Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0793

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1628/2040, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja määrust (EÜ) nr 1629/2040 millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks  /* KOM/2008/0793 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 25.11.2008KOM(2008) 793 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1628/2040, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja määrust (EÜ) nr 1629/2040 millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) („algmäärus”) kohaldamist Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide importi käsitleva subsiidiumidevastase menetluse suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas selles sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad meetmed Nõukogu määrus (EÜ) nr 1628/2004, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1629/2004, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmäärusega sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loendit tingimustest, mida tuleb hinnata. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon algatas 2. oktoobril 2007 omal algatusel Indiast pärit grafiitelektroodide ühendusse importimise suhtes kohaldatavate subsiidiumidevastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus subsideerimise tasemega. Läbivaatamine algatati, kuna komisjonil oli piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et subsideerimisega seotud asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, olid muutunud, ning et need muutused olid püsivad. Lisatud komisjoni ettepanekus nõukogu määruse kohta on esitatud läbivaatamise järeldused. Seetõttu tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu käesolevale lisatud ettepanek määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 1. jaanuaril 2009. |Õiguslik alus Nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahalist ja halduskoormust tuleb hoida võimalikult madalal ja proportsionaalsena saavutatava eesmärgiga. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest eespool nimetatud algmäärus ei paku teisi võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1628/2040, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja määrust (EÜ) nr 1629/2040 millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikleid 15 ja 19,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUSI. Varasem uurimine ja kehtivad meetmed(1) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1628/2004[2] lõpliku tasakaalustava tollimaksu Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate elektriahjudes kasutatavate grafiitelektroodide, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6,0 μΩ.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalike niplite suhtes, mis kuuluvad CN-koodi ex 8545 90 90 alla, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi. Tollimaksu määr on 7,0 % –15,7 % eraldi nimetatud eksportijate impordi suhtes ja jääktollimaksu määr on 15,7 %, mida kohaldati teiste eksportijate impordi suhtes.(2) Samal ajal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1629/2004[3] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Indiast pärit sama toote impordi suhtes.II. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine(3) India valitsus väitis pärast tasakaalustava tollimaksu kehtestamist, et kahe subsiidiumikavaga (imporditollimaksude hüvituskava ja tulumaksuseaduse artikli 80HHC kohane tulumaksuvabastus) seotud asjaolud on muutunud ja et need muutused on püsivad. Sellest tulenevalt väideti, et subsideerimise tase on tõenäoliselt vähenenud ja et meetmed, mis kehtestati osaliselt nende kavade tõttu, tuleks seega läbi vaadata.(4) Komisjon uuris India valitsuse esitatud tõendeid ja pidas neid piisavaks, et õigustada läbivaatamise algatamist vastavalt subsiidiumidevastase algmääruse artiklile 19. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadeandega[4] ametiülesande korras kehtivate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise.(5) Osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise eesmärk on hinnata kohaldatavate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust nende äriühingute puhul, kes said soodustusi ühe või mõlema muudetud subsiidiumikava alusel, sealhulgas samade äriühingute puhul seoses muude kavadega, kui selleks esitati läbivaatamise algatamisteate asjakohaste sätete kohaselt piisavalt tõendeid.III. Uurimisperiood(6) Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 („läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).IV. Uurimisega seotud isikud(7) Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamisuurimise algatamisest ametlikult India valitsusele, kahele India eksportivale tootjale, kes olid loetletud osalise vahepealse läbivaatamise algatamisteates, ja ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada oma arvamused kirjalikult ja taotleda nende arutamist. Huvitatud isikute esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi arutati ja võeti võimalusel arvesse.(8) Komisjon saatis küsimustikud kahele koostööd tegevale eksportivale tootjale ja India valitsusele. Vastused saadi mõlemalt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt ja India valitsuselt.(9) Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemisel vajalikuks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:1. India valitsus-  kaubandusministeerium, New Delhi.2. India eksportivad tootjad-  Graphite India Limited (GIL), Kolkata;-  Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Noida.IV. Avalikustamine ja märkused menetluse kohta(10) India valitsust ja muid huvitatuid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal otsustati soovitada muuta kahe koostööd tegeva India tootja suhtes kehtivat tollimaksumäära ja jätta jõusse meetmed kõikide muude äriühingute suhtes, kes ei teinud kõnealuse osalise vahepealse läbivaatamise raames koostööd. Neile anti ka piisavalt aega märkuste esitamiseks. Kõiki ettepanekuid ja märkusi võeti arvesse, nagu on kirjeldatud allpool.B. VAATLUSALUNE TOODE(11) Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud toode on samasugune toode, mida on käsitletud nõukogu määruses (EÜ) nr 1628/2004, s.t Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvad elektriahjudes kasutatavad grafiitelektroodid, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6,0 μΩ.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalikud CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvad niplid, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi.C. SUBSIIDIUMIDI. Sissejuhatus(12) India valitsuse ja koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames antakse väidetavalt subsiidiume:a) eellubade kava ( Advance Authorization Scheme , varasem ingliskeelne nimi Advance Licence Scheme ),b) imporditollimaksude hüvituskava ( Duty Entitlement Passbook Scheme ),c) kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava ( Export Promotion Capital Goods Scheme ),d) tulumaksuvabastuse kava,e) Madhya Pradeshi osariigi elektriaktsiisist vabastamise kava.(13) Eespool punktides a–c nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 („väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel anda välja teadaandeid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokkuvõtvalt esitatud „Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja mida ta ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks on oluline üks ekspordi ja impordipoliitika dokument, mis hõlmab ajavahemikku 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (EXIM-poliitika 2004-2009). Lisaks kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2004-2009 reguleerivat korda ka dokumendis „Menetlusjuhend – 1. september 2004 kuni 31. märts 2009, I köide” (edaspidi „menetlusjuhendi 2004-2009 I köide”). Menetlusjuhendit ajakohastatakse samuti korrapäraselt.(14) Eespool punktis d nimetatud tulumaksukava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.(15) Eespool punktis e nimetatud elektriaktsiisist vabastamise kava põhineb Madhya Pradeshi 1949. aasta elektriaktsiisiseaduse artiklil 3-B.(16) Kooskõlas subsiidiumidevastase algmääruse artikli 11 lõikega 10 kutsus komisjon India valitsust üles pidama täiendavaid konsultatsioone nii muudetud kui ka muutmata kavade üle, et selgitada veel uurimata kavadega seotud asjaolusid ning leida mõlemale poolele sobiv lahendus. Kuna konsultatsioonide käigus nende kavade puhul mõlemale poolele sobivat lahendust ei leitud, lisas komisjon need kavad subsideerimise uurimisse.II. Erikavad1 Eellubade kava (Advance Authorisation Scheme)a) Õiguslik alus(17) Kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004-2009 punktides 4.1.1–4.1.14 ja menetlusjuhendi 2004-2009 I köite punktides 4.1–4.30. Seda kava nimetati inglise keeles Advance Licence Scheme eelmise läbivaatamisega seotud uurimise ajal, mille tulemusel kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1628/2004 lõplik, praegu kehtiv tasakaalustav tollimaks.b) Toetuse saajad(18) Eelubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on allpool üksikasjalikumalt kirjeldatud. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse ulatuse poolest. Eelubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda toetavate tootjatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad taotleda eellubade kavaga seotud soodustusi vahetarnete alusel. Peatööettevõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud EXIM-poliitika 2004-2009 punktis 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele, saavad taotleda eellubade kava raames soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel.c) Rakendamine(19) Eellube antakse välja järgmisel otstarbel:i) Tegelik eksport. See on peamine allkava. See võimaldab sisendmaterjalide tollimaksuvaba importi konkreetse eksporttoote tootmiseks. „Tegelik” tähendab selles kontekstis, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Imporditoetus ja ekspordikohustus koos eksporttoote tüübiga on litsentsis kirjas.ii) Iga-aastane vajadus. Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid laiema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali.iii) Vahetarned. See allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija valmistab vahetoote. Ta võib importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja saada selle jaoks vahetarnete eelloa. Lõppeksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima.iv) Ekspordiga samaväärsed toimingud. See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse ekspordiga samaväärselt EXIM-poliitika 2004-2009 punkti 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kategooriatesse kuuluvatele klientidele. India valitsuse esitatud teabe kohaselt käsitletakse ekspordiga samaväärsete toimingutena selliseid toiminguid, mille puhul ei viida tarnitavat kaupa riigist välja. Paljusid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või erimajandustsoonis asuvale äriühingule.v) Eelnevad vabastusotsused. Eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab kodumaisele tarnijale õiguse saada soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (s.o eelluba vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii kodumaiste kui ka imporditud sisendmaterjalide puhul.iv) Sisemaised akreditiivid. See allkava hõlmab kodumaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv kodumaise tarnija kasuks. Pank tühistab loa otseimpordiks üksnes kaubaartiklite sellise väärtuse ja mahu ulatuses, mis tarnitakse importimise asemel riigisiseselt. Kodumaisel tarnijal on õigus saada soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (s.o eelluba vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).(20) Tehti kindlaks, et koostööd teinud eksportija sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil soodustusi esimese allkava (st eelload tegelikuks ekspordiks) alusel. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata ülejäänud allkavade tasakaalustatavust.(21) India valitsus on pärast seda, kui nõukogu määrusega (EÜ) nr 1628/2004 kehtestati lõplik tasakaalustav tollimaks, muutnud eellubade kava suhtes kohaldatavat kontrollisüsteemi. Täpsemalt on eelloa omanik kohustatud India ametiasutuste kontrolli võimaldamiseks pidama kindlaksmääratud vormis (menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükid 4.26 ja 4.30 ning 23. lisa) „tõele vastavat ja õiget arvestust tollimaksuvabalt imporditud või riigisiseselt hangitud kaupade tarbimise ja kasutamise kohta”, s.t tegeliku tarbimise registrit. Kõnealust registrit peab kontrollima sõltumatu vannutatud audiitor või kuluraamatupidaja, kes väljastab tõendi, mis kinnitab, et nõutavat registrit ja asjakohaseid kirjeid on kontrollitud, ning et 23. lisa alusel esitatud teave on igas suhtes tõele vastav ja õige. Neid sätteid kohaldatakse siiski üksnes pärast 13. maid 2005 välja antud eellubade suhtes. Kõikide enne seda kuupäeva väljastatud eellubade omanikud peavad järgima varem kehtinud kontrollinõudeid, s.t pidama 18. lisas (menetlusjuhendi 2002–2007 I köite peatükk 4.30 ja 18. lisa) kindlaksmääratud vormis tõele vastavat ja õiget arvestust importkaupade tarbimise ja kasutamise kohta loa alusel.(22) Nende allkavade puhul, mida koostööd teinud eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutas (tegeliku ekspordi allkava), on India valitsus määranud kindlaks nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on dokumenteeritud loal. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loal dokumenteerima. Selle kava raames lubatud impordi mahu määrab kindlaks India valitsus standardsete sisend- ja väljundnormide (edaspidi „standardnormid”) alusel. Kõnealused standardnormid on olemas enamiku toodete puhul, vaatlusalune toode kaasa arvatud, ja need on avaldatud menetlusjuhendi 2004–2009 II köites.(23) Imporditud sisendmaterjalid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega).(24) Läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel tooraine importimiseks kasutatud eelload olid välja antud enne 13. maid 2005. Seetõttu ei oldud India ametiasutuste poolt menetlusjuhendi 2004–2009 I köites kehtestatud uusi, põhjenduses 21 kirjeldatud kontrollinõudeid veel rakendatud. Peale selle ei suutnud äriühing tõendada, et oleks peetud tegeliku tarbimise ja varude registrit menetlusjuhendi 2002–2007 I köite peatükis 4.30 ja 18. lisas nõutud vormis, mida kohaldatakse enne 13. maid 2005 välja antud eelubade suhtes. Neid asjaolusid arvestades leitakse, et uurimisalune eksportija ei suutnud asjaomasel ajavahemikul tõendada kõikide asjakohaste EXIM-poliitika sätete järgimist.d) Avalikustamisjärgsed märkused(25) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eellubade kava kasutanud koostööd teinud eksportija väitis, et ta esitas kasutatud eelload, kuigi need olid väljastatud enne 13. maid 2003, vabatahtlikult vannutatud audiitorile kontrollimiseks vastavalt menetlusjuhendi 2004–2009 I köites sätestatud nõuetele, mis näitab, et piisav kontrollisüsteem on menetlusjuhendi uute sätete raames olemas.(26) Äriühingu valdustesse tehtud kontrollkäigul esitati komisjoni talitustele tõepoolest menetlusjuhendi 23. lisa vormis tõend, mis kandis vannutatud audiitori allkirja ja kuupäeva 1. veebruar 2008. Võttes aga arvesse, et eelload olid väljastatud 2004. aastal ja et uus menetlusjuhend nende suhtes ei kehtinud, tuleb teha järeldus, et tegemist oli äriühingu vabatahtliku sammuga, mis ei näita, et India valitsus ka tegelikult tõhusat kontrollisüsteemi rakendas. Lisaks sellele ei olnud näidatud, et vannutatud audiitori arvutatud ülemäärased tollimaksustagastused ka tegelikult valitsusele tagasi maksti.e) Järeldus(27) Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 mõistes, s.t India valitsuse finantstoetus uurimisalustele eksportijatele.(28) Peale selle sõltub eellubade kava raames toimuv tegelik eksport juriidiliselt ekspordijõudlusest ning seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust.(29) Kõnealusel juhul kasutatud allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord). India valitsus ei kohaldanud tulemuslikult kontrollisüsteemi ega menetlusi, et teha kindlaks, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendmaterjale (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastusskeemide korral III lisa II osa punkt 2). Standardnorme ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna need ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendmaterjale kasutati ära eksporttoodangus. Lisaks ei ole India valitsus teostanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil korrektselt peetud tarbimisregistril põhinevat tõhusat kontrolli. Peale selle ei korraldanud India valitsus edasist uurimist tegelikult kasutatud sisendmaterjalide põhjal, ehkki seda tuleks tõhusalt kohaldatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3).(30) Seepärast on kõnealune allkava tasakaalustatav.f) Subsiidiumi suuruse arvutamine(31) Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Sellega seoses märgitakse, et ülemääraste tollimaksusoodustuste tasakaalustamine ei ole ainus algmääruses ettenähtud võimalus. Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja I lisa alapunkti i kohaselt võib ülemäärase tollimaksusoodustuse tasakaalustamisega piirduda tingimusel, kui algmääruse II ja III lisa tingimused on täidetud. Kuid käesoleval juhul ei olnud need tingimused täidetud. Juhul kui tuvastatakse nõuetekohase kontrolli puudumine, siis ei ole eespool nimetatud erand tagatissüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavapärane tasumata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel. Vastavalt algmääruse II lisa II osale ja III lisa II osale ei ole uurimisasutusel sellise ülemäärase tagastamise arvutamise kohustust. Vastupidi sellele peab ta algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt leidma üksnes piisavalt tõendeid kontrollisüsteemi nõuetekohasuse ümberlükkamiseks.(32) Eellubade kava kasutanud eksportija subsiidiumisumma (lugeja) arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul allkava alusel vaatlusaluse toote jaoks imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvati subsiidiumisummast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, kui selleks esitati põhjendatud nõudmine. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.(33) Asjaomasele koostööd teinud tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,3 %.2. Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme)a) Õiguslik alus(34) Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 4.3 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite 4. peatükis.b) Toetuse saajad(35) Selle kava tingimustele vastavad kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.c) Imporditollimaksude hüvituskava rakendamine(36) Tingimustele vastav eksportija võib taotleda imporditollimaksude hüvituskava krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India asutused on kehtestanud sellised imporditollimaksude hüvituskava määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Need määratakse kindlaks standardnormide alusel, võttes arvesse eksporttoote sisendmaterjalide eeldatavaid imporditud komponente ja tollimaksu kohaldamist kõnealuse eeldatava impordi puhul, hoolimata sellest, kas imporditollimakse on tegelikult makstud või mitte.(37) Et selle kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu hetkel peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on näidatud, et eksport toimub imporditollimaksu hüvituskava raames. Kaupade eksportimiseks väljastavad India tolliasutused lähetamismenetluse ajal ekspordi saatearve. Selles dokumendis märgitakse muu hulgas eksporditehingu puhul antava imporditollimaksude hüvituskava krediidi summa. Sellel hetkel saab eksportija teada talle antava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam imporditollimaksude hüvituskava krediidi andmise üle otsustusõigust. Soodustuse arvutamiseks on asjakohane kasutada seda imporditollimaksude hüvituskava määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni koostamise ajal.(38) Imporditollimaksude hüvituskava krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast. Seda võib kasutada tollimaksude tasumiseks piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil.(39) Imporditollimaksude hüvituskava krediidi kohaldamist dokumenteeritakse elektrooniliselt ja see võib hõlmata piiramatut arvu eksporditehinguid. Tegelikkuses puuduvad imporditollimaksu hüvituskava krediidi suhtes kohaldatavad tähtajad. Imporditollimaksu hüvituskavade elektrooniline haldussüsteem ei välista automaatselt väljaspool menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükis 4.47 nimetatud esitamistähtaega toimunud eksporditehinguid. Peale selle on menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükis 9.3 selgelt sätestatud, et pärast esitamistähtaega saadud taotlusi võib alati arvesse võtta, kehtestades neile karistusmakse (s.t 10 % hüvitisest).d) Avalikustamisjärgsed märkused(40) Üks koostööd teinud eksportija väitis, et kõik äriühingu saadud imporditollimaksude hüvituskava krediidid olid kasutatud vaatlusaluse toote tootmiseks vajaliku materjali impordiks, kuigi krediite oleks põhimõtteliselt võinud kasutada ka muul eesmärgil, nagu selgitatud eelpool. Kõnealune eksportija väitis, et seega vastab nende imporditollimaksude hüvituskava tegelik kasutamine tavalisele tollimaksu tagastussüsteemile ning sellepärast tuleks tasakaalustada vaid ülemäärast tagastamist, kui üldse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võidakse ülemäärast tollimaksusoodustust tasakaalustada vaid siis, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Need tingimused, nagu selgitatud põhjenduses 43, ei ole käesoleval juhul täidetud. Seega kehtib tavapärane tasumata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel.e) Järeldused imporditollimaksude hüvituskava kohta(41) Imporditollimaksude hüvituskava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Imporditollimaksu hüvituskava krediit on India valitsuse rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes imporditollimaksude korvamiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tollimaksulaekumised. Lisaks on imporditollimaksude hüvituskava krediit soodustuseks eksportijale, kuna parandab tema likviidsust.(42) Imporditollimaksude hüvituskava sõltub juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda eristavaks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a.(43) Kõnealust kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord). Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupu tootmisprotsessis tarbima ja krediidisummat ei arvutata tegelikult kasutatud sisendmaterjalide alusel. Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendmaterjale eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada imporditollimaksude hüvituskava alusel abi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendmaterjale. Hüvitiste saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on imporditollimaksude hüvituskava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik oma sisendmaterjalid kodumaalt ega impordi sisendmaterjalidena kasutatavaid kaupu.f) Subsiidiumi suuruse arvutamine(44) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid subsiidiumisaajale antud hüvitisena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. Võeti arvesse, et soodustus antakse ajahetkel, mil selle kava raames toimub eksporditehing. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, mis kujutab endast rahalist toetust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll on väljastanud ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava imporditollimaksude hüvituskava krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte anda, samuti ei ole tal siis enam õigust otsustada subsiidiumi summa üle. Lisaks arvestasid koostööd tegevad äriühingud imporditollimaksude hüvituskava krediiti eksporditehingu teostamisel tekkepõhiselt sissetulekuna.(45) Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) maha subsiidiumi saamiseks makstud lõiv, vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.(46) Asjaomastele koostööd teinud tootjatele selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määrad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6,2 % ja 5,7 %.3. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme)a) Õiguslik alus(47) Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 5. peatükis ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite 5. peatükis.b) Toetuse saajad(48) Selle kava raames saavad soodustusi taotleda toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.c) Rakendamine(49) Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks annab India valitsus pärast taotluse esitamist ja lõivu tasumist kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati 11 % suurust tollimaksumäära (sealhulgas 10 % suurune lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendist tollimaksumäära. Alates 2000. aasta aprillist kohaldatakse kõikide selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes 5 % suurust vähendatud imporditollimaksu määra. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava ajavahemiku jooksul teatava hulga eksportkaupade tootmiseks.(50) Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importi. Samuti võib omamaine tootja kasutada ekspordiga samaväärsetest toimingutest tulenevat soodustust kapitalikaupade tarnimisel kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanikule.d) Järeldused kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohta(51) Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Pealegi on tollimaksu vähendamine soodustus eksportijatele, kuna importimisel kokku hoitud tollimaksud parandavad nende likviidsust.(52) Lisaks sellele sõltub kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.(53) Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.e) Subsiidiumi suuruse arvutamine(54) Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad kapitalikaupade tasumata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab nende kaupade normaalsele amortisatsiooniajale. Vastavalt kehtestatud tavale on läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud selle perioodi intress, et kajastada soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kehtinud pikaajalist turuintressimäära. Põhjendatud nõuete esitamisel arvestati subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu ekspordikäibele läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.(55) Koostööd teinud tootjatele selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määrad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,7 % ja 0,3 %.f) Avalikustamisjärgsed märkused(56) Üks koostööd teinud eksportija viitas veale kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames antud soodustuste arvutamiseks kasutatud esialgses meetodis. Viga oli eelkõige seotud kohaldatud intressisummaga. See viga, mis mõjutas mõlemaid koostööd teinud eksportijaid, parandati.4. Tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme)1961. aasta tulumaksuseaduse (edaspidi „tulumaksuseadus”) artikkel 80HHC(57) Selle kava raames said eksportijad taotleda eksportmüügilt saadud kasumi osalist tulumaksuvabastust. Kõnealuse tulumaksuvabastuse õiguslik alus on tulumaksuseaduse artikkel 80HHC.(58) Kõnealune säte kaotas kehtivuse alates 2005.–2006. hindamisaastast (s.t 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 kestnud majandusaastast) ja järelikult ei anna tulumaksuseaduse artikkel 80HHC pärast 31. märtsi 2004 mingeid soodustusi. Koostööd teinud eksportivad tootjad ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames soodustusi. Kuna kava on tühistatud, ei kuulu see tasakaalustamisele vastavalt määruse artikli 15 lõikele 1.Tulumaksuseaduse artikkel 80IAa) Õiguslik alus(59) Kava aluseks on tulumaksuseaduse artikkel 80IA. See säte võeti tulumaksuseadusesse 2001. aasta rahandusseadusega.b) Toetuse saajad(60) Tulumaksuseaduse artiklit 80IA kohaldatakse äriühingute suhtes, kes tegelevad infrastruktuurirajatiste loomisega, sealhulgas elektrienergia tootmise ja turustamisega India mis tahes osas.c) Rakendamine(61) Tulumaksuseaduse artikli 80IA kohaselt vabastatakse elektrienergia tootmisel saadavale kasumile vastav summa tulumaksust kümnel järjestikusel aastal tootmisüksuse esimese 15 käitamisaasta jooksul. Kõnealune üksus peab olema uus ja alustanud tegevust ajavahemikus 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2010.(62) Tulumaksusoodustus arvutatakse äriühingu iga-aastase tuludeklaratsiooni raames ja seda auditeeritakse koos äriühingu kasumiaruande ja muude raamatupidamisaruannetega. See peab vastama tulumaksuseaduses sätestatud eeskirjadele, täpsemalt nõudele, et toodetud elektrienergia raamatupidamisväärtus peab kajastama selle turuväärtust. Maksuamet peab kontrollima tulumaksusoodustuse arvutamist kooskõlas tulumaksuseaduse eeskirjade ja äriühingute auditeeritud aruannetega. Uurimisel on leitud tõendeid, et ametiasutused on tegelikkuses kontrollinud arvutusi ja neid põhjendatud juhtudel kohandanud.(63) Uurimine on näidanud, et mõlemad uurimisalused eksportivad tootjad on rajanud grafiiditootmisüksuste osana jaama, et toota oma tarbeks elektrienergiat. Seetõttu on nad taotlenud asjaomast tulumaksusoodustust kooskõlas tulumaksuseadusega.d) Järeldus tulumaksuseaduse artiklist 80IA tuleneva tulumaksuvabastuse kava kohta(64) Tulumaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, st India valitsuse finantstoetus uurimisalustele eksportijatele.(65) Uurimine on näidanud, et tulumaksuseaduse artikli 80IA kohase tulumaksuvabastuse kava sihtrühm ei ole ei ole piiratud teatavate ettevõtetega algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a tähenduses. Kava on avatud kõikidele äriühingutele objektiivsete kriteeriumide alusel. Ei ole leitud tõendeid selle kohta, et kava oleks valikuline.(66) Peale selle on kava seotud tootega (elektrienergia), mis ei ole vaatlusalune toode ja seetõttu saab kavast soodustust tegevuse alusel, mis ei ole vaatlusaluse toote tootmine ega müük. Sellistel asjaoludel leitakse, et asjaomastele eksportijatele kõnealuse kava alusel antud toetusi ei peaks tasakaalustatama.3. Elektriaktsiisist vabastamine(67) 2004. aasta tööstuse edendamise strateegia alusel pakub Madhya Pradeshi osariik elektriaktsiisivabastust tööstusettevõtetele, kes investeerivad elektrienergia tootmisse oma tarbeks.a) Õiguslik alus(68) Madhya Pradeshi osariigi valitsuse kohaldatava elektriaktsiisist vabastamise kava kirjeldus on toodud 1949. aasta elektriaktsiisi seaduse artiklis 3-B.b) Toetuse saajad(69) Madhya Pradeshi osariigi valitsuse pädevuse alla jäävad tööstusettevõtted, kes investeerivad uutesse, oma tarbeks kasutatava elektrienergia jaamadesse.c) Rakendamine(70) Vastavalt Madhya Pradeshi osariigi valitsuse 29. septembri 2004. aasta teatisele saavad äriühingud või isikud, kes investeerivad uutesse, oma tarbeks kasutatava elektrienergia jaamadesse, mille tootmisvõimsus on rohkem kui 10 KW, osariigi energiaturu inspektsioonilt tõendi elektriaktsiisist vabastamise kohta. Vabastus antakse vaid oma tarbeks toodetud elektrienergiale ja vaid siis, kui uus oma tarbeks toodetava elektrienergia jaam ei asenda vanemat jaama. Vabastus antakse viieks aastaks.(71) Madhya Pradeshi osariigi valitsuse 5. aprilli 2005. aasta teatisega vabastati ühe käesoleva uurimise raames koostööd tegeva eksportiva tootja rajatud uus elektrijaam elektriaktsiisist kümneks aastaks.d) Avalikustamisjärgsed märkused(72) Koostööd teinud eksportija, kes vabastati elektriaktsiisist, väitis, et elektriaktsiisi kava ei ole valikuline ning seda kohaldatakse võrdselt kõikide tingimustele vastavate äriühingute suhtes. Kõnealune eksportija väitis ka, et Madhya Pradeshi osariigi valitsus vaatas läbi esialgse kava anda viieaastane vabastus ning pikendas seda perioodi kümnele aastale. Oma vastustes ei esitanud ei koostööd teinud eksportija ega India valitsus avaldatud teadet poliitika sellise muutmise kohta.e) Elektriaktsiisist vabastamise kava kokkuvõte(73) See kava kujutab endast subsiidiumi algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tegemist on Madhya Pradeshi osariigi valitsuse finantstoetusega, sest see sooduskava vähendab osariigi saadavat tulu. Lisaks saab ettevõte sellega soodustuse.(74) Kuigi 2004. aasta tööstuse edendamise strateegia ja Madhya Pradeshi osariigi valitsuse 29. septembri 2004. aasta teatisega nähakse ette viieaastane vabastus, anti kõnealusele eksportivale tootjale 10aastane vabastus. Seetõttu ei ole soodustus antud kooskõlas seaduses, rakendusaktis või muus ametlikus dokumendis sätestatud kriteeriumidega.f) Subsiidiumi suuruse arvutamine(75) Eksportiva tootja soodustuse arvutamisel on lähtutud elektriaktsiisi summast, mis oleks läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tavajuhul maksmisele kuulunud, kuid mis nimetatud kava alusel jäi maksmata. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 on subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kogukäibele (nimetaja), sest see on seotud nii kodumaise müügi kui ka ekspordiga ning selle eraldamisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.(76) Seega oli elektriaktsiisist vabastamise kava raames soodustust saanud ühe ettevõtte subsiidiumimarginaal 0,7 %.III. Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus(77) Meenutatakse, et nõukogu määruses (EÜ) nr 1628/2004 oli tasakaalustatavate subsiidiumide suurus ad valorem kahe käesoleva osalisevahepealse uurimise raames koostööd tegeva eksportiva tootja puhul vastavalt 15,7 % ja 7 %.(78) Käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus tehti kindlaks, et tasakaalustavate subsiidiumide suurus ad valorem on järgmine.Äriühing | Eellubade kava | DEPB (imporditollimaksude hüvituskava) | EPCG (kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava) | EDE (elektriaktsiisist vabastamise kava) | Kokku |Graphite India Ltd. | Puuduvad. | 6,2% | 0,1% | Puuduvad. | 6,3% |HEG Ltd. | 0,3% | 5,7% | 0,5% | 0,7% | 7,2% |I. TASAKAALUSTATAVAD MEETMED(79) Kooskõlas subsiidiumidevastase algmääruse artikli 19 sätetega ja algatamisteate punktis 3 nimetatud käesoleva osalise läbivaatamise põhjustega on kindlaks tehtud, et koostööd tegevate eksportivate tootjate subsiidiumimarginaal on muutunud ja seepärast tuleb nõukogu määrusega (EÜ) nr 1628/2004 kehtestatud tasakaalustatava tollimaksu määra vastavalt muuta.(80) Läbivaadatav tasakaalustav tollimaks kehtestati samal ajal toimetatud subsiidiumidevastase ja dumpinguvastase uurimise tulemusel (edaspidi „algsed uurimised”). Kooskõlas algmääruse artikli 24 lõikega 1 ja nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõikega 1 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) kohandati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1629/2004 kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, sest subsideerimissummad ja dumpingumarginaalid tulenesid samast olukorrast.(81) Kõik praeguse läbivaatamismenetluse käigus uuritud ja tasakaalustatavaks osutunud subsiidiumikavad (v.a elektriaktsiisist vabastamise kava) kujutasid endast ekspordisubsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses.(82) Seega tuleks dumpinguvastast tollimaksu kohandada, et võtta arvesse käesoleva läbivaatamisega kindlaks tehtud uusi subsideerimise tasemeid ekspordisubsiidiumide puhul. Peale selle ei peaks algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt tasakaalustatavate tollimaksude tase olema kõrgem algses uurimises kindlaks tehtud kahju kõrvaldamiseks vajalikust tasemest. Sarnaselt algse uurimisega ja arvestades, et koostöövalmidus oli suur (100 %), määrati subsiidiumi jääkmarginaal kõikide teiste äriühingute jaoks kõrgeima individuaalmarginaaliga äriühingu tasemele.(83) Seega tuleks tasakaalustatavaid tollimakse ja dumpinguvastseid tollimakse kohandada järgmiselt:Äriühing | Subsiidiumi jääkmarginaal | Dumpingumarginaal | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Tasakaalustatav tollimaks | Dumpinguvastane tollimaks |Graphite India Ltd. | 6,3 % | 31,1 % | 15,7 % | 6,3 % | 9,4 % |HEG Ltd. | 7,2 % | 24,4 % | 7,0 % | 7,0 % | 0 % |Kõik muud | 7,2 % | 31,1 % | 15,7 % | 7,2 % | 8,5 % |(84) Üks koostööd teinud eksportija väitis, et kuna käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise puhul piirduti vaid subsideerimise tasemega, ei tohiks dumpinguvastaseid tollimakse muuta.(85) Sellega seoses tuletatakse meelde, et käesoleva läbivaatamise algatamisteates öeldi, et „nende äriühingute puhul, kelle suhtes kohaldatakse nii dumpinguvastaseid kui ka tasakaalustavaid meetmeid, võib dumpinguvastaseid meetmeid kohandada, kui tasakaalustav meede muutub”. Dumpinguvastased tollimaksud ei muutu seetõttu, et dumpingu taseme kohta oleks tehtud uusi järeldusi, vaid see toimub automaatselt, võttes arvesse asjaolu, et algset dumpingumarginaali kohandati tuvastatud ekspordisubsiidiumide taseme kajastamiseks ja et subsiidiumide tase vaadati üle.(86) Käesolevas määruses äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsed tasakaalustavad tollimaksumäärad kajastavad osalise vahepealse läbivaatamise käigus tuvastatud olukorda. Seega kohaldatakse neid üksnes nende äriühingute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse resolutiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi neid määrasid kohaldada ja nende suhtes kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.(87) Kõik pretensioonid, milles taotletakse individuaalse tasakaalustava tollimaksumäära kohaldamist (nt pärast üksuse nimemuutust või pärast uue tootmis- või müügiüksuse rajamist) tuleb esitada komisjonile[5] koos kogu asjaomase teabega, eriti seoses muutustega ettevõtte tootmistegevuses, kodumaises ja eksportmüügis, mis on seotud näiteks nime muutmisega või uue tootmis- või müügiüksuse rajamisega. Vajadusel ning pärast konsulteerimist nõuandekomiteega on komisjonil õigus muuta määrust vastavalt, uuendades nende ettevõtete nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1628/2004 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:„Lõplik tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse järgmiste äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:Äriühing | Lõplik tollimaks | TARICi lisakood |Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal | 6,3 % | A530 |Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector1, Noida - 201301, Uttar Pradesh | 7,0 % | A531 |Kõik muud | 7,2 % | A999 |Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 1629/2004 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:„Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:Äriühing | Lõplik tollimaks | TARICi lisakood |Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal | 9,4 % | A530 |Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector1, Noida - 201301, Uttar Pradesh | 0 % | A531 |Kõik muud | 8,5 % | A999 |Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […] [1] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.[2] ELT L 295, 18.9.2004, lk 4.[3] ELT L 295, 18.9.2004, lk 10.[4] ELT C 230, 2.10.2007, lk 9.[5] European Commission –Directorate General for Trade- Directorate H, Office –N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0122

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta  /* KOM/2007/0122 lõplik - CNS 2007/0045 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 20.3.2007KOM(2007) 122 lõplik2007/0045 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidNõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 finantsmäärusesse lisatud nõudes avaldada teave ühenduse fondidest abi saajate kohta nähakse ette vajalike üksikasjade sätestamine asjakohastes valdkondlikes eeskirjades. Selle kohustuse täitmiseks on vaja muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta. Käsitletakse ka mitmeid kõnealuse määruse tõhusa kohaldamisega seotud tähtsaid küsimusi.Seepärast on käesolevasse ettepanekusse lisatud järgmised punktid:1. Teabe avaldamine Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) abi saajate kohtaPõhimõtteliselt hõlmab see järgmist:-  EAGFi kulude puhul jagunemine otsemaksete ja muu rahastamise vahel,-  EAFRDi kulude puhul kogu avalikust sektorist saadud abi kogusumma,-  iga-aastane tagantjärele avaldamine eelarveaasta kohta,-  avaldamine hõlmab EAFRDi kulude puhul alates 1. jaanuarist 2007 kantud kulusid ja EAGFi kulude puhul alates 16. oktoobrist 2007. kantud kulusid,-  liikmesriigid avaldavad teabe riiklikul tasandil.Üksikasjad tuleks sätestada rakenduseeskirjades, mille komisjon vastu võtab.Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1974/2006 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad)[1] VI lisas on sätestatud nõue liikmesriikide korraldusasutustele avaldada igal aastal alates aastast 2008 (elektrooniliselt või muul viisil) maaelu arengu programmide raames toetuse saajate nimekirja, tegevuste nimetused ja tegevustele eraldatud riiklike osamaksete summad. Nende andmete avaldamise alguskuupäev on nüüd siiski asendatud määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (muudetud määrusega (EÜ) nr 1995/2006), milles nõutakse kõnealusest fondist toetuse saajate andmete avaldamist alates 1. jaanuarist 2007.2. Liikmesriikidele makstavate igakuiste maksete ja vahemaksete vähendamine ja peatamineArtiklite 17 ja 27 alusel kehtestatud praegune mehhanism ei võimalda hästi hakkama saada olukorras, kus riikliku kontrollisüsteemi põhikomponendid puuduvad või need ei ole pikka aega tõhusalt toiminud ning lähitulevikus ei ole paranemist ette näha. Seepärast tehakse ettepanek kehtestada uus mehhanism, mille raames komisjon oleks volitatud, kuid mitte kohustatud, vähendama või peatama makseid. See mehhanism käivitataks ainult juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:-  komisjon on juba kaks korda kohaldanud finantskorrigeerimist sama meetme suhtes ja samal põhjusel;-  kõnealuse kontrollisüsteemi üks või enam põhikomponenti on puudu või ei toimi avastatud puuduste tõsiduse või järjepideva esinemise tõttu;-  komisjon on seisukohal, et liikmesriik ei ole täitnud komisjoni soovitust olukorra parandamiseks ega ole tal ka võimalik lähemas tulevikus kõnealuseid puudusi likvideerida või ta ei tee seda.Peatamine või vähendamine järgneb liikmesriigile saadetud hoiatuskirjale. Maksete peatamise või vähendamise ajavahemiku kestuse maksete suhtes, mis tehakse pärast otsuse vastuvõtmist, määrab komisjon ilma asjaomast menetlust igas kuus kordamata.3. Kõnealuse määruse artikli 31 lõike 5 muutmine (erandid nn 24 kuu reeglist)Määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt peavad liikmesriigid teatavate ühise põllumajanduspoliitika kulude üle tegema järelkontrolli. Kõnealuse määruse artikli 31 lõikes 4 sätestatud 24 kuu reegli sõnasõnaline järgimine takistab komisjonil liikmesriikide suhtes finantskorrektsioonide kohaldamist, kui need ei täida eespool nimetatud määruse kohaseid kontrollikohustusi, kuna pärast liikmesriikide läbiviidud kontrolli ei jää selleks piisavalt aega. Seetõttu tehakse ettepanek muuta kõnealuse määruse artikli 31 lõiget 5, et anda komisjonile piisavalt aega kontrollimiseks, kas liikmesriigid on täitnud määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaseid kontrollikohustusi, ja vajadusel kohaldada finantskorrektsioone.4. Komisjoni rakendusvolitused vastavalt artiklile 42On tehtud ettepanek kõnealust artiklit kohandada, et anda komisjonile võimalus vastu võtta üksikasjalikud eeskirjad kõigi kõnealuses määruses sätestatud õigusnormide kohta. Lisaks määrusesse uue läbipaistvust käsitleva artikli lisamisele on soovitatav rakendusvolitusi käsitlevas artiklis otseselt viidata läbipaistvust käsitlevale sättele, et anda komisjonile volitused üksikasjalike rakenduseeskirjade vastuvõtmiseks.5. Tehnilised kohandusedLõpuks on tehtud ettepanek mitme väiksema tehnilise probleemi lahendamiseks, mis käsitlevad peamiselt EAFRDi finantsjuhtimise ja struktuurifondide finantsjuhtimise vahelist sidusust ning sekkumismeetmete finantseerimist, kui kindlat summat ühiku kohta ei ole ette nähtud.-  Üldine taustIgakuiste maksete ja vahemaksete vähendamine on võimalik juba praegu kehtivate õigusaktide alusel. Ettepanekus käsitletud konkreetset olukorda silmas pidades on siiski põhjust paranduste tegemiseks. Läbipaistvust silmas pidades nõuavad uued õiguslikud arengud kõnealuse määruse kohandamist.-  Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklid 17, 27 ja 42Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 105 lõige 3Nõukogu määruse (EÜ) nr 1605/2002 artikli 30 lõige 3 ja artikkel 53b.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaEi kohaldata, kuna käesolev ettepanek käsitleb põhiliselt liikmesriikide ja komisjoni vahelisi suhteid.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.-  Mõju hindamineOlemasoleva nõukogu määruse muutmiseks tuleb vastu võtta nõukogu määrus.Muud kirjeldatud võimalused sellele eesmärgile ei vasta, kuna neil ei ole samasugust õiguslikku jõudu.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõte-  Läbipaistvust käsitleva õigussätte lisamine,-  uus mehhanism liikmesriikidele ühise põllumajanduspoliitika raames tehtavate igakuiste ja vahemaksete vähendamiseks konkreetses olukorras,-  finantskorrektsiooni suurem kohaldatavus maksejärgsete kontrollimiste põhjal,-  tehnilised kohandused.-  Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 37 lõike 2 kolmas lõik.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Vähendamisega seotud parandus võimaldab kohaldada menetlust, mis on suures osas kooskõlas olemasolevate menetlustega. Läbipaistvust käsitletakse käesolevas ettepanekus küllalt lihtsal tasemel, järgides liikmesriikidevahelist selleteemalist kokkulepet. Muus osas võimaldavad muudatused määruse (EÜ) nr 1290/2005 paremat täitmist.Piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, majandusettevõtjate ja kodanike halduskoormus puudub. Liikmesriikide ja ühenduse halduskoormus on minimaalne ning finantskoormus ei ületa endist taset. Läbipaistvus nõuab liikmesriikidelt ja ühenduselt lisapingutuse tegemist.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt(id): määrus.Muud õigusaktid ei ole asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el:nõukogu määrus on vajalik seepärast, et muudatused on seotud nõukogu määrusega.EELARVELINE MÕJUEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.TÄIENDAV TEAVE-  Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistaminePuudub.Tuleb siiski märkida, et juba oma ettepanekus nõukogu määruse kohta, milles sätestatakse määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005,[2] on komisjon teinud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 42 muutmise ettepaneku, mis sarnaneb käesoleva ettepaneku artikli 1 lõikes 8 tehtavaga ja seega asendatakse käesoleva uue muudatusega.2007/0045 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[3]olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriganing arvestades järgmist:1.  Kui tegemist on sekkumismeetmetega, mille puhul ei ole ühise turukorralduse raames kindlat summat ühiku kohta ette nähtud, tuleks sätestada rakenduseeskirjad, milles käsitletakse eelkõige rahastatavate summade määramise meetodit, toodete kokkuostuks vajalike rahaliste vahendite sidumisest tekkivate kulutuste rahastamist ning ladustamisest ja vajaduse korral töötlemistoimingutest tulenevate kulude rahastamist.2.  Võttes arvesse nõukogu otsusega 90/424/EMÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas)[4] meetmete ja programmide iseloomu, tuleks sätestada, et nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond rahastada selliste meetmete ja programmide läbiviimisel tekkinud haldus- ja personalikulusid.3.  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005[5] artiklis 17 on sätestatud menetlus, mida komisjon peab järgima igakuiste maksete vähendamise või peatamise otsustamisel. Kõnealuse määruse artiklis 27 on sätestatud menetlus, mida tuleb järgida vahemaksete peatamise või vähendamise otsustamisel.4.  Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohaselt otsustab komisjon ühenduse rahastamisest välja jäetavate summade suuruse, kui ta leiab, et asjaomased kulud on tehtud ühenduse eeskirju rikkudes. Ühenduse rahastamisest väljajätmise menetluse käigus soovitab komisjon asjaomasele liikmesriigile, mil viisil kohandada ühenduse õigusakte, et olukorda parandada. Kui liikmesriik ei suuda neid soovitusi rakendada, teeb komisjon edasised otsused kulude väljajätmiseks. Lisaks sellele võib teatavatel juhtudel järgneda otsus, et selliseid soovitusi lähitulevikus ei rakendata või ei taheta rakendada.5.  Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklites 17 ja 27 sätestatud võimalus igakuiste maksete või vahemaksete peatamiseks või vähendamiseks ei kaitse sellistel tingimustel piisavalt ühenduse finantshuve. Sellest lähtuvalt peetakse kasulikuks kehtestada uus menetlus, mis võimaldaks komisjonil konkreetsetes olukordades peatada või vähendada makseid tõhusamal viisil.6.  Põllumajanduse valdkonnas põhjustaks maksete eelpeatamine või -vähendamine asjaomasele liikmesriigile tõsiseid finantstagajärgi. Lisaks oleks liikmesriigil ainult piiratud võimalused kaitsta oma seisukohta komisjoni ees, võrreldes vastavuskontrolli otsuse tegemise menetlusega. Kõnealustel põhjustel tuleks uut menetlust kasutada ainult sel juhul, kui asjaomase riigi kontrollisüsteemi üks põhikomponent või enam on puudu või ei toimi, kuna avastatud puudused on tõsised või esinevad pidevalt.7.  Selguse mõttes tuleks sätestada, millistel tingimustel Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames esitatav vahemakse kuludeklaratsioon on vastuvõetamatu.8.  Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 4045/89 (Euroopa Põllumajanduse Arengu- ja Tagatisfondi tagatisrahastu rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt ning direktiivi 77/435/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) [6] kohaselt peavad liikmesriigid teatavate ühise põllumajanduspoliitika kulude kohta läbi viima järelkontrolli „n” eelarveaasta kohta ajavahemikus 1. juulist n+1 aastal kuni 30. juunini n+2 aastal. Kõnealusel ajavahemikul läbiviidud kontrollitegevuse kohta tuleb komisjonile esitada aruanne ainult n+2 aasta lõpuks.9.  Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 lõikes 4 sätestatud vastavuse kontrolli otsuste ajaline piirang teeb komisjonile võimatuks tõhusalt otsustada ühenduse rahastamisest välja jätmist, juhul kui liikmesriik ei suuda täita määrusest (EMÜ) nr 4045/89 tulenevaid kontrollikohustusi. Selle küsimuse käsitlemisel ei tuleks kohaldada ajalist piirangut, kui liikmesriik rikub määrusest (EMÜ) nr 4045/89 tulenevaid kontrollikohustusi, tingimusel et komisjon tegutseb 12-kuulise ajavahemiku jooksul liikmesriigi aruande saamisest.10.  Kuna liikmesriigil ei ole kohustust komisjonile teatada, kuidas nad on otsustanud või kavatsevad tühistatud rahalisi vahendeid taaskasutada ja muuta asjaomase maaelu arengu programmi rahastamiskava, tuleks määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõike 4 teine lõik välja jätta.11.  Selleks et viia vastavusse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) arendusrahastu üleminekueeskirjad vastavusse struktuurifondide järgmise programmiperioodi suhtes kohaldatavate uute sätetega, tuleks muuta määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 40 lõiget 1 vastavalt nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999.[7]12.  On vaja selgelt väljendada õiguslikku alust, et vastu võtta määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamiseks vajalikud üksikasjalikud eeskirjad. Eelkõige peaks komisjon vastu võtma üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teabe avaldamisega ühise põllumajanduspoliitika rahastamisest abisaajate kohta, seoses sekkumismeetmetega, mille puhul ei ole kindlat summat ühiku kohta ette nähtud ühise turukorralduse raames; ning seoses eraldistega, mis on kantud üle kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti c kohase kulu finantseerimiseks.13.  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[8] läbivaatamise raames lisati sellesse määrusesse Euroopa läbipaistvusalgatuse rakendamise eesmärgil artikli 30 lõige 3 ja artikli 53b lõike 2 punkt d, mis käsitlevad ühenduse eelarvest rahastatavatest fondidest abi saajate nimede iga-aastast tagantjärele avaldamist. Asjakohastes valdkondlikes eeskirjades määratakse kindlaks sellise avaldamise vahendid. Nii Euroopa Põllumajanduse Arengu- ja Tagatisfondi tagatisrahastu (EAGF) kui Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond (EAFRD) moodustavad Euroopa Ühenduse eelarve osa ning rahastavad kulutusi liikmesriikide ja ühenduse halduskoostöö korras. Seepärast tuleks sätestada nendest fondidest abi saajate kohta teabe avaldamise eeskirjad. Seda arvesse võttes peaksid liikmesriigid tagama neist fondidest abi saajate nimede iga-aastase tagantjärele avaldamise koos summadega, mille iga abisaaja kummastki fondist on saanud.14.  Selle teabe avalikkusele kättesaadavaks tegemine suurendaks läbipaistvust ühenduse fondide kasutamisel ühise põllumajanduspoliitika rahastamiseks ja parandaks nende fondide haldamise usaldusväärsust, eelkõige tugevdades avalikkuse kontrolli kasutatud raha üle. Arvestades saavutatavate eesmärkide olulisust, on proportsionaalsuse põhimõtte ja isikuandmete kaitse suhtes põhjendatud asjakohase teabe üldine avaldamine, kuna see ei ületa demokraatlikus ühiskonnas vajaliku avalikustamise piire ning aitab vältida eeskirjade rikkumist.15.  Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1290/2005 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1290/2005 muudetakse järgmiselt:1) Artiklile 3 lisatakse järgmine lõige:"3. Kui ühise turukorralduse raames ei ole sekkumismeetme puhul määratud kindlat summat ühiku kohta, siis finantseerib asjaomast meedet Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGF) tagatisrahastu kogu ühenduses ühtsete standardsummade alusel, eelkõige liikmesriikidest pärit rahaliste vahendite osas, millega rahastatakse toodete kokkuostmist ning sekkumistoodete ladustamisest ja vajaduse korral töötlemisest tulenevaid materiaalseid toiminguid.Asjaomased maksud ja kulud arvutatakse artikli 41 lõikes 3 viidatud menetluse kohaselt.2) Artiklile 13 lisatakse järgmine lõige:„Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel ei kohaldata esimest lõiku nõukogu otsusega 90/424/EMÜ hõlmatud meetmete ja programmide puhul.”3) Lisatakse artikkel 17a.„Artikkel 17a Igakuiste maksete vähendamine ja peatamine erijuhtudel1. Ilma et see piiraks artikli 17 kohaldamist, komisjon võib otsustada kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 2 ja 3 vähendada või peatada artiklis 14 osutatud igakuised maksed samas otsuses määratletud ajavahemikuks.2. Igakuiseid makseid võib vähendada või need peatada, kui järgmised tingimused on täidetud:a) komisjon on juba teinud vähemalt kaks otsust vastavalt artiklile 31 jätta asjaomane liikmesriik ühenduse rahastamisest välja sama meetme suhtes ja samadel põhjustel:b) punktis a osutatud väljajätmise põhjuseks on asjaolu, et asjaomase riigi kontrollisüsteemi üks põhikomponent või enam on puudu või ei toimi tõhusalt, kuna avastatud puudused on tõsised või esinevad pidevalt.c) komisjon järeldab, et asjaomane liikmesriik ei ole rakendanud tema soovitusi olukorra parandamiseks ega ole lähiajal võimeline seda tegema.3. Enne lõikes 1 osutatud otsuse langetamist peab komisjon oma kavatsusest teavitama asjaomast liikmesriiki ja paluma tal vastata komisjoni määratud ajavahemiku jooksul, mis sõltub probleemi tõsidusest ja ei tohi tavaliselt olla alla 30 päeva.Igakuiseid makseid võib vähendada või peatada sama protsendi ulatuses, mis komisjon on otsustanud lõike 2 punktis a viidatud viimases otsuses.”4) Artikli 26 lõige 4 asendatakse järgmisega:"4. Komisjon teavitab viivitamata akrediteeritud makseasutust ja koordineerivat asutust (juhul, kui selline asutus on määratud), kui mõni käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud tingimus ei ole täidetud. Kui mõnda lõike 3 punktis a või c sätestatud nõuet ei ole järgitud, ei võeta kuludeklaratsiooni taotlust vastu.”5) Lisatakse artikkel 27a.„Artikkel 27a Vahemaksete peatamine ja vähendamine erijuhtudelArtiklis 26 osutatud vahemaksete peatamise ja vähendamise puhul kohaldatakse artiklit 17a vajalike muudatustega.”6) Artikli 31 lõikesse 5 lisatakse punkt c:"c) kui liikmesriik ei täida nõukogu määrusest (EMÜ) nr 4045/89* tulenevaid kohustusi, tingimusel et komisjon teavitab kõnealust liikmesriiki kirjalikult asjaomaseid kulutusi käsitleva kontrolli tulemustest 12 kuu jooksul pärast liikmesriigilt aruande saamist.* EÜT L 388, 30.12.1989, lk 18.”7) Artikli 33 lõike 4 teine lõik jäetakse välja.8) Artikli 40 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Erandina nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999* artikli 31 lõikest 2, artikli 32 lõikest 4 ja artikli 37 lõikest 1 vabastab komisjon osasummad, mis ta ajavahemikul 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006 heaks kiitis ning EAGGFi arendusrahastust kaasrahastatavatele toetustele määras, kuid mille kohta ei ole komisjonile 15 kuu jooksul pärast fondide toetuse otsuses sätestatud kulude abikõlblikkuse viimast kuupäeva saadetud tegelikult makstud kulude tõendatud aruannet ega kõnealuse määruse artikli 38 lõike 1 punktis f nimetatud lõppdeklaratsiooni, automaatselt kohustustest hiljemalt kuus kuud pärast nimetatud tähtaega; põhjendamatult makstud summad tuleb tagasi maksta.* EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1.”9) Artiklit 42 muudetakse järgmiselt:a) sissejuhatava osa teine lause asendatakse järgmisega:„Nimetatud eeskirjad hõlmavad eelkõige järgmist:”b) punkt 1 asendatakse järgmisega:"1. tingimused, mida kohaldatakse makseasutuste akrediteerimisel ja koordineerivate asutuste eriakrediteerimisel, nende vastavad ülesanded, nõutav teave ja selle komisjoni käsutusse andmise või komisjonile edastamise tingimused,”c) lisatakse punktid 8a, 8b ja 8c:„8a. üksikasjalikud eeskirjad riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamise ja raamatupidamisarvestuse kohta ning samuti muude EAGFi ja EAFRDi rahastatavate kulutuste kohta;8b. üksikasjalikud eeskirjad seoses liikmesriikide kohustusega avaldada artiklis 44a sätestatud teave abisaajate kohta, sealhulgas üksikisikute kaitsmise valdkonnas seoses isikuandmete töötlemisega;8c. tingimused ja üksikasjalikud eeskirjad, mida kohaldatakse artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud kulude rahastamiseks ülekantud assigneeringute suhtes.”10) Lisatakse artikkel 44a."Artikkel 44a Abi saajate nimede avaldamineMääruse (EÜ) nr 1605/2002 artikli 53b lõike 2 punkti d kohaselt tagavad liikmesriigid EAGFist ja EAFRDst abi saajate nimede iga-aastase tagantjärele avaldamise koos summadega, mille iga abisaaja kummastki fondist on saanud.Avaldatakse vähemalt järgmine teave:a) EAGFi puhul määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 2 punkti d kohaselt otsemaksetena saadud summad ning muud kulud;b) EAFRDi puhul avalikust sektorist saadud abi kogusumma iga abisaaja kohta.”Artikkel 2Käeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikli 1 punkti 10 kohaldatakse EAGFi kulude puhul alates 16. oktoobrist 2007. kantud kulude ja EAFRDi kulude puhul alates 1. jaanuarist 2007 kantud kulude suhtes.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, …Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 368, 23.12.2006, lk 15.[2] KOM(2006) 241 lõplik.[3] ELT C …, …, lk ….[4] EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/965/EÜ (ELT L 397, 30.12.2006, lk 22).[5] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 320/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).[6] EÜT L 388, 30.12.1989, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2154/2002 (EÜT L 328, 5.12.2002, lk 4).[7] ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.[8] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).


				|

		52011PC0296

			NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse 3. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse 3. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta /* KOM/2011/0296 lõplik - NLE 2011/0128 */

			   	2011/0128 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
millega muudetakse 3. mai 1998. aasta määrust
(EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste
näitajate kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli128 lõiget 2,
võttes
arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes
arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
võttes
arvesse Euroopa Keskpanga arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovituses
2009/23/EÜ, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike
tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta,[1] mis kiideti heaks nõukogu 10. veebruari
2009. aasta järeldustes, on kindlaks määratud euro käibemüntide liikmeriiki
tähistava külje kujunduse ning vastastikuse teavitamise ja kõnealuse kujunduse
kinnitamise ühised põhimõtted.
(2)
Kuna euromündid on ringluses kogu euroalal, on
liikmesriiki tähistavad kujunduselemendid ühist huvi pakkuv küsimus.
Euromüntide tõrgeteta ringlemise võimaldamiseks ning õiguskindluse ja
läbipaistvuse huvides on anda õiguslikult siduv vorm soovituses 2009/23/EÜ
esitatud nendele eeskirjadele, milles käsitletakse euro käibemüntide
nimiväärtust ja tehnilist kirjeldust, integreerides need kehtivasse nõukogu
määrusesse (EÜ) 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja
tehniliste näitajate kohta[2].
(3)
Euromüntidel on ühine Euroopa külg ja liikmesriiki
äratuntavalt tähistav külg. Euromüntide ühisel Euroopa küljel on nii ühisraha
nimetus kui ka mündi nimiväärtus. Liikmesriiki tähistaval küljel ei tohiks
korrata ei ühisraha nimetust ega mündi nimiväärtust.
(4)
Seda arvesse võttes tuleks liikmesriiki tähistaval
küljel selgelt märkida mündi emiteerinud liikmesriik, et huvitatud kasutajad
saaksid mündi emiteerinud riigi hõlpsasti kindlaks teha.
(5)
Euromüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse
üle otsustab iga osalev liikmesriik käesoleva määrusega seatud piiride raames
ja võttes arvesse seda, et euromündid on ringluses kogu euroalal, mitte üksnes
need emiteerinud liikmesriigis. Selleks et ka liikmesriiki tähistavat külge
oleks kohe võimalik euromündina ära tunda, peaks kujundust ümbritsema Euroopa
Liidu lipu 12 tähte.
(6)
Euro käibemünte äratundmise hõlbustamiseks ja
müntide vermimise nõuetekohase järjepidevuse tagamiseks ei tohiks põhimõtteliselt
muuta ringlusse lastavate euro tavamüntide liikmesriiki tähistava külje
kujundust, v.a juhul, kui mündil osutatud riigipea vahetub.
(7)
Liikmesriikidel peaks siiski olema lubatud
emiteerida ringlusse lastavaid euro mälestusmünte, et jäädvustada olulisi
riikliku või üleeuroopalise tähtsusega teemasid, samal ajal kui kõigi osalevate
liikmesriikide poolt ühiselt emiteeritud mälestusmüntidel tuleks jäädvustada
kõige olulisemaid üleeuroopalisi teemasid. 2-eurone münt on selleks kõige
sobivam peamiselt tänu mündi suurele läbimõõdule ja teatavatele tehnilistele
omadustele, mis pakuvad piisavalt kaitset võltsimise vastu.
(8)
Münte emiteerivad liikmesriigid peaksid aegsasti
enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva teavitama üksteist uuest liikmesriiki
tähistava külje kujundusest. Selleks edastavad münte emiteerivad liikmesriigid
uute euromüntide kujunduse kavandid komisjonile, kes kontrollib nende vastavust
käesolevale määrusele.
(9)
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 975/98 vastavalt
muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrusele (EÜ) nr 975/98 lisatakse artiklid
1a–1h:
„Artikkel
1a
Euro käibemüntide liigid
1. Euro käibemündid
on kas tava- või mälestusmündid.
2. Euro käibemüntidel
on ühine Euroopa külg ja liikmesriiki äratuntavalt tähistav külg.
Artikkel
1b
Vääringu
nimetuse ja nimiväärtuse puudumine liikmesriiki tähistaval küljel
1. Euro käibemüntide liikmesriiki tähistaval
küljel ei korrata uuesti märget nimiväärtuse ega selle ükskõik millise osa
kohta. Sellel ei korrata märget vääringu nimetuse ega selle ükskõik millise osa
kohta, v.a juhul, kui selline märge tuleneb erinevast tähestikust.
2. 2-eurose mündi serval olev kiri võib siiski
viidata mündi nimiväärtusele, kui kasutatakse numbrit „2” või sõna „euro” või
mõlemat.
Artikkel
1c
Emiteeriva
liikmesriigi kindlakstegemine liikmesriiki kujutaval küljel
Mis tahes nimiväärtusega euro käibemüntide
liikmesriiki tähistavale küljele on märgitud mündi käibele lasknud liikmesriigi
nimi või nime lühend.
Artikkel 1d
Liikmesriiki tähistava külje kujundus
1. Euro käibemüntide liikmesriiki tähistaval
küljel kujutatakse 12 tähte, mis täielikult ümbritsevad liikmesriiki tähistavat
kujundust, sh aastaarvu ja märget käibelelaskva liikmesriigi nime kohta. 12
tähte tuleks kujutada nii, nagu need on esitatud Euroopa lipul.
2. Kujunduse valimisel võetakse arvesse, et
euromündid on ringluses kõigis määruse (EÜ) nr 974/98[3] artiklis 1 määratletud osalevates riikides.
Artikkel
1e
Ringlusse
lastavate euro tavamüntide liikmesriiki tähistava külje muutmine
1. Ilma et see piiraks artikli 1f kohaldamist,
ei muudeta euros ja sendis vääringustatud käibemüntide liikmesriiki tähistava
külje kujundust, v.a juhul, kui vahetub mündil osutatud riigipea. Emiteerival
liikmesriigil lubatakse siiski ajakohastada riigipea kujutisega euromüntide
kujundust iga viieteistkümne aasta järel, et võtta arvesse riigipea välimuse
muutust. Emiteerivad liikmesriigid ajakohastavad oma euromüntide liikmesriiki
tähistavat külge, et täielikult järgida käesolevat määrust enne artikli 1h
kohase üleminekuaja möödumist.
2. Asjaolu, et riigipea ametikoht on ajutiselt
täitmata või riigipea ülesandeid täidetakse ajutiselt, ei anna õigust muuta
ringlusse lastavate euro tavamüntide liikmesriiki tähistavat külge.
Artikkel
1f
Ringlusse
lastavad euro mälestusmündid
1. Ringlusse lastavate euro mälestusmüntide
liikmeriigi kujundus erineb ringlusse lastavate euro tavamüntide kujundusest
ning nendel jäädvustatakse üksnes olulisemaid riiklikke või üleeuroopalisi
teemasid. Ringlusse lastavatel euro mälestusmüntidel, mille emiteerivad ühiselt
kõik osalevad liikmesriigid, jäädvustatakse üksnes kõige olulisemaid
üleeuroopalisi teemasid.
2. Ringlusse lastava euro mälestusmündi serval
olev kiri on sama nagu ringlusse lastava euro tavamündi puhul.
3. Ringlusse lastavate mälestusmüntide
nimiväärtus võib olla üksnes 2 eurot.
Artikkel 1g
Liikmesriiki
tähistava külje muudatustest teavitamise kord ja nende avaldamine
1. Liikmesriigid teavitavad üksteist euro
käibemüntide liikmesriiki tähistava külje uue kujunduse kavandist, sh mündi
serval olevast kirjast ning emissiooni mahust, enne kui nad selle kujunduse
ametlikult kinnitavad.
2. Lõike 1 kohaldamisel edastab emiteeriv
liikmesriik komisjonile euromüntide uue kujunduse kavandi vähemalt kuus kuud
enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva. Käesoleva määruse sätete järgimist
kontrollib komisjon viivitamata ja hiljemalt kümne tööpäeva jooksul.
3. Kui komisjon leiab, et käesoleva määruse
sätteid on järgitud, esitab ta viivitamata sellekohase hinnangu emiteerivale
liikmesriigile. Samuti esitab ta viivitamata selle hinnangu teistele
liikmesriikidele majandus- ja rahanduskomitee asjakohase allkomitee kaudu. Kui
mis tahes liikmesriik leiab, et kujundus ei ole sobiv, arvestades et euromündid
on ringluses kõigis osalevates liikmesriikides, teavitab ta komisjoni viie
tööpäeva jooksul. Komisjon teeb seejärel viivitamata lõpliku otsuse kujunduse
heakskiitmise või tagasilükkamise kohta.
4. Kui komisjon
leiab, et käesoleva määruse sätteid ei ole järgitud, teavitab ta sellest
viivitamata emiteerivat liikmesriiki, kes esitab uue kavandi.
5. Komisjon avaldab kogu asjakohase teabe
liikmesriikide uute euromüntide kujunduse kohta Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 1h
Üleminekusätted
Artikleid1b, 1c ja 1d ning artikli 1f lõiget
2:
a) ei kohaldata selliste euro käibemüntide
suhtes, mis on emiteeritud enne määruse EL nr … [käesoleva muutmismääruse
number lisatakse vastuvõtmisel] jõustumist;
b) ei kohaldata üleminekuajal, mis lõppeb
kümne aasta möödumisel pärast nõukogu määruse (EL) nr [käesoleva
muutmismääruse number lisatakse vastuvõtmisel] jõustumist, sellise
kujunduse suhtes, mida kõnealuse määruse jõustamise ajal juba kasutatakse
seaduslikult euro käibemüntidel.”.
Artikkel
2
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
See on tervikuna siduv ja liikmesriikides
vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 9, 14.1.2009, lk 52.
[2]               EÜT L 139, 11.5.1998, lk 6.
[3]               EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1.