               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.2.2021
            COM(2021) 58 final
            2021/0032(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            mis käsitleb Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil võetavat seisukohta ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ja sündmuste salvestit käsitleva ÜRO eeskirja muudatusettepanekute, üldise tehnilise normi nr. 9 muudatusettepaneku, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepaneku, nelja uue ÜRO eeskirja ettepaneku, mis käsitlevad sündmuste salvestit, mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust, kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega ning sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga, uue ühisresolutsiooni M.R.4 ettepaneku ja ÜRO eeskirjade nr 155 ja 156 tõlgendusdokumente käsitlevate ettepanekute küsimuses

               SELETUSKIRI

               1.KAVANDATAV REGULEERIMISESE

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (edaspidi „ÜRO“) Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil (WP.29) seoses uute ÜRO eeskirjade ja olemasolevate ÜRO eeskirjade muudatuste vastuvõtmisega, olemasolevate ÜRO üldiste tehniliste normide muudatuste ning uue ühisresolutsiooni ja konsolideeritud resolutsiooni muudatuste vastuvõtmisega.

               2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1.1958. ja 1998. aasta kokkulepe

               ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „muudetud 1958. aasta kokkulepe“), ning kokkuleppe, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist (edaspidi „paralleelne kokkulepe“), eesmärk on töötada välja ühtlustatud nõuded, mille eesmärk on kõrvaldada tehnilised tõkked mootorsõidukite kaubanduselt UNECE kokkuleppeosaliste vahel ja tagada, et neil sõidukitel oleks kõrge ohutuse ja keskkonnakaitse tase. Kokkulepped jõustusid ELis vastavalt 24. märtsil 1998 ja 15. veebruaril 2000. Neid mõlemat haldab UNECE sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (29 töörühm ehk WP.29).

               2.2. UNECE sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (29 töörühm ehk WP. 29)

               WP.29 pakub sõidukeid käsitlevate eeskirjade ülemaailmseks ühtlustamiseks unikaalset raamistikku. WP.29 on ÜRO institutsioonilises raamistikus alaline töörühm, millel on konkreetne mandaat ja töökord. See toimib ülemaailmse foorumina, mis võimaldab avatud arutelusid mootorsõidukeid käsitlevate eeskirjade üle ning kus arutatakse 1958. aasta muudetud kokkuleppe ja paralleelse kokkuleppe rakendamist. Kõik ÜRO liikmesriigid ja ÜRO liikmesriikide loodud piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid võivad WP.29 tegevuses täielikult osaleda ja saada WP.29 poolt hallatavate sõidukeid käsitlevate kokkulepete osaliseks. Euroopa Liit on nende kokkulepete osaline
                  1
               .

               UNECE WP.29 koosolekuid peetakse kolm korda aastas, st märtsis, juunis ja novembris. Igal istungil võetakse tehnika arengu võimaldamiseks vastu uusi ÜRO eeskirju, ÜRO üldisi tehnilisi norme, olemasolevate ÜRO eeskirjade ja resolutsioonide (1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel) muudatusi ning olemasolevate ÜRO üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide (paralleelse kokkuleppe alusel) muudatusi. Enne iga WP.29 koosolekut arutatakse neid muudatusi esmalt tehnilisel tasandil WP.29 spetsiaalsetes allorganites.

               Seejärel toimub WP.29 tasandil hääletus (st 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel esitatud ettepanekute puhul kohalolevate ja hääletavate kokkuleppeosaliste kvalifitseeritud häälteenamusega ning paralleelse kokkuleppe alusel esitatud ettepanekute puhul kohalolevate ja hääletavate kokkuleppeosaliste ühehäälse heakskiiduga).

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel uute eeskirjade ja üldiste tehniliste normide, nende muudatuste, täienduste ja paranduste ning resolutsioonide kohta, määratakse kindlaks enne iga WP.29 koosolekut nõukogu otsusega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel.

               2.3. WP.29 kavandatav õigusakt

               Oma 9.–11. märtsil 2021 toimuval 183. istungil võib WP.29 vastu võtta ettepanekud teha muudatusi ÜRO eeskirjades nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 65, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ja ÜRO eeskirjas sündmuste salvesti kohta, üldise tehnilise normi nr. 9 muudatusettepaneku, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepaneku, nelja uue ÜRO eeskirja ettepanekud, mis käsitlevad sündmuste salvestit, mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust, kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega ning sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga, uue ühisresolutsiooni M.R.4 ettepaneku, ettepanekud ÜRO eeskirjade nr 155 ja 156 tõlgendusdokumentide kohta ning sündmuste salvesti toimivusaspekte käsitlevate suuniste ettepaneku.

               3. LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT

               WP.29 süsteem tugevdab sõidukistandardite rahvusvahelist harmoneerimist. 1958. aasta kokkuleppel on selle eesmärgi saavutamisele väga suur mõju, kuna ELi tootjad saavad rakendada ühtset tüübikinnituseeskirjade kogumit, teades, et kokkuleppeosalised tunnistavad nende tooted oma siseriiklikele õigusaktidele vastavaks. Näiteks on tänu sellele süsteemile määrusega (EÜ) nr 661/2009 mootorsõidukite üldise ohutuse kohta kehtetuks tunnistatud rohkem kui 50 ELi direktiivi ja asendatud need vastavate 1958. aasta kokkuleppel põhinevate eeskirjadega.

               Sarnast lähenemisviisi kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/858
                  2
               , milles sätestatakse kõigi uute sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turule laskmisega seotud haldusnormid ja tehnilised nõuded. Nimetatud määrusega inkorporeeriti 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad („ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele.

               Kui WP.29 on vastu võtnud ÜRO eeskirjade muutmise või uute eeskirjade koostamise ettepanekud ja kui UNECE tegevsekretär on need õigusaktid kokkuleppeosalistele teatavaks teinud, võivad õigusaktid kuus kuud hiljem lõpuks jõustuda ja need võib iga kokkuleppeosalise riiklikesse õigusnormidesse üle võtta, juhul kui blokeeriva vähemuse moodustavad kokkuleppeosalised ei ole vastuväiteid esitanud. ELis on ülevõtmine lõpule viidud pärast nende õigusaktide avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seega on vaja kindlaks määrata liidu seisukoht järgmiste õigusaktide suhtes:

               –ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 muudatusettepanekud ja sündmuste salvestit käsitleva ÜRO eeskirja muudatusettepanekud, millega ajakohastatakse sätteid, mis käsitlevad raskeveokite pidurdamist, M1- ja N1-kategooria sõidukite pidureid, mootorsõidukite vargusevastaseid süsteeme, sõiduautode rehve, tarbesõidukeid, põllutöömasinaid, nende haagiseid, L-kategooria sõidukeid, mootorrataste mürataset, kaudse nähtavuse seadmeid, mootorsõidukitele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist, L3-kategooria sõidukeid, mopeede ja põllutöömasinaid, LPG-sõidukeid, roolimehhanismi, sõiduki alarmsüsteeme, gaaslahendusvalgusallikaga esilaternaid, busside ja kaugsõidubusside üldisi konstruktsiooninõudeid, sümmeetrilist lähituld kiirgavaid esilaternaid, vargusevastaseid ja alarmsüsteeme, rehvide veeretakistust, veeremismüra ja märghaardumist, materjalide põlemisomadusi, kohanevate esitulede süsteeme, sõiduautode tagavararattaid, eesmist vaatevälja, rehvirõhu jälgimise süsteemi, rehvide paigaldamist, valgussignaalseadmeid, tee valgustusseadmeid, helkurseadmeid, M1- ja N1-kategooria sõidukite täiustatud hädapidurdussüsteemi, automaatset sõiduraja hoidmise süsteemi, kergsõidukite ülemaailmset ühtlustatud katsemenetlust ja sündmuste salvestit;

               –sündmuste salvestit käsitleva uue ÜRO eeskirja ettepanek;

               –ettepanek uue ÜRO eeskirja kohta, mis käsitleb mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust;

               –ettepanek uue ÜRO eeskirja kohta, mis käsitleb kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega;

               –ettepanek uue ÜRO eeskirja kohta, mis käsitleb sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga;

               –jalakäijate ohutust käsitleva üldise tehnilise normi nr 9 muudatusettepanekud,

               –valgusallikate kategooriate ühtset tehnilist kirjeldust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.5) muutmise ettepanek;

               –ettepanek panoraamkatuseluuke käsitleva uue ühisresolutsiooni (M.R.4) kohta;

               mis esitatakse hääletamiseks WP.29 2021. aasta istungil, mis toimub 9.–11. märtsil 2021. Lisaks sellele on vaja kindlaks määrata liidu seisukoht järgmistes küsimustes:

               –ÜRO eeskirju nr 155 ja 156 käsitlevate tõlgendusdokumentide ettepanekud.

               Liit peaks eespool nimetatud õigusakte toetama, kuna need on kooskõlas liidu siseturupoliitikaga autotööstuse valdkonnas ning liidu transpordi-, kliima- ja energiapoliitikaga. Selleks et liit saaks hääletada sündmuste salvestit käsitleva uue ÜRO eeskirja ja selle 01-seeria muudatuste poolt, tuleb Euroopa Komisjoni esitatud mitteametlikku dokumenti, millega muudetakse üleminekusätteid, käsitleda koos ÜRO eeskirja 01-seeriaga. Kavandatud muudatuse eesmärk on viia muudetud ÜRO eeskirja kohaldamise kuupäevad vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2144, mille kohaselt peavad sõidukid olema varustatud sündmuste salvestiga uute sõidukitüüpide puhul alates 6. juulist 2022 ja kõigi sõidukite puhul alates 7. juulist 2024.

               Kõigil nendel õigusaktidel on väga positiivne mõju ELi autotööstuse konkurentsivõimele ja rahvusvahelisele kaubandusele. Nende õigusaktide poolt hääletamine edendab tehnoloogia arengut, pakub mastaabisäästu eeliseid, hoiab ära siseturu killustumise ning tagab, et kogu liidus kohaldatakse võrdseid autotööstuste standardeid.

               Arvestades, et liit ei kohalda spetsiaalseid hoiatustulesid käsitleva ÜRO eeskirja ühtseid sätteid, ei ole vaja esitada liidu seisukohta muudatuste ettepaneku kohta, mida UNECE WP.29-l on kavas teha ÜRO eeskirja nr 65.

               Sündmuste salvestite toimivusaspekte käsitlevate suuniste ettepanek ei ole 2021. aasta märtsi WP.29 koosolekul hääletamiseks valmis ning seda tuleb täiendavalt arutada WP.29 spetsiaalses allorganis.

               Selle ettepaneku puhul ei ole välisekspertide arvamusi vaja kasutada. Siiski vaatab selle läbi mootorsõidukite tehniline komitee.

               4.ÕIGUSLIK ALUS

               4.1.
                     Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.
                     Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, „millega [...] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab õigusakte, millel on asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel õiguslikud tagajärjed. Selle mõiste alla kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.
                     Kohaldamine käesoleval juhul

               WP.29 on organ, kus UNECE kokkuleppeosalised arutavad 1958. aasta muudetud kokkuleppe ja paralleelse kokkuleppe rakendamist.

               Õigusaktid, mille WP.29 peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid.

               Kavandatava õigusakti kohased ÜRO eeskirjad on liidule siduvad ning võivad koos ÜRO üldiste tehniliste normide ja resolutsioonidega avaldada otsustavat mõju ELi õigusaktide sisule sõiduki tüübikinnituse valdkonnas.

               Kavandatavate õigusaktidega ei täiendata ega muudeta kokkuleppe institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.
                     Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.
                     Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2. Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud õigusaktide ühtlustamisega. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 114.

               4.3.
                     Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0032 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               mis käsitleb Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil võetavat seisukohta ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ja sündmuste salvestit käsitleva ÜRO eeskirja muudatusettepanekute, üldise tehnilise normi nr. 9 muudatusettepaneku, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepaneku, nelja uue ÜRO eeskirja ettepaneku, mis käsitlevad sündmuste salvestit, mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust, kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega ning sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga, uue ühisresolutsiooni M.R.4 ettepaneku ja ÜRO eeskirjade nr 155 ja 156 tõlgendusdokumente käsitlevate ettepanekute küsimuses

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega 97/836/EÜ
                  4
                ühines Euroopa Liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe“). 1958. aasta muudetud kokkulepe jõustus 24. märtsil 1998.

               (2)Nõukogu otsusega 2000/125/EÜ
                  5
                ühines liit kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist (edaspidi „paralleelne kokkulepe“). Paralleelne kokkulepe jõustus 15. veebruaril 2000.

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/858
                  6
                sätestatakse kõigi uute sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turule laskmisega seotud haldusnormid ja tehnilised nõuded. Nimetatud määrusega inkorporeeriti 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad („ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele.

               (4)1958. aasta muudetud kokkuleppe artikli 1 ja paralleelse kokkuleppe artikli 6 kohaselt võib ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (edaspidi „UNECE WP.29“) võtta vastu ÜRO eeskirjade, üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide muudatusettepanekuid ning uute ÜRO eeskirjade, üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide ettepanekuid, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust. Lisaks sellele võib UNECE WP.29 nende sätete kohaselt võtta vastu ettepanekuid lubade andmiseks töötada välja ÜRO üldiste tehniliste normide muudatusi või uusi ÜRO üldisi tehnilisi norme ning ettepanekuid ÜRO üldiste tehniliste normidega seotud volituste pikendamiseks.

               (5)UNECE WP.29 võib 9.–11. märtsil 2021 toimuva ülemaailmse foorumi 183. istungil võtta vastu ettepanekud teha muudatusi ÜRO eeskirjades nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ja ÜRO eeskirjas sündmuste salvesti kohta, üldise tehnilise normi nr 9 muudatusettepaneku, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepaneku, nelja uue ÜRO eeskirja ettepanekud, mis käsitlevad sündmuste salvestit, mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust, kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega ning sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga, ning uue ühisresolutsiooni M.R.4 ettepaneku. Lisaks sellele võtab UNECE WP.29 vastu ettepanekud ÜRO eeskirjade nr 155 ja 156 tõlgendusdokumentide kohta.

               (6)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel UNECE WP.29-s võetav seisukoht seoses kõnealuste ettepanekute vastuvõtmisega, sest ÜRO eeskirjad on liidu jaoks siduvad ja võivad koos ÜRO üldiste tehniliste normide ja konsolideeritud ja ühisresolutsioonidega avaldada otsustavat mõju ELi õigusaktide sisule sõiduki tüübikinnituse valdkonnas.

               (7)Arvestades kogemusi ja tehnika arengut on vaja muuta või täiendada nõudeid teatavate elementide või tunnusjoonte osas, mida on käsitletud ÜRO eeskirjades nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ning ÜRO eeskirjas sündmuste salvesti kohta, samuti konsolideeritud resolutsioonis R.E.5.

               (8)Lisaks sellele tuleb muuta ÜRO üldise tehnilise normi nr 9 teatavaid sätteid.

               (9)Tehnika arengu võimaldamiseks ja sõiduki ohutuse parandamiseks tuleb vastu võtta neli uut ÜRO eeskirja, mis käsitlevad sündmuste salvestit, mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust, kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega ning sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga. Samal ajal tuleb vastu võtta uus ühisresolutsioon M.R.4 panoraamkatuseluukide kohta.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel 9.–11. märtsil 2021 toimuval UNECE sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi 183. istungil, on hääletada käesoleva otsuse lisas loetletud ettepanekute poolt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     eesistuja

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) (EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

                     (5)

                        Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) (EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.2.2021
            COM(2021) 58 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            mis käsitleb Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil võetavat seisukohta ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ja sündmuste salvestit käsitleva ÜRO eeskirja muudatusettepanekute, üldise tehnilise normi nr. 9 muudatusettepaneku, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepaneku, nelja uue ÜRO eeskirja ettepaneku, mis käsitlevad sündmuste salvestit, mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust, kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega ning sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga, uue ühisresolutsiooni M.R.4 ettepaneku ja ÜRO eeskirjade nr 155 ja 156 tõlgendusdokumente käsitlevate ettepanekute küsimuses

               LISA

                        Eeskiri nr

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendiviide
                           1

                        13

                        ÜRO eeskirja nr 13 11-seeria muudatuste 18. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/12;

                        13-H

                        ÜRO eeskirja nr 13-H 01-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/13;

                        18

                        ÜRO eeskirja nr 18 03-seeria muudatuste 04. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/23;

                        30

                        ÜRO eeskirja nr 30 02-seeria muudatuste 23. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/2;

                        41

                        ÜRO eeskirja nr 41 uue 05-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/3;

                        41

                        ÜRO eeskirja nr 41 04-seeria muudatuste 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/4;

                        46

                        ÜRO eeskirja nr 46 04-seeria muudatuste 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/19;

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 04-seeria muudatuste 19. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/28;

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 05-seeria muudatuste 14. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/29;

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 06-seeria muudatuste 14. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/30;

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 07-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/31;

                        53

                        ÜRO eeskirja nr 53 02-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/32;

                        53

                        ÜRO eeskirja nr 53 03-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/33;

                        54

                        ÜRO eeskirja nr 54 algse muudatuste seeria 24. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/5;

                        67

                        ÜRO eeskirja nr 67 03-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/20;

                        67

                        ÜRO eeskirja nr 67 02-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/21;

                        74

                        ÜRO eeskirja nr 74 01-seeria muudatuste 13. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/35;

                        74

                        ÜRO eeskirja nr 74 02-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/36;

                        75

                        ÜRO eeskirja nr 75 algse muudatuste seeria 19. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/6;

                        79

                        ÜRO eeskirja nr 79 03-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/14;

                        86

                        ÜRO eeskirja nr 86 01-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/37;

                        97

                        ÜRO eeskirja nr 97 01-seeria muudatuste 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/24;

                        98

                        ÜRO eeskirja nr 98 01-seeria muudatuste 10. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/38;

                        98

                        ÜRO eeskirja nr 98 02-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/39;

                        106

                        ÜRO eeskirja nr 106 algse muudatuste seeria 19. täienduse ettepanek

                           ECE/TRANS/WP.29/2021/

                        7

                        107

                        ÜRO eeskirja nr 107 09-seeria muudatuste ettepanek

                           ECE/TRANS/WP.29/2021/

                        26

                        113

                        ÜRO eeskirja nr 113 01-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek

                           ECE/TRANS/WP.29/2021/

                        40

                        113

                        ÜRO eeskirja nr 113 02-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                           ECE/TRANS/WP.29/2021/

                        41

                        113

                        ÜRO eeskirja nr 113 03-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                           ECE/TRANS/WP.29/2021/

                        42

                        116

                        ÜRO eeskirja nr 116 algversiooni 08. täienduse ettepanek

                           ECE/TRANS/WP.29/2021/

                        25

                        117

                        ÜRO eeskirja nr 117 02-seeria muudatuste 13. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/8;

                        118

                        ÜRO eeskirja nr 118 04-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/27;

                        123

                        ÜRO eeskirja nr 123 01-seeria muudatuste 10. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/43;

                        123

                        ÜRO eeskirja nr 123 02-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/44;

                        124

                        ÜRO eeskirja nr 124 algse muudatuste seeria 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/9;

                        125

                        ÜRO eeskirja nr 125 01-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/22;

                        141

                        ÜRO eeskirja nr 141 uue 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/10/Rev.1

                        142

                        ÜRO eeskirja nr 142 uue 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/11;

                        148

                        ÜRO eeskirja nr 148 algse muudatuste seeria 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/45;

                        149

                        ÜRO eeskirja nr 149 algse muudatuste seeria 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/46;

                        150

                        ÜRO eeskirja nr 150 algse muudatuste seeria 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/47;

                        152

                        ÜRO eeskirja nr 152 algversiooni 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/15;

                        152

                        ÜRO eeskirja nr 152 01-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/16;

                        152

                        ÜRO eeskirja nr 152 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/18;

                        154

                        ÜRO eeskirja nr 154 algversiooni 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/56;

                        154

                        ÜRO eeskirja nr 154 01-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/57;

                        157

                        ÜRO eeskirja nr 157 algversiooni 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/17;

                        ÜRO uus eeskiri

                        Ettepanek võtta vastu uus ÜRO eeskiri sündmuste salvesti kohta

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/123/Rev.1

                        ÜRO uus eeskiri

                        Sündmuste salvestit käsitleva ÜRO eeskirja 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/58,

                        WP29-183-03

                        ÜRO uus eeskiri

                        Ettepanek võtta vastu uus ÜRO eeskiri ühtsete sätete kohta, mis käsitlevad mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme (lukustussüsteemi abil) tüübikinnitust

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/48;

                        ÜRO uus eeskiri

                        Ettepanek võtta vastu uus ÜRO eeskiri ühtsete tehniliste nõuete kohta, mis käsitlevad kasutustõkise tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/49;

                        ÜRO uus eeskiri

                        Ettepanek võtta vastu uus ÜRO eeskiri ühtsete nõuete kohta, mis käsitlevad sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/50;

                        Üldine tehniline norm (GTR) nr

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendiviide

                        9

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 9 3. muudatuse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/53,

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/54;

                        Resolutsiooni nr

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendiviide

                        R.E.5

                        Valgusallikate kategooriate ühtset tehnilist kirjeldust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni 6. muudatuse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/51;

                        M.R.4

                        Ettepanek panoraamkatuseluuke käsitleva uue ühisresolutsiooni kohta

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/52,

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/55;

                        Mitmesugust

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendiviide

                        Tõlgendusdokument

                        Ettepanek ÜRO eeskirja nr 155 (küberturvalisus ja küberturvalisuse haldamissüsteem) tõlgendusdokumendi kohta

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/59;

                        Tõlgendusdokument

                        ÜRO eeskirja nr 156 (tarkvara uuendamise ja tarkvara uuendamise juhtimissüsteemi kohta) tõlgendusdokumendi ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2021/60;

                     (1)

                        Kõik tabelis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel aadressil:
                  https://unece.org/transport/events/wp29-world-forum-harmonization-vehicle-regulations-183rd-session


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.2.2021
            COM(2021) 47 final
            2021/0026(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist kloropürifossi kandmiseks püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni A lisasse

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon (edaspidi „konventsioon“) jõustus 17. mail 2004. See kiideti heaks nõukogu 14. oktoobri 2004. aasta otsusega, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (2006/507/EÜ
                     1
                  ), ja see jõustus Euroopa Ühenduses 14. veebruaril 2005. Konventsiooni eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda püsivate orgaaniliste saasteainete eest. Konventsiooniga nähakse ette ettevaatusprintsiibil põhinev raamistik püsivate orgaaniliste saasteainete tootmise, kasutamise, importimise ja eksportimise lõpetamiseks, nende ohutuks käitlemiseks ja kõrvaldamiseks ning teatavate juhuslike püsivate orgaaniliste saasteainete keskkonda sattumise lõpetamiseks või vähendamiseks.

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1021
                     2
                   on liidu õiguses rakendatud kohustused, mis on sätestatud konventsioonis ning 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni protokollis püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (edaspidi „protokoll“), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 259/2004/EÜ
                     3
                  .

                  Konventsiooni artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et konventsiooniosaline võib esitada sekretariaadile ettepaneku kemikaali kandmiseks konventsiooni A, B ja/või C lisasse; seejärel vaatab ettepaneku artikli 8 lõigete 3 ja 4 kohaselt läbi püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee. Ettepanek peab sisaldama D lisas esitatud teavet. Püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee soovituse alusel otsustatakse konventsiooniosaliste konverentsil, kas kanda aine A (kõrvaldamine), B (piiramine) ja/või C lisasse (juhuslik tootmine). Lisade muudatuste vastuvõtmise menetlus on ette nähtud konventsiooni artikliga 22.

                  Kloropürifossi kasutamine taimekaitsevahendina on Euroopa Liidus keelatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009
                     4
                   ning biotsiidi toimeainena kasutamine on keelatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012
                     5
                  . Lisaks ei ole kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006
                     6
                   registreeritud kloropürifossi muud kasutusviisid ning seetõttu ei ole lubatud seda muu kasutuse eesmärgil liidus toota ega turule lasta suuremas koguses kui üks tonn aastas tootja või importija kohta.

                  Kloropürifossi olemuslike omaduste kohta kättesaadavast teabest ja andmetest, mida hinnati konventsiooni D lisa kriteeriumide alusel, võib järeldada, et kloropürifoss on püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline. Peale selle levib kloropürifoss keskkonnas kaugele ja seda on leitud kaugemates piirkondades, näiteks Arktikas. Arvestades teavet kloropürifossi püsivuse, bioakumuleeruvuse ja toksilisuse ning keskkonnas kaugele levimise võime kohta, tehakse ettepanek, et kuna kloropürifoss vastab konventsiooni D lisas esitatud kriteeriumidele, tuleks seda käsitada püsiva orgaanilise saasteainena. Hindamise üksikasjad on kättesaadavad teaduslikus toimikus, mis lisatakse ettepanekule kanda kloropürifoss Stockholmi konventsiooni A lisasse.

                  Kuna kloropürifossi kasutamine toimeainena taimekaitsevahendites keelati liidus alles hiljuti, ei saa välistada, et kloropürifossi toodetakse endiselt ekspordiks. Lisaks ilmneb, et kloropürifossi toodetakse ja kasutatakse endiselt teistes riikides ning see tekitab seal heiteid. Kuna kõnealune kemikaal võib keskkonnas levida kaugele, ei ole riigi ega liidu tasandil võetavad meetmed keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks piisavad ning seetõttu on vaja võtta ulatuslikumaid rahvusvahelisi meetmeid.

                  Pidades silmas püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee järgmist kohtumist 2021. aasta septembris, peaks komisjon esitama Stockholmi konventsiooni sekretariaadile liidu nimel ettepaneku kanda kloropürifoss A lisasse. Enne kui konventsiooniosaliste konverentsil tehakse otsus lisasse kandmise kohta, vaadatakse ettepanek konventsiooni kriteeriumide ja menetluste kohaselt läbi.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanek on kooskõlas määrusega (EL) 2019/1021 ja täiendab seda. Kõnealuse määrusega rakendatakse liidus Stockholmi konventsiooni. See on täielikult kooskõlas eesmärgiga kaitsta inimeste tervist ja keskkonda püsivate orgaaniliste saasteainete eest.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ettepanek on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 ja määruse (EL) nr 528/2012 üldise lähenemisviisiga püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste (PBT) ainete suhtes, kuna mõlemas määruses on sätestatud kriteeriumid, mis põhimõtteliselt ei võimalda püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ainete turulelaskmist ega kasutamist. Sidususe tagamiseks uuritakse ühist seisukohta käsitlevas dokumendis
                     7
                   Stockholmi konventsiooni, määruse (EL) 2019/1021 ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 vahelist seost piirangute ja lubade andmise nõuete osas.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Kavandatava nõukogu otsuse menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9, mis on asjakohane alus õigusaktile, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht seoses rahvusvahelise lepinguga, käesoleval juhul Stockholmi konventsiooniga.

                  Materiaalõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1, võttes arvesse, et Stockholmi konventsiooni alusel kokku lepitud meetmetega soovitakse eelkõige saavutada keskkonnaalast eesmärki (st püsivate orgaaniliste saasteainete kõrvaldamine).

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Püsivad orgaanilised saasteained on üleilmne probleem ning liidus rakendatakse Stockholmi konventsiooni määrusega (EL) 2019/1021. Kuna liit on konventsiooni osaline, on asjakohane, et registreerimiseks esitab uue kemikaali liit.

               •Proportsionaalsus

                  Püsivad orgaanilised saasteained on üleilmne probleem ning Stockholmi konventsiooni eesmärk on lõpetada nende kemikaalide tootmine ja kasutamine. Seega on kõnealuse kemikaali konventsiooni lisamise ettepanek proportsionaalne, et tagada asjakohase meetme võtmine üleilmsel tasandil.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ettepanekut arutati liikmesriikide ja muude sidusrühmadega määruse (EL) 2019/1021 kohaste pädevate asutuste 22. koosolekul ning lisaks Euroopa Kemikaaliameti PBT eksperdirühma koosolekul. Saadud märkusi võeti arvesse.

               •Mõjuhinnang

                  Mõjuhinnangut ei tehtud. Kemikaali lisamisel konventsiooni ei ole mõju, sest ELis seda kemikaali tõenäoliselt ei kasutata. Kui püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee jõuab järeldusele, et kõnealune kemikaal on püsiv orgaaniline saasteaine, hindab püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee võimalike majandamismeetmete mõju, võttes arvesse sotsiaal-majanduslikku teavet.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ettepanek ei mõjuta äritegevust, sest kemikaali ei kasutata liidus kaubanduslikult, ning seetõttu ei tehta erandit mikroettevõtjatele ega lisata erieeskirju VKEdele. Ettepanek ei mõjuta ELi valdkondlikku konkurentsivõimet ega kaubandust, sest liidu ja kolmandate riikide vahel selle kemikaaliga ei kaubelda.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Rakenduskava, järelevalvet, hindamist ja aruandlust ei peeta vajalikuks.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ettepanek annab komisjonile volitused esitada Euroopa Liidu nimel kloropürifoss Stockholmi konventsiooni lisamiseks.

               2021/0026 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist kloropürifossi kandmiseks püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni A lisasse

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ühendus kiitis 14. oktoobril 2004 nõukogu otsusega 2006/507/EÜ
                  8
                heaks püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (edaspidi „konventsioon“).

               (2)Konventsiooniosalisena võib liit esitada ettepanekuid konventsiooni lisade muutmiseks. Konventsiooni A lisas on loetletud püsivad orgaanilised saasteained, mis tuleb kasutusest kõrvaldada.

               (3)Olemasoleva teadusliku teabe ja läbivaatamisaruannete ning konventsiooni D lisas sätestatud läbivaatuskriteeriumide kohaselt on kloropürifossil püsiva orgaanilise saasteaine omadused.

               (4)Kloropürifossi kasutamine toimeainena ei ole Euroopa Liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009
                  9
                kohaselt heaks kiidetud ning seepärast ei ole lubatud seda liidus turule lasta ega taimekaitsevahendites kasutada. Samuti ei ole kloropürifossi kasutamine toimeainena heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012
                  10
                kohaselt ning seepärast ei ole lubatud seda liidus turule lasta ega biotsiidides kasutada. Lisaks ei ole kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006
                  11
                registreeritud kloropürifossi muud kasutusviisid ning seetõttu ei ole lubatud seda muu kasutuse eesmärgil liidus toota ega turule lasta suuremas koguses kui üks tonn aastas tootja või importija kohta.

               (5)Kuigi liidus on kloropürifoss järk-järgult kasutuselt kõrvaldatud, näib, et seda kasutatakse endiselt pestitsiidina ja see levib keskkonda väljaspool liitu. Kuna kloropürifoss võib keskkonnas levida kaugele, ei ole riigi ega liidu tasandil võetavad meetmed keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks piisavad ning seetõttu on vaja võtta ulatuslikumaid rahvusvahelisi meetmeid.

               (6)Seepärast peaks liit esitama konventsiooni sekretariaadile ettepaneku kanda kloropürifoss konventsiooni A lisasse,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liit esitab ettepaneku kanda kloropürifoss (CASi nr 2921-88-2, EÜ nr 220-864-4) püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) A lisasse.

               Komisjon saadab ettepaneku koos kogu konventsiooni D lisas nõutava teabega liidu nimel konventsiooni sekretariaadile.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 14. oktoobri 2004. aasta otsus 2006/507/EÜ, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 209, 31.7.2006, lk 1).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1021 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (ELT L 169, 25.6.2019, lk 45).

                     (3)

                        Nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsus 2004/259/EÜ, millega sõlmitakse Euroopa Ühenduse nimel piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni protokoll püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (ELT L 81, 19.3.2004, lk 35).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

                     (7)

                  http://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach/special-cases_en

                     (8)

                        Nõukogu 14. oktoobri 2004. aasta otsus 2006/507/EÜ, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 209, 31.7.2006, lk 1).

                     (9)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

                     (10)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

                     (11)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2021
            COM(2021) 469 final
            2021/0263(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega (Programm „Euroopa horisont“)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitees vastu võetava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmist

               2.Ettepaneku taust

               2.1.EMP leping

               Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

               2.2.EMP Ühiskomitee

               EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel. Vastavalt Lissaboni lepingule vastutab EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel Euroopa välisteenistus.

               2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

               EMP ühiskomitee võtab eeldatavasti vastu EMP ühiskomitee otsuse (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               Kavandatava õigusakti eesmärk on laiendada EMP lepingu lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks EMP EFTA riikide osalemist programmis „Euroopa horisont“. Seepärast tuleb EMP lepingusse inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013,
                  1
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrus (EL) 2021/819 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kohta (uuesti sõnastatud)
                  2
               .

                  Kuna Liechtenstein ei ole väljendanud huvi programmis „Euroopa horisont“ osalemise vastu, puudutab EMP ühiskomitee otsuse eelnõu üksnes Norrat ja Islandi.

               Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Makse võib teha aga alles pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist ja pärast seda, kui Euroopa Komisjon on esitanud EMP EFTA riikidele ELi rahastamisnõude.

               Seetõttu kohaldatakse ühiskomitee otsuse eelnõu tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, et katta 1. jaanuari 2021 ja makse saamise vaheline ajavahemik. Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

               Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab esitada selle seisukoha EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsuste eelnõu sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõike 3 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.

               Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus vastab EMP lepingusse inkorporeeritava õigusakti materiaalõiguslikule alusele.

               Programmi „Euroopa horisont“ aluseks on ELi toimimise lepingu jaotised „Tööstus“ ning „Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos“ (artiklid 173, 182, 183 ja 188).

               Seetõttu moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: ELi toimimise lepingu artikli 173 lõige 3, artikli 182 lõige 1, artikkel 183 ja artikli 188 teine lõik.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslikuks aluseks peaksid olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 173 lõige 3, artikli 182 lõige 1, artikkel 183 ja artikli 188 teine lõik koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               5.Mõju eelarvele

                  Norra ja Island toetavad rahaliselt liidu eelarvet. Täpne summa määratakse kindlaks kooskõlas EMP lepingu sätetega pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               6.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna EMP ühiskomitee aktiga muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0263 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega

                  (Programm „Euroopa horisont“)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 173 lõiget 3, artikli 182 lõiget 1, artiklit 183 ja artikli 188 teist lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  4
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  5
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis sisaldab sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/695
                  6
               .

               (4)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/819
                  7
               .

               (5)EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) tuleks seetõttu vastavalt muuta.

               (6)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seega põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 170, 12.5.2021, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 189, 12.5.2021, lk 61.

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (5)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrus (EL) 2021/819 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 189, 28.5.2021, lk 61).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2021
            COM(2021) 469 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega (Programm „Euroopa horisont“)

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               [kuupäev],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013
                  1
               .

               (2)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/819 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kohta (uuesti sõnastatud)
                  2
               .

               (3)On asjakohane, et EFTA riikide osalemine määrustest (EL) 2021/695 ja (EL) 2021/819 tulenevates meetmetes algaks 1. jaanuaril 2021, sõltumata sellest, millal käesolev otsus vastu võetakse või kas käesoleva otsuse kohaldamiseks vajalike põhiseadusest tulenevate võimalike nõuete täitmisest teatatakse pärast 10. juulit 2021.

               (4)EFTA riikides moodustatud üksused peaksid saama osaleda meetmetes, mille võtmist alustatakse enne käesoleva otsuse jõustumist. Pärast 1. jaanuari 2021 võetud meetmete kulusid võib käsitada rahastamiskõlblikena samadel tingimustel nagu ELi liikmesriikides moodustatud üksuste kulusid, eeldusel, et käesolev otsus jõustub enne asjaomaste meetmete lõpuleviimist.

               (5)EFTA riikide ning nende asutuste, ettevõtete, organisatsioonide ja kodanike Euroopa Liidu programmides osalemise tingimused on sätestatud EMP lepingus, eriti selle artiklis 81.

               (6)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 vastavalt muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks toimuda alates 1. jaanuarist 2021,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artiklit 1 muudetakse järgmiselt.

               1.Lõikele 5 lisatakse järgmine tekst:

               „-32021 R 0695: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 ( ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

               Pärast 1. jaanuari 2021 alustatud meetmete kulusid võib käsitada alates nende asjaomases toetuslepingus või toetuse andmise otsuses sätestatud alguskuupäevast rahastamiskõlblikena nendes sätestatud tingimustel, eeldusel, et EMP ühiskomitee [kuupäev] 2021. aasta otsus nr XX/2021 [käesolev otsus] jõustub enne nende meetmete lõpuleviimist.

               Liechtenstein ei osale kõnealuses programmis ega selle rahastamises.“

               2.Lõike 11 punktis a asendatakse sõnad „järgmise ühenduse õigusaktiga“ sõnadega „järgmiste ühenduse õigusaktidega“ ning lisatakse järgmine tekst:

               „-32021 R 0819: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrus (EL) 2021/819 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 189, 28.5.2021, lk 61).

               Pärast 1. jaanuari 2021 alustatud meetmete kulusid võib käsitada alates nende asjaomases toetuslepingus või toetuse andmise otsuses sätestatud alguskuupäevast rahastamiskõlblikena nendes sätestatud tingimustel, eeldusel, et EMP ühiskomitee [kuupäev] 2021. aasta otsus nr XX/2021 [käesolev otsus] jõustub enne nende meetmete lõpuleviimist.“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui kõik EMP lepingu
                  3* artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […].

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  [...]

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                     [...]

                     (1)

                        ELT L 170, 12.5.2021, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 189, 28.5.2021, lk 61.

                     (3)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2021
            COM(2021) 466 final
            2021/0260(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega (Euroopa solidaarsuskorpuse programm)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitees vastu võetava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmist

               2.Ettepaneku taust

               2.1.EMP leping

               Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

               2.2.EMP ühiskomitee

               EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel. Vastavalt Lissaboni lepingule vastutab EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel Euroopa välisteenistus.

               2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

               EMP ühiskomitee võtab eeldatavasti vastu EMP ühiskomitee otsuse (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               Kavandatava õigusakti eesmärk on laiendada EMP lepingu lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks EMP EFTA riikide osalemist Euroopa solidaarsuskorpuse programmis. Seepärast tuleb EMP lepingusse inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrus (EL) 2021/888, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) 2018/1475 ja (EL) nr 375/2014
                  1
               .

                  Kuna Norra ei ole väljendanud huvi Euroopa solidaarsuskorpuse programmis osalemise vastu, puudutab EMP ühiskomitee otsuse eelnõu üksnes Liechtensteini ja Islandi.

               Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Makse võib teha aga alles pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist ja pärast seda, kui Euroopa Komisjon on esitanud EMP EFTA riikidele ELi rahastamisnõude.

               Seetõttu kohaldatakse ühiskomitee otsuse eelnõu tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, et katta 1. jaanuari 2021 ja makse saamise vaheline ajavahemik. Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

               Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab esitada selle seisukoha EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks korrektsioonideks nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõike 3 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.

               Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus vastab EMP lepingusse inkorporeeritava õigusakti materiaalõiguslikule alusele.

               Euroopa solidaarsuskorpuse programm põhineb ELi toimimise lepingu jaotistel „Haridus, kutseõpe, noorsugu ja sport“ ning „Humanitaarabi“ (ELi toimimise lepingu artikli 165 lõige 4, artikli 166 lõige 4 ja artikli 214 lõige 5).

               Seetõttu moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: ELi toimimise lepingu artikli 165 lõige 4, artikli 166 lõige 4 ja artikli 214 lõige 5.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslikuks aluseks peaksid olema ELi toimimise lepingu artikli 165 lõige 4, artikli 166 lõige 4 ja artikli 214 lõige 5 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               5.Mõju eelarvele

                  Liechtenstein ja Island toetavad rahaliselt liidu eelarvet. Täpne summa määratakse kindlaks kooskõlas EMP lepingu sätetega pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               6.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna EMP ühiskomitee aktiga muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0260 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega

                  (Euroopa solidaarsuskorpuse programm)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 165 lõiget 4, artikli 166 lõiget 4 ja artikli 214 lõiget 5 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  3
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  4
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis sisaldab sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/888
                  5
               .

               (4)EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) tuleks seetõttu vastavalt muuta.

               (5)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seega põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 202, 8.6.2021, lk 32.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (4)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021 määrus (EL) 2021/888, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) 2018/1475 ja (EL) nr 375/2014 (ELT L 202, 8.6.2021, lk 32).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2021
            COM(2021) 466 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega (Euroopa solidaarsuskorpuse programm)

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               [kuupäev],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/888, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) 2018/1475 ja (EL) nr 375/2014
                  1
               .

               (2)On asjakohane, et EFTA riikide osalemine määrusest (EL) 2021/888 tulenevates meetmetes algaks 1. jaanuaril 2021, sõltumata sellest, millal käesolev otsus vastu võetakse või kas käesoleva otsuse kohaldamiseks vajalike põhiseadusest tulenevate võimalike nõuete täitmisest teatatakse pärast 10. juulit 2021.

               (3)EFTA riikides moodustatud üksused peaksid saama osaleda meetmetes, mille võtmist alustatakse enne käesoleva otsuse jõustumist. Pärast 1. jaanuari 2021 võetud meetmete kulusid võib käsitada rahastamiskõlblikena samadel tingimustel nagu ELi liikmesriikides moodustatud üksuste kulusid, eeldusel, et käesolev otsus jõustub enne asjaomaste meetmete lõpuleviimist.

               (4)EFTA riikide ning nende asutuste, ettevõtete, organisatsioonide ja kodanike Euroopa Liidu programmides osalemise tingimused on sätestatud EMP lepingus, eriti selle artiklis 81.

               (5)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 vastavalt muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks toimuda alates 1. jaanuarist 2021,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artiklit 4 muudetakse järgmiselt.

               1.lõike 2q järele lisatakse järgmine lõige:

               „2r.EFTA riigid osalevad alates 1. jaanuarist 2021 järgmises Euroopa programmis:

               –32021 R 0888: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021 määrus (EL) 2021/888, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) 2018/1475 ja (EL) nr 375/2014 (ELT L 202, 8.6.2021, lk 32).

               Pärast 1. jaanuari 2021 alustatud meetmete kulusid võib käsitada alates nende asjaomases toetuslepingus või toetuse andmise otsuses sätestatud alguskuupäevast rahastamiskõlblikena nendes sätestatud tingimustel, eeldusel, et EMP ühiskomitee [kuupäev] 2021. aasta otsus nr XX/2021 [käesolev otsus] jõustub enne nende meetmete lõpuleviimist.

               Norra ei osale kõnealuses programmis ega selle rahastamises.“

               2.Lõike 3 tekst asendatakse järgmisega:

               „EFTA riigid osalevad lõigetes 1, 2, 2a, 2b, 2c, 2d, 2e, 2f, 2 g, 2h, 2i, 2j, 2k, 2l, 2m, 2n, 2o, 2p, 2q ja 2r osutatud programmide ja meetmete rahastamises vastavalt lepingu artikli 82 lõike 1 punktile a.“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui kõik EMP lepingu
                  2* artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […].

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                     [...]

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                     [...]

                     (1)

                        ELT L 202, 8.6.2021, lk 32.

                     (2)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]