               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.9.2020
            COM(2020) 587 final
            2020/0273(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2020) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Nõukogu võttis 8. juulil 2019 vastu otsuse,
                     1
                   millega volitati komisjoni alustama Mauritaaniaga läbirääkimisi kalandusalase partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli sõlmimiseks (10402/19 ja 10231/19). Kõnealuse otsuse artikli 1 lõikega 2 on komisjonile antud luba pidada läbirääkimisi praeguse protokolli (mis aegub 15. novembril 2019) kehtivusaja tähtajaliseks pikendamiseks, et vältida seega püügitegevuse pikaajalist katkemist. Nõukogu otsusele (10231/19 ADD1) lisatud läbirääkimisjuhistes on täpsustatud, et kehtivusaega ei tohi pikendada rohkem kui ühe aasta võrra.

                  Protokolli pikendati 8. novembril 2019 kirjavahetuse vormis sõlmitud kokkuleppega
                     2
                   (12928/19) ühe aasta võrra kuni 15. novembrini 2020.

                  Ajavahemikus 2019. aasta septembrist kuni 2020. aasta veebruarini peeti Mauritaaniaga neli läbirääkimiste vooru säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle protokolli uuendamiseks, kuid need ei olnud lõplikud.

                  Vaatamata protokolli kehtivusaja pikendamisele tuleb praeguse nakkusohu tõttu (COVID-19 pandeemia) tõdeda, et läbirääkimisi uue lepingu ja protokolli sõlmimiseks ei suudeta lõpule viia õigeks ajaks, et vältida püügitegevuse katkemist pärast pikendatud kehtivusaja lõppu. Seda arvesse võttes volitas nõukogu 26. juunil 2020
                     3
                   komisjoni pidama läbirääkimisi protokolli täiendavaks pikendamiseks maksimaalselt ühe aasta võrra.

                  Läbirääkimiste viiendas voorus (7. juulil 2020) leppisid liidu ja Mauritaania Islamivabariigi läbirääkijad kokku protokolli kehtivusaja teistkordses pikendamises maksimaalselt üheks aastaks vastavalt nõukogu volitustele. Kehtivusaja teistkordne pikendamine on sätestatud kirjavahetuse vormis sõlmitud kokkuleppes, mis parafeeriti Brüsselis 7. juulil 2020.

                  Selleks et vältida Euroopa kalalaevastiku püügitegevuse katkemist Mauritaania vetes, on vaja kiiresti vastu võtta nõukogu otsus kirjavahetuse vormis sõlmitud kokkuleppe heakskiitmise kohta, et mõlemad pooled saaksid kokkuleppele alla kirjutada enne 15. novembrit 2020, mil praegune protokoll aegub.

                  Komisjon teeb sellest lähtuvalt ettepaneku, et nõukogu annaks loa kirjavahetuse vormis kokkuleppele alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada, mis võimaldab pikendada protokolli (mis aegub 15. novembril 2020) kehtivusaega teist korda maksimaalselt üheks aastaks

                  Protokolli eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Mauritaania vetes kalavarude kasutamata ülejäägi piires, võttes arvesse eelkõige Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) teadusalaseid hinnanguid ning lähtudes teadusuuringutest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Lisaks on partnerluslepingu eesmärk tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse arenguks Mauritaania Islamivabariigi kalapüügipiirkonnas.

                  Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele:

               –
                     püügikategooria 1 – vähilaadsete (v.a langustid ja krabid) püüdmiseks ettenähtud laevad: 5 000 tonni, 25 laeva;

               –
                     püügikategooria 2 – senegali merluusi püügi traalerid (mitte külmutustraalerid) ja põhjaõngejadalaevad: 6000 tonni, 6 laeva;

               –
                     püügikategooria 2a – senegali merluusi püügi külmutustraalerid: 3 500 tonni merluusi, 1 450 tonni kalmaari, 600 tonni seepiat; 6 laeva;

               –
                     püügikategooria 3 – põhjalähedaste liikide (v.a senegali merluus) püügiks ettenähtud laevad, mis kasutavad muid püügivahendeid kui traalnoot: 3000 tonni, 6 laeva;

               –
                     püügikategooria 4 – tuunipüügiseinerid: 12 500 tonni (võrdluskogus), 25 laeva;

               –
                     püügikategooria 5 – ritvõngedega ja triivõngejadaga tuunipüügilaevad: 7 500 tonni (võrdluskogus), 15 laeva;

               –
                     püügikategooria 6 – pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid: 225 000 tonni,
                  4
                19 laeva;

               –püügikategooria 7 – värske pelaagilise püügi laevad: 15 000 tonni (püügikategooria 6 kasutamise korral arvatakse maha kõnealuse kategooria kogustest), 2 laeva.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Kooskõlas kalanduspoliitika reformi prioriteetidega
                     5
                   pakub protokoll liidu laevadele kalapüügivõimalusi Mauritaania vetes, lähtudes parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Protokoll võimaldab Euroopa Liidul ja Mauritaania Islamivabariigil teha tihedamat koostööd, et edendada kalavarude vastutustundlikku kasutamist Mauritaania vetes ja toetada Mauritaania Islamivabariigi kalandussektorit mõlema poole huvides.

               •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

                  Läbirääkimised uue kalandusalase partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli sõlmimiseks Mauritaania Islamivabariigiga (mille üks etapp on käesolev ettepanek) on osa ELi välistegevusest seoses AKV riikidega ning vastavad eelkõige liidu eesmärkidele austada demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Valitud õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, mille artikli 43 lõikes 2 on sätestatud ühine kalanduspoliitika ning artikli 218 lõikes 5 on sätestatud liidu ja kolmandate riikide vaheliste läbirääkimiste pidamise ja lepingute sõlmimise kord.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek on proportsionaalne eesmärgiga luua õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne juhtimisraamistik liidu kalalaevade püügitegevuseks kolmanda riigi vetes ning mis on kehtestatud ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 31. Ettepanek vastab nimetatud sätetele ja sama määruse artikli 32 sätetele kolmandatele riikidele antava finantsabi kohta.

                  15. novembril 2020 aeguva protokolliga kehtestatud raamistiku täiendav aastane pikendamine läbirääkimiste ajaks, et tagada Mauritaania vetes tegutsevate Euroopa laevade püügitegevuse järjepidevus, on eesmärgipärane.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Huvitatud isikutega konsulteeriti ajavahemikku 2015–2019 hõlmanud protokolli hindamise raames. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi Mauritaania Islamivabariigiga sõlmitud kalandusprotokolli uuendamise vastu. Käesolev ettepanek protokolli kehtivusaja pikendamiseks on osa lepingu uuendamist käsitlevatest läbirääkimistest.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Hindamise käigus konsulteeriti liikmesriikidega, tööstusharu esindajatega ja rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning Mauritaania Islamivabariigi kalandussektori haldusasutuste ja kodanikuühiskonnaga. Konsultatsioonid toimusid ka kaugpüügi nõuandekomisjoni raames.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ühise kalanduspoliitika määruse artikli 31 lõike 10 kohaselt kutsus komisjon eel- ja järelhindamist tegema sõltumatu konsultandi.

               4.MÕJU EELARVELE

               Euroopa Liidu makstav aastane rahaline toetus on 61 625 000 eurot, mis jaguneb järgmiselt:

               (a)57 500 000 euro suurune aastane summa protokolli pikendatud kehtivusaja jooksul juurdepääsuks protokollis sätestatud liikidesse kuuluvatele kalavarudele;

               (b)4 125 000 euro suurune aastane toetus protokolli pikendatud kehtivusaja jooksul Mauritaania kalandusvaldkonna arendamiseks. Toetus vastab riikliku poliitika eesmärkidele edendada sisevete ja merekalavarude säästvat majandamist.

               Kulukohustuste ja maksete assigneeringute iga-aastane summa määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus, sealhulgas reservi eelarverida aasta alguses veel jõustumata protokollide jaoks
                  6
               .

               Kehtivusaja pikendamist käsitlevas kirjavahetuses on sätestatud, et neid summasid vähendatakse proportsionaalselt, kui läbirääkimised partnerluslepingu ja selle protokolli uuendamise üle jõuavad lõpule ja allkirjastatud dokumente hakatakse kohaldama enne kirjavahetuse teel kokku lepitud aastase pikendamistähtaja lõppu.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Järelevalve kord on sätestatud protokollis, mille kehtivusaja pikendamist kirjavahetuses käsitleti.

               2020/0273 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2020) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping
                  7
                (edaspidi „partnerlusleping“), mis on heaks kiidetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1801/2006,
                  8
                jõustus 8. augustil 2008.

               (2)Partnerluslepingu protokolli, millega on määratud kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll“), mis jõustus samal päeval ja mille kehtivusaeg oli kaks aastat, on mitu korda uuega asendatud.

               (3)Nõukogu võttis 8. juulil 2019 vastu otsuse,
                  9
                millega volitati komisjoni alustama Mauritaaniaga läbirääkimisi uue kalandusalase partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli sõlmimiseks. Kõnealuse otsuse artikli 1 lõike 2 kohaselt anti komisjonile luba pidada läbirääkimisi protokolli (mis pidi aeguma 15. novembril 2019) kehtivusaja tähtajaliseks pikendamiseks kuni 15. novembrini 2020, et vältida seega püügitegevuse pikaajalist katkemist. Kõnealuse kehtivusaja pikendamist käsitleva otsuse
                  10
                võttis komisjon vastu 8. novembril 2019.

               (4)Ajavahemikus 2019. aasta septembrist kuni 2020. aasta veebruarini peeti Mauritaaniaga neli läbirääkimiste vooru uue kalandusalase partnerluslepingu ja selle protokolli sõlmimiseks, kuid need ei olnud lõplikud.

               (5)Vaatamata protokolli kehtivusaja pikendamisele tuleb praeguse nakkusohu tõttu (COVID-19 pandeemia) tõdeda, et läbirääkimisi uue lepingu ja protokolli sõlmimiseks ei suudeta lõpule viia õigeks ajaks, et vältida püügitegevuse katkemist. Seda arvesse võttes volitas nõukogu 26. juunil 2020
                  11
                komisjoni pidama läbirääkimisi protokolli täiendavaks pikendamiseks maksimaalselt ühe aasta võrra.

               (6)Enne partnerluslepingu ja selle protokolli uuendamist käsitlevate läbirääkimiste lõppu pidas komisjon Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi, et pikendada teist korda kirjavahetuse vormis kokkuleppega kuni ühe aasta võrra sellise protokolli kehtivusaega, millega määratakse kindlaks partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. Läbirääkimised lõppesid edukalt ja kirjavahetuse vormis kokkulepe parafeeriti 7. juulil 2020.

               (7)Kirjavahetuse vormis sõlmitud kokkuleppe eesmärk on võimaldada Euroopa Liidul ja Mauritaania Islamivabariigil jätkata koostööd, et arendada säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Mauritaania vetes ning anda liidu laevadele võimalus neis vetes kala püüda.

               (8)Seepärast tuleks kirjavahetuse vormis kokkulepe liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (9)Selleks et tagada liidu laevade püügitegevuse järjepidevus Mauritaania vetes, tuleks kirjavahetuse vormis kokkulepet kohaldada ajutiselt,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2020) (edaspidi „kirjavahetuse vormis kokkulepe“) allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud kokkulepe sõlmitakse.

               Kirjavahetuse vormis kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab kirjavahetuse vormis kokkuleppe läbirääkija poolt nimetatud isiku(te)le täisvolituse kirjavahetuse vormis kokkuleppe allkirjastamiseks, tingimusel et kokkulepe hiljem sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Kuni kokkuleppe jõustumiseni ja vastavalt kokkuleppe punktile 6 kohaldatakse kirjavahetuse vormis kokkulepet ajutiselt alates selle allkirjastamisest 16. novembril 2020 või mis tahes hilisemast allkirjastamise kuupäevast.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS

               1.
                     ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.
                     Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: nõukogu otsus kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2020) liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

               1.2.
                     Asjaomased poliitikavaldkonnad

                  11 – Merendus ja kalandus

                  11.03 – Kohustuslikud osamaksed piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide liikmetena ja säästva kalanduse kokkulepetes osalejana

                  11.03.01 – Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine (jätkusuutliku kalanduse kokkulepped)

               1.3.
                     Ettepanek/algatus käsitleb:

               ◻ uut meedet

               ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  12

               X olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega

               1.4.
                     Eesmärgid

               1.4.1.
                     Üldeesmärgid

                  Läbirääkimiste pidamine ja säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimine kolmandate riikidega vastab üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevadele juurdepääs kolmandate riikide püügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist liidu vetest väljaspool.

                  Säästva kalapüügi partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustele (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil).

               1.4.2.
                     Erieesmärgid

                  Erieesmärk

                  Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool liitu asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega säästva kalapüügi partnerluslepinguid kooskõlas Euroopa muude poliitikavaldkondadega.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile:

                  Merendus ja kalandus, luua raamistik Euroopa Liidu laevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalapüügi partnerluslepingud) (eelarverida 11.03.01).

               1.4.3.
                     Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  Kalandusalase partnerluslepingu protokolli kehtivuse teine pikendamine võimaldab vältida Euroopa laevade püügitegevuse katkemist pärast protokolli kehtivusaja lõppemist 15. novembril 2020. Kokkulepe kehtib maksimaalselt üks aasta, kuni kalandusalase partnerluslepingu uuendamise üle peetavad läbirääkimised on lõpule viidud.

                  Protokolliga luuakse Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi strateegiline partnerlus kalandusvaldkonnas. Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud programmide elluviimise abil aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja kaitsta, eelkõige teostada kontrolli ebaseadusliku kalapüügi üle ja selle vastu võidelda ning toetada väikesemahulist kalapüüki.

               1.4.4.
                     Tulemusnäitajad

               Märkige, milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi.

                  Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (püügilubade osakaal protokolliga pakutud võimalustest).

                  Püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubanduslik väärtus

                  Kaasa aitamine liidu tööhõivele ja lisandväärtuse loomisele ning liidu turu stabiliseerumisele (muude säästva kalanduse partnerluslepingutega saavutatud tasemel).

                  Kaasa aitamine partnerriigi püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve parandamisele ning kalandussektori, eelkõige väikesemahulise kalapüügi arengule.

               1.5.
                     Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.
                     Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

                  Kirjavahetuse vormis kokkulepet protokolli kehtivusaja pikendamise kohta on kavas kohaldada ajutiselt alates selle allkirjastamisest 16. novembril 2020 või mis tahes hilisemast allkirjastamise kuupäevast, et vältida kehtiva protokolli alusel toimuva püügitegevuse katkemist.

               1.5.2.
                     Liidu meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „Liidu meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

                  Kui liit ei sõlmi uut protokolli, siis ei saa liidu laevad kala püüda, sest leping sisaldab klauslit, mille kohaselt ei ole lubatud kalapüük, mis ei toimu lepingu protokolliga kindlaks määratud raamistikus. Liidu kaugpüügilaevastiku jaoks on protokollil seega selge lisandväärtus. Lisaks luuakse protokolliga raamistik liidu ja Mauritaania Islamivabariigi tihedamaks koostööks.

               1.5.3.
                     Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Mauritaania Islamivabariigi asjaomases püügipiirkonnas toimunud varasema püügi ja samaväärsete protokollide alusel piirkonnas toimunud hiljutise püügi analüüsi, samuti kättesaadavate hinnangute ja teaduslike seisukohtade alusel on lepinguosalised kehtestanud eespool esitatud seletuskirjas osutatud liikide jaoks püügipiirangud või võrdluskoguse. Valdkondliku toetuse puhul võetakse arvesse Mauritaania Islamivabariigi kalanduse eest vastutavate asutuste suutlikkuse suurendamise vajadust ja riikliku kalandusstrateegia prioriteete, sealhulgas neid, mis on seotud teadusuuringute ning püügitegevuse kontrolli ja seirega.

               1.5.4.
                     Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Kalandusalase partnerluslepingu raames toetuseks eraldatavad summad moodustavad Mauritaania Islamivabariigi eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Kalandusalaste partnerluslepingute sõlmimise ja järelevalve üks tingimus on, et osa eraldistest peab olema suunatud (enamasti lisatuna riigieelarve seadusesse) kalandusministeeriumi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimisele. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks.

               1.5.5.
                     Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang

                  ei kohaldata

               Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               X Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               ◻
                     Kehtib alates 2020. aastast kuni 2024. aastani.

               X
                     Finantsmõju avaldub kulukohustuste assigneeringutele 2021. aastal ning maksete assigneeringutele ajavahemikus 2020–2022.

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  13

               X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               ◻
                     rakendusametite kaudu;

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               ◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               ◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

               ◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               ◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;

               ◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               ◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               ◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               ◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis

               Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

               2.
                     HALDUSMEETMED

               2.1.
                     Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat koostöös riigis (Nouakchott) resideeruva kalandusatašeega) tagab protokolli rakendamise korrapärase järelevalve seoses ettevõtjatepoolse püügivõimaluste kasutamise ja püügiandmetega ning valdkondliku toetuse tingimuste järgimisega.

                  Lisaks sellele on kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee aastakoosolek, kus komisjon ja Mauritaania Islamivabariik teevad kokkuvõtte lepingu ja protokolli rakendamisest ning kohandavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust.

               2.2.
                     Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.
                     Haldusviisi(de), rahaliste vahendite rakendamise mehhanismi(de), makseviiside ja kavandatava kontrollistrateegia põhjendus

                  Kindlakstehtud risk on ELi laevaomanike puhul kalapüügivõimaluste alakasutamine ja Mauritaania Islamivabariigi puhul valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summade mittetäielik kasutamine või kasutamisel tekkivad viivitused.

               2.2.2.
                     Kindlakstehtud riske käsitlev teave ja sisekontrollisüsteem(id) nende riskide maandamiseks

                  Ette on nähtud ulatuslik dialoog lepingus ja protokollis sätestatud valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodid hõlmavad ka tulemuste ühist analüüsimist.

                  Lisaks sellele on lepingu ja protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras.

               2.2.3.
                     Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

               2.3.
                     Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias esitatud meetmed.

                  Komisjon kohustub tihendama poliitilist dialoogi Mauritaania Islamivabariigiga ning tegema korrapärast koostööd, et parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada liidu osalust varude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt kalandusalase partnerluslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. Eelkõige selgitatakse täpselt välja kolmandate riikide arvelduskonto, kuhu rahaline toetus makstakse. Protokolliga nähakse ette, et rahaline toetus kantakse Mauritaania keskpangas avatud riigikassa pangakontole.

               3.
                     ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.
                     Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute liik

                        Rahaline osalus

                        Number

                        Liigendatud/liigendamata
                           14

                        EFTA riigid
                           15

                        kandidaatriigid
                           16

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        11.03.01

                        Luua raamistik Euroopa Liidu kalalaevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalapüügi lepingud)

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute liik

                        Rahaline osalus

                        Number

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        kandidaatriigid

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.
                     Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele.

               3.2.1.
                     Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               ◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               X
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Number

                        2

                        Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        KOKKU

                        •Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida
                           17
                         11.0301:

                        Kulukohustused

                        (1 a)

                        61,625

                        61,625

                        Maksed

                        (2a)

                        57,500

                        4,125

                        61,625

                        Eelarverida

                        Kulukohustused

                        (1b)

                        Maksed

                        (2b)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           18

                        Eelarverida

                        (3)

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 1a + 1b + 3

                        61,625

                        61,625

                        Maksed

                        = 2a + 2b

                        +3

                        57,500

                        4,125

                        61,625

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        61,625

                        61,625

                        Maksed

                        (5)

                        57,500

                        4,125

                        61,625

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <2> assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        61,625

                        61,625

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        57,500

                        4,125

                        61,625

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki, tuleb eelmist jaotist korrata

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                         Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        61,625

                        61,625

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        57,500

                        4,125

                        61,625

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               Selle punkti täitmisel tuleks kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit, mis on esitatud

                  õigusaktile lisatava finantsselgituse lisas

                (sisekorraeeskirjade V lisa), ja laadida see üles DECIDE võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        KOKKU

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        • Muud halduskulud

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <5> assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        61,625

                        61,625

                        Maksed

                        57,500

                        4,125

                        61,625

               3.2.2.
                     Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        KOKKU

                        Liik
                           19

                        Keskmine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           20
                        ...

                        – Juurdepääs

                        kord aastas

                        57,5

                        57,5

                        4,125

                        61,625

                        – Valdkondlik toetus

                        kord aastas

                        4,125

                        4,125

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        61,625

                        61,625

                        ERIEESMÄRK nr 2 ...

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

                        61,625

                        61,625

               3.2.3.
                     Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               X
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               ◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           21

                        Aasta
                        N + 1

                        Aasta
                        N + 2

                        Aasta
                        N + 3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 KOKKU

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 kulude vahesumma

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                           22

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma

                        KOKKU

               Personali- ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.1.
                     Hinnanguline personalivajadus

               X
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               ◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline täistööajale taandatud töötajate arv

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N + 1

                        Aasta  + 2

                        Aasta  + 3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01/11/21 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01/11 (otsene teadustegevus)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           23

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           24

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        XX 01 05 02/12/22 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02/12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muu eelarverida (täpsustage)

                        KOKKU

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Protokolli rakendamine (maksed, ELi laevade pääs Mauritaania vetesse, püügilubade menetlemine), ühiskomiteede ettevalmistamine ja jälgimine, protokolli uuendamise ettevalmistamine: välishindamine, seadusandlikud menetlused, läbirääkimised.

                        Koosseisuvälised töötajad

                        Protokolli rakendamine: suhtlemine Mauritaania ametiasutustega liidu laevade pääsuks Mauritaania vetesse, püügilubade menetlemine ja ühiskomiteede jälgimine, eelkõige valdkondliku toetuse rakendamine.

               3.2.4.
                     Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               Ettepanek/algatus:

               X
                     on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu.

                  See puudutab reservi eelarverea kasutamist (peatükk 40).

               ◻
                     tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu.

                  Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele ning nimetades kasutatavad rahastamisvahendid.

               ◻
                     nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.
                     Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus:

               X
                     ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               ◻
                     hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           25

                        Aasta
                        N + 1

                        Aasta
                        N + 2

                        Aasta
                        N + 3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.
                     Hinnanguline mõju tuludele

               X
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

               ◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               ◻
                     omavahenditele

               ◻
                     muudele tuludele

               Märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu◻

                    miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           26

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N + 1

                        Aasta
                        N + 2

                        Aasta
                        N + 3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Muud märkused (nt tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod/valem või muu teave)

                     (1)

                        Nõukogu 8. juuli 2019. aasta otsus, millega antakse luba alustada Mauritaania Islamivabariigiga läbirääkimisi kalandusalase partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli sõlmimiseks (ST 10231 2019 INIT).

                     (2)

                        NÕUKOGU 8. novembri 2019. aasta OTSUS (EL) 2019/1918 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2019) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 297 I, 18.11.2019, lk 1).

                     (3)

                        Dokumentides 10231/19 ADD1 ja 10231/19 ADD 2 PECHE 285 esitatud läbirääkimisjuhiste addendum.

                     (4)

                        Kogust on lubatud ületada 10 %, ilma et see mõjutaks Euroopa Liidu poolt juurdepääsuks antavat rahalist toetust.

                     (5)

                        ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

                     (6)

                        Kooskõlas eelarvealast koostööd käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega (2013/C 373/01).

                     (7)

                        ELT L 343, 8.12.2006, lk 4.

                     (8)

                        Nõukogu 30. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1801/2006 Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (ELT L 343, 8.12.2006, lk 1).

                     (9)

                        Nõukogu 8. juuli 2019. aasta otsus, millega antakse luba alustada Mauritaania Islamivabariigiga läbirääkimisi kalandusalase partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli sõlmimiseks (ST 10231 2019 INIT).

                     (10)

                        NÕUKOGU 8. novembri 2019. aasta OTSUS (EL) 2019/1918 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2019) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 297 I, 18.11.2019, lk 1).

                     (11)

                        Dokumendis 10231/19 ADD1 (doc. WK 5899/20) esitatud läbirääkimisjuhiste addendum.

                     (12)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 58 lõike 2 punktile a või b.

                     (13)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/FR/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (14)

                        Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (15)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (16)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (17)

                        Eelarve ametliku liigenduse kohaselt.

                     (18)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (19)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (20)

                        Vastavalt punktile 1.4.2. „Erieesmärgid“

                     (21)

                        Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks: 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (22)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (23)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored spetsialistid delegatsioonides.

                     (24)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).

                     (25)

                        Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks: 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (26)

                        Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral tuleb märkida netosummad, s.t brutosumma pärast 20 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.9.2020
            COM(2020) 587 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2020) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               LISA

               Euroopa Liidu ja Mauritaania vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis kokkulepe, milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2020

               A. Euroopa Liidu kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Mul on au kinnitada, et oleme kokku leppinud järgmises ajutises korras, et tagada kehtiva (16.11.2015–15.11.2019) protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mille kehtivusaega on juba aasta võrra pikendatud 15. novembrini 2020
                  1
                (edaspidi „protokoll“)) kehtivusaja teine pikendamine kuni partnerluslepingu ja protokolli uuendamise üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimiseni.

               Sellega seoses on Euroopa Liit ja Mauritaania Islamivabariik kokku leppinud järgmises:

               (1)Alates 16. novembrist 2020 või mis tahes muust hilisemast kuupäevast pärast käesoleva kirjavahetuse allkirjastamist pikendatakse protokolli viimasel aastal kohaldatavat korda samadel tingimustel maksimaalselt ühe aasta võrra.

               (2)Liidu rahaline toetus laevade juurdepääsu eest Mauritaania vetele protokolli pikendatud kehtivusaja jooksul vastab ühiskomitee poolt 15. ja 16. novembril 2016
                  2
                muudetud protokolli artiklis 2 sätestatud aastasele summale. Makse tehakse ühe maksena hiljemalt kolme kuu möödumisel käesoleva kirjavahetuse ajutise kohaldamise kuupäevast.

               (3)Kehtivusaja pikendamist käsitleva käesoleva kokkuleppe kohaselt on valdkondliku toetuse summa 4,125 miljonit eurot. Kalandusalase partnerluslepingu artikli 10 kohane ühiskomitee kiidab selle summa maksmise protokolli artikli 3 lõike 1 kohaselt heaks hiljemalt kahe kuu jooksul pärast käesoleva kirjavahetuse kohaldamise alguskuupäeva. Valdkondliku toetuse rakendamist ja makseid käsitlevas protokolli artiklis 3 sätestatud tingimusi kohaldatakse mutatis mutandis.

               (4)Kui läbirääkimised partnerluslepingu ja selle protokolli uuendamise üle jõuavad lõpule ja kõnealustele dokumentidele kirjutatakse alla enne punktis 1 sätestatud üheaastase perioodi lõppu, vähendatakse eespool punktides 2 ja 3 osutatud rahalist toetust pro rata temporis põhimõttel. Juba makstud summa arvatakse maha uue protokolli kohasest esimesest rahalisest toetusest.

               (5)Kehtivusaja pikendamist käsitleva kokkuleppe kohaldamise ajal antakse püügilitsentse protokollis sätestatud piirides vastavalt protokolli 1. lisa 1. liites sätestatud tasudele või ettemaksetele.

               (6)Käesolevat kirjavahetust kohaldatakse alates 16. novembrist 2020 või alates mis tahes muust hilisemast kuupäevast pärast käesoleva kirjavahetuse allakirjutamise kuupäeva ajutiselt kuni selle jõustumiseni. Kokkulepe jõustub kuupäeval, kui kokkuleppeosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               Oleksin tänulik, kui teataksite mulle selle kirja kättesaamisest ja kinnitaksite, et nõustute selle sisuga.

               Lugupidamisega

               Euroopa Liidu nimel

               B. Mauritaania Islamivabariigi kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

               „Lugupeetud kirjasaaja,

               Mul on au kinnitada, et oleme kokku leppinud järgmises ajutises korras, et tagada kehtiva (16.11.2015–15.11.2019) protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mille kehtivusaega on juba aasta võrra pikendatud 15. novembrini 2020
                  3
                (edaspidi „protokoll“)) kehtivusaja teine pikendamine kuni partnerluslepingu ja protokolli uuendamise üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimiseni.

               Sellega seoses on Euroopa Liit ja Mauritaania Islamivabariik kokku leppinud järgmises:

               (1)Alates 16. novembrist 2020 või mis tahes muust hilisemast kuupäevast pärast käesoleva kirjavahetuse allkirjastamist pikendatakse protokolli viimasel aastal kohaldatavat korda samadel tingimustel maksimaalselt ühe aasta võrra.

               (2)Liidu rahaline toetus laevade juurdepääsu eest Mauritaania vetele protokolli pikendatud kehtivusaja jooksul vastab ühiskomitee poolt 15. ja 16. novembril 2016
                  4
                muudetud protokolli artiklis 2 sätestatud aastasele summale. Makse tehakse ühe maksena hiljemalt kolme kuu möödumisel käesoleva kirjavahetuse ajutise kohaldamise kuupäevast.

               (3)Kehtivusaja pikendamist käsitleva käesoleva kokkuleppe kohaselt on valdkondliku toetuse summa 4,125 miljonit eurot. Kalandusalase partnerluslepingu artikli 10 kohane ühiskomitee kiidab selle summa maksmise protokolli artikli 3 lõike 1 kohaselt heaks hiljemalt kahe kuu jooksul pärast käesoleva kirjavahetuse kohaldamise alguskuupäeva. Valdkondliku toetuse rakendamist ja makseid käsitlevas protokolli artiklis 3 sätestatud tingimusi kohaldatakse mutatis mutandis.

               (4)Kui läbirääkimised partnerluslepingu ja selle protokolli uuendamise üle jõuavad lõpule ja kõnealustele dokumentidele kirjutatakse alla enne punktis 1 sätestatud üheaastase perioodi lõppu, vähendatakse eespool punktides 2 ja 3 osutatud rahalist toetust pro rata temporis põhimõttel. Juba makstud summa arvatakse maha uue protokolli kohasest esimesest rahalisest toetusest.

               (5)Kehtivusaja pikendamist käsitleva kokkuleppe kohaldamise ajal antakse püügilitsentse protokollis sätestatud piirides vastavalt protokolli 1. lisa 1. liites sätestatud tasudele või ettemaksetele.

               (6)Käesolevat kirjavahetust kohaldatakse alates 16. novembrist 2020 või alates mis tahes muust hilisemast kuupäevast pärast käesoleva kirjavahetuse allakirjutamise kuupäeva ajutiselt kuni selle jõustumiseni. Leping jõustub kuupäeval, kui lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.“

               Kinnitan, et Teie kirja sisu on minu valitsusele vastuvõetav.

               Teie kiri koos käesoleva kirjaga moodustab Teie ettepanekule vastava kokkuleppe.

               Lugupidamisega

               Mauritaania Islamivabariigi valitsuse nimel

                     (1)

                        NÕUKOGU 8. novembri 2019. aasta OTSUS (EL) 2019/1918 (ELT L 297 I, 18.11.2019, lk 1).

                     (2)

                        KOMISJONI 14. märtsi 2017. aasta OTSUS (EL) 2017/451 (ELT L 69, 15.3.2017, lk 34).

                     (3)

                        NÕUKOGU 8. novembri 2019. aasta OTSUS (EL) 2019/1918 (ELT L 297 I, 18.11.2019, lk 1).

                     (4)

                        KOMISJONI 14. märtsi 2017. aasta OTSUS (EL) 2017/451 (ELT L 69, 15.3.2017, lk 34).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.10.2020
            COM(2020) 671 final
            2020/0303(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses Ühendkuningriigi ühinemisega 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepinguga

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses Ühendkuningriigi ühinemisega 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepinguga.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.1992. aasta rahvusvaheline suhkruleping

               1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu
                  1
                (edaspidi „leping“) eesmärk on tagada tõhustatud rahvusvaheline koostöö ülemaailmsetes suhkru- ja sellega seotud küsimustes, luua foorum valitsustevaheliste suhkruteemaliste ja ülemaailmse suhkrumajanduse parandamist käsitlevate konsultatsioonide pidamiseks, hõlbustada kaubandust ülemaailmset suhkruturgu käsitleva teabe kogumise ja vahetamise abil ning soodustada suurenenud nõudlust suhkru järele, eelkõige seoses muude kui tavapäraste kasutusviisidega.

               Leping jõustus 1. jaanuaril 1993.

               Euroopa Liit on lepingu osaline
                  2
               .

               2.2.Rahvusvaheline suhkruorganisatsioon

               Rahvusvaheline suhkruorganisatsioon, mis lepingut haldab, on Londonis asuv valitsustevaheline organisatsioon, mis püüab saavutada lepingu artiklis 1 sätestatud eesmärke.

               Neid eesmärke püütakse saavutada turu läbipaistvuse parandamisega, kogudes ja avaldades statistilist teavet ja uuringuandmeid suhkru tootmise, hindade, ekspordi ja impordi, tarbimise ja varude kohta maailmas.

               Praegu on rahvusvahelisel suhkruorganisatsioonil 87 liiget, sealhulgas paljud maailma suurimad suhkrutootjad ja -importijad. Lisaks liidule on selle liikmed muu hulgas Brasiilia, India, Tai, Austraalia, Venemaa Föderatsioon ja Kuuba. Viimane rahvusvahelise suhkruorganisatsiooniga ühinenud riik on Sri Lanka, kes sai selle liikmeks 6. augustil 2013. Rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni 87 liikmel on kokku 2 000 häält.

               Liidul on 2020. aastal eelarvemenetlustes (vt lepingu artikkel 25), st liikmete iga-aastaste osamaksete kindlaksmääramisel, 538 häält
                  3
               . Häälte arv määratakse kindlaks artikli 25 kohaselt ja seda kohandatakse igal aastal vastavalt liikmete osakaalu muutusele kõigi liikmete koondtonnaaži kogusummas võrreldes eelmise aasta sama liikmeskonnaga. Koondtonnaaž on 35 % asjaomase liikme ekspordist vabale turule, millele lisatakse 15 % selle liikme erikorra alusel toimuvast koguekspordist, 35 % selle liikme impordist vabalt turult ja 15 % kõnealuse liikme erikorra alusel toimuvast koguimpordist. Iga liikme koondtonnaaži arvutamiseks kasutatakse iga eespool nimetatud kategooria puhul selle kategooria keskmist näitajat kolme suurima näitajaga aasta kohta neljast viimasest aastast, mis on avaldatud suhkruorganisatsiooni suhkru aastaraamatu (Sugar Year Book) viimases väljaandes.

               Otsuste tegemisel jaotatakse hääleõigused rahvusvahelise suhkrulepingu artikli 11 kohaselt, milles võetakse arvesse nende liikmete häälte ümberjaotamist, kelle hääleõigus on peatatud halduseelarvesse tehtava sissemakse tasumata jätmise tõttu. Viimatise artikli 11 kohase häältejaotuse kohaselt on Euroopa Liidul 697 häält.

               Euroopa Liidu lepingu artikli 17 kohaselt esindab liitu rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni koosolekutel komisjon. Liikmesriigid võivad osaleda suhkruorganisatsiooni koosolekutel, eelkõige selle istungitel.

               2.3.Rahvusvahelise suhkrunõukogu kavandatav õigusakt

               Ühendkuningriik esitas 2. oktoobril 2020
                  4
                ametliku taotluse lepinguga ühinemiseks. 9. oktoobril 2020 teavitas rahvusvaheline suhkruorganisatsiooni sekretariaat oma liikmeid Ühendkuningriigi taotlusest. Ühendkuningriik taotleb suhkruorganisatsiooni liikmeks saamist alates 1. jaanuarist 2021, st pärast Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumisele järgneva üleminekuperioodi lõppu.

               Lepingu artikli 8 kohaselt täidab rahvusvaheline suhkrunõukogu kõiki lepingu sätete rakendamiseks vajalikke ülesandeid või korraldab nende täitmist.

               Lepingu artikli 41 kohaselt on ühinemine avatud kõikide riikide valitsustele rahvusvahelise suhkrunõukogu poolt asjakohaseks peetavatel tingimustel. Lepingu artikli 25 lõikes 4 on sätestatud, et kui liige ühineb pärast lepingu jõustumist, kuid ühinevat liiget ei ole lepingu lisas nimetatud, otsustab sellele liikmele eraldatavate häälte arvu rahvusvaheline suhkrunõukogu. Pärast seda, kui ühinev liige on rahvusvahelise suhkrunõukogu poolt eraldatud häälte arvu heaks kiitnud, arvutatakse olemasolevate liikmete hääled ümber nii, et häälte koguarv on endiselt 2 000. Ühendkuningriigile eraldatakse praeguse häältejaotuse alusel 55 häält, mis arvatakse maha Euroopa Liidule kooskõlas lepingu artikliga 25 eraldatud häältest. Sellest tulenevalt vähendatakse vastavalt Euroopa Liidu rahalist panust 2021. eelarveaastaks.

               Enne 9. oktoobrit 2020. aasta teadet,
                  5
                mille rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni sekretariaat avaldas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse 2. oktoobri 2020. aasta kirja kohta, ei toimunud ametlikku arutelu Ühendkuningriigi taotluse üle ei rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni halduskomitees ega rahvusvahelise suhkrunõukogu koosolekutel. Rahvusvahelise suhkrunõukogu 57. istungjärgul 27. novembril 2020 kehtestab rahvusvaheline suhkrunõukogu Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ühinemise tingimused kooskõlas lepingu artikliga 41.

               Väljaastumisleping

               Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu
                  6
                (edaspidi „väljaastumisleping“) artikli 129 lõikele 2 jätkab liit üleminekuperioodil Ühendkuningriigi esindamist kõigi liidu sõlmitud rahvusvaheliste lepingutega loodud organite töös. Ühendkuningriik peaks üleminekuperioodil hoiduma mis tahes tegevusest või algatusest, mis tõenäoliselt kahjustaks liidu huve. Väljaastumislepingu artikli 129 lõike 4 kohaselt on Ühendkuningriigil üleminekuperioodil siiski õigus läbi rääkida, alla kirjutada ja ratifitseerida liidu pädevusse kuuluvates valdkondades tema enda poolt sõlmitavaid rahvusvahelisi lepinguid, tingimusel et need lepingud ei jõustu ega kohaldu üleminekuperioodil.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

                  Liit sõlmis 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu nõukogu otsusega 92/580/EMÜ
                     7
                   kehtivusega kuni 31. detsembrini 1995. Kooskõlas lepingu artikli 45 lõikega 2 pikendatakse lepingut iga kord kuni kaheks aastaks. 19. juulil 2019 võttis rahvusvaheline suhkrunõukogu vastu otsuse pikendada rahvusvahelist suhkrulepingut kahe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2021
                     8
                  .

                  Liit on alati olnud rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni aktiivne liige ja toetanud organisatsiooni laiendamist.

                  Ühendkuningriik on oluline põllumajandustoodete, sealhulgas suhkru tootja ning suhkur on peamine põllumajanduskultuur, millega rahvusvaheline suhkruorganisatsioon tegeleb. Euroopa Liidu liikmeks olemise ajal oli Ühendkuningriigil liikmesriikidega märkimisväärne suhkrut ja suhkrut sisaldavaid tooteid hõlmav kaubavahetus.

                  Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust kehtival üleminekuperioodil on liidu rahvusvahelised lepingud Ühendkuningriigile endiselt siduvad ja liit jätkab Ühendkuningriigi esindamist rahvusvahelises suhkruorganisatsioonis.

                  Lepingu artikli 26 lõike 1 kohaselt tuleb liikmete iga-aastased osamaksed tasuda eelarveaasta esimesel päeval, samal ajal kui liikmete osamaksed selle aasta eest, mil nad rahvusvahelise suhkruorganisatsiooniga ühinevad, tuleb tasuda liikmeks saamise kuupäeval. Seega maksab liit oma iga-aastased osamaksed rahvusvahelisele suhkruorganisatsioonile jaanuari alguses kogu asjaomase eelarveaasta eest, mis algab jaanuaris ja lõpeb detsembris. Liidu osamakse 2020. aasta eest maksti 2020. aasta eelarvest ning sellesse annab oma panuse ka Ühendkuningriik Sellest tulenevalt hõlmab liidu osamakse kogu 2020. eelarveaasta eest ka Ühendkuningriiki. Kuna Ühendkuningriik ühineb lepinguga 1. jaanuaril 2021, ei hõlma liidu osamakse rahvusvahelisele suhkruorganisatsioonile 2021. eelarveaasta eest enam Ühendkuningriiki.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks liidu seisukoht rahvusvahelises suhkruorganisatsioonis seoses Ühendkuningriigi ühinemisega lepinguga alates 1. jaanuarist 2021. Kuna lepingu sätete kohane ühinemismenetlus sõltub rahvusvahelise suhkrunõukogu otsusest, määratakse liidu seisukoht kindlaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud otsuste vastuvõtmine, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Rahvusvahelise suhkrunõukogu kavandatav õigusakt suurendab 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu osaliste arvu. Rahvusvahelise suhkrunõukogu kavandataval õigusaktil on õiguslikud tagajärjed, kuna sellega luuakse eeldused selliseks ühinemiseks ja eelkõige seepärast, et see mõjutab otsuste tasakaalu rahvusvahelises suhkrunõukogus, mille otsused ja soovitused tehakse põhimõtteliselt konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, tehakse otsused ja antakse soovitused lihthäälteenamusega, välja arvatud juhul, kui lepingus nähakse ette erihäälteenamus,
                  9
                ning need on lepingu artikli 13 kohaselt suhkruorganisatsiooni liikmetele siduvad. 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu osaliste arvu suurenemine mõjutab ka suhkruorganisatsiooni liikmete vastavaid rahalisi sissemakseid. Seepärast tuleb liidu seisukoht vastu võtta.

               Kavandatud õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, mis on nõutav tulenevalt peamisest või ülekaalukast eesmärgist või valdkonnast.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud põllumajandustoodetega kauplemisega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2020/0303 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses Ühendkuningriigi ühinemisega 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepinguga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis rahvusvahelise suhkrulepingu (edaspidi „leping“) 1992. aastal nõukogu otsusega 92/580/EMÜ
                  10
                ja see jõustus 1. jaanuaril 1993. Leping sõlmiti esialgu kolmeks aastaks.

               (2)Lepingu artikli 45 lõike 2 kohaselt võib rahvusvaheline suhkrunõukogu pikendada lepingut järjestikuste kuni kahe aasta pikkuste ajavahemike kaupa. Alates lepingu sõlmimisest on seda korrapäraselt pikendatud kahe aasta kaupa. Viimati pikendati lepingut rahvusvahelise suhkrunõukogu 10. juuli 2019. aasta otsusega
                  11
                ja see jääb jõusse kuni 31. detsembrini 2021.

               (3)Lepingu artikli 41 kohaselt on see avatud ühinemiseks kõikide riikide valitsustele rahvusvahelise suhkrunõukogu kehtestatud tingimustel.

               (4)Ühendkuningriik esitas 2. oktoobril 2020 ametliku taotluse lepinguga ühinemiseks alates 1. jaanuarist 2021.

               (5)Rahvusvahelise suhkrunõukogu 27. novembriks 2020 kavandatud 57. istungil määratakse kindlaks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ühinemistingimused kooskõlas lepingu artikliga 41.

               (6)Seepärast on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus võetav seisukoht.

               (7)Ühendkuningriik on oluline suhkrutootja. Ühendkuningriigi lepinguga ühinemise heakskiitmine käesolevas otsuses sätestatud tingimustel on liidu huvides.

               (8)Ühendkuningriigile alates tema lepinguga ühinemise kuupäevast eraldatud hääled tuleks maha arvata liidule lepingu artikli 25 kohaselt eraldatud häältest. Sellest tulenevalt tuleks Euroopa Liidu rahalist sissemakset alates 2021. eelarveaastast vastavalt vähendada.

               (9)Ühendkuningriigi ühinemine lepinguga peaks jõustuma alles pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artiklis 126 osutatud üleminekuperioodi lõppu ja lepingut ei tohiks Ühendkuningriigi suhtes ajutiselt kohaldada enne nimetatud perioodi lõppu,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Liidu nimel rahvusvahelise suhkrunõukogu 27. novembri 2020. aasta 57. istungil võetav seisukoht on kiita heaks Ühendkuningriigi ühinemine 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepinguga (edaspidi „leping“) lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustel.

               2.Ühinemine ei jõustu ja lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes ajutiselt enne Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artiklis 126 osutatud üleminekuperioodi lõppu.

               3.Alates Ühendkuningriigi lepinguga ühinemise kuupäevast eraldatakse Ühendkuningriigile lepingu artikli 25 kohaselt kindlaksmääratud ja rahvusvahelise suhkrunõukogu 27. novembri 2020. aasta 57. istungil kinnitatud arv hääli, mis arvatakse maha Euroopa Liidule eraldatud häältest.

               4.Liidu rahalist osamakset vähendatakse lepingu artikli 25 kohaselt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        Fin Stat/20/PSHMK/pl/62220293413793

                        agri.ddg3.g.4(2020) 6175239

                        6.22.2020

                        KUUPÄEV: 13.10.2020

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:

                        Peatükk 15 20 – KATSEPROJEKTID, ETTEVALMISTUSMEETMED, ÕIGUSED ja MUUD MEETMED

                        15 20 03 06 Rahvusvahelised organisatsioonid ja kokkulepped

                        ASSIGNEERINGUD:

                        B2021:EUR 15 605 027

                        2.

                        PEALKIRI:
                        Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses Ühendkuningriigi ühinemisega 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepinguga

                        3.

                        ÕIGUSLIK ALUS: käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

                        4.

                        EESMÄRGID:

                        kiita heaks Ühendkuningriigi ühinemine 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepinguga.

                        5.

                        FINANTSMÕJU

                        12-KUULINE PERIOOD

                           (eurodes)

                        JOOKSEV EELARVEAASTA 2020

                        (eurodes)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA 2021

                        (eurodes)

                        5.0

                        KULUD

                        –
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TOETUSED/SEKKUMISED)

                        –
                              RIIGIASUTUSED

                        –
                              MUU

                        - 42 937-

                        5.1

                        TULU

                        –
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        –
                              RIIGISISESED

                        5.0.1

                        KAVANDATUD KULUD

                        5.1.1

                        KAVANDATUD TULUD

                        5.2

                        ARVUTAMISMEETOD: 55 häält vähem ELi puhul, 686 Suurbritannia naelsterlingit / hääl

                        6.0

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        EI KOHALDATA

                        6.1

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        EI KOHALDATA

                        6.2

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                        EI

                        6.3

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        EI

                        Otsusel on ELi eelarvele positiivne mõju alates 2021. aasta eelarvest. ELi panus peaks olema 42 937 eurot väiksem, kuna Ühendkuningriik maksab oma liikmemaksu ise. Summa võib varieeruda sõltuvalt hääle eest Suurbritannia naelsterlingites makstavast summast ning euro ja Suurbritannia naelsterlingi vahetuskursist. Selles prognoosis kasutati Euroopa Keskpanga naelsterlingi ja euro 12. oktoobri 2020. aasta vahetuskurssi (1 naelsterling = 1,1380 eurot).

                     (1)

                        1992. aasta rahvusvaheline suhkruleping (EÜT L 379, 23.12.1992, lk 16).

                     (2)

                        Nõukogu 13. novembri 1992. aasta otsus 92/580/EMÜ 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15).

                     (3)

                        Rahvusvaheline suhkruorganisatsioon tegutseb eelarveaasta alusel, mis kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

                     (4)

                        Toidu-, keskkonna- ja maaeluministeeriumi asekantsleri kirjaga.

                     (5)

                        Memo (20)68.

                     (6)

                        Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping.

                     (7)

                        EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15.

                     (8)

                        Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamisega, COM(2019) 286 final, heaks kiidetud nõukogu 25. septembri 2017. aasta üldasjade koosseisu istungil.

                     (9)

                        Lepingu artikli 2 lõikes 4 on erihäälteenamus määratletud kui häälteenamus, mis nõuab vähemalt kahte kolmandikku kohalolevate ja hääletavate liikmete antud häältest, tingimusel et oma hääle annavad vähemalt kaks kolmandikku kohalolevatest ja hääletavatest liikmetest.

                     (10)

                        Nõukogu 13. novembri 1992. aasta otsus 92/580/EMÜ 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15).

                     (11)

                        Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamisega, COM(2019) 286 final, heaks kiidetud nõukogu 25. septembri 2019. aasta üldasjade koosseisu istungil.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,10.11.2020
            COM(2020) 729 final
            2020/0325(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus seoses sellise otsuse vastuvõtmisega, millega vabastatakse teatavate toiduainete ostmine ekspordikeeldude või -piirangute kohaldamisest

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogus võetav seisukoht ettepaneku kohta, mille eesmärk on vabastada ekspordikeeldude või -piirangute kohaldamisest toiduained, mida Maailma Toiduprogramm ostab mittekaubanduslikel humanitaareesmärkidel.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamisleping (Marrakechi leping)

               Kavandatava nõukogu otsuse eesmärk on volitada Euroopa Komisjoni toetama liidu nimel otsust, mis võetakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogus. Maailma Kaubandusorganisatsioon asutati Marrakechi lepinguga (edaspidi „WTO leping“), mis jõustus 1. jaanuaril 1995.

               Euroopa Liit on lepingu osaline.

               2.2.Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverents ja peanõukogu

               Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 1 on ministrite konverents volitatud tegema otsuseid kõigis küsimustes mis tahes mitmepoolse kaubanduslepingu alusel.

               WTO lepingu IV artikli lõike 2 kohaselt täidab ministrite konverentsi istungite vahelisel ajal selle ülesandeid peanõukogu.

               Vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 1 teevad WTO organid oma otsused konsensuse alusel.

               2.3..Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu kavandatav akt

               GATT 1994 XI artikli lõike 2 punkti a kohaselt lubatakse WTO liikmetel kehtestada ekspordikeelde ja -piiranguid põllumajandustoodetele, sealhulgas humanitaareesmärkidel kasutatavatele toiduainetele, vastavalt WTO põllumajanduslepingu artiklis 12 sätestatud eeskirjadele.

               COVID-19 pandeemia ajal on mõned WTO liikmed hakanud põllumajandustoodete suhtes taas kohaldama ekspordipiiranguid või -keelde.

               WTO peanõukogult võidakse 2020. aasta detsembris toimuval või sellele järgneval 2021. aasta istungil nõuda, et ta võtaks vastu otsuse, mille eesmärk on vabastada ekspordikeeldude või -piirangute kohaldamisest toiduained, mida Maailma Toiduprogramm ostab mittekaubanduslikel humanitaareesmärkidel.

               Ettepanek esitatakse, pidades silmas hädavajalikku humanitaarabi, mida annab Maailma Toiduprogramm ning mis on COVID-19 pandeemia ja muude kriiside valguses muutunud veelgi kiireloomulisemaks.

               WTO otsused võetakse vastu konsensuse alusel. Seetõttu peab nõukogu ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel vastu võtma otsuse, millega volitatakse ELi konsensusega ühinema.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on võimaldada Euroopa Liidul ühineda konsensusega võtta vastu otsus, millega vabastatakse Maailma Toiduprogrammi poolt mittekaubanduslikel humanitaareesmärkidel ostetavad toiduained ekspordikeeldude või -piirangute kohaldamisest. Võimaluse korral tuleks see otsus vastu võtta juba 2020. aasta detsembris toimuval või sellele järgneval 2021. aasta WTO peanõukogu istungil.

               Liidu jaoks on äärmiselt oluline, et nõukogu otsus, mille eesmärk on ühineda selles küsimuses konsensusega peanõukogus, võetaks vastu õigeaegselt, et EL saaks kaitsta oma seisukohta WTOs, võttes eelkõige arvesse Covid-19 pandeemiast tingitud kiireloomulist humanitaarolukorda.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud otsuste vastuvõtmine, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               WTO ministrite konverents on WTO asutamislepinguga loodud organ, millel on lepingu artikli IV lõike 1 kohaselt pädevus võtta vastu otsuseid kõigis mitmepoolsete kaubanduslepingutega hõlmatud küsimustes, sh õigusliku toimega otsuseid.

               WTO lepingu IV artikli lõike 2 kohaselt täidab ministrite konverentsi kohtumiste vahelisel ajal tema ülesandeid peanõukogu.

               Eespool osutatud kavandatud aktid on õigusliku toimega aktid, kuna need võivad mõjutada liidu õigusi ja kohustusi.

               Kavandatud õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, mis on nõutav tulenevalt peamisest või ülekaalukast eesmärgist või valdkonnast.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna WTO peanõukogu aktiga täiendatakse WTO lepingut, vabastades ekspordikeeldude või -piirangute kohaldamisest toiduained, mida Maailma Toiduprogramm ostab mittekaubanduslikel humanitaareesmärkidel, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0325 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus seoses sellise otsuse vastuvõtmisega, millega vabastatakse teatavate toiduainete ostmine ekspordikeeldude või -piirangute kohaldamisest

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)22. detsembril 1994 sõlmis liit nõukogu otsusega 94/800/EÜ
                  1
                Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu („WTO leping“), mis jõustus 1. jaanuaril 1995.

               (2)Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 1 on WTO ministrite konverents volitatud tegema otsuseid kõigis mitmepoolsete kaubanduslepingutega hõlmatud küsimustes.

               (3)WTO lepingu IV artikli lõike 2 kohaselt täidab ministrite konverentsi kohtumiste vahelisel ajal tema ülesandeid peanõukogu.

               (4)Vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 1 teevad WTO organid oma otsused konsensuse alusel.

               (5)WTO peanõukogult võidakse 2020. aasta detsembris toimuval või sellele järgneval 2021. aasta istungil nõuda, et ta kaaluks ettepanekut võtta vastu otsus, mille eesmärk on vabastada ekspordikeeldude või -piirangute kohaldamisest toiduained, mida Maailma Toiduprogramm ostab mittekaubanduslikel humanitaareesmärkidel.

               (6)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel WTO peanõukogus võetav seisukoht, kuna otsus, mis vastu võetakse, on liidu jaoks siduv.

               (7)GATT 1994 XI artikli lõike 2 punkti a kohaselt võivad WTO liikmed teatavatel asjaoludel kohaldada ekspordikeelde või -piiranguid. WTO põllumajanduslepingu artiklis 12 on sätestatud lisatingimused, mida WTO liikmed peavad sellistel juhtudel järgima. COVID-19 pandeemia ajal on WTO liikmed kasutanud meetmeid, mis võivad mõjutada ka mittekaubanduslikel humanitaareesmärkidel ostetud toiduaineid.

               (8)Maailma Toiduprogrammi poolt humanitaarabina ostetud kaubad tuleks ekspordikeeldudest ja -piirangutest vabastada, pidades silmas Maailma Toiduprogrammi antavat hädavajalikku humanitaarabi, mis on muutunud COVID-19 pandeemia ajal veelgi olulisemaks.

               (9)Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõike 1 alusel esindab liitu WTO peanõukogus komisjon,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus (edaspidi „WTO peanõukogu“) 2020. aasta detsembris toimuval või sellele järgneval 2021. aasta istungil võetav seisukoht on järgmine:

               Kui WTO liikmed jõuavad konsensusele vabastada Maailma Toiduprogrammi poolt mittekaubanduslikel humanitaareesmärkidel ostetud toiduained ekspordikeeldude või -piirangute kohaldamisest, ühineb liit selle konsensusega. Väiksemaid muudatusi otsuse eelnõus võivad liidu esindajad WTO peanõukogus teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1.