				|

		52011PC0758

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 õiguste ja kodakondsuse programm /* KOM/2011/0758 lõplik - 2011/0344 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Nagu on kinnitatud
Stockholmi programmis, on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala
arendamine Euroopa Liidu jaoks endiselt prioriteet. Ehkki selles valdkonnas on
seoses Lissaboni lepingu jõustumisega ja sellest tulenevalt Euroopa Liidu
põhiõiguste harta kohustuslikuks muutumisega saavutatud juba märkimisväärseid
edusamme, on liidul endiselt mitmesuguseid probleeme, nagu teatavate õiguste
ebapiisav või ebajärjekindel rakendamine kogu liidus või nii kodanike kui ka
riigiasutuste vähene teadlikkus teatavatest liidu õigusnormidest. Põhilised
töövahendid on seadusandlikud ja poliitilised meetmed ning nende sidus
rakendamine. Rahastamine võib aidata kaasa selle valdkonna arengule, toetades
seadusandlust ja poliitika kujundamist ning edendades nende rakendamist.
ELi eelarve läbivaatamist käsitleva teatise[1]
kohaselt vaadeldi olemasolevaid rahastamisvahendeid ja tulemuste saavutamise
mehhanisme uue nurga alt, et tagada selge keskendumine Euroopa lisaväärtusele
ning kindlustada rahastamismehhanismide ratsionaliseerimine ja lihtsustamine.
Töödokumendis „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[2]
tuvastas komisjon vajaduse lihtsama ja läbipaistvama eelarve järele, et
lahendada programmi ülesehituse keerukusest ja olemasolevate programmide
arvukusest tulenevad probleemid. Valdkonnana, kus täheldatakse endiselt suurt
killustatust ja kus on seetõttu vaja võtta meetmeid, toodi esile õiguste
valdkond.
Seda arvestades ning lihtsustamise ja
ratsionaliseerimise eesmärgil on õiguste ja kodakondsuse programm kolme kehtiva
programmi järeltulija:
-           põhiõigused ja kodakondsus,
-           Daphne III,
-           tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi „Progress”
osad „Mittediskrimineerimine ja mitmekesisus” ning „Sooline võrdõiguslikkus”.
Nende programmide liitmine, mis kõik põhinevad
Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise sätetel,
võimaldab selles valdkonnas võtta kasutusele tervikliku rahastamise käsituse.
Programmi üldine eesmärk on aidata luua
piirkond, kus edendatakse ja kaitstakse isikute õigusi, nagu on sätestatud
Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Eelkõige
peaks see programm edendama õigusi, mis tulenevad Euroopa kodakondsusest,
mittediskrimineerimise ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtetest,
õigusest isikuandmete kaitsele, lapse õigustest, liidu tarbijakaitse
õigusaktidest tulenevatest õigustest ning ettevõtlusvabadusest siseturul.
Selleks, et
õigused oleksid tõepoolest tõhusad ning tooksid kodanike ja ettevõtete jaoks
kaasa selguse, peavad need olema teada isikutele, kes neid kohaldavad, isikutele,
kes nõustavad inimesi nende õiguste alal ning isikutele, kes neid õigusi kasutavad,
ning neid tuleb kogu liidus ühtselt ja tõhusalt kohaldada. Seda on võimalik
saavutada, toetades koolitust ja teadlikkuse suurendamist, tugevdades
võrgustikke ning hõlbustades riikidevahelist koostööd. Peale selle peab Euroopa
Liit tagama endale nõuetekohase analüütilise aluse, millega toetada
poliitikakujundust ning seadusandlust õiguste ja kodakondsuse valdkonnas.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1.        Konsulteerimine huvitatud
isikutega
Avalik arutelu sidusrühmadega tulevase
rahastamistegevuse kohta õigusasjade, põhiõiguste ja võrdõiguslikkuse valdkonnas
2013. aastale järgneval ajal[3] algatati
20. aprillil 2011. Arutelu toimus internetis kahe kuu jooksul ning selles
võisid osaleda kõik huvitatud sidusrühmad ja üksikisikud. Arutelus osales
187 vastanut enamikust liikmesriikidest ning nende hulgas oli
märkimisväärselt palju valitsusväliseid organisatsioone.
Vastanud hindasid positiivselt programmide
poliitikaeesmärke ning kinnitasid rahastamisvajadust asjaomastes valdkondades.
Tunnistati Euroopa lisaväärtust ega tehtud kindlaks ühtegi valdkonda, kus
rahastamine tuleks peatada. Tunnistati lihtsustamise ja paremaks muutmise
vajadust ning enamik kavandatud meetmetest kiideti heaks, sealhulgas
programmide arvu vähendamine ja menetluste lihtsustamine.
Sidusrühmad pooldasid sellise tegevuse
rahastamist nagu heade tavade vahetus, spetsialistide koolitus, teavitamise ja
teadlikkuse suurendamise meetmed, võrgustike toetamine, uuringud jne. Vastanute
poolt heaks kiidetud igat liiki toimingud on selgesõnaliselt sätestatud
ettepaneku artiklis 5. Vastanud olid nõus rahastamiskõlblikke isikuid ning
võimalikke rahastamismehhanisme käsitlevate komisjoni ettepanekutega.
2.2.        Mõju hindamine
Kuut programmi[4] hõlmava
õigusasjade, õiguste ja võrdõiguslikkuse valdkonna tulevase rahastamise kohta
korraldati üks mõju hindamine. See mõju hindamine on asjakohane nii
õigusprogrammi kui ka õiguste ja kodakondsuse programmi käsitlevate
ettepanekute puhul. Mõju hindamine tugineb kehtivate programmide
vahehindamistele,[5] mis kinnitasid
programmide üldist tulemuslikkust ja tõhusust, aga millega tehti kindlaks ka
mõningad puudujäägid ja arendamist vajavad valdkonnad. Mõju hindamisel on
vaadeldud kolme varianti.
Variant A: jätta
alles kuus programmi ning lahendada mõned tuvastatud probleemid, muutes
programmide juhtimist. Programmide juhtimise parandamine ja programmidevahelise
tugeva koostoime edendamine lahendaks mõned küsimused. Ent probleemide
peapõhjust ehk programmide arvukust otse ei käsitletaks ning seega oleks selle
variandiga saavutatavad eelised piiratud.
Variant B: säilitada
kõik variandi A meetmed ning lisaks liita praegused kuus programmi kokku kaheks
programmiks. See variant võimaldaks paindlikkust vahendite kasutamisel ja
iga-aastaste poliitiliste prioriteetide saavutamisel. See tagaks programmide
ulatuslikuma lihtsustamise (nii soodustatud isikute kui ka haldusasutuste
jaoks) ning tõhususe, sest vaja oleks märkimisväärselt vähem menetlusi.
Paraneks ka programmide tulemuslikkus, sest kahe programmi raames lahendataks
paremini vahendite killustumise ja hajumise küsimus. Vabaneks inimressurss,
sest väiksem menetluste arv vähendaks halduskoormust ning töötajaid kasutataks
toimingutel, mis suurendavad programmide tulemuslikkust (tulemuste levitamine, järelevalve,
teabe andmine jne).
Variant C: rakendada
vaid üks programm. See variant aitaks lahendada kõiki probleeme, mille on
põhjustanud mitmed õigusaktid ja mitme programmi juhtimisega kaasnev suurem
halduskoormus. Ent õiguslike piirangute tõttu ei suudaks selle programmi reguleerimisala
hõlmata kõikide poliitikavaldkondade rahastamisvajadusi. Tuleb teha valik
õigusasjade ning õiguste ja kodakondsuse valdkonna vahel. Ehkki see lahendus
võib tagada juhtimise puhul maksimaalse mõju, pole siiski võimalik käsitleda
piisaval määral poliitilisi prioriteete ning kogu poliitikavaldkonna vajadusi.
Variantide analüüsi ja võrdlemise tulemusel eelistatakse
rakendada kaht programmi ning hõlmata kõigi poliitikavaldkondade
rahastamisvajadusi (variant B). Võrreldes praeguse olukorraga on
variandil B selged eelised ja pole ühtegi puudust. Variant A ei too
nii palju kasu kui variant B ning variandiga C hõlmatakse
poliitikavaldkonnad üksnes osaliselt, mis muudab selle variandi
jätkusuutmatuks.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikli 19 lõikel 2, artikli 21 lõikel 2 ning
artiklitel 114, 168, 169 ja 197. Neid artikleid tuleb ühiselt kohaldada, et
toetada jätkuvalt poliitikasuundi, mida arendatakse ja rakendatakse kolmes
praeguses programmis, ning selle eesmärk ei ole laiendada tegevust uutesse
poliitikavaldkondadesse. Rohkem kui ühe artikli ühine kohaldamine on vajalik,
et saavutada kõikehõlmavalt programmi üldeesmärgid ning hakata rahastamisel
kasutama lihtsustatud ja tõhusamat käsitust. Eespool nimetatud artiklid tagavad
kavandatud meetmete jaoks vajaliku õigusliku aluse ning Euroopa Liidu toimimise
lepingu artiklit 352 pole seega vaja kasutada.
Artikli 19 lõikega 2 nähakse ette
edendamismeetmete võtmine, et toetada liikmesriikide tegevust võitluses
diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või
veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, sealhulgas
meetmeid, mis edendavad naiste ja meeste võrdõiguslikkust ning toetavad lapse
õigusi.
Artikli 21 lõikega 2 nähakse ette
liidu meetmed, et hõlbustada kodanike vaba liikumise ja liikmesriikide territooriumil
elamise õiguse kasutamist. Meetmed, mille eesmärk on teavitada kodanikke ja
ametiasutusi õigustest diplomaatilisele ja konsulaarkaitsele ning nende
hääleõiguste kohta, saab samuti selle artikliga hõlmata, sest need hõlbustavad
tegelikkuses kodanike liikumise õiguse kasutamist.
Artikliga 114 nähakse ette õigusnormide
ühtlustamine siseturu rajamise ja toimimise eesmärgil. Artikliga 169
nähakse ette lisaks õigusnormide ühtlustamisele artikli 114 alusel
meetmete vastuvõtmine, et toetada, täiendada ja jälgida liikmesriikide
poliitikat eesmärgiga kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke
huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja
organiseerumisele oma huvide kaitseks. Mõlemad sätted võivad olla aluseks
tarbija- ja lepinguõiguse küsimustega seotud meetmete rahastamisel. Kõrgel
tasemel tarbijakaitse ning lepinguõiguse arendamine, et hõlbustada piiriüleseid
tehinguid, loovad vajalikud tingimused, et volitada liidu kodanikke kasutama
oma õigusi piiriüleselt.
Artikliga 168 nähakse ette inimeste
tervise kõrgetasemeline kaitse ning liidu meetmed, mis täiendavad
liikmesriikide poliitikat inimeste haiguste ennetamisel ning füüsilist ja
vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisel. Lastevastane vägivald
ohustab laste füüsilist ja vaimset tervist, hõlmates tihti piiriüleseid ohte.
Lapsed on haavatavad ja vajavad suuremat kaitset nende füüsilist ja vaimset
tervist ohustavate tegurite eest. Naistevastane vägivald ohustab tõsiselt
ohvrite füüsilist ja vaimset tervist ning nad vajavad väga suurt kaitset.
Artikkel 197 võimaldab toetada
liikmesriike liidu õiguse rakendamisel, hõlbustades teabe vahetamist või
toetades koolitusprogramme. See säte on eriti oluline sellistes valdkondades
nagu põhiõigused, kodakondsus ja andmekaitse, kus riikide ametiasutustel on
oluline roll.
Kavandatud rahastamistegevuse puhul järgitakse
Euroopa lisaväärtuse ja subsidiaarsuse põhimõtteid. Liidu eelarvest toimuv
rahastamine keskendub meetmetele, mille eesmärke ei saa liikmesriigid üksi
piisaval määral saavutada ning mille puhul liidu sekkumine võib tuua kaasa
lisaväärtust võrreldes ainult liikmesriikide tegevusega. Käesoleva määrusega
hõlmatud meetmed aitavad tõhusalt kohaldada acquis’d, tekitades
vastastikust usaldust liikmesriikide vahel, suurendades piiriülest koostööd ja
võrgustikke ning saavutades liidu õiguse õige, sidusa ja järjepideva
kohaldamise kogu liidus. Euroopa Liit saab liikmesriikidest paremini lahendada
piiriüleseid olukordi ning pakkuda vastastikuse õppe Euroopa platvormi.
Toetatakse nõuetekohast analüütilist alust poliitika toetamiseks ja
arendamiseks. Euroopa Liidu sekkumine võimaldab neid toiminguid ellu viia
järjepidevalt kogu liidus ning tekitab mastaabisäästu.
Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe
nimetatud eesmärgi saavutamiseks ELi tasandil vajalikust kaugemale.
4.           MÕJU EELARVELE
Õiguste ja kodakondsuse programmi rakendamise
rahastamispake ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2020
on 439 miljonit eurot (kehtivad hinnad).
5.           ETTEPANEKU PÕHIELEMENDID
Kavandatud käsituse
eesmärk on ühendada rahastamismenetluse lihtsustamine, mida soovivad kõik
seotud pooled, rohkem tulemustele orienteeritud käsitusega. Selle käsituse
põhielemendid on järgmised.
- Ettepanekus on
määratud kindlaks programmiga taotletavad üld- ja erieesmärgid (artiklid 3 ja
4) ning tegevusvaldkonnad, millele programm keskendub (artikkel 5). Üld-
ja erieesmärkidega on määratletud programmi reguleerimisala
(poliitikavaldkonnad), kusjuures meetmete liigid on rahastamisele suunatud,
neid kohaldatakse kõikides asjaomastes poliitikavaldkondades ning nendega
määratakse horisontaalselt kindlaks rahastamisega saavutatavad tulemused. Samal
ajal määratakse nende raames kindlaks juhud, mil rahastamine võib pakkuda
tegelikku lisaväärtust poliitikaeesmärkide saavutamiseks. Käesoleva määruse
rakendamisel kehtestab komisjon kord aastas asjaomaste poliitikavaldkondade
rahastamisprioriteedid. Programmis võib kasutada kõiki finantsmääruses ette
nähtud finantsvahendeid. Osaleda võivad kõik liikmesriikides või programmis
osalevates kolmandates riikides asutatud juriidilised isikud, ilma et
kehtestataks piiranguid programmile juurdepääsule. See struktuur võimaldab
lihtsustamist, samuti programmi paremat kohandamist poliitika vajadustele ja
arengule. Peale selle tagab see stabiilse hindamisraamistiku, sest erieesmärgid
on otse seotud hindamisel kasutatavate näitajatega, mis jäävad samaks programmi
kogu kestuse ajal ning mida korrapäraselt jälgitakse ja hinnatakse. On tehtud
ettepanek mitte reserveerida programmi raames igale poliitikavaldkonnale
konkreetseid summasid. See aitaks saavutada suuremat paindlikkust ja parandada
programmi rakendamist.
- Kolmandatest
riikidest saavad osaleda ainult Euroopa Majanduspiirkonna riigid, ühinemisläbirääkimisi
pidavad riigid ja kandidaatriigid ning potentsiaalsed kandidaatriigid. Muud
kolmandad riigid, eelkõige need, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa
naabruspoliitikat, võivad programmi tegevuses osaleda, kui see teenib programmi
eesmärki.
- Programmi
iga-aastased prioriteedid määratakse kindlaks iga-aastases tööprogrammis. Kuna
see tähendab poliitikast juhinduvaid valikuid, siis võetakse iga-aastane
tööprogramm vastu liikmesriikide komitee arvamuse kohaselt nõuandemenetluse
alusel.
- Komisjon võib kasutada kulude ja tulude analüüsi alusel
olemasolevat rakendusametit programmi rakendamiseks, nagu on sätestatud nõukogu
19. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 58/2003 millega
kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad
ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded.
2011/0344 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020
õiguste ja kodakondsuse programm

(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eelkõige selle artikli 19 lõiget 2, artikli 21
lõiget 2 ning artikleid 114, 168, 169 ja 197,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust,
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Liit on rajatud liikmesriikide ühistele
põhimõtetele, milleks on vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste
austamine ning õigusriik. Igal liidu kodanikul on aluslepingus sätestatud
õigused. Euroopa Liidu põhiõiguste harta, mis Lissaboni lepingu jõustumisel
muutus kogu ELis õiguslikult siduvaks, kajastab liidus isikutele antud
põhiõigusi ja vabadusi. Nende õiguste võimaldamiseks tegelikkuses tuleb neid
edendada ja kaitsta. Tuleks tagada nende õiguste täielik kasutamine ning
kaotada kõik tõkked.
(2)
Stockholmi programmis[6]
taaskinnitatakse prioriteeti arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel
põhinevat ala ning määratakse poliitiliste prioriteetide seas kindlaks õigustel
põhineva Euroopa saavutamine. Rahastamist on nimetatud ühe olulise vahendina
Stockholmi programmi poliitiliste prioriteetide edukaks rakendamiseks.
(3)
Kodanikud peaksid saama täielikult kasutada liidu
kodakondsusest tulenevaid õigusi. Nad peaksid saama kasutada oma vaba liikumise
ja liidus elamise õigust, õigust valida ja kandideerida Euroopa Parlamendi ja
kohalikel valimistel, õigust konsulaarkaitsele ja õigust pöörduda petitsiooniga
Euroopa Parlamendi poole. Nad peaksid saama hõlpsasti elada, reisida ja töötada
teises liikmesriigis, olles kindlad, et nende õigusi kaitstakse, olenemata
sellest, kus nad Euroopa Liidus asuvad.
(4)
Kodanikud ja ettevõtjad peaksid ka siseturust
täielikult kasu saama. Tarbijad peaksid saama kasutada tarbijakaitse
õigusaktidest tulenevaid õigusi ning ettevõtjaid tuleks toetada, et nad saaksid
kasutada ettevõtlusvabadust siseturul. Lepingu- ja tarbijaõigusaktide
väljatöötamine pakub ettevõtjatele ja tarbijatele praktilisi lahendusi, et
lahendada piiriüleseid probleeme, eesmärgiga pakkuda neile rohkem valikuid ning
muuta teises liikmesriigis asuvate partneritega lepingute sõlmimine nende jaoks
vähem kulukaks, tagades samal ajal kõrgel tasemel tarbijakaitse.
(5)
Soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse
või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel toimuva
diskrimineerimisega võitlemine ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus on
liikmesriikide ühised väärtused. Võitlus igat liiki diskrimineerimise vastu on endiselt
eesmärk, mis nõuab kooskõlastatud tegevust, sealhulgas rahaliste vahendite
eraldamise kaudu.
(6)
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 8
ja 10 kohaselt peaks programmi kõik meetmed toetama naiste ja meeste
võrdõiguslikkuse arvessevõtmist kõigis poliitikavaldkondades ning
diskrimineerimisvastaseid eesmärke. Korrapäraselt tuleks kontrollida ja hinnata
seda, kuidas programmi meetmete raames käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse ja
diskrimineerimisvastase võitluse küsimusi.
(7)
Igasugune naistevastane vägivald tähendab
põhiõiguste rikkumist ning tõsist tervisehäirete ohtu. Sellist vägivalda esineb
kogu liidus ning selle kaotamiseks on vaja kooskõlastatud tegevust. Meetmete
võtmine naistevastase vägivallaga võitlemiseks aitab edendada naiste ja meeste
võrdõiguslikkust.
(8)
Aluslepinguga nõutakse, et liit edendaks lapse
õiguste kaitset Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõike 3 kohaselt,
võideldes samal ajal diskrimineerimisega. Lapsed on haavatavad, eelkõige
vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse, invaliidsuse või muus neid ohustavas
eriolukorras. Tuleb võtta meetmeid, et edendada lapse õigusi ning toetada laste
kaitsmist kahju ja vägivalla eest, mis ohustavad nende füüsilist või vaimset
tervist.
(9)
Pideva tehnoloogilise arengu ja üleilmastumise
olukorras tuleks jätkuvalt tõhusalt kaitsta isikuandmeid. Liidu andmekaitse
õigusraamistikku tuleks kohaldada tõhusalt ja ühtselt kogu Euroopa Liidus.
Selle saavutamiseks peaks liit suutma toetada liikmesriikide püüdlusi rakendada
seda õigusraamistikku.
(10)
Komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal”[7]
on sätestatud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia. Isikute
õiguste toetamine ja edendamine liidus, diskrimineerimise ja ebavõrdsuse
probleemiga tegelemine ning kodakondsuse edendamine aitavad saavutada
erieesmärke ja viia ellu Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusi.
(11)
Kogemused meetmetega liidu tasandil on näidanud, et
nende eesmärkide saavutamine praktikas nõuab mitmesuguseid vahendeid,
sealhulgas õigusakte, poliitikaalgatusi ja rahalisi vahendeid. Rahastamine on oluline
ning aitab täiendada seadusandlikke meetmeid. Seepärast tuleks kehtestada
rahastamisprogramm. Komisjoni teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia
aluseks olev eelarve”[8] rõhutatakse vajadust
liidu rahastamise ratsionaliseerimise ja lihtsustamise järele. Rahastamise mõistliku
lihtsustamise ja tõhusa juhtimise saab tagada programmide arvu vähendamise ning
rahastamiseeskirjade ja menetluste ratsionaliseerimise, lihtsustamise ja
ühtlustamise kaudu.
(12)
Reageerides lihtsustamise ning rahastamise tõhusa
juhtimise vajadusele, kehtestatakse käesolevas määruses õiguste ja kodakondsuse
programm, et tagada kolme eelneva programmi alusel ellu viidud tegevuse
jätkumine; kõnealune tegevus on kehtestatud nõukogu 19. aprilli
2007. aasta otsusega 2007/252/EÜ, millega kehtestatakse ajavahemikuks
2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm
„Põhiõigused ja kodakondsus”;[9] Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 20. juuni 2007. aasta otsusega 779/2007/EÜ, millega luuakse
ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames
eriprogramm laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja
selle vastu võitlemiseks ning ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (programm
„Daphne III”)[10] ning Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsuse 1672/2006/EÜ (millega
kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm „Progress”)[11]
osadega „Sooline võrdõiguslikkus” ja „Mittediskrimineerimine ja mitmekesisus”.
(13)
Komisjoni teatistes „ELi eelarve läbivaatamine”[12]
ja „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” rõhutatakse seda,
kui oluline on keskenduda rahastamisel meetmetele, millel on selge Euroopa
lisaväärtus, s.t mille puhul liidu sekkumine võib luua lisaväärtust võrreldes üksikute
liikmesriikide tegevusega. Selle määrusega hõlmatud toimingud peaksid aitama
arendada vastastikust usaldust liikmesriikide vahel, suurendada piiriülest
koostööd ja võrgustikke ning saavutada liidu õiguse õige, sidusa ja järjepideva
kohaldamise. Rahastamine peaks aitama ka kõikidel asjaomastel isikutel saada
tõhusaid ja paremaid teadmisi liidu õigusest ja poliitikast ning tagama
nõuetekohase analüütilise aluse liidu seadusandluse ja poliitika toetamiseks ja
arendamiseks. Liidu sekkumine võimaldab neid toiminguid ellu viia järjepidevalt
kogu liidus ning tekitab mastaabisäästu. Peale selle suudab Euroopa Liit liikmesriikidest
paremini lahendada piiriüleseid olukordi ning pakkuda vastastikuse õppe Euroopa
platvormi.
(14)
Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte
rakendamiseks tuleks käesolevas määruses ette näha asjakohased vahendid selle
tulemuste hindamiseks. Seepärast tuleks selles kindlaks määrata üld- ja
erieesmärgid. Nende erieesmärkide saavutamise mõõtmiseks tuleks kehtestada mitu
näitajat, mis peaksid jääma kehtima kogu programmi kestuse ajal.
(15)
Käesolev määrus sätestab mitmeaastase programmi
rahastamispake, mis peab olema eelarvepäevale institutsioonile iga-aastase
eelarvemenetluse käigus peamiseks juhendiks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja
komisjoni XX institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja
usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 17 tähenduses.
(16)
Käesolevat määrust tuleks rakendada täielikult
kooskõlas XX.XX.XXXX määrusega (EL, Euratom) nr XX/XX, mis käsitleb
Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju. Eelkõige
tuleks selles kasutada nimetatud eeskirjadega kehtestatud
lihtsustamisvahendeid. Peale selle peaks toetatavate meetmete kindlakstegemise
kriteeriumide eesmärk olema eraldada olemasolevad finantsvahendid meetmetele,
mis tekitavad suurimat mõju seoses taotletava poliitikaeesmärgiga.
(17)
Rakendamisvolitused tuleks anda komisjonile seoses
iga-aastaste tööprogrammide vastuvõtmisega. Nende volituste rakendamisel tuleks
toimida kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse
eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide ellu viidava
kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste
teostamise suhtes[13]. Asjaomaste iga-aastaste
summade mõju eelarvele võib pidada väheseks. Seepärast tuleks kohaldada
nõuandemenetlust.
(18)
Liidu eelarve vahendite tõhusaks eraldamiseks
tuleks püüelda järjepidevuse, vastastikuse täiendavuse ja koostoime poole selliste
rahastamisprogrammidega, millega toetatakse teineteisega tihedalt seotud
poliitikavaldkondi, eriti XX.XX.XXXX määrusega (EL) nr XX/XX[14]
kehtestatud õigusprogrammiga, XX.XX.XXXX määrusega (EL) nr XX/XX[15]
kehtestatud programmiga „Kodanike Euroopa” ning siseküsimuste, tööhõive ja
sotsiaalküsimuste, tervise ja tarbijakaitse, hariduse, koolituse, noorte ja
spordi, infoühiskonna ning laienemise valdkonna programmide, eelkõige
ühinemiseelse abi rahastamisvahendi[16] ja ühise strateegilise
raamistiku fondidega.
(19)
Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel
kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist,
avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või
ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral karistusi.
Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) tuleks lubada korraldada määruses
(Euratom, EÜ) nr 2185/96[17] sätestatud korras
ettevõtjate kohapealseid kontrolle eesmärgiga teha kindlaks, kas on esinenud
pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab liidu
finantshuve seoses liidu rahastamisega programmi alusel.
(20)
Kuna käesoleva määruse eesmärki aidata luua
piirkond, kus edendatakse ja kaitstakse isikute õigusi, nagu on sätestatud
Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ei saa
liikmesriigid piisaval tasemel saavutada, vaid see on paremini saavutatav liidu
tasandil, võib liit kehtestada meetmed kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega,
nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis
sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus
nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Programmi kehtestamine ja kestus
1.           Käesoleva määrusega
kehtestatakse Euroopa Liidu õiguste ja kodakondsuse programm, edaspidi „programm”.
2.           Programm hõlmab ajavahemikku
1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.
Artikkel 2
Euroopa lisaväärtus
Programmiga rahastatakse meetmeid, millel on
Euroopa lisaväärtus. Seepärast tagab komisjon, et rahastamiseks valitud
meetmete eesmärk on pakkuda Euroopa lisaväärtusega tulemusi ning jälgida, kas
Euroopa lisaväärtus saavutati programmiga rahastatud meetmete lõpptulemuste
kaudu ka tegelikult.
Artikkel 3
Üldeesmärgid
Programmi üldine eesmärk on aidata luua
piirkond, kus edendatakse ja kaitstakse isikute õigusi, nagu on sätestatud
Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.
Artikkel 4
Erieesmärgid
1.           Artiklis 3 sätestatud
üldeesmärkide saavutamiseks on programmil järgmised erieesmärgid:
a)      aidata edendada liidu kodakondsusest
tulenevaid õigusi;
b)      edendada võitlust soo, rassilise või
etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse
sättumuse alusel toimuva diskrimineerimisega ning aidata tõhusalt kohaldada naiste
ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtet ning puuetega inimeste ja eakate õigusi;
c)      aidata tagada kõrgetasemeline
isikuandmete kaitse;
d)      edendada lapse õiguste austamist;
e)      võimaldada tarbijatel ja ettevõtjatel
siseturul kindlustundega kaubelda ja osta, tugevdades liidu tarbijakaitse
õigusnormidest tulenevaid õigusi ning toetades ettevõtlusvabadust siseturul
piiriüleste tehingute kaudu.
2.           Lõikes 1 sätestatud
eesmärkide saavutamise näitajad on muu hulgas see, kuidas Euroopa tajub nende
õiguste austamist, kasutamist ja rakendamist, ning kaebuste arv.
Artikkel 5
Meetmed
1.           Eesmärgiga saavutada
artiklites 3 ja 4 sätestatud eesmärgid, keskenduvad programmi meetmed
järgmistele tegevusvaldkondadele:
a)      üldsuse teadlikkuse ja teadmiste
edendamine liidu õiguse ja poliitika valdkonnas;
b)      liidu õiguse ja poliitika rakendamise
toetamine liikmesriikides;
c)      piiriülese koostöö edendamine ning
teadmiste vastastikuse vahetamise ja vastastikuse usalduse tagamine kõikide
asjaomaste sidusrühmade seas;
d)      teadmiste ja arusaamise suurendamine
võimalikest küsimustest, mis mõjutavad aluslepingu, põhiõiguste harta ja ELi
teiseste õigusnormidega tagatud õiguste ja põhimõtete kasutamist, eesmärgiga
tagada tõenditel põhinev poliitikakujundus ja õigusnormid.
2.           Programmi raames rahastatakse
muu hulgas järgmist liiki meetmeid:
a)      analüüsitegevus, nt andmete ja statistika
kogumine; ühtsete metoodikate ning vajaduse korral näitajate või
võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja
küsitlused; hindamised ja mõjuhindamised; suuniste, aruannete ja õppematerjalide
väljatöötamine ja avaldamine; liidu õigusnormide ülevõtmise ja kohaldamise ning
liidu poliitika rakendamise järelevalve ja hindamine; õpitoad, seminarid,
ekspertide kohtumised, konverentsid;
b)      koolitustegevus, näiteks töötajate
vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate väljaõpe, internetipõhiste või
muude koolitusmoodulite arendamine;
c)       vastastikune
õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, heade tavade,
uuenduslike käsituste ja kogemuste kindlakstegemine ja vahetus ning vastastikuse
hindamise ja õppe korraldamine; konverentside ja seminaride korraldamine;
teadlikkuse suurendamise ja teabekampaaniate, meediakampaaniate ja ürituste
korraldamine, sealhulgas ettevõtjate teavitamine Euroopa Liidu poliitilistest
prioriteetidest; materjalide koostamine ja avaldamine nii teabe kui ka
programmi tulemuste levitamiseks; süsteemide ja töövahendite väljatöötamine,
käitamine ja hooldus, kasutades info- ja sidetehnoloogiat;
d)      põhiliste osaliste toetamine, näiteks
liikmesriikide toetamine liidu õiguse ja poliitika rakendamisel; selliste
oluliste Euroopa tasandi võrgustike toetamine, mille tegevus on seotud
käesoleva programmi eesmärkide rakendamisega; Euroopa tasandil võrgustike
loomine erialaasutuste ja -organisatsioonide, riiklike, piirkondlike ja
kohalike ametiasutuste vahel; ekspertide võrgustike rahastamine; Euroopa
tasandi vaatluskeskuste rahastamine.
Artikkel 6
Osalemine
1.           Juurdepääs programmile on
avatud kõikidele avalik-õiguslikele ja/või eraõiguslikele organitele ja
asutustele, kelle seaduslikuks asukohaks on:
a)      liikmesriigid;
b)      EFTA riigid, kes on Euroopa
Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimuste kohaselt Euroopa
Majanduspiirkonna lepingu osalised;
c)      ühinemisläbirääkimisi pidavad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed
kandidaatriigid liidu programmides osalemiseks nendega sõlmitud lepingute
üldpõhimõtete ja ‑tingimuste kohaselt.
2.           Avalik-õiguslikud ja
eraõiguslikud organid ja asutused, kelle seaduslik asukoht on muudes
kolmandates riikides, eelkõige sellistes riikides, kelle suhtes kohaldatakse
Euroopa naabruspoliitikat, võivad programmi tegevuses osaleda, kui see teenib
programmi eesmärki.
3.           Programmi alusel võib
komisjon teha koostööd programmiga hõlmatud valdkondades tegutsevate asjaomaste
rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks Euroopa Nõukogu, Euroopa
Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ja Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooniga. Nendel rahvusvahelistel organisatsioonidel on juurdepääs
programmile.
Artikkel 7
Eelarve
1.           Finantsraamistik programmi
täitmiseks on 439 miljonit eurot.
2.           Programmi rahalised vahendid
võivad katta ka kulud, mis on seotud ettevalmistavate, järelevalve-,
kontrolli-, auditi- ja hindamistoimingutega, mida on vaja programmi juhtimiseks
ja selle eesmärkide saavutamiseks: eelkõige uuringud, ekspertidega kohtumised,
teabe- ja kommunikatsioonimeetmed, sealhulgas ettevõtjate teavitamine Euroopa
Liidu poliitilistest prioriteetidest, kuivõrd need on seotud käesoleva määruse
üldeesmärkidega, IT võrgustikega seotud kulud, kui võrgustikud keskenduvad
teabe töötlemisele ja vahetamisele, koos kõikide muude tehnilise ja haldusabi
kuludega, mida komisjon kannab programmi juhtimisel.
3.           Eelarvepädev asutus kinnitab
ettenähtud iga-aastased assigneeringud nõukogu XX.XX.XXX määrusega (EL,
Euratom) nr XX/XX (millega sätestatakse mitmeaastane finantsraamistik
aastateks 2014–2020) kehtestatud piires.
Artikkel 8
Rakendusmeetmed
1.           Komisjon rakendab liidu
finantstoetust kooskõlas XX.XX.XXXX määrusega (EL, Euratom) nr XX/XX, mis
käsitleb Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju.
2.           Programmi rakendamiseks võtab
komisjon vastu aastased tööprogrammid rakendusaktide kujul. Need rakendusaktid
võetakse vastu kooskõlas artikli 9 lõikes 2 osutatud
nõuandemenetlusega.
3.           Aastastes tööprogrammides sätestatakse
nende rakendamiseks vajalikud meetmed, projektikonkursside prioriteedid ja kõik
muud XX.XX.XXXX määrusega (EL, Euratom) nr XX/XX (mis käsitleb Euroopa Liidu
aastaeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) nõutavad punktid.
Artikkel 9
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni abistab komitee.
See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele viidates
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
Artikkel 10
Vastastikune täiendavus
1.           Komisjon peab tagama koostöös
liikmesriikidega vastavuse ja täiendavuse ning koostoime teiste liidu
vahenditega, muu hulgas õigusprogrammiga, programmiga „Kodanike Euroopa” ning
siseküsimuste, tööhõive ja sotsiaalküsimuste, tervise ja tarbijakaitse,
hariduse, koolituse, noorte ja spordi, infoühiskonna ning laienemise valdkonna
programmide, eelkõige ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ja ühise
strateegilise raamistiku fondidega..
2.           Programm võib jagada
ressursse muude ühenduse rahastamisvahenditega, eelkõige õigusprogrammiga, et
viia ellu meetmeid, mis vastavad mõlema programmi eesmärkidele. Meede, mida on
programmi alusel rahastatud, võib olla aluseks ka rahastamisele õigusprogrammi
alusel, tingimusel et rahastamine ei kata samu kuluartikleid.
Artikkel 11
Liidu finantshuvide kaitse
1.           Komisjon astub vajalikke
samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete
rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu
ebaseadusliku tegevuse eest ennetustegevuse, tõhusa kontrolli ja alusetult
väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate,
proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
2.           Komisjonil või tema
esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja
kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on rahastatud
programmi alusel liidu vahenditest.
              Euroopa Pettustevastane Amet
(OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud
ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma määruses
(Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras ning mille eesmärk on teha
kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest
rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud
liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
              Ilma et see piiraks esimese
ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse
määramise otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate
lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus
selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.
Artikkel 12
Järelevalve ja hindamine
1.           Komisjon teostab
korrapäraselt programmi järelevalvet, et jälgida selle alusel ellu viidud
meetmete rakendamist artikli 5 lõikes 1 osutatud meetmete
valdkondades ning artiklis 4 osutatud erieesmärkide saavutamist.
Järelevalve kujutab endast ka vahendit, mille abil hinnata, kuidas programmi
meetmete raames on käsitletud soolise võrdõiguslikkuse ning mittediskrimineerimise
küsimusi. Kui see on asjakohane, tuleks näitajaid eristada soo, vanuse ja puude
alusel.
2.           Komisjon esitab Euroopa
Parlamendile ja nõukogule:
a)      vahehindamise aruande hiljemalt
2018. aasta keskpaigaks;
b)      järelhindamise aruande.
3.           Vahehindamise aruandes
käsitletakse programmi eesmärkide saavutamist, vahendite kasutamise tõhusust
ning programmi Euroopa lisaväärtust eesmärgiga määrata kindlaks, kas
rahastamist programmiga hõlmatud valdkondades pikendatakse, muudetakse või see
peatatakse pärast 2020. aastat. Peale selle uuritakse aruandes programmi
mis tahes lihtsustamise võimalust, selle sisemist ja välist ühtsust ning
kõikide eesmärkide ja meetmete jätkuvat asjakohasust. Selles võetakse arvesse
artiklis 13 nimetatud programmide eel- ja järelhindamiste tulemusi.
4.           Järelhindamise aruandes
käsitletakse programmi pikemaajalisi mõjusid ning programmi mõju
jätkusuutlikkust eesmärgiga aidata teha otsus järgmise programmi kohta.
Artikkel 13
Üleminekumeetmed
Meetmeid, mis algatatakse enne
1. jaanuari 2014 otsuse 2007/252/EÜ, otsuse 779/2007/EÜ või otsuse
1672/2006/EÜ 4. osa „Mittediskrimineerimine ja mitmekesisus” ja 5. osa „Sooline
võrdõiguslikkus” alusel, reguleerivad jätkuvalt nende otsuste sätted kuni nende
lõpuleviimiseni. Nende meetmete puhul loetakse viited otsuse 2007/252/EÜ
artiklis 10, otsuse 779/2007/EÜ artiklis 10 ja otsuse 1672/2006/EÜ
artiklis 13 osutatud komiteedele viideteks käesoleva määruse
artiklis 9 sätestatud komiteele.
Artikkel 14
Jõustumine
Käesolev määrus
jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
LISA
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid
              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate
isikute rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ajavahemikuks
2014–2020 õiguste ja kodakondsuse programm

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[18])
struktuurile

Jaotis 33. Õigus

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik

þ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[19]
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Programmi
eesmärk on aidata luua vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala,
edendades ja toetades õigustel põhineva Euroopa tõhusat rakendamist, nagu on
sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste
hartas. See hõlmab eelkõige Euroopa kodakondsusest tulenevaid õigusi, soo,
rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse
või seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimisega võitlemist ning
naiste ja meeste võrdõiguslikkust, puuetega inimeste ja eakate õigusi, õigust
isikuandmete kaitsele, lapse õigusi, tarbijate õigusi ning ettevõtlusvabadust
siseturul, hõlbustades piiriüleseid tehinguid.

1.4.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärgid
Eespool
nimetatud üldeesmärgi saavutamiseks on programmis sätestatud järgmised erieesmärgid:
a)
aidata edendada liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi;
b)
edendada võitlust soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või
veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel toimuva
diskrimineerimisega ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning puuetega
inimeste ja eakate õiguste tõhusat kohaldamist;
c)
aidata tagada kõrgetasemeline isikuandmete kaitse;
d)
edendada lapse õiguste austamist;
e)
võimaldada tarbijatel ja ettevõtjatel siseturul kindlustundega kaubelda ja
osta, tugevdades liidu tarbijakaitse õigusnormidest tulenevaid õigusi ning
toetades ettevõtlusvabadust siseturul piiriüleste tehingute kaudu.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
ABB 33 02 ja 33 06.

1.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Ettepanekuga
aidatakse jõustada acquis’d, võimaldades liidu kodanikel ja ettevõtjatel
saada täielikult kasu kehtivatest õigusnormidest. Nad on rohkem teadlikud oma
õigustest ning liikmesriikidel ja sidusrühmadel on paremad vahendid, et
vahetada teavet parimate tavade kohta ja teha koostööd. Ettepaneku mõjusid abisaajatele/sihtrühmadele
on üksikasjalikumalt kirjeldatud mõjuhinnangu punktis 4.1.2.
Peale
selle toovad kavandatud rahastamisprogrammide muudatused selgelt kasu
protsessidele, mille alusel hallatakse rahalist toetust. See algab ühtsest
käsitusest kõikide programmide taotlemisprotsesside, nõutavate dokumentide ja
kasutatavate IT-süsteemide puhul. See säästab aega, sest mitu sidusrühma, kes
tegutsevad mitmes programmide praeguste põlvkondadega hõlmatud valdkonnas, ei
pea enam tegelema erinevate nõuetega ning saavad rohkem keskenduda sisu ja
kvaliteedi seisukohast läbimõeldud ettepanekute väljatöötamisele.
Peale
selle on ühe ühtlustatud ja kooskõlastatud projektivaliku menetluse puhul
taotluste esitamise ning tulemuste saamise vaheline viivitus palju väiksem ning
see tagab taotlevale organisatsioonile lühema ebakindlusperioodi. See tagab
projektide täiendava lisaväärtuse saamise palju kiiremini pärast projektide
algatamist ning vastab seega paremini konkreetsetele vajadustele, mida nad
peavad rahuldama kooskõlas ELi poliitika prioriteetidega.

1.4.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Eespool
nimetatud erieesmärkide saavutamise näitajad on muu hulgas see, kuidas Euroopa
tajub nende õiguste austamist, kasutamist ja rakendamist, ning kaebuste arv.
Õigusküsimuste
peadirektoraadil ei ole piisavalt teavet praeguse olukorra kohta, et seada
sisukaid pikaajalisi või keskpikki eesmärke, aga ta üritab enne programmi
rakendamise algust koguda rohkem andmeid praeguse olukorra kohta, et määrata
kindlaks programmi etapid ja eesmärgid.

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Ehkki
õigusnormid on põhivahend liidu eesmärkide rakendamiseks õiguste ja
kodakondsuse valdkonnas, tuleb neid täiendada teiste vahenditega. Oluline roll on
rahastamisel. Eelkõige tuleks rahastamisega edendada õigusnormide tõhusust ning
aluslepingus otseselt sätestatud õigusi, suurendades kodanike, ekspertide ja
sidusrühmade teadmisi, teadlikkust ja suutlikkust, toetades järgmist:
-            teavitamine ja avalikkuse
teadlikkuse suurendamine, kaasa arvatud riiklike ja üleeuroopaliste kampaaniate
toetamine inimeste teavitamiseks nende õigustest, nagu need on tagatud ELi
õigusega, ja sellest, kuidas neid õigusi praktikas rakendada;
-         õigusekspertide (näiteks kohtunike ja prokuröride) ja teiste praktikute
koolitamine ja nende suutlikkuse suurendamine, pakkudes neile vahendeid ELi
õiguste ja poliitika tõhusaks rakendamiseks.
Rahastamisel on keskne
roll ka riikidevahelise tasandi koostöö edendamisel ning vastastikuse usalduse
loomisel järgmise kaudu:
-         võrgustike tugevdamine – siin peetakse silmas kogu ELi hõlmavaid
organisatsioone, kes aitavad valmistada ette tulevasi algatusi selles
valdkonnas ning edendada nende algatuste ühtset rakendamist kogu Euroopas;
-         piiriülene koostöö õigusaktide jõustamise alal, näiteks
teavitamissüsteemide loomine kadunud laste kohta, operatiivse ja piiriülese
uimastitevastase võitluse koostöö koordineerimine.
Peale selle tuleks
rahastamise kaudu toetada järgmist:
-        teadusuuringud,
analüüsid ja muu tugitegevus, et anda seadusandjale selget ja üksikasjalikku
teavet probleemide ja olukorra kohta kohapeal. Nende toimingute tulemused
aitavad arendada ja rakendada ELi poliitikat ning tagavad selle, et need
põhinevad tõenditel ning on hästi suunatud ja struktureeritud.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Õiguste
ja kodakondsuse programmiga hõlmatud rahastamisel keskendutakse toimingutele,
mille puhul ELi sekkumine võib pakkuda lisaväärtust võrreldes üksikute
liikmesriikide tegevusega. Käesoleva määrusega hõlmatud meetmed aitavad
tõhusalt kohaldada acquis’d, tekitades vastastikust usaldust
liikmesriikide vahel, suurendades piiriülest koostööd ja võrgustikke ning
saavutades liidu õiguse õige, sidusa ja järjepideva kohaldamise kogu liidus.
Üksnes liidu tasandil tegutsemine saab tagada kooskõlastatud tegevuse, mis
jõuab kõikide liikmesriikideni. Euroopa Liit suudab liikmesriikidest paremini
lahendada piiriüleseid olukordi ning pakkuda vastastikuse õppe Euroopa
platvormi. Ilma liidu toetuseta kipuvad sidusrühmad lahendama sarnaseid
probleeme killustatult ja kooskõlastamatult. Nendevaheline koostöö ja
võrgustikud toovad kaasa parimate tavade ja eelkõige uuenduslike ja
integreeritud käsituste levitamise eri liikmesriikides. Nendes toimingutes
osalevad isikud tagavad seega mitmekordistava mõju oma erialategevuses ning
levitavad parimaid tavasid oma liikmesriigis laiemalt.
Toetatakse
nõuetekohast analüütilist alust poliitika toetamiseks ja arendamiseks. Euroopa
Liidu sekkumine võimaldab neid toiminguid ellu viia järjepidevalt kogu liidus
ning tekitab mastaabisäästu. Rahastamine riigi tasandil ei anna samasuguseid
tulemusi, vaid pakub üksnes killustatud ja piiratud käsitust, mis ei hõlma
Euroopa Liidu kui terviku vajadusi.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Praeguste
programmide vahehindamised õiguste ja kodakondsuse valdkonnas on kinnitanud
programmide üldist tõhusust, aga tõstnud esile ka mitmeid probleeme, nagu
vahendite hajumine mitme piiratud mõju ja väikese mahuga projekti vahel.
Hoolimata asjaolust, et rahalisi vahendeid on eraldatud paljudele projektidele,
puudub tasakaalustatud geograafiline jaotus rahastatavate organisatsioonide
vahel. Vahehindamistes ollakse ühel nõul, et tuleb rohkem pingutada,
parandamaks rahastatud toimingute tulemuste ja väljundi levitamist ja
kasutamist. Levitamise parandamine toimub kooskõlas hindamise ja järelevalve
paranemisega. Vahehindamistes ja üldsusega konsulteerimisel osutati keerukatele
ja bürokraatlikele menetlustele, mille taotlejad peavad läbima. Halduslikust
seisukohast tekitab eri programmide puhul kasutatavate menetluste arvukus
komisjonile suure halduskoormuse. Menetluste arvukus ja suur halduskoormus
pikendavad menetluste kestust. Programmide liitmine lahendaks selle küsimuse ja
tekitaks programmide vahel koostoime.

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

Programmiga
soovitakse saavutada koostoime, vastavus ja vastastikune täiendavus teiste
liidu vahenditega ning muu hulgas õigusprogrammiga ning programmidega siseasjade,
tööhõive, tervishoiu ja tarbijakaitse, hariduse, koolituse, noorsoo ja spordi,
kommunikatsiooni, infoühiskonna, laienemise (eriti ühinemiseelse abi
rahastamisvahendi ning ühise strateegiaraamistiku alusel tegutsevate fondide)
valdkonnas. Hoidutakse teiste programmide raames toimuva tegevuse
dubleerimisest ning vahendeid võidakse õigusprogrammi ning õiguste ja
kodakondsuse programmi vahel jagada, et saavutada ühised eesmärgid.

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

þ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1. jaanuar 2014 kuni 31.
detsember 2020
–
þFinantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2020 ja pärast seda
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieliulatuslik rakendamine

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[20]

þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
þ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
þ  rakendusametitele
–
þ  ühenduste asutatud asutustele[21]
–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
þ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (nagu on täpsustatud
allpool)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused:
Võimalus
kasutada olemasolevat rakendusametit programmi täielikuks või osaliseks
rakendamiseks on sätestatud seletuskirjas. Praeguses etapis ei ole selle kohta
tehtud ühtegi otsust ning pole tehtud kulude ja tulude analüüsi, ent see
võimalus tuleks jätta alles.
Ühine eelarve
täitmine on teine võimalus, mida võib edaspidi kavandada. See on seotud
eelkõige artikli 6 lõikes 2 nimetatud rahvusvaheliste
organisatsioonidega: Euroopa Nõukogu, ÜRO ja OECD.

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Ettepanek
hõlmab järelevalve- ja hindamiskohustusi. Erieesmärkide saavutamist jälgitakse
ettepanekus toodud näitajate põhjal korrapäraselt.
Peale
selle esitab komisjon hiljemalt 2018. aasta keskpaigaks vahehindamise
aruande programmi eesmärkide saavutamise, vahendite kasutamise tõhususe ja
programmi Euroopa lisaväärtuse kohta. Pärast programmi lõppu esitatakse
järelhindamise aruanne programmi pikemaajaliste mõjude ja mõju jätkusuutlikkuse
kohta.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.
Tuvastatud ohud

Õigusküsimuste
peadirektoraat ei ole oma rahastamiskavades täheldanud olulist veaohtu. Seda
kinnitab viimastel aastatel oluliste leidude korduv puudumine kontrollikoja
aastaaruannetes ning jääkvigade määr alla 2 % õigusküsimuste peadirektoraadi
(ning endise õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi) aastastes
tegevusaruannetes (v.a programmi „Daphne” puhul 2009. aastal).
Peamised
tuvastatud ohud on järgmised:
-
valitud projektide kehva kvaliteedi ning projekti kehva tehnilise rakendamise oht,
mis vähendab programmi mõju; see tuleneb puudulikust valikumenetlusest,
eksperditeadmiste puudumisest või ebapiisavast järelevalvest;
-
eraldatud vahendite ebatõhusa või mittetulusa kasutamise oht nii toetuste
(tegelike abikõlblike kulude hüvitamise keerukus koos piiratud võimalustega
kontrollida abikõlblikke kulusid kohapeal) kui ka hangete puhul (konkureerida võib
vaid piiratud arvul ettevõtjaid, kellel on nõutavad erialateadmised; see ei
paku piisavat võimalust võrrelda hinnapakkumisi);
- ohud,
mis on seotud (eelkõige) väiksemate organisatsioonide suutlikkusega kontrollida
tõhusalt kulusid ning tagada tehtud toimingute läbipaistvus;
-
komisjoni mainelanguse oht, kui avastatakse pettus või kuritegevus; kolmandate
isikute sisekontrolli süsteemid tagavad vaid osalise kindlustunde tulenevalt
erinevate töövõtjate ja abisaajate suhteliselt suurest arvust, kellel on kõigil
oma kontrollisüsteem, mis on sageli väikese ulatusega.
Enamik
neist ohtudest väheneb eeldatavasti tänu ettepanekute paremale käsitlemisele
ning lihtsustatud punktide kasutamisele iga kolme aasta tagant toimuval
finantsmääruse läbivaatamisel.

2.2.2.
Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Sisekontrollisüsteemi kirjeldus
Tulevase
programmi jaoks kavandatud kontrollisüsteem on praeguse kontrollisüsteemi jätk.
See koosneb eri osadest: toimingute järelevalve programmijuhtimisüksuse poolt,
eelkontroll (finantskontroll) keskse eelarve- ja kontrolliüksuse ja sisese hankekomisjoni
poolt, toetuste järelkontroll ja audit sisekontrolliüksuse ja/või
sisekontrollitalituse poolt.
Kõik
tehingud läbivad eelkontrolli programmijuhtimisüksuse poolt ning eelarve- ja
kontrolliüksuse finantskontrolli (v.a madala riskiga eelfinantseeringute
puhul). Toetuste puhul kontrollitakse põhjalikult kulunõudeid ning palutakse
vajaduse korral esitada täiendavaid dokumente, tuginedes riskihinnangule. Kõik
avatud ja piiratud hankemenetlused ja läbirääkimismenetlused, mis ületavad
60 000 eurot, esitatakse sisesele hankekomisjonile kontrollimiseks enne
lepingu sõlmimise otsuse vastuvõtmist.
Eelkontrolli
sektor kohaldab nii-öelda kindlakstegemise strateegiat, mille eesmärk on teha
kindlaks maksimaalsed kõrvalekalded eesmärgiga nõuda tagasi põhjendamatult
tehtud maksed. Selle strateegia põhjal tehakse audit teatavate projektide
kohta, mis valitakse peaaegu täiel määral riskianalüüsi põhjal.
Kontrollimise kulud ja tulud
Meie
hinnangul täidab 50–70 % kogu personalist, kes osaleb praeguste
finantsprogrammide juhtimises, üldiselt kontrollifunktsioone (alates abisaajate/töövõtjate
valimisest kuni audititulemuste rakendamiseni). See vastab vahemikule alates
2,1 miljonist eurost (50 % punktis 3.2.3 sätestatud 2014. aasta
personalikuludest) kuni 3,2 miljoni euroni (70 % punktis 3.2.3 sätestatud
2020. aasta personalikuludest). Peale selle tekitab
järelkontrollitellimine väljastpoolt kulusid vahemikus 75 000–100 000
eurot aastas, mida rahastatakse haldustoetuste assigneeringutest. Need kulud
moodustavad 4–6 % programmi kogueelarvest, vähenedes seitsmeaastase perioodi
jooksul tulenevalt asjaolust, et iga-aastased assigneeringud kasvavad
märkimisväärselt aastatel 2014–2020, samal ajal kui kontrollikulud püsivad
suhteliselt stabiilsena.
Tänu
eel- ja järelkontrolli kombineerimisele ning dokumendipõhistele kontrollidele
ja kohapealsetele kontrollkäikudele oli viimastel aastatel kvantifitseeritav
keskmine jääkvigade määr alla 2 %, v.a 2009. aastal programmi „Daphne”
puhul, mil veamäär oli pisut üle 2 %. See probleem lahendati aasta hiljem,
suurendades järelkontrolli kohapeal. Nendel kontrollidel on tuvastatud ja
parandatud ülejäänud vead kõnealuses valimis. Seepärast loetakse
sisekontrollisüsteem ja selle maksumus õigusküsimuste peadirektoraadis madala
veamäära eesmärgi saavutamiseks asjakohaseks.
Ent
selles raamistikus uurib õigusküsimuste peadirektoraat endiselt võimalusi,
kuidas edendada juhtimist ja suurendada lihtsustamist. Programmide arvu
vähendamisega kohaldatakse ühtlustatud eeskirju ja menetlusi, vähendades
veariski. Lisaks kasutatakse finantsmääruse iga kolme aasta tagant toimuval
läbivaatamisel võimalikult palju lihtsustamisvahendeid, sest eeldatakse, et
need aitavad vähendada abisaajate halduskoormust ning tagavad seega veaohtude
või halduskoormuse samaaegse vähendamise komisjoni jaoks.
(Praeguste) kontrollide iseloom ja intensiivsus
 Kontrollid kokkuvõtlikult || Summa (miljonit eurot)   || Abisaajate/tehingute arv (% koguarvust) || Kontrollide täpsus* (1.-4. tase) || Ulatus (% väärtusest)
 Kõigi finantstehingute eelkontroll || Täpsustamata || 100 % || 1.–4. tase, sõltuvalt tehingu riskist ja liigist || 100 %
 Hankelepingu sõlmimise otsuste kontrollimine õigusküsimuste peadirektoraadi hankekomisjoni poolt || Täpsustamata || 100 % üle 125.000 euro suuruse väärtusega hankemenetluste puhul ja üle 60.000 euro suuruse väärtusega läbirääkimismenetluste puhul || 4. tase || 100 % üle 125.000 euro suuruse väärtusega hankemenetluste puhul ja üle 60.000 euro suuruse väärtusega läbirääkimismenetluste puhul
 Toetuste lõppmaksete järelkontroll || Täpsustamata || Vähemalt 10 % || 4. tase || 5–10 %
*Kontrollide täpsus:
1. Minimaalne haldus-/aritmeetiline kontroll ilma viideteta
tõendavatele dokumentidele.
2. Kontroll viitega kinnitavale teabele, mis sisaldab
sõltumatu järelevalve elementi (nt kontrollitõend või mõni muu kontrollidokument),
ent ilma viideteta alusdokumentidele.
3. Kontroll viitega täiesti sõltumatule kinnitavale
teabele (nt nõude teatavaid elemente õigustav andmebaas, kolmandate isikute või
komisjoni hinnang saavutustele jms).
4. Kontroll viite ja juurdepääsuga kõikide sisendite
ja väljundite alusdokumentidele, mis on menetluse selles etapis kättesaadavad
(nt ajakavad, arved, füüsilised kontrollimised jms); sama intensiivne tehingute
kontroll, nagu seda teeb Euroopa Kontrollikoda kinnitava avalduse andmise
raames.

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage rakendatavad
või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Tulevase
õiguste ja kodakondsuse programmi puhul on võetud või võetakse kasutusele
erinevad meetmed, et hoida ära pettust ja eeskirjade eiramist. Ettepaneku
artiklis 11 on säte Euroopa Liidu finantshuvide kaitse kohta. Kooskõlas
2011. aasta juunis vastu võetud komisjoni pettusevastase strateegiaga kavandab
õigusküsimuste peadirektoraat pettusevastast strateegiat, mis hõlmab kogu
kulutsükli, võttes arvesse proportsionaalsust ja rakendatavate meetmete kulusid
ja tulusid. Strateegia põhineb kahel sambal: ennetus, mis rajaneb tõhusal
kontrollil ja asjakohasel reaktsioonil, kui pettus või eeskirjade eiramine
avastatakse, ning mis seisneb valesti makstud summade tagasinõudmises, või kui
see on asjakohane, siis tõhusates, proportsionaalsetes ja hoiatavates
karistustes. Pettusevastases strateegias kirjeldatakse eel- ja järelkontrollide
süsteemi, mis põhineb punaste lipukeste süsteemil ning milles on määratud
kindlaks personali järgitav menetlus, kui avastatakse pettus või eeskirjade
eiramine. Selles antakse ka teavet Pettustevastase Ametiga toimiva töökorra
kohta.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

1.
Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus …....................................................] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 [3…] || [33 01 04.YY] [Õiguste ja kodakondsuse programm] || [Liigendamata] || JAH || JAH || EI || EI
 [3…] || [33 YY YY YY] [Õiguste ja kodakondsuse programm] || [Liigendatud] || JAH || JAH || EI || EI
   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Nr || [Rubriik 3 „Turvalisus ja kodakondsus”]
 Õigusküsimuste peadirektoraat ||   ||   || Aasta 2014[22] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Pärast 2020. aastat || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr 33 xx xx || Kulukohustused || (1) || 42 400 || 47 900 || 53 900 || 60 900 || 67 900 || 74 900 || 83 400 ||   || 431 300
 Maksed || (2) || 17 100 || 27 700 || 39 800 || 49 000 || 59 100 || 65 900 || 73 300 || 99 400 || 431 300
 Eelarverea nr || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[23]* ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr 33 01 04 yy ||   || (3) || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 ||   || 7 700
 Õigusküsimuste peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 43 500 || 49 000 || 55 000 || 62 000 || 69 000 || 76 000 || 84 500 ||   || 439 000
 Maksed || =2+2a +3 || 18 200 || 28 800 || 40 900 || 50 100 || 60 200 || 67 000 || 74 400 || 99 400 || 439 000
* Komisjon võib ette näha programmi
rakendamise (osalise) hajutamise olemasolevatele rakendusametitele. Vajaduse
korral kohandatakse summasid ja arvestust vastavalt hajutamisprotsessi
tulemustele.
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 42 400 || 47 900 || 53 900 || 60 900 || 67 900 || 74 900 || 83 400 ||   || 431 300
 Maksed || (5) || 17 100 || 27 700 || 39 800 || 49 000 || 59 100 || 65 900 || 73 300 || 99 400 || 431 300
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 1,100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 ||   || 7 700
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 3 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 43 500 || 49 000 || 55 000 || 62 000 || 69 000 || 76 000 || 84 500 ||   || 439 000
 Maksed || =5+ 6 || 18 200 || 28 800 || 40 900 || 50 100 || 60 200 || 67 000 || 74 400 || 99 400 || 439 000
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Pärast 2020. aastat || KOKKU
 Õigusküsimuste peadirektoraat ||   ||
  Personalikulud || 4 185 || 4 247 || 4 165 || 4 254 || 4 344 || 4 433 || 4 522 ||   || 30 150
  Muud halduskulud || 0 054 || 0 055 || 0 056 || 0 057 || 0 059 || 0 060 || 0 061 ||   || 0 402
 Õigusküsimuste peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 4 239 || 4 302 || 4 221 || 4 311 || 4 403 || 4 493 || 4 583 ||   || 30 552
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustused kokku = maksed kokku) || 4 239 || 4 302 || 4 221 || 4 311 || 4 403 || 4 493 || 4 583 ||   || 30 552
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 ||   || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 47 739 || 53 302 || 59 221 || 66 311 || 73 403 || 80 493 || 89 083 ||   || 469 552
 Maksed || 22 439 || 33 102 || 45 121 || 54 411 || 64 603 || 71 493 || 78 983 || 99 400 || 469 552

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt. Õigusküsimuste peadirektoraat ei saa esitada ammendavat
loetelu kõigist tulemustest, mis saavutatakse programmi kohase
finantssekkumisega, nende keskmisi kulusid ja arvu, nagu on nõutud käesolevas
punktis. Praegu puuduvad statistilised vahendid, mis võimaldavad arvutada
keskmisi kulusid kehtivate programmide alusel, ning selline täpne määratlus
oleks vastuolus põhimõttega, et tulevane programm peaks tagama piisava
paindlikkuse aastatel 2014–2020. Ent allpool on esitatud (mitteammendav)
loetelu oodatavatest tulemustest:
- isikute arv
sihtrühmas, kelleni teadlikkuse suurendamise meetmed jõuavad;
- isikute arv
sihtrühmas, kelleni koolitustegevus jõuab;
- nende
sidusrühmade arv, kes osalevad muu hulgas võrgustikes, vahetustes,
õppekäikudel;
- piiriülese
koostöö juhtude arv, sealhulgas IT-vahendite ja Euroopa menetluste kasutamise
kaudu;
- poliitikaalgatused, mis on kavandatud
hinnangute ja mõjuhindamiste alusel ning põhjalikule sidusrühmade ja
ekspertidega konsulteerimisele tuginedes;
- programmi rakendamise tulemusel tehtud
hindamiste ja mõjuhindamiste arv.
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[24] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[25] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERIEESMÄRK nr 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014[26] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 4 185 || 4 247 || 4 165 || 4 254 || 4 344 || 4 433 || 4 522 || 30 150
 Muud halduskulud || 0 054 || 0 055 || 0 056 || 0 057 || 0 059 || 0 060 || 0 061 || 0 402
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 4 239 || 4 302 || 4 221 || 4 311 || 4 403 || 4 493 || 4 583 || 30 552
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[27] välja jäävad kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 7 700
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 1 100 || 7 700
 KOKKU || 5 339 || 5 402 || 5 321 || 5 411 || 5 503 || 5 593 || 5 683 || 38 252
Komisjon võib ette näha programmi rakendamise
(osalise) hajutamise olemasolevatele rakendusametitele. Vajaduse korral
kohandatakse summasid ja arvestust vastavalt hajutamisprotsessi tulemustele.

3.2.3.2.
 Hinnanguline personalivajadus

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus on väljendatud täistööaja
ekvivalendina
 ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ettenähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) (täistööaja ekvivalendina) ||
 || 33 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 30,75 || 30,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[28] ||
 || 33 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 0,5 || 0,5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[29] || - peakorteris[30] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   || - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU || 31,25 || 31,25 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75
33 osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Summasid ja arvutusi kohandatakse sõltuvalt kavandatava hajutamisprotsessi
tulemustest.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Ülesanded, mis tuleb täita, hõlmavad kõiki ülesandeid, mida on vaja finantsprogrammi juhtimiseks, näiteks: - pakkuda sisendit eelarvemenetluseks; - ette valmistada iga-aastased tööprogrammid/rahastamisotsused, kehtestades iga-aastased prioriteedid; - juhtida projektikonkursse ja pakkumismenetlusi ning järgnevaid valikumenetlusi; - suhelda sidusrühmadega (võimalikud/tegelikud abisaajad, liikmesriigid jne); - juhtida projekte operatiivselt ja rahaliselt; - teostada kontrolli vastavalt eespool kirjeldatule (eelkontroll, hankekomitee, järelkontroll, sisekontroll); - aruandlus; - toetuste juhtimise IT-vahendite väljatöötamine ja haldamine; - eesmärkide saavutamise järelevalve ja neist aru andmine, sealhulgas iga-aastases tegevusaruandes ja tegevusalade aruandes.
 Koosseisuvälised töötajad || Ülesanded sarnanevad ametnike ja ajutiste teenistujate ülesannetele, v.a ülesanded, mida ei saa täita koosseisuvälised töötajad.

3.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

–
þ  Ettepanek/algatus on kooskõlas järgmise mitmeaastase
finantsraamistikuga.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[31].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

3.2.5.
Kolmandate isikute rahaline osalus

–
þ  Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset
kaasrahastamist.
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Hinnanguline mõju tuludele

–
¨  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
þ  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
þ         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarvesse kantud assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[32]
 Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
 Artikkel 6xxxx……… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
[33
yyyyyy…] Tulude eelarverida
Täpsustage tuludele
avaldatava mõju arvutusmeetod.
Tulud
ei ole selles etapis teada ning sõltuvad kandidaatriikide osalemisest
programmis.
[1]               ELi eelarve läbivaatamist käsitlev teatis,
KOM(2010) 700 (lõplik), 19.10.2010.
[2]               Komisjoni talituste töödokument „Euroopa
2020. aasta eelarve: praegune rahastamissüsteem, eesseisvad probleemid,
sidusrühmadega konsulteerimise tulemused ning eriarvamus peamiste
horisontaalsete ja valdkondlike küsimuste kohta”,
SEK(2011) 868 (lõplik), mis on lisatud teatisele „Euroopa 2020. aasta
strateegia aluseks olev eelarve”, KOM(2011) 500 (lõplik), 29.6.2011.
[3]               http://ec.europa.eu/justice/news/consulting_public/news_consulting_0010_en.htm.

[4]               „Tsiviilõigus” (JCIV), „Õigusemõistmine
kriminaalasjades” (JPEN), „Põhiõigused ja kodakondsus” (FRC), „Daphne III”
(DAP), „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus” (DPIP) ning tööhõive ja
sotsiaalse solidaarsuse programmi „Progress” osad „Mittediskrimineerimine ja
mitmekesisus” ning „Sooline võrdõiguslikkus”.
[5]               Rahastamisprogrammi „Tsiviilõigus” rakendamisel
saavutatud tulemuste ning rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja
kvantitatiivsete aspektide vahehindamise aruanne, KOM(2011) 351 (lõplik),
15.6.2011; programmi „Kriminaalõigus” hindamise vahearuanne, KOM(2011) 255
(lõplik), 11.5.2011; programmi „Põhiõigused ja kodakondsus (2007–2013)”
vahehindamise aruanne, KOM(2011) 249 (lõplik), 5.5.2011; programmi
„Daphne III (2007–2013)” vahehindamise aruanne, KOM(2011) 254
(lõplik), 11.5.2011; eriprogrammi „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus
(2007–2013)” vahehindamise aruanne, KOM(2011) 246 (lõplik), 5.5.2011.
[6]               ELT C 115, 4.5.2010,
lk 115.
[7]               KOM(2010) 2020 (lõplik),
3.3.2010.
[8]               KOM(2011) 500, 29.6.2011.
[9]               ELT L 110, 27.4.2007, lk 33,
ja parandus, ELT L 141, 2.6.2007.
[10]             ELT L 173, 3.7.2007, lk 19.
[11]             ELT L 315, 15.11.2006, lk 1.
[12]             KOM(2010) 700, 19.10.2010.
[13]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[14]             ELT L XX, XX.XX.XXXX, lk XX.
[15]             ELT L XX, XX.XX.XXXX, lk XX.
[16]             ELT L XX, XX.XX.XXXX, lk XX.
[17]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
[18]             ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine
eelarvestamine.
[19]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või
b.
[20]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[21]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[22]             Aasta, mil alustatakse
ettepaneku/algatuse rakendamist.
[23]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[24]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jms).
[25]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
[26]             Aasta, mil alustatakse
ettepaneku/algatuse rakendamist
[27]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi
programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud
(endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[28]             Lepingulised töötajad, kohalikud
töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid
delegatsioonides.
[29]             Tegevusassigneeringutest
rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A
read).
[30]             Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[31]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.
[32]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral
peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude
mahaarvamist.