               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.7.2016
            COM(2016) 440 final
            2016/0202(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            sõlmida Euroopa Liidu nimel 2015. aasta protokoll, millega muudetakse tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa lepingu kohaste toodete kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) 1979. aasta Tokyo vooru käigus võeti vastu tsiviilõhusõidukitega kauplemise leping.

               Leping jõustus 1. jaanuaril 1980 ja praeguseks on sellele alla kirjutanud 32 riiki: Albaania, Austria, Belgia, Bulgaaria Kanada, Taiwan, Taani, Egiptus, Eesti, Euroopa Liit, Prantsusmaa, Gruusia, Saksamaa, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Jaapan, Läti, Leedu, Luksemburg, Macau, Malta, Montenegro, Madalmaad, Norra, Portugal, Rumeenia, Hispaania, Rootsi, Šveits, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid..

               Lepinguga kaotati imporditollimaksud õhusõidukitele (v.a sõjalennukid) ja muudele lepinguga hõlmatud toodetele, eelkõige tsiviillennukite mootoritele ning nende osadele ja komponentidele, tsiviilõhusõidukite osadele ja sõlmedele ning lennusimulaatoritele ja nende osadele.

               Leping sisaldab sätteid valitsuse läbiviidavate tsiviilõhusõidukite hanke, ostule meelitamise keelu ja tsiviilõhusõidukite sektorile riigi rahalise abi andmise kohta.

               Tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisas on loetletud tooted, mille suhtes kohaldatakse tollimaksuvaba kohtlemist või tollimaksuvabastust, kui need tooted on mõeldud kasutamiseks tsiviilõhusõidukites või maapealse lennutreeningu seadmetes ning ehituse, remondi, hoolduse, ümberehitamise, ümberkorraldamise või ettevalmistuse käigus nendesse paigaldamiseks. Lepingu lisas loetletud tooted on tollimenetlust silmas pidades liigitatud Maailma Tolliorganisatsiooni kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“) tariifirubriikide kaupa.

               Tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu vastuvõtmisest saadik on vastu võetud mitu harmoneeritud süsteemi versiooni. Sellest tulenevalt on tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa mitu korda muudetud harmoneeritud süsteemi uute versioonidega tehtud muudatuste ülevõtmiseks.

               2001. aasta novembris võtsid lepinguga ühinenud riigid vastu tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa muutmise protokolli, millega võeti lisasse üle harmoneeritud süsteemi 1992., 1996. ja 2002. versiooniga tehtud muudatused.

               Harmoneeritud süsteem vaadati läbi veel ka 2007. aastal ja WTO tsiviilõhusõidukite komitee valmistas alates 2008. aastast ette tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisas esitatud toodete loetelu muudatusi, et viia see vastavusse harmoneeritud süsteemi 2007. aasta versiooniga.

               Pärast aastatepikkust arutelu otsustas WTO tsiviilõhusõidukitega kauplemise komitee 5. novembril 2015 avada heakskiitmiseks 1979. aasta tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu protokoll, millega muudetakse lepingu lisa lepingu kohaste toodete kohta.

               Aruteludes osalesid tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepinguga ühinenud ELi liikmesriigid.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               2001. aasta novembris võtsid ühinenud riigid vastu tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa muutmise protokolli, millega võeti lisasse üle harmoneeritud süsteemi 1992., 1996. ja 2002. versiooniga tehtud muudatused.

               5. novembril 2015 avas WTO tsiviilõhusõidukitega kauplemise komitee heakskiitmiseks uue protokolli, millega muudetakse 2001. aasta protokolli selle viimiseks kooskõlla harmoneeritud süsteemi 2007. aasta versiooniga.

               •Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega

                  On kooskõlas ühise kaubanduspoliitikaga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Protokoll hõlmab ühise kaubanduspoliitika küsimusi ning muudatus tehakse rahvusvahelise lepingu tehniliseks ajakohastamiseks selle kohaldamisala ja sisu muutmata.

                  Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, tuleb kohaldada selle artikli 207 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a.

               •Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse), proportsionaalsus ja vahendi valik

               Tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepinguga on ühinenud Euroopa Liit ja osa liikmesriike.

                  Protokoll hõlmab ühise kaubanduspoliitika küsimusi ning muudatus tehakse rahvusvahelise lepingu tehniliseks ajakohastamiseks selle kohaldamisala ja sisu muutmata.

                  Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, esitab komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus sõlmida tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu protokoll, millega muudetakse lepingu lisa lepingu kohaste toodete kohta.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD

               •Järelhindamine ja kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

               Kuna käesolev otsus käsitleb olemasoleva rahvusvahelise lepingu tehnilist ajakohastamist ilma selle kohaldamisala ja sisu muutmata, ei ole järelhindamist ega toimivuskontrolli tehtud.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Komisjon ei ole korraldanud erilist konsultatsiooni sidusrühmadega, Protokoll oli mitme aasta jooksul arutlusel WTO tsiviilõhusõidukitega kauplemise komitees.

               Neis aruteludes osalesid tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepinguga ühinenud ELi liikmesriigid ja Euroopa Komisjon.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Protokoll oli mitme aasta jooksul arutlusel WTO tsiviilõhusõidukitega kauplemise komitees.

               •Mõju hindamine

               Kuna otsus käsitleb olemasoleva rahvusvahelise lepingu tehnilist ajakohastamist ilma selle kohaldamisala ja sisu muutmata, ei ole selle mõju hinnatud.

               •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

                  Otsus ei mõjuta regulatiivset koormust ega lihtsustamist, kuna käsitleb olemasoleva rahvusvahelise lepingu tehnilist ajakohastamist ilma selle kohaldamisala ja sisu muutmata.

               •Põhiõigused

               Kuna otsus käsitleb olemasoleva rahvusvahelise lepingu tehnilist ajakohastamist ilma selle kohaldamisala ja sisu muutmata, ei avalda see mõju põhiõigustele.

               4.MÕJU EELARVELE

               Käesolev ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad ning seire-, hindamis- ja aruandluskord

               Protokoll jõustub nende allakirjutanute suhtes, kes on selle heaks kiitnud,

               1. juulil 2016. Teiste allakirjutanute suhtes jõustub protokoll 30. päeval pärast selle heakskiitmist.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

               Ei kohaldata.

               •Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus

               Nagu protokollis selgitatud, on muudatuse eesmärk harmoneeritud süsteemi 2007. aasta versioonis tehtud muudatuste tehniline ülevõtmine tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisasse lepingu kohaste toodete kohta.

                  Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, esitab komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus sõlmida tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu protokoll, millega muudetakse lepingu lisa lepingu kohaste toodete kohta.

               2016/0202 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               sõlmida Euroopa Liidu nimel 2015. aasta protokoll, millega muudetakse tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa lepingu kohaste toodete kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega 80/271/EMÜ
                  1
                kiideti heaks GATTi tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu (edaspidi „leping“) sõlmimine.

               (2)Lepingule allakirjutanud leppisid 5. novembril 2015. aasta Genfis oma esindajate kaudu kokku avada heakskiitmiseks 2015. aasta protokoll, millega muudetakse tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa (edaspidi „protokoll“) kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi 2007. aasta versiooniga vastuvõetud muudatuste ülevõtmiseks.

               (3)Protokoll tuleks sõlmida Euroopa Liidu nimel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel sõlmitakse 2015. aasta protokoll, millega muudetakse tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa.

               Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku(d), kes on volitatud liidu nimel hoiule andma heakskiitmiskirja, millega väljendatakse liidu nõusolekut end protokolliga siduda
                  2
               .

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 71, 17.3.1980, lk 1.

                     (2)
                  Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.7.2016
            COM(2016) 440 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            sõlmida Euroopa Liidu nimel 2015. aasta protokoll, millega muudetakse tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa lepingu kohaste toodete kohta

               LIIDE

               2015. AASTA PROTOKOLL, MILLEGA MUUDETAKSE TSIVIILÕHUSÕIDUKITEGA KAUPLEMISE LEPINGUT

               Tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingule (edaspidi „leping“) allakirjutanud,

               OLLES pidanud läbirääkimisi eesmärgiga võtta lepingu lisasse üle kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“) 2007. aasta versiooniga tehtud muudatused,

               LEPPISID oma esindajate kaudu kokku järgmises:

               1.Tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa asendatakse käesoleva protokolli lisaga pärast selle jõustumist vastavalt lõikele 3.

               2.Protokoll on avatud heakskiitmiseks lepingule allakirjutanutele.

               3.Protokoll jõustub nende allakirjutanute suhtes, kes on selle heaks kiitnud, 1. juulil 2016. Teiste allakirjutanute suhtes jõustub protokoll 30. päeval pärast selle heakskiitmist.

               4.Käesolev protokoll antakse hoiule Maailma Kaubandusorganisatsiooni peadirektorile, kes viivitamatult esitab selle tõestatud ärakirja ja teatise iga vastuvõtmise kohta igale allakirjutanule ja liikmele vastavalt lõikele 2.

               5.Käesolev protokoll registreeritakse ÜRO põhikirja artikli 102 kohaselt.

               6.Käesolevas protokollis käsitletakse ainult tollimaksusid ja muid maksusid vastavalt lepingu artiklile 2. Käesolev protokoll ega sellega muudetud leping ei muuda ega mõjuta peale käesoleva protokolliga hõlmatud toodete suhtes kohaldatava tollimaksuvabastuse muid allakirjutaja õigusi ega kohustusi, mis tulenevad mis tahes WTO lepingust, millele on osutatud Marrakechi lepingu (millega asutati Maailma Kaubandusorganisatsioon) II artiklis, ja mis kehtivad päev enne käesoleva protokolli jõustumist.

               KOOSTATUD 5. novembril 2015. aastal Genfis ühes eksemplaris inglise, prantsuse ja hispaania keeles, kusjuures iga tekst on autentne.

               _______________

               LISA

               HÕLMATUD TOOTED

               1.Hõlmatud tooted on määratletud tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu artiklis 1.

               2.Allakirjutanud lepivad kokku, et allpool kirjeldatud ning nõuetekohaselt koos harmoneeritud süsteemi rubriigi ja alamrubriigiga osutatud toodete suhtes kohaldatakse tollimaksuvaba kohtlemist või tollimaksuvabastust, kui need tooted on mõeldud kasutamiseks tsiviilõhusõidukites või maapealse lennutreeningu seadmetes
                  1
                ning ehituse, remondi, hoolduse, ümberehitamise, ümberkorraldamise või ettevalmistuse käigus nendesse paigaldamiseks.

               3.Nende toodete hulka ei kuulu:

               mittekomplektsed ega lõpetamata tooted, välja arvatud juhul, kui neil on olemas õhusõiduki või maapealse lennutreeningu seadme* komplektse või valmisosa, -sõlme või -sisseseadeüksuse olulised tunnused (nt toode, millel on tsiviilõhusõidukite tootja osa number);

               materjalid mis tahes kujul (nt lehtede, plaatide, profiilide, ribade, varbmaterjali või torudena või muul kujul), välja arvatud juhul, kui nad on mõõtu või vormi lõigatud ja/või vormitud monteerimiseks tsiviilõhusõidukisse või maapealse lennutreeningu seadmesse* (nt toode, millel on tsiviilõhusõidukite tootja osa number);

               tooraine ja tarbekaubad.

               4.Käesoleva lisa kohaldamisel tähistab „Ex“ tootekirjeldusi, mis ei ammenda kõiki allpool loetletud harmoneeritud süsteemi rubriikide ja alamrubriikide tooteid.

                        HSi rubriik

                        Ex

                        HSi alamrubriik

                        Ex

                        Kirjeldus

                        39.17

                        3917.21

                        Etüleeni polümeeridest jäigad torud ja voolikud, liitmikega

                        .22

                        Propüleeni polümeeridest jäigad torud ja voolikud, liitmikega

                        .23

                        Vinüülkloriidi polümeeridest jäigad torud ja voolikud, liitmikega

                        .29

                        Muudest plastidest jäigad torud ja voolikud, liitmikega

                        .31

                        Painduvad plasttorud ja -voolikud, mille minimaalne lõhkemisrõhk on 27,6 MPa, liitmikega

                        .33

                        Painduvad plasttorud ja -voolikud, armeerimata või muul viisil teiste materjalidega sidumata, liitmikega

                        .39

                        Painduvad plasttorud ja -voolikud, armeeritud või muul viisil teiste materjalidega seotud, liitmikega

                        .40

                        Torude ja voolikute plastliitmikud

                        39.26

                        3926.90

                        Muud plasttooted

                        40.08

                        4008.29

                        Vulkaniseeritud kummist, v.a vahtkummist ja kõvakummist profiilvormid, mõõtu lõigatud

                        40.09

                        4009.12

                        Torud, voolikud ja lohvid vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist), armeerimata või muul viisil teiste materjalidega kombineerimata, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        4009.22

                        Torud, voolikud ja lohvid vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist), armeeritud või muul viisil ainult metalliga kombineeritud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        4009.32

                        Torud, voolikud ja lohvid vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist), armeeritud või muul viisil ainult riidega kombineeritud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        4009.42

                        Torud, voolikud ja lohvid vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist), armeeritud või muul viisil teiste materjalidega kombineeritud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        40.11

                        4011.30

                        Uued kummist õhkrehvid, lennunduses kasutamiseks

                        40.12

                        4012.13

                        Protekteeritud kummist õhkrehvid, lennunduses kasutamiseks

                        .20

                        Kasutatud kummist õhkrehvid

                        40.16

                        4016.10

                        Muud tooted vulkaniseeritud vahtkummist (v.a kõvakummist)

                        .93

                        Seibid jm tihendid vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist)

                        .99

                        Muud tooted vulkaniseeritud kummist (v.a vahtkummist ja kõvakummist)

                        40.17

                        4017.00

                        Kõvakummist torud, voolikud ja lohvid, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        45.04

                        4504.90

                        Aglomeeritud korgist seibid jm tihendid

                        48.23

                        4823.90

                        Paberist või papist seibid jm tihendid

                        68.12

                        6812.80

                        Kroküdoliidist tooted, v.a rõivad, rõivamanused, jalanõud ja peakatted, paber, papp ja vilt, pressitud asbestkiust tihendusmaterjal, lehtedena või rullides

                        .99

                        Muud asbestist tooted, v.a rõivad, rõivamanused, jalanõud ja peakatted, paber, papp ja vilt, pressitud asbestkiust tihendusmaterjal, lehtedena või rullides

                        68.13

                        6813.20

                        Asbesti alusel hõõrdematerjalidest pidurihõõrdkatted ja -klotsid ning muud tooted siduritele jms, monteerimata

                        .81

                        Asbesti mittesisaldavad, mineraalainete alusel hõõrdematerjalidest pidurihõõrdkatted ja -klotsid, monteerimata

                        .89

                        Asbesti mittesisaldavad, mineraalainete alusel hõõrdematerjalidest muud tooted, monteerimata

                        70.07

                        7007.21

                        Lamineeritud kildumatust klaasist tuuleklaas

                        73.04

                        7304.31

                        Ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, rauast (v.a malmist) või legeerimata terasest, külmtõmmatud või külmvaltsitud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        .39

                        Ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, rauast (v.a malmist) või legeerimata terasest (v.a külmtõmmatud ja külmvaltsitud), liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        .41

                        Ümmarguse ristlõikega õmblusteta roostevabast terasest torud, külmtõmmatud või külmvaltsitud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        .49

                        Ümmarguse ristlõikega õmblusteta roostevabast terasest torud (v.a külmtõmmatud ja külmvaltsitud), liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        .51

                        Ümmarguse ristlõikega õmblusteta legeerterasest, v.a roostevabast terasest torud, külmtõmmatud ja külmvaltsitud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        .59

                        Ümmarguse ristlõikega õmblusteta legeerterasest, v.a roostevabast terasest torud (v.a külmtõmmatud ja külmvaltsitud), liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        .90

                        Muud kui ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, rauast (v.a malmist) või terasest, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        73.06

                        7306.30

                        Keevisõmblusega, ümmarguse ristlõikega, rauast või legeerimata terasest torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        .40

                        Keevisõmblusega, ümmarguse ristlõikega, roostevabast terasest torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        .50

                        Keevisõmblusega, ümmarguse ristlõikega, legeerterasest, v.a roostevabast terasest torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        .61

                        Keevisõmblusega, ruudu- või ristkülikukujulise ristlõikega, rauast või terasest torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        .69

                        Muud keevisõmblusega, mitteümmarguse ristlõikega, rauast või terasest torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        73.12

                        7312.10

                        Rauast või terasest keerutatud traadid, trossid ja kaablid, elektriisolatsioonita, liitmikega

                        .90

                        Rauast või terasest põimitud lindid, tropid jms, elektriisolatsioonita, liitmikega

                        73.22

                        7322.90

                        Rauast või terasest õhukuumendid ja kuuma õhu jaotusseadmed, mitteelektrilise kuumendusega, elektrimootorilt käitatava ventilaatori või õhupuhuriga, v.a nende osad

                        73.24

                        7324.10

                        Roostevabast terasest valamud ja kraanikausid

                        .90

                        Muud rauast või terasest sanitaartehnikatooted, v.a roostevabast terasest valamud ja kraanikausid ning rauast või terasest vannid

                        73.26

                        7326.20

                        raud- või terastraadist tooted

                        74.13

                        7413.00

                        Vasest keerutatud traadid, kaablid, põimitud lindid jms, elektriisolatsioonita, liitmikega

                        76.08

                        7608.10

                        Legeerimata alumiiniumist torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        .20

                        Legeeritud alumiiniumist torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                        81.08

                        8108.90

                        Titaanist torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks

                           83.02

                        8302.10

                        Mitteväärismetallist hinged

                        .20

                        Mitteväärismetallist kinnitusdetailidega pöörd- või rullrattad

                        .42

                        Mitteväärismetallist kinnitusdetailid, furnituurid jms tooted mööbli jaoks

                        .49

                        Muud mitteväärismetallist kinnitusdetailid, furnituurid jms

                        .60

                        Uste mitteväärismetallist automaatsulgurid

                        83.07

                        8307.10

                        Painduvad rauast või terasest torud, furnituuriga

                        .90

                        Painduvad mitteväärismetallist (v.a rauast ja terasest) torud, furnituuriga

                        84.07

                        8407.10

                        Sädesüütega sisepõlemis-kolbmootorid ja rootormootorid õhusõidukitele

                        84.08

                        8408.90

                        Survesüütega sisepõlemis-kolbmootorid (diiselmootorid ja pooldiiselmootorid) õhusõidukitele

                        84.09

                        8409.10

                        Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8407 10 ja 8408 90 mootorites õhusõidukitele

                        84.11

                        8411.11

                        Turboreaktiivmootorid veojõuga kuni 25 kN

                        .12

                        Turboreaktiivmootorid veojõuga üle 25 kN

                        .21

                        Turbopropellermootorid võimsusega kuni 1 100 kW

                        .22

                        Turbopropellermootorid võimsusega üle 1 100 kW

                        .81

                        Gaasiturbiinid, v.a turboreaktiivmootorid ja turbopropellermootorid, võimsusega kuni 5 000 kW

                        .82

                        Gaasiturbiinid, v.a turboreaktiivmootorid ja turbopropellermootorid, võimsusega üle 5 000 kW

                        .91

                        Turboreaktiivmootorite ja turbopropellermootorite osad

                        .99

                        Gaasiturbiinide (v.a turboreaktiivmootorite ja turbopropellermootorite) osad

                        84.12

                        8412.10

                        Reaktiivmootorid, v.a turboreaktiivmootorid

                        .21

                        Hüdraulilised masinad ja jõuseadmed, lineaarsed (silindrid)

                        .29

                        Hüdraulilised masinad ja jõuseadmed, mittelineaarsed

                        .31

                        Pneumaatilised masinad ja jõuseadmed, lineaarsed (silindrid)

                        .39

                        Pneumaatilised masinad ja jõuseadmed, mittelineaarsed

                        .80

                        Mitteelektrilised masinad ja jõuseadmed, v.a reaktiivmootorid, ning hüdraulilised ja pneumaatilised masinad ja jõuseadmed

                        .90

                        Reaktiivmootorite ning hüdrauliliste, pneumaatiliste ja muude mitteelektriliste masinate ja jõuseadmete osad

                        84.13

                        8413.19

                        Vedelikupumbad, paigaldatud mõõteseadmega või konstruktsiooniga, mis näeb ette mõõteseadme paigaldamise

                        .20

                        Käsipumbad vedelike pumpamiseks, ilma mõõteseadmeta ja konstruktsiooniga, milles mõõteseadme paigaldamist pole ette nähtud

                        .30

                        Kütusepumbad, määrdeõlipumbad, jahutusvedelikupumbad sisepõlemis-kolbmootorite jaoks

                        .50

                        Tööorgani vahelduvsuunalise liikumisega vedelikupumbad, v.a alamrubriikidesse 8413 19, 8413 20 ja 8413 30 kuuluvad

                        .60

                        Rootorpumbad vedelike pumpamiseks, v.a alamrubriikidesse 8413 19, 8413 20 ja 8413 30 kuuluvad

                        .70

                        Tsentrifugaalpumbad vedelike pumpamiseks, v.a alamrubriikidesse 8413 19, 8413 20 ja 8413 30 kuuluvad

                        .81

                        Vedelikupumbad, v.a alamrubriikidesse 8413 19, 8413 20, 8413 30, 8413 50, 8413 60 ja 8413 70 kuuluvad

                        .91

                        Vedelikupumpade osad

                        84.14

                        8414.10

                        Vaakumpumbad

                        .20

                        Käsi- ja jalg-õhupumbad

                        .30

                        Õhu- ja gaasikompressorid, mida kasutatakse jahutusseadmetes

                        .51

                        Laua-, põranda-, seina-, akna-, lae- ning katuseventilaatorid, mille iseseisva elektrimootori võimsus ei ületa 125 W

                        .59

                        Ventilaatorid, v.a alamrubriiki 8414 51 kuuluvad

                        .80

                        Muud õhupumbad, õhu- ja gaasikompressorid

                        .90

                        Õhu- ja vaakumpumpade, õhu- ja gaasikompressorite ning ventilaatorite osad

                        84.15

                        8415.81

                        Kliimaseadmed, mis koosnevad mootoriga varustatud ventilaatorist ning seadmetest õhutemperatuuri ja õhuniiskuse reguleerimiseks, k.a seadmed, mis ei võimalda niiskust eraldi reguleerida, jahutusseadmega ning jahutus- ja kütterežiimi vahelise ümberlülitamise reguleerventiiliga (reverseeritavad soojuspumbad)

                        .82

                        Kliimaseadmed, mis koosnevad mootoriga varustatud ventilaatorist ning seadmetest õhutemperatuuri ja õhuniiskuse reguleerimiseks, k.a seadmed, mis ei võimalda niiskust eraldi reguleerida, jahutusseadmega, kuid ilma jahutus- ja kütterežiimi vahelise ümberlülitamise reguleerventiilita

                        .83

                        Kliimaseadmed, mis koosnevad mootoriga varustatud ventilaatorist ning seadmetest õhutemperatuuri ja õhuniiskuse reguleerimiseks, k.a seadmed, mis ei võimalda niiskust eraldi reguleerida, jahutusseadmeta

                        .90

                        Kliimaseadmete osad, alamrubriikidesse 8415 81, 841582 ja 8415 83 kuuluvad

                        84.18

                        8418.10

                        Kombineeritud ehitusega külmikud-sügavkülmikud, eraldi välisustega

                        .30

                        Kastikujulised sügavkülmikud mahuga kuni 800 l

                        .40

                        Kapikujulised sügavkülmikud mahuga kuni 900 l

                        .61

                        Kompressoriga külmutusseadmed, mille kondensaatoriks on soojusvaheti

                        .69

                        Külmutus- ja sügavkülmutusseadmed, v.a olmekülmikud, ning külmutus- ja sügavkülmutusseadmed, rubriiki 8418 10, 8418 30, 8418 40 ja 841861 kuuluvad

                        84.19

                        8419.50

                        Soojusvahetid

                        .81

                        Seadmed kuumade jookide valmistamiseks, toidu keetmiseks ja kuumutamiseks

                        .90

                        Soojusvahetite osad, rubriiki 8419 50 kuuluvad

                        84.21

                        8421.19

                        Tsentrifuugid

                        .21

                        Seadmed vee puhastamiseks või filtreerimiseks

                        .23

                        Sisepõlemismootorite õli- ja kütusefiltrid

                        .29

                        Seadmed vee ning muude vedelike (v.a vee ja jookide) puhastamiseks ja filtreerimiseks , v.a alamrubriiki 8421 23 kuuluvad

                        .31

                        Sisepõlemismootorite õhufiltrid

                        .39

                        Seadmed gaaside filtreerimiseks või puhastamiseks, v.a sisepõlemismootorite õhuvõtufiltrid

                        84.24

                        8424.10

                        tulekustutid, nii laetud kui laadimata

                        84.25

                        8425.11

                        Elektrimootoriga talid ja tõstukid (v.a skipptõstukid)

                        .19

                        Muu kui elektrimootoriga talid ja tõstukid (v.a skipptõstukid)

                        .31

                        Elektrimootoriga vintsid ja kepselid

                        .39

                        Muu kui elektrimootoriga vintsid ja kepselid

                        .42

                        Hüdraulilised tungrauad

                        .49

                        Muud kui hüdraulilised tungrauad

                        84.26

                        8426.99

                        Muud kraanad

                        84.28

                        8428.10

                        Liftid ning skipptõstukid

                        .20

                        Pneumaatilised elevaatorid ning konveierid

                        .33

                        Pidevtoimega lintelevaatorid ja -konveierid kaupadele ja materjalidele (v.a spetsiaalselt allmaatranspordiks)

                        .39

                        Pidevtoimega kopp- ja lintelevaatorid ja -konveierid kaupadele ja materjalidele (v.a spetsiaalselt allmaatranspordiks)

                        .90

                        Muud tõste-, teisaldus-, peale- või mahalaadimismehhanismid

                        84.43

                        8443.31

                        Kahte või enamat printimise, kopeerimise või faksimise funktsiooni täitvad seadmed, mis on ühendatavad automaatse andmetöötlusseadmega või arvutivõrku

                        .32

                        Trükimasinad, mis kasutavad trükkimiseks trükiplaate, -silindreid jm rubriiki 8442 kuuluvaid trükivorme ja on ühendatavad automaatse andmetöötlusseadmega või arvutivõrku

                        84.71

                        8471.41

                        Muud arvutid, mis sisaldavad ühes korpuses vähemalt kesktöötlusseadet ja ühildatud või ühildamata sisend- ja väljundseadet

                        .49

                        Muud süsteemina esitatud arvutid, v.a alamrubriiki 8471 41 kuuluvad

                        .50

                        Töötlusseadmed peale alamrubriigis 8471.41 või 8471.49 nimetatute, mis sisaldavad või ei sisalda ühes ja samas korpuses ühte või kahte järgmistest seadmetest: salvestusseade, sisendseade, väljundseade

                        .60

                        Sisend- või väljundseadmed, samas korpuses mäluseadet sisaldavad või mitte

                        .70

                        Mäluseadmed

                        84.79

                        8479.89

                        Järgmised grupis 84 mujal nimetamata eriotstarbelised seadmed ning mehhanismid: mitteelektrilised käivitusmootorid, mitteelektrilised propelleri sammuregulaatorid, mitteelektrilised servomehhanismid, mitteelektrilised tuuleklaasipuhastajad, hüdropneumaatilised akud, pneumaatilised starterid turboreaktiiv-, turbopropeller- jm gaasiturbiinmootoritele, spetsiaalkonstruktsiooniga sanitaarsõlmed õhusõidukitele, reverseerimismehhanismide tõmmitsate mehaanilised ajamid, õhuniisutid ja -kuivatid.

                        .90

                        Alamrubriigis 8479 89 loetletud seadmete ja mehhanismide osad

                        84.83

                        8483.10

                        Ülekandevõllid (k.a nukk- ja väntvõllid) ning vändad

                        .30

                        Laagrikered sisseehitatud veerelaagriteta, liugelaagrid

                        .40

                        Ajamid ja hammasülekanded, v.a eraldi hammas- või ketirattad ning muud ülekandeelemendid, kuul- või rull-käigukruvid, Käigukastid jm reduktorid, sh hüdrotransformaatorid

                        .50

                        Hoo-, rihma- ja plokirattad, k.a liitplokid

                        .60

                        Ühendusmuhvid ning liigendühendused (k.a universaalliigendid)

                        .90

                        Eraldi hammas- või ketirattad ning muud ülekandeelemendid; alamrubriikide 8483 10, 8483 30, 8483 40, 8483 50 ja 8483 60 toodete osad

                        84.84

                        8484.10

                        mitmekihilised seibid, tihendid jms (kihid ainult metallidest või kombineeritud muude materjalidega)

                        .90

                        Pakitud komplektid kõikvõimalikke seibe ning tihendeid

                        85.01

                        8501.20

                        Universaalsed alalis- ja vahelduvvoolumootorid võimsusega üle 735 W, kuid mitte üle 150 kW

                        .31

                        Alalisvoolumootorid, v.a alamrubriiki 8501 20 kuuluvad, võimsusega üle 735 W, kuid mitte üle 750 W; alalisvoolugeneraatorid võimsusega kuni 750 W

                        .32

                        Alalisvoolumootorid ja alalisvoolugeneraatorid, v.a alamrubriiki 8501 20 kuuluvad, võimsusega üle 750 W, kuid mitte üle 75 kW

                        .33

                        Alalisvoolumootorid, v.a alamrubriiki 8501 20 kuuluvad, võimsusega üle 75 kW, kuid mitte üle 150 kW; Alalisvoolugeneraatorid võimsusega üle 75 kW, kuid mitte üle 375 kW

                        .34

                        Alalisvoolugeneraatorid võimsusega üle 375 kW

                        .40

                        Ühefaasilised vahelduvvoolumootorid, v.a alamrubriiki 8501 20 kuuluvad, võimsusega üle 735 W, kuid mitte üle 150 kW

                        .51

                        Mitmefaasilised alalisvoolumootorid, v.a alamrubriiki 8501 20 kuuluvad, võimsusega üle 735 W, kuid mitte üle 750 W

                        .52

                        Mitmefaasilised alalisvoolumootorid, v.a alamrubriiki 8501 20 kuuluvad, võimsusega üle 750 W, kuid mitte üle 75 kW

                        .53

                        Mitmefaasilised alalisvoolumootorid, v.a alamrubriiki 8501 20 kuuluvad, võimsusega üle 75 kW, kuid mitte üle 150 kW

                        .61

                        Vahelduvvoolugeneraatorid võimsusega kuni 75 kVA

                        .62

                        Vahelduvvoolugeneraatorid võimsusega üle 75 kVA, kuid mitte üle 375 kVA

                        .63

                        Vahelduvvoolugeneraatorid võimsusega üle 375 kVA, kuid mitte üle 750 kVA

                        85.02

                        8502.11

                        Voolugeneraatorseadmed survesüütega sisepõlemismootoritega (diisel- või pooldiiselmootoritega), võimsusega kuni 75 kVA

                        .12

                        Voolugeneraatorseadmed survesüütega sisepõlemismootoritega (diisel- või pooldiiselmootoritega), võimsusega üle 75 kVA, kuid mitte üle 375 kVA

                        .13

                        Voolugeneraatorseadmed survesüütega sisepõlemismootoritega (diisel- või pooldiiselmootoritega), võimsusega üle 375 kVA

                        .20

                        Voolugeneraatorseadmed sädesüütel töötavate sisepõlemismootoritega

                        .31

                        Muud voolugeneraatorseadmed (tuulegeneraatorid)

                        .39

                        Muud voolugeneraatorseadmed, v.a alamrubriiki 850231 kuuluvad

                        .40

                        Pöörlevad elektrimuundurid

                        85.04

                        8504.10

                        Gaaslahenduslampide drosselid

                        .31

                        Elektritrafod, v.a vedela dielektrikuga täidetud trafod, võimsusega kuni 1 kVA

                        .32

                        Elektritrafod, v.a vedela dielektrikuga täidetud trafod, võimsusega üle 1 kVA, kuid mitte üle 16 kVA

                        .33

                        Elektritrafod, v.a vedela dielektrikuga täidetud trafod, võimsusega üle 16 kVA, kuid mitte üle 500 kVA

                        .40

                        Staatilised elektrimuundurid

                        .50

                        Induktiivpoolid, v.a lahenduslampide ja -torude liiteseadised

                        85.07

                        8507.10

                        Pliiakud, mida kasutatakse kolbmootorite käivitamisel

                        .20

                        Muud pliiakud

                        .30

                        Kaadmiumnikkelakud

                        .40

                        Raudnikkelakud

                        .80

                        Muud akud

                        .90

                        Elektriakude osad

                        85.11

                        8511.10

                        Süüteküünlad

                        .20

                        Süütemagneetod; magnetodünamod; magnetilised hoorattad

                        .30

                        Süütejagajad; süütepoolid

                        .40

                        Elektrilised starterid (käivitid) ja kombineeritud startergeneraatorid

                        .50

                        Muud elektrigeneraatorid säde- või survesüütega sisepõlemismootorite jaoks

                        .80

                        Muud elektrilised süüte- ja käivitusseadised säde- või survesüütega sisepõlemismootorite jaoks ning neis mootoreis kasutatavad tagasivoolureleed

                        85.16

                        8516.80

                        Lennukite jäätumisvastastesse süsteemidesse monteeritavad ainult lihtsa isoleeritud kanduri ja elektriühendustega elektrikütteelemendid

                        85.17

                        8517.12

                        Mobiilside- või muu juhtmeta võrgu (raadiovõrgu) telefonid

                        .61

                        Raadiotelefoniside ja raadiotelegraafi tugijaamad

                        .62

                        Raadiotelefoniside ja raadiotelegraafi vastuvõtuaparaadid, v.a alamrubriiki 8517 61 kuuluvad

                        .69

                        Raadiotelefoniside ja raadiotelegraafi aparaadid, v.a alamrubriiki 8517 61 ja 8517 62 kuuluvad

                        .70

                        Raadiotelefoniside ja raadiotelegraafi aparaatide antennid ja antennireflektorid

                        85.18

                        8518.10

                        mikrofonid ja nende alused

                        .21

                        valjuhääldid, ühekaupa korpuses

                        .22

                        valjuhääldid, mitmekaupa korpuses

                        .29

                        Valjuhääldid, korpusesse monteeritud või monteerimata

                        .30

                        kõrvaklapid ja kuularid, komplektis mikrofoniga või mikrofonita, ning mikrofoni ja üht või mitut valjuhääldit sisaldavad komplektid

                        .40

                        elektrilised helisagedusvõimendid

                        .50

                        elektriline helivõimendusaparatuur

                        85.19

                        8519.81

                        Ilma helitaasesitusseadmeta helisalvestusseadmed, mis kasutavad optilisi, magnet- või pooljuhtkandjaid

                        .89

                        Ilma helitaasesitusseadmeta helisalvestusseadmed, mis ei kasutava optilisi, magnet- või pooljuhtkandjaid

                        85.21

                        8521.10

                        Magnetlinti kasutav videosignaalide salvestus- või taasesitusaparatuur, sisaldab või ei sisalda videotuunerit

                        85.22

                        8522.90

                        Plokid ja sõlmed, mis koosnevad kahest või enamast omavahel ühendatud komponendist alamrubriiki 8519 81 kuuluvatele ilma helitaasesitusseadmeta helisalvestusseadmetele, mis kasutavad optilisi, magnet- või pooljuhtkandjaid, ja muudele helitaasesitusseadmeta salvestusseadmetele

                        85.26

                        8526.10

                        radarseadmed (raadiolokatsiooniseadmed)

                        .91

                        raadionavigatsiooni abiaparatuur

                        .92

                        kaugjuhtimise raadioseadmed

                        85.28

                        8528.41

                        Elektronkiiretoruga monitorid, mis on üksnes või peamiselt rubriigi 8471 automaatsetes andmetöötlussüsteemides (arvutites) kasutatavat tüüpi

                        .51

                        Muud monitorid, mis on üksnes või peamiselt rubriigi 8471 automaatsetes andmetöötlussüsteemides (arvutites) kasutatavat tüüpi

                        .61

                        Projektorid, mis on üksnes või peamiselt rubriigi 8471 automaatsetes andmetöötlussüsteemides (arvutites) kasutatavat tüüpi

                        85.29

                        8529.10

                        Antennid ja igat tüüpi antennireflektorid, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriigi 8526 aparaatides

                        .90

                        Rubriigi 8526 plokid ja sõlmed, mis koosnevad kahest või enamast omavahel ühendatud komponendist

                        85.31

                        8531.10

                        Valve- või tuletõrjesignalisatsiooniseadmed jms

                        8531.20

                        Vedelkristalle (LCD) või valgusdioode (LED) sisaldavad näitpaneelid

                        .80

                        Elektrilised heli- ja visuaalsignalisatsiooniseadmed, v.a rubriikidesse 8531 10 ja 8531 20 kuuluvad

                        85.36

                        8536.70

                        Optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudoptiliste kaablite plastist pistikühendused

                        85.39

                        8539.10

                        Hermeetilised suundvalguslambid

                        85.43

                        8543.70

                        Lennuparameetrite pardaregistraatorid, sünkronisaatorid ja andurid, jäätumist ja udustumist takistavad elektritakistitega seadmed õhusõidukitele

                        .90

                        Pardaregistraatorite plokid ja sõlmed, mis koosnevad kahest või enamast omavahel ühendatud komponendist

                        85.44

                        8544.30

                        Juhtmekomplektid süüteküünaldele jm õhusõidukites kasutatavad juhtmekomplektid

                        88.01

                        8801.00

                        Õhupallid ja dirižaablid; purilennukid, deltaplaanid jm mootorita õhusõidukid

                        88.02

                        8802.11

                        Helikopterid tühimassiga kuni 2 000 kg

                        .12

                        Helikopterid tühimassiga üle 2 000 kg

                        .20

                        Lennukid ja muud mootoriga õhusõidukid tühimassiga kuni 2 000 kg

                        .30

                        Lennukid ja muud mootoriga õhusõidukid tühimassiga üle 2 000 kg, kuid mitte üle 15 000 kg

                        .40

                        Lennukid ja muud mootoriga õhusõidukid tühimassiga üle 15 000 kg

                        88.03

                        8803.10

                        Propellerid ja tiivikud ning nende osad

                        .20

                        Telikud ja nende osad

                        .30

                        Lennukite ja helikopterite osad, v.a alamrubriiki 8803 10 ja 8803 20 kuuluvad

                        .90

                        Rubriikide 8801 ja 8802 kaupade osad

                        88.05

                        8805.29

                        Maapealse lennutreeningu seadmed ja nende osad v.a alamrubriigi 8805 21 õhulahingu simulaatorid ja nende osad

                        90.01

                        9001.90

                        Mis tahes materjalist läätsed, prismad, peeglid jm optikatooted, kokku monteerimata (v.a samalaadsed tooted optiliselt töötlemata klaasist)

                        90.02

                        9002.90

                        Mis tahes materjalist läätsed, prismad, peeglid jm optikatooted, v.a objektiiviläätsed ja filtrid, instrumentide või seadmete osade või tarvikutena, kokku monteeritud (v.a samalaadsed tooted optiliselt töötlemata klaasist)

                        90.14

                        9014.10

                        Suundkompassid

                        .20

                        Lennunavigatsiooniinstrumendid ja -seadmed (v. a kompassid)

                        .90

                        Suundkompasside ning lennunavigatsiooniinstrumentide ja -seadmete osad ja tarvikud (v.a kompassid)

                        90.20

                        9020.00

                        Hingamisaparaadid ja gaasimaskid (v.a nende osad ning mehaaniliste osade ja vahetatavate filtriteta kaitsemaskid)

                        90.25

                        9025.11

                        Vahetu lugemiga vedeliktäitega termomeetrid ja püromeetrid, muude instrumentidega kombineerimata

                        .19

                        Muud termomeetrid ja püromeetrid, muude instrumentidega kombineerimata

                        .80

                        Muud rubriigi 9025 instrumendid

                        .90

                        Rubriikide 9025 11, 9025 19 ja 9025 80 osad ja tarvikud

                        90.26

                        9026.10

                        Instrumendid ja seadmed vedelike kulu või taseme mõõtmiseks või kontrollimiseks

                        .20

                        Instrumendid ja seadmed vedelike või gaaside rõhu mõõtmiseks või kontrollimiseks

                        .80

                        Instrumendid ja seadmed vedeliku või gaasi parameetrite mõõtmiseks või kontrollimiseks, v.a rubriikide 9026 10 ja 9026 20 instrumendid ja seadmed

                        .90

                        Rubriikide 9026 10, 9026 20 ja 9026.80 instrumentide ja seadmete osad

                        90.29

                        9029.10

                        Elektrilised ja elektroonilised pöördeloendurid

                        .20

                        Kiirusmõõdikud ja tahhomeetrid

                        .90

                        Pöördeloendurite, kiirusmõõdikute ja tahhomeetrite osad ja tarvikud

                        90.30

                        9030.10

                        Instrumendid ja seadmed ioniseeriva kiirguse mõõtmiseks või tuvastamiseks

                        .20

                        Ostsilloskoobid ja ostsillograafid

                        .31

                        Salvestusseadmeta multimeetrid pinge, voolutugevuse, takistuse või võimsuse mõõtmiseks või kontrollimiseks

                        .32

                        Salvestusseadmega multimeetrid pinge, voolutugevuse, takistuse või võimsuse mõõtmiseks või kontrollimiseks

                        .33

                        Salvestusseadmeta instrumendid ja seadmed pinge, voolutugevuse, takistuse või võimsuse mõõtmiseks või kontrollimiseks, v.a rubriikidesse 9030 10, 9030 20 ja 9030 31 kuuluvad

                        .39

                        Salvestusseadmega instrumendid ja seadmed pinge, voolutugevuse, takistuse või võimsuse mõõtmiseks või kontrollimiseks, v.a rubriikidesse 9030 10, 9030 20 ja 9030 32 kuuluvad

                        .40

                        Spetsiaalsed telekommunikatsioonis kasutatavad salvestusseadmega instrumendid ja seadmed elektriliste suuruste mõõtmiseks või kontrollimiseks, v.a rubriikidesse 9030 10, 9030 20, 9030 32 ja 9030 39 kuuluvad

                        .84

                        Salvestusseadmega instrumendid ja seadmed elektriliste suuruste mõõtmiseks või kontrollimiseks, v.a rubriikidesse 9030 10, 9030 20, 9030 32, 9030 39 ja 9030 40 kuuluvad

                        .89

                        Instrumendid ja seadmed elektriliste suuruste mõõtmiseks või kontrollimiseks, v.a rubriikidesse 9030 10, 9030 20, 9030 31, 9030 32, 9030 33, 9030 39, 9030 40 ja 9030 84 kuuluvad

                        .90

                        Rubriikide 9030 10, 9030 20, 9030 31, 9030 32, 9030 33, 9030 39, 9030 40, 9030 84 ja 9030 89 instrumentide ja seadmete osad ja tarvikud

                        90.31

                        9031.80

                        Mujal grupis 90 nimetamata mõõte- ja kontrollinstrumendid ja -seadmed

                        .90

                        Rubriigi 9031 80 instrumentide ja seadmete osad ja tarvikud

                        90.32

                        9032.10

                        Termostaadid

                        .20

                        Manostaadid

                        .81

                        Hüdraulilised või pneumaatilised automaatsed reguleerimis- või kontrollriistad ja aparatuur

                        .89

                        Muud automaatreguleerimis- ja -kontrolliinstrumendid ja -seadmed

                        .90

                        Rubriigi 9032 automaatreguleerimis- ja -kontrolliinstrumentide ja -seadmete osad ja manused

                        91.04

                        9104.00

                        Armatuurlaua kellad jms kellad õhusõidukite jaoks

                        91.09

                        9109.19

                        Komplektsed ja kokkupandud, patarei-, aku- või võrgutoitel töötavad kellamehhanismid laiuse või läbimõõduga mitte üle 50 mm, v.a äratuskellamehhanismid

                        .90

                        Komplektsed ja kokkupandud, muul kui patarei-, aku- või võrgutoitel töötavad kellamehhanismid laiuse või läbimõõduga mitte üle 50 mm, v.a äratuskellamehhanismid

                        94.01

                        9401.10

                        Istmed, v.a nahkkattega istmed

                        94.03

                        9403.20

                        Metallmööbel, v.a istmed

                        .70

                        Plastmööbel, v.a istmed

                        94.05

                        9405.10

                        Elektrilised lae- ja seinavalgustid, mitteväärismetallist või plastist

                        .60

                        Sisevalgustusega sildid, valgustablood jms, mitteväärismetallist või plastist

                        .92

                        Alamrubriikide 9405 10 ja 9405 60 toodete plastosad

                        .99

                        Alamrubriikide 9405 10 ja 9405 60 toodete mitteväärismetallist osad

               __________

                     (1)
                  Lepingu artikkel 1 lõike 1 tähenduses käsitatakse maapealseid lennusimulaatoreid harmoneeritud süsteemi alamrubriiki 8805 29 kuuluvate maapealse lennutreeningu seadmetena.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,19.10.2016
            COM(2016) 681 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Saksamaale

               SELETUSKIRI

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,
                  1
                eriti selle artikli 10 kohaselt võib Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutada igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ette nähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga (2011. aasta hinnad).

               Fondist abi saamise tingimusi on kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrusega (EL) nr 661/2014.

               Saksamaa taotluse ning tekkinud otsese kahju hinnangulise kogusumma alusel on fondist antava abi suurus arvutatud järgmiselt:

                        Katastroof

                        Otsene kahju

                        (miljonites eurodes)

                        Abikõlblike meetmete kogukulu

                        (miljonites eurodes)

                        Kohaldatud piirkondliku katastroofi künnis

                        [1,5 % SKPst] (miljonites eurodes)

                        2,5 % otsesest kahjust
                        (eurodes)

                        Künnist ületav 6 % otsesest kahjust

                        Kavandatava abi kogusumma

                        (eurodes)

                        SAKSAMAA

                        1 259,005

                        94,196

                        622,8

                        31 475 125

                        ~

                        31 475 125

                        KOKKU

                        31 475 125

               Olles kõnealuse taotluse
                  2
                läbi vaadanud ning arvestades fondist anda võidavat kõige suuremat abisummat ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahendeid mahus 31 475 125 eurot.

               Komisjon esitab paranduseelarve projekti, et lisada 2016. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud ja maksete assigneeringud.

               Eriarvamuste korral kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe
                  3
                punktiga 11.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Saksamaale

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta,
                  4
                eriti selle artikli 4 lõiget 3,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  5
                eriti selle punkti 11,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele, et näidata üles solidaarsust looduskatastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  6
                artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)19. augustil 2016 esitas Saksamaa taotluse fondi vahendite kasutusele võtmiseks mitmete äärmiselt tugevate ja lühiajaliste üleujutuste tõttu Alam-Baieri halduspiirkonnas 2016. aasta mais ja juunis.

               (4)Saksamaa taotlus täidab fondist finantsabi saamise tingimused, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklis 4.

               (5)Seepärast tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et anda Saksamaale rahalist abi.

               (6)Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2016. aasta üldeelarve raames võetakse Saksamaale abi andmiseks kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahendeid summas 31 475 125 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäevast].

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)
                  Teatis komisjonile C(2016) 6597, 14.10.2016.

                     (3)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (4)
                  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

                     (5)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (6)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0641

Ettepanek: Nõukogu otsus, mille kohaselt lubatakse Portugali Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 168, 193 ja 250  /* KOM/2009/0641 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 24.11.2009KOM(2009)641 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,mille kohaselt lubatakse Portugali Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 168, 193 ja 250SELETUSKIRI1. Ettepaneku taustVastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv”) artiklile 395 võib nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmed kõnealuse direktiivi sätetest erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust või ära hoida teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.Nõukogu otsusega 2004/738/EÜ on Portugali Vabariigil (edaspidi „Portugal”) lubatud kohaldada kuni 31. detsembrini 2009 koduuksemüügi valdkonna puhul maksustamise vabatahtlikku erikorda, mille kohaselt ühest küljest erandina nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) artikli 21 lõike 1 punktist a on osutatud valdkonnas tegutsev äriühing, kellel on lubatud kohaldada kõnealust erikorda, kohustatud tasuma käibemaksu kaupadelt, mida tema edasimüüjad tarnivad lõpptarbijatele. Teisest küljest on edasimüüjad erandina kõnealuse direktiivi artiklist 22 samade kaupade tarnimise puhul kõnealuses artiklis sätestatud kohustustest vabastatud. Vabastusloa saamiseks peab äriühingu kogu käive pärinema enda nimel ja omal kulul tegutsevate edasimüüjate teostatud koduuksemüügist. Lisaks peavad kõik müüdud tooted olema esitatud eelnevalt kehtestatud hinnakirjas, mida kohaldatakse lõpptarbimisjärgus ning äriühing peab oma tooted müüma otse edasimüüjatele, kes müüvad need omakorda otse lõpptarbijale.Portugal taotles komisjoni peasekretariaadis 30. juunil 2009 registreeritud kirjaga luba käibemaksudirektiivi artiklite 193 ja 250 sätetest kõrvalekalduva erikorra pikendamiseks ning komisjoni peasekretariaadis 9. septembril 2009 registreeritud täiendava kirjaga taotles ta, et edasimüüjad ei saaks erandina käibemaksudirektiivi artiklist 168 käibemaksu maha arvestada oma nendelt kaupadelt, mis on erimeetmega hõlmatud.Komisjon teavitas 27. oktoobri 2009. aasta kirjaga käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Portugali taotlusest. Komisjon teatas 29. oktoobri 2009. aasta kirjaga Portugalile, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.Et pikendamise taotlust põhjendada, märkis Portugal, et käibemaksudirektiivi sätete kohaselt peavad käibemaksu maksma ka kõik maksukohustuslased, kellel ei ole piisavaid struktuure direktiivi kohaldamisega seotud kohustuste täitmiseks ja kes tegutsevad eritingimustes, kus pettuseoht on märksa suurem. Nende hulka kuuluvad enda nimel tegutsevad maksukohustuslased, kes müüvad otse oma klientide kodudes kaupu, mida neile on tarninud äriühingud, kes sellisel eripärasel viisil oma müüki edendavad. Portugal leiab, et eespool osutatud meetme kohaldamist on vaja jätkata, lihtsustamaks sel viisil käibemaksu kogumist kõnealuses valdkonnas tegutsevatelt maksukohustuslastelt ja tagada selle üle tõhusam kontroll.Portugal täpsustab, et kõnealused meetmed ei muuda lõpptarbimisel kogutava käibemaksu summat ega mõjuta käibemaksust tulenevaid Euroopa Ühenduse omavahendeid.Esitatud taotluses käsitletava vabatahtliku erimeetme eesmärk on, et edasimüüjad ei peaks deklareerima ega tasuma käibemaksu lõpptarbijatele tarnitavatelt kaupadelt, mida volitatud äriühing on neile tarninud. Seega võimaldaks erimeede lihtsustada käibemaksu kogumise korda käibemaksukohustuslaste huvides. Määrates rohkete rändedasimüüjate asemel maksukohustuslaseks nõuetekohaselt selleks volitatud äriühingu ning pannes talle deklareerimiskohustuse ja vastavate maksete tegemise kohustuse, võimaldab kõnealune kord tagada, et käibemaks, mis on kogutud volitatud äriühingult saadud toodete müügi jaekaubanduse etapis, kantakse riigikassasse, hoides seega ära maksudest kõrvalehoidmise. Ühtlasi võimaldaks see maksuhalduril käibemaksu kogumist lihtsustada.Kuna edasimüüjad, kes saavad oma kauba volitatud äriühingult, ei pea deklareerima ega tasuma käibemaksu neilt lõpptarbijatele tarnitavatelt kaupadelt, mida äriühing on neile tarninud, on lihtsustamine põhjendatud ka sellega, et edasimüüjatel ei peaks olema õigust arvestada nendelt ostudelt maha käibemaksu ning nad ei peaks ka olema kohustatud esitama käibemaksudeklaratsiooni, mis on tehtava mahaarvamise kinnitamiseks vajalik. Seega peaks nende asemel kõnealust õigust kasutama volitatud äriühing, kes võtaks seetõttu ka kohustuse esitada vastavad deklaratsioonid. Mahaarvamise õigus, mida edasimüüjad saaksid oma muude kaupade ja teenuste ostude puhul kohaldada, ei kuulu kõnealuse meetme alla ning seda tuleb kohaldada vastavalt ühenduse õigusele.Võttes arvesse käibemaksudirektiivi artiklit 395 ja Portugali esitatud argumente, on komisjon seisukohal, et taotletud erand vastab kõnealuses artiklis sätestatud tingimustele ning et see aitab lihtsustada käibemaksu kogumist ja hoida ära maksudest kõrvalehoidmist, mõjutamata siiski lõpptarbimisel kogutava käibemaksu summat. Seetõttu ei ole komisjonil kõnealuse taotluse osas vastuväiteid ja ta on seisukohal, et nõukogule tuleb esitada vastav ettepanek.Siiski leiab komisjon, et kõnealuse erandi kohaldamisperioodi tuleks piirata, et Portugali esitatud asjakohase teabe põhjal saaks korrapäraselt hinnata, kas kõnealuse erandi kohaldamist õigustavad asjaolud veel kehtivad.2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamineOtsuse ettepaneku eesmärk on jätkata käibemaksu kogumise lihtsustamise meetme kohaldamist ja hoida ära maksudest kõrvalehoidmine asjaomases eripärases ja piiratud majandusvaldkonnas. Sellel oleks seega positiivne mõju eelkõige kõnealuses valdkonnas tegutsevatele maksukohustuslastele ja asjaomasele liikmesriigile. Ettepaneku koostamisel puudus vajadus kasutada välisekspertide abi, konsulteerida huvitatud isikutega või hinnata kõnealuse otsuse mõju. Igal juhul ei ole käesoleva otsuse mõju suur, kuna selle kohaldamisala ja -periood on piiratud.3. Ettepaneku õiguslik külgOtsuse ettepaneku eesmärk on lubada Portugalil kohaldada erimeedet, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklitest 168, 193 ja 250, selleks et säilitada ja muuta vabatahtlikku erikorda, millega püütakse koduuksemüügi puhul viia teatavate tingimustega vastavusse äriühingud, kellel on ühest küljest erandina kõnealuse direktiivi artiklist 193 lubatud kohaldada kõnealust erikorda ja kes on kohustatud tasuma käibemaksu kaupadelt, mida tema edasimüüjad tarnivad lõpptarbijatele, ning teisest küljest erandina kõnealuse direktiivi artiklist 168 õigus arvata maha käibemaks, mis tuleb tasuda või on tasutud kaupadelt, mida tema edasimüüjad tarnivad lõpptarbijatele. Lisaks sellele on erandina kõnealuse direktiivi artiklist 250 erikorra eesmärk vabastada edasimüüjad deklaratsioonide esitamise kohustusest nende kaupade osas, mida volitatud äriühing on neile tarninud kaupade lõpptarbijale tarnimiseks ja seetõttu ise kõnealuse kohustuse enda peale võtnud.Kõnealuse otsuse õiguslikuks aluseks on käibemaksudirektiivi artikli 395 sätted, mis võeti vastu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 93 kohaselt. Vastavalt kõnealustele sätetele peab liikmesriik, kes soovib võtta erimeetmeid, millega tehakse erand kõnealusest direktiivist, saama nõukogult otsuse vormis loa. Kuna tegemist on rakendusmeetmega, mis käsitleb käibemaksudega seotud õigusaktide ühtlustamist, on ettepanek subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas.Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ega lähe seega kaugemale sellest, mida on vaja lihtsustamise eesmärgi saavutamiseks ja maksudest kõrvalehoidmise vältimiseks, kuna see hõlmab vaid eripärast ja piiratud majandusvaldkonda ning väikest hulka käibemaksukohustuslasi, kes pealegi saavad kõnealust korda kohaldada vabal valikul. Seega tehakse käibemaksudirektiivi põhimõtetest erand piiratud ja asjakohasel määral.4. Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.5. LisateaveEttepanekuga nähakse ette, et otsuse kohaldamisperiood lõppeb 31. detsembril 2012.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,mille kohaselt lubatakse Portugali Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 168, 193 ja 250EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi,[1] eriti selle artikli 395 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu otsusega 2004/738/EÜ[3] on Portugali Vabariigil (edaspidi „Portugal”) lubatud kohaldada kuni 31. detsembrini 2009 koduuksemüügi valdkonnas maksustamise vabatahtlikku erikorda, mille kohaselt ühest küljest erandina nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas)[4] artikli 21 lõike 1 punktist a on osutatud valdkonnas tegutsev äriühing, kellel on lubatud kohaldada kõnealust erikorda, kohustatud tasuma käibemaksu kaupadelt, mida tema edasimüüjad tarnivad lõpptarbijatele. Teisest küljest on edasimüüjad erandina kõnealuse direktiivi artiklist 22 samade kaupade tarnimise puhul kõnealuses artiklis sätestatud kohustustest vabastatud. Vabastusloa saamiseks peab äriühingu kogu käive pärinema enda nimel ja omal kulul tegutsevate edasimüüjate teostatud koduuksemüügist. Lisaks peavad kõik müüdud tooted olema esitatud eelnevalt kehtestatud hinnakirjas, mida kohaldatakse lõpptarbimisjärgus ning äriühing peab oma tooted müüma otse edasimüüjatele, kes müüvad need omakorda otse lõpptarbijale.2.  Portugal taotles komisjoni peasekretariaadis 30. juunil 2009 registreeritud kirjaga luba direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 193 ja 250 sätetest kõrvalekalduva erikorra pikendamiseks ning komisjoni peasekretariaadis 9. septembril 2009 registreeritud täiendava kirjaga taotles ta, et edasimüüjad ei saaks erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 168 käibemaksu maha arvestada oma nendelt kaupadelt, mis on erimeetmega hõlmatud.3.  Komisjon teavitas 27. oktoobri 2009. aasta kirjaga direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Portugali taotlusest. Komisjon teatas 29. oktoobri 2009. aasta kirjaga Portugalile, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.4.  Kõnealuse erikorra eesmärk on anda rohkete rändedasimüüjate asemel nõuetekohaselt selleks volitatud äriühingule õigus arvata maha käibemaks, mis tuleb tasuda või on tasutud kaupadelt, mida tema edasimüüjad tarnivad lõpptarbijatele. Volitatud äriühingud on ühtlasi kohustatud deklareerima ja tasuma käibemaksu, mida nende edasimüüjad ei pea tasuma.5.  Seega võimaldab kõnealune kord tagada, et käibemaks, mis on kogutud volitatud äriühingult saadud toodete müügi jaekaubanduse etapis, kantakse riigikassasse, hoides seega ära maksudest kõrvalehoidmise. Ühtlasi võimaldab see maksuhalduri huvides lihtsustada kõnealuse maksu kogumise korda ja vähendada edasimüüjate kohustusi seoses käibemaksuga.6.  Erand ei muuda lõpptarbimisjärgus kogutava käibemaksu summat ja sellel ei ole negatiivset mõju käibemaksust saadavatele Euroopa ühenduste omavahenditele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Portugalil lubatakse kohaldada koduuksemüügi maksustamisel erikorda, mis sisaldab erandeid direktiivi 2006/112/EÜ sätetest.Äriühing, kelle kogu käive saadakse enda nimel ja omal kulul tegutsevate edasimüüjate teostatud koduuksemüügist, võib taotleda ametiasutustelt luba erikorra kohaldamiseks järgmistel tingimustel:a) kõik äriühingu müüdud tooted on esitatud eelnevalt kehtestatud hinnakirjas, mida kohaldatakse lõpptarbimisjärgus;b) äriühing müüb oma tooted otse edasimüüjatele, kes müüvad need omakorda otse lõpptarbijale.Artikkel 2Äriühingud, kellele on lubatud kõnealust erikorda kohaldada, tohivad erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 168 arvestada maha käibemaksu, mida tema edasimüüjad on kohustatud maksma või on maksnud kaupadelt, mida äriühingud edasimüüjatele on müünud, ja on erandina kõnealuse direktiivi artiklist 193 kohustatud tasuma käibemaksu kaupadelt, mida tema edasimüüjad müüvad lõpptarbijatele.Artikkel 3Edasimüüjad, kes saavad oma kauba äriühingult, kellel on lubatud käesolevat erikorda kohaldada, on vabastatud direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 250 osutatud deklaratsioonide esitamisest nende kaupade osas, mis kõnealune äriühing neile on tarninud, ja nende kaupade tarnimisel lõpptarbijale. Deklaratsioonid peab esitama volitatud äriühing.Artikkel 4Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2012.Artikkel 5Käesolev otsus on adresseeritud Portugalile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.[2] ELT C […] , […], lk […].[3] ELT L 325, 28.10.2004, lk 62.[4] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiiv tunnistati kehtetuks direktiiviga 2006/112/EÜ.


				|

		52014PC0673

			Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, millega lubatakse Horvaatial vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 kohaldada maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel /* COM/2014/0673 final - 2014/0312 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Energiatoodete ja elektrienergia maksustamine
on Euroopa Liidus reguleeritud nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ[1] (edaspidi „energia
maksustamise direktiiv” või „direktiiv”).
Direktiivi artikli 19 lõike 1 kohaselt võib
nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal lisaks eelkõige artiklite 5, 15 ja 17
sätetele ühehäälselt lubada liikmesriigil kehtestada täiendav maksuvabastus või
maksustamistaseme alandamine teatavatel poliitilistel kaalutlustel.
Käesoleva ettepaneku eesmärk on lubada Horvaatial
kohaldada maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse
eriotsatarbeliste masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel. Kõnealune
vabastus on mõeldud demineerijatena registreeritud juriidiliste isikute kulude
vähendamiseks, et kiirendada demineerimistegevust ning aidata Horvaatias
rakendada humanitaardemineerimise poliitikat.
Maksuvabastuse kohaldamisega saab kiirendada
demineerimist, mis toimub vastavalt jalaväemiinide kasutamise, ladustamise,
tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise rahvusvahelisele
konventsioonile (Ottawa leping, 1998), Oslos 2008. aastal allkirjastatud
kobarlahingumoona käsitlevale rahvusvahelisele konventsioonile, millega
keelatakse varutud kobarlahingumoona kasutamine, üleandmine, ladustamine ja hävitamine
kaheksa aasta jooksul, ning Horvaatia Vabariigi 2005. aasta
humanitaardemineerimise aktile.
Horvaatia võetava meetme eesmärk on anda
stiimul oletatavate miiniväljade kiiremaks demineerimiseks ning
põllumajandusmaa ja metsa puhastamiseks lõhkemata lahingumoonast, et neid
alasid saaks taas kasutada majandustegevuse jaoks. Meetmel peaks olema ka
vahetu positiivne mõju nende inimeste elule ja tervisele, kes elavad miinidest
ja lõhkemata lahingumoonast puhastamata aladel.
Ilma meetme kohaldamiseta peavad
demineerimisvarustusega ettevõtjad, kellel on lubatud teostada
demineerimistegevust Horvaatia territooriumil, maksma mootorikütusena
kasutatava gaasiõli eest riiklikku aktsiisimaksu 2 860 Horvaatia kuna (umbes
375,54 eurot)[2].
Kõnealust aktsiisimaksumäära kohaldatakse ka sellise gaasiõli suhtes, mida
kasutatakse mootorikütusena ning paiksetes mootorites, raskemasinates ja
sellistes sõidukites, mis on mõeldud kasutamiseks väljaspool üldkasutatavaid
teid (energia maksustamise direktiivi artikli 8 lõike 2 punktid b,
c ja d). Ajaliselt piiratud maksuvabastus võimaldaks ettevõtjatel vähendada
demineerimisega seotud kulusid ning suurendada piiratud aja jooksul
kasumimarginaali, luues seega stiimuli oma töö tõhustamiseks meetme
kohaldamisajal. See kiirendaks demineerimisprotsessi.
Taotlus ja selle üldine taust
8. aprill 2014. aasta kirjaga taotlesid
Horvaatia asutused otsust, millega Horvaatial lubataks vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ
artiklile 19 kohaldada maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida
kasutatakse masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel. Horvaatia asutused
esitasid lisateabe ja selgitused 15. juulil 2014.
Horvaatia asutused kavatsevad kohaldada
maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse masinate käitamiseks
humanitaardemineerimisel. Meedet rakendatakse süsteemiga, mille puhul
kohaldatakse tasutud aktsiisi tagasimaksmist, et kiirendada ülejäänud
puhastamata alade demineerimist. Gaasiõliga käitatavad masinad, mille suhtes
kohaldatakse aktsiisimaksuvabastust, liigitatakse vastavalt nende
kasutuseesmärgile, töövahenditele ja -meetodile.
Horvaatia asutuste 1. jaanuaril 2014. aastal
esitatud teabe kohaselt on kõikide oletatavate mineeritud alade ja ainuüksi
lõhkemata lahingumoonast puhastamata alade pindala kokku 613,6 km2.
Horvaatia hinnangul on kõnealuste miinidest puhastamata metsaalade kasutamata tootmispotentsiaalist
tingitud aastakahjum umbes 30 miljonit eurot. Lõhkemata lahingumoonast
puhastamata põllumajandusmaast 55 % on põllumaa ning ülejäänud osa heina-
ja karjamaad. Hinnanguliselt 900 000 inimest (umbes 20 %
elanikkonnast) elab endiselt oletatavate mineeritud alade vahetus läheduses.
Ajavahemikul 1991–2013 oli miinidest puhastamata aladel selle lahingumoonaga
seotud 1 353 õnnetusjuhtumit, milles sai vigastada 1 976 ja surma 510
inimest.
Horvaatia on taotlenud maksuvabastust
kuueaastaseks ajavahemikuks, mis on direktiivi artikli 19 lõikes 2 osutatud
maksimaalne ajavahemik.
Reguleerimisala
Meetme raames toetuse saajad on juriidilised
isikud, kellel on Horvaatia miinivastase tegevuse keskuse luba ja kes on
registreeritud tegutsemiseks humanitaardemineerimise valdkonnas vastavalt humanitaardemineerimise
seadusele[3],
humanitaardemineerimise eeskirjadele[4]
ja tehniliste nõuetega seotud eeskirjadele, milles käsitletakse humanitaardemineerimises
kasutatavate demineerimismasinate vastavuse kontrollimist[5]. Toetusesaajad täidavad
demineerimismasinate abil demineerimise ja territooriumi lõhkemata laskemoonast
puhastamisega seotud ülesandeid ning loovad lõhkematerjali käitlemise
korraldajale tingimused lõhkemata miinide deaktiveerimiseks. Akrediteeritud
masinaid määratletakse vastavalt nende liigile, tegevuseesmärgile ja
kütusekulule, mis omakorda sõltuvad masina puhastamissügavusest, kiirusest,
puhastamistihedusest ja masina mõjust tihenenud pinnasega rööbasteedele. Meetme
raames antav maksuvabastus antakse tasutud aktsiisi tagasimaksmisena tasutud
arvete alusel. Kõnealused dokumendid hõlmavad ostjate andmeid, masina
seerianumbrit, selle töötundide arvu, ostetud gaasiõli kogust ja gaasi ostmise
kuupäeva.
Vastavalt Horvaatia asutuste esitatud
andmetele on Horvaatias 36 registreeritud juriidilist isikut 47
humanitaardemineerimises kasutatava masinaga. Ent meede ei ole ette nähtud
üksnes kõnealuste akrediteeritud ettevõtjate suhtes kohaldamiseks, vaid
tulevikus hakatakse seda kohaldama ka uute akrediteeritud ettevõtjate ja
demineerimises kasutatavate masinate suhtes. Horvaatia miinivastase tegevuse
keskus akrediteerib ja registreerib kõik uued demineerimismasinad, mida
kavatsetakse kasutada humanitaardemineerimisel.
Vastavalt
Horvaatia asutuste esitatud teabele sõltub meetme raames toetusesaaja kohta
antava maksuvabastuse summa demineerimismasinatega puhastatava maa-ala
suurusest ja sellistel aladel demineerimisel kasutatavate masinate käitamiseks
vajaliku gaasiõli üldkogusest. 2013. aastal kõigi demineerimisega hõlmatud
ettevõtjate keskmise kütusekulu andmete alusel arvutatud vähendatud
maksumäärast tulenev maksuvabastuse summa on Horvaatia hinnangul ligikaudu 2 907 038 Horvaatia
kuna (ligikaudu 381 736,50 eurot), mis tähendab keskmiselt 61 859,15 Horvaatia
kuna või 8 123,01 eurot masina kohta aastas. Horvaatia asutused
prognoosivad, et kuue aasta jooksul, mil meedet kohaldatakse, suurenevad
keskmisel hinnangulisel kütusekulul põhinevad iga-aastased eelarvekulud
järgmiselt: 2015. aastal 2 965 179 Horvaatia kuna (ligikaudu 389 371,23 eurot;
2016. aastal 3 024 482 Horvaatia kuna (ligikaudu 397 158,66 eurot,
2017. aastal 3 084 971 Horvaatia kuna (ligikaudu 405 101,83 eurot;
2018. aastal 3 146 671 Horvaatia kuna (ligikaudu 413 203,87 eurot;
2019. aastal 3 209 604 Horvaatia kuna (ligikaudu 421 467,94 eurot,
2020. aastal 3 273 796 Horvaatia kuna (ligikaudu 429 897,30 eurot)
ning kogusumma on: 18 704 706 Horvaatia kuna (ligikaudu 2 456 200,83 eurot.
Meetme rakendamine
Horvaatia miinivastase tegevuse keskuse (HCR)
pädevad talitused jälgivad ja registreerivad masinate tööd. Arvestust peetakse
iga projekti (puhastatava ala) kohta. Iga masina kohta on erivorm, milles
registreeritakse masina tööaeg ja kütusekulu iga päeva kohta.
Kui projekt on lõppenud, siis esitab
demineerimise valdkonnas tegutsev ettevõtja aktsiisimaksu tagastamise vormi oma
konkreetsel alal kasutatud demineerimismasinate kohta ja registreerimisvormi
iga masina kohta. Vormid kiidab heaks asjaomase ala haldaja ja kinnitab
Horvaatia miinivastase tegevuse keskuse järelevalveametnik, kes vastutab
projekti järelevalve eest ja viibib kogu aeg demineeritaval alal, et teha
kohapealseid kontrolle.
Vastavalt oma üldisele vastutusele jälgida
aktsiisialaste õigusaktide täitmist ja lisaks muudele järelevalveülesannete
täitmisele kontrollib rahandusministeeriumi haldusalasse kuuluv maksuamet
demineeritavat ala käsitleva teabe alusel süstemaatiliselt ka
demineerimismasinates kasutatud kütusekoguseid. Maksuvabastus antakse tasutud
aktsiisi tagasimaksena.
Horvaatia
asutuste argumendid seoses kõnealuse meetme mõjuga siseturule
Meetme võtmisega
ei anta teatavatele ettevõtjatele eeliseid teiste ees, kuna meedet kohaldatakse
kõigi humanitaardemineerimisega hõlmatud ettevõtjate suhtes, seega ei ole
ühelgi konkreetsel ettevõtjal majanduslikku eelist. Horvaatia eeldab ka, et
meede ei mõjuta ELi-sisest kaubandust, võttes arvesse selle eripära ning seda,
et meede piirdub miinidest puhastamata Horvaatia Vabariigi aladega.
Ettepaneku valdkonnas kehtivad
õigusnormid
Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ,
millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise
ühenduse raamistik, eriti selle artikli 8 lõige 1 ja artikli 8 lõike 2 punktid
c ja d.
Meetme hindamine vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ
artiklile 19
Teatavad poliitilised kaalutlused
Direktiivi artikli 19 lõike 1 esimeses lõigus
on sätestatud:
„Lisaks eelmiste
artiklite sätetele, eriti artiklitele 5, 15 ja 17, võib nõukogu komisjoni
ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil kehtestada täiendava
maksuvabastuse või -vähenduse teatavatel poliitilistel kaalutlustel.”
Kõnealuse maksuvabastusega püüavad Horvaatia
asutused kiirendada lõhkemata laskemoonast veel puhastamata alade demineerimist
Horvaatia eri piirkondades. Ilma selle meetme võtmiseta maksustataks
humanitaardemineerimisel masinate käitamiseks kasutatavat gaasiõli maksumääraga
2 860 Horvaatia kuna (ligikaudu 375,54 eurot) 1 000 l
kohta. Tuleb märkida, et Horvaatia kohaldab sama maksumäära mootorikütusena
kasutatava gaasiõli suhtes ja direktiivi 2003/96/EÜ artikli 8 lõike 2 punktides
c ja d sätestatud eesmärkidel. Samuti saaks taotletava maksuvabastuse ajaliselt
piiratud kohaldamisega luua stiimuli humanitaardemineerimisega tegelevatele
ettevõtjatele, et nad lõpetaksid oma töö enne meetme kuus aastat kestva kohaldamisaja
lõppu ja aitaksid seega saavutada nimetatud poliitilist eesmärki – kiirendada
lõhkemata laskemoonast veel puhastamata alade demineerimist. Kui kavandatav
meede välja arvata, ei ole Horvaatias muid toetusi, mida kohaldatakse
ettevõtjate suhtes, kes tegelevad humanitaardemineerimisega lõhkemata
laskemoonast puhastamata aladel.
Horvaatia on juhtinud tähelepanu asjaolule, et
meetmel oleks vahetu positiivne mõju selliste inimeste elule ja tervisele, kes
elavad miinidest ja lõhkemata lahingumoonast puhastamata aladel. Kooskõlas
eespool esitatuga märgib komisjon, et vastavalt Horvaatia asutuste esitatud
andmetele on ajavahemikul 1991–2013 saanud Horvaatias miinide tõttu vigastada 1 976
ja surma 510 inimest. Horvaatia märgib ka, et miinidest puhastamata
põllumajandusmaade harimata jätmisest tingitud saamata tulu võib ulatuda kuni 50 miljoni
euroni.
Kokkuvõttes võib öelda, et soov kohaldada
maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse masinate käitamiseks
humanitaardemineerimisel Horvaatia eri piirkondades, põhineb teatavatel
poliitilistel kaalutlustel, mis on eelkõige seotud sotsiaal-, ohutus-,
tervishoiu- ja regionaalpoliitikaga.
Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete
ja eesmärkidega
Taotletud meede hõlmab peamiselt ELi
tervishoiu-, regionaal- ja keskkonnapoliitikat sel määral, kuivõrd sellega
aidatakse osaliselt Horvaatia Vabariigi piirkondades kiiremini vähendada
miinidest veel puhastamata alasid, mis kujutavad endast ohtu inimeste elule ja
tervisele, koduloomadele ja elusloodusele. Tuleks märkida, et Horvaatias elab
hinnanguliselt 900 000 inimest ikka veel oletatavate mineeritud alade
läheduses, mis seab ohtu nende tervise ja turvalisuse.
Komisjon märgib, et meede piirdub gaasiõliga,
mida kasutatakse akrediteeritud eriotstarbelistes masinates, mis on
spetsiaalselt kavandatud ja ehitatud mineeritud alade puhastamiseks. Samuti
kohaldatakse kõnealust meedet ainult Horvaatia Vabariigi piirkondades mis on
veel miinidest puhastamata. Samuti tuleks märkida, et kõnealuseid masinaid ei
saa kasutada mis tahes vedudeks avalikel teedel.
Seega võib järeldada, et meede on kooskõlas
liidu tervishoiu-, keskkonna-, energia- ja transpordipoliitikaga.
Kirjeldatud asjaolude põhjal tundub meede
olevat vastuvõetav ka siseturu nõuetekohase toimimise ja ausa konkurentsi
tagamise vajaduse vaatenurgast eelkõige seetõttu, et puudub teatavate
ettevõtjate eelis teiste ees, kuna meedet kohaldatakse kõigi selliste
ettevõtjate suhtes, kes tegelevad humanitaardemineerimisega Horvaatias. Võttes
arvesse meetme eripära ja seda, et see piirdub miinidest veel puhastamata
Horvaatia Vabariigi aladega, ei mõjuta see ka ELi-sisest kaubandust.
Meetme
kohaldamisperiood
Komisjon soovitab määrata kohaldamisajaks
direktiivis 2003/96/EÜ lubatud maksimaalse ajavahemiku, st kuus aastat.
See ajavahemik tundub asjakohane, et võimaldada Horvaatia asutustel koguda
teavet meetme tulemuste hindamiseks ning anda meetmest kasu saavatele
ettevõtjatele piisaval määral kindlust ja piisavalt aega, et viia lõpule
miinidest veel puhastamata alade vähendamise protsess.
Riigiabi eeskirjad
Horvaatia asutused kavatsevad kohaldada
maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse
humanitaardemineerimisel masinate käitamiseks, makstes tagasi kogu
aktsiisimaksu. Meede kujutab endast riigiabi ja sellest tuleb komisjonile
teatada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108
lõikele 3.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGU TULEMUSED
Konsulteerimine
huvitatud isikutega
Käesolev ettepanek põhineb Horvaatia esitatud
taotlusel ja käsitleb ainult kõnealust liikmesriiki.
Eksperdiarvamuste
kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja
kasutada.
Mõju
hindamine
Käesolevas ettepanekus käsitletakse ühe
liikmesriigi taotlusel talle antud luba.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Subsidiaarsuse põhimõte
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 113
hõlmatud kaudse maksustamise valdkond ei ole ELi toimimise lepingu artikli 3
kohaselt iseenesest Euroopa Liidu ainupädevuses.
Samas on liikmesriikide pädevus selles
valdkonnas ELi kehtiva õigusega rangelt reguleeritud ja piiratud. Direktiivi 2003/96/EÜ
artikli 19 kohaselt võib üksnes nõukogu lubada liikmesriigil kehtestada selle
sätte kohaseid täiendavaid maksuvabastusi või -vähendusi. Liikmesriigid ei saa
nõukogu asemel seda otsust vastu võtta.
Ettepanek on seega kooskõlas subsidiaarsuse
põhimõttega.
Proportsionaalsuse
põhimõte
Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse
põhimõttega. Maksuvabastus ei ületa kõnealuse eesmärgi saavutamiseks
vajaminevat (vt eespool siseturgu ja ausat konkurentsi käsitlevad kaalutlused).
Õigusakti
valik
Kavandatav vahend: nõukogu otsus.
Direktiivi 2003/96 artikliga 19 on ette nähtud
üksnes kõnealust liiki õigusakt.
4.           MÕJU EELARVELE
Meetmega ei kaasne liidule rahalist ega
halduskoormust. Ettepanek ei mõjuta seega liidu eelarvet.
2014/0312 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,
millega lubatakse Horvaatial vastavalt
direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 kohaldada maksuvabastust sellise gaasiõli
suhtes, mida kasutatakse masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003.
aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja
elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik,[6]
eriti selle artiklit 19,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       8. aprill 2014. aasta kirjaga
taotlesid Horvaatia ametiasutused otsust, millega lubatakse Horvaatial
vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 kohaldada maksuvabastust
sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse masinate käitamiseks
humanitaardemineerimisel.
(2)       Maksuvabastusega, mida
Horvaatia kavatseb kohaldada, tahetakse kiirendada miinidest veel puhastamata
alade vähendamist eri piirkondades. Meetmel on seega otsene positiivne mõju
inimeste elule ja tervisele nendes piirkondades.
(3)       Meede piirdub akrediteeritud
eriotstarbeliste masinatega, mis on spetsiaalselt kavandatud ja ehitatud
mineeritud alade demineerimiseks.
(4)       Meede piirdub miinidest veel
puhastamata aladega Horvaatia territooriumil.
(5)       Meedet kohaldatakse kõigi
selliste ettevõtjate suhtes, kes on seotud humanitaardemineerimisega
Horvaatias, seega ei anta ühelegi ettevõtjale majanduslikku eelist.
(6)       Seetõttu on meede siseturu
nõuetekohase toimimise ning ausa konkurentsi tagamise vajaduse vaatevinklist
vastuvõetav ning samuti on see kooskõlas Euroopa Liidu tervishoiu-, keskkonna-,
energia- ja transpordipoliitikaga.
(7)       Direktiivi 2003/96/EÜ
artikli 19 lõikest 2 tuleneb, et kõik selle artikli alusel antavad
load peavad olema ajaliselt rangelt piiritletud. Selleks et anda asjaomastele
ettevõtjatele piisaval määral kindlust ja piisavalt aega, et viia lõpule
miinidest veel puhastamata alade vähendamise protsess, antakse luba kuueks
aastaks.
(8)       Käesolev otsus ei piira liidu
riigiabi eeskirjade kohaldamist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Horvaatial on lubatud oma territooriumil
kohaldada maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse
eriotstarbeliste masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel. Meede piirdub
akrediteeritud eriotstarbeliste masinatega, mis on spetsiaalselt kavandatud ja
ehitatud mineeritud alade demineerimiseks.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise
päeval. Otsus kaotab kehtivuse kuus aastat pärast seda.
Artikkel 3
Käesolev otsus
on adresseeritud Horvaatia Vabariigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
([1])            Nõukogu
direktiiv 2003/96/EÜ, 27. oktoober 2003, millega korraldatakse ümber energiatoodete
ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51).
([2])            Kõik
arvutused põhinevad 1. oktoobri 2013. aasta vahetuskursil, st 7,6153 Horvaatia
kuna 1 euro eest. Vt ELT C 286, 2.10.2013.
([3])            Horvaatia
Vabariigi Teataja nr-d 153/2005, 63/2007 ja 152/2008.
([4])            Horvaatia
Vabariigi Teataja nr-d 53/2007, 111/2007 ja 141/2011.
([5])            Horvaatia
Vabariigi Teataja nr-d 53/2007, 39/2011 ja 57/2013.
([6])            ELT
L 283, 31.10.2003, lk 51.