Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0668

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega lubatakse Leedu Vabariigil pikendada meetme kohaldamist, millega tehakse erand Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 (Ainult leedukeelne tekst on autentne)  /* KOM/2009/0668 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.12.2009KOM(2009)668 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse Leedu Vabariigil pikendada meetme kohaldamist, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193(Ainult leedukeelne tekst on autentne)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Vastavalt nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi)[1] (edaspidi „käibemaksudirektiiv”) artiklile 395 võib nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa kohaldada erimeetmeid kõnealuse direktiivi sätetest erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada maksustamise korda või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Komisjoni peasekretariaadis 9. septembril 2009 registreeritud kirjaga on Leedu Vabariik (edaspidi „Leedu”) taotlenud luba jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 193. Komisjon teavitas 27. oktoobri 2009. aasta kirjaga käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Leedu taotlusest. Komisjon teatas 29. oktoobri 2009. aasta kirjaga Leedule, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |120 | Üldine taust Leedu valitsus soovib pikendada pöördmaksustamise korra senist kohaldamist seoses metsamaterjali tarnete ja tarnetega maksukohustuslaste poolt, kelle suhtes on algatatud maksejõuetusmenetlus või ümberstruktureerimine. Metsamaterjali tarnete osas on Leedu seisnud silmitsi märkimisväärse arvu ettevõtjatega, kes ei täida oma kohustusi. Kõnesoleva valdkonna ettevõtjad on tihti väikesed edasimüüjad või vahendajad, kes sageli kaovad ilma tasumata maksuhaldurile maksu, mille nad võtsid oma tarnetelt, kuid jättes klientidele käibemaksu mahaarvamiseks kehtiva arve. Maksukohustuslased, kelle suhtes on algatatud maksejõuetusmenetlus või ümberstruktureerimine kohtuliku järelevalve all, ei ole sageli võimelised või valmis maksma oma klientidelt saadud käibemaksu maksuhaldurile. Ostja saab seaduskuuleka kauplejana siiski makstud käibemaksu maha arvata. Pöördmaksustamise kohaselt on omamaiste tehingute käibemaksu puhul maksukohustuslane klient. See on erand üldreeglist, mis on nähtud ette käibemaksudirektiivi artikliga 193, et tavaliselt tasub käibemaksu maksukohustuslane, kelle kaubatarned või teenuste osutamine on maksustatav. Kõnealune erand (erand tookord kohaldatud kuuendast direktiivist,[2] mis asendati sisu oluliselt muutmata käibemaksudirektiiviga) tehti algselt nõukogu 15. mai 2006 otsusega 2006/388/EÜ[3]. Algselt kohaldati kõnealust erandit ka jäätmete teatavate tarnete ning teatavate ehitustööde suhtes. Nagu osutatud kõnesoleva otsuse artiklis 3, kaotab luba kehtivuse päeval (juhul kui see tähtaeg oli enne 31. detsembrit 2009), mil jõustub direktiiv, millega tõhustatakse mõningate kuuenda direktiivi artiklist 27 (praegu käibemaksudirektiivi artikkel 395) tulenevate erandite rakendamist ja milles esitatakse eriskeem neis valdkondades käibemaksu kohaldamiseks. See teostus nn lihtsustamisdirektiivi[4] kaudu, mis asendas õigusliku alusena kõnealuse otsuse pöördmaksustamise kohaldamise kohta nimetatud kahes sektoris, mille suhtes seetõttu enam ei kohaldata pikendamise taotlust ning kõnealust otsust. Komisjon mõistab, et olukord, millel erandi tegemine algselt rajanes, on endiselt olemas ja et eelmine erand võimaldas Leedul vähendada käibemaksust kõrvalehoidumise riski ja lihtsustada maksustamise korda metsamaterjali turul ning teatavate ettevõtjate tarnete puhul, kelle suhtes on algatatud maksejõuetusmenetlus või ümberstruktureerimine. Seepärast peaks erandi tegema veel üheks piiratud ajavahemikuks. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Sarnaseid erandeid käibemaksudirektiivi artikli 193 suhtes on lubatud ka teistele liikmesriikidele. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Ei ole asjakohane. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Kavandatud otsuse eesmärk on lihtsustada maksustamismenetlust ning võidelda võimaliku käibemaksust kõrvalehoidumise või vältimise vastu ning seega on sellel tõenäoliselt positiivne majanduslik mõju. Mõju on igal juhul piiratud, kuna erandi reguleerimisala on kitsas. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Lubada Leedul jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 193 ja mis seisneb pöördmaksustamise kasutamises metsamaterjali tarnete suhtes ning nende ettevõtjate kaupade tarnete ja teenuste osutamise suhtes, kelle suhtes on algatatud maksejõuetusmenetlus või ümberstruktureerimine kohtuliku järelevalve all. |310 | Õiguslik alus Käibemaksudirektiivi artikkel 395. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Kooskõlas käibemaksudirektiivi artikliga 395 peab liikmesriik, kes soovib kasutusele võtta meetmeid, millega tehakse erand kõnealusest direktiivist, saama nõukogult loa nõukogu otsuse kujul. Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Käesolev otsus käsitleb liikmesriigile tema enda taotlusel antud luba ja sellega ei määrata mingeid kohustusi. |332 | Erimeede on erandi piiratud reguleerimisala arvestades kooskõlas taotletava eesmärgiga. |Vahendi valik |341 | Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Lisaks on nõukogu otsus sobivaim vahend, sest selle saab adresseerida üksikutele liikmesriikidele. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |LISATEAVE |Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel |533 | Ettepanek sisaldab aegumisklauslit. |Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse Leedu Vabariigil pikendada meetme kohaldamist, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193(Ainult leedukeelne tekst on autentne)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ,[5] mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, eriti selle artikli 395 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Komisjoni peasekretariaadis 9. septembril 2009 registreeritud kirjaga taotles Leedu luba jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ sätetest, mis käsitlevad maksuhaldurile käibemaksu maksmise eest vastutavat isikut.2.  Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõikele 2 teavitas komisjon 27. oktoobri 2009. aasta kirjaga teisi liikmesriike Leedu taotlusest. Komisjon teatas 29. oktoobri 2009. aasta kirjaga Leedule, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.3.  Meetme eesmärk on tarnija või teenuste osutaja maksejõuetusmenetluste ja kohtuliku järelevalve all läbi viidava ümberstruktureerimise korral ning metsamaterjaliga seotud tehingute puhul jätkuvalt määrata kaupadelt ja teenustelt käibemaksu tasumise eest vastutavaks saaja.4.  Maksukohustuslane, kelle suhtes on algatatud maksejõuetusmenetlus või ümberstruktureerimine õigusliku järelevalve all, ei ole sageli rahaliste raskuste tõttu võimeline tasuma maksuhaldurile oma kaupadelt või teenustelt sissenõutud käibemaksu. Saaja, olles mahaarvamisõigusega maksukohustuslane, võib siiski käibemaksu maha arvata, ehkki tarnija ei ole seda maksuhaldurile tasunud.5.  Turu iseloomu ning asjaomaste ettevõtjate tõttu on Leedul olnud probleeme metsamaterjalide turul, kus tegutsevad valdavalt väikeettevõtjad, kes on sageli edasimüüjad või vahendajad, keda maksuhalduril on keeruline kontrollida. Kõige levinumaks maksudest kõrvalehoidumise viisiks on ettevõtja kadumine maksu maksmata, olles jätnud kliendile maksu mahaarvamiseks kehtiva arve.6.  Määrates eelnimetatud juhtudel käibemaksu eest vastutavaks saaja, kuivõrd ta on maksukohustuslane, aitab taotletav erand vältida probleeme käibemaksu kogumisel, muutmata samas tasumisele kuuluvat maksusummat. Nii lihtsustub makshaldurite töö maksude kogumisel ja hoitakse ära maksudest teatavat liiki kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Seetõttu on meede erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193, millega on sätestatud, et käibemaksu tasub maksukohustuslane, kelle kaubatarned või teenuste osutamine on maksustatav.7.  Kõnealuseks erandiks on varem antud luba nõukogu otsusega 2006/388/EÜ,[6] tookord kohaldatud nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas)[7] alusel.8.  Komisjon mõistab, et kõnealuse erandi praegust kohaldamist õigustav õiguslik ja tegelik olukord ei ole muutunud ja on endiselt olemas. Seepärast tuleks Leedule anda luba kohaldada meedet veel ühe piiratud ajavahemiku jooksul.9.  Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust tulenevatele ühenduse omavahenditele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 lubatakse Leedul jätkuvalt määrata järgmisi kaupu ja teenuseid saav maksukohustuslane käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks:1) kaupade tarned ja teenuste osutamine maksukohustuslase poolt, kelle suhtes on pooleli maksejõuetus- või ümberstruktureerimismenetlus kohtuliku järelevalve all;2) metsamaterjali tarned.Artikkel 2Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2012.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Leedu Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimelpresident [1] ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.[2] Nõukogu direktiiv 77/388/EMÜ, 17. mai 1977, kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, 13.6.1977).[3] ELT L 150, 3.6.2006, lk 13.[4] Nõukogu direktiiv 2006/69/EÜ, 24. juuli 2006, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ teatavate meetmete osas, mille eesmärk on lihtsustada käibemaksustamise menetlust ja aidata ära hoida maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist ning millega tunnistatakse kehtetuks teatavaid erandeid lubavad otsused (ELT L 221, 12.8.2006, lk 9).[5] ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.[6] ELT L 150, 3.6.2006, lk 13.[7] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.12.2015
            COM(2015) 653 final
            2015/0297(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba kirjutada alla Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Koos Horvaatia Vabariigi ühinemisega laienes ka Euroopa Liidu tolliliit. Sellest tulenevalt oli Euroopa Liit Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade (GATT 1994 artikli XXIV lõige 6) alusel kohustatud alustama läbirääkimisi WTO liikmetega, kellel on läbirääkimisõigus Horvaatia loendite suhtes, et leppida kokku kompenseeriva kohanduse suuruses. Selline kohandamine on vajalik juhul, kui ELi-välise tollitariifirežiimi vastuvõtmise tulemusena ületavad tariifid taseme, millega liituv riik on ennast WTOs sidunud.

               15. juulil 2013 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi GATT 1994 artikli XXIV lõike 6 alusel. Komisjon pidas läbirääkimisi läbirääkimisõigust omavate WTO liikmetega erikontsessioonide tühistamise üle seoses Horvaatia Vabariigi loendi tühistamisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus.

               Hiina Rahvavabariigiga peetud läbirääkimiste tulemusena koostati kirjavahetuse vormis lepingu projekt (edaspidi „leping”), mis parafeeriti 7. oktoobril 2015 Brüsselis. Euroopa Komisjon teeb nõukogule ettepaneku anda luba lepingu allakirjutamiseks.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

                  Ettepanek on kooskõlas ELi tavaga ELi varasemate laienemiste puhul.

               •Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega

                  Ettepanek põhineb ELi taval, mis on kooskõlas ELi välistegevusega ning tööstus- ja põllumajanduspoliitikaga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes sama lepingu artikli 218 lõikega 5 rahvusvahelistele lepingutele allakirjutamise puhul.

               •Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)

               Ettepanek tehakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti e kohaselt liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Horvaatia kontsessioonide tühistamine avaldab mõju Hiina Rahvavabariigile. Sellega seotud kompenseerivad kohandused ei lähe kaugemale Hiina õigustest. Ettepanek on kooskõlas proportsionaalse kohtlemise põhimõttega.

               •Vahendi valik

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5 ettenähtud nõukogu otsus, millega antakse luba kirjutada alla lepingule.

               3.KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Läbirääkimiste sisu ja edenemise küsimustes on nõukoguga (kaubanduspoliitika komiteega) korrapäraselt konsulteeritud. Euroopa Parlamenti (rahvusvahelise kaubanduse komisjoni) on teavitatud.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Vt finantsselgitus.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad

               Komisjon teeb nõukogule ettepaneku kirjutada Euroopa Liidu nimel alla kirjavahetuse vormis leping Hiina Rahvavabariigiga. Koos sellega esitatakse nõukogule eraldi ettepanek lepingu sõlmimise kohta.

               Lepingu tulemused tööstuskaupade puhul tuleb inkorporeerida nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisasse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta komisjoni rakendusmäärusega, millega muudetakse osutatud lisa määruse artikli 9 alusel, vähendades ühise tollitariifistikuga kindlaksmääratud kokkuleppelisi tollimaksumäärasid järgmiselt:

               –tariifirea 6404 19 90 (kummist või plastist välistaldadega jalatsid – muud) ELi kehtivat seotud tollimaksu alandatakse 17 %-lt 16,9 %-le;

               –tariifirea 8415 10 90 (seintele ja akendele kinnitatavad mitmeosalised (split) kliimaseadmed) ELi kehtivat seotud tollimaksu alandatakse 2,7 %-lt 2,5 %-le.

               Põllumajanduse kvoodi suurendamise puhul kavatseb komisjon võtta vastu rakendusmääruse järgmiste kvootide avamiseks ja haldamiseks vastavalt ühise turukorralduse ühtse määruse artikli 187 punktile a (määrus (EL) nr 1308/2013):

               –ELi tariifikvoodi raames Hiina Rahvavabariigile eraldatud tariifirea 0703 20 00 (küüslauk) tariifikvooti suurendatakse 2 150 tonni võrra, säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 9,6 %;

               –ELi tariifikvoodi raames Hiina Rahvavabariigile eraldatud konserveeritud või lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud perekonna Agaricus seente tariifikvooti suurendatakse 650 tonni võrra, säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi.

               Need rakendusmeetmed koostatakse samal ajal käesoleva ettepanekuga.

               2015/0297 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba kirjutada alla Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)15. juulil 2013 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi teatavate teiste Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmetega 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõike 6 alusel Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus.

               (2)Komisjon pidas läbirääkimisi vastavalt nõukogu antud läbirääkimissuunistele.

               (3)Kõnealused läbirääkimised on lõppenud ja 7. oktoobril 2015 parafeeriti Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb vastavalt GATT 1994 artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus.

               (4)Nimetatud leping tuleks Euroopa Liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga antakse nõusolek kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelisele kirjavahetuse vormis sõlmitavale lepingule, milles käsitletakse vastavalt GATT 1994 artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

               Artikkel 3

               Otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        KUUPÄEV: 16.10.2015

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:
                           Peatükk 12 – tollimaksud ja muud maksud

                        2.

                        PEALKIRI:
                           Ettepanek: nõukogu otsus, millega antakse luba kirjutada alla Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus.

                        3.

                        ÕIGUSLIK ALUS:
                           Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artiklid 207 ja 218.

                        4.

                        EESMÄRGID:
                           Saada luba Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigiga kirjavahetuse vormis sõlmitava lepingu allakirjutamiseks.

                        5.

                        FINANTSMÕJU:

                        JOOKSEV EELARVEAASTA (2015. aasta)
                           (miljonites eurodes)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA (2016. aasta) (miljonites eurodes)

                         EELARVEAASTA 2017

                        (miljonites eurodes)

                        5.0

                        KULUD
                           -
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TOETUSED/SEKKUMISED)
                           -
                              RIIGIASUTUSED
                           -
                              MUUD

                           -

                           -

                           -

                        5.1

                        TULUD

                        -
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        -
                              RIIKLIKUD

                        -

                        - 2,45

                        - 4,9

                        5.0.1

                        KAVANDATUD KULUD

                        5.1.1

                        KAVANDATUD TULUD

                        -

                        -

                        -

                        5.2

                        ARVUTAMISMEETOD: -

                        6.0

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        EI

                        6.1

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        EI

                        6.2

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                        EI

                        6.3

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        EI

                        MÄRKUSED:

                        Horvaatia Vabariigi ühinemise tulemusel laienes ka Euroopa Liidu tolliliit. Sellest tulenevalt oli Euroopa Liit WTO õigusnormide (GATT 1994 artikli XXIV lõige 6) alusel kohustatud alustama läbirääkimisi WTO liikmetega, kellel on läbirääkimisõigus mis tahes ühineva riigi loendite suhtes, et leppida kokku kompenseeriva kohanduse suuruses. Hiina Rahvavabariigiga peetud läbirääkimiste tulemusel koostati leping, mille elemente on kirjeldatud alljärgnevalt.

                        - suurendatakse Hiinale eraldatud küüslaugu ja seente tariifikvooti;
                        - 0,1 % võrra vähendatakse tariifirea 6404 19 90 jalanõude tariifi;
                           - 0,2 % võrra vähendatakse tariifirea 8415 10 90 kliimaseadmete tariifi.
                           Ette on nähtud, et meetmed jõustuvad 2016. aasta teisel poolaastal.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.12.2015
            COM(2015) 653 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega antakse luba kirjutada alla Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus

               KIRJAVAHETUSE VORMIS LEPING

               Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahel, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi
                  Euroopa Liiduga ühinemise käigus

               A. Euroopa Liidu kiri

               […], […]

               Lugupeetud …

               Pärast läbirääkimisi vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses Horvaatia Vabariigi loendi muutmisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, teen järgmise ettepaneku.

               EL lisab oma EL 28 tolliterritooriumi loendisse EL 27 loendis sisalduvad kontsessioonid koos järgmiste muudatustega.

               ELi tariifikvoodi raames Hiina Rahvavabariigile eraldatud tariifirea 0703 20 00 (küüslauk) tariifikvooti suurendatakse 2 150 tonni võrra, säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 9,6 %.

               ELi tariifikvoodi raames Hiina Rahvavabariigile eraldatud konserveeritud või lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud perekonna Agaricus seente tariifikvooti suurendatakse 650 tonni võrra (kuivatatud netokaal):

               tariifiartikkel 0711 51 00, kvoodiväline tariif 9,6+191 eurot 100 kg netomassi kohta nõrutatult, kvoodijärgne tariif 12 %;

               tariifiartikkel 2003 10 20, kvoodiväline tariif 18,4+191 eurot 100 kg netomassi kohta nõrutatult, kvoodijärgne tariif 23 %;

               tariifiartikkel 2003 10 30, kvoodiväline tariif 18,4+222 eurot 100 kg netomassi kohta nõrutatult, kvoodijärgne tariif 23 %.

               Tariifirea 6404 19 90 (kummist või plastist välistaldadega jalatsid – muud) ELi kehtivat seotud tollimaksu alandatakse 17 %-lt 16,9 %-le.

               Tariifirea 8415 10 90 (seintele ja akendele kinnitatavad mitmeosalised (split) kliimaseadmed) ELi kehtivat seotud tollimaksu alandatakse 2,7 %-lt 2,5 %-le.

               Lepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Hiina Rahvavabariik üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14 päeva pärast viimase teatise kättesaamise kuupäeva.

               Oleksin tänulik, kui saaksite mulle kinnitada, kas Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga. Kui annate oma kinnituse, moodustavad käesolev kiri ja Teie kinnitus üheskoos Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.

               Lugupidamisega

               Euroopa Liidu nimel

               B. Hiina Rahvavabariigi kiri

               […], […]

               Lugupeetud …

               Teatan, et sain kätte Teie [kuupäev] kirja, mille sisu on järgmine:

               „Pärast läbirääkimisi vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses Horvaatia Vabariigi loendi muutmisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, teen järgmise ettepaneku.

               EL lisab oma EL 28 tolliterritooriumi loendisse EL 27 loendis sisalduvad kontsessioonid koos järgmiste muudatustega.

               ELi tariifikvoodi raames Hiina Rahvavabariigile eraldatud tariifirea 0703 20 00 (küüslauk) tariifikvooti suurendatakse 2 150 tonni võrra, säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 9,6 %.

               ELi tariifikvoodi raames Hiina Rahvavabariigile eraldatud konserveeritud või lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud perekonna Agaricus seente tariifikvooti suurendatakse 650 tonni võrra (kuivatatud netokaal):

               tariifiartikkel 0711 51 00, kvoodiväline tariif 9,6+191 eurot 100 kg netomassi kohta nõrutatult, kvoodijärgne tariif 12 %;

               tariifiartikkel 2003 10 20, kvoodiväline tariif 18,4+191 eurot 100 kg netomassi kohta nõrutatult, kvoodijärgne tariif 23 %;

               tariifiartikkel 2003 10 30, kvoodiväline tariif 18,4+222 eurot 100 kg netomassi kohta nõrutatult, kvoodijärgne tariif 23 %.

               Tariifirea 6404 19 90 (kummist või plastist välistaldadega jalatsid – muud) ELi kehtivat seotud tollimaksu alandatakse 17 %-lt 16,9 %-le.

               Tariifirea 8415 10 90 (seintele ja akendele kinnitatavad mitmeosalised (split) kliimaseadmed) ELi kehtivat seotud tollimaksu alandatakse 2,7 %-lt 2,5 %-le.

               Lepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Hiina Rahvavabariik üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14 päeva pärast viimase teatise kättesaamise kuupäeva.

               Oleksin tänulik, kui saaksite mulle kinnitada, kas Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga. Kui annate oma kinnituse, moodustavad käesolev kiri ja Teie kinnitus üheskoos Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.”

               Kinnitan, et minu valitsus on eespool esitatud kirjaga nõus.

               Hiina Rahvavabariigi nimel


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0731

Ettepanek Nõukogu otsus El Salvadori suhtes säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise kohta ka pärast 1. jaanuari 2007  /* KOM/2006/0731 lõplik - ACC 2006/0237 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.11.2006KOM(2006) 731 lõplik2006/0237 (ACC)KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULEKomisjoni aruanne nõukogule kohustuste täitmise kohta, mis El Salvador on võtnud määruse nr 980/2005 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) artikli 9 lõike 2 aluselEttepanekNÕUKOGU OTSUSEl Salvadori suhtes säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise kohta ka pärast 1. jaanuari 2007(komisjoni esitatud)KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULEKomisjoni aruanne nõukogule kohustuste täitmise kohta, mis El Salvador on võtnud määruse nr 980/2005 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) artikli 9 lõike 2 alusel1. Käesolev aruanne on koostatud 27. juuni 2005. aasta nõukogu määruse nr 980/2005[1] (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta; edaspidi „GSP määrus”) artikli 9 lõike 2 viimase lõigu kohaselt.Taust2. Vastavalt GSP määruse artiklitele 10 ja 30 on El Salvadori Vabariik (edaspidi „El Salvador”) alates 1. juulist 2005 ajutiselt tunnustatud kui riik, kelle suhtes kohaldatakse säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleerivat erikorda (edaspidi „erikord”) vastavalt GSP määruse 2. jaotisele.Vastavalt GSP määruse artikli 10 lõikele 3 esitas El Salvador 24. veebruaril 2005. aastal komisjonile taotluse erikorra saamiseks kuni 31. detsembrini 2008. El Salvadori edastatud taotlus sisaldas tõendeid GSP määruse lisas III oleva 24 konventsiooni ratifitseerimise kohta, El Salvadori ratifitseeritud konventsioonide sätete tõhusaks rakendamiseks vajalike õigusaktide ja meetmete kohta ning riigi kohustuste kohta aktsepteerida ja täielikult järgida asjaomaste konventsioonide ja seonduvate õigusaktidega ettenähtud järelevalve- ja kontrollimehhanisme.[2] Taotlust esitades viitas El Salvador vastavalt GSP määruse artikli 9 lõikele 2, et tema põhiseadus on vastuolus Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 87 (ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta) ning nr 98 (organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse põhimõtete kohaldamise kohta) sätetega. Vaatamata sellele võttis El Salvador endale vastavalt artikli 9 punkti 2 kohaselt kohustuse alla kirjutada ja ratifitseerida need kaks konventsiooni enne 2006. aasta lõppu.Pärast El Salvadori esitatud taotluse ja tõendite ning võetud kohustuse põhjalikku uurimist, kandis komisjon El Salvadori oma 21. detsembri 2005. aasta otsusega[3] nende riikide lõplikku nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleerivat erikorda ajavahemikus 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2008.Praegune seisund3. GSP määruse artikli 9 lõike 2 viimase lõigu kohaselt peab nõukogu komisjoni aruande alusel, mis käsitleb El Salvadori kohustust alla kirjutada ja ratifitseerida kaks ülalnimetatud ILO konventsiooni enne 2006. aasta lõppu, vastu võtma otsuse El Salvadori stimuleeriva erikorra kohaldamise jätkamise kohta ka pärast 1. jaanuari 2007.4. Komisjonile on teada, et El Salvadori parlament ratifitseeris ILO konventsioonid nr 87 ja 98 ühehäälselt 24. augustil 2006. Seejärel viis El Salvadori valitsus ametlikult ratifitseeritud konventsioonid 6. detsembril 2006 hoiule ILO valdustesse Genfis. Seega on GSP määruse artikli 9 lõike 2 punktis b sätestatud tingimused täidetud.5. Lisaks sellele võttis El Salvador kohustuse 24. oktoobril 2006. aastal vastavalt GSP määruse artikli 9 lõike 1 punktile d kinni pidada kahest ILO konventsiooni ratifitseerimisest ning nende tulevastest vahendusaktidest ja -meetmetest. Samuti nõustus El Salvador kohaldamise korrapärase järelevalve ja kontrolliga kooskõlas kahe ratifitseeritud konventsiooni sätetega.Pidades silmas eelnevat ning lähtuvalt GSP määruse artikli 9 lõikest 2, teeb komisjon nõukogule ettepaneku teha positiivne otsus erikorra kohaldamise jätkamise kohta El Salvadori suhtes.Komisjon kavatseb jälgida kahe ILO konventsiooni tõhusat rakendamist El Salvadoris ning kohaldada vajadusel GSP määruse artiklis 16 sätestatud meetmeid, mis võimaldavad erikorra lepinguga kehtestatud soodustuste ajutist peatamist. Kõnealuse järelevalve ühe osana kutsub komisjon El Salvadori üles tegema tihedat koostööd ILOga, et tagada konventsioonide nõuetekohane ja tegelik rakendamine.6. Nõukogu otsuse eelnõu on lisatud käesolevale aruandele.SELETUSKIRI1 21. detsembril 2005, pärast El Salvadori 24. oktoobril 2005. aastal esitatud taotlust otsustas komisjon[4] kanda El Salvadori nende riikide lõplikku nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleerivat erikorda (edaspidi „erikord”) vastavalt nõukogu 27. juuni määruse (EÜ) nr 980/2005[5] artiklitele 9 – 11 (üldiste tariifsete soodustuste kava rakendamise kohta; edaspidi „GSP määrus”).2. El Salvador oli ainus riik, kes tunnistas lähtuvalt GSP määruse artikli 9 lõike 2 punktist b oma põhiseaduse vastuolu ILO konventsioonide nr 87 (ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta) ning nr 98 (organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse põhimõtete kohaldamise kohta) sätetega . Mõlemad konventsioonid on kantud GSP määruse III lisa A osasse, milles nõutakse mitmete ILO ja ÜRO põhiliste inimõiguste ja töötajate õiguste konventsioonide ratifitseerimist ning tõhusat rakendamist selleks, et riik saaks kasu ka muudest tariifsetest soodustustest.3. Võttes arvesse kõiki GSP määruse asjakohaseid sätteid, eriti selle artikli 9 lõike 2 punkti b, mille alusel on võimalik erikorda kohaldada riikide suhtes ka siis, kui need riigid ei ole ratifitseerinud ega tõhusalt rakendanud maksimaalselt kahte III lisa A osas loetletud kuueteistkümnest konventsioonist kuna esineb vastuolu põhiseadusega, ja eeldusel, et asjaomane riik on ametlikult kohustunud puuduva konventsiooni hiljemalt 31. detsembriks 2006 alla kirjutama ja ratifitseerima.4. Seepärast kutsub komisjon nõukogu üles otsustama erikorra kohaldamise jätkamist El Salvadori suhtes ka pärast 1. jaanuari 2007, nagu on sätestatud GSP määruse artikli 9 lõikes 2.2006/0237 (ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEl Salvadori suhtes säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise kohta ka pärast 1. jaanuari 2007EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse nõukogu üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta määrust (EÜ) nr 980/2005[6], eriti selle artikli 9 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Komisjoni otsuse 2005/924/EÜ[7] kohaselt on El Salvador ajavahemikus 1. jaanuar 2006 kuni 31. detsember 2008 lisatud nende arengumaade nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleerivat erikorda vastavalt määrusele (EÜ) nr 980/2005.(2) Määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 9 lõike 2 viimase alalõigu kohaselt teeb nõukogu otsuse selle kohta, kas riikide suhtes, kes teatasid erilisest põhiseaduslikust takistusest määruse (EÜ) nr 980/2005 III lisa A osas nimetatud kuueteistkümnest konventsioonist maksimaalselt kahe ratifitseerimisele, jätkatakse stimuleeriva erikorra kohaldamist ka pärast 1. jaanuari 2007.(3) Kooskõla määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 9 lõikega 2 esitas komisjon nõukogule aruande, kinnitades et El Salvador on täitnud nimetatud määruse artiklis 9 sätestatud kohustused, ning teeb ettepaneku jätkata erikorra kohaldamist ka pärast 1. jaanuari 2007,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Ainus artikkelEl Salvadori suhtes jätkatakse ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 määruses (EÜ) nr 980/2005 sätestatud säästva arengu ja hea valitsemistava stimuleerivat erikorra kohaldamist:Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…] [1] ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.[2] El Salvador võttis kohustuse GSP määruse artikli 9 lõike 1 punktile d.[3] ELT L 337, 22.12.2005, lk 50.[4] ELT L 337, 22.12.2005, lk 50.[5] ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.[6] EÜT L 169, 30.6.2005, lk 1.[7] EÜT L 337, 22.12.05, lk 50.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.3.2016
            COM(2016) 94 final
            2016/0057(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba kirjutada alla Euroopa Liidu ja Uruguay Idavabariigi vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Koos Horvaatia Vabariigi ühinemisega laienes ka Euroopa Liidu tolliliit. Sellest tulenevalt oli Euroopa Liit Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade (GATT 1994 artikli XXIV lõige 6) alusel kohustatud alustama läbirääkimisi WTO liikmetega, kellel on läbirääkimisõigus Horvaatia loendite suhtes, et leppida kokku kompenseeriva kohanduse suuruses. Selline kohandamine on vajalik juhul, kui ELi-välise tollitariifirežiimi vastuvõtmise tulemusena ületavad tariifid taseme, millega liituv riik on ennast WTOs sidunud.

               15. juulil 2013 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi GATT 1994 artikli XXIV lõike 6 alusel. Komisjon pidas läbirääkimisi läbirääkimisõigust omavate WTO liikmetega erikontsessioonide tühistamise üle seoses Horvaatia Vabariigi loendi tühistamisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus.

               Uruguay Idavabariigiga peetud läbirääkimiste tulemusena koostati kirjavahetuse vormis lepingu projekt (edaspidi „leping”), mis parafeeriti 18. detsembril 2015 Nairobis. Euroopa Komisjon teeb nõukogule ettepaneku anda luba lepingu allakirjutamiseks.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

                  Ettepanek on kooskõlas ELi tavaga ELi varasemate laienemiste puhul.

               •Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega

                  Ettepanek põhineb ELi taval, mis on kooskõlas ELi välistegevuse ja põllumajanduspoliitikaga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes sama lepingu artikli 218 lõikega 5 rahvusvahelistele lepingutele allakirjutamise puhul.

               •Subsidiaarsus (jagatud pädevuse korral)

               Ettepanek tehakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti e kohaselt liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Horvaatia kontsessioonide tühistamine avaldab mõju Uruguay Idavabariigile. Sellega seotud kompenseerivad kohandused ei lähe kaugemale Uruguay õigustest. Ettepanek on kooskõlas proportsionaalse kohtlemise põhimõttega.

               •Vahendi valik

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5 ettenähtud nõukogu otsus, millega antakse luba kirjutada alla lepingule.

               3.KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Läbirääkimiste sisu ja edenemise küsimustes on nõukoguga (kaubanduspoliitika komiteega) korrapäraselt konsulteeritud. Euroopa Parlamenti (rahvusvahelise kaubanduse komisjoni) on teavitatud.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Vt finantsselgitus.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad

               Komisjon teeb nõukogule ettepaneku kirjutada Euroopa Liidu nimel alla kirjavahetuse vormis leping Uruguay Idavabariigiga. Koos sellega esitatakse nõukogule eraldi ettepanek lepingule sõlmimise kohta.

               Lepingu tulemusena kavatseb komisjon võtta vastu rakendusmääruse järgmiste tariifikvootide laiendamiseks vastavalt ühise turukorralduse ühtse määruse artikli 187 punktile a (määrus (EL) nr 1308/2013):

               –lisada Uruguayle eraldatud värske või jahutatud kondita veiseliha, värske või jahutatud toidukõlbliku veiseliharupsi – vahelihase lihaselise osa ja vahelihase kõõluselise osa ELi tariifikvoodile 76 tonni (tariifiartikli numbrid ex 0201 30 00 ja ex 0206 10 95), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 20 %. Uus tariifikvoot on 4 076 tonni;

               –lisada külmutatud veiseliha, külmutatud toidukõlbliku veiseliharupsi ELi tariifikvoodile 1 875 tonni (tariifiartikli numbrid 0202 ja 0206 29 91), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 20 %. Uus tariifikvoot on 54 875 tonni.

               Asjaomased rakendusmeetmed koostatakse samal ajal käesoleva ettepanekuga.

               2016/0057 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba kirjutada alla Euroopa Liidu ja Uruguay Idavabariigi vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)15. juulil 2013 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi teatavate teiste Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmetega 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõike 6 alusel Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus.

               (2)Komisjon pidas läbirääkimisi vastavalt nõukogu antud läbirääkimisjuhistele.

               (3)Kõnealused läbirääkimised on lõppenud ja 18. detsembril 2015 parafeeriti Euroopa Liidu ja Uruguay Idavabariigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus.

               (4)Nimetatud leping tuleks Euroopa Liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Liidu ja Uruguay Idavabariigi vahelise lepingu allkirjastamine vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Horvaatia Vabariigi loendis tema Euroopa Liiduga ühinemise käigus, eeldusel et leping sõlmitakse.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja on volitatud määrama isiku(d), kellel on õigus lepingule liidu nimel alla kirjutada.

               Artikkel 3

               Otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA

               1.ETTEPANEKU NIMETUS:

               Ettepanek: nõukogu otsus, millega antakse luba kirjutada alla Euroopa Liidu ja Uruguay Idavabariigi vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus

               2.EELARVEREAD:

               Tulurida:
                     Peatükk 12 – tollimaksud ja muud maksud

               3.FINANTSMÕJU

               ◻
                     ◻Ettepanekul puudub finantsmõju

               X Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, küll aga on sellel mõju tuludele.

               ◻
                     ◻Ettepanekul on finantsmõju sihtotstarbelistele tuludele. Mõju on järgmine:

               (miljonites eurodes ühe kümnendkoha täpsusega
                  1
               )

                        Tulurida
                           2

                        Aasta N

                        Aasta N+1

                        1,3

                        1,3

                        Olukord pärast meetme rakendamist

                        Tulurida

                        [n+1]

                        [n+2]

                        [n+3]

                        [n+4]

                        [n+5]

                        1,3

                        1,3

                        1,3

                        1,3

                        1,3

               4.PETTUSEVASTASED MEETMED

               Kohaldatakse koguselise tollimaksu ja koguseliste piirangute haldamisega seotud pettusevastaseid üldmeetmeid.

               5.MUUD MÄRKUSED

               (tulude arvutamiseks kasutatud meetod/valem): Sarnase importkauba keskmine ühikuväärtus aastatel 2012–2014 korda uute tariifikvootide mahud korda kvoodijärgne tollitariif (20 %) miinus 25 % vähendus sissenõudmiskulude katteks. Järgnevate aastate puhul loetakse ühikuväärtust konstandiks.

                     (1)
                  Aastaste summade prognoos peab põhinema 5. punktis esitatud valemil, millele tuleb viidata joonealuses märkuses (nt „kokkulepitud valemil põhinev soovituslik summa”). Aastane summa makstakse esimesel aastal üldjuhul ilma mahaarvamisteta ja mitte proportsionaalsel alusel.

                     (2)
                  Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.3.2016
            COM(2016) 94 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus,
            millega antakse luba kirjutada alla Euroopa Liidu ja Uruguay Idavabariigi vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus

               KIRJAVAHETUSE VORMIS LEPING

               Euroopa Liidu ja Uruguay Idavabariigi vahel, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus

               A. Euroopa Liidu kiri

               Brüssel, …..

               Lugupeetud …

               Pärast läbirääkimisi vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses Horvaatia Vabariigi loendi muutmisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, teen järgmise ettepaneku.

               EL lisab oma EL 28 tolliterritooriumi loendisse EL 27 loendis sisalduvad kontsessioonid koos järgmiste muudatustega.

               Lisada Uruguayle eraldatud värske või jahutatud kondita veiseliha, värske või jahutatud toidukõlbliku veiseliharupsi – vahelihase lihaselise osa ja vahelihase kõõluselise osa ELi tariifikvoodile 76 tonni (tariifiartikli numbrid ex 0201 30 00 ja ex 0206 10 95), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 20 %. Uus tariifikvoot on 4 076 tonni.

               Lisada külmutatud veiseliha, külmutatud toidukõlbliku veiseliharupsi ELi tariifikvoodile 1 875 tonni (tariifiartikli numbrid 0202 ja 0206 29 91), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 20 %. Uus tariifikvoot on 54 875 tonni.

               Lepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Uruguay üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14 päeva pärast viimase teatise kättesaamise kuupäeva.

               Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga. Kui Teie valitsus nõustub sellega, moodustaksid käesolev kiri ning Teie kinnitus Euroopa Liidu ja Uruguay vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.

               Lugupidamisega

               Euroopa Liidu nimel

               B. Uruguay Idavabariigi kiri

               Brüssel, …..

               Lugupeetud …

               Teatan, et sain kätte Teie [kuupäev] kirja, mille sisu on järgmine:

               „Pärast läbirääkimisi vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses Horvaatia Vabariigi loendi muutmisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, teen järgmise ettepaneku.

               EL lisab oma EL 28 tolliterritooriumi loendisse EL 27 loendis sisalduvad kontsessioonid koos järgmiste muudatustega.

               Lisada Uruguayle eraldatud värske või jahutatud kondita veiseliha, värske või jahutatud toidukõlbliku veiseliharupsi – vahelihase lihaselise osa ja vahelihase kõõluselise osa ELi tariifikvoodile 76 tonni (tariifiartikli numbrid ex 0201 30 00 ja ex 0206 10 95), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 20 %. Uus tariifikvoot on 4 076 tonni.

               Lisada külmutatud veiseliha, külmutatud toidukõlbliku veiseliharupsi ELi tariifikvoodile 1 875 tonni (tariifiartikli numbrid 0202 ja 0206 29 91), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 20 %. Uus tariifikvoot on 54 875 tonni.

               Lepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Uruguay üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14 päeva pärast viimase teatise kättesaamise kuupäeva.

               Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga. Kui Teie valitsus nõustub sellega, moodustaksid käesolev kiri ning Teie kinnitus Euroopa Liidu ja Brasiilia vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.”

               Kinnitan, et minu valitsus on eespool esitatud kirjaga nõus.

               Uruguay Idavabariigi nimel


				|

		52014PC0736

			Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS otsuse 2012/232/EL (millega lubatakse Rumeenial kohaldada meetmeid, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168) kehtivusaja pikendamise kohta /* COM/2014/0736 final - 2014/0352 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi
2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi
„käibemaksudirektiiv”) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu komisjoni ettepaneku
põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil kohaldada erimeetmeid, millega tehakse
erand kõnealuse direktiivi sätetest, et lihtsustada käibemaksu kogumise
menetlust või hoida ära teatavat maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise
vältimist.
Kirjas, mille komisjon registreeris 13.
veebruaril 2014, taotles Rumeenia luba jätkata sellise meetme kohaldamist,
millega tehakse erand üldpõhimõtetest, mis reguleerivad sisendkäibemaksu
mahaarvamise õigust teatavate maantee-mootorsõidukite puhul. 15. septembril
2014 lisati taotlusele aruanne otsuse 2012/232/EL kohaldamise kohta.
Üldine taust
Käibemaksudirektiivi artiklis 168 on
sätestatud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste ostude puhul
tasutud käibemaks, mida tehakse maksustatavate tehingute tarbeks. Sama
direktiivi artikli 26 lõike 1 punktiga a on ette nähtud, et ettevõtte vara
hulka kuuluvate kaupade kasutamist isiklikuks tarbeks tuleb käsitada tasu eest
teenuste osutamisena, kui nendelt kaupadelt oli käibemaks mahaarvatav.
Kõnealuse süsteemi kohaselt on lubatud isikliku kasutuse eest esialgselt
mahaarvatud käibemaksu tagastamine.
Sõiduautode puhul on kõnealust süsteemi
keeruline kohaldada peamiselt seetõttu, et sõiduki isiklikuks tarbeks ja
ettevõtluse tarbeks kasutamise vahekorda on raske kindlaks teha. Aruannete
koostamine ja kontrollimine on lisakoormus nii ettevõtjatele kui ka
maksuhalduritele isegi juhul, kui Rumeenia kasutaks käibemaksudirektiivi
artikliga 168a ettenähtud võimalust piirata ametiautodega seotud kulutuste
mahaarvamist proportsionaalselt maksukohustuslase sõiduki tegeliku kasutamisega
ettevõtluse tarbeks.
Käibemaksu kogumise lihtsustamiseks ja
maksudest kõrvalehoidumise vältimiseks taotles Rumeenia 2011. aastal
individuaalse erandi tegemist, millega lubatakse tal teatavate
maantee-mootorsõidukite puhul piirata käibemaksu mahaarvamise õigust
50 %-le. Eranditaotlus kiideti heaks nõukogu 26. aprilli 2012. aasta
otsusega 2012/232/EL ja see kehtib kuni 31. detsembrini 2014. Kõnealusese
piirangu kohaldamisalast jäeti eraldi välja teatud sõidukikategooriad, st üksnes
päästeabis, julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas ning kullerteenusteks kasutatavad
sõidukid, müügiesindajate või ostuagentide kasutatavad sõidukid, taksod,
autokoolides õppesõiduks kasutatavad sõidukid, rentimiseks või liisimiseks
kasutatavad sõidukid ning kauplemise eesmärgil kaubana kasutatavad sõidukid.
Samas oleksid ettevõtjad vabastatud sõidukite isiklikuks tarbeks kasutamise
kajastamisest arvepidamises.
Kooskõlas eespool nimetatud otsuse artikli 4
lõike 2 teise lõiguga esitas Rumeenia aruande, mis hõlmab kõnealuse otsuse
kohaldamist, sealhulgas kohaldatava piirangu protsendimäära läbivaatamist.
Rumeenia esitatud teabe põhjal võib öelda, et Rumeenia ametiasutused leiavad,
et 50 % piirang vastab siiani tegelikele oludele ja seega peaks piirangu
protsendimäär olema ka praegu asjakohane.
Siiski peaks igasugune pikendamine olema
ajaliselt piiratud, et oleks võimalik hinnata, kas tingimused, millel erand
põhineb, ikka veel kehtivad. Seepärast tehakse ettepanek pikendada erandi
kehtivusaega 2017. aasta lõpuni ja paluda Rumeenial esitada uus aruanne,
kui erandit kavatsetakse pärast seda tähtaega veel pikendada.
Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Käibemaksudirektiivi artikliga 176 on
ette nähtud, et nõukogu määrab kindlaks kulud, millelt käibemaksu maha ei
arvata. Kuni kõnealuste kulude kindlaksmääramiseni lubatakse liikmesriikidel
säilitada 1. jaanuaril 1979 kehtinud erandid. Seepärast kehtivad mitmed senist
olukorda säilitavad sätted, millega piiratakse õigust arvata maha sõiduautodega
seotud käibemaksu.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Käesolev ettepanek põhineb Rumeenia esitatud
taotlusel ja käsitleb ainult kõnealust liikmesriiki.
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja
kasutada.
Mõju hindamine
Otsuse ettepaneku eesmärk
on eelkõige lihtsustada käibemaksu sissenõudmist selliste sõiduautode puhul,
mida osaliselt kasutatakse ettevõtluse tarbeks, seega on selle võimalik mõju
positiivne. Samas püütakse selle abil vältida ebaõigest arvepidamisest
tulenevat maksudest kõrvalehoidumist.
Erandi kitsa ulatuse ning
piiratud kohaldamisaja tõttu on mõju siiski igal juhul piiratud. See ei mõjuta
ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Lubada Rumeenial jätkuvalt kohaldada meedet,
millega tehakse erand käibemaksudirektiivist ja seatakse 50 % piirang
maksukohustuslase õigusele arvata maha käibemaks mootorsõidukitega seotud
kuludelt, kui sõidukit ei kasutata ainult ettevõtluse eesmärgil. Käibemaksu
mahaarvamise õiguse piiramise puhul vabaneb maksukohustuslane kohustusest
arvestada käibemaksu sõiduki isiklikuks tarbeks kasutamise korral. Igale
võimalikule meetme pikendamise taotlusele tuleks lisada erandi kohaldamist
käsitlev aruanne, mis sisaldab kohaldatava piirangu protsendimäära
läbivaatamist.
Õiguslik alus
Käibemaksudirektiivi artikkel 395.
Subsidiaarsuse põhimõte
Võttes arvesse käibemaksudirektiivi sätet,
millel ettepanek põhineb, tehakse ettepanek liidu ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on
proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.
Otsus käsitleb
liikmesriigile tema enda taotlusel antud luba ja sellega ei määrata mingeid
kohustusi.
Erandi piiratud ulatust
arvestades on erimeede kooskõlas taotletava eesmärgiga, st see aitab vältida
maksudest kõrvalehoidumist ja lihtsustab käibemaksu kogumist.
Vahendi valik
Käibemaksudirektiivi
artikli 395 kohaselt on erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest
võimalik vaid komisjoni ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa
alusel. Lisaks on nõukogu otsus sobivaim vahend, sest selle saab adresseerida
üksikutele liikmesriikidele.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Ettepanek sisaldab aegumisklauslit.
2014/0352 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS
otsuse 2012/232/EL (millega lubatakse
Rumeenial kohaldada meetmeid, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis
käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist
168) kehtivusaja pikendamise kohta
EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa
Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28.
novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi,[1] eriti selle
artikli 395 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa
Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Kirjas, mille komisjon
registreeris 13. veebruaril 2014, taotles Rumeenia luba jätkata sellise meetme
kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26
lõike 1 punktist a ja artiklist 168, et piirata mahaarvamise
õigust mootorsõidukitega seotud kulude suhtes, kui neid sõidukeid ei kasutata
ainult ettevõtluse eesmärgil. Kirjas, mille komisjon registreeris 15. septembril
2014, lisas Rumeenia taotlusele aruande otsuse 2012/232/EL kohaldamise kohta.
(2)       Kooskõlas direktiivi
2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon
12. novembril 2014 saadetud kirjas teisi liikmesriike Rumeenia esitatud
taotlusest. Komisjon teatas 13. novembri 2014. aasta kirjaga Rumeeniale, et tal
on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.
(3)       Direktiivi 2006/112/EÜ
artikliga 168 on maksukohustuslasel lubatud arvata maha tema poolt selliste
kaupade ja teenuste eest tasutud käibemaks, mida ta kasutab maksustatavate
tehingute tarbeks. Kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktis a on nõutud
käibemaksu arvestamist, kui ettevõtte vara kasutatakse maksukohustuslase või
tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil.
(4)       Otsusega 2012/232/EL on
lubatud Rumeenial kohaldada meedet, millega tehakse vastavalt direktiivi
2006/112/EÜ artikli 395 lõikele 1 erand, et piirata sisendkäibemaksu
mahaarvamise õigus 50 %-le, kui tegemist on selliste ostetud, liidusiseselt
soetatud, imporditud, renditud või liisitud mootorsõidukitega ning nendega
seotud kütusekuludega, mida ei kasutata ainult ettevõtluse eesmärgil.
(5)       Otsuse 2012/232/EL
kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2014.
(6)       Kooskõlas
otsuse 2012/232/EL artikli 4 lõike 2 teise lõiguga esitas Rumeenia
komisjonile kõnealuse otsuse kohaldamise aruande koos kohaldatava käibemaksu
mahaarvamise õiguse piirangu protsendimäära läbivaatamisega. Rumeenia oli
eelmise erandi kehtestamise ajal ning on ka praegu arvamusel, et 50 % määr
on põhjendatud.
(7)       Leitakse, et erandi
kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu summat
ning see ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid.
Seepärast tuleks Rumeenial lubada jätkata kõnealuse meetme kohaldamist piiratud
ajavahemiku jooksul kuni 31. detsembrini 2017.
(8)       Kui Rumeenia soovib erandit
lubavat meedet pikendada ka pärast 2017. aastat, tuleks komisjonile hiljemalt
31. märtsiks 2017 esitada uus aruanne koos tähtaja pikendamise taotlusega,

ON VASTU VÕTNUD
KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsust 2012/232/EL muudetakse järgmiselt:
1) artikkel 4 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 4
Käesolev otsus kehtib kuni
31. detsembrini 2017.
Käesolevas otsuses
sätestatud meetmete pikendamise taotlus tuleb komisjonile esitada 31. märtsiks
2017.
Taotlusele tuleb lisada
aruanne, mis sisaldab käesoleva otsuse alusel kohaldatava käibemaksu
mahaarvamise õiguse piirangu protsendimäära läbivaatamist.”
Artikkel 2
Käesolevat otsust
kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Artikkel 3
Käesolev otsus on
adresseeritud Rumeeniale.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.10.2017
            COM(2017) 613 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta(Kreeka taotlus – EGF/2017/003 GR/Attica retail)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.13. aprillil 2017 esitas Kreeka taotluse viitega EGF/2017/003 GR/Attica retail, et saada Kreeka NUTS 2. tasandi piirkonnas Atikas (EL30) ja kümnes teises piirkonnas
                  2
                klassifikaatori NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
                  3
               .

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätete alusel, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2017/003 GR/Attica retail

                        Liikmesriik

                        Kreeka

                        Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS
                           4
                         2. tasand)

                        Ida-Makedoonia ja Traakia (EL11)

                        Kesk-Makedoonia (EL12)

                        Lääne-Makedoonia (EL13)

                        Tessaalia (EL14)

                        Ípeiros (EL21)

                        Lääne-Kreeka (EL23)

                        Kesk-Kreeka (EL24)

                        Peloponnesos (EL25)

                        Atika (EL30)

                        Lõuna-Egeus (EL42)

                        Kreeta (EL43)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        13. aprill 2017

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        13. aprill 2017

                        Tõlke saamine

                        12. mai 2017

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        26. mai 2017

                        Nõutud teabe esitamistähtaja kahe nädala võrra pikendamise taotluse kuupäev

                        7. juuli 2017

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        21. juuli 2017

                        Lisateabe tõlke saamine

                        16. august 2017

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        8. november 2017

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõige 2

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        9

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           5

                        Osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad)

                        Vaatlusperiood (üheksa kuud)

                        19. aprill 2016 – 19. jaanuar 2017

                        Koondamiste koguarv

                        725

                        Rahastamisnõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        725

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        725

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        4 720 250

                        EGFi rakendamise eelarve
                           6
                         (eurodes)

                         195 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        4 915 250

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        2 949 150

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Kreeka ametisasutused esitasid taotluse EGF/2017/003 GR/Attica retail 13. aprillil 2017, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal kuupäeval ja palus Kreeka ametiasutustelt lisateavet 26. mail 2017. Lisateave esitati kaheksa nädala jooksul, pärast seda, kui Kreeka ametiasutused olid nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel tähtaega kahe nädala võrra pikendanud. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 8. novembril 2017.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus esitati selle tõttu, et NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris koondati 725 töötajat. Üheksa ettevõtja koondamised leidsid aset NUTS 2. tasandi Kreeka piirkonnas Atika (EL30) ja kümnes teises piirkonnas
                  7
               .

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        ΗΛΕΚΤΡΟΝΙΚΗ ΑΘΗΝΩΝ Α.Ε.Ε.

                        428

                        ΝΟΤΟΣ COM ΣΥΜΜΕΤΟΧΕΣ Α.Ε.

                        33

                        DIXONS SOUTH - EAST EUROPE SA

                        42

                        ΠΕΤ ΣΙΤΙ ΑΕΒΕ

                        23

                        ΗΛΕΚΤΡΟΛΟΓΙΚΑ ΕΛΛΑΣ

                        37

                        ΣΑΡΑΦΙΔΗΣ Α.Ε.

                        28

                        ΑΤΗΝΗ ΧΟΝΤΟΣ Α.Ε.Ε

                        29

                        ΑΦΟΙ ΒΕΡΟΠΟΥΛΟΙ Α.Ε.

                        49

                        ΜΕΤΡΟ ΑΕΒΕ

                        56

                        Ettevõtjaid kokku: 9
                           8

                        Koondatuid kokku:

                        725

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Rahastamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        725

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohase sekkumiskriteeriumi alusel, millega tehakse erand artikli 4 lõike 1 punktist b, mille kohaselt on toetuse saamise tingimus vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. NUTS 2. tasandi piirkonnas Atikas (EL30) koondati kokku 513 töötajat.

               7.Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 19. aprillist 2016 kuni 19. jaanuarini 2017.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –269 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta;

               –456 koondatud töötajat alates töölepingu tegeliku lõpetamise või lõppemise kuupäevast.

               Rahastamiskõlblikud toetusesaajad

               9.Rahastamiskõlblikke toetusesaajaid on kokku 725.

               Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga

               10.Tõendamaks määruses (EÜ) nr 546/2009 nimetatud seost koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel, selgitavad Kreeka ametiasutused, et riigi majandus on alates kriisi algusest 2008. aastal olnud sügavas languses. Kreeka statistikaameti ELSTAT andmetel on Kreeka reaalne SKP 2008. aastast 2016. aastani vähenenud 26,2 protsenti, avaliku sektori tarbimine 22,8 protsenti ja erasektori tarbimine 24,4 protsenti, töötuse määr on aga suurenenud ligikaudu 14 protsendipunkti. Ehkki Kreeka majandus on hinnangute kohaselt taastumas ja prognoosid aastaks 2017
                  9
                on mõne eespool nimetatud näitaja kohta positiivsed, on tööturg ka lähitulevikus endiselt raskustes.

               11.Alates 2008. aastast on Kreeka valitsus võtnud välisvõla tagasimaksmiseks eri meetmeid, nt maksumäära suurendamine, avaliku sektori kulude ühtlustamine ja riigiametnike palkade vähendamine. Kreeka majanduse konkurentsivõime parandamise püüdluses on vähenenud ka erasektori palgad.

               12.Väiksemate sissetulekute vahetu tagajärjena on vähenenud tarbimine, eelkõige toodete osas, mis ei ole esmatarbekaubad. 2009. aastast 2013. aastani vähenes Kreekas leibkondade tarbimine, kuigi EL-28 tasandil toimus aeglane taastumine. Pärast väikest taastumist 2014. aastal hakkas leibkondade tarbimine Kreekas 2015. aastal taas vähenema
                  10
               .

               13.Leibkondade sissetulekuid ja elutingimusi käsitleva ELSTATi aruande kohaselt elas 2016. aastal 21,2 % kreeklastest allpool vaesuspiiri
                  11
               .

               14.IME-GSEVEE
                  12
                2016. aasta jaanuaris avaldatud uuringus
                  13
                tunnistas üks kolmest leibkonnast, et sissetulekud on 2015. aastal eelmise aastaga võrreldes vähenenud, ning 94,2 % leibkondadest tunnistasid, et nende sissetulekud on alates kriisi algusest oluliselt vähenenud.

               15.Aastatel 2009 kuni 2016 vähenes tarbijausalduse indeks
                  14
                drastiliselt: kui 2009. aastal oli see -46, siis 2012. aastal oli see -75, ning hoolimata selle taastumisest 2014.–2015. aastal (-49), on see indeks alates 2016. aastast oluliselt langenud: 2017. aasta veebruaris oli see -73,3
                  15
               .

               16.Tänaseks on jaekaubandussektorilt EGF-ile laekunud veel seitse taotlust
                  16
               , mille alus on samuti ülemaailmne majandus- ja finantskriis.

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               17.Kreeka ametiasutuste väitel olid koondamised tingitud eeskätt kahest järgmisest sündmusest: 1) leibkondade kasutada olevate sissetulekute vähenemine maksukoormuse suurenemise, palkade vähenemise ja kasvava töötuse tõttu, mille tagajärjeks oli ostujõu järsk langus; 2) ettevõtetele ja üksikisikutele antavate laenude järsk vähenemine Kreeka pankade sularahapuuduse tõttu. Kreeka keskpanga andmetel on leibkondadele ja ettevõtetele antavate laenude aastane kasvumäär alates 2010. aastast olnud negatiivne
                  17
               .

               18.Kuna Kreeka leibkondade ostujõud on alates 2008. aastast vähenenud, on vähenenud ka nõudlus esmatarbekaupade ja kestvuskaupade järele. Seetõttu vähenes 2008.–2015. aastal märkimisväärselt jaekaubanduse maht: kodumasinate osas 60 %, toiduainete jaemüüjate osas 30 % ning supermarketite osas 23 %
                  18
               . Infobank Hellastat SA hinnangul
                  19
                on oodata jätkuvat jaekaubanduse mahu vähenemist.

               19.Jaekaubandusettevõtjatel on nendes tingimustes olnud suuri raskusi äritegevuse jätkamisega, kuna rahastamistingimused ja äritulemused halvenesid kriisi ajal märkimisväärselt. Jaekaubandussektori kogukäibe indeks on pidevalt langenud, vähenedes 2008.–2016. aastal rohkem kui 63 % (2008. aastal oli see 112,6, 2016. aastal 71,1)
                  20
               .

               20.Kreeka tarbijate sissetulekute pidev vähenemine muutis nende tarbimisharjumusi ja hoiakuid. Traditsiooniliste jaekaupluste tegevust on mõjutanud ka e-kaubanduse jätkuv kasv (2016. aasta novembris 18,3 %)
                  21
               . Kõik see on mõjutanud ka niigi kõrget töötuse määra
                  22
               . Kreeka töötajate üldkonföderatsiooni (GSEE) tööinstituudi 2016. aasta aruande kohaselt on jaekaubandus-, tööstus- ja ehitussektori töökohtade arv 2008.–2015. aastal vähenenud 164 000 võrra. See moodustab 64,2 % vähenenud töökohtade koguarvust
                  23
               .

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               21.Kuigi viimase nelja aasta jooksul on tööpuudus Kreekas tasapisi vähenenud, on töötuse määr siiski EL liikmesriikide hulgas kõrgeim (2016. aastal 23,6 %).

               22.Kreeka ametiasutused väidavad, et kõnealuses 11 piirkonnas toimunud koondamised halvendavad tööpuudusest tingitud olukorda, mis on majandus- ja finantskriisi tagajärjel juba niigi kehvas seisus. ELi liikmesriikide hulgas oli töötuse määr 2016. aastal kõige kõrgem just Kreekas. Maailmas on Kreeka antud näitaja osas viieteistkümnendal kohal
                  24
               .

               Töötuse määr

                     Allikas: Eurostat
                  25
                ja ELSTAT.

               23.Enamik koondamisi toimub Atika piirkonnas (70,7 %) ja teised koondamised toimusid ülejäänud 10 piirkonnas
                  26
                (29,3 %). 2016. aasta lõpu seisuga oli töötuse määr Atika piirkonnas 22,9 %, ülejäänud kümnes piirkonnas jäi töötuse määr 19,5 % (Egeuse piirkond) ja 26,8 % (Ípeirose ja Lääne-Makedoonia piirkonnad) vahele
                  27
               . Peale selle on piirkondades tööotsijate suure arvuga võrreldes vähe tööpakkumisi. 2016. aasta veebruari seisuga otsis ainuüksi Atika piirkonnas ametlikult tööd 306 749 töötut.

               24.Jaekaubandusettevõtetes toimunud koondamised on niigi kriisi negatiivsete tagajärgedega maadlevaid piirkondi tõsiselt räsinud.

               Taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks esitatud eriolukorra kirjeldus

               25.Kreeka ametiasutused väidavad, et esitatud taotlust tuleks käsitleda EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohase taotlusena, sest tegemist on eriolukorraga ja neil koondamistel on ulatuslik mõju tööhõivele ning kohalikule ja piirkondlikule majandusele. Artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud nõuded ei ole täies ulatuses täidetud, kuna keeruline on tõestada, et kaks NUTS 2. tasandi piirkonda, mille vahel on veepiir (EL42 ja EL43
                  28
               ), külgnevad teiste asjaomaste piirkondadega ning et nad on osa ühisest kohalikust või piirkondlikust tööturust.

               26.Veepiiriga piirkondade külgnevus artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses ei ole EGFi määruses määratletud. Seetõttu väidab Kreeka, et 20 töötajat
                  29
               , kes koondati ühele emaettevõttele (Electroniki Athinon SA) kuuluvatest poodidest, peaks käsitlema võrdselt ning nende suhtes tuleks kohaldada sama liiki meetmeid, mida kohaldatakse maismaapiirkondades koondatud töötajatele.

               27.Lisaks on kahe veepiiriga piirkonna näol tegemist väikeste isoleeritud tööturgudega ning mõlemas piirkonnas on väga kõrge töötuse määr (Lõuna-Egeuse piirkonnas 19,5 % ja Kreetal 23,5 %).

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               28.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 725. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuserühma alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        408

                        (56,3 %)

                        Naised:

                        317

                        (43,7 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        714

                        (98,5 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud:

                        11

                        (1,5 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24-aastased:

                        0

                        (0,0 %)

                        25–29-aastased:

                        26

                        (3,6 %)

                        30–54-aastased:

                        81

                        (11,2 %)

                        55–64-aastased:

                        438

                        (60,4 %)

                        üle 64 aasta vanused:

                        180

                        (24,8 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               29.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Professionaalne nõustamine: Tegemist on kaasmeetmega, mida pakutakse kõikidele osalejatele, pöörates erilist tähelepanu eakamatele toetusesaajatele. Meetme käigus korraldab spetsialiseerunud nõustaja 25 individuaalset nõustamist, mis kestavad 45 minutit. Meede hõlmab järgmisi etappe:

               1. Teave. Esimese, kõikidele toetusesaajatele suunatud meetme käigus antakse ülevaade projektist ning võimalustest, mida loob selles osalemisega nõustumine.

               2. Toetusesaajate registreerimine ja vajaduste uurimine. Teabe andmine kättesaadavate teenuste ja koolitusprogrammide kohta ning oskuste ja koolitusvajaduste kohta. Kõikide osalejate isikliku profiili koostamine.

               3. Isiklike ja tööalaste oskuste hindamine. Meetme eesmärk on aidata töötajatel saada ülevaade oma huvidele vastavatest oskustest, võimalustest ja piirangutest ning koostada realistlik karjäärikava. Protsessi tulemusena koostatakse personaalsete ja tööalaste oskuste hinnang, mis hõlmab osaleja oskusi, kvalifikatsioone ja koolitusvajadusi.

               4. Isikliku ja tööalase arengu protsess. Meede hõlmab järgmist: 1) koolitus horisontaalsete oskuste valdkonnas
                  30
               ; 2) tööotsingute toetamine ja tööotsimise meetodite tutvustamine, elulookirjelduste ja kaaskirjade koostamise ning tööintervjuuks valmistumise koolitus; 3) karjäärinõustamine: nõustajad annavad ajakohast teavet tööturu olukorra kohta ning suunavad osaleja konkreetsete tööpakkumiste juurde; 4) esialgse individuaalse koondprojekti ja tegevuskava koostamine.

               5. Individuaalse tegevuskava väljatöötamine ja koostamine. Nõustajad on töötajatele toeks ka koolituskavade ja personaalsete tööturule tagasipöördumise kavade elluviimisel. Ettevõtte asutamisest huvitatud osalejatele pakutakse üldist tuge ja ettevõtlusnõustamist.

               6. Jälgimine. Meetme abil tagatakse osalejate jälgimine kuue kuu jooksul pärast meetmete võtmise lõpetamist.

               –Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe. Meetmega pakutakse töötajatele, eelkõige eakamatele toetusesaajatele nende vajadustele vastavaid kutseõppekursusi, mis haakuvad tööturu hetkevajadustega. Pakutakse kahte liiki koolitust: jätkuvad kutseõppeprogrammid ning erikoolitused või eriotstarbelised haridusprogrammid. Koolituskursusi võib täiendada ka praktikaga.

               –Ettevõtluse alustamise toetus. Ettevõtluse edendamiseks saavad oma ettevõtte asutavad töötajad asutamiskulude katmiseks kuni 15 000 eurot toetust. Eelduseks on see, et toetusesaaja jätkab oma ettevõtte tegevust vähemalt ühe aasta jooksul.

               –Tööotsimis- ja koolitustoetus. Professionaalse nõustamise meetmes osalemise kulude katmiseks eraldatakse toetusesaajale nõustajaga 45-minutilisel koolitussessioonil osalemise jaoks 40 eurot. Koolitusel osalemise toetus on 3,33 eurot tunnis.

               –Töökoha loomise toetus. Töölevõtmise stiimulina pakutakse tööandjatele toetust 650 eurot (bruto) inimese kohta kuue kuu vältel, eeldusel et EGFi toetusesaaja leping kehtib vähemalt kuus kuud pärast toetuse andmise lõppemist.

               30.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               31.Kreeka ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt peavad võtma. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Eelarveprognoos

               32.Hinnangulised kogukulud on 4 915 250 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 4 720 250 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 195 000 eurot.

               33.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 2 949 150 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Professionaalne nõustamine (Επαγγελματική συμβουλευτική)

                        725

                        1 250

                        906 250

                        Kutseõpe (Επαγγελματική Κατάρτιση)

                        680

                        1 500

                        1 020 000

                        Erikoolitus/-haridus (Εξειδικευμένη κατάρτιση / εκπαίδευση)

                        45

                        4 000

                        180 000

                        Ettevõtluse alustamise toetus (Συνεισφορά για σύσταση επιχείρησης)

                        65

                        15 000

                        975 000

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        3 081 250

                        (65,28 %)

                        Toetused ja stiimulid (meetmed EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaselt)

                        Tööotsimistoetus (Επιδόματα αναζήτησης εργασίας)

                        725

                        1 000

                        725 000

                        Koolitustoetus (Επιδόματα κατάρτισης)

                        680

                        1 000

                        680 000

                        Töökoha loomise toetus (Επιδότηση θέσεων εργασίας)

                        60

                        3 900

                        234 000

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        1 639 000

                        (34,72 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        25 000

                        2. Haldamine

                        –

                        90 000

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        55 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        25 000

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        195 000

                        (3,97 %)

                        Kogukulud (a + b + c):

                        –

                        4 915 250

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        2 949 150

               34.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi kogukuludest. Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               35.Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et füüsilisest isikust ettevõtjate, idufirmade ja selliste firmade puhul, mille töötavad on üle võtnud, ei ületa investeeringuteks ettenähtud summad 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               36.Kreeka ametiasutused hakkasid sihtrühma toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 13. juulil 2017. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 13. juulist 2017 kuni 13. juulini 2019.

               37.Kreeka ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 5. juunil 2017. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 5. juunist 2017 kuni 13. jaanuarini 2020.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               38.Riikliku eel- või kaasrahastamise allikas on Kreeka majandus- ja arenguministeeriumi avalike investeeringute programm.

               39.Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               40.Kreeka ametiasutused on märkinud, et kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi koostamisel on konsulteeritud peasekretäri ja Kreeka töötajate üldkonföderatsiooni tööinstituudi (GSEE) esindajatega.

               41.2017. aasta jaanuaris toimus tööhõiveministeeriumi peasekretäri juures kuus kohtumist: kolm kohtumist peasekretäri ja GSEE esindajatega ning kolm kohtumist peasekretäri ja koondatud töötajate koordineerimiskomiteega.

               Juhtimis- ja kontrollisüsteem

               42.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Kreeka on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Kreekas ka Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid. Korraldusasutuseks on tööhõive, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalse solidaarsuse ministeeriumi tööhõive ja sotsiaalmajanduse osakonna riikliku strateegilise raamistiku (NSRF) töörühm, auditeerimisasutuseks on EDEL (finantsauditite komitee) ning sertifitseerimisasutuseks kaasrahastatavate programmide sertifitseerimise ja kontrollimise eriteenistus.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               43.Kreeka on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –töötajaid koondanud ettevõtjad, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               44.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades)
                  31
               .

               45.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühmas olevate toetusesaajate arvu, kavandatud meetmeid ja nende eeldatavat maksumust, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 2 949 150 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               46.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13
                  32
               .

               Seotud õigusaktid

               47.Komisjon esitab EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga samal ajal Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 2 949 150 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               48.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  (Kreeka taotlus – EGF/2017/003 GR/Attica retail)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  33
               , eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
                  34
               , eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades)
                  35
               .

               (3)13. aprillil 2017 esitas Kreeka taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega, mis toimusid Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris Kreekas statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS)
                  36
                2. tasandi piirkondades, kuhu kuuluvad Atika (EL30), Ida-Makedoonia ja Traakia (EL11), Kesk-Makedoonia (EL12), Lääne-Makedoonia (EL13), Tessaalia (EL14), Ípeiros (EL21), Lääne-Kreeka (EL23), Kesk-Kreeka (EL24), Peloponnesos (EL25), Lõuna-Egeus (EL42) ja Kreeta (EL43). Taotluse kohta esitati määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõike 3 kohaselt lisateavet. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõike 2 alusel käsitatakse Kreeka esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja kohalikule, piirkondlikule või riiklikule majandusele ulatuslik negatiivne mõju.

               (5)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Kreeka taotluse alusel rahalist toetust summas 2 949 150 eurot.

               (6)Selleks et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 2 949 150 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]*.

                  37Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  Ida-Makedoonia ja Traakia (EL11), Kesk-Makedoonia (EL12), Lääne-Makedoonia (EL13), Tessaalia (EL14), Ípeiros (EL21), Lääne-Kreeka (EL23), Kesk-Kreeka (EL24), Peloponnesos (EL25), Lõuna-Egeus (EL42), Kreeta (EL43).

                     (3)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (4)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (5)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (6)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (7)
                  Vt joonealune märkus nr 3.

                     (8)
                  Nimetatud üheksale ettevõtjale kuuluvad poed ja supermarketid, kus müüakse elektroonikatooteid, kodumasinaid, arvuteid, kosmeetikatooteid, rõivaid, jalanõusid, toitu ja jooke jne. Kaks ettevõtjat on läinud pankrotti (ΗΛΕΚΤΡΟΝΙΚΗ ΑΘΗΝΩΝ Α.Ε.Ε ja ΣΑΡΑΦΙΔΗΣ Α.Ε.), ülejäänud seitse jätkavad tegevust.

                     (9)

                  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/ecfin_forecast_spring_110517_el_en.pdf

                     (10)
                  SKP ja põhikomponendid (toodang, tulud ja kulud), kood: nama_10_gdp.

                     (11)
                  Kreekas on vaesuspiir üksikisikute puhul 4 500 eurot aastas inimese kohta ning kahest täiskasvanust ja kahest lapsest koosneva leibkonna puhul 9 450 eurot.

                     (12)
                  Kreeka kutsetööliste, käsitööliste ja kaupmeeste liidu väikeettevõtjate instituut.

                     (13)

                  http://www.imegsevee.gr/dtimegsevee/1078--l-r

                     (14)
                  Tarbijausalduse indeks on positiivsete ja negatiivsete vastuste kaalutud protsendimäär.

                     (15)

                  http://iobe.gr/docs/situation/BCS_01032017_PRE_GR.pdf

                     (16)
                  EGF/2010/010 CZ/Unilever, EGF/2010/016 ES/Aragón Retail, EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, EGF/2014/009 EL/Sprider Stores, EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas, EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail.

                     (17)

                  http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Summary_Annrep2016.pdf

                     (18)

                  https://www.nbg.gr/greek/the-group/press-office/e-spot/reports/Documents/SMEs%20Survey_Retail%20Trade%20(September%202016).pdf

                     (19)
                  http://www.pressreader.com/greece/naftemporiki/20170111/281784218780186

                     (20)

                  http://www.statistics.gr/en/statistics/-/publication/DKT39/2017-M05

                     (21)

                  www.greekecommerce.gr/gr/file-download/eltrun-ecommerce-b2c-2016

                     (22)
                  Eurostat: Kood tsdec450.

                     (23)

                  http://www.inegsee.gr/ekdosi/etisia-ekthesi-2016-ine-gsee-i-elliniki-ikonomia-ke-i-apascholisi/

                     (24)
                  Allikas: ILO.
                  http://www.ilo.org/global/about-the-ilo/multimedia/maps-and-charts/WCMS_442905/lang--en/index.htm

                     (25)
                  Kood tsdec450.

                     (26)
                  Vt joonealune märkus nr 3.

                     (27)

                  http://www.statistics.gr/documents/20181/44dfe0a4-2f54-47c0-aa04-83b6d56508f8

                     (28)
                  EL42 – Lõuna-Egeus, EL43 – Kreeta.

                     (29)
                  12 töötajat piirkonnas EL42 – Lõuna-Egeus ja 8 töötajat piirkonnas EL43 – Kreeta.

                     (30)
                  Horisontaalsed oskused, näiteks: uute olukordadega kohanemine, otsuste langetamine, töö otsimine, jne.

                     (31)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (32)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (33)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (34)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (35)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (36)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (37)
                   Kuupäeva sisestab Euroopa Parlament enne Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.