Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0233

Ettepanek Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 1212/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes  /* KOM/2009/0233 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 15.5.2009KOM(2009) 233 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1212/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtesSELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), viimati muudetud nõukogu 21 detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) kohaldamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite importi käsitlevas menetluses. |120 | Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis toimus kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1212/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes, viimati muudetud nõukogu 6. aprilli 2009. aasta määrusega nr 282/2009 |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli vastavalt algmääruse sätetele juba uurimise ajal võimalus oma huvisid kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei ole ette nähtud üldist mõjuhindamist, kuid selles on sätestatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1212/2005 lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit mittetempermalmist valandite impordi suhtes. Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 algatas komisjon 20. mail 2008. aastal vahepealse läbivaatamise. The review was limited to the examination of the product scope. Uurimine kinnitas, et esialgne uurimine hõlmas hall- ja kõrgtugevast malmist valandeid. Tehti kindlaks, et kuigi hall- ja kõrgtugevast malmist valmistatud valandid on pisut erinevad, võib neid käsitada ühe tootena. Lisaks jõuti järeldusele, et tehnilisest seisukohast lähtuvalt ei saa kõrgtugevast malmist valandeid käsitada mittetempermalmist valanditena, sest survepinge mõjul võib malm deformeeruda ilma, et ta puruneks Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1212/2005, et täpsustada, milliseid tooteid määrus hõlmab ja vältida võimalikke tõlgendamisest tulenevaid arusaamatusi. Määrus tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 20. juunil 2009. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |331 | Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |332 | Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: eespool nimetatud algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. |4) MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1212/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. KEHTIVAD MEETMED1.  Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1212/2005 lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiinast”) pärit valandite impordi suhtes[2] (edaspidi „lõplike meetmete määrus”). Individuaalsed tollimaksumäärad ulatusid 0 %-st kuni 37,9 %-ni ning jääktollimaksumääraks kehtestati 47,8 %. Komisjoni otsusega 2006/109/EÜ[3] ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 268/2006[4] kiideti heaks mitme äriühingu ning Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoja (China Chamber of Commerce for Import and Export of Macinery and Electronic Products, edaspidi „CCCME”) esitatud ühine hinnakohustus. Mitme uue eksportiva tootja taotlustest lähtuvalt on lõplike meetmete määrust aeg-ajalt muudetud; viimati muudeti määrust 2009. aasta aprillis[5].B. läbivaatamisega seotud uurimise algatamine ja menetluse käik2.  8. novembril 2007 sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotluse esitas äriühing Eurofonte (edaspidi „taotluse esitaja”) üheksa Euroopa tootja nimel. Taotluse esitaja väitis, et lõplike meetmete määrusega kehtestatud meetme ulatus on ebaselge. Lisaks väitis taotluse esitaja, et täpsustada tuleks toote määratlust seoses kõrgtugeva malmiga, eelkõige aga seda, kas sellised valandid kuuluvad vaatlusaluse toote määratluse alla.3.  Komisjon leidis, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali ja algatas pärast nõuandekomiteega konsulteerimist Euroopa Liidu Teatajas teate avaldamisega (edaspidi „läbivaatamise algatamise teade”)[6] uurimise artikli 11 lõike 3 alusel. Uurimine piirdus kehtiva meetmega hõlmatud toote määratlemisega.4.  Komisjon teatas menetluse algatamisest teadaolevatele ühenduse tootjatele, importijatele ja kasutajatele, eksportiva riigi esindajatele ning teadaolevatele Hiina eksportivatele tootjatele. Komisjon küsis teavet kõikidelt eespool nimetatud isikutelt ja muudelt isikutelt, kes andsid endast teada läbivaatamise algatamise teates nimetatud tähtaja jooksul. Komisjon andis huvitatud isikutele võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist.5.  Küsimustikule vastasid 15 ühenduse tootjat, üheksa Hiina eksportivatest tootjatest sõltumatut ühenduse importijat, üks ühenduse kasutaja ja 17 Hiina eksportivat tootjat.6.  Rahuldati kuue huvitatud isiku (taotluse esitaja, üks ühenduse tootja ja neli importijat) ärakuulamistaotlused.C. VAATLUSALUNE TOODE7.  Vaatlusalune toode on lõplike meetmete määruse artiklis 1 määratletud Hiinast pärit mittetempermalmist valandid, mida kasutatakse maapinnal või maa all asuvate süsteemide katmiseks ja/või neile juurdepääsuks (v.a tuletõrjehüdrandid) ning nende osade suhtes, mis võivad olla masintöödeldud, kaetud, värvitud või muude materjalidega kombineeritud või mitte, ning mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7325 10 50, 7325 10 92 ja ex 7325 10 99 (TARICi kood 7325 10 99 10) alla.8.  Sama määruse tootekirjelduse osas, eelkõige põhjenduses 18 on märgitud, et valandid on valmistatud hall- või kõrgtugevast malmist ning vaatamata teatavatele põhjendustes 20 ja 21 kirjeldatud erinevustele, jõutakse põhjendustes 22 ja 29 järeldusele, et kõigi valandite füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused on samad, neid kasutatakse põhiliselt samadel eesmärkidel ning neid saab vaadelda sama toote eri liikidena.9.  Mitme huvitatud isiku arvates ei kuulu kõrgtugevast malmist valandid meetmetega hõlmatud toote (mittetempermalmist valandid) mõiste alla, mis on sõnastatud lõplike meetmete määruse artiklis 1. Mõned huvitatud isikud viitasid koondnomenklatuuri alamrubriigile, mis hõlmab tempermalmist toruliitmikke (CN-kood 7307 19 10), mille koondnomenklatuuri asjakohases selgitavas märkuses on öeldud, et keragrafiitmalm (kõrgtugev malm) on deformeeritav. Seepärast väideti, et määrus ei hõlma kõrgtugevast malmist valandeid isegi kui kõnealuse määruse tootekirjelduse osas on sätestatud, et kõiki valandeid võib vaadelda sama toote eri liikidena.D. UURIMISE JÄRELDUSED1. Sissejuhatavad märkused10.  Mitu huvitatud isikut väitis, et tootevaliku läbivaatamine ei ole eespool kirjeldatud probleemi lahendamiseks piisav, komisjon peaks algatama kas uue dumpinguvastase uurimise vastavalt algmääruse artiklile 5 või dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise kontrollmenetluse vastavalt algmääruse artiklile 13.11.  Võttes arvesse, et uurimise esmane eesmärk on kontrollida esialgse uurimise kohaldamisala ja kohandada vajadusel ka regulatiivosa, on kõnealusel konkreetsel juhul sobiv menetlus tootevaliku läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Algmääruse artikli 5 kohane uus uurimine ja algmääruse artikli 13 kohane dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise kontrollmenetlus on ette nähtud erinevate olukordade lahendamiseks. Esimesena mainitud menetlust võib muu hulgas kasutada uurimise algatamiseks seoses tootega, mida esialgse uurimise käigus ei uuritud (näiteks erineva tootekirjelduse kasutamisel või päritoluriigi puhul, mille suhtes meetmeid ei kehtestatud). Teisena nimetatud menetlus võetakse uurimisel aluseks siis kui meetmete kohaldamisalasse kuuluvate toodete puhul hoitakse dumpinguvastastest meetmetest kõrvale. Seepärast ei ole nende kahe uurimismenetluse kohaldamine käesolevas olukorras asjakohane.12.  Seega algatati läbivaatamine, et tagada dumpinguvastaste meetmete nõuetekohane kohaldamine.2. Esialgse uurimise analüüs13.  Esimese sammuna analüüsiti esialgset uurimist, et teha kindlaks kas see hõlmas täielikult mitte ainult hallmalmist vaid ka kõrgtugevast malmist valmistatud valandeid.14.  Esiteks tuleb märkida, et esialgse uurimise algatamisteates[7] on toodet kirjeldatud kui „teatavad Hiinast pärit mittetempermalmist valandid, mida kasutatakse maapinnal või maa all asuvate süsteemide (…) katmiseks ja/või neile juurdepääsuks ning nende osade suhtes, (…) mida tavaliselt klassifitseeritakse CN-koodide 7325 10 50, 7325 10 92 ja ex7325 10 99 alla.”15.  Väljend „mida tavaliselt klassifitseeritakse…” tähendab, et algatamisteates esitatud CN-koodid on (nagu tavaliselt) antud ainult teavitamise eesmärgil. Seega ei saa huvitatud isikud väita, et uuriti ainult nimetatud CN-koodide alla kuuluvaid tooteid. Lisaks algatamisteates esitatud toote määratlusele, sisaldas esialgse kaebuse mittekonfidentsiaalne versioon, mis oli kättesaadav kõikidele menetlusega seotud huvitatud isikutele ja mis edastati kõikidele kaebuses nimetatud eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele, täiendavat teavet.16.  Kaebuse mittekonfidentsiaalses versioonis on vaatlusaluse toote kirjeldus täpselt sama kui avaldatud algatamisteates. Kaebuse punktides 3.2–3.7 on esitatud lisaselgitused üldise kirjelduse kohta. Nimetatud punktides esitatud teabest järeldub, et kaebus hõlmab nii hall- kui ka kõrgtugevast malmist valmistatud tooteid. Punktis 3.5 on näiteks märgitud, et „toode on valmistatud mittetempermalmist, mis võib olla nii hall- kui ka kõrgtugev malm”. Lisaks on kaebuse mittekonfidentsiaalse versiooni punktis 3.4 kirjeldatud nii hall- kui ka kõrgtugevast malmist valmistatud valandite tootmisprotsessi.17.  Samuti puudus teave selle kohta, et algatamisteate tootemääratlus oleks kaebuse omast piiratum.18.  Lisaks selgus esialgse uurimise käigus, et dumpingut ja kahju kajastavaid andmeid koguti nii hall- kui ka kõrgtugevast malmist valmistatud valandite kohta. Näiteks küsimustikes, mis saadeti teadaolevatele huvitatud isikutele ja nendele huvitatud isikutele, kes andsid endast teada ning esitasid taotluse küsimustiku saamiseks, hõlmas tooteklassifikaatoris (toote kontrollnumber) sisalduv kohustuslik tootekirjeldus mõlemat liiki malmist valmistatud tooteid. Seega oli kõigile küsimustiku saanud koostööd tegevatele isikutele arusaadav et uurimine hõlmab nii hall- kui ka kõrgtugevast malmist valmistatud valandeid. Lisaks sellele tagas asjaolu, et tooteklassifikaator hõlmas mõlemat liiki malmist valmistatud valandeid, et kõik dumpingut, kahju, põhjuslikkust ning ühenduse huvisid käsitlevad esialgse uurimise tulemused võtsid arvesse nii hall- kui ka kõrgtugevast malmist valmistatud valandeid.19.  Lisaks oli lõpliku avalikustamise tekstis, mis saadeti kõigile huvitatud isikutele, ja kõnealuses lõplike meetmete määruses mitu korda osutatud, et valandid võivad olla valmistatud nii hall- kui ka kõrgtugevast malmist (vt eelkõige põhjendused 18, 20 ja 21). Uuriti ja selgitati ka mõlemat tüüpi malmi erinevusi (vt samu põhjendusi). Lisaks on lõplike meetmete määruse põhjenduses 22 esitatud järelduse kohaselt uurimise käigus selgunud, et vaatamata hall- või kõrgtugeva malmi erinevustele on kõigi valandite füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused samad, neid kasutatakse põhiliselt samadel eesmärkidel ning neid saab vaadelda sama toote eri liikidena20.  Eelnevat arvesse võttes võib järeldada, et esialgne uurimine hõlmas nii hall- kui ka kõrgtugevast malmist valmistatud valandeid. Isegi kui oletada, et ainult algatamisteadet lugedes ei olnud see asjaolu täiesti selge, oli huvitatud isikutel mitmeid muid võimalusi teada saada, et uurimine hõlmab kindlasti nii hall- kui ka kõrgtugevast malmist valmistatud valandeid, kuna see oli kirjas kaebuse mittekonfidentsiaalses versioonis, küsimustikes ning sellest teatati huvitatud isikutele ka uurimise lõppetapis.21.  Pärast kõnealuse läbivaatamise lõplike järelduste avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et esialgse uurimise algatamisteade oleks pidanud sisaldama selget tootemääratlust. Võttes arvesse, et algatamisteates on viidatud ainult mittetempermalmist valanditele, võib tempermalmist valandite importija olla kindel, et tema imporditud toodangut uurimine ei hõlmanud ning ta ei pea tutvuma kaebuse konfidentsiaalse versiooniga.22.  Võttes arvesse esialgse uurimise algatamisteate sõnastust ei saa väita, et kõrgtugevast malmist valandid olid asjaomase toote määratlusest kas otseselt või kaudselt välja jäetud. Esiteks tuleb märkida, et algatamisteate esimeses lõigus on öeldud, et „komisjonile on esitatud (…) kaebus, milles väidetakse, et teatavaid Hiina Rahvavabariigist pärit (…) valandeid imporditakse dumpinguhinnaga ning see tekitab olulist kahju ühenduse tootmisharule.” Teiseks on teises osas („Toode”) märgitud, et uurimine hõlmab mittetempermalmist valandeid, mida kasutatakse maapinnal või maa all asuvate süsteemide katmiseks ja/või neile juurdepääsuks, kuigi mittetempermalmi mõistet ei ole täpsemalt selgitatud. Sellega seoses tuletatakse meelde, et algatamisteates nimetatud CN-koodid on selgesõnaliselt esitatud ainult teavitamise eesmärgil ning seepärast ei saa väita, et sellega piirati esialgse uurimise tootevalikut. Algatamisteates on juba viiteid kõrgtugevast malmist valmistatud ja maapinnal või maa all asuvate süsteemide katmiseks ja/või neile juurdepääsuks kasutatavate valandite importijatele või eksportivatele tootjatele, et uurimine võib hõlmata kõrgtugevast malmist valandeid. Eespool öeldut silmas pidades lükatakse väide tagasi.23.  Isegi kui eeldada, et algatamisteate puhul ei olnud see nii, siis läbivaatamise algatamise teade oli selles küsimuses selgesõnaline. Selle 3. osas (Läbivaatamise põhjused) on märgitud, et kuigi lõplike meetmete määruse tootekirjelduse osa hõlmab ka kõrgtugevast malmist valmistatud valandeid, oleks kõnealuse määruse regulatiivosa kohaldamisala vaja täpsustada. Algatamisteates kutsuti kõiki äriühinguid üles oma seisukohti teatavaks tegema ning esitama tõendusmaterjale oma seisukohtade toetuseks. Asjaomane importija ei esitanud mingeid tõendusmaterjale selle kohta, et üks või mitu tema tarnijat, kelle suhtes kohaldatakse tollimaksu, ei saanud aru, et esialgne uurimine hõlmas ka kõrgtugevast malmist valandeid. Seda arvesse võttes tuleb märkida, et läbivaatamise algatamise teate 9. osas rõhutati iga huvitatud isiku õigust taotleda soovi korral uue läbivaatamise algatamist vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 11. Ükski eksportija, kelle toodete suhtes kohaldatakse tollimaksu, ei esitanud kaebust, et ta ei saanud aru, et esialgne uurimine hõlmas ka kõrgtugevast malmist valandeid ning et seepärast tuleks algatada täiendav läbivaatamine tema toodete (sh kõrgtugevast malmist valandite) suhtes kohaldatava tollimaksu ümberarvutamiseks.24.  Eespool öeldut silmas pidades lükatakse huvitatud isiku esitatud väide tagasi.3. Kõrgtugevast ja hallmalmist valmistatud valandite võrdlus25.  Selleks et selgitada, kas lõplike meetmete määruses esitatud järeldused kõrgtugevast ja hallmalmist valmistatud valandite kohta on tõepoolest õiged, uuriti kas on põhjendatud väide, et kõrgtugevast ja hallmalmist valmistatud valandite füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused on samad ning neid kasutatakse põhiliselt samadel eesmärkidel, nagu on väidetud lõplike meetmete määruses.a) Füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning asendatavus26.  Füüsikaliste omaduste puhul sõltub valandite kuju toote kasutamiseesmärgist ja paigaldamistingimustest, kuid toode peab igal juhul vastama kehtivatele standarditele, muu hulgas ka standarditele EN 1561, EN 1563, EN 124 ja EN 1433.27.  Keemilise koostise poolest on nii kõrgtugev kui ka hallmalm raua ja süsiniku sulam. Kuigi nende sulamite tooraine struktuur ja tootmise käigus lisatavad ained (näit magneesium) on pisut erinevad, ei ole lõpptoodetel märkimisväärseid erinevusi.28.  Tuleb märkida, et kõrgtugevale malmile tootmise käigus lisatud magneesiumi tõttu muutub malmi libleline/kihiline (hallmalm) mikrostruktuur kerajaks. Kõrgtugevat malmi oleks seega korrektsem nimetada keragrafiitmalmiks.29.  Seoses tehniliste omadustega selgus uurimisel, et erinevalt hallmalmist võimaldavad kõrgtugeva malmi tehnilised omadused tal survejõule paremini vastu pidada ja kõrgtugevat malmi saab survejõul oluliselt suuremal määral deformeerida, ilma et ta murduks, st kõrgtugev malm on plastne samas kui hallmalm on rabe ja puruneb survejõu mõjul. Lisaks selgus uurimise käigus, et vaatamata kõnealusele erinevusele on hall- ja kõrgtugeva malmi muud mehhaanilised/tehnilised omadused (vormitavus, kulumiskindlus ja elastsus) võrdväärsed.30.  Lisaks mõjutab hall- ja kõrgtugeva malmi eespool nimetatud erinevus ainult valandi kuju (s.t kas lukustusseadist on vaja või mitte, mitte selle vastavust kasutamiseesmärgile, milleks on maapinnal või maa all asuvate süsteemide katmine ja/või neile juurdepääsu tagamine.31.  Nimetatud eesmärgil kasutatavad malmtooted peavad vastama standardites EN 124 (kaevukaaned ja restkaevude restid) ning EN 1433 (äravoolukanalite restid) sätestatud nõuetele. Mõlemas standardis on sätestatud, et metalltooted (s.t hall- ja kõrgtugevast malmist tooted) peavad vastama kas standardi EN 1561 või EN 1563 nõuetele. Kuna nii hall- kui ka kõrgtugev malm vastavad standardis sätestatud nõuetele, võib neid käsitada asendatavate toodetena.b) Lõppkasutus32.  Tarbijate jaoks on mõlemat liiki valandid üks ja sama toode, mida kasutatakse luugiaukude katmiseks, mis peavad vastu liikluskoormusele, tagavad turvalise ja lihtsa juurdepääsu maa-alustele võrkudele või pinnaveekollektoritele (kuivenduskanalitele). Mõlemat liiki valandid tagavad pikaajalise ja püsiva lahenduse.c) Järeldus33.  Sellest tulenevalt jõuti järeldusele, et vaatamata väikestele erinevustele kahe tooteliigi vahel, võib neid õigusega käsitada ühe tootena, sest nende füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused on samad, neid saab kasutada samadel eesmärkidel ning nad on vastastikku asendatavad. Sellega kinnitatakse esialgse uurimise järeldusi ja lõplike meetmete määruse põhjendusi 18 ja 20–22.34.  Pärast lõplikku avalikustamist vaidlustas mitu huvitatud isikut kõnealused järeldused ja rõhutas, et juba esialgses uurimises oli ekslikult järeldatud, et hall- ja kõrgtugevast malmist valandite omadused on samad ning neid tuleb uurimise eesmärgil käsitada ühe tootena. Kõnealused huvitatud isikud väitsid, et mitmed tegurid viitavad sellele, et kummagi liigi valandid ei ole üksteisega võrreldavad ja seetõttu tuleb neid käsitada eri toodetena. Eelkõige väitsid kõnealused huvitatud isikud, et (i) tootmisprotsessi erinevustest tingituna on toodete (ii) füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja (iii) kulustruktuur täiesti erinevad, niisamuti ka (iv) tarbijate arusaam. Selle väite toetamiseks esitati komisjonile mitu eksperdiarvamust ja artiklit erialaajakirjadest. Esitatud eksperdiarvamustes rõhutati peamiselt kõrgtugeva ja hallmalmi erinevusi seoses grafiiidistruktuuriga ja nende tehnilisi erinevusi, s.t asjaolu, et kõrgtugev malm võib survejõul deformeeruda, samas kui hallmalm samades tingimustes puruneb.35.  Siinjuures tuleb märkida, et käesoleva uurimise käigus leidis kinnitust, et mõlemat liiki toodete – s.t hall- ja kõrgtugevast malmist valandite – vahel on tõepoolest erinevusi. Kõrgtugevale malmile tootmise käigus lisatava magneesiumi tõttu muutub grafiidi libleline/kihiline struktuur kerajaks, mis annab malmile teistsugused mehhaanilised omadused, näiteks teatava elastsuse survejõu all. Lisaks peavad kõrgtugevast malmist valandid olema enamasti eridisainiga, sest nende kinnitamiseks maapinnale on vaja lukustusseadet. Samas tuletatakse meelde, et väljakujunenud tava kohaselt kontrollitakse, kas toodetel või tooteliikidel on ühesugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning kas neid kasutatakse peamiselt samadel eesmärkidel, et teha kindlaks, kas neid saab dumpinguvastase uurimise raames käsitada ühe tootena või mitte. See tähendab, et tooteliikide kõik omadused ei pea teaduslikust (või muust) seisukohast olema identsed, vaid võimalikud on ka teatavad erinevused eeldusel, et eespool nimetatud põhiomadused on samad. Lisaks tuletatakse meelde, et menetlus ei hõlma mitte materjali (s.t malmi) kui sellise importi, vaid maapinnal või maa all asuvate süsteemide katmiseks ja/või neile juurdepääsuks kasutatavate valandite importi. Käesolev uurimine kinnitas, et kõrgtugevast ja hallmalmist valandite põhiomadused on samad (vt väited põhjendustes 24–30). Seepärast lükatakse tagasi väide, et hall- ja kõrgtugevast malmist valandite põhiomadused ei ole samad.4. Äravoolukanalite restid36.  Käesoleva uurimise raames väitsid kaks äriühingut, et meede ei peaks hõlmama standardi EN 1433 kohast äravoolukanalite võrku. Oma väite toetuseks märkisid huvitatud isikud, et lõplike meetmete määruses on mainitud ainult kaevukaasi ja restkaevude reste hõlmavat standardit (EN 124) ning esialgne uurimine hõlmas eelkõige kaevukaasi.37.  Kaebuse esitaja väitis, et läbivaatamise algatamise teates, milles on esitatud vahepealse osalise läbivaatamise põhjused, ei ole äravoolukanalite restidega seotud küsimusi tõstatatud ning seepärast ei tohiks kõnealuste restidega seotud väiteid arvesse võtta. Väide lükatakse tagasi, sest läbivaatamise algatamise teates on sätestatud, et tootevalikut tuleks täpsustada. Asjaolu, et erilist tähelepanu oli pööratud küsimusele, kas meede hõlmab kõrgtugevast malmist valandeid, ei välista muude tootevalikut käsitlevate kaebuste uurimist.38.  Esiteks uuriti, kas esialgne uurimine hõlmas ka äravoolukanalite reste.39.  Esialgse uurimise algatamise teate põhjenduses 14 on vaatlusalust toodet kirjeldatud kui „teatavaid mittetempermalmist valandeid, mida kasutatakse maapinnal või maa all asuvate süsteemide katmiseks ja/või neile juurdepääsuks, ning nende osad (...).” Kuna äravoolukanalite restid on valandid või nende osad, mida kasutatakse maapinnal või maa all asuvate süsteemide katmiseks, siis tuleb algatamisteadet tõlgendada selliselt, et see hõlmab äravoolukanalite reste kui teatavat liiki valandeid.40.  Lisaks on kaebuse mittekonfidentsiaalses versioonis selgesõnaliselt kirjas, et vaatlusalust toodet on „peamiselt kirjeldatud selle kasutuseesmärgi kaudu ning see hõlmab kaevude katteid (kaevukaaned), restkaevude ja äravoolukanalite reste ning vaatluskaevusid” (vt punkt 3.2). Teise viite sellele, et vaatlusalune toode hõlmab äravoolukanalite reste, leiab punktidest 3.5 (tõhus pinnavee kanalisatsioon) ja 3.6.41.  Lisaks oli äravoolukanalite reste nimetatud nende tooteliikide kirjelduses, millest tuli küsimustikule vastates teatada (toote kontrollnumber) ning kõik küsimustiku saanud koostööd tegevad isikud, pidid edastama ka äravoolukanalite restide müügiandmed. Seega hõlmavad kõik dumpingut, kahju, põhjuslikkust ning ühenduse huvisid käsitlevad esialgse uurimise järeldused ka äravoolukanalite reste.42.  Lisaks on kõikidele huvitatud isikutele avalikustatud lõplike meetmete määruses, eelkõige põhjendustes 15–17 nimetatud, et valandid koosnevad üldiselt raamist, mis paikneb maa sees, ja kaanest või restist, mis asub mis tahes tasapinnaga samal tasapinnal. Põhjenduses 17 on märgitud, et kaasi ja reste on erikujulisi, sealhulgas, kuid mitte ainult, kolmnurkseid, ümmargusi, ruudu- ja ristkülikukujulisi. Ühtlasi on põhjenduses 19 märgitud, et valandite eri esinemisvormid (sh kaevukaaned, restkaevude restid ja vaatluskaevud) on piisavalt sarnased, et neid saaks uurimises vaadelda ühe tootena. Seega osutab lõplike meetmete määruse sõnastus, et äravoolukanalite reste on samuti arvesse võetud kui valandite võimalikku esinemisvormi.43.  Eespool esitatust lähtuvalt hõlmas esialgse uurimise tootevalik ka äravoolukanalite reste.44.  Pärast lõplikku avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et ei algatamisteates ega ka lõplike meetmete määruses ei olnud selgelt märgitud, et uurimine hõlmab äravoolukanalite reste. Kõnealune huvitatud isik väitis ka, et kui algatamisteates oli umbmäärane viide äravoolukanalite restidele, siis lõplike meetmete määruse põhjenduses 16 oli selgelt määratletud, et „ valandid peavad võimaldama kaevule turvaliselt ja lihtsalt juurde pääseda, nii kaevu sisenemise kui visuaalse kontrolli eesmärgil .” Kuna horisontaalne äravoolusüsteem ei võimalda inimeste juurdepääsu kaevudele, vaid selle eesmärk on vee äravoolu tagamine, on selge, et äravoolukanalite restid ei kuulu tootevaliku hulka.45.  Kahtlemata on äravoolukanalite / lineaarsete äravoolusüsteemide (mis koosnevad tavaliselt äravoolukanalist ja seda katvast restist) eesmärk enamasti vee äravoolu tagamine maapinnalt. Samas tagavad nad ka turvalise ja lihtsa juurdepääsu kaevudele, ehk kõnealusel juhul äravoolukanalitele. Kui näiteks lehed või muud esemed on äravoolukanali ummistatud, on inimestel pärast resti eemaldamist juurdepääs äravoolukanalile, et ummistus eemaldada. Isegi kui äravoolukanalit ei saa käsitada maa all asuva kaevu osana, millele on tagatud juurdepääs kogu valandi ulatuses, saab siiski väita, et äravoolukanali rest katab sirgjoones kulgevat õõnsust maa sees, mis on kaevatud vee äravoolu võimaldamiseks. Lisaks tuleb rõhutada, et kõnealuses põhjenduses nimetatakse juurdepääsu visuaalse kontrolli eesmärgil, mida äravoolukanali rest kindlasti võimaldab. Lisaks tuleb kõnealuse huvitatud isiku osutatud lauset vaadelda kontekstis, st koos põhjendusega 15 ja põhjenduse 16 algusega. Nagu eespool mainitud, on määruses sätestatud, et „valandid koosnevad üldiselt raamist, mis paikneb maa sees, ja kaanest või restist , mis asub samal tasapinnal jalakäijate ja/või sõidukite liikumispinnaga ning peab otseselt vastu pidama jalakäijate ja/või sõidukite raskusele. (…) Valandeid kasutatakse kaevu katmiseks ning need peavad pidama vastu mootorsõidukite ja/või jalakäijate survele. Kaas või rest peab olema tihedalt raamile kinnitatud, et vältida müra, reostust, vigastusi ja sõidukite purunemist.” Uurimise käigus selgus, et äravoolukanalite restid koosnevad üldiselt maa sees paiknevast äravoolukanalist ja restist, mis asub samal tasapinnal jalakäijate ja/või sõidukite liikumispinnaga ning peab otseselt vastu pidama jalakäijate ja/või sõidukite raskusele. Lisaks võib äravoolukanali reste kasutada kaevule juurdepääsuks ja/või sellesse sisenemiseks ning need peavad pidama vastu mootorsõidukite ja/või jalakäijate survele. Seepärast lükatakse tagasi väide, et tootevalik ei hõlmanud ilmselgelt äravoolukanalite reste.46.  Selleks et selgitada, kas äravoolukanali restidega seotud järeldused on tõepoolest korrektsed, uuriti seejärel, kas äravoolukanalite restide füüsikalised ja tehnilised põhiomadused on samad kui muudel valandiliikidel ning kas neid võiks koos teiste valandiliikidega käsitada seetõttu ühe tootena.47.  Uurimine kinnitas, et äravoolukanali rest on hall- või kõrgtugevast malmist valand, mis koosneb üldiselt raamist, mis paikneb maa sees ja restist, mis asub samal tasapinnal mis tahes tasapinnaga. Raam asetatakse vahetult kaevu ülemise osa peale. Äravoolukanali resti kasutatakse kaevu katmiseks ja visuaalse kontrolli võimaldamiseks.48.  Äravoolukanali peamine kasutuseesmärk on tõepoolest maapinnalt üleliigse vee ärajuhtimine, et sõidukid ja lennukid saaksid teed/lennurada ohutult kasutada, samas ei välista see, et äravoolukanali resti kasutuseesmärk on ka kaevu katmine ja nagu eespool mainitud, peab rest vastu pidama sõidukite survele. Lisaks on ka muude valandiliikide (nt restkaevude restid) kasutuseesmärk üleliigse vee ärajuhtimine.49.  Mis puudutab väidet, et standardit EN 1433 ei olnud lõplike meetmete määruses nimetatud, tuleb märkida, et samasugust toodet käsitlevas osas on põhjendustes 26 ja 27 osutatud standardile EN 124, seoses huvitatud isikute väitega, et Hiinas toodetud ja müüdavad ning ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdavad valandid ei ole samasugune toode. See omakorda ei tähenda, et määrus ei hõlma standardi EN 1433 alla kuuluvaid tooteid. Määruses esitatud viide (või selle puudumine) konkreetsele EN standardile on antud ainult informatsiooniks ega tähenda, et ühtegi teist standardit ei ole võimalik kohaldada. Lisaks oli standard EN 1433 esialgse uurimise ajal (aprill 2003 – märts 2004) uus standard, mida kohaldati alates 2003. aasta augustist ja mis kehtis kuni 2004. aasta augustini kõrvuti riiklike standarditega. Seega ei olnud kõnealune standard esialgse uurimise ajal andmete kogumise etapis veel täielikult kohaldatav ja kehtis samasuguse toote suhtes paralleelselt muude standarditega.50.  Seega leiab kinnitust, et kõnealuse valandiliigi füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused on samad, kui muudel kaevukaantel, restkaevude restidel ja vaatluskaevudel.51.  Eespool öeldut silmas pidades on selge, et tootevalik hõlmab standardi EN1433 alla kuuluvaid tooteid ja nende suhtes kohaldatakse samu meetmeid, sest mainitud kasutuseesmärkide erinevused ei ole kõnealuse valandiliigi suhtes erandi tegemiseks piisavalt märkimisväärsed.5. Lõplike meetmete määruse regulatiivosa muutmise vajadus – lõppmärkused52.  Eespool esitatud analüüse arvesse võttes jõuti järeldusele, et on asjakohane uurida, kas lõplike meetmete määruse artikli 1 ja põhjenduste 18–29 sõnastus on kooskõlas esialgse uurimise ja eespool esitatud järeldustega. Teisisõnu uuriti, kas lõplike meetmete regulatiivosa muutmine on vajalik ning kas saab väita, et artikli 1 praegune versioon hõlmab selgelt kõrgtugevast malmist valandeid. Lisaks võeti nõuetekohaselt arvesse huvitatud isikutelt saadud märkusi lõplike meetmete määruse tootekirjelduse osa kohta.53.  Tuletatakse meelde, et lõplike meetmete määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatakse, et määrus hõlmab mittetempermalmist valmistatud valandeid. Lisaks tuletatakse meelde, et uurimise käigus selgus, et kõrgtugev malm on plastne (vt põhjendus 30).54.  Seega tõstatub küsimus, kas kõrgtugevat malmi tuleb plastsusele vaatamata käsitada tehnilisest vaatenurgast alati kui mittedeformeeritavat. Materjaliteaduse seisukohast viitab tempermalmi nimetus materjali omadusele survejõu mõjul deformeeruda, mis enamasti võimaldab materjali vasardamise või valtsimisega õhukeseks fooliumiks muuta. Ühenduse tootmisharu esindajad väitsid, et lõplike meetmete määruse artiklis 1 sätestatud mittetempermalmist valandi mõiste viitab kõikidele valanditele, mis ei ole valmistatud tempermalmist ning hõlmab seega hall- ja kõrgtugevast malmist valandeid. Seega võib käesoleval juhul tõepoolest väita, et kõrgtugevast malmist valandid on ühtlasi mittedeformeeritavad valandid (vastandina kergesti deformeeritavatele valanditele) ning kuuluvad lõplike meetmete määruse artikli 1 alla alates määruse jõustumisest.55.  Samas tuleb märkida, et materjalid ei ole alati ühtaegu plastsed ja kergesti deformeeruvad (pehmed), näiteks kuld on nii plastne kui ka pehme, kuid plii on ainult pehme. Lisaks esitati läbivaatamisega seotud uurimise käigus tõendeid, et kõrgtugev malm deformeerub teatavas ulatuses mitte ainult tõmbejõu, vaid ka survejõu mõjul. Seepärast on tehnilisest seisukohast raske väita, et kõrgtugevat malmi tuleb alati käsitada mittedeformeeritavana (sel juhul ei oleks lõplike meetmete määruse regulatiivosa muutmine vajalik).56.  Siiski on kindel, et esialgne uurimine hõlmas kõrgtugevast malmist valandeid. Selleks et välistada võimalikke tõlgendamisest tulenevaid arusaamatusi, tuleks lõplike meetmete määrust vastavalt muuta. Eelkõige tuleks täpsustada, et tootevalik hõlmab mittetempermalmist ja keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) valandeid. Lisada tuleks veel üks CN-kood, st CN-kood ex 7325 99 10, mis hõlmab muid malm-, raud- või terastorude äärikuid. See on vajalik, et tagada nüüdsest alates esialgse uurimise käigus ( muu hulgas ) kõrgtugevast malmist valandite suhtes kehtestatud asjakohase dumpinguvastase tollimaksu sissenõudmine kõnealustelt toodetelt.6. Tagasiulatuvus57.  Läbivaatamise algatamise teates kutsuti huvitatud isikuid selgesõnaliselt üles esitama märkusi järelduste võimaliku tagasiulatuva mõju kohta. Mitu huvitatud isikut käsitles tagasiulatuvuse küsimust ärakuulamistel ja esitatud märkustes. Üldiselt väljendasid kõik huvitatud isikud (välja arvatud ühenduse tootmisharu) oma vastuseisu läbivaatamise tulemuste tagasiulatuva kohaldamise suhtes.58.  Tuleb märkida, et käesolev uurimine näitas, et lõplike meetmete määruse regulatiivosa tuleks muuta, et täpsustada tootevalikut ja lisada täiendav CN-kood. Lisaks tundub, et eelneval perioodil on mõned äriühingud lähtunud oma tegevuses eeldusest, et kõrgtugevast malmist valandite suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata. Kõnealuste valandite ühendusse importimise tagasiulatuv maksustamine dumpinguvastase tollimaksuga võiks oluliselt mõjutada nende äriühingute majandustegevust. Seda arvesse võttes peetakse asjakohasemaks, et tootemääratluse täpsustust kohaldataks ainult tulevaste tehingute suhtes.E. JÄRELDUS59.  Eespool avaldatud järeldustest lähtudes peetakse asjakohaseks vaadata läbi määrus (EÜ) nr 1212/2005, et täpsustada määrusega hõlmatud tootemääratlust ja tagada, et tootemääratlus hõlmaks nii mittetempermalmist kui ka keragrafiitmalmist (kõrgtugevast) valandeid. Lisada tuleks ka täiendav CN-kood, st CN-kood ex 7325 99 10.60.  Järeldused ja ettepanekud tehti huvitatud isikutele teatavaks ning nende märkusi võeti arvesse, kui need olid asjakohased.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1212/2005 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste Hiina Rahvavabariigist pärit mittetempermalmist ja keragrafiitmalmist valmistatud (kõrgtugevast malmist) valandite impordi suhtes, mida kasutatakse maapinnal või maa all asuvate süsteemide katmiseks ja/või neile juurdepääsuks, ning nende osade suhtes, mis võivad olla masintöödeldud, kaetud, värvitud või muude materjalidega kombineeritud või mitte ning mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7325 10 50, 7325 10 92 ja ex-7325 10 99 (TARICi kood 7325 10 99 10) ja ex 7325 99 10 (TARICi kood 7325 99 10 10) alla.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.[2] ELT L 199, 29.7.2005, lk 1.[3] ELT L 47, 17.2.2006, lk 59.[4] ELT L 47, 17.02.2006, lk 3.[5] ELT L 94, 8.4.2009, lk 1.[6] ELT C 74, 20.3.2008, lk 66.[7] ELT C 104, 30.4.2004, lk 62.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.11.2015
            COM(2015) 579 final
            2015/0264(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU MÄÄRUS
            millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2016. aastaks

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ) soovitakse tagada vee-elusressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes. Tähtis vahend nende eesmärkide saavutamiseks on iga-aastane lubatud kogupüüki (TAC), kvoote ja püügikoormuse piiranguid hõlmav kalapüügivõimaluste kinnitamine.

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks liikmesriikide 2016. aasta kalapüügivõimalused seoses majanduslikult kõige tähtsamate Musta mere kalavarudega.

               Üldine taust

               Bulgaaria ja Rumeenia kasutavad Musta mere kalavarusid koos ELi mittekuuluvate riikidega, nt Türgi, Ukraina, Gruusia ja Venemaa Föderatsiooniga. Euroopa Liidu ja liitu mittekuuluvate riikide vahel ei ole siiski piirkondlikul tasandil tehtud otsust lubatud kogupüügi (TAC) kohta. 2008. aastast alates on Euroopa Liit (EL) igal aastal määranud kindlaks autonoomsed lubatud kogupüügid hariliku kammelja ja kiluvarude jaoks, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaldamine.

               Kuna ELi riikide osa Musta mere hariliku kammelja püügist moodustab ainult 6 %, on komisjon seadnud viimastel aastatel oma prioriteediks kehtestada rahvusvaheline varude taastamise kava hariliku kammelja jaoks terves Mustas meres. Sellesuunalisi edusamme tehti Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) viimasel iga-aastasel istungjärgul, kus kiideti heaks ELi ettepanek, mis käsitleb meetmeid hariliku kammelja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata püügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks Mustas meres
                  1
               .

               Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ning GFCMi esitatud teadusliku hinnangu kohaselt ei kasutatud Musta mere ogahai varusid 2014. aastal säästvalt ja need on hävimise ohus. Harilik ogahai on pikaealine liik, kes saavutab suguküpsuse hilja ja kellel on väike sigivus, mis tähendab, et selle varu ei suuda taastuda, kui see on täielikult ammendatud. Hariliku ogahai lossimine on alates lossimisandmete esitamise algusest terves Mustas meres pidevalt ja märkimisväärselt vähenenud: 6 000 tonnilt 1989. aastal 80 tonnile 2013. aastal. Esimene samm ogahaivaru taastamise suunas oli GFCMi soovitus Musta mere ogahai majandamise meetmete kohta
                  2
               . Arvestades seda, et selle kalavaru olukord on muret tekitav ja varu võib olla hävimise äärel, on kalapüügivõimalused kavandatud püügi piirnormidena.

               Komisjoni teatises „Arutelu 2016. aasta kalapüügivõimaluste üle ühise kalanduspoliitika raames” (COM(2015) 239 final) kirjeldatakse ettepaneku tausta.

               Käesolevas ettepanekus sisalduvaid kalapüügivõimalusi esitatakse märkega „p.m.” (pro memoria). See on tingitud asjaolust, et nõuanded Musta mere kalavarude kohta ei ole kättesaadavad ajaks, mil on kavas ettepanek vastu võtta. STECF esitab Musta mere 2016. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevad teaduslikud nõuanded istungjärgul, mis toimub 28. septembrist kuni 2. oktoobrini 2015. Ettepanekut on vaja ajakohastada, kui avaldatakse asjakohane teave ja vastavad nõuanded.

               Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

               Kalapüügivõimalusi ja nende eraldamist liikmesriikidele reguleeritakse kord aastas. Viimane selline õigusakt on nõukogu 19. jaanuari 2015. aasta määrus (EL) 2015/106,
                  3
                millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2015. aastaks.

               Lisaks iga-aastastele kalapüügivõimalustele tuleks rõhutada järgmisi meetmeid, mis on olulised käesoleva ettepanekuga hõlmatud kalapüügi jaoks Mustas meres:

               –kalavarude kaitseks kehtestatavad alammõõdud ja võrgusilma miinimumsuurused hariliku kammelja püügil Mustas meres on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määruses (EL) nr 227/2013,
                  4
                millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98 (kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu) ja (EÜ) nr 1434/98 (millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks);

               –Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) 37. istungjärgul vastu võetud soovitus GFCM/37/2013/2, millega kehtestatakse miinimumnõuded hariliku kammelja püügiks põhjanakkevõrkudega ja vaalaliste kaitseks Mustas meres (Split, 2013. aasta mai);

               –Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) 39. istungjärgul vastu võetud soovitus GFCM/39/2015/3, millega kehtestatakse meetmed hariliku kammelja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata püügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks Mustas meres (Milano, 2015. aasta mai);

               –Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) 39. istungjärgul vastu võetud soovitus GFCM/39/2015/4, millega kehtestatakse Musta mere ogahai majandamise meetmed (Milano, 2015. aasta mai).

               Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

               Esitatud meetmed on kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja eeskirjadega ning liidu säästva arengu poliitikaga.

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritud

               Teadusorganisatsioon, kellega konsulteeriti, on kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF).

               Euroopa Liit taotleb igal aastal STECFilt teaduslikke nõuandeid tähtsate kalavarude kohta. STECF annab nõu vastavalt komisjonilt saadud pädevusele. 2015. aasta oktoobris esitatavad nõuanded hõlmavad kõiki Musta mere kalavarusid, mille lubatud kogupüügi kohta tehakse ettepanek.

               Lõplik eesmärk on tagada selline kalavarude tase, mis võimaldab saavutada maksimaalse jätkusuutliku saagikuse. See eesmärk on lisatud selgesõnaliselt määrusesse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika uus alusmäärus). Nimetatud määruse artikli 2 lõikes 2 sätestatakse, et kõnealune eesmärk „saavutatakse võimaluse korral 2015. aastaks ning [...] laienedes kõikidele varudele hiljemalt 2020. aastaks”. See kajastab liidu võetud kohustusi seoses ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisega 2002. aastal Johannesburgis ja eesmärgi saavutamiseks väljatöötatud rakenduskavaga.

               Konsulteerimine huvitatud isikutega

               Huvitatud isikutega konsulteeriti komisjoni teatise kaudu, milles käsitletakse arutelu seoses 2016. aasta kalapüügivõimalustega. STECF esitab ettepaneku teadusliku põhjenduse. Kõik STECFi aruanded on kättesaadavad merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi veebisaidil.

               Mõju hindamine

               Teaduslikele nõuannetele tuginedes muudavad kavandatud meetmed liidu kalalaevade kalapüügivõimalusi hariliku kammelja püügimahtude osas Mustal merel.

               Ettepanek ei kajasta mitte ainult lühiajalisi probleeme, vaid on ka osa pikaajalisest strateegiast, mille puhul kalapüüki kohandatakse järk-järgult nii, et see saavutaks säästva taseme pikaajalises perspektiivis.

               Ettepaneku strateegia järgimine võib seega viia keskmises või pikas perspektiivis väiksema püügikoormuseni, kuid pikas perspektiivis stabiilsete või suurenevate kvootideni. Seega oodatakse strateegia pikaajalise tulemusena püügikoormuse kohandamisest tulenevat väiksemat keskkonnamõju ning püsivat või kasvavat lossimismahtu. Pikas perspektiivis suureneb püügitegevuse säästvus.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               Kavandatud meetmete kokkuvõte

               Ettepanekus sätestatakse püügipiirangud, mida kohaldatakse Mustal merel liidu püügipiirkondades, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada kalapüügi bioloogiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlik maht.

               Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.

               Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2 sätestatud kohustustest.

               Subsidiaarsuse põhimõte

               Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               Proportsionaalsuse põhimõte

               Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

               Ühine kalanduspoliitika on ühine kogu liidule. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

               Nõukogu kavandatava määrusega eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikeid 6 ja 7 ning artiklit 17, on liikmesriikidel otsustusvabadus oma püügivõimaluste jaotamisel nende lipu all sõitvate laevade vahel. Seega on liikmesriikidel piisavalt manööverdamisruumi selliste otsuste tegemisel, mis on seotud neile eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikuga.

               Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas.

               Vahendi valik

               Kavandatud vahend: määrus.

               Tegemist on ettepanekuga kalavarude majandamiseks ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 alusel ja kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 16.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.

               5.TÄIENDAV TEAVE

               Lihtsustamine

               Ettepanekuga lihtsustatakse jätkuvalt (ELi või liikmesriikide) ametiasutuste haldusmenetlusi, kuna selles sisalduvad nõukogu määrusega (EL) 2015/106
                  5
                sarnased sätted.

               Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel

               Ettepanek käsitleb iga-aastast määrust 2016. aasta kohta ega sisalda seetõttu läbivaatamisklauslit.

               Üksikasjalik selgitus

               Ettepanekuga määratakse kindlaks liikmesriikide 2016. aasta kalapüügivõimalused seoses teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmadega.

               Lossimiskohustust kohaldatakse teatavat liiki püügiga hõlmatud kalavarude suhtes alates 1. jaanuarist 2015. Mustal merel hõlmab selline kalapüük väikeste pelaagiliste liikide, st kilu püüki. Kilu on üks käesolevas määruses käsitletud kalavarudest, mille suhtes kohaldatakse lubatud kogupüüki ja kvoote.

               Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 2 kohase lossimiskohustuse kehtestamisega toimub muutus: kavandatavad kalapüügivõimalused kajastavad lossitud kalavarude asemel püütud kalavarusid. See põhineb asjaomaste kalavarude püügi kohta saadud teaduslikel nõuannetel, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1. Kalapüügivõimalused tuleb kindlaks määrata ka artikli 16 lõike 1 kohaselt (osutab suhtelise stabiilsuse põhimõttele) ja artikli 16 lõike 4 kohaselt (osutab ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja mitmeaastastes majanduskavades sätestatud eesmärkidele). Esitatud arvud kajastavad teaduslikke nõuandeid ning lubatud kogupüügi ja kvootide kehtestamise raamistikku, mis on esitatud 2016. aasta kalapüügivõimaluste üle peetavat arutelu käsitlevas komisjoni teatises.

               Komisjoni eesmärk on tagada kalavarude säästev kasutamine vastavalt liidu poliitikale ja rahvusvahelistele kohustustele ning säilitada samas püügivõimaluste stabiilsus, mistõttu lubatud kogupüügi iga-aastased muudatused on võimaluse piires limiteeritud, võttes arvesse konkreetse kalavaru seisukorda.

               Liikmesriikidele eraldatud lubatud kogupüügid ja kvoodid on esitatud kavandatava määruse lisas.

               Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96
                  6
                artikliga 2 tehakse ettepanek, et artikleid 3 ja 4 ei kohaldata käesoleva määrusega reguleeritud kalavarude suhtes. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist kohaldatakse lossimiskohustusega hõlmatud kalavarude suhtes.

               2015/0264 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2016. aastaks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

               (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013
                  7
                kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid.

               (3)Nõukogul on kohustus võtta vastu meetmed Mustas meres kalapüügi võimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta kalavaru või kalavarurühma kaupa ning sealhulgas määrata vajaduse korral kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõigetele 1 ja 4 eraldatakse kalapüügivõimalused liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või püügiviisi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus ning järgitaks kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 2 osutatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.

               (4)Lubatud kogupüük (TAC) tuleks kehtestada olemasoleva teadusliku nõuande põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise ja pidades ka silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus.

               (5)Kilupüügil kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 osutatud lossimiskohustust alates 1. jaanuarist 2015. Kõnealuse määruse artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb üleminekust kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiselt lossimise põhjal kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisele saagi põhjal.

               (6)Vahemere üldine kalanduskomisjon võttis oma 2015. aastal toimunud aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/39/2015/4, millega kehtestatakse Musta mere ogahai majandamise meetmed. Arvestades seda, et selle kalavaru olukord on muret tekitav ja varu võib olla hävimise äärel, ning enne kui Vahemere üldise kalanduskomisjoni vastuvõetud majandamismeetmed täielikult jõustuvad, on vaja ogahai püügi võimalused lisada käesolevasse määrusesse.

               (7)Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalusi kasutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009,
                  8
                eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse püügi registreerimist ja andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta.

               (8)Nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96
                  9
                artikli 2 kohaselt otsustab nõukogu lubatud kogupüügi kehtestamisel, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata artikleid 3 ja 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi.

               (9)Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, on oluline avada kõnealused Musta mere püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2016. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               I PEATÜKK
                  Reguleerimisese, kohaldamisala ja mõisted

               Artikkel 1
               Reguleerimisese

               Käesoleva määrusega määratakse kindlaks järgmiste Musta mere liikide kalavarude püügi võimalused 2016. aastaks:

               a)harilik kammeljas (Psetta maxima),

               b)kilu (Sprattus sprattus),

               c)harilik ogahai (Squalus acanthias).

               Artikkel 2
               Kohaldamisala

               Käesolevat määrust kohaldatakse Mustal merel tegutsevate liidu kalalaevade suhtes.

               Artikkel 3
               Mõisted

               Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)„GFCM” – Vahemere üldine kalanduskomisjon;

               b)„Must meri” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011
                  10
                I lisas määratletud geograafiline alapiirkond 29;

               c)„kalalaev” – laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside ärieesmärgil kasutamiseks;

               d)„liidu kalalaev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

               e)
                     „varu” – mere bioloogiline ressurss teataval majandamisalal;

               f)„lubatud kogupüük” (TAC):

               i)püügil, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus – igast kalavarust aastas püüda lubatud kogus;

               ii)igasugusel muul kalapüügil – igast kalavarust aastas lossida lubatud kogus;

               g)„kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist.

               II PEATÜKK
                  Kalapüügivõimalused

               Artikkel 4
               Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

               Liidu laevadele lubatud kogupüük ja selle jaotamine liikmesriikide vahel ning vajaduse korral sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud lisas.

               Artikkel 5
               Kalapüügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

               Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

               a)määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

               b)määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist;

               c)määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

               d)määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste kinnipidamist;

               e)määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105 ja 107 kohast mahaarvamist.

               Artikkel 6
               Lossimiskohustuseta püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

               Kammelja püüki ja kaaspüüki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

               III PEATÜKK
                  Lõppsätted

               Artikkel 7
               Andmete edastamine

               Kui liikmesriigid saadavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmeid kalavarude lossitud koguste kohta, kasutavad nad käesoleva määruse lisas sätestatud kalavarude koode.

               Artikkel 8
               Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) 39. istungjärgul vastu võetud soovitus GFCM/39/2015/3, millega kehtestatakse meetmed hariliku kammelja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata püügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks Mustas meres (Milano, 2015. aasta mai).

                     (2)
                  Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) 39. istungjärgul vastu võetud soovitus GFCM/39/2015/4, millega kehtestatakse Musta mere ogahai majandamise meetmed (Milano, 2015. aasta mai).

                     (3)
                  ELT L 19, 19.1.2015, lk 1.

                     (4)
                  ELT L 78, 20.3.2013, lk 1.

                     (5)
                  Nõukogu määrus (EL) 2015/106, 19. jaanuar 2015, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2015. aastaks.

                     (6)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 847/96, 6. mai 1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (8)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

                     (9)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 847/96, 6. mai 1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1343/2011, 13. detsember 2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.11.2015
            COM(2015) 579 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2016. aastaks

               LISA

               LIIDU KALALAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK PIIRKONDADES, KUS LUBATUD KOGUPÜÜK ON KEHTESTATUD LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

               Järgmistes tabelites sätestatakse lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) kalavarude kaupa ning nendega funktsionaalselt seotud tingimused.

               Kalavarudele viidatakse liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit:

                        Teaduslik nimetus

                        Kolmetäheline kood

                        Tavanimetus

                        Psetta maxima

                        TUR

                        Harilik kammeljas

                        Sprattus sprattus

                        SPR

                        Kilu

                        Squalus acanthias

                        DGS

                        Harilik ogahai

                        Liik:

                        harilik kammeljas

                        Püügipiirkond:

                        liidu veed Mustas meres

                        Psetta maxima

                        TUR/F37.4.2.C.

                        Bulgaaria

                        0

                        *

                        Analüütiline TAC

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

                        Rumeenia

                        0

                        *

                        Liit

                        0

                        *

                        TAC

                        Ei kohaldata

                        _________

                        * Kalandustegevus, sealhulgas ümberlaadimine, kala pardale võtmine, lossimine ega esmamüük, ei ole lubatud 15. aprillist kuni 15. juunini 2016.

                        Liik:

                        kilu

                        Püügipiirkond:

                        liidu veed Mustas meres

                        Sprattus sprattus

                        SPR/F37.4.2.C.

                        Bulgaaria

                        8 032,5

                        Analüütiline TAC

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

                        Rumeenia

                        3 442,5

                        Liit

                        11 475

                        TAC

                        Ei kohaldata

                        Liik:

                        harilik ogahai

                        Püügipiirkond:

                        liidu veed Mustas meres

                        Squalus acanthias

                        DGS/F37.4.2.C.

                        Bulgaaria

                        0

                        Analüütiline TAC

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

                        Rumeenia

                        0

                        Liit

                        0

                        TAC

                        Ei kohaldata