süsteem vedajate registreerimiseks. Vedajad peaksid esitama taotluse
keskse veebiliidese kaudu. Taotlusi kontrollib vastav pädev riigiasutus, kes
väljastab registreeringu, kui taotleja täidab põhilisi ohutusnorme. Samal ajal
võimaldab süsteem saada pädevatel asutustel paremat ülevaadet nende riigis
tegutsevatest vedajatest.
Käesoleva määrusega kehtestatakse ohutustaset
arvestav lähenemisviis, mille kohaselt vabastatakse registreerimisnõudest
üksnes vabasaadetisi transportivad vedajad. Samas jäetakse määrusega
liikmesriigi otsustada, kas ta esitab täiendavad registreerimisnõuded
lõhustuvate ja suure radioaktiivsusega materjalide vedajatele.
Muude füüsilist kaitset, kaitsemeetmeid ja
tsiviilvastutust käsitlevate ühenduse õigusaktide ja rahvusvaheliste eeskirjade
kohaldamist jätkatakse. Eelkõige kehtib see direktiivi 2008/68/EÜ kohta.
2.           ÕIGUSLIK ALUS
Käesoleva määruse sätted on seotud töötajate
ja muu elanikkonna tervise kaitse põhiliste ohutusnormidega. Sellest tulenevalt
on õiguslik alus Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu 3. peatükk,
eelkõige selle artiklid 31 ja 32.
3.           SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika kohaselt
moodustavad Euratomi asutamislepingu 3. peatüki tervisekaitset ja ohutust
käsitlevad sätted sidusa terviku, millega antakse komisjonile märkimisväärse
ulatusega volitused, et kaitsta elanikkonda ja keskkonda radioaktiivse
saastatuse eest[1].
Kohtuasjas C-29/99 tehtud otsuse põhjal
võib täiendada olemasolevaid põhilisi ohutusnorme, mis on peamiselt ette nähtud
töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest
tulenevate ohtude eest. Kavandatava määrusega täiendatakse Euratomi lepingu
artiklis 30 sätestatud põhilisi ohutusnorme, mis on mitu korda pärast kõnealuse
lepingu jõustumist läbi vaadatud, viimati 13. mail 1996 (direktiiv
96/29/Euratom)[2].
Kohtuasjas C-29/99 10. detsembril 2002 tehtud
otsuses toetab kohus direktiivi 96/29/Euratom reguleerimisala laia
tõlgendamist, märkides, et „ühenduse pädevuse määratlemisel ei ole asjakohane
kunstlikult eraldada kogu elanikkonna tervisekaitset ioniseeriva kiirguse
allikate ohutusest”. Kohus tunnistab, et Euratomi asutamislepingu artiklite 30
ja 32 kohaselt on ühendusel lai „õiguspädevus kehtestada tervisekaitse
eesmärgil loasüsteem, mida peavad rakendama kõik liikmesriigid. Selline
seadusandlik toiming on kõnealuses artiklis osutatud põhistandardeid täiendav
meede.” Kuna kavandatav määrus kuulub direktiivi 96/29/Euratom
reguleerimisalasse, siis subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata, sest Euratomi
asutamislepingu 3. peatüki kohased ühenduse seadusandlikud volitused on
ainuõiguslikku laadi.
4.           MÕJU EELARVELE
Sellise registreerimissüsteemi
väljatöötamiseks, mille veebisait sisaldab ka linke liikmesriikide pädevatele
asutustele, on vaja ligikaudu miljon eurot (tegevusassigneeringutena); seejärel
on süsteemi ülalpidamiskulud 0,18 miljonit eurot aastas. Väljatöötamisprotsessi
ülevaatamiseks läheb vaja olemasolevat personali (0,7 miljonit eurot); seejärel
on abiteenustega seotud kulud 0,1 miljonit eurot aastas.
Käesoleva määrusega loodud nõuandekomitee ei
too kaasa täiendavat eelarvekulu, kui liikmesriigid otsustavad kasutada
radioaktiivsete materjalide ohutut vedu käsitlevat olemasolevat alalist
töörühma. Töörühma kohtumisi rahastatakse (alla 30 000 euro aastas)
olemasolevate vahendite ümberpaigutamise teel. Täiendavaid kulusid, mis
ületaksid eelarvereal ettenähtud määra, ei teki.
Käesoleva ettepanekuga seotud mõju hindamise
aruandes osutatakse sellise veebisaidi loomise võimalusele, mis sisaldab
täiendavad teavet liikmesriikide pädevate asutuste kohta;
registreerimissüsteemis oleks siiski üksnes põhiteavet sisaldav sait, mistõttu
täiendavat kulu ei teki.
2011/0225 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega luuakse ühenduse süsteem
radioaktiivsete materjalide vedajate registreerimiseks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingut, eelkõige selle artikli 31 teist lõiku ja artiklit 32,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on
koostatud pärast teadus- ja tehnikakomitee määratud asjatundjate rühma arvamuse
saamist,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[3],
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]
ning arvestades järgmist:
(1)       Vastavalt Euratomi lepingu
artiklile 33 peavad liikmesriigid kehtestama õigus- ja haldusnormid, mis on
vajalikud selliste põhiliste ohutusnormide järgimise tagamiseks, milles
käsitletakse töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitset ioniseerivast
kiirgusest tulenevate ohtude eest.
(2)       Põhilised ohutusnormid
töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest
tulenevate ohtude eest on sätestatud nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiivis
96/29/Euratom[5]. Nimetatud direktiivi
kohaldatakse iga sellise tegevuse, sealhulgas transpordi suhtes, millega
kaasneb kas tehislikust või looduslikust kiirgusallikast pärineva ioniseeriva
kiirguse oht.
(3)       Põhiliste ohutusnormide
järgimise tagamiseks peavad liikmesriikide ametiasutused regulaarselt
kontrollima isikuid, organisatsioone või ettevõtjaid. Selleks on direktiivis
96/29/Euratom sätestatud, et liikmesriigid peavad kehtestama teatava tegevuse
suhtes, millega kaasneb ioniseerivast kiirgusest tulenev oht,
aruandluskohustuse (teatamine) ja eelneva loa nõude, või sellise tegevuse
keelama.
(4)       Kuna transport on ainus
riigipiiride sagedase ületamisega seotud tegevusala, on võimalik, et
radioaktiivsete materjalide vedajalt nõutakse aruandlus- ja loasüsteemidega
seotud nõuete täitmist mitmes liikmesriigis. Käesoleva määrusega asendatakse
kõnealused liikmesriikide aruandlus- ja loaandmissüsteemid ühtse
registreerimissüsteemiga, mis kehtib kogu Euroopa Aatomienergiaühenduses (edaspidi
„ühendus”).
(5)       Õhu- ja merevedude teostajate
jaoks on selline registreerimis- ja sertifitseerimissüsteem juba olemas.
Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete
ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses)[6]
on sätestatud, et lennuettevõtjatel peab ohtlike kaupade vedamiseks olema
spetsiaalne lennuettevõtja sertifikaat. Seoses merevedudega on Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiviga 2002/59/EÜ loodud
ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem[7].
Tsiviillennundusametite välja antud sertifikaate ja merelaevade aruandluse
süsteemi peetakse aruandlust ja loa andmist käsitlevate direktiivi
96/29/Euratom sätete nõuetekohaseks rakendamiseks piisavaks. Seepärast ei ole
õhu- ja merevedudega seotud põhiliste ohutusnormide järgimise tagamiseks
liikmesriikides vaja nimetatud vedude teostajaid käesoleva määruse kohaselt
registreerida.
(6)       Radioaktiivsete materjalide
vedajate suhtes kohaldatakse mitmeid ELi ja Euratomi ning rahvusvaheliste
õigusaktide nõudeid. Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) eeskirju
radioaktiivsete materjalide ohutu veo kohta (TS-R-1) ja kõiki transpordiliike
käsitlevate ohtlike kaubavedude kohta kohaldatakse ka edaspidi vahetult või
rakendavad liikmesriigid neid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri
2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta)[8]
kohaselt maantee, raudtee- ja siseveetranspordis. Käesoleva määruse sätted ei
piira aga töötervishoidu ja tööohutust ning keskkonnakaitset käsitlevate muude
õigusaktide kohaldamist,
(7)       Käesoleva määruse
rakendamiseks ühtsete tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda
rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL)
nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis
käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja reguleerimisala
(1)
Käesoleva määrusega luuakse ühenduse süsteem
radioaktiivsete materjalide vedajate registreerimiseks, mis aitab
liikmesriikidel tagada, et järgitakse direktiivis 96/29/Euratom sätestatud
põhilisi ohutusnorme, mis käsitlevad töötajate ja kogu elanikkonna tervise
kaitset ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest.
(2)
Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi vedajate
suhtes, kes transpordivad radioaktiivseid materjale ühenduse sees, kolmandatest
riikidest ühendusse ning ühendusest kolmandatesse riikidesse. Määrust ei
kohaldata selliste vedajate suhtes, kes transpordivad radioaktiivseid materjale
õhu- ja veeteede kaudu.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
(a)
„vedaja” – isik, organisatsioon või avalik-õiguslik
äriühing, kes tegeleb radioaktiivse materjali veoga ühenduses mis tahes
transpordiliiki kasutades. See hõlmab vedajaid, kes tegelevad vedudega rendi
või tasu eest, ja vedajaid, kes teevad seda omal kulul;
(b)
„pädev asutus” - asutus, kelle liikmesriik on
määranud käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmiseks;
(c)
„vedu” - radioaktiivsete jäätmete transportimisega
seotud toimingud lähtepunktist kuni sihtpunktini, kaasa arvatud radioaktiivse
materjali pealelaadimine, ladustamine transiidi ajal ja mahalaadimine;
(d)
„radioaktiivne materjal” – materjal, mis sisaldab
radionukliide ning mille puhul saadetise aktiivsuskontsentratsioon ja
koguaktiivsus ületab radioaktiivsete materjalide ohutut vedu käsitlevate IAEA
eeskirjade (IAEA Regulations for the Safe Transport of Radioactive Material,
Safety Requirements No. TS-R-1, Viin, 2009) paragrahvides 402–407
kindlaksmääratud väärtusi;
(e)
„eriti ohtlikud kaubad – radioaktiivne materjal” –
radioaktiivsed materjalid, mida võidakse kuritarvitada terroriaktis ning mis võivad
selle tulemusena kaasa tuua raskeid tagajärgi (nt massiliselt ohvreid või
purustusi), nagu on määratletud IAEA tuumajulgeoleku juhiste nr 9 liites A.9 (Appendix
A.9. of the IAEA Nuclear Security Series No. 9 “Security in the Transport of
Radioactive Material”, Viin, 2008);
(f)
„vabasaadetis” – saadetis, milles lubatud
radioaktiivne sisaldus ei ületa radioaktiivsete materjalide ohutut vedu
käsitlevate IAEA eeskirjade nr TS-R-1 (IAEA Regulations for the Safe
Transport of Radioactive Material, Safety Requirements No. TS-R-1, Viin,
2009) IV jaotise V tabelis sätestatud aktiivsustasemeid või ühte kümnendikku
kõnealustest piirväärtustest postisaadetiste puhul ning mis kannavad märget UN
nr 2908, 2909, 2910 või 2911;
(g)
„lõhustuv materjal” – uraan-233, uraan-235, plutoonium-239
ja plutoonium-241 või nende radionukliidide mis tahes kombinatsioon.
Artikkel 3
Üldsätted
1.           Radioaktiivsete materjalide
vedajal on kooskõlas artikliga 5 saadud kehtiv registreering. Registreering
võimaldab vedajal teostada vedusid kogu Euroopa Liidus.
2.           Lõikes 3 osutatud vedude
puhul peab veotoimingutel olema kaasas vedaja registreerimistunnistuse või
kooskõlas kohaldatava riikliku menetlusega saadud litsentsi või registreeringu
koopia.
3.           Radioaktiivsete materjalide
käitlemiseks või radioaktiivset materjali või kiirgusallikaid sisaldavate
seadmete kasutamiseks direktiivi 96/29/Euratom kohaselt välja antud kehtiva
litsentsi või registreeringu valdaja võib kõnealuseid materjale või
kiirgusallikaid vedada ilma käesoleva määruse kohase registreeringuta, kui vedu
on reguleeritud kõigi selliste liikmesriikide litsentside või
registreeringutega, kus vedu toimub.
4.           Riiklikke aruandlus- ja
loanõudeid, mis kehtivad lisaks käesolevas määruses sätestatud nõuetele, võib
kohaldada üksnes järgmiste materjalide vedajatele:
(a)
lõhustuv materjal, välja arvatud looduslik uraan
või vaesestatud uraan, mida on kiiritatud üksnes termoreaktorites;
(b)
eriti ohtlikud kaubad – radioaktiivne materjal.
5.           Registreeringut ei nõuta
üksnes vabasaadetisi transportivatelt vedajatelt.
Artikkel 4
Vedajate elektrooniline registreerimissüsteem (VERS)
1.           Komisjon loob radioaktiivsete
materjalide veo järelevalveks ja kontrolliks vedajate elektroonilise
registreerimissüsteemi (VERS, inglise keeles Electronic System for Carrier
Registration, ESCReg) ning haldab seda. Komisjon määrab kindlaks süsteemi
sisestatava teabe ning VERSi tehnilised spetsifikatsioonid ja nõuded.
2.           VERS annab liikmesriikide
pädevatele asutustele piiratud ja turvalise juurdepääsu registreeritud
vedajatele ja taotlejatele, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiivi 95/46/EÜ[9] asjaomaseid sätteid
isikuandmete kaitse kohta. Pädevatel asutustel on juurdepääs kogu
kättesaadavale teabele.
3.           Komisjon ei vastuta VERSi
kaudu esitatud teabe sisu ja õigsuse eest.
Artikkel 5
Registreerimismenetlus
1.           Vedaja esitab
registreerimistaotluse VERSi kaudu.
Taotlejast vedaja täidab I lisas sätestatud
elektroonilise taotluse vormi.
2.           Pärast taotluse vormi
täitmist ja esitamist saab taotleja automaatse kinnituse taotluse kättesaamise
kohta ning taotluse numbri.
3.           Kui taotleja asukoht on ühes
või mitmes liikmesriigis, vaatab taotluse läbi selle liikmesriigi pädev asutus,
kus asub taotleja peakontor.
Kui taotleja asukoht on kolmandas riigis, vaatab
taotluse läbi selle liikmesriigi pädev asutus, kuhu vedaja kavatseb ELi
territooriumil esimesena siseneda.
See liikmesriigi pädev asutus, kes väljastab
vedajale esmakordse registreerimistunnistuse, väljastab ka uue tunnistuse, kui
andmeid artikli 6 kohaselt muudetakse.
4.           Pädev asutus väljastab vedaja
registreerimistunnistuse kaheksa nädala jooksul alates taotluse kättesaamist
kinnitava teate edastamisest, kui ta leiab, et esitatud teave on täielik ja
kooskõlas käesoleva määrusega, direktiiviga 96/29/Euratom ja direktiiviga
2008/68/EÜ.
5.           Vedaja
registreerimistunnistus sisaldab II lisas sätestatud teavet ning see
väljastatakse VERSi kaudu standardse registreerimistunnistuse kujul.
Vedaja registreerimistunnistuse koopia saadetakse
VERSi kaudu automaatselt kõigile selliste liikmesriikide pädevatele asutustele,
kus vedaja kavatseb tegutseda.
6.           Kui pädev asutus keeldub
vedaja registreerimistunnistust väljastamast, kuna taotlus on puudulik või ei
vasta kohaldatavatele nõuetele, vastab ta taotlejale kirjalikult kaheksa nädala
jooksul pärast taotluse kättesaamist kinnitava teate edastamist. Enne sellist
keeldumist palub pädev asutus taotlejal taotlus parandada või seda täiendada
kolme nädala jooksul alates kõnealuse palve kättesaamist. Pädev asutus esitab
keeldumise põhjused.
Keeldumist ja selle põhjusi käsitleva dokumendi
koopia saadetakse VERSi kaudu automaatselt kõigile selliste liikmesriikide
pädevatele asutustele, kus vedaja kavatseb tegutseda.
7.           Kui vedaja
registreerimistunnistuse väljastamisest keeldutakse, võib taotleja esitada
kaebuse kooskõlas kohaldatavate riiklike õigusnormidega.
8.           Kehtivat
registreerimistunnistust tunnustavad kõik liikmesriigid.
9.           Vedaja
registreerimistunnistus kehtib viis aastat ning seda võib vedaja taotluse
korral uuendada.
Artikkel 6
Andmete muutmine
1.           Vedaja tagab, et VERSi kaudu
ühenduse vedaja registreeringu taotluses esitatud andmed on alati õiged.
2.           Vedaja taotleb uut
tunnistust, kui ühenduse vedaja registreeringu taotluse vormi A osa andmed
muutuvad.
Artikkel 7
Nõuetele vastavuse tagamine
1.           Kui vedaja ei täida käesoleva
määruse nõudeid, kohaldab selle liikmesriigi pädev asutus, kus nõuete
täitmatajätmine avastati, kõnealuse liikmesriigi õigusraamistikus ettenähtud
täitemeetmeid (kirjalikud teated, koolituse ja haridusega seotud meetmed,
registreeringu peatamine, tühistamine või muutmine, vastutusele võtmine)
sõltuvalt sellest, kuivõrd nõuete täitmatajätmine mõjutab ohutust ning kuidas
vedaja on varem nõudeid täitnud.
2.           Selle liikmesriigi pädev
asutus, kus nõuete täitmatajätmine avastati, edastab vedajale ja selliste
liikmesriikide pädevatele asutusele, kus vedaja kavatses radioaktiivseid
materjale vedada, teabe kohaldatud täitemeetmete kohta ning kõnealuse meetme
kohaldamise põhjused. Vedaja peakontori asukoha liikmesriigi pädev asutus või
juhul, kui vedaja asub kolmandas riigis, selle liikmesriigi pädev asutus, kus
vedaja kavatses esimest korda ühenduse territooriumile siseneda, tühistab
registreeringu, kui vedaja ei täida lõike 1 kohaselt kohaldatud täitemeetmeid.
3.           Pädev asutus edastab vedajale
ja muudele asjaomastele pädevatele asutustele tühistamisotsuse koos
põhjendusega.
Artikkel 8
Pädevad asutused ja riiklik kontaktpunkt
1.           Liikmesriik määrab
radioaktiivsete materjalide veoks pädeva asutuse ja riikliku kontaktpunkti.
Liikmesriik edastab komisjonile hiljemalt üks kuu
pärast käesoleva määruse jõustumist nime(d), aadressi(d) ja kogu muu teabe, mis
on vajalik kiireks teabevahetuseks radioaktiivsete materjalide veoks määratud
pädevate asutuste ja riikliku kontaktpunktiga, ning kõik andmete hilisemad
muudatused.
Komisjon edastab need andmed ja kõik nendes
andmetes tehtud muudatused ühenduse kõikidele pädevatele asutustele VERSi
kaudu.
2.           Teave radioaktiivsete
materjalide suhtes kohaldatavate siseriiklike kiirguskaitse eeskirjade kohta on
vedajatele kontaktpunktide kaudu kergesti kättesaadav.
3.           Vedaja taotluse korral esitab
asjaomase liikmesriigi kontaktpunkt ja pädev asutus täieliku teabe
radioaktiivsete materjalide vedu käsitlevate nõuete kohta kõnealuse
liikmesriigi territooriumil.
Teave on kergesti kättesaadav vahemaa tagant ja
elektrooniliste vahendite kaudu ning on ajakohastatud.
Kontaktpunkt ja pädev asutus vastab igale
teabenõudele nii kiiresti kui võimalik ning juhul, kui teabenõue on vigane või
põhjendamatu, teavitab ta sellest viivitamata taotlejat.
Artikkel 9
Pädevate asutuste vaheline koostöö
Liikmesriikide pädevad asutused teevad
koostööd, et ühtlustada registreeringu väljastamise nõudeid ja tagada käesoleva
määruse ühtlustatud kohaldamine ja jõustamine.
Kui liikmesriigis on mitu pädevat asutust, peavad
nad sidet ja teevad tihedat koostööd nende vahel sõlmitud juriidiliste või
ametlike lepingute alusel, milles on sätestatud iga asutuse kohustused. Nad
suhtlevad ning vahetavad teavet omavahel, riikliku kontaktpunktiga ja muude
valitsusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega, kellel on asjaomased
kohustused.
Artikkel 10
Rakendamine
Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega luuakse artikli 4 kohane
vedajate elektrooniline registreerimissüsteem (VERS).
Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 11 osutatud
nõuandemenetlusega.
Artikkel 11
Nõuandekomitee
Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee
on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse
(EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis
käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)[10]
tähenduses.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
Komitee nõustab ja abistab komisjoni talle
käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel.
Komitee koosneb liikmesriikide määratud
ekspertidest ja komisjoni määratud ekspertidest ning seda juhib komisjoni
esindaja.
Artikkel 12
Jõustumine
Käesolev määrus
jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüsselis,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
LISA
I LISA
TAOTLUSE VORM ÜHENDUSE VEDAJA REGISTREERINGU SAAMISEKS
PALUN SAATKE KÄESOLEV TAOTLUS ÜKSNES
KOMISJONI TURVALISE vedajate
elektroonilise registreerimissüsteemi (VERS) KAUDU
KUI A OSAS ESITATUD TEAVE MUUTUB, TULEB
TAOTLEDA UUT REGISTREERINGUT. Vedaja vastutab selle
eest, et VERSi kaudu ühenduse vedaja registreeringu taotluses esitatud andmed
on alati õiged.
Käesolevas taotluse vormis esitatud teavet
töötleb Euroopa Komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga
95/46/EÜ.
         UUS REGISTREERIMISTUNNISTUS
         OLEMASOLEVA REGISTREERINGU
MUUTMINE
         OLEMASOLEVA REGISTREERINGU
UUENDAMINE
Registreerimistunnistuse number/numbrid:
Palun selgitage, miks Te soovite olemasolevat
registreeringut muuta
1. TAOTLEJA ANDMED:
 A OSA || B OSA
 ÄRIÜHINGU NIMI: Täielik aadress: Riiklik registrEERIMISNUMBER:   || 1. Vedaja organisatsiooni vastutava esindaja (isik, kellel on volitused võtta vedaja organisatsioonile kohustusi) nimi, ametikoht, täielik aadress, telefoninumber ja e-posti aadress: 2. Tehniliste- ja haldusküsimustega tegeleva ametiasutuse (kes vastutab selle eest, et vedaja äriühingu tegevus vastaks eeskirjadele) kontaktisiku nimi, ametikoht, täielik aadress, telefoninumber ja e-posti aadress: 3. Ohutusnõustaja nimi, ametikoht ja täielik aadress (üksnes maismaatranspordiliikide puhul ja juhul, kui see erineb punktide 1 või 2 kohaselt esitatud andmetest): 4. Kiirguskaitseprogrammi rakendamise eest vastutava isiku nimi, ametikoht ja täielik aadress juhul, kui see erineb punktide 1, 2, või 3 kohaselt esitatud andmetest:
2. VEOLIIK
 A OSA || B OSA
          MAANTEEVEDU          RAUDTEEVEDU          VEDU SISEVEETEEDEL  || 1. Veoga seotud ja selleks koolitatud personal (teave)          1 kuni 5                     5 kuni 10                   10 kuni 20                 >20 2. Vedudega seotud sektor: vedude laadi üldkirjeldus (teave)  meditsiinis kasutamiseks         tööstuses kasutamiseks, mittepurustavad katsed, teadusuuringud   tuumkütusetsüklis kasutamiseks          jäätmed  eriti ohtlikud kaubad – radioaktiivsed materjalid
3. GEOGRAAFILINE KATVUS
Palun tähistage allpool esitatud loetelus
linnukesega need liikmesriigid, kus radioaktiivset materjali on kavas vedada,
ning valige tegevuse laad
 Kui vedu toimub ka muudes liikmesriikides kui see liikmesriik, milles esitati taotlus registreeringu saamiseks, esitage palun iga riigi kohta täpsemad andmed (kas toimub üksnes transiitvedu, peamised peale- ja mahalaadimise kohad konkreetses riigis, sagedus):
 A OSA || B OSA
  Austria  Belgia  Bulgaaria  Küpros  Tšehhi Vabariik  Taani  Eesti  Soome  Prantsusmaa  Saksamaa  Kreeka  Ungari  Iirimaa  Itaalia  Läti  Leedu  Luksemburg  Malta  Madalmaad  Poola  Portugal  Rumeenia  Slovakkia  Sloveenia  Hispaania  Rootsi  Ühendkuningriik ||  transiitvedu  mahalaadimine  pealelaadimine peamised pealelaadimise kohad: peamised mahalaadimise kohad: sagedus:  iga päev  iga nädal  iga kuu  harvemini
4. SAADETISTE LIIK
Registreeringut nõutakse järgmiste saadetiste
puhul:
 A OSA SAADETISE TÜÜP – TS-R-1 klassifikatsioon || B OSA Saadetiste hinnanguline arv aastas
 UN 2908 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VABASAADETIS – TÜHI PAKEND UN 2909 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VABASAADETIS – LOODUSLIKUST URAANIST või LAHJENDATUD URAANIST või LOODUSLIKUST TOORIUMIST VALMISTATUD ESEMED UN 2910 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VABASAADETIS – PIIRATUD KOGUS MATERJALI UN 2911 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VABASAADETIS – MÕÕTERIISTAD või ESEMED UN 2912 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-I), mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2913 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, SAASTATUD PINNAGA ESEMED (SCO-I või SCO-II), mittelõhustuvad või harvalõhustuvad UN 2915 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP A SAADETIS, mitte-eri vormis, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2916 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP B(U) SAADETIS, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2917 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP B(M) SAADETIS, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2919 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VEETAV ERIKOKKULEPPE ALUSEL, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 2977 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, URAANHEKSAFLUORIID, LÕHUSTUV UN 2978 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, URAANHEKSAFLUORIID, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3321 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-II), mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3322 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-III), mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3323 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP C SAADETIS, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3324 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-II), LÕHUSTUV UN 3325 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, MADAL ERIAKTIIVSUS (LSA-III), LÕHUSTUV UN 3326 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, SAASTATUD PINNAGA ESEMED (SCO-I või SCO-II), LÕHUSTUVAD UN 3327 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP A SAADETIS, LÕHUSTUV, mitte-eri vormis UN 3328 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP B(U) SAADETIS, LÕHUSTUV UN 3329 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP B(M) SAADETIS, LÕHUSTUV UN 3330 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP C SAADETIS, LÕHUSTUV UN 3331 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, VEETAV ERIKOKKULEPPE ALUSEL, LÕHUSTUV UN 3332 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP A SAADETIS, ERIVORM, mittelõhustuv või harvalõhustuv UN 3333 RADIOAKTIIVNE MATERJAL, TÜÜP A SAADETIS, ERIVORM, LÕHUSTUV   ||
5. KIIRGUSKAITSE PROGRAMM (KKP)
 A OSA:  Märkides siia linnukese kinnitan, et meil on täielikult rakendatud ja rangelt kohaldatav kiirguskaitseprogramm       || B OSA kiirguskaitseprogrammi kirjeldava dokumendi viide ja kuupäev   Laadige siia üles kiirguskaitseprogramm
6. KVALITEEDI TAGAMISE PROGRAMM (KTP)
Kvaliteedi tagamise programm peab olema
pädevale asutusele kontrolliks kättesaadav (vastavalt ADRi artiklile 1.7.3)
 A OSA:  Märkides siia linnukese kinnitan, et meil on täielikult rakendatud ja rangelt kohaldatav kvaliteedi tagamise programm || B OSA Dokumendi viide ja kuupäev
7. Deklaratsioon
Mina, vedaja, kinnitan käesolevaga, et täidan
kõiki radioaktiivsete materjalide vedu käsitlevaid asjaomaseid rahvusvahelisi,
ühenduse ja riiklikke eeskirju.
 Mina, vedaja, kinnitan käesolevaga, et
käesolevas vormis sisalduv teave on õige.
Kuupäev………..        Nimi………………     Allkiri…………
II LISA
VEDAJA RADIOAKTIIVSETE MATERJALIDE VEOKS REGISTREERIMISE ELEKTROONILINE
TUNNISTUS
MÄRKUS:
REGISTREERIMISTUNNISTUSE KOOPIA PEAB OLEMA
KAASAS IGAL KÄESOLEVA MÄÄRUSE REGULEERIMISALASSE KUULUVAL VEOL.
Registreerimistunnistus on väljastatud
kooskõlas nõukogu määrusega (Euratom) xxxxx
Käesolev tunnistus ei vabasta vedajat muude
kohaldatavate veoeeskirjade täitmisest.
1) REGISTREERINGU VIITENUMBER: BE/ xxxx /
pp-kk-aaaa
2) ASUTUSE NIMI / RIIK:
3) ÄRIÜHINGU NIMI JA AADRESS
4) VEOLIIK:
         MAANTEEVEDU
         RAUDTEEVEDU
         VEDU SISEVEETEEDEL
7) LIIKMESRIIGID, kus tunnistust kohaldatakse
8) SAADETISE TÜÜP – ÜRO (UN) NUMBER (vt I
lisa – sama vorming)
9) KUUPÄEV
ELEKTRONALLKIRI
KEHTIVUSAEG:
KUUPÄEV + 5 aastat
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja mõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteem
              2.3.    Pettuste
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
NÕUKOGU
MÄÄRUS, millega luuakse ühenduse süsteem radioaktiivsete materjalide vedajate
registreerimiseks
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB[11])struktuurile
Energia
Tuumaohutus
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
X Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[12]

¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva
meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
1.
Jätkusuutlik kasv
1a.
Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
Ettepaneku
üldeesmärgid on otseselt seotud kõnealuse valdkonna ELi poliitika
põhieesmärkidega, mis on järgmised:
•        tagada
ja säilitada piisavad ohutusnormid, et kaitsta radioaktiivsete materjalide
vedude ajal elanikkonda ja keskkonda, ning
•        luua
radioaktiivsete materjalide veoga seotud teenuste ühtne Euroopa turg.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Kavandatava
ühenduse meetme erieesmärgid peaksid olema järgmised:
•        tagada
kodanike ohutus ja tervise kaitse radioaktiivsete materjalide veol ELi
territooriumil;
•        aidata
kõrvaldada takistusi kõnealuse sektori siseturul;
•        suurendada
radioaktiivsete materjalide vedu käsitlevate õigusaktide läbipaistvust,
võimaldades vedajatel ja kasutajatel lihtsalt leida vajalikku teavet ning teha
kindlaks asjaomased asutused;
•        luua
asjakohased õiguslikud ja korralduslikud tingimused, et tagada katsetusteks ja
paljude haiguste raviks ülioluliste ning elutähtsate radioisotoopide õigeaegne
ja heas seisukorras kättetoimetamine.
Tegevuseesmärgid
on seotud ühenduse meetme konkreetsete tulemustega:
•        kohaldada
liikmesriikide kattuvate eeskirjade asemel rahvusvaheliselt tunnustatud
eeskirju;
•        võimaldada
vedajatel vedada materjale ühenduses ilma, et nad peaksid järgima täiendavaid
haldusmenetlusi registreeringu või litsentsi saamiseks muus liikmesriigis;
•        luua
riiklikud kontaktpunktid, kust vedajad saaksid asjakohast teavet ning nõu,
millise asutuse poole pöörduda;
•        loobuda
teatamisnõudest radioaktiivsete materjalide üksikute vedude puhul, välja
arvatud lõhustuvad ja eriti ohtlikud radioaktiivsed materjalid.
Kuludega
seotud eesmärk on välja töötada Euroopa süsteem vedajate registreerimiseks ning
seda hallata.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
32
05 Tuumaenergia
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Tulemused
•        tagada
ja säilitada piisavad ohutusnormid, et kaitsta radioaktiivsete materjalide
vedude ajal elanikkonda ja keskkonda, ning
•        luua
radioaktiivsete materjalide veoga seotud teenuste ühtne Euroopa turg.
Mõju:
Oodatakse,
et määrusega, millega nähtaks muu hulgas ette vedajate litsentside vastastikune
tunnustamine, säästetakse kogu majanduses 13,6 miljonit eurot aastas.
Kavandatud lähenemisviisiga vähendataks vedajate, kasutajate ja tootjate
halduskoormust ning vabastataks samal ajal ametiasutuste ressursse, mida saaks
kasutada vähemalt osaliselt vastavuskontrollideks.
Regulatiivse
raamistiku paranemisega (vähem erandeid regulatiivsest raamistikust, paremad ja
ühtlustatud Euroopa eeskirjad, määruste keerukuse vähenemine, halduskoormuse
vähenemisest tingitud kulude kokkuhoid, täiendavate riiklike nõuetega seotud
kulude vähenemine, heakskiidu saamiseks vajaliku ajavahemiku lühenemine)
säästetaks kokku 9,8 miljonit eurot ning veotoimingutega seotud kulud
väheneksid 5,2 miljoni euro võrra (viivituste vähenemine piiriüleste vedude
puhul, saadetiste vedamisest keeldumise ja nõuete täitmatajätmise juhtumite
vähenemine, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate turulepääsu takistuste
kõrvaldamine).
Nende
15 miljoni säästetud euro kõrval oleksid avaliku sektori kulutused aastas 1,4
miljonit eurot, mis kataksid registreerimissüsteemi loomise ja käitamise kulud.
Määrusega
lihtsustatakse tõhusalt praeguseid heakskiitmissüsteeme, suurendatakse
läbipaistvust ja kõrvaldatakse siseturu toimimise takistused ning säilitatakse
samal ajal ohutuse kõrge tase.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Euroopa
Komisjon jälgib tähelepanelikult määruse mõju ning konsulteerib selleks
põhjalikult asjaomaste sidusrühmadega (liikmesriigid, vedajad ning selliste
veoteenuste saajad).
Kuna
selles valdkonnas puuduvad usaldusväärsed statistilised andmed, on keeruline
kindlaks määrata täpseid kvantitatiivseid eesmärke. Komisjoni talitustel on
kõigi sidusrühmadega tihedad kontaktid, mis võimaldab kindlaks teha, kas
täidetakse kõnealuse algatuse konkreetseid eesmärke:
•        tagada
kodanike ohutus ja tervise kaitse radioaktiivsete materjalide veol ELi
territooriumil;
•        aidata
kõrvaldada takistusi kõnealuse sektori siseturul;
•        suurendada
õigusaktide läbipaistvust, võimaldada vedajatel ja kasutajatel lihtsalt leida
vajalikku teavet ning teha kindlaks asjaomased asutused;
•        luua
asjakohased õiguslikud ja korralduslikud tingimused, et tagada katsetusteks ja
paljude haiguste raviks ülioluliste ning elutähtsate radioisotoopide õigeaegne
ja heas seisukorras kättetoimetamine.
Seoses
registreerimissüsteemiga kasutatakse järgmisi näitajaid:
•        süsteem
on õigeks ajaks ja ettenähtud eelarve piires tööle pandud;
•        süsteemis
pakutavad toimingud vastavad täielikult määrusele;
•        süsteem
on kasutajasõbralik.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Registreerimissüsteem
peab olema täielikult ja kindlalt kättesaadav.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
Võttes
arvesse, et:
•        kõigis
27 liikmesriigis tuleb radioaktiivsete materjalide veol tagada kõrged
ohutusnormid;
•        tuleb
käsitleda piiriülese veoga seotud probleeme, eelkõige põhinorme käsitleva
direktiivi artiklite 3 ja 4 erinevat rakendamist;
on
rohkem kui selge, et ELi meede aitaks edukalt ühtlustada ja lihtsustada
ühendusesiseseid eeskirju ning suurendada läbipaistvust, tagades samal ajal
jätkuvalt kõrgel tasemel ohutuse.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Siseturu
kogu potentsiaali avamine on toonud kasu nii tarbijatele kui ka
tootjatele/teenuse pakkujatele.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Määrus
on täielikult kooskõlas ELi/Euratomi üldeesmärkidega (ühisturg, töötajate ja
muu elanikkonna kaitse).
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
¨ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
aasta N[13]–aasta N+3,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[14]
X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine
komisjoni poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[15]
–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine
koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused:
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Energeetika
peadirektoraat teeb ettepaneku võtta arvesse saadud ekspertarvamusi ja hinnata
kõnealuse määruse mõju kaks aastat pärast selle jõustumist. Selline
vahehindamine peaks välja tooma lahendamist vajavad probleemid ja kitsaskohad.
Pärast esialgset hindamist oleks võib-olla kasulik selle küsimuse juurde tagasi
pöörduda iga viie aasta tagant, et selgitada välja, mis võib veel tõkestada radioaktiivsete
materjalide veo sujuvat toimimist Euroopa Liidus.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteem
2.2.1.     Tuvastatud ohud
Liikmesriigid
ei soovi projekti investeerida (st teha vajalikke jõupingutusi).
Õiguslik
alus viibib. Euroopa Komisjon võtab ettepaneku vastu, kuid ei ole teada, millal
nõukogu selle heaks kiidab.
Õigusliku
aluse heakskiitmine takerdub mingil põhjusel (nt ettepanek ei saavuta nõukogus
vajalikku häälteenamust).
Määruse
lõplik tekst erineb märkimisväärselt ettepaneku tekstist.
Riikide
loamenetlusi on keeruline integreerida ühtsesse EL 27 raamistikku.
Alltöövõtja
ei pruugi projekti nõutud kvaliteediga ellu viia, mistõttu kogu süsteemi
usaldusväärsus ei vasta toimimisnõuetele.
Nõuded
on kokkusobimatud.
Süsteemi
arhitektuuri vead; turul saadaolevat standardtarkvara on keeruline süsteemi
integreerida.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Registreerimissüsteemi
väljatöötamisel järgitakse DIGITi suuniseid ning kasutatakse DIGITi kehtivaid
raamlepinguid; sellega järgitakse standardmenetlust finantsmääruse kohaselt,
sealhulgas kõiki nimetatud määrusega ettenähtud kontrollimeetmeid. Veebimajutus
toimub DIGITiga sõlmitud halduslepingu alusel.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
DG
ENER kohaldab kõiki regulatiivseid kontrollimehhanisme.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage mitmeaastase
finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus…...….] || Liigendatud/ liigendamata ([16]) || EFTA[17] riigid || Kandidaatriigid[18] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 Nr 1 || 32.0502 Tuumarajatiste turvalisus ja kiirguskaitse || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr Nr [Nimetus….] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1a || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
 DG: Energeetika peadirektoraat ||   ||   || N || N+1 || N+2 || N+3 || N+4 ja järgmised aastad || KOKKU
  Tegevusassigneeringud[19] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 32.0502 || Kulukohustused || (1) || 0,142 || 0,471 || 0,412 || 0,193 || 0,177 || 0,177 || 0,177 ||
 Maksed || (2) || 0,100 || 0,450 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,199 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[20] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Energeetika peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,142 || 0,471 || 0,412 || 0,193 || 0,177 || 0,177 || 0,177 ||
 Maksed || =2+2a +3 || 0,100 || 0,450 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,197 ||
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0,142 || 0,471 || 0,412 || 0,193 || 0,177 || 0,177 || 0,177 ||
 Maksed || (5) || 0,100 || 0,450 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,197 ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi nr 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,142 || 0,471 || 0,412 || 0,193 || 0,177 || 0,177 || 0,177 ||
 Maksed || =5+ 6 || 0,100 || 0,450 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,197 ||
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || N+4 ja järgmised aastad || KOKKU
 DG: Energeetika peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0,191 || 0,318 || 0,191 || 0,095 || 0,095 || 0,095 || 0,095 ||
  Muud halduskulud || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,03 || 0,03 || 0,03 ||
 Energeetika peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,241 || 0,368 || 0,241 || 0,145 || 0,125 || 0,125 || 0,125 ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,241 || 0,368 || 0,241 || 0,145 || 0,125 || 0,125 || 0,125 ||
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || N+4 ja järgmised aastad || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,383 || 0,838 || 0,653 || 0,338 || 0,302 || 0,302 || 0,302 ||
 Maksed || 0,341 || 0,818 || 0,641 || 0,345 || 0,325 || 0,325 || 0,320 ||
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
x   Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || N || N+1 || N+2 || N+3 || N+4 ja järgmised aastad || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[21] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[22] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Euroopa süsteem vedajate registreerimiseks ||   ||   ||   || 0,142 ||   || 0,471 ||   || 0,412 ||   || 0,193 ||   || 0,177 ||   || 0,177 ||   || 0,177 ||   ||
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
x   Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || N || N+1 || N+2 || N+3 || N+4 ja järgmised aastad || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,191 || 0,318 || 0,191 || 0,095 || 0,095 || 0,095 || 0,095 ||
 Muud halduskulud || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,03 || 0,03 || 0,03 ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,241 || 0,368 || 0,241 || 0,145 || 0,125 || 0,125 || 0,125 ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[23] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 0,241 || 0,368 || 0,241 || 0,145 || 0,125 || 0,125 || 0,125 || 1,37
3.2.3.2.   Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus (täisarvuna või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
   || N || N+1 || N+2 || N+3 || N+4 ja järgmised aastad
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 1,5 || 2,5 || 1,5 || 0,75 || 0,75 || 0,75 || 0,75
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuvälised töötajad (täistööajale taandatud töötajad)[24]
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [25] || peakorteris[26] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 1,5 || 2,5 || 1,5 || 0,75 || 0,75 || 0,75 || 0,75
Tuumaohutus on
asjaomane poliitikavaldkond või eelarvejaotis.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Töötada välja Euroopa süsteem vedajate registreerimiseks
 Koosseisuvälised töötajad ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
X  Ettepanek/algatus on kooskõlas nii 2007–2013 kui
ka 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[27].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist.
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
X  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[28]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
[1]               C-187/87 (EKL 1988, lk 5013) ja C-29/99 (EKL 2002, lk
I-11221).
[2]               EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1.
[3]               ELT C 143, 22.5.2012, lk 110.
[4]               ELT , , , lk .
[5]               EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1.
[6]               EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4.
[7]               EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.
[8]               ELT L 260, 30.9.2008, lk 13.
[9]               EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
[10]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[11]             ABM: tegevuspõhine juhtimine – ABB: tegevuspõhine
eelarvestamine.
[12]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
punktile a või b.
[13]             Aasta N on esimene aasta pärast seda, kui võetakse vastu
nõukogu määrus, millega luuakse ühenduse süsteem radioaktiivsete materjalide
vedajate registreerimiseks.
[14]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[15]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[16]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[17]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[18]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[19]             Tegevusega seotud kohustused on jaotatud
vastavalt järgmisele tabelile; makseid on veidi edasi lükatud, et võtta arvesse
lepingutäitjatele tasumise ajagraafikut. Jooksvad kulud hõlmavad hooldust,
tugiteenuseid ja taristut, need suurenevad järk-järgult 177 000 euroni ja
jäävad alates 2016. aastast konstantseks.
   || N || N+1 || N+2 || N+3 || N+4
 Arendus || 114 || 352 || 116 ||   ||
 Katsetused || 9 || 44 || 122 ||   ||
 Hooldus ||   ||   || 29 || 58 || 52
 Tugiteenused ||   ||   || 50 || 50 || 50
 Koolitus ||   ||   || 20 || 10 ||
 Taristu || 19 || 75 || 75 || 75 || 75
   || 142 || 471 || 412 || 193 || 177
[20]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.
[21]             Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud
üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
[22]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
[23]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), kaudne
teadustegevus, otsene teadustegevus.
[24]             Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid
delegatsioonides, kohalikud töötajad; riikide lähetatud eksperdid.
[25]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[26]             Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu
Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EKF).
[27]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[28]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast
25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


				|

		52013PC0247

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 691/2011 Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta /* COM/2013/0247 final - 2013/0130 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Määrus (EL) nr 691/2011 Euroopa
keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta võeti vastu 6. juulil 2011. Selles on
käsitletud kolme moodulit: õhuheitmete arvepidamine, keskkonnamaksud ja
materjalivoogude arvepidamine.
Määruse artiklis 10 on esitatud nimekiri
uutest moodulitest, mis võidakse lisada hiljem komisjoni ettepaneku alusel.
Esimest kolme artiklis 10 nimetatud uuest moodulist käsitletakse ka käesoleva
muutmismääruse eelnõus: keskkonnakaitsekulutuste arvepidamine, keskkonnakaupade
ja -teenuste sektori arvepidamine ja energiaalane arvepidamine.
Kasutajad rõhutavad keskkonnaalase
arvepidamise analüüsi ja rakenduste tähtsust poliitika kujundamisele ja
prognooside tegemisele nii poliitikaettepanekute ettevalmistamise kui ka
poliitika rakendamise ja mõjuaruannete esitamise puhul. Uued moodulid
võimaldavad laiendada selliste rakenduste ja analüüsi jaoks olemasolevaid
integreeritud andmekogumeid.
Määruse artikliga 4 on ette nähtud
prooviuuringud, mida liikmesriigid teevad vabatahtlikkuse alusel, et testida
uute moodulite kasutuselevõtu teostatavust. Tehtud on mitu prooviuuringut, mis
näitavad selgelt, et kolm uut moodulit on teostatavad.
Keskkonnaalast arvepidamist tehakse juba
olemasolevate andmete põhjal. Uute moodulite rakendamise jaoks ei ole uusi
andmeid vaja koguda. Olemasolevate andmekogumisvahendite kaudu saadud teavet
kasutatakse paremini.
ÜRO statistikakomisjon võttis veebruaris 2012
toimunud 43. istungil rahvusvahelise statistikastandardina vastu
keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteemi (SEEA). Uued moodulid on SEEAga
täielikult kooskõlas.
Muutmismääruse eelnõu on kooskõlas ülevaadatud
Euroopa strateegiaga keskkonnaalase arvepidamise kohta (ESEA 2008). Sellega
tagatakse, et riikide statistikaametitel oleks võimalik laiendada oma tööd
keskkonnaalase arvepidamise valdkonnas peamise eesmärgiga esitada ühtlustatud,
ajakohaseid ja kvaliteetseid andmeid.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ettepanekut on Euroopa statistikasüsteemi
raames arutatud andmetootjate ja kasutajatega tehnilisel tasandil kirjaliku
konsultatsiooni teel, rakkerühmades, asjaomaste keskkonnaalase arvepidamise ja
keskkonnakulustatistika töörühmades märtsis 2012, ning keskkonnaalase
statistika ja arvepidamise direktoritega 2012. aasta aprillis ja novembris.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatava muutmisakti eesmärk on tagada
keskkonnamajandusliku arvepidamise rahvusvaheline võrreldavus, laiendades
määruse nr 691/2011 kohaldamisala kõnealuse määruse artiklis 10 nimetatud moodulite
võrra.
Kavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa
Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada Euroopa
Majanduspiirkonnas.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanekul ei ole uut mõju liidu eelarvele.
2013/0130 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EL) nr 691/2011
Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA
PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
xxx 2013. aasta otsuses nr xxx (millega võetakse vastu seitsmes
keskkonnaalane tegevusprogramm)[1]
on ette nähtud, et usaldusväärne teave keskkonnamuutuste peamiste suundumuste,
mõju ja põhjuste kohta on hädavajalik, et oleks võimalik arendada tõhusat
poliitikat ja seda rakendada ning üldisemalt suurendada kodanike mõjuvõimu.
Tuleks töötada välja vahendid, et teavitada avalikkust majandustegevuse
keskkonnamõjudest.
(2)       Määruse (EL) nr 691/2011
artikli 10 kohaselt esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande
kõnealuse määruse rakendamise kohta ning teeb vajaduse korral ettepaneku uute
keskkonnamajanduslike moodulite (keskkonnakaitsekulutuste ja -tulude (EPER) /
keskkonnakaitsekulutuste arvepidamine (EPEA), keskkonnakaupade ja -teenuste
sektori (EGSS) arvepidamine ning energiaalane arvepidamine)
kasutuselevõtmiseks.
(3)       Need kolm moodulit aitavad
otseselt kaasa liidu keskkonnasäästliku majanduskasvu ja ressursitõhususe
poliitilistele prioriteetidele, andes üksikasjaliku NACE liigituse vormis
olulist teavet selliste näitajate kohta nagu turutoodang ja tööhõive
keskkonnakaupade ja -teenuste sektoris, riiklikud keskkonnakaitsekulutused ning
energia kasutamine.
(4)       ÜRO statistikakomisjon võttis
veebruaris 2012 toimunud 43. istungil rahvusvahelise statistikastandardina
vastu keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteemi (SEEA) keskse raamistiku.
Uued moodulid on SEEAga täielikult kooskõlas.
(5)       Euroopa statistikasüsteemi
komiteega on konsulteeritud.
(6)       Määrust (EL) nr 691/2011
tuleks seetõttu vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EL) nr 691/2011 muudetakse
järgmiselt:
1.
Artiklisse 2 lisatakse järgmised punktid:
„4) „keskkonnakaitsekulutused” –
majandusressursid, mille residentüksused eraldavad keskkonnakaitseks.
Keskkonnakaitse hõlmab kõiki tegevusi, mille peamine eesmärk on
keskkonnassaastuse ja mis tahes muu keskkonnaseisundi halvenemise vältimine ja
kõrvaldamine. See hõlmab meetmeid keskkonnaseisundi taastamiseks, kui see on
halvenenud. Välja arvatud on tegevused, mis on küll keskkonnale kasulikud, kuid
keskenduvad peamiselt tehnilistele vajadustele või hügieeni ja turvalisusega
seotud sisenõuetele ettevõttes või muus institutsioonis;
5) „keskkonnakaupade ja -teenuste sektor” –
rahvamajanduse tootmistegevus, mille käigus toodetakse keskkonnatooteid. Keskkonnatooted on tooted, mis on toodetud
eesmärgiga kaitsta keskkonda ja majandada ressursse. Ressursside majandamine
hõlmab loodusressursside varude säilitamist, hoidmist ja suurendamist ning
kaitsmist ammendumise eest;
6) „füüsikalise energiavoo
arvepidamine” – kooskõlaline kogum rahvamajandusse suubuvast füüsikalisest
energiavoost, voost majandusharude sees ja muudesse majandussüsteemidesse või
keskkonda suunatavast väljundist. ”
2.
Artikli 3 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:
„d)
keskkonnakaitsekulutuste arvepidamise moodul, mis on toodud IV lisas;
e) keskkonnakaupade ja -teenuste sektori
arvepidamise moodul, mis on toodud V lisas;
f) füüsikalise energiavoo arvepidamise moodul,
mis on toodud VI lisas.”
3.
Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2.     Selleks
et saada I, II ja III lisa jaoks lõikes 1 osutatud erand, esitab
asjaomane liikmesriik komisjonile hiljemalt 12. novembriks 2011 nõuetekohaselt
põhjendatud taotluse. Selleks et saada IV, V ja VI lisa jaoks lõikes 1
osutatud erand, esitab asjaomane liikmesriik komisjonile hiljemalt […[2]]
nõuetekohaselt põhjendatud taotluse.
4.
Käesoleva määruse lisa käsitatakse määruse (EL) nr
691/2011 IV, V ja VI lisana.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
LISA
„IV
LISA
KESKKONNAKAITSEKULUTUSTE
ARVEPIDAMISE MOODUL
1. jagu
EESMÄRGID
Keskkonnakaitsekulutuste arvepidamises
esitatakse andmeid keskkonnakaitsekulutuste kohta (nt majandusressursid, mille
residentüksused eraldavad keskkonnakaitseks) viisil, mis ühtib täielikult ESA
raames esitatud andmetega. Arvepidamine võimaldab koguda andmeid riigi
keskkonnakaitsekulutuste kohta, mis on defineeritud kui järgmiste elementide
summa: residentüksuste poolt kasutatud keskkonnakaitseteenused,
keskkonnakaitsega seotud kapitali kogumahutus põhivarasse ja toetused
keskkonnakaitse jaoks, mis ei ole samased eelnimetatud punktidega, ja millest
on lahutatud muu maailma eraldatud rahalised vahendid.
Keskkonnakaitsekulutuste
arvepidamises tuleks ära kasutada rahvamajanduse arvepidamises juba
olemasolevat teavet (tulukontode koostamine; kapitali kogumahutus põhivarasse
NACE järgi; tarne- ja kasutamise tabelid; andmed
vastavalt valitsuse ülesannete klassifikatsioonile), ettevõtluse
struktuuristatistika, äriregister ja muud allikad.
Käesolevas lisas
määratakse kindlaks andmed, mida liikmesriigid peavad keskkonnakaitsekulutuste
arvepidamise jaoks koguma, koostama, edastama ja hindama.
2. jagu
KATVUS
Keskkonnakaitsekulutuste
arvepidamise süsteemi piirid kattuvad ESA süsteemi piiridega ja selles on
esitatud keskkonnakaitsekulutused pea-, kõrval- ja abitegevusaladel. Hõlmatud on järgmised sektorid:
–
valitsemissektor (sealhulgas kodumajapidamisi
teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid) ja äriühingud kui
keskkonnakaitseteenuseid välja töötavad institutsioonilised sektorid.
Spetsialiseerunud tootjate puhul on keskkonnakaitseteenuste väljatöötamine
nende põhitegevus;
–
kodumajapidamised, valitsemissektor ja äriühingud
kui keskkonnakaitseteenuste tarbijad;
–
muu maailm keskkonnakaitsetoetuste saaja või
andjana.
3. jagu
NÄITAJATE LOETELU
Liikmesriigid
teostavad keskkonnakaitsekulutuste arvepidamist, lähtudes järgmistest
näitajatest, mis on defineeritud kooskõlas ESAga:
–
keskkonnakaitseteenused. Eristatakse turutoodangut,
turuvälist toodangut ja toodangut abitegevusalade raames;
–
keskkonnakaitseteenuste vahetarbimine
spetsialiseerunud tootjate poolt;
–
keskkonnakaitseteenuste import ja eksport;
–
keskkonnakaitseteenuste käibemaks ja muud maksud
miinus subsiidiumid;
–
kapitali kogumahutus põhivarasse ja mittetoodetud
mittefinantsvara soetamine miinus realiseerimine seoses keskkonnakaitseteenuste
tootmisega;
–
keskkonnakaitseteenuste lõpptarbimine;
–
keskkonnakaitsetoetused (saadud/makstud).
Kõik andmed
esitatakse riigi omavääringus (miljonites).
4. jagu
ESIMENE VAATLUSAASTA; SAGEDUS JA
EDASTAMISTÄHTAJAD
1.
Statistikat koostatakse ja edastatakse igal aastal.
2.
Statistika edastatakse 24 kuu jooksul pärast
arvestusaasta lõppu.
3.
Selleks et rahuldada kasutajate vajadust täieliku ja
õigeaegse andmekogumi järele, koostab komisjon (Eurostat) kohe peale riikide
kohta piisavate andmete saamist käesoleva mooduli põhinäitajate koondhinnangud,
mis hõlmavad ELi 27 liikmesriiki. Võimalusel
koostab ja avaldab komisjon (Eurostat) hinnangud andmete kohta, mida
liikmesriigid ei ole edastanud punktis 2 sätestatud tähtaegade jooksul.
4.
Esimene arvestusaasta on käesoleva määruse jõustumise
aasta.
5.
Esimest korda andmeid edastades lisavad liikmesriigid
andmed 2013. aastast esimese arvestusaastani.
6.
Järgmistel kordadel komisjonile andmeid edastades esitavad
liikmesriigid aastate n-3, n-2, n-1 ja n iga-aastased andmed (n tähistab
arvestusaastat).
5. jagu
ARUANDETABELID
1.
Iga 3. jaos osutatud näitaja puhul esitatakse andmed
järgmise liigituse järgi:
–
2. jaos defineeritud keskkonnakaitseteenuste
tootjate/tarbijate liik;
–
keskkonnakaitse tegevusalade klassifikaatori (CEPA)
klassid, mis koondatakse järgmiselt.
Valitsemissektori turuväliste tegevusalade ja
keskkonnakaitsetoetuste puhul:
–
CEPA 2
–
CEPA 3
–
CEPA 1 + 4 + 5 + 7 summa
–
CEPA 6
–
CEPA 8 + 9 summa
Ettevõtete abitegevuste puhul:
–
CEPA 1
–
CEPA 2
–
CEPA 3
–
CEPA 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 summa
Teisestest ja spetsialiseerunud tootjatest
ettevõtete puhul:
–
CEPA 2
–
CEPA 3
–
CEPA 4
Kodumajapidamistest tarbijate puhul:
–
CEPA 2
–
CEPA 3
–
Järgmised NACE koodid keskkonnakaitseteenuste
tootmise puhul abitegevuse raames: NACE Rev. 2 B, C, D, osa 36. Andmed C jao
kohta esitatakse osadena. Osad 10–12, 13–15 ja 31–32 rühmitatakse.
Liikmesriigid, kes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr
295/2008[3]
(seoses näitajate määratluste, andmete edastamise tehnilise vormingu,
topeltaruandluse nõuetega NACE Rev 1.1 ja NACE Rev 2 puhul ja ettevõtluse
struktuurstatistika suhtes lubatavate eranditega) ei pea koguma andmeid
keskkonnakaitsekulutuste kohta ühe või mitme NACE-koodi puhul, ei pea esitama
nende NACE-koodide kohta andmeid.
2. Punktis 1 osutatud CEPA-klassid on
järgmised:
CEPA 1 -Välisõhu ja kliima kaitse
CEPA 2 - Heitveekäitlus
CEPA 3 - Jäätmekäitlus
CEPA 4 - Pinnase, põhja- ja pinnavee kaitse ja
puhastamine
CEPA 5 - Müra ja vibratsiooni vähendamine
CEPA 6 - Bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja
maastikukaitse
CEPA 7 - Kiirguskaitse
CEPA 8 - Keskkonnaalane uurimis- ja arendustöö
CEPA 9 - Muud keskkonnakaitse tegevusalad.
6. jagu
ÜLEMINEKUPERIOODIDE MAKSIMUMPIKKUS
Käesoleva lisa sätete kohaldamisel on
üleminekuperioodi maksimumpikkus kaks aastat pärast esimest edastamistähtaega.
V lisa
KESKKONNAKAUPADE-
JA TEENUSTE SEKTORI MOODUL
1. jagu
EESMÄRGID
Keskkonnakaupade-
ja teenuste statistikas kirjendatakse ja esitatakse andmeid keskkonnakaupu
tootva rahvamajanduse tootmistegevuse kohta viisil, mis ühtib täielikult ESA
raames esitatud andmetega.
Käesolevas lisas
määratakse kindlaks andmed, mida liikmesriigid peavad keskkonnakaupade ja
-teenuste kohta koguma, koostama, edastama ja hindama.
2. jagu
KATVUS
Keskkonnakaupade
ja -teenuste sektori piirid on samad kui ESA süsteemi piirid ja sektor hõlmab
kõiki keskkonnakaupu ja -teenuseid, mis langevad tootmise mõiste alla. ESA
määratluse kohaselt on tootmine on tegevus, mida teostatakse institutsioonilise
üksuse kontrolli ja vastutuse all, kasutades tööjõu, kapitali, kaupade ja
teenuste sisendeid tootmaks kaupu ja teenuseid.
Keskkonnakaubad ja
-teenused jagunevad järgmistesse kategooriatesse: keskkonnaspetsiifilised
teenused, üksnes keskkonna jaoks ette nähtud tooted (seotud tooted), kohandatud
kaubad ja keskkonnatehnoloogia.
3. jagu
NÄITAJATE LOETELU
Liikmesriigid
koostavad keskkonnakaupade ja -teenuste statistikat, lähtudes järgmistest
näitajatest:
–
turutoodang, sealhulgas:
–
eksport
–
turutegevuse lisaväärtus
–
tööhõive turutegevuses
Kõik andmed
esitatakse riigi omavääringus (miljonites), välja arvatud tööhõive näitaja
kohta, mille puhul on aruandeühik täistööaja ekvivalent.
4. jagu
ESIMENE VAATLUSAASTA; SAGEDUS JA EDASTAMISTÄHTAJAD
1.
Statistikat koostatakse ja edastatakse igal aastal.
2.
Statistika edastatakse 24 kuu jooksul pärast
arvestusaasta lõppu.
3.
Selleks et rahuldada kasutajate vajadust täieliku ja
õigeaegse andmekogumi järele, koostab komisjon (Eurostat) kohe peale riikide
kohta piisavate andmete saamist käesoleva mooduli põhinäitajate koondhinnangud,
mis hõlmavad ELi 27 liikmesriiki. Võimalusel
koostab ja avaldab komisjon (Eurostat) hinnangud andmete kohta, mida
liikmesriigid ei ole edastanud punktis 2 sätestatud tähtaegade jooksul.
4.
Esimene arvestusaasta on käesoleva määruse jõustumise
aasta.
5.
Esimest korda andmeid edastades lisavad liikmesriigid
andmed 2013. aastast esimese arvestusaastani.
6.
Järgmistel kordadel komisjonile andmeid edastades esitavad
liikmesriigid aastate n-3, n-2, n-1 ja n iga-aastased andmed (n tähistab
arvestusaastat).
5. jagu
ARUANDETABELID
1.
Iga 3. jaos osutatud näitaja puhul esitatakse andmed
järgmise liigituse järgi:
–
majanduse tegevusalade klassifikaator, NACE Rev. 2
(A*21 koondtase, nagu esitatud ESAs);
–
keskkonnakaitse tegevusalade klassifikaatori (CEPA)
ja ressursside majandamise klassifikaatori klassid on rühmitatud järgmiselt:
–
CEPA 1
–
CEPA 2
–
CEPA 3
–
CEPA 4
–
CEPA 5
–
CEPA 6
–
CEPA 7, CEPA 8 ja CEPA 9 summa
–
CReMA 10
–
CReMA 11
–
CReMA 13
–
CReMA 13A
–
CReMA 13B
–
CReMA 13C
–
CReMA 14
–
CReMA 12, CReMA 15 ja CReMA 16 summa.
2.
Punktis 1 osutatud CEPA klassid on samasugused kui IV
lisas. Punktis 1 osutatud CreMA klassid on järgmised:
CReMA 10 – Veevarude majandamine
CReMA 11 – Metsavarude majandamine
CReMA 12 – Loodusliku floora ja fauna majandamine
CReMA 13 – Energiavarude majandamine
CReMA 13A – Energia tootmine taastuvatest
energiaallikatest
CReMA 13B – Soojuse/energia säästmine ja juhtimine

CReMA 13C – Fossiilenergia toorainena kasutamine
minimeerimine
CReMA 14 – Mineraalsete loodusvarade majandamine
CReMA 15 – Teadus- ja arendustegevus ressursside
majandamise valdkonnas
CReMA 16 – Muud ressursside majandamise meetmed.
6. jagu
ÜLEMINEKUPERIOODIDE MAKSIMUMPIKKUS
Käesoleva lisa sätete kohaldamisel on
üleminekuperioodi maksimumpikkus kaks aastat pärast esimest edastamistähtaega.
VI lisa
FÜÜSIKALISE
ENERGIAVOO ARVEPIDAMISE MOODUL
1. jagu
EESMÄRGID
Füüsikalise energiavoo arvepidamises
esitatakse andmed energia füüsikalise voo kohta teradžaulides viisil, mis on
Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi (ESA) põhimõtete ja selle raames
esitatavate andmetega täielikus kooskõlas. Energiaandmeid
kirjendatakse vastavalt rahvamajanduste residentüksuste majandustegevusele
tegevusalade kaupa. Andmed näitavad loodusliku
energia sisendite, energiatoodete ja jäänukenergiaga varustamist ja nende kasutamist. Majandustegevus hõlmab tootmist, tarbimist ja
akumuleerumist.
2. jagu
KATVUS
Füüsikalise energiavoo arvepidamise süsteemi
piirid kattuvad ESA süsteemi piiridega ning see põhineb samuti residentsuse
printsiibil.
ESA kohaselt on üksus riigi residendist üksus,
kui selle majanduslike huvide kese on selle riigi majandusterritooriumil, see
tähendab, kui ta osaleb pikema aja jooksul (aasta või enam) kõnealusel
territooriumil majandustegevuses.
Füüsikalise energiavoo arvepidamises
kirjendatakse füüsikalist energiavoogu, mis tuleneb kõikide residentüksuste
tegevusest, olenemata sellest, kus on voo tekkimise geograafiline asukoht.
Füüsikalise energiavoo
arvepidamine kirjendab keskkonnast majandusse suubuvat, majanduse sees
ringlevat ja majandusest tagasi keskkonda suunatavat füüsikalist energiavoogu.
3. jagu
NÄITAJATE LOETELU
Liikmesriigid
peavad füüsikalise energiavoo kohta arvet, lähtudes järgmistest näitajatest:
–
füüsikalised energiavood, mis on rühmitatud kolme
suurde kategooriasse:
–
i) loodusliku energia sisendid
–
ii) energiatooted
–
iii) jäänukenergia;
–
füüsikaliste energiavoogude päritolu, mis on
jagatud viide kategooriasse: tootmine, tarbimine, akumulatsioon, muu maailm ja
keskkond;
–
füüsikaliste voogude sihtkoht, mis on jagatud
samasse viide kategooriasse nagu füüsikaliste energiavoogude päritolu.
Kõik andmed
esitatakse teradžaulides.
4. jagu
ESIMENE ARVESTUSAASTA; SAGEDUS JA
EDASTAMISTÄHTAJAD
1.
Statistikat koostatakse ja edastatakse igal aastal.
2. Statistika
edastatakse 18 kuu jooksul pärast arvestusaasta lõppu.
3.
Selleks et rahuldada kasutajate vajadust täieliku ja
õigeaegse andmekogumi järele, koostab komisjon (Eurostat) kohe peale riikide
kohta piisavate andmete saamist käesoleva mooduli põhinäitajate koondhinnangud,
mis hõlmavad ELi 27 liikmesriiki. Võimalusel
koostab ja avaldab komisjon (Eurostat) hinnangud andmete kohta, mida
liikmesriigid ei ole edastanud punktis 2 sätestatud tähtaegade jooksul.
4.
Esimene arvestusaasta on käesoleva määruse jõustumise
aasta.
5.
Esimest korda andmeid edastades lisavad liikmesriigid
andmed 2013. aastast esimese arvestusaastani.
6.
Järgmistel kordadel komisjonile andmeid edastades esitavad
liikmesriigid aastate n-3, n-2, n-1 ja n iga-aastased andmed (n tähistab
arvestusaastat).
5. jagu
ARUANDETABELID
1.
Iga 3. jaos osutatud näitaja puhul esitatakse järgmised
andmed:
–
energiavoo varustustabel füüsikalistes ühikutes.
Selles tabelis on kirjendatud loodusliku energia sisendite, energiatoodete ja
jäänukenergiaga (ridades) varustamist päritolu järgi, st „varustaja” järgi
(veergudes);
–
energiavoo kasutustabel. Selles tabelis on
kirjendatud loodusliku energia sisendite, energiatoodete ja jäänukenergia
(ridades) kasutamist sihtkoha järgi, st „kasutaja” järgi (veergudes);
–
heitepõhise energiavoo kasutustabel. Selles tabelis
on kirjendatud loodusliku energia sisendite ja energiatoodete (ridades) heitepõhist
kasutamist kasutaja ja heidet tekitava üksuse järgi (veergudes);
–
peamine energianäitaja „energia kogutarbimine
residentüksuste poolt”, mis on esitatud majandusharude ja kodumajapidamiste
kaupa;
–
üleminekutabel, milles on näidatud elemendid, mis
selgitavad erinevust peamise energianäitaja „energia kogutarbimine
residentüksuste poolt” ja Euroopa energiastatistikas esitatud ühise peamise
energianäitaja „sisemaine energia kogutarbimine” vahel.
2. Energiavoo varustus- ja kasutustabeli (k.a heitepõhised
vood) ülesehitus ridade ja veergude kaupa on ühesugune.
3. Veerud tähistavad füüsikalise voo päritolu
(varustamist) või sihtkohta (kasutamist). Veerud on jagatud viide
kategooriasse:
–
„tootmine” tähistab kaupade ja teenuste tootmist.
Tootmistegevus on liigitatud NACE Rev.2 kohaselt ja esitatakse koondtasemel
A*64;
–
„tarbimine” (esitatud ühes veerus) tähistab
kodumajapidamiste lõpptarbimist;
–
„akumulatsioon” tähistab muutusi energiatoodete
varudes rahvamajanduse sees;
–
„muu maailm” tähistab imporditud ja eksporditud
toodete voogu;
–
„keskkond” hõlmab loodusliku energia sisendite voo
päritolu ja jäänukenergia voo sihtkohta.
4. Ridades on esitatud füüsikalise voo liik
vastavalt 3. jao esimese taande liigitusele.
5. Loodusliku energia sisendid, energiatooted
ja jäänukenergia on liigitatud järgmiselt:
–
loodusliku energia sisendid
on jagatud taastumatuteks ja taastuvateks loodusliku energia sisenditeks;
–
energiatooted on
jagatud vastavalt tegevusaladel põhinevale toodete statistilisele
klassifikaatorile (CPA) ja Euroopa energiastatistikas kasutatavale liigitusele;
–
jäänukenergia hõlmab jäätmeid
(ilma rahalise väärtuseta); kadusid energia kaevandamise/ammutamise, ülekande/transpordi,
muundamise ja salvestamise käigus; samuti tasakaalustavaid kirjeid varustus- ja
kasutustabeli tasakaalustamiseks.
6. Üleminekutabelis esitatud näitajad
põhinevad kogu rahvamajandusel (ei ole jagatud majandusharude kaupa), kusjuures
residentsuse põhimõtte näitaja arvutatakse territooriumipõhiseks näitajaks
ümber järgmiselt:
energia kogutarbimine residentüksuste poolt
– energia tarbimine välismaal asuvate
residentüksuste poolt
+ energia tarbimine territooriumil viibivate
mitteresidentide poolt
= sisemaine energia kogutarbimine
(territooriumipõhine).
6. jagu
ÜLEMINEKUPERIOODIDE MAKSIMUMPIKKUS
Käesoleva lisa sätete kohaldamisel on
üleminekuperioodi maksimumpikkus kaks aastat pärast esimest edastamistähtaega.”
[1]               ELT L xxx.
[2]               ELT: palun sisestada kuupäev: kolm kuud pärast
käesoleva määruse jõustumist.
[3]               ELT L 97, 9.4.2008, lk 13–59.