				|

		52011PC0841

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend /* KOM/2011/0841 lõplik - 2011/0414 (CNS) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Alates 1990. aastate algusest on olulise
osa ühenduse tööst moodustanud tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste
kaitsemeetmete edendamine kolmandates riikides ning ka Kesk-Euroopas ja endise
Nõukogude Liidu riikides programmide TACIS ja PHARE tuumaohutusalaste
programmikomponentide kohaselt. Tuumaohutusalast koostööd laiendati 2007. aastal,
et kaasata tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendisse kolmandad riigid,
samal ajal kui ühinemiseelse abi rahastamisvahend nähti ette tuumaohutusalaseks
koostööks ELiga ühinevatele riikidele.
Tšornobõli
katastroof 1986. aastal rõhutas tuumaohutuse olulisust kogu maailmas.
Fukushima Daiichi katastroof 2011. aastal kinnitas vajadust jätkata
jõupingutusi tuumaohutuse parandamiseks, et vastata kõrgetele standarditele.
Mõlemad katastroofid näitasid selgelt, et tuumakatastroofi mõju tervisele,
ühiskonnale, keskkonnale ja majandusele võib ulatuda riigipiiridest kaugele
väljapoole ning mõjutada isegi kogu maailma.
Euroopa Liidu nõukogu tunnistas tuumaohutuse
olulisust oma 18. juuni 1992. aasta resolutsioonis tuumaohutuse tehnoloogiliste
probleemide kohta, milles nõukogu rõhutas, „millist erilist tähtsust ta omistab
tuumaohutusele Euroopas ning seetõttu palub liikmesriikidel ja komisjonil võtta
tuumaenergiaalase koostöö tegemine ühenduse peamiseks ja esmatähtsaks
eesmärgiks eelkõige teiste Euroopa riikidega […] sealsete tuumarajatiste
ohutustaseme tõstmiseks ühenduses kehtivale tasemele […]”.
Ühendus otsustas liituda tuumaohutuse
konventsiooniga 1999. aastal ning kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust
ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva ühiskonventsiooniga 2005. aastal.
Mõlema konventsiooni eesmärk on tõhustada riiklikke meetmeid ja rahvusvahelist
koostööd nimetatud valdkondades.
Euroopa Liidu nõukogu võttis 25. juunil 2009. aastal
vastu direktiivi 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust
käsitlev ühenduse raamistik, et säilitada ja edendada tuumaohutuse ja selle
reguleerimise jätkuvat parandamist. 2011. aastal võttis Euroopa Liidu
nõukogu vastu direktiivi, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud
tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks
käitlemiseks. Nimetatud direktiivid ja Euroopa Liidus tuumaohutusele ning
radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemisele seatud kõrged
nõuded on näited, mida võib kasutada, et julgustada kolmandaid riike võtma
vastu sama kõrgeid nõudeid.
Euratomi asutamislepingu 10. peatüki
kohaselt teeb ühendus juba tihedat koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga
(IAEA) nii tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete (Euratomi asutamislepingu teise
jaotise 7. peatükis sätestatud eesmärkide saavutamiseks) kui ka
tuumaohutuse vallas.
Reguleeriva ja muude koostöövormide edendamine
tärkava turumajandusega riikidega ning ELi lähenemisviisi, eeskirjade, nõuete
ja tavade edendamine on Euroopa 2020. aasta strateegia välispoliitilised
eesmärgid.
Selleks et Euroopa Liit saaks täita üleilmset
rolli inimeste ja strateegilise julgeoleku edendamisel, on oluline, et ühendus
oleks võimeline lahendama kolmandates riikides tuumaohutuse, kiirguskaitse ja
tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas tekkivaid probleeme, tuginedes
ühenduse ja liikmesriikide Euroopa Liidu piires saadud kogemustele selles
valdkonnas, ning et tal oleksid selleks vahendid. Selleks jätkatakse
tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi raames 1990. aastatel
Kesk-Euroopas ja endise Nõukogude Liidu riikides algatatud meetmeid, mida 2007. aastal
hakati laiendama kolmandatesse riikidesse.
Eeldatavasti jäävad peamised põhjused, mis
ajendasid koostööd kolmandate riikidega, samaks ka ajavahemikul 2014–2020.
Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi suured projektid (eelkõige
Tšornobõli tuumarajatise saneerimine ja tuumajaamade parandamise projektid) tuleb
enamalt jaolt rakendada 2014. aastaks, mistõttu vabanevad vahendid teiste
probleemsete valdkondadega tegelemiseks. Kaevanduste (põhilisi keskkonnanõudeid
eiranud uraanikaevandamise pärand) saneerimise, kasutatud tuumkütuse
ladustamise, jäätmekäitluse ja rajatiste dekomisjoneerimisega tuleb tegeleda
kui programmi prioriteetidega.
Samuti on Euroopa Liidu sekkumine muutumas
tehnilisest abist koostööks. Selles keskendutakse põhitegevusele, mille eesmärk
on tuumaohutuskultuuri edendamine, kiirguskaitse ja kaitsemeetmed.
Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi
teadus- ja uuendustegevus julgustab ära hoidma suuri avariisid ja piirama nende
tekitatud kahju ning parandama kiirguskaitset eesmärgiga tõhustada
ohutuskultuuri. Kahepoolsed rahvusvahelised tuumaohutusalased koostöölepingud
Euroopa Aatomienergiaühenduse raames on veel üks võimalus aidata kaasa
tuumaohutuse, kiirguskaitse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise
parandamisele, suurendades teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas
kolmandatest riikidest partneritega tehtavaid jõupingutusi.
Fukushima Daiichi katastroofist saadud
õppetunnid mängivad olulist osa järgmistel aastatel tuumaohutuse parandamisel.
ELi liikmesriikides tehtud laiaulatuslikke ja läbipaistvaid ohutus- ja
riskianalüüse (stressitestid) laiendatakse ELi naaberriikidele ja peagi ka
ülejäänud kolmandatele riikidele ning nende tulemused avaldavad eeldatavasti
suurt mõju tuumaelektrijaamade projekteerimisele, käitamisele, hooldamisele ja
reguleerimisele. Euroopa Liidus saadud kogemused on olulised teistele
kolmandatele riikidele.
Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi
raames toimuv koostöö peab täiendama muude arengukoostöö vahendite raames
Euroopa Liidu pakutavat koostööd ning võetud meetmed peavad olema kooskõlas
partnerriigi suhtes rakendatava Euroopa Ühenduse üldise strateegilise
poliitilise raamistikuga. Võttes arvesse tuumaohutuse parandamisega seotud
rahvusvahelisi kohustusi, peab tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi
raames toimuva koostöö puhul kasutama veelgi enam sünergiat Euroopa
Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse
raamprogrammidega.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Üldsusega konsulteerimine
Komisjon konsulteeris üldsusega 26. novembrist
2010 kuni 31. jaanuarini 2011 ELi välistegevuse tulevase rahastamise
teemal. Konsulteerimine põhines veebiküsimustikul, millega kaasnes
taustdokument teemal „Kuidas rahastada ELi välistegevust pärast 2013. aastat?”,
mille koostasid komisjon ja asjaomased Euroopa välisteenistuse talitused. Üldsusega
konsulteerimisel saadud 220 vastust kajastavad laia ja mitmekesist
spektrit, mis esindab välistegevuse kogukonnale omaseid paljusid struktuure,
seisukohti ja traditsioone.
Üldiselt ei selgunud vastuste põhjal, kas praegu
kehtivate vahendite struktuuri tuleks oluliselt muuta. Sellegipoolest tehti
kindlaks mõned probleemid, mis on olulised tuumaohutusalase koostöö
rahastamisvahendi puhul ning mida võetakse asjakohaselt arvesse uue määruse
koostamisel.
Enamik vastanutest (ligikaudu 70 %)
kinnitas, et ELi rahaline sekkumine annab väga olulise lisandväärtuse peamistes
poliitikavaldkondades, mida toetatakse ELi välistegevuse rahastamisvahenditest.
ELi lisandväärtuse kriteeriumi mainis mitu vastajat kui peamist liikumapanevat jõudu
tuleviku tarbeks: EL peaks kasutama oma suhtelist eelist, mis on seotud
esindatusega ülemaailmsel tasandil, ulatuslike kogemustega, riigiülesusega, ELi
rolliga kooskõlastamise vahendajana ning mastaabisäästuga.
Peaaegu kõik vastanutest (92 %) toetasid diferentseeritumat
lähenemisviisi, mis lähtub abisaajariigi olukorrast, põhineb terviklikel
kriteeriumidel ja tõhusal andmekogumisel, mida kasutatakse võimalusena
suurendada ELi rahastamisvahendite mõju.
Üle kahe kolmandiku vastanutest usub, et ELi
huve on selle välistegevuses piisavalt arvesse võetud ning et välistegevus
peaks suuremal määral põhinema ELi väärtustel ja põhimõtetel ning
partnerriikide arengueesmärkidel. Vähemus on aga vastupidiselt seisukohal, et
ELi välistegevuses peaks keskenduma rohkem ELi enda huvidele maailmamajanduses,
eriti seoses tärkava turumajandusega riikidega.
Ülekaalukas hulk vastanutest toetab tulevastes
rahastamisvahendites ning projektide/kavade rakendamisel suurema tähelepanu
pööramist järelevalve- ja hindamissüsteemidele.
Arvestades võimalustega suurendada ELi
välisabi nähtavust, toetab enamik sidusrühmi suuremaid jõupingutusi
teabevahetus- ja teavitusmeetmete valdkonnas, eriti abisaajariikides. Siiski
suurendavad ELi nähtavust tõhus poliitika, strateegiad ja kohalolek kolmandates
riikides paremini kui teabevahetusele eraldatavad täiendavad rahalised
vahendid.
Sidusrühmad annavad täieliku toetuse ka
ideedele tugevdada ELi koordineerivat rolli annetajate seas ja tagada,
et koostööpartnerid suurendavad ELi rahaliste vahendite nähtavust.
Mõju hindamine
Komisjon korraldas mõju hindamise, millega
käsitleti nelja järgmist võimalust:
(a)
ELi lisameetmeid ei võeta (tuumaohutusalase koostöö
rahastamisvahendit ei ole); mõned tuumaohutusalased koostöömeetmed võib lisada
geograafilistesse koostöövahenditesse ja rakendada nendena; see võib siiski
põhjustada probleeme õigusliku alusega ja mitterahuldavat rakendamist äärmiselt
tehnilist laadi probleemide tõttu;
(b)
muudatusi ei tehta (koostöö kolmandate riikidega
jätkub olemasoleva tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi määruse raames).
See valik ei võimalda võtta arvesse saadud õppetunde, geograafilise ulatuse
läbivaatamist ega kehtestada määruses koostöökriteeriumeid ja prioriteete.
Sellega lastakse käest võimalus parandada määruse rakendamist ja tõhusust;
(c)
muuta tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi
määrust; muudetud määrusega võidakse ette näha geograafilise ulatuse
läbivaatamine, et hõlmata kõik kolmandad riigid (sealhulgas need, mis on praegu
hõlmatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga) ning täpsustada prioriteedid ja
koostöökriteeriumid; sellega kaasneks lihtsustamine ja tõhusam rakendamine
võrreldes praeguse määrusega;
(d)
uus rahastamisvahend, mis hõlmaks senise
tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi reguleerimisala ning lisaks osa
olemasoleva stabiliseerimisvahendi reguleerimisalast; see võimaldaks pakkuda
ühtlustatud lähenemisviisi tuumaohutusele, tuumavaldkonna ohtude tõrjumisele ja
tuumaenergiaalastele kaitsemeetmetele; siiski oleks selleks vaja kahte
õiguslikku alust (Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping ja Euroopa Liidu
toimimise leping); kaks õiguslikku alust suurendaks tõenäoliselt rakendamise
keerukust ja põlistaks vajadust tiheda kooskõlastamise järele teiste riskide
(keemilised ja bioloogilised) leevendamise meetmetega.
Eelistati määruse muutmise valikut. Valikutega
„muudatusi ei tehta” ja „uus rahastamisvahend” võrreldes võimaldaks see
järjepidevust ja hästitoimiva süsteemi kogemuste kasutamist, lahendades samal
ajal mitu tuvastatud probleemi, sealhulgas saades paremini aru sekkumise
piiridest. Nii see kui ka ühe õigusliku aluse kasutamine (võrreldes valikuga
„uus rahastamisvahend”) lihtsustaks rakendamist.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Senise tuumaohutusalase koostöö
rahastamisvahendi määruse õiguslik alus on Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamisleping, eriti selle artikkel 203. Võttes arvesse tuumaohutuse
õigusraamistikku ELi tasandil ja asjaolu, et läbivaadatud reguleerimisala ei
hõlma õigusliku aluse muutmist, peaks see asutamisleping olema ka tulevase
määruse õiguslik alus.
Subsidiaarsus ja proportsionaalsus
27 liikmesriigi kujul, kes tegutsevad
ühiste strateegiate ja poliitika alusel, on ELil ainsana kriitiline mass, et
reageerida ülemaailmsetele probleemidele, samal ajal kui liikmesriikide tegevus
võib olla piiratud või killustunud, kuna projektid on sageli liiga väikesed, et
selles vallas jätkusuutlikku muutust esile kutsuda. Samuti seab see kriitiline
mass ELi paremasse olukorda, et pidada poliitilist dialoogi partnerriikide
valitsustega.
ELil on ainulaadne neutraalne ja erapooletu
positsioon, et võtta välismeetmeid liikmesriikide nimel ja koostöös nendega,
tagades partnerriikides suurema usaldusväärsuse. ELil on parimad võimalused, et
võtta endale kodanike nimel maailmaliidri roll.
4.           MÕJU EELARVELE
Komisjon teeb ettepaneku eraldada ajavahemikul
2014–2020 välisvahenditele 70 miljardit eurot[1]. Tuumaohutusalase koostöö
rahastamisvahendile eraldati 631,1 miljonit eurot ajavahemikuks 2014–2020
(2011. aasta hindades väljendatuna 560 miljonit eurot). Tuumaohutusalase
koostöö rahastamisvahendi suunavad iga-aastased eelarvelised kulukohustused on
näidatud alltoodud tabelis.
 Aasta || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi eraldis (miljonites eurodes) || 84,9 || 86,6 || 88,3 || 90,1 || 91,9 || 93,7 || 95,6 || 631,1
Suunavad rahaeraldised erieesmärgi kohta on
sätestatud finantsselgituses.
5.           LISATEAVE
Lihtsustamine
Horisontaalset laadi artiklid jäeti välja,
kuna need on hõlmatud määrusega nr … /…, millega kehtestatakse ühised
rakenduseeskirjad välissuhete rahastamisvahendite kohta.
Selleks et lihtsustada kavandamist ja
tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi rakendamist, on määruse lisas ette
nähtud koostöökriteeriumi mõiste ning koostööprojektide valiku temaatilised ja
geograafilised prioriteedid.
Määruse tähtsamate artiklite selgitus ja
muudatused, mis on seotud senise tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendiga
I JAOTIS. Eesmärgid
Artikkel 1. Reguleerimisese ja -ala
Artiklis 1 sätestatakse määruse eesmärgid ja
reguleerimisala. Määrust kohaldatakse kõigi kolmandate riikide suhtes (nagu on
selgitatud lisas).
Seatud on kolm erieesmärki:
a) tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine ning
kõrgeimate tuumaohutusalaste ja kiirguskaitsealaste standardite rakendamine;
b) kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete
jäätmete vastutustundlik ja ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja
-rajatiste dekomisjoneerimine ja saneerimine;
c) raamistike ja meetodite kehtestamine
tulemuslike ja mõjusate tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete kohaldamiseks
kolmandates riikides.
Senise tuumaohutusalase koostöö
rahastamisvahendi määrusega võrreldes on esitust lihtsamaks muudetud. Senise
tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi määruse artiklid 1 ja 2 liideti
kokku. Artiklis nimetatakse tähtsad koostöövaldkonnad, samas kui lisas on
kirjas erimeetmed.
II JAOTIS.
Programmitöö ja suunav rahaliste vahendite eraldamine
Artikkel 2. Strateegiadokumendid
Selles artiklis sätestatakse, et mitmeaastane
strateegiadokument peab olema koostöö üldiseks aluseks, kehtestades Euroopa
Liidu koostööstrateegia kooskõlas määrusega.
Artikkel 3. Mitmeaastased sihtprogrammid
Selles artiklis sätestatakse, et
mitmeaastastes sihtprogrammides täpsustatakse rahastamiseks valitud
prioriteetsed valdkonnad ning erieesmärgid, oodatavad tulemused,
tulemusnäitajad ja suunavad rahaeraldised.
III JAOTIS.
Rakendamine
Seda jaotist lihtsustati olulisel määral, kuna
artiklis 4 sätestatakse, et otsus viiakse ellu kooskõlas määrusega nr …
/…, millega kehtestatakse ühised rakenduseeskirjad välissuhete
rahastamisvahendite kohta.
IV JAOTIS.
Lõppsätted
Selles jaotises nähakse ette lähtesumma
määratlus (artikkel 7) ja jõustumine (artikkel 8).
LISA
Lisa toetatud erimeetmete ja
tuumaohutusalase koostöö suhtes kohaldatavate kriteeriumide kohta lisati,
et lihtsustada veelgi määruse teksti ning selle rakendamist, määrates kindlaks
koostöö valdkonnad, tehnilise ja geograafilise reguleerimisala,
koostöökriteeriumid ja prioriteedid.
Ettepaneku kohaselt võib lisa muuta ja
kasutada selleks lihtsamat menetlust võrreldes terve määruse muutmisega
(määruse artikkel 5).
Lisas on määratud kindlaks erimeetmed, mida
määrusega toetatakse (senise tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi määruse
läbivaadatud versioon), kolmandate riikidega tehtava tuumaohutusalase koostöö
kriteeriumid, prioriteedid ja kooskõlastamine. Koostöökriteeriumides võetakse
arvesse ja järgitakse põhiliselt nõukogu 2008. aasta ettepanekuid.
2011/0414 (CNS)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega luuakse tuumaohutusalase koostöö
rahastamisvahend
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingut, eriti selle artiklit 203,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2],
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Käesolev määrus on üks rahastamisvahenditest,
millega nähakse ette otsetoetus Euroopa Liidu välispoliitikale, ja sellega
asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrus
(Euratom) nr 300/2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö
rahastamisvahend,[3]
mis kaotab kehtivuse 31. detsembril 2013.
(2)
Euroopa Liit on peamine kolmandatele riikidele
majandus-, finants-, tehnilise, humanitaar- ja makromajandusliku abi andja.
Käesolev määrus moodustab osa koostöö kavandamiseks ja abi osutamiseks
ettenähtud raamistikust, mille eesmärk on toetada kolmandates riikides
tuumaohutuse kõrge taseme, kiirguskaitse ning tuumamaterjali suhtes tõhusate ja
tulemuslike kaitsemeetmete rakendamise edendamist.
(3)
Tšornobõli katastroof 1986. aastal rõhutas
tuumaohutuse olulisust kogu maailmas. Fukushima Daiichi katastroof 2011. aastal
kinnitas vajadust jätkata jõupingutusi tuumaohutuse parandamiseks, et vastata
kõrgeimatele standarditele. Elanikkonna elu ja tervist ähvardava ohu
kõrvaldamiseks vajalike ohutustingimuste loomiseks peaks Euroopa
Aatomienergiaühendusel (edaspidi „ühendus”) olema võimalik toetada tuumaohutust
kolmandates riikides.
(4)
Euroopa Liidul, kes tegutseb oma liikmesriikidega
ühise poliitika ja strateegiate alusel, on ainsana kriitiline mass, et
reageerida üleilmsetele probleemidele, ning Euroopa Liidul on ka kõige paremad
võimalused, et koordineerida koostööd kolmandate riikidega.
(5)
Komisjoni otsusega 1999/819/Euratom[4] liitus ühendus 1994. aasta
tuumaohutuse konventsiooniga. Komisjoni otsusega 2005/510/Euratom[5] liitus ühendus ka kasutatud
tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust
käsitleva ühiskonventsiooniga.
(6)
Tuumaohutuse ja selle reguleerimise jätkuvat
parandamise tagamiseks ja edendamiseks võttis Euroopa Liidu nõukogu vastu 25.
juuni 2009. aasta direktiivi 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete
tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik[6].
Euroopa Liidu nõukogu võttis samuti vastu 19. juuli 2011. aasta direktiivi 2011/70/Euratom,
millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete
jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks[7]. Nimetatud direktiivid ja
liidus tuumaohutusele ning radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse
käitlemisele seatud kõrged nõuded on näited, mida võib kasutada, et julgustada kolmandaid
riike võtma vastu sama kõrgeid nõudeid.
(7)
Reguleeriva ja muude koostöövormide edendamine
tärkava turumajandusega riikidega ning ELi lähenemisviisi, eeskirjade, nõuete
ja tavade edendamine on Euroopa 2020. aasta strateegia välispoliitilised
eesmärgid.
(8)
Euroopa Liidu liikmesriigid on kirjutanud alla
tuumarelva leviku tõkestamise lepingule ja selle lisaprotokollile.
(9)
Euratomi asutamislepingu 10. peatüki kohaselt
teeb ühendus juba tihedat koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga
(IAEA) nii tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete (Euratomi asutamislepingu teise
jaotise 7. peatükis sätestatud eesmärkide saavutamiseks) kui ka tuumaohutuse
vallas.
(10)
Ühendusel on eelkõige vaja jätkata jõupingutusi
tuumamaterjali tõhusate kaitsemeetmete rakendamise toetamiseks kolmandates
riikides, toetudes ühenduse enda kaitsemeetmetele Euroopa Liidus.
(11)
Rajatise ohutuse eest vastutavad käitaja ning riik,
mille jurisdiktsiooni kõnealune rajatis kuulub.
(12)
Samal ajal kui Euroopa Liidu välisabi
rahastamisvajadused suurenevad, seab liidu majanduslik ja eelarveseisund piirid
sellise abi jaoks kättesaadavatele vahenditele. Komisjon peab seetõttu püüdma
olemasolevaid vahendeid kasutada kõige tõhusamal moel, kasutades selleks
eelkõige võimendava mõjuga rahastamisvahendeid. Võimendavat mõju suurendab see,
kui anda võimalus kasutada ja taaskasutada rahastamisvahendite investeeritud ja
loodud vahendeid.
(13)
Käesoleva määruse rakendamiseks ühesuguste
tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused.
(14)
Rakendusvolitusi, mis on seotud käesoleva määrusega
toetatud meetmete kavandamise ja rahastamisega, tuleks kasutada kooskõlas
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega
(EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis
käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes[8].
Võttes arvesse rakendusaktide olemust, eeskätt nende poliitilist orientatsiooni
ja finantsmõju, tuleks nende vastuvõtmiseks põhimõtteliselt kasutada kontrollimenetlust,
välja arvatud väikese finantsmahuga tehniliste rakendusmeetmete puhul. Komisjon
peaks viivitamata võtma vastu kohaldatavad rakendusaktid, kui see on
nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kus Euroopa Liidult oodatakse kiiret
reageerimist tungiva kiireloomulisuse tõttu.
(15)
Euroopa Liidu välistegevuse rahastamisvahendite
ühiseeskirjad ja rakendamise kord on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu
[kuupäev] määruses (EL) nr …/… .
(16)
Euroopa välisteenistuse korraldust ja toimimist on
kirjeldatud nõukogu otsuses 2010/427/EL,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I
JAOTIS
EESMÄRGID
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
Euroopa Liit rahastab meetmeid, millega
edendatakse kolmandates riikides tuumaohutuse kõrget taset, kiirguskaitset ning
tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamist
kooskõlas käesoleva määruse sätetega.
1.
Püütakse saavutada järgmised erieesmärgid:
(a)
tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine ja kõrgeimate
tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine;
(b)
kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete
vastutustundlik ning ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste
dekomisjoneerimine ja saneerimine;
(c)
raamistike ja metoodikate väljatöötamine
tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamiseks kolmandates
riikides.
2.
Edusamme eelmainitud erieesmärkide saavutamisel
hinnatakse järgmiste tulemusnäitajate põhjal:
(a)
asjaomaste Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri
(IAEA) vastastikuse eksperdihinnangu missioonide raames kindlaks tehtud
probleemide arv ja tähtsus;
(b)
kasutatud tuumkütuse, tuumajäätmete ja
dekomisjoneerimise strateegiate, asjaomase õigus- ja reguleeriva raamistiku
ning projektide rakendamise väljatöötamise hetkeseis;
(c)
asjaomaste IAEA tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete
aruannetes kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus.
3.
Komisjon tagab, et võetud meetmed on kooskõlas
partnerriigi jaoks koostatud Euroopa Liidu üldise strateegilise
poliitikaraamistikuga ning eelkõige tema arengu- ja majanduskoostöö poliitika
ja programmide eesmärkidega.
4.
Käesoleva määrusega toetatud erimeetmed ja
tuumaohutusalase koostöö suhtes kohaldatavad kriteeriumid on kindlaks määratud
lisas.
5.
Käesoleva määruse alusel antav finants-, majandus-
ja tehniline abi täiendab muude arengukoostöö rahastamisvahendite raames
antavat Euroopa Liidu abi.
II
JAOTIS
PROGRAMMITÖÖ
JA VAHENDITE SUUNAV ERALDAMINE
Artikkel 2
Strateegiadokumendid
1.
Käesoleva määruse alusel toimuvat liidu koostööd
viiakse ellu mitmeaastaste strateegiadokumentide põhjal.
2.
Mitmeaastased strateegiadokumendid on koostöö üldine
alus ning need koostatakse kuni seitsme aasta pikkuseks perioodiks.
Strateegiadokumentides sätestatakse Euroopa Liidu strateegia käesoleva määruse
alusel koostöö tegemiseks, võttes arvesse asjaomaste riikide vajadusi, liidu
prioriteete, rahvusvahelist olukorda ja põhipartnerite tegevust.
3.
Strateegiadokumentide eesmärk on luua Euroopa Liidu
ja asjaomase partnerriigi või -piirkonna koostööks sidus raamistik, mis on
kooskõlas käesoleva määruse reguleerimiseseme ja reguleerimisalaga ning liidu
eesmärkide, põhimõtete ja poliitikaga.
4.
Strateegiadokumentide koostamisel kohaldatakse abi
tõhususe põhimõtteid: riigi omalus, partnerlus, kooskõlastamine, ühtlustamine,
vastavusse viimine abisaajariigi või piirkondlike süsteemidega, vastastikune
vastutus ja tulemustele orienteeritus.
5.
Komisjon peab kiitma strateegiadokumendi heaks
kooskõlas ühise rakendusmääruse artikli 15 lõikes 3 osutatud
kontrollimenetlusega. Strateegiadokumendid võidakse vaadata läbi vahekokkuvõtte
tegemise ajal või olenevalt vajadusest sama menetluse kohaselt. Siiski ei nõuta
seda menetlust strateegia uuenduste korral, mis ei mõjuta algseid
prioriteetseid valdkondi ega dokumendis sätestatud eesmärke.
Artikkel 3
Mitmeaastased sihtprogrammid
1.
Mitmeaastased sihtprogrammid koostatakse
artiklis 2 nimetatud strateegiadokumentide põhjal. Mitmeaastased
sihtprogrammid hõlmavad tavaliselt kahe kuni nelja aasta pikkust vahemikku.
2.
Mitmeaastastes sihtprogrammides sätestatakse
rahastamiseks valitud prioriteetsed valdkonnad, erieesmärgid, oodatavad
tulemused, tulemusnäitajad ja suunavad rahaeraldised, nii üldised kui ka
prioriteetse valdkonna kohta ning sealhulgas eraldamata vahendite mõistlik
reserv; rahaeraldised võidakse esitada vastavalt vajadusele vahemiku või
miinimumina.
3.
Mitmeaastased sihtprogrammid koostatakse üldjuhul
partnerriigi või -piirkonnaga peetava dialoogi alusel, kuhu kaasatakse
sidusrühmad, selleks et tagada asjaomase riigi või piirkonna piisav omalus
protsessi eest ja soodustada riiklike arengustrateegiate toetamist.
4.
Mitmeaastased sihtprogrammid võetakse vastu
kooskõlas ühise rakendusmääruse artikli 15 lõikes 3 osutatud
kontrollimenetlusega.
5.
Vajaduse korral tehakse mitmeaastastes
sihtprogrammides sama menetluse kohaselt muudatusi, võttes arvesse asjakohaste
strateegiadokumentide läbivaatamist,. Siiski
ei ole kontrollimenetlus nõutud mitmeaastaste sihtprogrammide muudatuste
korral, mis seisnevad tehnilistes kohandustes, assigneeringute ümberjaotamises
prioriteetse valdkonna eraldiste raames või eelarve suurendamises või
vähendamises alla 20 % algsest eelarvemahust, juhul kui need muudatused ei
mõjuta algseid prioriteetseid valdkondi ega dokumendis sätestatud eesmärke.
Nimetatud tehnilistest kohandustest tuleb ühe kuu jooksul anda teada Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
III
JAOTIS
RAKENDAMINE
Artikkel 4
Rakendamine
Käesolevat määrust rakendatakse kooskõlas
Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määrusega (EL) nr …/…, millega
kehtestatakse ühised rakenduseeskirjad välissuhete rahastamisvahendite kohta
(edaspidi „ühine rakendusmäärus”).
IV
JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 5
Lisa muutmine
Käesoleva määruse lisa võidakse muuta
kooskõlas ühise rakendusmääruse artikli 15 lõikes 3 osutatud
kontrollimenetlusega.
Artikkel 6
Komitee
Komisjoni abistab tuumaohutusalase koostöö
komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
Artikkel 7
Euroopa välisteenistus
Käesoleva määruse kohaldamine on kooskõlas
nõukogu otsusega 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks
Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine.
Artikkel 8
Lähtesumma
1.
Lähtesumma käesoleva määruse rakendamiseks aastatel
2014–2020 on 631 100 000 eurot.
2.
Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad
iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piirides.
Artikkel 9
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Brüssel,
                                                                       nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
LISA
Toetatud
erimeetmed ja tuumaohutusalase koostöö suhtes kohaldatavad kriteeriumid
Käesoleva määrusega toetatakse tuumaohutuse
kõrge taseme, kiirguskaitse ning tulemuslike ja mõjusate kaitsemeetmete
kohaldamise edendamist kõigis maailma kolmandates riikides, kes soovivad teha
koostööd nimetatud valdkondades. Käesolevas lisas määratakse kindlaks toetatud
erimeetmed ja koostöökriteeriumid, sealhulgas prioriteedid.
Toetatud erimeetmed
Käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud
eesmärkide täitmiseks võidakse toetada järgmisi meetmeid.
(a)
Tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine ja kõrgeimate
tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine kõigil tasanditel, eelkõige
järgneva abil:
–
reguleerivatele asutustele ja tehnilistele
tugiorganisatsioonidele toetuse andmise jätkamise ning õigusraamistiku
tugevdamise abil, eriti litsentsimistegevuse puhul, sealhulgas tulemuslike ja
laiaulatuslike ohutus- ja riskianalüüside (stressitestid) läbivaatamine ja
järelmeetmed;
–
tõhusa õigusraamistiku, menetluste ja süsteemide
edendamine, et tagada piisav kaitse radioaktiivsetest materjalidest, eelkõige
kõrgaktiivsetest kiirgusallikatest lähtuva ioniseeriva kiirguse eest, ja
selliste materjalide ohutu lõppladustamine;
–
tõhusa korra kehtestamine, et ära hoida
radioloogiliste tagajärgedega avariisid ning nende toimumise korral leevendada
selliseid tagajärgi (näiteks keskkonnaseire radioaktiivsete heidete korral,
leevendus- ja saneerimismeetmete kavandamine ja rakendamine), ning
hädaolukorras tegutsemise kavandamise, selleks valmisoleku ja sellele
reageerimise, tsiviilkaitse ning rehabilitatsioonimeetmete jaoks;
–
tuumaenergia käitajate toetamine erandjuhtudel eri-
ja hästi põhjendatud tingimustel laiulatuslike ohutus- ja riskianalüüside
(stressitestid) järelmeetmete raames.
(b)
Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete
vastutustundlik ja ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste
dekomisjoneerimine ja saneerimine, eriti järgneva abil:
–
koostöö kolmandate riikidega kasutatud tuumkütuse
ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise valdkonnas (st transport, eeltöötlus,
töötlemine, ladustamine ja kõrvaldamine), sealhulgas kasutatud tuumkütuse ja
radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku käitlemise eristrateegiate ja
-raamistike väljatöötamine;
–
 olemasolevate rajatiste dekomisjoneerimise,
endiste tuumarajatiste ja uraanikaevanduste pärandi saneerimise ning veealuste
radioaktiivsete objektide ja meres olevate ainete kogumise ning käitlemise
strateegiate ja raamistike väljatöötamine ja elluviimine;
–
vajaliku õigusraamistiku ja meetodite (sealhulgas
tuumaalase kohtuekspertiisi meetodid) kehtestamine tuumaenergiaalaste
kaitsemeetmete rakendamiseks, sealhulgas lõhustuvat materjali käsitlevaks
nõuetekohaseks aruandluseks ja selle kontrolliks riigi ja käitajate tasandil;
–
rahvusvahelise koostöö (sealhulgas asjaomaste
rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige IAEA raames) edendamise meetmed
eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas rahvusvaheliste konventsioonide ja
lepingute rakendamine ja järelevalve, teabevahetus, suutlikkuse suurendamine
ning koolitus tuumaohutuse ja -uuringute valdkonnas.
Nimetatud meetmed hõlmavad olulist oskusteabe
siiret, et tugevdada saavutatud tulemuste jätkusuutlikkust. Meetmed tuleb
rakendada koostöös kolmandate riikide asutustega, tuumaohutust reguleerivate
asutustega ja neile tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonidega ning
erijuhtudel tuumarajatiste käitajatega. Meetmeid toetatakse samuti, kasutades
lisasünergiat Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja
koolitustegevuse raamprogrammide otseste ja kaudsete meetmetega.
Kriteeriumid[9]
Koostöö peaks põhinema järgmistel
kriteeriumidel ja tingimustel, mida kolmandad riigid peavad täitma.
1. Üldkriteeriumid
–
Koostöö võib hõlmata maailma kõiki kolmandaid riike
(riike, mis ei ole ELi liikmesriigid).
–
Eelisjärjekorras on läbirääkijariigid ja Euroopa
naabruspoliitika partnerriigid. Eelistatakse piirkondlikku lähenemisviisi.
–
Suure sissetulekuga riigid kaasatakse üksnes
selleks, et võimaldada erandlike meetmete rakendamist, näiteks pärast
ulatuslikku tuumakatastroofi, kui see on vajalik ja asjakohane.
–
Ühine seisukoht ja vastastikune kokkulepe
kolmandate riikide ning Euroopa Liidu vahel tuleks kinnitada komisjonile
esitatava ametliku taotlusega, mis on asjaomase valitsuse jaoks siduv.
–
Euroopa Liiduga koostööd teha soovivad kolmandad
riigid peavad täielikult järgima tuumarelvade leviku tõkestamise põhimõtteid.
Samuti peavad nad olema IAEA raames asjaomaste tuumaohutuse või -julgeoleku
konventsioonide osalisriigid või astuma samme, mis näitavad nende kindlat
kavatsust liituda nimetatud konventsioonidega. Koostöö Euroopa Liiduga võib
olla eeldus asjaomaste konventsioonidega liitumisele või liitumiseks vajalike
meetmete lõpuleviimiseks. Kiireloomulistel juhtudel võidakse erandkorras
näidata üles paindlikkust selle põhimõtte kohaldamise suhtes.
–
Koostööeesmärkide täitmise ja selle üle järelevalve
tagamiseks peab abi saav kolmas riik nõustuma võetud meetmete hindamise
põhimõttega. Hindamine võimaldaks teha järelevalvet ja kontrollida vastavust
kokkulepitud eesmärkidele ning võib olla eeldus ühenduse rahalise toetuse maksmise
jätkumisele.
–
Käesoleva määruse kohaselt tuumaohutuse ja
tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas toimuva koostöö eesmärk ei ole
tuumaenergia edendamine.
2. Riigid, kus on tuumaenergia
tootmisvõimsus
Riikide puhul, mis
on juba saanud kasu ühenduse rahalistest vahenditest, sõltub lisakoostöö
hinnangust nendele meetmetele, mida rahastatakse ühenduse eelarvest, ning uute
vajaduste nõuetekohasest põhjendamisest. Hindamise käigus peaks olema võimalik
täpsemalt kindlaks määrata koostöö olemus ja summad, mida nendele riikidele
tulevikus antakse.
Juhul kui riigid vajavad kiiret koostööd,
tuleks tähelepanu pöörata järgnevale:
(a)
asjaomases riigis sekkumise kiireloomulisus, võttes
arvesse tuumaohutuse ja -julgeoleku olukorda; ja
(b)
teatavates riikides, kus kavandatakse auahnet
töökava tuumaenergia tootmisvõimsuse arendamiseks, sekkumise olulisus õigel
hetkel, tagamaks, et tuumaohutust ja tuumavaldkonna ohtude tõrjumist
edendatakse paralleelselt töökava väljatöötamisega, arvestades eelkõige
reguleerivate asutuste ja tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonide kasutamise
ja nende tegevuse tugevdamisega ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete
jäätmete vastutustundliku ja ohutu käitlemise strateegiate ja raamistike
väljatöötamise ja rakendamisega.
Integreeritud järelevalvetalituse
kontrolli kasutamine ning IAEA käitamisohutuse hindamise töörühma (Operational
Safety Review Team: OSART) missioonide kasutamist soodustatakse, kuigi see
ei oleks ELi koostöö ametlik kriteerium.
3. Riigid, kus puudub tuumaenergia
tootmisvõimsus
Riikide puhul, kus
on olemas uurimisreaktorid, kuid kes ei soovi arendada tuumaenergia
tootmisvõimsust, sõltub koostöö kiireloomulisusest, võttes arvesse tuumaohutuse
ja -julgeoleku olukorda.
Riikide puhul, kes soovivad arendada
tuumaenergia tootmisvõimsust olenemata sellest, kas neil on uurimisreaktorid
või mitte, ja mille puhul tõstatub õigel hetkel sekkumise küsimus, tagamaks, et
tuumaohutust ja tuumavaldkonna ohtude tõrjumist edendatakse paralleelselt
tuumaenergia tootmisvõimsuse töökava väljatöötamisega, eriti võttes arvesse
reguleerivate asutuste ja tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonide tegevuse
tugevdamist, tuleb koostöö puhul arvestada tuumaenergia arendamise programmi
usaldusväärsust, tuumaenergia kasutamist käsitleva valitsuse otsuse olemasolu
ning esialgse tegevuskava koostamist[10].
Selle kategooria
riikide puhul peaks koostöö eesmärk olema eeskätt vajaliku reguleeriva
infrastruktuuri, tuumavaldkonda reguleerivate asutuste ja asjaomaste tehnilist
tuge pakkuvate organisatsioonide tehnilise pädevuse arendamine. Samuti tuleb
arvestada kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku
ning ohutu käitlemise strateegiate ja raamistike arendamisega ning vajaduse
korral neid toetada, kaasates riigid, kellel ei ole kavas tuumaenergia
tootmisvõimsust arendada või on otsustanud seda mitte teha.
Riikide puhul, mis ei kuulu ühegi eelmainitud
kategooria alla, võib koostöö näha ette tuumaohutuse ja -julgeolekuga seotud
hädaolukordades. Nimetatud riikide suhtes peab olema võimalik rakendada teatavat
paindlikkust üldiste kriteeriumide kohaldamisel.
Prioriteedid
Elanikkonna elu ja tervist ähvardavate ohtude
kõrvaldamiseks vajalike ohutustingimuste loomiseks ning selle tagamiseks, et
tuumamaterjali ei kasutata muudel eesmärkidel, kui see on ette nähtud, on
koostöö suunatud eeskätt tuumavaldkonda reguleerivatele asutustele (ja
tehnilist tuge pakkuvatele organisatsioonidele). Eesmärk on tagada nende
tehniline pädevus ja sõltumatus ning õigusraamistiku tugevdamine, eriti
litsentsimistegevuse puhul, sealhulgas tulemuslike ning laiaulatuslike ohutus-
ja riskianalüüside (stressitestid) läbivaatamine ja järelmeetmed.
Koostööprogrammi muud prioriteedid, mida
arendatakse käesoleva määruse kontekstis, hõlmavad järgmist:
–
kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete
vastutustundliku ja ohutu käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamine
ja rakendamine;
–
olemasolevate rajatiste dekomisjoneerimine, endiste
tuumarajatiste ja uraanikaevanduste pärandi saneerimine, samuti veealuste
radioaktiivsete objektide ning meres olevate ainete kogumine ja käitlemine, kui
need on elanikkonnale ohtlikud.
Koostööd kolmandate riikide tuumarajatiste
käitajatega kaalutakse eriolukorras nn stressitestide järelmeetmete
raames. Nimetatud koostöö hulka ei kuulu seadmete tarnimine.
Kooskõlastamine
Komisjon peaks kolmandate riikidega tehtavat
koostööd koordineerima organisatsioonidega, kes järgivad samasuguseid eesmärke,
eriti rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas eelkõige Rahvusvahelise
Aatomienergiaagentuuriga (IAEA). Selline koostöö peaks võimaldama Euroopa
Liidul ja asjaomastel organisatsioonidel vältida meetmete ja rahastamise
dubleerimist kolmandates riikides. Komisjon kaasab oma ülesannete täitmisse
samuti liikmesriikide pädevad asutused ja Euroopa ettevõtjad, rakendades
seeläbi Euroopa parimaid kogemusi tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste
kaitsemeetmete valdkonnas.
ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteem
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate
isikute rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKUTELE
LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Tuumaohutusalase
koostöö rahastamisvahend (INSC)
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB[11])
süsteemile
Välissuhted,
tuumaohutusalane koostöö
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist /
ettevalmistavast meetmest[12]
x Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
Euroopa Liidul on pikaajaline tuumaohutuskultuur
ja oskusteave, mis on välja töötatud Euroopas ning teistes maailma paikades,
kus kasutatakse tuumaenergiat. See oli nii juba 1992. aastal, kui
käivitati ühenduse programm Sõltumatute Riikide Ühenduse ning Ida- ja
Kesk-Euroopa riikide abistamiseks nende tuumaelektrijaamade seisukorra
parandamisel.
Kõrgeimate tuumaohutuse ja –julgeoleku standardite
edendamine kinnitati veel kord ühenduse tuumaalase koostöö peamiseks ja
prioriteetseks eesmärgiks komisjoni 22. mai 2008. aasta teatises
nõukogule ning Euroopa Parlamendile (KOM 2008 (312)), milles käsitletakse rahvusvahelisi
ülesandeid, mis on seotud tuumaohutuse ja -julgeolekuga.
Kõik riigid, kes soovivad kasutada tuumaenergiat
tsiviileesmärkidel, peavad kinni pidama rahvusvaheliselt tunnustatud
tuumaohutuse ja -julgeoleku standarditest. Selleks peab riik välja töötama
võimalused (nii inimressursside kui ka infrastruktuuri kujul) ning looma
rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks vajaliku õigusraamistiku ja
institutsioonid. Laialdasele kogemusele põhinedes võib märkimisväärse panuse
tuumaohutuse, kiirguskaitse ja kaitsemeetmete parandamisse anda ELi
tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi kaudu, mille geopoliitilist
kohaldamisala on laiendatud kõikidesse kolmandatesse riikidesse.
Komisjoni sekkumise kese on nihkunud tehniliselt
abilt koostööle. Koostöö keskendub tegevusele, mille eesmärk on parandada
tuumaohutust, kiirguskaitset ja kaitsemeetmeid, ning hõlmab uuringuid,
õigusaktide väljatöötamist, institutsioonide loomist, menetluste ja metoodikate
parandamist, kaasa arvatud radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse
ohutuks käitlemiseks. Erilist tähelepanu pööratakse asjaomastes riikides
väljaõppele. Selles kontekstis seisneb ELi tegevuse lisandväärtus tihedas
koostöös Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA) saavutatud ELi
tuumaohutuse kõrgeimatele standarditele tugineva kogemuse kättesaadavaks
tegemises kolmandatele riikidele.
Tšornobõli õnnetus (1986) juhtis tähelepanu
tuumaohutuse tähtsusele ja tõendas selgelt vajadust globaalse lähenemisviisi
järele, et tegeleda tuumaõnnetuste globaalsete ja piiriüleste tagajärgedega.
Vajadus kõrgeimate tuumaohutusstandardite rakendamise järele kõikjal maailmas
on viimasel ajal muutunud veelgi ilmsemaks Fukushima-Daiichi õnnetuse tõttu,
mis on tekitanud palju probleeme seoses tuumarajatiste käitamisega suurte loodusnähtuste
põhjustatud tingimustes, muu hulgas ka maavärinatele ja üleujutuste korral.
Fukushima-Daiichi õnnetuse tagajärjel on Euroopa
Komisjon ja riikide ametiasutused nõudnud ulatuslikke ning läbipaistvaid riski-
ja ohutushindamisi (stressitestid) ELi liikmesriikide tuumaelektrijaamades.
Tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühma (ENSREG) kirjeldused ja
ajakava selle pretsedenditu hindamise kohta on kokku lepitud ning püüeldakse
projekti kolmandatesse riikidesse laiendamise poole (eriti ELi naabruses
asuvatesse riikidesse).
On tõestatud, et kolmandates riikides toimuvate
tuumaõnnetuste tervise-, keskkonna-, sotsiaalne ja majanduslik mõju ELile on
potentsiaalselt väga suur. Taas kord kinnitatakse vajadust luua tõhus koostöö,
mille eesmärk on tuumaohutuse kõrge taseme tagamise kaudu õnnetusi ära hoida.
Mõned riigid on võtnud vastu poliitilise otsuse tuumaenergia kasutamisest
järk-järgult loobuda ning teised on otsustanud kavandatud programme mitte
käivitada, kuid sellest hoolimata jätkatakse paljudes riikides
tuumaelektrijaamade kasutamist ja mõnes riigis ehitatakse neid tõenäoliselt
juurde. Kuigi EL tunnistab, et tuumaenergia kasutamine on suveräänne otsus, on
ELi parimates huvides tuumarajatiste ohutu käitlemine, eriti ELi naabruses,
ning nõuetekohane arvestus tuumamaterjali üle. EL teeb nendes küsimustes
kolmandate riikide ja organisatsioonidega koostööd.
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Euroopa
Liit rahastab meetmeid, millega edendatakse tuumaohutuse kõrget taset,
kiirguskaitset ning tuumamaterjali tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete
rakendamist kolmandates riikides.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Erieesmärk nr 1
Tõhusa
tuumaohutuskultuuri edendamine ning kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja
kiirguskaitse rakendamine.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
Erieesmärk nr 2
Kasutatud
tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ja ohutu käitlemine,
endiste tuumaobjektide ja -rajatiste tegevuse lõpetamine ja parandamine.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
Erieesmärk nr 3
Raamistike
ja metoodikate väljatöötamine kolmandates riikides tuumamaterjali suhtes
tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamiseks.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
–
Tõhusa tuumaohutuskultuuri loomine ning kõrgeimate
tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine kolmandates riikides
asuvate tuumarajatiste ning sealsete kiirituse kasutamise tavade suhtes.
–
Tõhusate tuumaohutusalaste regulatiivraamistike
loomine, hõlmates ka menetlusi ja süsteeme, mis tagavad piisava kaitse
radioaktiivsetest materjalidest pärineva ioniseeriva kiirguse eest.
–
Tõhusa korra kehtestamine, et hoida ära
radioloogiliste tagajärgedega avariisid ning nende toimumise korral leevendada
selliseid tagajärgi, ning hädaolukorras tegutsemise kavandamise, selleks
valmisoleku ja sellele reageerimise, tsiviilkaitse ning taastamismeetmete
jaoks.
–
Rahvusvaheline koostöö ja toetus
tuumaohutusküsimustes, et tagada tuumaohutuse kõrgeimate ning jõulisimate
tasemete kehtestamine ja rakendamine.
–
Kasutatud tuumkütuse lõppladustamist,
jäätmekäitlust, käitiste tegevuse lõpetamist, endiste tuumaobjektide taastamist
ning merel või maal uputatud või lekkinud radioaktiivsete objektide ja
materjali kättesaamist ja käitlemist käsitlevate vastutustundlike strateegiate
väljatöötamine ja rakendamine.
–
Tõhusate raamistike ja metoodikate kehtestamine
tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete parandamiseks kõikjal maailmas.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
–
Iga-aastastes tegevuskavades tuuakse
üksikasjalikult välja ELi kavandatav tegevus, kaasa arvatud eesmärgid, mille
poole vastava tegevusega püüeldakse, ning oodatavad tulemused. Enne projektide
rakendamist määratakse kindlaks konkreetsed näitajad, pidades silmas iga
tegevuse iseärasusi. Üldiseks edusammude hindamiseks nähakse määruse artikliga 1
ette üks näitaja eesmärgi kohta.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi
õiguslik alus on Euratomi asutamisleping, eriti selle artikkel 203.
1.5.1.     Lühi- või pikaajalises perspektiivis
täidetavad vajadused
Seadusandlik
ettepanek käsitleb nõuet edendada ja rakendada kolmandates riikides
tuumaohutuse, kiirguskaitse ning tuumamaterjali tulemuslike ja tõhusate
kaitsemeetmete kõrgeimat taset.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
Arvestades
äriliste tuumaelektrijaamade suurt arvu (146 maailmas olevast 436-st) ja
tõsiasja, et tuumaenergiast saadakse umbes 30 % toodetavast elektrist, on
EL omandanud tuumaohutuse vallas pikaajalise kogemuse, mis hõlmab ka
tuumarajatiste tegevuse lõpetamist ja radioaktiivsete jäätmete käitlust. Selle
tulemusena on ELi liikmesriikides kõikides tuumaohutuse valdkondades laialdased
teadmised. Tehnoloogiate mitmekesisus, mis nõuab eri lähenemisviise, tagab
vajaliku paindlikkuse kolmandate riikide vajadustega tegelemisel.
EL
on vastu võtnud ühise õigusraamistiku, mis käsitleb tuumaohutust ning
radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemist. Selles on EL
saanud eeskujuks ning loodab veenda ka teisi riike sarnaseid kõrgeid
standardeid kasutusele võtma.
Seistes
silmitsi üha keerukamate katsumustega, ei ole võimalik saavutada ühtegi
ELi-sisest prioriteeti – julgeolekut, majanduskasvu ja töökohtade loomist,
kliimamuutusi, energia kättesaadavust, tervishoidu ja pandeemiaid ning rännet
käsitlevaid eesmärke –, olles laiemast maailmast isoleeritud. Majanduskriisi
tingimustes toob koordineeritum ja ühtne lähenemisviis ELi ja liikmesriikide
vahel kaasa ühise kavandamise käigus rohkem lisandväärtust, rohkem tugevust ja
legitiimsust ning suurema mõju ja tõhususe.
ELil
on ainulaadne neutraalne ja erapooletu positsioon, et võtta välismeetmeid
liikmesriikide nimel ja koostöös nendega, tagades partnerriikides suurema
usaldusväärsuse. ELil on parimad võimalused, et võtta oma kodanike nimel
maailmaliidri roll.
27 liikmesriigi
kujul, kes tegutsevad ühiste strateegiate ja poliitika alusel, on ELil ainsana
kriitiline mass, et reageerida ülemaailmsetele probleemidele, samal ajal kui
liikmesriikide tegevus võib olla piiratud või killustunud, kuna projektid on
sageli liiga väikesed, et selles vallas jätkusuutlikku muutust esile kutsuda.
Samuti seab see kriitiline mass ELi paremasse olukorda, et pidada poliitilist
dialoogi partnerriikide valitsustega.
Oma
koostöö kavandamisel pöörab EL erilist tähelepanu asjaomaste riikide strukturaalsele
ja majanduslikule võimekusele. Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi
määruses on ette nähtud võimalus reageerida ettenägematutele vajadustele ning
Jaapanile tehti see vahend pärast Fukushima õnnetust ka kättesaadavaks.
ELil
on kõikjal maailmas rahvusvaheliste lepingute võrgustik, millega eraldiseisvad
liikmesriigid võistelda ei suuda ning mis annab ELile mõjuvõimu peaaegu
kõikides rahvusvaheliste suhete valdkondades, kaasa arvatud tuumaohutuse
küsimustes. EL mängib selles vallas olulist rolli, kuid peab oma nähtavust
jätkuvalt suurendama.
EL
suudab teha teistest rahvusvahelistest organisatsioonidest rohkem, kuna sellel
on terviklik lähenemisviis arengule ja välissuhetele. Tööjõu jaotus kõikjal
ELis on selle lisandväärtuse üks väga oluline komponent. Oma kõikjal maailmas
asuvate partnerite ja organisatsioonidega loodud rahvusvaheliste lepingute
võrgustikuga on EL loomulik koordinaator, kes suudab mõjutada peaaegu kõiki
rahvusvaheliste suhete valdkondi, mida ühiste strateegiate ja poliitika raames
tegutsevad liikmesriigid üksi teha ei saa.
Lisaks
sellele suudab EL mängida aktiivset rolli ka eelarvepiirangute ajal, kui mitu
liikmesriiki on sunnitud tegevuse lõpetama terves valdkonnas ja riigis.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Suurimate
tuumaõnnetuste aluspõhjused on olnud peamiselt tuumaohutuskultuuri,
ehitusohutuse (tuumajaama ehituse ohutusaspektide) ja kasutamisohutuse
puudumine. Seetõttu peeti vajalikuks, et Euroopa Liidu tuumaohutusalase koostöö
programmid tegeleksid tuumaelektrijaamade käitajatega, et parandada kohapealset
olukorda, ning tuumavaldkonda reguleerivate asutustega, et tagada nõutava
tehnilise võimekuse olemasolu ja sõltumatus, et jõustada nõuetekohastest
tuumaohutusstandarditest kinnipidamine.
Mõnel
juhul tuli tarnida ohutusega seotud varustust, et tagada pakiliste juhtumite
kiire lahendamine. Ent kuna nende juhtumitega on tegeletud ja programme juhitud
kõige tõhusama ressursikasutuse põhimõttel, mistõttu on välditud tavasid,
millel võib olla kommertslik või konkureeriv tagamõte, on seadete tarnimine
üldjuhul lõpetatud.
Tuumaohutusalase
koostöö rahastamisvahendi raames algatati koostöö paljude kolmandate riikidega,
kes kavatsevad kasutada tuumaenergiat oma energiaallikate jaotuse osana (nn
tärkava turumajandusega riigid). Koostöö hõlmas peamiselt reguleerivate
asutuste võimekuse, reguleeriva infrastruktuuri ja jäätmekäitlusstrateegiate
ülesehitamist, et tagada tuumaohutuskultuuri ning raamistiku väljatöötamine
piisavalt varajases etapis. Riikide valikul järgiti nõukogu soovitatud
kriteeriume.
Tuumaõnnetuste
tagajärgi on võimalik teatud määral leevendada valmisolekuga hädaolukorraks.
Seetõttu peab hädaolukorraks valmisolek jääma programmi oluliseks osaks.
Suured
radioloogiliste tagajärgedega õnnetused on nõudnud rahvusvahelise kogukonna abi
kannatada saanud elanikkonna aitamiseks ja tuumaobjektide keskkonnaohutu
olukorra taastamiseks. Nii oli see Tšornobõli puhul, kus suured ehitusprojektid
on jõudmas viimasesse faasi. Tulevastes programmides tuleks alles jätta
võimalus teha kolmandate riikidega koostööd, kui see on vajalik ja sobilik.
Varasem
tegevus, mis oli seotud kütusetsükli, tuumaenergial töötavate laevade ja
allveelaevade kasutamise ning radioaktiivsete isotoopidega, ei ole alati
vastanud standarditele, mis on vajalikud rahvastiku ja keskkonnakaitseks.
Valitsused ja kohalikud omavalitsused on jäetud silmitsi keerulise ülesandega
taastada vastavate objektide keskkonnaohutu seisund ning tagada jäätmete ja
kasutatud tuumkütuse kõrvaldamine, milleks võib olla tarvis rahvusvahelist
koostööd. See osa tuumaohutusprogrammist peaks tulevikus kuuluma vahendi
prioriteetide hulka.
Et
tagada jäätmete ja kasutatud tuumkütuse nõuetekohane ning vastutustundlik
kõrvaldamine, on tuumaohutusprogrammid hoolitsenud koostöö eest kolmandate
riikidega, et luua riiklikud strateegiad ja raamistikud, mis käsitleksid
kasutatud tuumkütust ja tuumajäätmeid. Kuna Euroopa Liit on just vastu võtnud
kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise direktiivi, tuleks
kolmandaid riike jätkuvalt õhutada sarnaseid kõrgeid standardeid vastu võtma
ning prioriteedina tuleks käsitleda ka koostöö jätkamist selles vallas.
Rahvusvahelise
koostöö edendamine jääb jätkuvalt oluliseks, et tagada eri osalejate tegevuse
koordineeritus ja ressursside parim kasutamine. IAEA mängib sel puhul jätkuvalt
üliolulist rolli, eriti globaalse tuumaohutuse korra suurendamisel (see on
raamistik kõrge ohutustaseme saavutamiseks tuumarajatistes kõikjal maailmas).
Jätkuvalt tuleb kavandada toetust IAEA tegevusele, eriti globaalset ja
piirkondlikku laadi tegevusele, tagades ELi tegevuse/maksete asjakohase
nähtavuse.
Pärast
Fukushima-Daiichi õnnetust muutuvad tegutsevate tuumaelektrijaamade
laiahaardeliste riski- ja ohutushindamistega (stressitestid) seotud küsimused
tõenäoliselt olulisemaks ning neid laiendatakse teistele tuumarajatistele,
kaasa arvatud uurimisreaktorid, kasutatud tuumkütuste vahepealsed
hoiustamisrajatised ning radioaktiivsete jäätmete hoiustamise ja kõrvaldamise
rajatised.
Koostöö
tuumavaldkonda reguleerivate asutustega (kaasa arvatud nende tehnilise toe
organisatsioonid) peaks jääma tuumaohutusalase koostöö keskmeks, samas kui
koostööd tuumaelektrijaamade käitajatega tuleb uuesti kaaluda, võttes arvesse
stressitestide tegemist ja tulemusi ning erilisi asjaolusid.
Kasutatud
tuumkütuse kõrvaldamine, jäätmekäitlus, käitiste tegevuse lõpetamine ja
tuumaobjektide taastamine on aastate jooksul muutunud üha olulisemaks. Tulevane
koostöö nendes valdkondades tuleks seada programmi prioriteediks.
Geograafiline
lähedus ELiga (kaasa arvatud ühinemiseelsed riigid ja ELi naaberriigid) peaks
jääma prioriteediks, kuid ei tohi koostööprogrammidega seotud otsuste
langetamisel järgmise vahendi raames saada välistavaks kriteeriumiks.
Rahvusvahelise
olukorra areng nõuab muutust tähelepanu keskmes ja prioriteetides, mitte
niivõrd tuumaohutusalase koostöö laiema kohaldamisala muutmist.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Stabiliseerimisvahendi
raames tuleb tagada kavandatavate meetmete järjepidevus keemilise,
bioloogilise, radioloogilise ja tuumaohu leevendamiseks, eriti tuumaalaste
kaitsemeetmete (kaasa arvatud tuuma- ja radioloogiliste materjalide
ebaseadusliku kaubitsemise vastane võitlus ning piirikontroll) ja
hädaolukorraks valmisoleku puhul.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
x Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
x Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 2014–2020
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
Rakendamise käivitumisperiood hõlmab
ajavahemikku AAAA–AAAA,
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[13]
x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
x Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
¨        rakendusametitele
¨        ühenduste asutatud asutustele[14]

x        riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
x Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
x Detsentraliseeritud eelarve
täitmine koostöös kolmandate riikidega
x Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (IAEA)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
Suuremat
osa vahendi projektidest ja programmidest hallatakse otsese tsentraliseeritud
eelarve täitmise kaudu. Kui sekkumise tõhusust on tarvis parandada ja see on
asjakohane, võib logistilistel ja poliitilistel põhjustel kaaluda kaudset
eelarve täitmist, selle täitmist koostöös liikmesriikidega, või eelarve
täitmist ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega; viimast võidakse eriti rakendada
juhul, kui liikmesriigid ja/või nende ametid või Rahvusvaheline
Aatomienergiaagentuur (IAEA) on sarnase tegevuse juba käivitanud või
valmistavad seda ette.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Euroopa
Komisjoni järelevalve- ja hindamissüsteemides keskendutakse aina rohkem
tulemustele. Kaasatud on nii oma töötajad kui ka väliseksperdid.
Delegatsioonide
ja peakorterite projektide eest vastutavad isikud teostavad projektide ning
programmide rakendamise üle pidevalt järelevalvet mitmel moel, sealhulgas
võimaluse korral kohtade külastamise teel. Järelevalve annab väärtuslikku
teavet edusammude kohta ning aitab vastutavatel isikutel tuvastada tegelikud ja
potentsiaalsed kitsaskohad ning võtta parandusmeetmeid.
Sõlmitakse
lepingud sõltumatute välisekspertidega, et hinnata ELi välistegevuse
tulemuslikkust kolme süsteemi kaudu. Hinnangud aitavad suurendada vastutust
ning täiustada käimasolevaid sekkumismeetmeid; samuti saadakse samalaadsetest
kogemustest õppetunde tulevaste meetmete ja poliitika jaoks. Kõik vahendid on
kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud OECD arenguabi komitee
hindamiskriteeriumidega, sealhulgas (potentsiaalne) mõju.
Esmalt
annavad peakorterist juhitavad tulemuslikkusele suunatud kontrollkäigud (Results
Oriented Monitoring, ROM) projekti tasandil fokuseeritud ülevaate
sekkumismeetmete valimi kvaliteedi kohta. Sõltumatud ROMi asjatundjad annavad
struktureeritud ja standarditud metodoloogia alusel projektidele hindeid, mis
toovad välja nende tugevad ja nõrgad küljed, ning jagavad soovitusi tõhususe
suurendamiseks.
Projekti
tasandil antavad hinnangud, mida haldab projekti eest vastutav ELi
delegatsioon, annavad üksikasjalikuma, süvitsi mineva analüüsi ning aitavad
projektijuhtidel parandada käimasolevaid ning valmistada ette tulevasi
meetmeid. Analüüsimiseks ning tagasiside ja tõendite kogumiseks kõikidelt
sidusrühmadelt, nende hulgas lõplikelt abisaajatelt, palgatakse sõltumatud
väliseksperdid, kellel on temaatilised ja geograafilised kogemused.
Samuti
hindab komisjon strateegiliselt enda poliitikameetmeid alates kavandamisest ja
strateegiast ning lõpetades sekkumise või konkreetse instrumendi rakendamisega
konkreetses valdkonnas (näiteks tervis, haridus jne), riigis või piirkonnas.
Hindamine aitab oluliselt kaasa poliitika ning vahendite ja projektide
väljatöötamisele. Kõik hindamistulemused avaldatakse komisjoni veebilehel ning
leidude kokkuvõte on esitatud ka aastaaruandes nõukogule ja Euroopa
Parlamendile.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteem
Käesoleva
määruse alusel rahastatavaid meetmeid rakendatakse kooskõlas finantsmäärusega.
Nõuetekohaselt
põhjendatud juhtudel võib komisjon finantsmääruse artikli 54 kohaselt
otsustada anda avaliku võimu teostamise ja eelkõige eelarve täitmisega seotud
ülesandeid nimetatud määruse artikli 54 lõike 2 punktis c
osutatud asutustele, kui need on rahvusvaheliselt tunnustatud, vastavad
rahvusvaheliselt tunnustatud haldus- ja kontrollisüsteemidele ning nende üle
teostab järelevalvet avalik-õiguslik asutus.
Finantsmääruse
kohaselt võib käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete eelarvet täita
komisjon otse koostöös liikmesriikidega või kaudselt, usaldades eelarve
täitmise ülesanded mis tahes üksusele või isikule, kes on loetletud
finantsmääruse artikli 55 lõike 1 punktis c. Need üksused või isikud võivad
saada finantsmääruse artiklis 57 sätestatud tingimustel volitused kasutada oma
lepingut või määrata kindlaks toetuse andmise eeskirju ja menetlusi.
2.2.1.     Tuvastatud ohud
Riskikeskkond
Selle
vahendi raames antava abi operatsioonilist keskkonda iseloomustavad järgmised
riskid, mis on seotud vahendi eesmärkide täitmata jätmise, suboptimaalse
finantsjuhtimise ja/või asjaomaste eeskirjade eiramisega (vead seaduslikkuses
ja korrektsuses):
–
majanduslik/poliitiline ebastabiilsus ja/või
loodusõnnetus võivad kaasa tuua probleeme ja seisakuid meetmete väljatöötamisel
ning rakendamisel, eriti haavatavates riikides;
–
institutsioonilise ja haldusliku võimekuse
puudumine partnerriikides võib kaasa tuua probleeme ja seisakuid meetmete
väljatöötamisel ja rakendamisel;
–
geograafiliselt hajutatud projektid ja programmid
(mis hõlmavad paljusid riike/alasid/piirkondi) võivad osutuda järelevalve
seisukohalt logistiliseks/ressursiprobleemiks – eriti tegevuse mis tahes
kohapealse järelevalve korral;
–
potentsiaalsete abisaajate / potentsiaalsete
partnerite mitmekesisus ning nende erinevad sisekontrolli struktuurid ja
suutlikkus võivad komisjoni käsutuses olevaid toetusteks ja rakendamise
järelevalveks mõeldud ressursse killustada ja seega vähendada tõhusust ja
tulemuslikkust;
–
välisabi / partnerriikides riikliku arengukava
rakendamise tulemuste kohta kättesaadavate andmete halb kvaliteet ja vähene
hulk võib olla takistuseks komisjoni aruandlusvõimele ja tulemuste eest
vastutamisele.
Kehtivatest eeskirjadest kõrvalekaldumise eeldatav risk
Vahendi
vastavuseesmärk on säilitada arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid
portfelli varasem kõrvalekaldumise riski tase (veamäär), milleks on alla 2 %
suurune jäägi neto-veatase (mitme aasta arvestuses pärast kõikide suletud
lepingutes kavandatud kontrollide elluviimist ja paranduste tegemist). See on
tavaliselt viidanud umbes 2–5 % suurusele umbkaudsele veavahemikule
tehingute iga-aastases juhuslikus valimis, mille Euroopa Kontrollikoda on teinud
iga-aastase kinnitava avalduse koostamiseks. EuropeAidi hinnangul on see suure
riskiga keskkonnast tulenevalt madalaim saavutatav kõrvalekaldumise tase,
võttes arvesse halduskoormust ja vastavuskontrollide vajalikku kulutasuvust.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)

EuropeAidi sisekontrolli arhitektuur
EuropeAidi
sisekontrolli-/juhtimisprotsess on välja töötatud selleks, et tagada
põhjendatud kindlus seoses selle tegevuse tulemuslikkuse ja tõhususe eesmärkide
saavutamisega, selle finantsaruandluse usaldusväärsus ja vastavus asjaomase
õigus- ja menetlusliku raamistikuga.
Tõhusus ja tulemuslikkus
Tegevuse
tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks (ja kõrge riskitaseme leevendamiseks
välisabikeskkonnas) jätkab EuropeAid kõikide oma vahendite raames lisaks tervet
komisjoni hõlmava strateegilise poliitika- ja kavandamisprotsessi elementidele,
siseauditeerimiskeskkonnale ja teiste komisjoni sisekontrollistandardi nõuetele
ka konkreetseteks vajadusteks välja töötatud abi haldamise raamistike tööd, mis
hõlmab järgmist:
–
enamiku välisabi delegeeritud haldamine, mida
juhivad vastava valdkonna ELi delegatsioonid;
–
finantsvastutuse selged ja määratud piirid
(volitatud eelarvevahendite käsutajalt (peadirektorilt)) delegatsiooni juhi
edasivolitamise kaudu edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja (direktori)
poolt;
–
ELi delegatsioonide regulaarne aruandlus
peakorterile (välisabi korraldamise aruanded), mis hõlmavad ka iga-aastast
kinnitavat avaldust delegatsiooni juhilt;
–
märkimisväärse koolitusprogrammi kehtestamine nii
peakorterite kui ka delegatsioonide personalile;
–
märkimisväärne toetus ja juhised
peakorterile/delegatsioonidele (sealhulgas elektrooniliselt);
–
iga kolme kuni kuue aasta järel regulaarsed
kinnitavad visiidid delegeeritud delegatsioonide juurde;
projektide
ja programmide tsükli haldamismetoodika, sealhulgas:
–
kvaliteedi toetamise vahendid sekkumismeetme
kujundamiseks, selle elluviimise meetod, rahastamismeetod, haldussüsteem,
koostööpartnerite hindamine ja valik jne;
–
programmi ja projekti juhtimise, järelevalve ja aruandluse
vahendid tõhusa rakendamise tagamiseks, sealhulgas projektide üle kohapeal
korrapäraselt teostatav järelevalve;
–
hindamise ja auditiga seotud olulised koostisosad.
Finantsaruandlus ja raamatupidamine
EuropeAid
võtab jätkuvalt ülesandeks järgida kõrgeimaid raamatupidamis- ja
finantsaruandlusstandardeid, kasutades komisjoni tekkepõhist
raamatupidamisarvestust ning välisabi tööriistu, näiteks haldusandmesüsteemi
CRIS (Common Relex Information System).
Punktis 2.3
(pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamise meetmed) on toodud
vastavuskontrollimeetmed asjaomase õigus- ja menetlusliku raamistiku osas.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Arvestades
suure ohuga keskkonda, milles EuropeAid tegutseb, tuleb selle süsteemides ette
näha võimalike vastavusvigade (eeskirjade eiramise) märkimisväärse esinemise
võimalust ning lisada makseprotsessidesse võimalikult varakult ärahoidmise,
avastamise ja parandamisega seotud kõrgetasemelised kontrollid. Praktikas
tähendab see, et EuropeAidi vastavuskontrollid toetuvad enne projekti
lõppmakseid peamiselt mitme aasta jooksul nii välisaudiitorite kui ka kohapeal
komisjoni töötajate korraldavatele paljudele eelkontrollidele, mis ulatuvad
tunduvalt kaugemale finantsmääruses nõutavatest finantskaitsemeetmetest.
EuropeAidi vastavusraamistik koosneb muu hulgas järgmistest olulistest osadest.
Ennetavad
meetmed
–
Abi haldamisega tegeleva personali ja audiitorite
kohustuslik pettuseid käsitlev põhikoolitus
–
Suuniste andmine (ka Interneti teel), kuhu kuulub
praktiline juhend lepingute kohta ning EuropeAidi käsiraamat ja finantshalduse
abivahendid (rakenduspartneritele)
–
Eelhindamine, et tagada nõuetekohaste
pettusevastaste meetmete kohaldamine asjaomaste fondidega tegelevates
asutustes, et vältida ja tuvastada pettusi ELi fondide haldamises, mida
rahastatakse ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega ja
detsentraliseeritult
–
Partnerriigi pettusevastaste meetmete eelhindamine
osana eelarvetoetuse saamiseks vajaliku riiklike vahendite haldamise
kõlblikkuse kriteeriumi hinnangust (nt aktiivne pühendumine pettuste ja
korruptsiooni vastasele võitlusele, piisavad kontrolliasutused, kohtusüsteemi
piisav suutlikkus ning tõhusad reaktsiooni- ja sanktsioonimehhanismid)
–
Komisjon kirjutas alla rahvusvahelise abi
läbipaistvuse algatusele Accras 2008. aastal ning leppis sellega kokku abi
läbipaistvuse standardis, mis tagab abivoogusid ning dokumente käsitleva teabe
õigeaegsema, üksikasjalikuma ja regulaarsema kättesaadavuse
–
Komisjon rakendab alates 14. oktoobrist 2011
IATI standardi esimest faasi, et avaldada abiteabe läbipaistvus enne järgmist
kõrgetasemelist foorumit abi tõhususe kohta, mis toimub Busanis 2011. aasta
novembris. Lisaks sellele töötab komisjon koostöös ELi liikmesriikidega ühise
veebipõhise IT-rakendusega, mille nimi on TR-AID ning mis muudab IATI ja teiste
allikate kaudu edastatavad ELi andmed abi kohta kasutajasõbralikuks abiteabeks.
Avastamis-
ja parandamismeetmed
–
Välisauditid ja kontrollid (mõlemad kohustuslikud
ja riskipõhised), kus osaleb ka Euroopa Kontrollikoda
–
Järelkontrollid (riskipõhised) ja taastamised
–
ELi rahastamise peatamine raske pettusejuhtumi, muu
hulgas ulatuslik korruptsiooni juhtumi korral, kuni võimud ei ole astunud
vastavaid samme niisuguste pettuste vältimiseks ja parandamiseks tulevikus.
EuropeAid
arendab oma pettusevastast strateegiat kooskõlas komisjoni uue pettusevastase
strateegiaga, mis võeti vastu 24. juunil 2011, et muu hulgas tagada
järgmine:
–
EuropeAidi pettusevastase võitlusega seotud
sisekontrollid on täielikus kooskõlas komisjoni uue pettusevastase strateegiga
(CAFS);
–
EuropeAidi pettuseohu ohjamise lähenemisviis on
välja töötatud selleks, et selgitada välja pettusohtlikud kohad ning neile
nõuetekohaselt reageerida;
–
süsteemid, mida kasutatakse kolmandates riikides
ELi rahastamisvahendite tarvitamiseks, võimaldavad oluliste andmete
kättesaamist eemärgiga kasutada neid pettuseriski haldamise (nt
topeltrahastamine) jaoks;
–
vajaduse korral tuleks luua võrgustike loomise
rühmad ja vastavad IT-tööriistad, mille eesmärk on analüüsida pettusejuhtumeid,
mis on seotud välisabisektoriga.
2.4         Kontrolli kulude ja sellest
saadava kasu hinnang
EuropeAidi
portfelli jaoks tervikuna lähevad 2014.–2020. aasta eelarveportfelli
kavandamise sisekontrolli-/halduskulud kulukohustusena tervikuna maksma umbes 658 miljonit
eurot. See arv hõlmab ka Euroopa Arengufondi (EDF) haldamist. Nimetatud
organisatsioon tegutseb integreeritult EuropeAidi juhtimissüsteemi raames. Need
nn mitteoperatsioonilised kulud moodustavad umbes 6,4 % kuluportfellis
ette nähtud ennustatavast aastasest keskmisest summast (10,2 miljardit
eurot), mis on perioodil 2014–2020 kavandatud ELi üldeelarvest ja Euroopa
Arengufondist EuropeAidi üldiste (tegevus + haldus) kohustuste täitmiseks.
Nendes
halduskuludes võetakse arvesse kogu EuropeAidi, peakontori ja delegatsioonide
personali, infrastruktuure, reisimist, väljaõpet, järelevalvet, hindamist ja
audiitorlepinguid (kaasa arvatud abisaajate algatatuid).
EuropeAid
kavatseb uue täiustatud ja lihtsustatud korra raames aja jooksul vähendada
juhtimise / operatsioonilise tegevuse suhtarvu, tuginedes muudatustele, mille
läbivaadatud finantsmäärus tõenäoliselt endaga toob. Nende halduskulude
peamised head küljed leiavad kasutust poliitika eesmärkide täitmisel,
ressursside tulemuslikul ja tõhusal kasutamisel ning jõuliste kulutasuvate
ennetavate meetmete ja teiste kontrollide rakendamisel, et tagada fondide
korrektne ja õiguslik kasutus.
Kuigi
endiselt jätkatakse juhtimistegevuse olemuse ja suunamise parandamist ning
seoses portfoolioga ka vastavuskontrolle, on need kulud globaalselt vajalikud,
et saavutada tulemuslikult ja tõhusalt ning minimaalse kõrvalekaldumise riskiga
vahendite eesmärgid (alla 2-protsendilise jäägiveaga). Need on märkimisväärselt
väiksemad kui sellised riskid, mis on seotud sisekontrollide kaotamise või
vähendamisega selles kõrge riskiga piirkonnas.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
–
Olemasolevad eelarveread
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitm-eaastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr 19 06 04 Abi tuumaenergeetika sektoris || Liigendatud/liigendamata[15] || EFTA[16] riigid || Kandidaatriigid[17] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || Nr 19 06 04 01 || Liigendatud || EI || EI || EI ||
–
Uued eelarveread, mille loomist taotletakse – EI
KOHALDATA
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Rubriik……………………………………..] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik ||   || Abi tuumaohutussektoris
 <…….> peadirektoraat ||   ||   || Aasta N[18] 2014 || Aasta N + 1 2015 || Aasta N + 2 2016 || Aasta N + 3 2017 || Aasta N + 4 2018 || Aasta N + 5 2019 || Aasta N + 6 2020 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend (19.6.2004) || Kulukohustused || (1) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661
 Maksed || (2) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 411,232
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[19] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverea nr 19.0104 06 ||   || (3) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 <…….> peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || = 1 + 1a + 3 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100
 Maksed || =2+2a +3 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661
 Maksed || (5) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 621,661
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <4> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || = 4 + 6 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100
 Maksed || = 5 + 6 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: ei kohaldata
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || = 4 + 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || = 5 + 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N 2014 || Aasta N + 1 2015 || Aasta N + 2 2016 || Aasta N + 3 2017 || Aasta N + 4 2018 || Aasta N + 5 2019 || Aasta N + 6 2020 || KOKKU
 <…….> peadirektoraat ||
  Personalikulud || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716
  Muud halduskulud || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383
 <…….> PEADIREKTORAAT KOKKU ||   || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustused kokku = maksed kokku) || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N 2014 || Aasta N + 1 2015 || Aasta N + 2 2016 || Aasta N + 3 2017 || Aasta N + 4 2018 || Aasta N + 5 2019 || Aasta N + 6 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1−5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 87,708 || 89,356 || 91,026 || 92,802 || 94,602 || 96,402 || 98,302 || 650,199
 Maksed || 4,705 || 42,671 || 63,658 || 73,663 || 80,672 || 88,690 || 85,710 || 439,770
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele ¨      Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
x        Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[20] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[21] Tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine ning kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   || 25,08 ||   || 25,58 ||   || 26,09 ||   || 26,63 ||   || 27,14 ||   || 27,70 ||   || 28,27 ||   || 186,50
 ERIEESMÄRK NR 2 Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ja ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste tegevuse lõpetamine ja parandamine ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || - Väljund ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   || 54,33 ||   || 55,43 ||   || 56,53 ||   || 57,70 ||   || 58,81 ||   || 60,03 ||   || 61,26 ||   || 404,08
 ERIEESMÄRK NR 3 Raamistike ja metoodikate väljatöötamine tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamiseks tuumamaterjali suhtes kolmandates riikides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 3 kokku ||   || 4,18 ||   || 4,26 ||   || 4,35 ||   || 4,44 ||   || 4,52 ||   || 4,62 ||   || 4,71 ||   || 31,08
 KULUD KOKKU ||   || 83,58 ||   || 85,28 ||   || 86,97 ||   || 88,76 ||   || 90,48 ||   || 92,35 ||   || 94,24 ||   || 621,66
NB! Vajab märkimist,
et väljundite jaotus erieesmärkide ja nende eraldiste alusel saab praeguses
faasis olla vaid suunav . Väljundid põhinevad seega esialgsetel hinnangutel
ning on ära toodud illustreerival eesmärgil.
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
¨        Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
x        Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || 2014[22] || 2015 || 2016 || 2107 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716
 Muud halduskulud || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku[23] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 6,778
 Muud halduskulud || 0,348 || 0,355 || 0,362 || 0,369 || 0,453 || 0,384 || 0,391 || 2,661
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud KOKKU || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 KOKKU || 4,124 || 4,079 || 4,056 || 4,039 || 4,124 || 4,054 || 4,062 || 28,538
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
¨        Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
x        Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
Hinnangud
väljendada täissummades (või kõige rohkem üks koht pärast koma)
   || Aasta N 2014 || Aasta N + 1 2015 || Aasta N + 2 2016 || Aasta N + 3 2017 || Aasta N + 4 2018 || Aasta N + 5 2019 || Aasta N + 6 2020
 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 Abi tuumaenergeetika sektoris – 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 18,5 || 18,4 || 18,2 || 18,0 || 18,0 || 18,0 || 18,0
 Abi tuumaenergeetika sektoris – 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Abi tuumaenergeetika sektoris – 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Abi tuumaenergeetika sektoris – 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud, riikide lähetatud eksperdid) || 1,3 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2
 Abi tuumaenergeetika sektoris – 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Abi tuumaenergeetika sektoris – 01 04 aa [24] || - peakorteris[25] || 17,3 || 16,9 || 16,6 || 16,3 || 15,9 || 15,6 || 15,3
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Abi tuumaenergeetika sektoris – 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid – kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid – otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 37,0 || 36,5 || 36,0 || 35,5 || 35,1 || 34,8 || 34,5
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad ||
 Koosseisuvälised töötajad ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
x        Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
¨        Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
¨        Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik
paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku
läbivaatamine[26].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus – EI KOHALDATA
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist.
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist,
mille hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites
eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta N || Aasta N + 1 || Aasta N + 2 || Aasta N + 3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
(EI KOHALDATA)
¨        Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
¨        Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨ omavahenditele
¨ mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[27]
 Aasta N || Aasta N + 1 || Aasta N + 2 || Aasta N + 3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab
Täpsustage tuludele
avaldatava mõju arvutusmeetod.
[1]               EAF, ülemaailmne kliima ja
bioloogilise mitmekesisuse fond ning hädaabireserv on sellele lisaks ja jäävad
ELi eelarvest välja.
[2]               ELT C , , lk .
[3]               ELT L 81, 22.3.2007, lk 1–10.
[4]               EÜT L 318, 11.12.1999, lk 20.
[5]               ELT L 185, 16.7.2005, lk 33.
[6]               ELT L 172, 2.7.2009, lk 18.
[7]               ELT L 199, 2.8.2011, lk 48.
[8]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[9]               Kriteeriumides võetakse arvesse 9.
detsembri 2008. aasta 2913. transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika
nõukogu istungi järeldusi kolmandatele riikidele tuumaohutuse ja
tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas antava abi kohta.
[10]             See peaks võtma arvesse tuumaenergia
riikliku infrastruktuuri väljatöötamise vahe-eesmärke (IAEA tuumaenergia sarja
dokument NG-G-3.1).
[11]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB –
tegevuspõhine eelarvestamine.
[12]             Vastavalt finantsmääruse
artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
[13]             Eelarve täitmise viise selgitatakse
koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[14]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[15]             Liigendatud assigneeringud /
liigendamata assigneeringud.
[16]             EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[17]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[18]             Aasta, mil alustatakse
ettepaneku/algatuse rakendamist.
[19]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi
programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud
(endised B.A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.
[20]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid
tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud
üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
[21]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud
erieesmärkidele.
[22]             Aasta, mil alustatakse
ettepaneku/algatuse rakendamist.
[23]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne
teadustegevus, otsene teadustegevus.
[24]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read).
[25]             Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[26]             Vt institutsioonidevahelise
kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[27]             Traditsiooniliste omavahendite
(tollimaksud, suhkrumaks) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma
pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.