               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.12.2016
            COM(2016) 883 final
            2016/0409(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1986/2006, nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Liit on viimasel kahel aastal tegelenud korraga selliste eraldiseisvate probleemidega nagu rände haldamine, ELi välispiiride integreeritud haldamine ning terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastane võitlus. Nende probleemide kindlaks lahendamiseks ning tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomiseks on väga oluline tulemuslik teabevahetus liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja asjaomaste ELi ametite vahel.

               Schengeni infosüsteem (SIS) on kõige edukam vahend ELi ja Schengeni lepinguga ühinenud riikide immigratsiooni-, politsei-, tolli- ja õigusasutuste tulemuslikuks koostööks. Sellistel liikmesriikide pädevatel asutustel nagu politsei, piirivalve ja toll peab olema juurdepääs kvaliteetsele teabele nende kontrollitavate isikute või esemete kohta ning selged juhised selle kohta, mida iga juhtumi korral teha tuleb. Selline suuremahuline infosüsteem on Schengeni koostöö keskmes ja mängib otsustavat rolli Schengeni alal inimeste vaba liikumise edendamisel. See võimaldab pädevatel asutustel sisestada ja vaadata andmeid tagaotsitavate isikute kohta, isikute kohta, kellel ei ole võib-olla õigust ELi siseneda või ELis viibida, teadmata kadunud isikute – eelkõige laste – kohta ning esemete kohta, mis võivad olla varastatud, seadusevastaselt omandatud või kadunud. SIS sisaldab lisaks konkreetset isikut või eset käsitlevale teabele ka pädevatele asutustele mõeldud selgeid juhiseid selle kohta, mida isiku või esemega pärast leidmist teha.

                  2016. aastal, st kolm aastat pärast teise põlvkonna SISi kasutuselevõttu korraldas komisjon SISi põhjaliku hindamise
                     1
                  . Hindamine näitas, et SISi kasutamine on olnud väga edukas. 2015. aastal kontrollisid riiklikud pädevad asutused isikuid ja esemeid SISi andmete põhjal peaaegu 2,9 miljardil korral ja vahetasid üle 1,8 miljoni ühiku täiendavat teavet. Nagu komisjoni 2017. aasta tööprogrammis teada antud, tuleks sellele positiivsele kogemusele toetudes süsteemi tulemuslikkust ja tõhusust veelgi parandada. Selleks esitab komisjon esimesed kolm ettepanekut, et parandada ja laiendada hindamise tulemustest lähtudes SISi kasutamist, ning jätkab samal ajal tööd eesmärgiga muuta praegused ja tulevased õiguskaitse- ja piirihaldussüsteemid koostalitlusvõimelisemaks, toetudes kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma käimasolevale tööle.

                  Kõnealustes ettepanekutes käsitletakse süsteemi kasutamist a) piirihalduseks, b) politseikoostööks ja kriminaalasjades tehtavaks õigusalaseks koostööks ning c) ebaseaduslikult riigis viibivate kolmanda riigi kodanike tagasisaatmiseks. Kaks esimest ettepanekut moodustavad üheskoos SISi loomise, toimimise ja kasutamise õigusliku aluse. Ettepanek SISi kasutamiseks ebaseaduslikult riigis viibivate kolmanda riigi kodanike tagasisaatmise korral täiendab ettepanekut piirihalduse kohta ja selles sisalduvaid sätteid. Sellega luuakse uus hoiatusteadete kategooria ning aidatakse rakendada direktiivi 2008/115/EÜ
                     2
                   ja jälgida selle täitmist.

                  Kuna liikmesriikide osalemine ELi poliitikas seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga on erinev, on vaja võtta vastu kolm erinevat õigusakti, mis on siiski üksteisega kooskõlas ja võimaldavad süsteemi täielikku toimimist ja kasutamist.

                  Sellega paralleelselt algatas komisjon aprillis ELi tasandil infohalduse tõhustamiseks ja parandamiseks arutelu piirivalve ja julgeoleku tugevamate ja arukamate infosüsteemide üle
                     3
                  . Üldeesmärk on tagada, et pädevad asutused saaksid süstemaatiliselt vajalikku teavet mitmesugustest nende käsutuses olevatest infosüsteemidest. Selle eesmärgi saavutamiseks on komisjon vaadanud läbi olemasoleva infoarhitektuuri, et teha kindlaks teabelüngad ja puudujäägid, mis tulenevad olemasolevate süsteemide funktsioonide puudustest ning ELi üldise andmehaldusarhitektuuri killustusest. Komisjon lõi selle töö toetamiseks kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma,
                     4
                   kelle esialgseid järeldusi on võetud andmekvaliteedi puhul arvesse ka kõnealustes esimestes ettepanekutes. President Junckeri 2016. aasta septembri kõnes olukorrast Euroopa Liidus osutati ka infohalduses praegu esinevate puuduste kõrvaldamise ja olemasolevate infosüsteemide koostalitlusvõime ja seotuse parandamise olulisusele.

                  Pärast kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma järeldusi, mis esitatakse 2017. aasta esimeses pooles, kaalub komisjon 2017. aasta keskel uute ettepanekute tegemist, et parandada veelgi SISi ja muude IT-süsteemide koostalitlusvõimet. Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametit (eu-LISA) käsitleva määruse (EL) nr 1077/2011
                     5
                   läbivaatamine on selle töö samavõrd oluline osa ja selle kohta teeb komisjon 2017. aastal tõenäoliselt eraldi ettepanekud. Praeguste julgeolekuprobleemide käsitlemisel on oluline investeerida kiiresse, tulemuslikku ja kvaliteetsesse teabevahetusse ja infohaldusse ning tagada ELi andmebaaside ja infosüsteemide koostalitlusvõime.

                  See ettepanek on osa esimesest ettepanekute paketist,
                     6
                   millega parandatakse SISi toimimist ning kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös. Sellega viiakse ellu

               (1)komisjoni lubadus suurendada SISi lisaväärtust õiguskaitse jaoks,
                  7
                et reageerida uutele ohtudele;

               (2)viimasel kolmel aastal SISi rakendamisel tehtud töö tulemuste kindlustamine, millega kaasnevad keskse SISi tehnilised muudatused, et laiendada mõningaid olemasolevaid hoiatusteadete kategooriaid ja pakkuda uusi funktsioone;

               (3)soovitused tehniliste ja menetluslike muudatuste kohta, mis tulenevad SISi põhjalikust hindamisest
                  8
               ;

               (4)SISi lõppkasutajate palvel tehtavad tehnilised parandused ning

               (5)kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma
                  9
                esialgsed järeldused andmekvaliteedi kohta.

                  Kuna see ettepanek on lahutamatult seotud komisjoni ettepanekuga võtta vastu määrus, milles käsitletakse SISi loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas, on kahel tekstil mitu ühist sätet. Need hõlmavad meetmeid, mis on seotud SISi kasutamisega algusest lõpuni, sealhulgas keskse süsteemi ja riiklike süsteemide kasutamine ning lõppkasutajate vajadused; tugevamaid meetmeid talitluspidevuse jaoks; meetmeid, mis puudutavad andmekvaliteeti, andmekaitset ja andmeturvet, ning sätteid järelevalve, hindamise ja aruandluse korra kohta. Mõlema ettepanekuga laiendatakse ka biomeetriliste andmete kasutamist
                     10
                  .

                  Praegune teise põlvkonna SISi õigusraamistik, mis käsitleb selle kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös, põhineb endisel kolmanda samba õigusaktil – nõukogu otsus 2007/533/JSK
                     11
                   – ja endisel esimese samba õigusaktil – määrus (EÜ) nr 1986/2006
                     12
                  .Käesoleva ettepanekuga konsolideeritakse olemasolevate õigusaktide sisu, lisades samal ajal uusi sätteid, et:

               ühtlustada paremini riiklikke SISi kasutamise menetlusi, eelkõige seoses terrorismiga seotud õigusrikkumistega ja lastega, kelle puhul on vanema poolt röövimise oht;

               laiendada SISi ulatust, lisades olemasolevatele hoiatusteadetele uued biomeetriliste tunnuste elemendid;

               teha tehnilisi muudatusi, et parandada turvalisust ja aidata vähendada halduskoormust, nähes ette kohustuslikud riiklikud koopiad ja ühised tehnilised rakendusstandardid;

               käsitleda SISi täielikku algusest lõpuni kasutamist, hõlmates kesksed ja riiklikud süsteemid ning tagades lisaks selle, et lõppkasutajad saavad kõik andmed, mida neil on vaja ülesannete täitmiseks, ja et nad järgivad SISi andmete töötlemisel kõiki turvaeeskirju.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtete ning kehtivate ja tulevaste õigusaktidega

                  Käesolev ettepanek on tihedalt seotud järgmiste liidu poliitikavaldkondadega ja täiendab neid.

               (1)Sisejulgeolek, mida rõhutatakse Euroopa julgeoleku tegevuskavas
                  13
                ja komisjoni töös tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumisel,
                  14
                et terrorikuritegusid ja muid raskeid kuritegusid tõkestada, avastada, uurida ja nende eest vastutusele võtta, võimaldades õiguskaitseasutustel töödelda selliste isikute isikuandmeid, keda kahtlustatakse terroriaktides või rasketes kuritegudes osalemises.

               (2)Andmekaitse, pidades silmas, et käesoleva ettepanekuga tagatakse nende isikute põhiõiguste kaitse, kelle isikuandmeid SISis töödeldakse.

               Käesolev ettepanek on ka tihedalt seotud kehtivate liidu õigusaktidega ja täiendab neid, nimelt järgmistes valdkondades.

               (3)Euroopa piiri- ja rannikuvalve seoses selle juurdepääsuga SISile kavandatava ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS)
                  15
                puhul ning SISile juurdepääsu võimaldava tehnilise liidese pakkumiseks Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmadele, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmadele ja rändehalduse tugirühma liikmetele, et neil oleks oma volituste piires õigus pääseda juurde SISi sisestatud andmetele ja neid otsida.

               (4)Europol, pidades silmas, et käesoleva ettepanekuga antakse Europolile lisaõigus pääseda oma volituste piires juurde SISi sisestatud andmetele ja neid otsida.

               (5)Prüm, pidades silmas, et käesoleva ettepaneku sätted, millega võimaldatakse isikute tuvastamist sõrmejälgede (ning näokujutiste ja DNA-profiili) põhjal, täiendavad kehtivaid Prümi sätteid,
                  16
                milles käsitletakse vastastikust piiriülest sidusjuurdepääsu määratud siseriiklikele DNA-andmebaasidele ja sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemidele.

               Käesolev ettepanek on ka tihedalt seotud tulevaste liidu õigusaktidega ja täiendab neid, nimelt järgmistes valdkondades.

               (6)Välispiiride haldamine. Ettepanek täiendab kavandatavat uut Schengeni piirieeskirjade põhimõtet, mis töötati välja terroristist välisvõitlejate probleemi tõttu ja mille kohaselt hakatakse kõigi reisijate, sealhulgas ELi kodanike kohta tegema Schengeni alale sisenemisel ja sealt väljumisel süstemaatilisi kontrolle asjakohaste andmebaaside põhjal.

               (7)Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem. Ettepanekuga soovitakse arvesse võtta riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi käsitlevat ettepanekut, milles kavandatakse sõrmejälgede ja näokujutiste kasutamist biomeetriliste tunnustena.

               (8)ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS). Ettepanekus võetakse arvesse kavandatavat ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi, millega on ette nähtud ELis reisida kavatsevate kolmandate riikide kodanike põhjalik hindamine turvalisuse seisukohast, sealhulgas kontrollid SISis.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesoleva ettepaneku politseikoostööd ja kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevate sätete õiguslikuks aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punkt d, artikli 85 lõige 1, artikli 87 lõike 2 punkt a ja artikli 88 lõike 2 punkt a.

               •Erinev kohaldamine

                  Käesolevas ettepanekus lähtutakse Schengeni acquis’ sätetest, milles käsitletakse politseikoostööd ja kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd. Seepärast tuleb arvesse võtta järgmisi assotsieerunud riikidega sõlmitud mitmesuguste protokollidega ja lepingutega seotud tagajärgi.

                  Taani: aluslepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artikli 4 kohaselt ning arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva määruse kohta otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

                  Ühendkuningriik: Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)
                     17
                   artikli 8 lõike 2 kohaselt on käesoleva määrus Ühendkuningriigi suhtes siduv.

                  Iirimaa: Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)
                     18
                   artikli 6 lõike 2 kohaselt on käesoleva määrus Iirimaa suhtes siduv.

                  Bulgaaria ja Rumeenia: käesolev määrus on akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses. Käesolevat määrust tuleb tõlgendada koostoimes nõukogu 29. juuni 2010. aasta otsusega 2010/365/EL,
                     19
                   millega muudeti Schengeni infosüsteemi käsitlevad Schengeni acquis’ sätted Bulgaarias ja Rumeenias teatavate piirangutega kohaldatavaks.

                  Küpros ja Horvaatia: käesolev määrus on akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses.

                  Assotsieerunud riigid: vastavate lepingute alusel, mis käsitlevad Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, on kavandatav määrus nende riikide suhtes siduv.

               •Subsidiaarsus

                  Käesolev ettepanek arendab edasi olemasolevat, 1995. aastast kasutatavat SISi ja põhineb sellel. 9. aprillil 2013 asendati algne valitsustevaheline raamistik liidu õigusaktidega (määrus (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsus 2007/533/JSK). Täielik subsidiaarsuse analüüs on juba varem tehtud; käesoleva algatuse eesmärk on kehtivaid sätteid veelgi viimistleda, käsitleda kindlaks tehtud puudusi ja täiustada kasutamiskorda.

                  SISi kaudu liikmesriikide vahel märkimisväärses mahus toimuvat teabevahetust ei ole võimalik tagada detsentraliseeritud lahendustega. Meetme ulatuse, tagajärgede ja mõju tõttu on ettepaneku eesmärke parem saavutada liidu tasandil.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärgid hõlmavad muu hulgas tehnilisi parandusi SISi tõhususe suurendamiseks ja jõupingutusi süsteemi kasutamise ühtlustamiseks kõigis osalevates liikmesriikides. Kuna kõnealused eesmärgid ning üha mitmekesisemaks muutuvate ohtude vastu võitlemiseks tulemusliku teabevahetuse tagamise probleemid on riikidevahelised, on ELi tasand sobiv selleks, et pakkuda lahendusi nendele probleemidele, mida liikmesriigid üksi ei suuda lahendada.

                  Kui praeguseid SISi piiranguid ei käsitleta, on oht, et rohked võimalused maksimeerida tõhusust ja ELi lisaväärtust jäävad kasutamata ning et süsteemi jäävad puudused, mis takistavad pädevate asutuste tööd. Näiteks võib asjaolu, et puuduvad ühtlustatud eeskirjad tarbetuks muutunud hoiatusteadete süsteemist kustutamiseks, kahjustada isikute vaba liikumise põhimõtet, mis on üks liidu aluspõhimõtetest.

               •Proportsionaalsus

                  Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 on sätestatud, et ükski liidu meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik lepingu eesmärkide saavutamiseks. Käesoleva ELi meetme jaoks valitud vorm peab võimaldama saavutada ettepanekuga soovitud eesmärki ja selle võimalikult tulemuslikku rakendamist. Kavandatud algatus kujutab endast SISi läbivaatamist politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas.

                  Ettepaneku aluseks on lõimitud eraelukaitse põhimõtted. Isikuandmete kaitse õiguse poolest on käesolev ettepanek proportsionaalne, kuna selles nähakse ette konkreetsed hoiatusteadete kustutamise eeskirjad ja ei nõuta andmete kogumist ja säilitamist kauem, kui on tingimata vajalik, et süsteem saaks toimida ja oma eesmärgid täita. Lähtudes operatiivsetest nõuetest, lühendab käesolev ettepanek esemeid käsitlevate hoiatusteadete säilitamise aega ja viib need vastavusse isikuid käsitlevate hoiatusteadetega (kuna need on paljudel juhtudel seotud isikuandmetega, näiteks isikut tõendavad dokumendid või numbrimärgid). Politsei kogemus näitab, et varastatud vara on võimalik üles leida suhteliselt lühikese ajaga, mistõttu on 10aastane aegumistähtaeg esemeid käsitlevate hoiatusteadete puhul tarbetult pikk.

                  SISi hoiatusteated sisaldavad ainult andmeid, mida on vaja isikute või esemete tuvastamiseks ja nende asukoha kindlakstegemiseks ning sobivate operatiivmeetme võtmiseks. Kõik muud üksikasjad esitatakse SIRENE büroode kaudu, mis võimaldab täiendava teabe vahetamist.

                  Lisaks nähakse ettepanekuga ette kõigi selliste kaitsemeetmete ja mehhanismide rakendamine, mida on vaja andmesubjektide põhiõiguste tulemuslikuks kaitseks, eelkõige nende eraelu ja isikuandmete kaitseks. Ettepanek sisaldab ka sätteid, mis on mõeldud konkreetselt üksikisikute SISis hoiatavate isikuandmete turvalisuse suurendamiseks.

                  Süsteemi toimimiseks ei ole vaja liidu tasandil täiendavaid protsesse ega ühtlustamist. Kavandatud meede on proportsionaalne, kuna ei lähe kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks liidu tasandil vajalikust kaugemale.

               •Vahendi valik

                  Kavandatud muutmine toimub määruse vormis ja nõukogu otsus 2007/533/JSK asendatakse, kuigi suur osa osutatud otsuse sisust jäetakse alles. Otsus 2007/533/JSK võeti vastu eelmise Euroopa Liidu lepingu kohase nn kolmanda samba õigusaktina. Selliseid nn kolmanda samba õigusakte võttis vastu nõukogu, ilma et Euroopa Parlament oleks olnud kaasseadusandja. Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, sest sammaste struktuur kaotati Lissaboni lepingu jõustumisel 1. detsembril 2009. Õiguslik alus tingib seadusandliku tavamenetluse kasutamise. Kasutada tuleb (Euroopa Parlamendi ja nõukogu) määrust, sest sätted peavad olema siduvad ja vahetult kohaldatavad kõigis liikmesriikides.

                  Ettepanek arendab edasi ja tugevdab olemasolevat tsentraliseeritud süsteemi, mille kaudu liikmesriigid teevad omavahel koostööd ning mille jaoks on vaja ühist struktuuri ja siduvaid kasutuseeskirju. Lisaks sätestatakse selles kõigi liikmesriikide ja Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (eu-LISA)
                     20
                   jaoks kohustuslikud ühtsed eeskirjad süsteemile juurdepääsu kohta muu hulgas õiguskaitse eesmärgil. eu-LISA vastutab alates 9. maist 2013 keskse SISi operatiivjuhtimise eest, mis hõlmab kõiki ülesandeid, mida on vaja, et tagada keskse SISi täielik toimimine 24 tundi päevas 7 päeva nädalas. Käesolevas ettepanekus lähtutakse eu-LISA SISiga seotud kohustustest.

                  Peale selle nähakse ettepanekuga ette vahetult kohaldatavad eeskirjad, mis võimaldavad andmesubjektidele juurdepääsu nende enda andmetele ja õiguskaitsevahenditele, ilma et selleks oleks vaja täiendavaid rakendusmeetmeid.

                  Seega saab õigusaktiks valida vaid määruse.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsusega 2007/533/JSK korraldas komisjon kolm aastat pärast keskse SIS II kasutuselevõtmist keskse SIS II ja liikmesriikidevahelise täiendava teabe kahe- ja mitmepoolse vahetamise üldise hindamise.

               Hindamise tulemused tõid esile vajaduse muuta SISi õiguslikku alust, et reageerida paremini uutele julgeoleku- ja rändeprobleemidele. Näiteks tehti ettepanek käsitleda SISi algusest lõpuni kasutamise aspekti, reguleerides selle kasutamise lõppkasutajate poolt ja kehtestades ka lõppkasutajate rakenduste suhtes kohaldatavad andmeturbestandardid, et tugevdada terrorismivastase võitluse eemärgil süsteemi, nähes ette uue meetme, selgitada selliste laste seisundit, kelle puhul on oht, et vanemad võivad nad röövida, ning suurendada süsteemis kättesaadavate biomeetriliste tunnuste hulka.

               Hindamise tulemused näitasid ka vajadust teha õiguslikke muudatusi, et parandada süsteemi tehnilist toimimist ja ühtlustada riiklikke protsesse. Kõnealuste meetmetega suurendataks SISi tõhusust ja tulemuslikkust selle kasutamise lihtsustamise ja tarbetu koormuse vähendamise teel. Kavandatud on lisameetmed andmekvaliteedi ja süsteemi läbipaistvuse parandamiseks ning selgemalt on kirjeldatud liikmesriikide ja eu-LISA aruandlusega seotud ülesandeid.

                  Põhjaliku hindamise tulemused (hindamisaruanne ja seonduv komisjoni talituste töödokument võeti vastu 21. detsembril 2016
                     21
                  ) on käesolevas ettepanekus sisalduvate meetmete aluseks.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Komisjoni SISi käsitleva hindamise käigus küsiti nõukogu otsuse 2007/533/JSK artiklis 67 sätestatud korra kohaselt tagasisidet ja ettepanekuid asjaomastelt sidusrühmadelt, sealhulgas SISVISi komitee liikmetelt. Nimetatud komiteesse kuuluvad liikmesriikide esindajad nii SIRENEga seotud operatiivküsimustes (piiriülene koostöö SISi alal) kui ka SISi ning seonduva SIRENE rakenduse arendamise ja hooldamisega seotud tehnilistes küsimustes.

                  Komitee liikmed vastasid hindamisprotsessi käigus üksikasjalikele küsimustikele. Kui oli vaja lisaselgitusi või kui teemat oli vaja edasi käsitleda, tehti seda e-posti või sihipärase intervjuu teel. See järkjärguline protsess võimaldas tõstatada küsimusi laiahaardelisel ja läbipaistval viisil. 2015. ja 2016. aastal arutasid SISVISi komitee liikmed neid küsimusi spetsiaalsetel kohtumistel ja seminaridel.

               Komisjon konsulteeris ka liikmesriikide andmekaitseasutustega ja andmekaitse valdkonna SIS II järelevalve koordineerimisrühma liikmetega. Liikmesriigid jagasid oma kogemusi seoses andmesubjektide juurdepääsutaotlustega ja riiklike andmekaitseasutuste tööga, vastates selleks ette nähtud küsimustikule. Küsimustiku vastuseid 2015. aasta juunist on võetud käesoleva ettepaneku väljatöötamisel arvesse.

                  Komisjon lõi talitustevahelise juhtrühma, mis hõlmab peasekretariaati, rände ja siseasjade peadirektoraati, õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraati, personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraati ning informaatika peadirektoraati. Juhtrühm jälgis hindamisprotsessi ja andis vajaduse korral juhiseid.

                  Hindamise järeldustes võeti arvesse ka andmeid, mis koguti liikmesriikidesse tehtud kohapealsete kontrollkäikude raames, mille käigus uuriti üksikasjalikult seda, kuidas SISi praktikas kasutatakse. Need hõlmasid arutelusid ja intervjuusid süsteemi kasutajatega, SIRENE büroo töötajatega ja riiklike pädevate asutustega.

                  Tagasisidest tulenevalt nähakse käesoleva ettepanekuga ette meetmed süsteemi tehnilise ja operatiivse tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Lisaks konsulteerimisele sidusrühmadega kogus komisjon väliseid eksperdiarvamusi kolme uuringu kaudu, mille järeldusi on käesoleva ettepaneku väljatöötamisel arvesse võetud:

               SISi tehniline hindamine (Kurt Salmon)
                  22

                  Selle hindamise käigus tehti kindlaks SISi toimimise peamised probleemid ja tulevased vajadused, mida tuleks käsitleda, eelkõige toodi esile mure seoses talitluspidevuse maksimeerimisega ja selle tagamisega, et üldine ülesehitus suudaks kasvava võimsuse nõuetega kohaneda.

               SIS II ülesehituse võimalike paranduste mõju hindamine IKT osas (Kurt Salmon)
                  23

                  Selles uuringus hinnati riiklikul tasandil SISi kasutamise praeguseid kulusid ning kaht võimalikku tehnilist stsenaariumi süsteemi parandamiseks. Mõlemad stsenaariumid hõlmavad tehnilisi ettepanekuid, mis keskenduvad keskse süsteemi ja üldise ülesehituse parandamisele.

               SIS II ülesehituse võimalike paranduste mõju hindamine IKT osas – lõpparuanne, 10. november 2016 (Wavestone)
                  24

                  Selles uuringus hinnati kolme stsenaariumi (täielikult tsentraliseeritud süsteem, N.SISi standarditud rakendamine, mille eu-LISA töötab välja ja pakub liikmesriikidele, ning N.SISi erinev rakendamine ühiste tehniliste standarditega) analüüsimise abil riikliku koopia kasutuselevõtu mõju liikmesriikide kuludele.

               •Mõjuhinnang

                  Komisjon ei korraldanud mõju hindamist.

                  Kolme eespool (punktis „Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine“) osutatud sõltumatut hindamist arvestati seoses süsteemi muudatuste mõjuga tehnilisest vaatenurgast. Lisaks on komisjon alates 2013. aastast – st alates SIS II kasutuselevõtmisest 9. aprillil 2013 ja otsuse 2007/533/JSK kohaldamise algusest – viinud lõpule kaks SIRENE käsiraamatu läbivaatamist. Nende hulgas on vahepealne läbivaatamine, mille tulemusel võeti 29. jaanuaril 2015 kasutusele uus SIRENE käsiraamat
                     25
                  . Komisjon võttis vastu ka parimate tavade ja soovituste kataloogi
                     26
                  . Lisaks teevad eu-LISA ja liikmesriigid süsteemi korrapäraseid, järkjärgulisi tehnilisi parandusi. Ollakse seisukohal, et sellised võimalused on nüüd ammendunud, mis tähendab, et vaja on õigusliku aluse ulatuslikumat muutmist. Selgust sellistes valdkondades nagu lõppkasutajate süsteemide kasutamine ja hoiatusteadete kustutamise üksikasjalikud eeskirjad ei ole võimalik saavutada ainult parema rakendamise ja jõustamisega.

               Lisaks on komisjon korraldanud SISi põhjaliku hindamise, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõike 5, artikli 43 lõike 3 ja artikli 50 lõike 5 ning otsuse 2007/533/JSK artikli 59 lõike 3 ja artikli 66 lõike 5 kohaselt, ning avaldanud asjakohase komisjoni talituste töödokumendi. Põhjaliku hindamise tulemused (hindamisaruanne ja seonduv komisjoni talituste töödokument võeti vastu 21. detsembril 2016) on käesoleva ettepanekus sisalduvate meetmete aluseks.

                  Määruses (EL) nr 1053/2013
                     27
                   sätestatud Schengeni hindamismehhanism võimaldab SISi toimimist liikmesriikides perioodiliselt õiguslikust ja operatiivsest seisukohast hinnata. Hindamisi teevad komisjon ja liikmesriigid ühiselt. Selle mehhanismi kaudu esitab nõukogu üksikutele liikmesriikidele soovitusi, lähtudes mitmeaastaste ja iga-aastaste kavade raames korraldatud hindamistest. Kuna soovitused on individuaalsed, ei saa need asendada õiguslikult siduvaid eeskirju, mis on samal ajal kohaldatavad kõigi SISi kasutavate liikmesriikide suhtes.

                  SISVISi komitee arutab korrapäraselt praktilisi operatiivseid ja tehnilisi küsimusi. Kuigi need kohtumised aitavad komisjonil ja liikmesriikidel koostööd teha, ei saa nende arutelude tulemused (õigusaktide muudatuste puudumine) lahendada probleeme, mis tekivad näiteks lahknevatest riiklikest tavadest.

                  Käesolevas määruses kavandatud muudatustel ei ole märkimisväärset majanduslikku ega keskkonnamõju. Neil on eeldatavasti aga märkimisväärne positiivne sotsiaalne mõju, kuna nendega tagatakse suurem julgeolek, võimaldades paremini tuvastada valet identiteeti kasutavaid isikuid, raske kuriteo sooritanud kurjategijaid, kelle identiteet ei ole teada, ja teadmata kadunud alaealisi. Nende muudatuste mõju põhiõigustele ja andmekaitsele on kaalutud ja üksikasjalikumalt käsitletud järgmises jaos („Põhiõigused“).

                  Ettepanek on koostatud, kasutades märkimisväärset hulka tõendeid, mis on kogutud teise põlvkonna SISi üldisel hindamisel, mille käigus uuriti süsteemi toimimist ja võimalikke parandusi. Lisaks korraldati uuring, mille käigus hinnati mõju kuludele, tagamaks, et valitud riiklik ülesehitus on kõige sobivam ja proportsionaalsem.

               •Põhiõigused ja andmekaitse

                  Käesolevas ettepanekus arendatakse edasi ja parandatakse olemasolevat süsteemi, mitte ei looda uut süsteemi, mistõttu toetub see juba kehtestatud olulistele ja tulemuslikele kaitsemeetmetele. Kuna süsteem töötleb jätkuvalt isikuandmeid ja hakkab töötlema uusi tundlike biomeetriliste andmete kategooriaid, on võimalik mõju isikute põhiõigustele. Seda on põhjalikult arvesse võetud ja kehtestatud on uued kaitsemeetmed, et andmete kogumine ja edasine töötlemine piirduks rangelt vajalikuga ja operatiivselt nõutavaga ning et juurdepääs nendele andmetele oleks ainult isikutel, kellel on operatiivvajadus neid töödelda. Käesolevas ettepanekus on sätestatud selged andmete säilitamise tähtajad, sealhulgas lühem säilitamisaeg esemeid käsitlevate hoiatusteadete jaoks. Tunnustatakse sõnaselgelt isikute õigust pääseda juurde nendega seotud andmetele ja neid parandada ning taotleda kustutamist kooskõlas nende põhiõigustega (vt andmekaitset ja andmeturvet käsitlev jagu) ning sätestatakse see.

                  Lisaks tugevdatakse ettepanekuga põhiõiguste kaitsmise meetmeid, pidades silmas, et sellega sätestatakse õigusaktis hoiatusteate kustutamise nõue ja nähakse ette proportsionaalsuse hindamine hoiatusteate säilitamise aja pikendamise korral. Kaitset vajavaid teadmata kadunud isikuid on tänu biomeetriliste andmete kasutamisele võimalik usaldusväärsemalt tuvastada ning seejuures tagatakse, et isikuandmed on täpsed ja asjakohaselt kaitstud. Ettepanekus määratakse biomeetriliste tunnuste kasutamise jaoks kindlaks laiaulatuslikud ja usaldusväärsed kaitsemeetmed, et hoida ära süütute inimeste häirimist.

                  Ettepanekus nõutakse ka süsteemi turvalisust algusest lõpuni, tagades selles säilitatavate andmete suurema kaitse. Pidades silmas, et käesoleva ettepanekuga on nähtud ette selge intsidentide haldamise menetlus ja SISi parem talitluspidevus, on see isikuandmete kaitse õiguse poolest Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga
                     28
                   täielikult kooskõlas. SISi edasiarendamine ja jätkuv tulemuslikkus aitab ühiskonnas tagada inimeste julgeolekut.

                  Ettepanekus kavandatakse märkimisväärseid muudatusi seoses biomeetriliste tunnustega. Kui õiguslikud nõuded on täidetud, tuleks lisaks sõrmejälgedele võtta ja säilitada ka peopesajälgi. Sõrmejälgede logid on lisatud tähtnumbrilistele SISi hoiatusteadetele, nagu on nähtud ette artiklites 26, 32, 34 ja 36. Tulevikus peaks olema võimalik sõrme- ja peopesajälgede andmetest otsida kuriteopaigast leitud sõrmejälgi, tingimusel et tegemist on raske kuriteo või terrorikuriteoga ja võib väita, et need kuuluvad suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale. Ettepanekuga kavandatakse ka sõrmejälgede säilitamist n-ö tagaotsitavate tundmatute isikute puhul (tingimusi on üksikasjalikult kirjeldatud 5. jao alajaos „Fotod, näokujutised, sõrme- ja peopesajäljed ning DNA-profiil“). Kui isiku dokumentide kohase identiteedi suhtes valitseb ebakindlus, peaksid pädevad asutused otsima tema sõrmejälgi SISi andmebaasis säilitatavate sõrmejälgede hulgast.

                  Ettepaneku kohaselt tuleb koguda ja säilitada lisaandmeid (näiteks isikut tõendavate dokumentide üksikasjad), mis lihtsustavad kohapealsetel ametnikel isikusamasuse kindlakstegemist.

                  Ettepanekuga tagatakse andmesubjekti õigus tõhusatele õiguskaitsevahenditele, mis on otsuste vaidlustamiseks kättesaadavad ja hõlmavad kooskõlas põhiõiguste harta artikliga 47 igal juhul tõhusat õiguskaitsevahendit kohtus.

               4.MÕJU EELARVELE

                  SIS on üks ühtne infosüsteem. Kahes ettepanekus (käesolev ettepanek ja ettepanek, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas) ette nähtud kulusid ei tuleks järelikult käsitada mitte kahe, vaid ühe summana. Mõlema ettepaneku rakendamiseks vajalike muudatuste mõju eelarvele on kajastatud ühes finantsselgituses.

                  Kuna kolmas ettepanek (ebaseaduslikult riigis viibivate kolmanda riigi kodanike tagasisaatmise kohta) on täiendav, käsitletakse selle mõju eelarvele eraldi ja eraldiseisvas finantsselgituses, milles käsitletakse ainult kõnealuse spetsiifilise hoiatusteadete kategooria loomist.

                  Võrgu, eu-LISA keskse SISi ja liikmesriikide arenduste puhul vajaliku töö mitmesuguste aspektide hindamise põhjal vajavad kahe määruse ettepanekud ajavahemikul 2018–2020 kokku 64,3 miljonit eurot.

                  Sellega kaetakse TESTA-NG ribalaiuse suurendamine, mis tuleneb sellest, et kahe ettepaneku kohaselt hakatakse võrgu kaudu edastama sõrmejäljefaile ja näokujutisi, milleks on vaja suuremat läbilaskevõimet ja võimsust (9,9 miljonit eurot). Samuti hõlmab see eu-LISA personali- ja tegevuskulusid (17,6 miljonit eurot). eu-LISA teatas komisjonile, et 2018. aasta jaanuaris kavatsetakse tööle võtta kolm uut lepingulist töötajat, et alustada arendusetapiga õigel ajal, tagamaks SISi ajakohastatud funktsioonide kasutuselevõtt 2020. aastal. Käesoleva ettepanekuga kaasnevad keskse SISi tehnilised muudatused, et laiendada mõningaid olemasolevaid hoiatusteadete kategooriaid ja pakkuda uusi funktsioone. Need muudatused kajastuvad ka käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses.

                  Komisjon korraldas ka kuludele avalduva mõju hindamise uuringu, mille käigus hinnati riiklike arenduste kulusid, mis on käesoleva ettepaneku kohaselt vajalikud
                     29
                  . Hinnangulised kulud on 36,8 miljonit eurot, mis tuleks eraldada liikmesriikidele ühekordse kindlasummalise maksena. Iga liikmesriik saab seega 1,2 miljonit eurot, et ajakohastada oma riiklikku süsteemi vastavalt käesolevas ettepanekus sätestatud nõuetele ning luua muu hulgas osaline riiklik koopia, kui seda ei ole veel tehtud, või varusüsteem.

                  Kavas on Sisejulgeolekufondi e-piirideks ette nähtud vahendite ülejäänud osa ümberplaneerimine, et teha ajakohastusi ja rakendada kahe ettepanekuga ette nähtud funktsioone. Sisejulgeolekufondi välispiiride määrusega
                     30
                   on nähtud ette rahastamisvahend, mis hõlmab e-piiride paketi rakendamise eelarvet. Selle määruse artiklis 5 on sätestatud, et 791 miljonit eurot rakendatakse programmi kaudu, mille eesmärk on välispiiri ületavate rändevoogude juhtimist toetavate IT-süsteemide käivitamine artiklis 15 sätestatud tingimustel. Eespool osutatud 791 miljonit eurost on 480 miljonit eurot nähtud ette riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi arendamiseks ja 210 miljonit eurot ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) arendamiseks. Ülejäänud osa kasutatakse osaliselt kahes ettepanekus ette nähtud SISi muudatuste kulude katmiseks.

                5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Komisjon, liikmesriigid ja eu-LISA vaatavad SISi kasutamise korrapäraselt läbi ja jälgivad seda eesmärgiga tagada selle jätkuv tulemuslik ja tõhus toimimine. Komisjoni abistab tehniliste ja operatiivmeetmete rakendamisel SISVISi komitee, nagu ettepanekus kirjeldatud.

                  Lisaks hõlmavad käesoleva kavandatava määruse artikli 71 lõiked 7 ja 8 sätteid ametliku korrapärase läbivaatamise ja hindamise protsessi kohta.

                  eu-LISA on kohustatud esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kahe aasta järel aruande, mis käsitleb keskse SISi tehnilist toimimist (sealhulgas turvalisust), seda toetavat sideinfrastruktuuri ning täiendava teabe kahe- ja mitmepoolset vahetamist liikmesriikide vahel.

                  Lisaks on komisjon kohustatud korraldama iga nelja aasta järel SISi ja liikmesriikidevahelise teabevahetuse üldise hindamise ning jagama tulemusi Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. Selle käigus

               käsitletakse saavutatud tulemusi võrreldes eesmärkidega;

               hinnatakse, kas süsteemi aluspõhimõtted on jätkuvalt kehtivad;

               hinnatakse, kuidas määrust keskse SISi suhtes kohaldatakse;

               hinnatakse keskse süsteemi turvalisust;

               uuritakse mõjusid süsteemi edaspidisele toimimisele.

                  Samuti on eu-LISA ülesanne nüüd teha päevast, kuist ja aastast statistikat SISi kasutamise kohta, tagades süsteemi ja selle eesmärkidega võrreldes saavutatud tulemuste pideva jälgimise.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Käesoleva ettepaneku ja SISi loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas käsitleva määruse ettepaneku ühised sätted

               Üldsätted (artiklid 1–3)

               SISi tehniline ülesehitus ja toimimisviisid (artiklid 4–14)

               eu-LISA kohustused (artiklid 15–18)

               Juurdepääsuõigus ja hoiatusteadete säilitamine (artiklid 43, 46, 48, 50 ja 51)

               Üldised andmetöötlus- ja andmekaitse-eeskirjad (artiklid 53–70)

               Järelevalve ja statistika (artikkel 71)

                  SISi kasutamine algusest lõpuni

               SISil on kõikjal Euroopas pädevates asutustes üle 2 miljoni lõppkasutaja ning see on äärmiselt laialt kasutatav ja tulemuslik teabe jagamise vahend. Käesolevad ettepanekud hõlmavad eeskirju, mis käsitlevad SISi toimimist algusest lõpuni, sealhulgas eu-LISA hallatava keskse SISi, riiklike süsteemide ja lõppkasutajate rakenduste kasutamist. Lisaks kesksele süsteemile ja riiklikele süsteemidele käsitletakse ka lõppkasutajate tehnilisi ja operatiivvajadusi.

               Artikli 9 lõikes 2 on täpsustatud, et lõppkasutajad peavad saama oma ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid (eelkõige kõik andmed, mida on vaja andmesubjektide tuvastamiseks ja nõutava meetme võtmiseks). Sellega on nähtud ette ka ühine kava SISi rakendamiseks liikmesriikides, mis tagab kõigi riiklike süsteemide ühtlustamise. Artiklis 6 on sätestatud, et iga liikmesriik peab tagama, et SISi andmed on lõppkasutajatele pidevalt kättesaadavad, et maksimeerida operatiivset kasu rikete võimaluse vähendamise teel.

                  Artikli 10 lõikega 3 tagatakse, et andmetöötluse turvalisus hõlmab ka lõppkasutajate andmetöötlustoiminguid. Artikli 14 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et SISile juurdepääsu omavaid töötajaid koolitatakse korrapäraselt ja jooksvalt andmeturbe ja andmekaitse-eeskirjade valdkonnas.

                  Kõnealuste meetmete kaasamise tulemusel käsitletakse käesolevas ettepanekus põhjalikumalt SISi täielikku algusest lõpuni toimimist ja see sisaldab eeskirju ja kohustusi, mis puudutavad miljoneid lõppkasutajaid kõikjal Euroopas. Selleks et kasutada SISi võimalikult tulemuslikult, peaksid liikmesriigid tagama, et iga kord, kui lõppkasutajatel on riiklikus politsei- või immigratsiooniandmebaasis päringu tegemise õigus, teevad nad paralleelselt päringu ka SISis. Nii saab SIS saavutada oma eesmärgi toimida sisepiirikontrollideta alal peamise tasakaalustava meetmena ja liikmesriigid saavad paremini käsitleda kuritegevuse piiriülest mõõdet ja kurjategijate liikuvust. Kõnealune paralleelne päring peab olema kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680
                     31
                   artikliga 4.

                  Talitluspidevus

                  Ettepanekutega tugevdatakse sätteid talitluspidevuse kohta nii riiklikul kui ka eu-LISA tasandil (artiklid 4, 6, 7 ja 15). Need tagavad, et SIS on jätkuvalt toimiv ja kohapealsetele töötajatele kättesaadav isegi süsteemi mõjutavate probleemide korral.

                  Andmekvaliteet

                  Ettepanekus jäetakse alles põhimõte, et liikmesriik, kes on andmete omanik, vastutab ka SISi sisestatud andmete täpsuse eest (artikkel 56). Siiski on vaja näha ette eu-LISA hallatav keskne mehhanism, mis võimaldab liikmesriikidel korrapäraselt läbi vaadata hoiatusteateid, mille kohustuslikud andmeväljad võivad tekitada muret kvaliteedi pärast. Seepärast antakse ettepaneku artikliga 15 eu-LISA-le õigus koostada korrapäraste ajavahemike järel liikmesriikide jaoks andmekvaliteedi aruandeid. Seda tegevust võib lihtsustada andmehoidla statistiliste ja andmekvaliteedi aruannete koostamiseks (artikkel 71). Kõnealused parandused kajastavad kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma esialgseid järeldusi.

                  Fotod, näokujutised, sõrme- ja peopesajäljed ning DNA-profiil

                  Võimalus teha isiku tuvastamiseks päringuid sõrmejälgede alusel on sätestatud juba määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklis 22 ja nõukogu otsuse 2007/533/JSK artiklis 22. Ettepanekutega tehakse see päring kohustuslikuks olukorras, kus isikusamasust ei ole võimalik muul viisil kindlaks teha. Lisaks võimaldavad artikli 22 muudatused ning uued artiklid 40, 41 ja 42 kasutada isikute tuvastamiseks lisaks sõrmejälgedele ka näokujutisi, peopesajälgi ja DNA-profiili. Praegu võib näokujutisi kasutada ainult isikusamasuse kinnitamiseks tähtnumbrilise päringu järel, mitte kasutada neid päringu alusena. Daktülograafia on sõrmejälgede teaduslik uurimine kui tuvastusmeetod. Selle ala spetsialistid on seisukohal, et peopesajäljed on unikaalsed ja sisaldavad punkte, mis võimaldavad teha sama täpseid ja lõplikke võrdlusi kui sõrmejälgi kasutades. Peopesajälgi võib kasutada isikusamasuse kindlakstegemiseks samamoodi nagu sõrmejälgi. Politsei on juba mitu aastakümmet võtnud isikute peopesajälgi koos kümne vajutatud ja kümne pööratud jäljega. Peopesajälgi kasutatakse kahel peamisel eesmärgil:

               i)tuvastamiseks, kui isik on oma sõrmeotsi tahtlikult või tahtmatult kahjustanud. See võis toimuda eesmärgiga vältida tuvastamist või sõrmejälgede andmist või õnnetuse või raske manuaalse töö tulemusel. SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi tehnilisi eeskirju käsitleva arutelu käigus andis Itaalia teada märkimisväärsetest edusammudest selliste ebaseaduslike rändajate tuvastamisel, kes olid oma sõrmeotsi tuvastamise vältimiseks tahtlikult kahjustanud. Peopesajälgede võtmine Itaalia ametiasutuste poolt võimaldas nad tuvastada;

               ii)latentsed jäljed kuriteopaikadest. Kahtlustatavad jätavad kuriteopaikadesse sageli jälgi, mis osutuvad peopesalt pärinevateks. Kahtlustatava saab tuvastada ainult peopesajälgede rutiinse võtmisega isikult õiguspäraselt sõrmejälgede võtmise käigus. Peopesajälg sisaldab tavaliselt ka sõrme alumise osa jälgi, mis on pööratud ja vajutatud sõrmejälgedelt sageli puudu, kuna nende võtmisel keskendutakse pigem sõrmeotstele ja ülemistele liigestele.

               Näokujutiste kasutamine tuvastamisel tagab suurema kooskõla SISi ja kavandatud ELi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, elektrooniliste väravate ja iseteeninduspunktide vahel. Seda funktsiooni hakatakse kasutama ainult tavapäraste piiriületuste korral.

               Kui sõrme- või peopesajäljed ei ole kättesaadavad, on artikli 22 lõike 1 punkti b kohaselt teadmata kadunud isikute, eelkõige laste puhul, kes tuleb paigutada kaitse alla, lubatud DNA-profiili kasutamine. Seda funktsiooni hakatakse kasutama ainult sõrmejälgede puudumise korral ja see on kättesaadav ainult vastava loaga kasutajatele. Selle sätte kohaselt on seega lubatud DNA-profiilide kasutamine teadmata kadunud isiku / lapse vanemate või õdede-vendade kaudu, et võimaldada riiklikel ametiasutustel asjaomane isik tuvastada ja tema asukoht kindlaks määrata. Liikmesriigid juba jagavad seda teavet üksteisega operatiivtasandil täiendava teabe vahetamise kaudu. Käesolev ettepanek kujutab endast selle tava õigusraamistikku, lisades selle SISi toimimise ja kasutamise õiguslikku alusesse ning kehtestades selged protsessid seoses asjaoludega, mille puhul kõnealust profiili kasutada võib.

                  Kavandatavad muudatused lubavad sõrme- või peopesajälgede põhjal sisestada SISi hoiatusteateid ka seoses kuriteoga tagaotsitavate tundmatute isikute kohta (artiklid 40–42). Selliseid hoiatusteateid võib sisestada, kui raske kuriteo paigast leitakse näiteks latentsed sõrme- või peopesajäljed ja kui on tõsiseid põhjuseid kahtlustada, et sõrmejäljed kuuluvad selle kuriteo toimepanijale. Näiteks kui relvalt, mida kasutati kuriteo sooritamisel, või muult esemelt, mida kuriteo toimepanija kasutas kuriteo sooritamise ajal, leitakse sõrmejälgi. See uus hoiatusteadete kategooria täiendab Prümi sätteid, mis võimaldavad riiklike kurjategijate sõrmejälgede tuvastamise süsteemide koostalitlust. Tänu Prümi mehhanismile saab liikmesriik esitada taotluse teha kindlaks, kas kuriteo toimepanija, kelle sõrmejäljed on leitud, on mõnes muus liikmesriigis teada (tavaliselt uurimiseesmärkidel). Isiku saab Prümi mehhanismi kaudu tuvastada ainult siis, kui talt on seoses kuriteoga võetud sõrmejäljed muus liikmesriigis. Esmakordseid õigusrikkujaid ei saa järelikult tuvastada. Käesoleva ettepaneku sätted tagaotsitavate tundmatute isikute sõrmejälgede säilitamise kohta võimaldavad tundmatu kuriteo toimepanija sõrmejäljed SISi üles laadida, et temaga muus liikmesriigis kokku puutumisel oleks võimalik teha kindlaks, et ta on tagaotsitav. Selle funktsiooni kasutamise eeldus on see, et liikmesriigid on eelnevalt kasutanud kõiki riiklikke ja rahvusvahelisi allikaid, kuid ei ole suutnud asjaomase isiku isikusamasust kindlaks teha. Ettepanek sisaldab piisavalt kaitsemeetmeid tagamaks, et SISis säilitatakse selle kategooria all ainult selliste isikute sõrmejälgi, kelle puhul on tõsine kahtlus, et nad on sooritanud raske kuriteo või terrorikuriteo. Seega võib selle uue kategooria kasutamist lubada ainult juhul, kui tundmatu kuriteo toimepanija kujutab endast suurt ohtu avalikule julgeolekule, mis õigustab kõnealuste jälgede võrdlemist reisijate sõrmejälgedega näiteks selleks, et hoida ära isiku lahkumist sisepiirikontrollideta alalt.

                  Selle sätte kohaselt ei ole lõppkasutajatele lubatud kõnealuse kategooria sõrmejälgede sisestamine, kui nende seost kuriteo toimepanijaga ei saa kindlaks teha. Lisatingimus on see, et isikusamasust ei saa muu riikliku, Euroopa või rahvusvahelise sõrmejälgede andmebaasi abil kindlaks teha. Kui sõrmejälg on SISi salvestatud, kasutatakse seda selliste isikute tuvastamiseks, kelle isikusamasust ei saa muul viisil kindlaks teha. Kui kontrolli tulemusel saadakse võimalik päringutabamus, peaks liikmeriik tegema sõrmejälgede lisakontrolle, kaasates võib-olla sõrmejäljespetsialiste, et teha kindlaks, kas isik on SISis säilitatavate sõrmejälgede omanik, ning tuvastama isikusamasuse. Menetluste suhtes kohaldatakse siseriiklikku õigust. Kui tehakse kindlaks, et tegemist on tundmatu tagaotsitava isikuga SISis, võib sellega kaasneda vahi alla võtmine.

                  Juurdepääs SISile

                  Selles alajaos kirjeldatakse riiklike pädevate asutuste ja ELi ametite (institutsionaalsed kasutajad) SISile juurdepääsu õiguste uusi elemente.

                  Riiklikud asutused – immigratsiooniasutused

                  Selleks et tagada SISi kõige tulemuslikum kasutamine, antakse ettepanekuga SISile juurdepääs riiklikele asutustele, kes vastutavad kolmanda riigi kodanike sisenemisega liikmesriigi territooriumile, seal viibimisega ja tagasisaatmisega seotud tingimuste uurimise ja otsuste tegemise eest. See täiendus võimaldab kasutada SISi ebaseaduslike rändajate puhul, keda ei ole tavapärase piirikontrolli käigus kontrollitud. Selle ettepanekuga tagatakse selliste kolmanda riigi kodanike ühesugune kohtlemine, kes ületavad välispiiri tavalistes piiripunktides (ja kelle suhtes kohaldatakse seega kolmanda riigi kodanike suhtes kohaldavaid kontrolle) ja kes sisenevad Schengeni alale ebaseaduslikult.

                  Lisaks tagatakse käesoleva ettepanekuga, et sõidukite (artikkel 44), laevade ja õhusõidukite registreerimise asutustel on oma ülesannete täitmisel süsteemile piiratud juurdepääs, tingimusel et tegemist on riiklike teenistustega. See aitab vältida osutatud transpordivahendite registreerimist, kui need on varastatud ja neid otsitakse muus liikmesriigis taga. Tegemist ei ole uue sõidukite registreerimise teenistustega seotud algatusega, kuna nende juurdepääs SISile oli sätestatud juba Schengeni konventsiooni artiklis 102a ja määruses (EÜ) nr 1986/2006
                     32
                  . Sellest lähtuvalt nähakse ettepanekuga ette ka laevade ja õhusõidukite registreerimise asutuste juurdepääs SISi hoiatusteadetele laevade ja õhusõidukite kohta.

                  Institutsionaalsed kasutajad

                  Europolil (artikkel 46), Eurojustil (artikkel 47) ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil – samuti selle rühmadel, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühma liikmetel (artiklid 48 ja 49) – on SISile ja neile vajalike SISi andmetele juurdepääs. Kehtestatakse asjakohased kaitsemeetmed, et tagada süsteemis olevate andmete nõuetekohane kaitse (sealhulgas artikli 50 sätted, mille kohaselt võivad kõnealused asutused pääseda juurde ainult andmetele, mida nad vajavad oma ülesannete täitmiseks).

                  Need muudatused laiendavad Europoli SISile juurdepääsu hoiatusteadetele teadmata isikute kohta, tagades, et ta saab oma ülesandeid täites süsteemi võimalikult hästi kasutada, ning nendega lisatakse uued sätted, millega tagatakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ja selle rühmade juurdepääs süsteemile, kui nad viivad oma volituste alusel ellu mitmesuguseid operatsioone, millega abistatakse liikmesriike. Kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma töö kontekstis ja terrorismi kohta teabe jagamise edasiseks parandamiseks hindab komisjon, kas Europol peaks saama SISist automaatselt teate, kui sisestatakse teade terrorismiga seotud tegevuse kohta.

                  Komisjoni ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS),
                     33
                   on ette nähtud, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ETIASe kesküksus hakkab tegema ETIASe kaudu SISis päringuid, et selgitada välja, kas reisiluba taotleva kolmanda riigi kodaniku kohta on SISis hoiatusteade. Ka ETIASe kesküksusel on seepärast SISile täielik juurdepääs.

                  Konkreetsed hoiatusteadete muudatused

                  Artiklis 26 sätestatakse, et liikmesriigid eemaldavad piiratud ajavahemikuks vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteated (käimasoleva politseioperatsiooni või uurimise korral), muutes need nähtavaks ainult SIRENE büroodele, kuid mitte kohapealsetele ametnikele. See säte aitab vältida, et konfidentsiaalse politseioperatsiooni laialdaselt tagaotsitava õigusrikkuja vahistamiseks võiks ohtu seada politseiametnik, kes ei ole juhtumisse kaasatud.

                  Artiklites 32 ja 33 käsitletakse hoiatusteateid teadmata kadunud isikute kohta. Nende muudatused võimaldavad sisestada ennetavaid hoiatusteateid, kui leitakse, et on suur oht, et vanem võib lapse röövida, ning nendega nähakse ette teadmata kadunud isikuid käsitlevate hoiatusteadete täpsem liigitamine. Lapse röövimine vanema poolt toimub sageli hästi planeeritult ja kavatsusega lahkuda võimalikult kiiresti liikmesriigist, kus isikuhooldusõiguses kokku lepiti. Kõnealused muudatused puudutavad kehtivate õigusaktide võimalikku lünka, mis võimaldab sisestada laste kohta hoiatusteate alles siis, kui nad on kadunud. See võimaldab liikmesriikide asutustel teada anda lastest, kes on eriti suures ohus. Need muudatused tähendavad, et kui vanemapoolse otsese röövi oht on suur, teavitatakse sellest ohust piirivalvet ja õiguskaitseametnikke, kes saavad lähemalt uurida olukorda, milles laps, keda oht ähvardab, reisib, ning võtta lapse vajaduse korral kaitse alla. Täiendav teave, sealhulgas hoiatusteadet taotlenud pädeva õigusasutuse otsuse kohta, edastatakse SIRENE büroode kaudu. SIRENE käsiraamat vaadatakse asjakohaselt läbi. Kõnealune hoiatusteade eeldab õigusasutuste asjakohast otsust, mille kohaselt antakse isikuhooldusõigus ainult ühele vanemale. Lisatingimus on otsene röövimise oht. Teadmata kadunud last käsitlevate hoiatusteadete staatust ajakohastatakse automaatselt, et kajastada isiku täisealiseks saamist, kui see on asjakohane.

                  Artikli 34 kohaselt on lubatud hoiatusteatele lisada sõidukite andmeid, kui on selge märk, et need on otsitava isikuga seotud.

                  Artiklis 37 sätestatakse uut liiki kontroll – kontroll uurimise eesmärgil. See on mõeldud eelkõige terrorismi ja raskete kuritegude vastu võitlemise meetmete toetamiseks. See võimaldab asutustel asjaomane isik peatada ja teda küsitleda. See on põhjalikum kui olemasolev diskreetne kontroll, kuid ei hõlma isiku läbiotsimist ja tegemist ei ole isiku vahistamisega. See võib aga anda piisavalt teavet, et teha otsus edasiste meetmete kohta. Artiklit 36 muudetakse, et kajastada seda uut liiki kontrolli.

                  Käesoleva ettepanekuga nähakse ette ametlikke dokumendiplanke ja väljastatud isikut tõendavaid dokumente (artikkel 36) ning sõidukeid, sealhulgas laevu ja õhusõidukeid (artiklid 32 ja 34) käsitlevad hoiatusteated, juhul kui need on seotud osutatud artiklite alusel sisestatud hoiatusteadetega isikute kohta. Artiklit 37 muudetakse, et näha ette meetme võtmine kõnealuste hoiatusteadete põhjal. Sellel on ainult uurimiseesmärk, sest see võimaldab ametiasutustel käsitleda olukordi, kus mitu isikut kasutab sarnaseid autentseid dokumente, olemata nende seadusjärgsed omanikud.

                  Artiklis 38 sätestatakse selliste esemete laiendatud loetelu, mille kohta võib hoiatusteateid sisestada; lisatakse võltsitud dokumendid, sõidukid, olenemata jõuallikast (st elekter, bensiin/diislikütus jne), võltsitud pangatähed, IT-seadmed ning sõidukite ja tööstusseadmete kindlaks tehtavad komponendid. See ei sisalda pikemaid hoiatusteateid maksevahendite kohta, sest selliste hoiatusteadete tõhusus oli väga väike ja nende puhul ei ole päringutabamusi peaaegu üldse saadud.

                  Selleks et selgitada protsessi, mida tuleb järgida, kui ese, mille kohta on sisestatud hoiatusteade, leitakse, muudetakse artiklit 39 nii, et selles oleks sätestatud, et lisaks hoiatusteate sisestanud asutusega ühenduse võtmisele tuleb esemed kooskõlas siseriikliku õigusega arestida.

                  Andmekaitse ja andmeturve

                  Käesolevas ettepanekus selgitatakse vastutust selliste intsidentide ärahoidmise, neist teatamise ja neile reageerimise eest, mis võivad mõjutada SISi infrastruktuuri, SISi andmete või täiendavate andmete turvalisust ja terviklust (artiklid 10, 16 ja 57).

                  Artikkel 12 sisaldab sätteid hoiatusteadete ajaloo logide pidamise ja neis päringute tegemise kohta.

                  Artikkel 12 sisaldab ka sätteid, milles käsitletakse numbrimärgi automaatse tuvastamise süsteemides skanneri abil tehtavaid mootorsõidukite numbrimärkide automatiseeritud päringuid ja kohustatakse liikmesriike pidama kooskõlas siseriikliku õigusega kõnealuste päringute logi.

                  Artikli 15 lõikes 3 võetakse üle nõukogu otsuse 2007/533/JSK artikli 15 lõige 3, millega on nähtud ette, et komisjon vastutab jätkuvalt sideinfrastruktuuri lepingujärgse haldamise, sealhulgas eelarve täitmise, soetamise ja uuendamisega seotud ülesannete eest. 2017. aasta juunis esitatavate SISi käsitlevate ettepanekute teise paketiga antakse need ülesanded üle eu-LISA-le.

                  Artikliga 21 laiendatakse nõuet kaaluda, kas juhtum on piisavalt sobiv, asjakohane ja oluline, et taotleda otsust selle kohta, kas hoiatusteate kehtivusaega tuleks pikendada. Uudne on see, et osutatud artikli kohaselt peavad liikmesriigid igal juhul sisestama artiklite 34, 36 ja 38 alusel (nagu on asjakohane) hoiatusteate selliste isikute või nendega seotud esemete kohta, kelle tegevus kuulub nõukogu terrorismivastast võitlust käsitleva raamotsuse 2002/475/JSK artiklite 1, 2, 3 ja 4 kohaldamisalasse.

                  Andmete kategooriad ja andmetöötlus

               Käesoleva otsusega laiendatakse selliseid isikuid käsitleva teabe liike (artikkel 20), kelle kohta on sisestatud hoiatusteade, hõlmamaks järgmist:

               kas isik on seotud nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK artiklite 1, 2 , 3 ja 4 kohaldamisalasse kuuluva tegevusega;

               muud märkused isiku kohta; hoiatusteate põhjus;

               isiku riikliku registreerimisnumbri ja registreerimiskoha andmed;

               teadmata kadunud isiku juhtumi liigi kategooria (ainult artikli 32 kohased hoiatusteated);

               isiku isikut tõendava dokumendi või reisidokumendi andmed;

               isiku isikut tõendava dokumendi või reisidokumendi värvikoopia;

               DNA-profiilid (ainult juhul, kui tuvastamiseks sobivad sõrmejäljed ei ole kättesaadavad).

                  Artikliga 59 laiendatakse selliste isikuandmete nimekirja, mida võib SISi sisestada ja seal töödelda identiteedi väärkasutuse juhtumite käsitlemise eesmärgil. Selliseid andmeid võib sisestada ainult identiteedi väärkasutuse ohvriks langenud isiku nõusolekul. Need hõlmavad nüüd ka järgmist:

               näokujutised;

               peopesajäljed;

               isikut tõendavate dokumentide andmed;

               ohvri aadress;

               ohvri isa ja ema nimi.

                  Artikliga 20 nähakse hoiatusteadetes ette üksikasjalikum teave. See sisaldab üksikasju andmesubjektide isikut tõendavate dokumentide kohta ja võimaldab paigutada teadmata kadunud lapsed kategooriatesse kadumise järgi, näiteks saatjata alaealised, vanema sooritatud lapseröövi ohvrid, ärajooksnud lapsed jne. See on oluline, et lõppkasutajad saaksid võtta viivitamata nõutud meetmeid nende laste kaitseks. Suurem teabehulk võimaldab asjaomaseid isikuid paremini tuvastada ja lõppkasutajatel teadlikumate otsuste tegemist. Kontrolle tegevate lõppkasutajate kaitsmiseks näitab SIS ka seda, kas isik, kelle kohta on hoiatusteade sisestatud, kuulub mõnda nõukogu terrorismivastast võitlust käsitleva raamotsuse 2002/475/JSK
                     34
                   artiklite 1, 2, 3 ja 4 kohasesse kategooriasse.

                  Ettepanekus sätestatakse selgelt, et liikmesriigid ei tohi kopeerida muu liikmesriigi sisestatud andmeid muudesse siseriiklikesse andmefailidesse (artikkel 53).

                  Säilitamine

                  Isikuid käsitlevate hoiatusteadete maksimaalset säilitamisaega pikendatakse viie aastani, välja arvatud diskreetseks kontrolliks, uurimise eesmärgil tehtavaks kontrolliks või erikontrolliks sisestatud hoiatusteadete puhul, mille säilitamisaeg on jätkuvalt üks aasta. Liikmesriigid võivad alati kehtestada lühema aegumistähtaja. Pikendatud maksimaalne aegumistähtaja pikkus on kooskõlas riiklike tavadega pikendada aegumistähtaega juhul, kui hoiatusteade ei ole veel saavutanud oma eesmärki ja asjaomane isik on jätkuvalt tagaotsitav. Lisaks oli vaja viia SIS kooskõlla muude õigusaktidega, näiteks tagasisaatmisdirektiivi ja Eurodaciga ette nähtud säilitamisajaga. Läbipaistvuse ja selguse huvides on vaja näha isikuid käsitlevate hoiatusteadete jaoks ette sama säilitamisaeg, välja arvatud diskreetseks kontrolliks, kontrolliks uurimise eesmärgil või erikontrolliks sisestatud hoiatusteadete puhul. Säilitamisaja pikendamine ei sea ohtu andmesubjektide huve, sest hoiatusteadet ei saa säilitada kauem, kui selle eesmärgiks vajalik. Artiklis 52 sätestatakse sõnaselgelt hoiatusteadete kustutamise eeskirjad. Artiklis 51 sätestatakse hoiatusteadete läbivaatamise tähtajad ja see sisaldab eelkõige lühemat säilitamisaega esemeid käsitlevate hoiatusteadete jaoks. Kuna puudub operatiivvajadus säilitada esemeid käsitlevaid hoiatusteateid pikema perioodi jooksul, on nende säilitamisaega lühendatud viie aastani, et viia see kooskõlla isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitamisajaga. Väljastatud dokumentide ja dokumendiplankide puhul on aegumistähtaeg siiski jätkuvalt 10 aastat, sest dokumentide kehtivusaeg on 10 aastat.

                  Kustutamine

                  Artiklis 52 sätestatakse asjaolud, mille korral tuleb hoiatusteated kustutada, millega kaasneb riiklike tavade suurem ühtlustamine selles valdkonnas. Artikkel 51 sisaldab erisätteid SIRENE büroo töötajate jaoks, mille kohaselt tuleb hoiatusteated, mida ei ole enam vaja, kui pädevatelt asutustelt ei ole saadud vastust, proaktiivselt kustutada.

                  Andmesubjektide õigus pääseda andmetele juurde, ebatäpseid andmeid parandada ja ebaseaduslikult säilitatud andmeid kustutada

                  Üksikasjalikke eeskirju andmesubjektide õiguste kohta ei ole muudetud, kuna kehtivad eeskirjad juba tagavad kõrge kaitsetaseme ja on kooskõlas määrusega (EL) 2016/679
                     35
                   ja direktiiviga 2016/680
                     36
                  . Lisaks sätestatakse artiklis 63 asjaolud, mille korral võivad liikmesriigid otsustada teavet andmesubjektidele mitte esitada. See võib toimuda ühel osutatud artiklis loetletud põhjusel ning kooskõlas siseriikliku õigusega peab tegemist olema proportsionaalse ja vajaliku meetmega.

                  Kaotatud, varastatud, kehtetuks tunnistatud ja seadusevastaselt omandatud dokumentide kohta andmete jagamine Interpoliga.

                  Artiklis 63 võetakse täielikult üle nõukogu otsuse 2007/533/JSK artikkel 55, kuna SISi dokumentide osa ja Interpoli kaotatud ja varastatud dokumentide andmebaasi koostalitlusvõimet käsitletakse kõrgetasemelise eksperdirühma teatises ja 2017. aasta juunis esitatavas teises SISi ettepanekute paketis.

                  Statistika

                  Selleks et omada ülevaadet sellest, kuidas õiguskaitsevahendid praktikas toimivad, sisaldab artikkel 66 sätet, milles käsitletakse tavalise statistikasüsteemi aastaaruandeid järgmiste näitajate kohta:

               andmesubjektide juurdepääsutaotlused:

               ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatavate andmete kustutamise taotlused;

               kohtule esitatud hagid;

               kohtuasjad, kus kohus tegi otsuse taotleja heaks, ning

               tähelepanekud, mis puudutavad selliste lõplike otsuste vastastikuse tunnustamise juhte, mille muude liikmesriikide kohtud või asutused on teinud hoiatusteate sisestanud riigi hoiatusteadete kohta.

                  Järelevalve ja statistika

                  Artiklis 71 sätestatakse kord, mis tuleb kehtestada, et tagada SISi nõuetekohane jälgimine ja toimimine võrreldes eesmärkidega. Selleks antakse eu-LISA-le ülesanne teha SISi kasutamise kohta päevast, kuist ja aastast statistikat.

                  Artikli 71 lõike 5 kohaselt on eu-LISA kohustatud esitama liikmesriikidele, komisjonile, Europolile, Eurojustile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile enda koostatud statistilisi aruandeid ja komisjonil on võimalik nõuda täiendavaid statistilisi ja andmekvaliteedi aruandeid SISi ja SIRENE teabevahetuse kohta.

                  Artikli 71 lõikega 6 on nähtud ette, et eu-LISA SISi toimimise jälgimise töö osa on keskse andmehoidla loomine ja hostimine. See võimaldab liikmesriikide, komisjoni, Europoli, Eurojusti ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vastava loaga töötajatel pääseda nõutava statistika tegemiseks juurde artikli 71 lõikes 3 loetletud andmetele.

               2016/0409 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1986/2006, nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 teise lõigu punkti d, artikli 85 lõiget 1, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Schengeni infosüsteem (SIS) on oluline vahend Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ sätete kohaldamisel. SIS on üks peamisi tasakaalustavaid meetmeid, mis aitab hoida kõrget turvalisuse taset Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, toetades piirivalve, politsei, tolliasutuste ja muude õiguskaitse- ja kohtuasutuste operatiivkoostööd kriminaalasjades.

               (2)SIS loodi 19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta)
                  37
                (Schengeni konventsioon) IV jaotise sätete alusel. Teise põlvkonna SISi (SIS II) väljatöötamine tehti komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001
                  38
                ja nõukogu otsusele 2001/886/JSK
                  39
                ning see loodi määrusega (EÜ) nr 1987/2006
                  40
                ja nõukogu otsusega 2007/533/JSK
                  41
               . SIS II asendas Schengeni konventsiooni kohaselt loodud SISi.

               (3)Komisjon korraldas kolm aastat pärast SIS II kasutuselevõttu süsteemi hindamise vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõikele 5, artikli 43 lõikele 5 ja artikli 50 lõikele 5 ning otsuse 2007/533/JSK artiklile 59 ja artikli 65 lõikele 5. Hindamisaruanne ja seonduv komisjoni talituste töödokument võeti vastu 21. detsembril 2016
                  42
               . Osutatud dokumentides esitatud soovitusi tuleks käesolevas määruses asjakohaselt arvesse võtta.

               (4)Käesolev määrus on SISi haldamiseks vajalik õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotise 4. ja 5. peatüki kohaldamisalasse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/…, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas,
                  43
                on SISi haldamiseks vajalik õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotise 2. peatüki kohaldamisalasse.

               (5)Asjaolu, et SISi haldamiseks vajalik õiguslik alus koosneb eraldi vahenditest, ei mõjuta põhimõtet, et SIS on üks ühtne infosüsteem, mis peaks sellisena ka toimima. Seetõttu peaksid nende vahendite teatavad sätted olema identsed.

               (6)On vaja täpsustada SISi eesmärke, tehnilist ülesehitust ja rahastamist, sätestada eeskirjad selle algusest lõpuni toimimise ja kasutamise kohta ning määrata kindlaks vastutus, süsteemi sisestatavate andmete kategooriad, andmete sisestamise eesmärgid, ja kriteeriumid, andmetele juurdepääsu omavad ametiasutused, biomeetriliste tunnuste kasutamine ja täiendavad andmetöötluseeskirjad.

               (7)SIS koosneb kesksest süsteemist (keskne SIS) ja SISi andmebaasi täieliku või osalise koopiaga riiklikest süsteemidest. Kuna SIS on kõige olulisem teabevahetusvahend Euroopas, on vaja tagada selle pidev toimimine nii kesksel kui ka riiklikul tasandil. Seepärast peaks iga liikmesriik looma SISi andmebaasi osalise või täieliku koopia ja selle varusüsteemi.

               (8)Olemas peab olema käsiraamat, milles on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad teatava täiendava teabe vahetamise kohta seoses hoiatusteadetes nõutava meetmega. Iga liikmesriigi asutused (SIRENE bürood) peaksid tagama sellise teabe vahetamise.

               (9)Selleks et täiendava teabe vahetamine hoiatusteadetes täpsustatud nõutava meetme kohta oleks jätkuvalt tõhus, on asjakohane tõhustada SIRENE büroode toimimist, täpsustades nõuded kättesaadavate vahendite, kasutajate koolitamise ja muudelt SIRENE büroodelt saadud päringutele vastamise aja kohta.

               (10)SISi kesksete komponentide operatiivjuhtimisega tegeleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet
                  44
                (edaspidi „amet“). Selleks et amet saaks eraldada keskse SISi operatiivjuhtimise kõiki aspekte hõlmavad vajalikud rahalised vahendid ja töötajad, tuleks käesolevas määruses sätestada üksikasjalikult selle ülesanded, eelkõige seoses täiendava teabe vahetamise tehniliste aspektidega.

               (11)Ilma et see piiraks liikmesriikide vastutust SISi sisestatud andmete täpsuse eest, peaks amet vastutama andmekvaliteedi parandamise eest, võttes kasutusele keskse andmekvaliteedi jälgimise vahendi, ning liikmesriikidele korrapäraste ajavahemike järel aruannete esitamise eest.

               (12)Selleks et võimaldada SISi kasutamist kuritegudega seotud suundumuste analüüsimise eesmärgil paremini jälgida, peaks amet suutma kujundada tehnika tasemele vastava suutlikkuse liikmesriikidele, komisjonile, Europolile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile statistiliste aruannete esitamiseks, seadmata ohtu andmeterviklust. Seepärast tuleks luua keskne statistiliste andmete hoidla. Statistika ei tohiks sisaldada isikuandmeid.

               (13)SIS peaks sisaldama uusi andmete kategooriaid, et võimaldada lõppkasutajatel teha hoiatusteadete põhjal aega kaotamata teadlikke otsuseid. Isikute tuvastamise lihtsustamiseks ja mitme identiteedi avastamiseks peaksid isikutega seotud andmete kategooriad seepärast sisaldama viidet isikut tõendavale dokumendile või sellise dokumendi numbrit ja koopiat, kui need on kättesaadavad.

               (14)SISis ei tohiks säilitada päringu tegemiseks kasutatud andmeid, välja arvatud logide pidamine, et kontrollida päringu ja andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada N.SISi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus.

               (15)SIS peaks võimaldama biomeetriliste andmete töötlemist, et toetada asjaomaste isikute usaldusväärset tuvastamist. Sellega seoses peaks SIS võimaldama ka nende isikute andmete töötlemist, kelle identiteeti on väärkasutatud (et vältida nende väärtuvastamisest põhjustatud ebamugavusi); seejuures tuleb kohalda sobivaid kaitsemeetmeid, milleks on eelkõige asjaomase isiku nõusolek ja nende eesmärkide range piiritlemine, mille saavutamiseks kõnealuseid andmeid võib õiguspäraselt töödelda.

               (16)Liikmesriigid peaksid tegema vajalikud tehnilised korraldused, et iga kord, kui lõppkasutajatel on riiklikus politsei- või immigratsiooniandmebaasis päringu tegemise õigus, teevad nad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680
                  45
                artikliga 4 paralleelselt päringu ka SISis. See peaks tagama, et SIS toimib sisepiirikontrollideta alal peamise tasakaalustava meetmena ja võtab rohkem arvesse kuritegevuse piiriülest mõõdet ja kurjategijate liikuvust.

               (17)Käesolevas määruses tuleks sätestada tingimused sõrme- ja peopesajälgede andmete ning näokujutiste kasutamiseks tuvastamise eesmärgil. SISis tuvastamiseks näokujutiste kasutamine peaks ühtlasi aitama tagada järjekindluse piirikontrollimenetlustes, kus on vajalik tuvastamine ja isikusamasuse kontrollimine sõrmejälgede ning näokujutiste kasutamise abil. Sõrme- ja peopesajälgede andmete alusel päringu tegemine peaks olema kohustuslik, kui isikusamasuse suhtes on kahtlusi. Näokujutisi tuleks tuvastamiseks kasutada ainult tavapärase piirikontrolli puhul iseteeninduspunktide ja elektrooniliste väravate kasutamise korral.

               (18)SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise teenuse kasutuselevõtmine täiendab olemasolevat Prümi mehhanismi, mis puudutab vastastikust piiriülest sidusjuurdepääsu määratud siseriiklikele DNA-andmebaasidele ja sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemidele
                  46
               . Prümi mehhanism võimaldab riiklike sõrmejälgede tuvastamise süsteemide koostalitlust, mille tulemusel saab liikmesriik esitada taotluse tegemaks kindlaks, kas kuriteo toimepanija, kelle sõrmejäljed on leitud, on mõnes muus liikmesriigis teada. Prümi mehhanismi abil kontrollitakse üksnes seda, kas sõrmejälgede omanik on teada teataval ajahetkel, mistõttu juhul, kui kuriteo toimepanija tehakse mõnes liikmesriigis kindlaks hiljem, ei pruugita teda enam üles leida. SISi sõrmejäljepäringu abil saab kuriteo toimepanijat aktiivselt otsida. Seepärast peaks olema võimalik laadida SISi üles tundmatu kuriteo toimepanija sõrmejäljed, tingimusel et võib teha kindlaks, et need kuuluvad suure tõenäosusega raske kuriteo või terroriakti toimepanijale. See kehtib eelkõige kuriteo sooritamisel kasutatud relvalt või muult esemelt leitud sõrmejälgede korral. Seda asjaolu üksi, et kuriteopaigal on sõrmejäljed, ei tohiks käsitada märgina, et sõrmejäljed kuuluvad suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale. Sellise hoiatusteate sisestamise lisatingimus peaks olema, et kuriteo toimepanija isikusamasust ei saa muu riikliku, Euroopa või rahvusvahelise andmebaasi abil kindlaks teha. Kui sellise sõrmejäljepäringu tulemusel saadakse võimalik päringutabamus, peaks liikmeriik tegema sõrmejälgede lisakontrolle, kaasates võib-olla sõrmejäljespetsialiste, et teha kindlaks, kas isik on SISis säilitatavate sõrmejälgede omanik, ning tuvastama isikusamasuse. Menetluste suhtes tuleks kohaldada siseriiklikku õigust. Kui SISis säilitatavate sõrmejälgede alusel tehakse kindlaks, et tegemist on tundmatu tagaotsitava isikuga, võib see uurimisele märkimisväärselt kaasa aidata ja viia vahistamiseni, tingimusel et kõik vahistamise tingimused on täidetud.

               (19)Kuriteopaigast leitud sõrmejälgi peaks olema võimalik otsida SISis säilitatavate sõrmejälgede hulgast, kui on võimalik teha kindlaks, et need kuuluvad suure tõenäosusega raske kuriteo või terrorikuriteo toimepanijale. Raskete kuritegudena tuleks käsitada nõukogu raamotsuses 2002/584/JSK
                  47
                loetletud õigusrikkumisi ja terrorikuritegudena nõukogu raamotsuses 2002/475/JSK
                  48
                osutatud õigusrikkumisi siseriikliku õiguse tähenduses.

               (20)Juhul kui sõrme- ja peopesajälgede andmeid ei ole, peaks olema võimalik lisada DNA-profiile, mis peaksid olema kättesaadavad ainult asjakohase loaga isikutele. DNA-profiilid peaksid aitama tuvastada kaitset vajavaid teadmata kadunud isikuid ja eelkõige lapsi, muu hulgas võimaldades kasutada tuvastamiseks vanemate või õdede-vendade DNA-profiile. DNA-andmed ei tohiks sisaldada rassilise päritolu andmeid.

               (21)SIS peaks sisaldama hoiatusteateid isikute kohta, keda otsitakse taga üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks. Lisaks hoiatusteadetele on asjakohane sätestada üle- ja väljaandmismenetluste jaoks vajaliku täiendava teabe vahetus. Eelkõige tuleks SISis töödelda nõukogu 13. juuni 2002. aasta Euroopa vahistamismäärust ja liikmesriikidevahelist üleandmiskorda käsitleva raamotsuse 2002/584/JSK
                  49
                artiklis 8 osutatud andmeid. Operatiivsetel põhjustel on asjakohane, et hoiatusteate sisestanud liikmesriik muudab vahistamise eesmärgil sisestatud hoiatusteate õigusasutuste loal ajutiselt kättesaamatuks, kui isikut, kelle kohta on esitatud Euroopa vahistamismäärus, otsitakse intensiivselt ja aktiivselt taga ning konkreetsesse tagaotsimisoperatsiooni kaasamata lõppkasutajad võivad selle edukat lõpuleviimist ohustada. Sellised hoiatusteated ei tohiks olla ajutiselt kättesaamatud üle 48 tunni.

               (22)SISi peaks olema võimalik lisada Euroopa vahistamismääruse alusel toimuva üleandmise ja väljaandmise jaoks sisestatud lisaandmete tõlge.

               (23)SIS peaks sisaldama hoiatusteateid teadmata kadunud isikute kohta, et tagada nende kaitse või vältida ohtu avalikule julgeolekule. Selliste laste kohta SISi hoiatusteate sisestamine, keda võib ohustada röövimine (st tulevase, veel tekitamata kahju ärahoidmiseks laste puhul, kellega seoses esineb vanema poolt röövimise oht), peaks olema piiratud, mistõttu on asjakohane näha ette ranged ja sobivad kaitsemeetmed. Laste puhul peaksid kõnealused hoiatusteated ja vastavad menetlused teenima laste parimaid huve, võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 24 ja ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni.

               (24)Tuleks lisada uus meede terrorismi ja raske kuriteo kahtluse puhuks, mis võimaldab selleks, et hoiatusteate sisestanud liikmesriik saaks kõige üksikasjalikumat teavet, pidada kinni ja küsitleda isikuid, keda kahtlustatakse raske kuriteo toimepanemises või kui on põhjust uskuda, et nad panevad toime raske kuriteo. See uus meede ei tohiks hõlmata isiku läbiotsimist ega isiku vahistamist. See peaks aga andma piisavalt teavet, et teha otsus edasiste meetmete kohta. Raskete kuritegudena tuleks käsitada nõukogu raamotsuses 2002/584/JSK loetletud õigusrikkumisi.

               (25)SISis peaksid olema uued kategooriad väärtuslike esemete, näiteks elektroonika- ja tehniliste seadmete jaoks, mida on võimalik kindlaks teha ja otsida kordumatu numbri järgi.

               (26)Liikmesriigil peaks olema võimalik lisada teatele märge, nn lipp, mis näitab, et teate alusel võetavat meedet ei rakendata tema territooriumil. Kui hoiatusteated on sisestatud üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, ei tuleks käesolevat otsust tõlgendada nii, et on kehtestatud erand raamotsusest 2002/584/JSK või on takistatud nimetatud raamotsuse sätete kohaldamine. Otsus hoiatusteatele lipu lisamise kohta peaks põhinema ainult nimetatud raamotsuses sisalduvatel keeldumispõhjustel.

               (27)Kui lipp on lisatud ning selle isiku asukoht, keda otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, saab teatavaks, tuleb isiku asukoht alati teatavaks teha hoiatusteate sisestanud õigusasutusele, kes võib otsustada edastada Euroopa vahistamismääruse pädevale õigusasutusele vastavalt raamotsusele 2002/584/JHA.

               (28)Liikmesriikidel peaks olema võimalik luua SISis hoiatusteadete vahel lingid. Kui liikmesriik lingib kaks või enam hoiatusteadet, ei tohiks see mõjutada võetavat meedet, hoiatusteadete säilitamise aega ega hoiatusteadetele juurdepääsu õigust.

               (29)Hoiatusteateid ei tohiks säilitada SISis kauem, kui on vaja nende sisestamise eesmärkide saavutamiseks. Selleks et vähendada mitmesugustel eesmärkidel isikute andmete töötlemisse kaasatud asutuste halduskoormust, on asjakohane viia isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitamise aeg kooskõlla tagasisaatmise ja ebaseadusliku viibimise puhul kavandatud säilitamisajaga. Lisaks pikendavad liikmesriigid tavaliselt isikuid käsitlevate hoiatusteadete aegumistähtaega, kui meedet ei olnud võimalik algse tähtaja jooksul võtta. Isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitamise aeg peaks seepärast olema maksimaalselt viis aastat. Üldiselt tuleks isikuid käsitlevad hoiatusteated SISist automaatselt kustutada pärast viie aasta möödumist, välja arvatud diskreetseks kontrolliks, erikontrolliks ja uurimise eesmärgil tehtavaks kontrolliks sisestatud hoiatusteated. Need tuleks kustutada ühe aasta möödumisel. Esemeid käsitlevad hoiatusteated diskreetseks kontrolliks, kontrolliks uurimise eesmärgil või erikontrolliks tuleks SISist automaatselt kustutada pärast ühe aasta möödumist, kuna need on alati seotud isikutega. Hoiatusteated arestitavate või kriminaalmenetluses tõendina kasutatavate esemete kohta tuleks SISist automaatselt kustutada pärast viie aasta möödumist, sest pärast seda ajavahemikku on nende ülesleidmise tõenäosus väga väike ja nende majanduslik väärtus märkimisväärselt vähenenud. Hoiatusteateid väljastatud isikut tõendavate dokumentide ja dokumendiplankide kohta tuleks säilitada kümme aastat, sest dokumentide kehtivusaeg väljastamishetkel on kümme aastat. Otsused isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitamise kohta peaksid tuginema põhjalikule üksikjuhtumipõhisele hindamisele. Liikmesriigid peaksid isikuid käsitlevad hoiatusteated kindlaks määratud ajavahemiku jooksul läbi vaatama ja tegema statistikat selliste isikuid käsitlevate hoiatusteadete kohta, mille säilitamisaega on pikendatud.

               (30)SISi hoiatusteate aegumistähtaja sisestamise ja pikendamise suhtes tuleks kohaldada vajalikku proportsionaalsuse põhimõtet, uurides, kas konkreetne juhtum on SISi hoiatusteate sisestamiseks piisavalt sobiv, asjakohane ja oluline. Nõukogu terrorismivastast võitlust käsitleva raamotsuse 2002/475/JSK
                  50
                artiklite 1, 2, 3 ja 4 kohased õigusrikkumised on väga suureks ohuks avalikule julgeolekule, inimeste elule ja ühiskonnale ning neid on äärmiselt keeruline tõkestada, avastada ja uurida sisepiirikontrollideta alal, kus võimalikud kurjategijad liiguvad vabalt. Kui isikut või eset otsitakse seoses kõnealuste õigusrikkumistega taga, on SISi vaja alati sisestada vastav hoiatusteade seoses kriminaalkohtumenetlusega taga otsitavate isikute kohta, isikute või esemete kohta, kelle või mille puhul tehakse diskreetset kontrolli, kontrolli uurimise eesmärgil ja erikontrolli, ning arestitavate esemete kohta, sest ükski teine vahend ei oleks selle eesmärgi saavutamiseks sama tulemuslik.

               (31)Hoiatusteadete kustutamist on vaja selgitada. Hoiatusteadet peaks säilitama ainult niikaua, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks hoiatusteade sisestati. Kuna liikmesriikide tavad selle hetke kindlaksmääramiseks, millal hoiatusteate eesmärk on saavutatud, on erinevad, on asjakohane näha iga hoiatusteadete kategooria jaoks ette üksikasjalikud kriteeriumid selle kohta, millal hoiatusteade tuleks SISist kustutada.

               (32)SISi andmete terviklus on esmatähtis. Seepärast tuleks SISi andmete töötlemiseks nii kesksel kui ka riiklikul tasandil näha ette asjakohased kaitsemeetmed, et tagada andmete turvalisus algusest lõpuni. Andmetöötlusse kaasatud asutuste suhtes peaksid käesoleva määruse turvanõuded olema siduvad ja nad peaksid järgima ühtset intsidentidest teatamise menetlust.

               (33)Käesoleva määruse kohaldamisel SISis töödeldavaid andmeid ei tohiks edastada kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele ega teha neile kättesaadavaks. Siiski on asjakohane tugevdada koostööd Euroopa Liidu ja Interpoli vahel, edendades tõhusat passiandmete vahetust. Kui SISist edastatakse isikuandmeid Interpolile, peaks nendele andmetele tagama piisava kaitse, kehtestades lepingus ranged kaitsemeetmed ja tingimused.

               (34)On asjakohane anda SISile juurdepääs sõidukite, laevade ja õhusõidukite registreerimise eest vastutavatele asutustele, et neil oleks võimalik kontrollida, kas transpordivahendit otsitakse juba mõnes liikmesriigis arestimise või kontrollimise eesmärgil taga. Otsene juurdepääs peaks olema asutustel, kes on riiklikud teenistused. Selline juurdepääs peaks piirduma asjaomaseid transpordivahendeid käsitlevate hoiatusteadete ja nende registreerimisdokumendi või numbrimärgiga. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 1986/2006
                  51
                sätted tuleks lisada käesolevasse määrusesse ja nimetatud määrus tuleks kehtetuks tunnistada.

               (35)Kui riiklikud pädevad asutused töötlevad andmeid eesmärgiga tõkestada, uurida või avastada raskeid kuritegusid või terrorikuritegusid või võtta nende eest vastutusele või pöörata täitmisele kriminaalkaristusi, sealhulgas võttes avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude ärahoidmiseks kaitsemeetmeid, tuleks kohaldada direktiivi (EL) 2016/680 üle võtvaid siseriiklikke sätteid. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679
                  52
                ja direktiivi (EL) 2016/680 sätteid tuleks käesolevas määruses vajaduse korral täpsustada.

               (36)Kui direktiivi (EL) 2016/680 ei kohaldata, tuleks käesoleva määruse alusel riiklikes asutustes isikuandmete töötlemise suhtes kohaldada määrust (EL) 2016/679. Käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmisel liidu institutsioonides ja asutustes isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001
                  53
               .

               (37)Direktiivi (EL) 2016/680, määruse (EL) 2016/679 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 sätteid tuleks käesolevas määruses vajaduse korral täpsustada. Europolis isikuandmete töötlemisel kohaldatakse määrust (EL) 2016/794
                  54
                Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti kohta (Europoli määrus).

               (38)28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/187/JSK (millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu)
                  55
                andmekaitset käsitlevaid sätteid kohaldatakse SISi andmete töötlemisele Eurojusti poolt, kaasa arvatud selle otsuse alusel asutatud ühise järelevalveasutuse pädevus Eurojusti tegevuse jälgimisel ja vastutus mis tahes Eurojusti-poolse ebaseadusliku isikuandmete töötlemise juhtumi eest. Juhul kui Eurojusti poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et olemas on liikmesriigi sisestatud hoiatusteade, ei saa Eurojust nõutavat meedet rakendada. Seepärast peaks ta teavitama asjaomast liikmesriiki, et ta saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid.

               (39)Konfidentsiaalsuse osas tuleks kohaldada Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste asjakohaseid sätteid ka ametnike ja muude teenistujate suhtes, kelle tööülesanded on seotud SISiga.

               (40)Nii liikmesriikidel kui ka ametil peaksid olema turvakavad, et hõlbustada turvalisusega seotud kohustuste täitmist, ning nad peaksid julgeolekuküsimuste ühtse käsitlemise tagamiseks üksteisega koostööd tegema.

               (41)Sõltumatud riiklikud järelevalveasutused peaksid jälgima, kas liikmesriigid töötlevad isikuandmeid seoses käesoleva määrusega õiguspäraselt. Sätestada tuleks andmesubjektide õigus pääseda juurde SISis säilitatavatele neid puudutavatele isikuandmetele, neid parandada ja kustutada, võimalikud õiguskaitsevahendid riiklikes kohtutes ja kohtuotsuste vastastikune tunnustamine. Seepärast on asjakohane nõuda liikmesriikidelt aastast statistikat.

               (42)Järelevalveasutused peaksid tagama, et vähemalt kord nelja aasta jooksul tehakse kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega N.SISis toimuvate andmetöötlustoimingute audit. Auditi peaksid tegema järelevalveasutused või peaksid riiklikud järelevalveasutused selle tellima otse sõltumatult andmekaitseaudiitorilt. Sõltumatu audiitor peaks jääma riikliku järelevalveasutuse või -asutuste kontrolli ja vastutuse alla; seepärast peaks riiklik järelevalveasutus või -asutused auditi ise tellima ja määrama selgelt kindlaks auditi eesmärgi, ulatuse ja metoodika, esitama suuniseid ja tegema järelevalvet auditi ja selle lõpptulemuste üle.

               (43)Määrusega (EL) 2016/794 (Europoli määrus) on nähtud ette, et Europol toetab ja tugevdab liikmesriikide pädevate asutuste rakendatavaid meetmeid ning nende koostööd terrorismi ja raskete kuritegude vastu võitlemisel ning esitab analüüse ja ohuhinnanguid. Europoli juurdepääsuõiguste laiendamine SISi hoiatusteadetele teadmata kadunud isikute kohta peaks parandama veelgi Europoli suutlikkust pakkuda riiklikele õiguskaitseasutustele põhjalikke operatiivtooteid ja analüüse seoses inimkaubanduse ja laste seksuaalse ärakasutamisega (sh veebis). See aitaks kõnealuseid kuritegusid paremini tõkestada, võimalikke ohvreid kaitsta ja kuritegude toimepanijaid uurida. Nagu Europol, saaks ka Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus juurdepääse SISi hoiatusteadetele teadmata kadunud isikute kohta, muu hulgas reisivate seksuaalkurjategijate ja veebis laste seksuaalse ärakasutamise juhtumite korral, mille puhul väidavad kuriteo toimepanijad sageli, et neil on juurdepääs lastele või et nad võivad saada juurdepääsu lastele, kes võivad olla teadmata kadunutena registreeritud. Kuna Europoli sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastasel Euroopa keskusel on oluline strateegiline roll ebaseaduslikule rändele kaasa aitamise vastu võitlemisel, peaks ta saama juurdepääsu hoiatusteadetele selliste isikute kohta, kellele ei ole antud liikmesriigi territooriumile sisenemise ja seal viibimise luba kas kriminaalõiguslikel või viisa- ja viibimise tingimuste mittetäitmise tõttu.

               (44)Selleks et täita lüngad teabe vahetamises terrorismi ja eelkõige terroristist välisvõitlejate kohta, kelle puhul on äärmiselt oluline nende liikumise jälgimine, peaksid liikmesriigid paralleelselt SISi hoiatusteate sisestamisega jagama Europoliga teavet terrorismiga seotud tegevuste kohta, samuti päringutabamusi ja seonduvat teavet. See peaks võimaldama Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskusel kontrollida, kas Europoli andmebaasides on täiendavat taustteavet, ja teha kvaliteetset analüüsi, mis aitab terrorismivõrgustike tegevust häirida ja võimaluse korral nende rünnakuid tõkestada.

               (45)Europoli jaoks on vaja sätestada ka selged eeskirjad SISi andmete töötlemise ja allalaadimise kohta eesmärgiga võimaldada SISi kõige laiahaardelisemalt kasutamist, tingimusel et järgitakse andmekaitsestandardeid, nagu käesolevas määruses ja määruses (EL) 2016/794 ette nähtud. Juhul kui Europoli poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et olemas on liikmesriigi sisestatud hoiatusteade, ei saa Europol nõutavat meedet rakendada. Seepärast peaks ta teavitama asjaomast liikmesriiki, et ta saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid.

               (46)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624
                  56
                kohaselt annab käesoleva määruse kohaldamisel vastuvõttev liikmesriik Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade liikmetele või tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmade liikmetele, kelle Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet on lähetanud, loa kasutada Euroopa andmebaase, kui seda on vaja operatsiooniplaanis kindlaks määratud piirikontrolli, piirivalve ja tagasisaatmisega seotud eesmärkide täitmiseks. Ka muud asjaomased liidu ametid, eelkõige Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet ja Europol, võivad rändehalduse tugirühmade liikmetena lähetada spetsialiste, kes ei ole nende liidu ametite töötajad. Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühma lähetamise eesmärk on pakkuda tehnilist ja operatiivtuge seda taotlenud liikmesriikidele, eelkõige neile, kes seisavad silmitsi ebaproportsionaalse rändesurvega. Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmadele, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmadele ja rändehalduse tugirühmale määratud ülesannete täitmiseks on vaja juurdepääsu SISile Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tehnilise liidese kaudu, mis on ühendatud keskse SISiga. Juhul kui töötajate rühma või rühmade poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et olemas on liikmesriigi sisestatud hoiatusteade, ei saa rühma või isikkoosseisu liige nõutavat meedet rakendada, kui vastuvõttev liikmesriik ei ole selleks luba andud. Seepärast peaks ta teavitama asjaomaseid liikmesriike, et ta saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid.

               (47)Nagu on ette nähtud komisjoni ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS),
                  57
                hakkab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ETIASe kesküksus tegema ETIASe kaudu SISis kontrolle, et hinnata reisiloa taotlusi, mis eeldab muu hulgas selle välja selgitamist, kas reisiluba taotleva kolmanda riiki kodaniku kohta on SISis hoiatusteade. Seepärast peaks ka Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ETIASe kesküksusel olema SISile juurdepääs ulatuses, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks, nimelt kõigile isikuid käsitlevatele hoiatusteadete kategooriatele ning hoiatusteadetele dokumendiplankide ja väljastatud isikut tõendavate dokumentide kohta.

               (48)Tehnilise laadi, üksikasjalikkuse ja korrapärase ajakohastamise vajaduse tõttu ei saa SISi teatavaid aspekte käesoleva määruse sätetega ammendavalt hõlmata. Nende hulgas on näiteks tehnilised eeskirjad andmete sisestamise, ajakohastamise, kustutamise ja otsimise kohta, andmete kvaliteedi ja otsimise eeskirjad seoses biomeetriliste tunnustega, eeskirjad ühilduvuse ja hoiatusteadete prioriteetsuse kohta, lippude lisamine, hoiatusteadetevahelised lingid, esemete uute kategooriate täpsustamine tehniliste ja elektroonikaseadmete kategoorias, hoiatusteadete aegumistähtaja kehtestamine maksimaalse tähtaja piires ning täiendava teabe vahetamine. Seega tuleks nende aspektidega seotud rakendamisvolitused anda komisjonile. Hoiatusteadetes päringute tegemise tehnilistes eeskirjades tuleks arvesse võtta riiklike rakenduste tõrgeteta toimimist.

               (49)Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011
                  58
               . Käesoleva määruse ja määruse (EL) 2018/xxx (riigipiiri ületamise kontroll) alusel rakendusmeetmete vastuvõtmise menetlus peaks olema sama.

               (50)Läbipaistvuse tagamiseks peaks amet koostama iga kahe aasta järel aruande keskse SISi ja sideinfrastruktuuri (sealhulgas selle turvalisus) tehnilise toimimise ning täiendava teabe vahetamise kohta. Komisjon peaks koostama üldhinnangu iga nelja aasta järel.

               (51)Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt ühise infosüsteemi loomine ja reguleerimine ning asjakohase täiendava teabe vahetamine, ei suuda liikmesriigid nende olemuse tõttu piisavalt saavutada ning neid on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (52)Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Isikuandmete kaitse põhimõtet täielikult järgides soovitakse käesoleva määrusega eelkõige tagada kõigile Euroopa Liidu territooriumil elavatele isikutele turvaline keskkond ning erikaitse lastele, kes võivad sattuda inimkaubanduse ohvriks või kelle vanemad võivad röövida.

               (53)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva määruse kohta, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

               (54)Ühendkuningriik osaleb käesolevas määruses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)
                  59
                artikli 8 lõike 2 kohaselt.

               (55)Iirimaa osaleb käesolevas määruses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)
                  60
                artikli 6 lõike 2 kohaselt.

               (56)Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises)
                  61
                tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ
                  62
                artikli 1 punktis G osutatud valdkonda.

               (57)Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuste 2004/849/EÜ
                  63
                ja 2004/860/EÜ
                  64
                artikli 4 lõikega 1.

               (58)Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)
                  65
                tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/349/EL
                  66
                artikliga 3 ja nõukogu otsuse 2011/350/EL
                  67
                artikliga 3.

               (59)Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleb tõlgendada koostoimes nõukogu otsusega 2010/365/EL Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias
                  68
               .

               (60)Küprose ja Horvaatia puhul on käesolev määrus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses.

               (61)Käesolevat määrust tuleks kohaldada Iirimaa suhtes alates kuupäevadest, mis määratakse kindlaks selle riigi suhtes Schengeni acquis’ kohaldamist käsitlevates asjaomastes õigusaktides ettenähtud korras.

               (62)SISi riiklike süsteemide ajakohastamise ja käesolevas määruses kavandatud uute funktsioonide rakendamise hinnanguline maksumus on väiksem kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EL) nr 515/2014
                  69
                määruses e-piiride jaoks ette nähtud eelarvereal alles olev summa. Summa, mis on kooskõlas määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 5 punktiga b nähtud ette üle liidu välispiiri liikuvate rändevoogude juhtimist toetavate IT-süsteemide väljatöötamiseks, tuleks seepärast määruses ümber jagada.

               (63)Nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL
                  70
                tuleks seega kehtetuks tunnistada.

               (64)Vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse ….,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               I PEATÜKK

               ÜLDSÄTTED

               Artikkel 1
                  SISi üldeesmärk

               SISi eesmärk on tagada turvalisuse kõrge tase liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, sealhulgas säilitada avalik julgeolek ja avalik kord ning kindlustada turvalisus liikmesriikide territooriumidel, ning kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 4. ja 5. peatüki sätteid isikute liikumise kohta liikmesriikide territooriumidel, kasutades kõnealuse süsteemi kaudu edastatavat teavet.

               Artikkel 2
                  Kohaldamisala

               1.Käesoleva määrusega kehtestatakse tingimused ja menetlused isikuid ja esemeid käsitlevate hoiatusteadete SISi sisestamise ja seal töötlemise kohta ning täiendava teabe ja lisaandmete vahetamise kohta politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö eesmärgil.

               2.Käesolevas määruses sätestatakse samuti SISi tehniline ülesehitus, liikmesriikide ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti ülesanded, üldine andmetöötlus ning asjaomaste isikute õigused ja kohustused.

               Artikkel 3
                  Mõisted

               1.Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„hoiatusteade“ – SISi sisestatud andmekogum, sealhulgas artiklites 22 ja 40 osutatud biomeetrilised tunnused, mis võimaldab pädevatel asutustel isiku või eseme vajaliku erimeetme võtmiseks kindlaks teha;

               (b)„täiendav teave“ – teave, mis ei kuulu SISis säilitatavate hoiatusteadete andmete hulka, kuid mis on seotud SISi hoiatusteadetega ning mida vahetatakse järgmistel juhtudel:

               (1)et võimaldada liikmesriikidel omavahel konsulteerida või üksteist hoiatusteate sisestamisest teavitada;

               (2)pärast päringutabamust, et võimaldada võtta asjakohane meede;

               (3)kui nõutavat meedet ei saa võtta;

               (4)kui küsimus on SISi andmete kvaliteedis;

               (5)kui küsimus on hoiatusteadete ühilduvuses ja prioriteetsuses;

               (6)kui küsimus on juurdepääsuõigustes;

               (c)„lisaandmed“ – SISis säilitatavad ja SISi hoiatusteadetega seotud andmed, mis peavad olema pädevatele asutustele viivitamata kättesaadavad, kui isikud, kelle kohta SISi on sisestatud andmeid, leitakse süsteemis tehtud päringute tulemusel;

               (d)„isikuandmed“ – igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (andmesubjekt) kohta;

               (e)„tuvastatav füüsiline isik“ – isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige sellise identifitseerimistunnuse põhjal nagu nimi, isikukood, asukohateave, võrguidentifikaator või ühe või mitme tema füüsilise, füsioloogilise, geneetilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal;

               (f)„isikuandmete töötlemine“ – isikuandmete või nende kogumitega tehtav automatiseeritud või automatiseerimata toiming või toimingute kogum, nagu kogumine, logimine, korrastamine, struktureerimine, säilitamine, kohandamine ja muutmine, päringute tegemine, lugemine, kasutamine, edastamise, levitamise või muul moel kättesaadavaks tegemise teel avalikustamine, ühitamine või ühendamine, piiramine, kustutamine või hävitamine;

               (g)„päringutabamus“ SISis tähendab, et:

               (1)kasutaja teeb päringu;

               (2)päringu tulemusel leitakse muu liikmesriigi poolt SISi sisestatud hoiatusteade;

               (3)SISi hoiatusteatega seotud andmed langevad kokku päringuandmetega ning

               (4)nõutud on edasisi meetmeid;

               (h) „lipp“ – hoiatusteate kehtivuse peatamine riiklikul tasandil; lipp võidakse lisada vahistamise eesmärgil sisestatud hoiatusteadetele, hoiatusteadetele teadmata kadunud isikute kohta ning diskreetseks kontrolliks, kontrolliks uurimise eesmärgil ja erikontrolliks sisestatud hoiatusteadetele, kui liikmesriik leiab, et hoiatusteate alusel meetme võtmine on vastuolus tema siseriikliku õiguse, rahvusvaheliste kohustuste või oluliste riiklike huvidega. Kui hoiatusteatele on lisatud lipp, ei võeta asjaomase liikmesriigi territooriumil hoiatusteate alusel nõutud meedet;

               (i) „hoiatusteate sisestanud liikmesriik“ – liikmesriik, kes sisestas hoiatusteate SISi;

               (j) „täideviiv liikmesriik“ – liikmesriik, kes pärast päringutabamust võtab või on võtnud nõutud meetmeid;

               (k) „lõppkasutajad“ – pädevad asutused, kes teevad päringuid otse CS-SISis, N.SISis või nende tehnilises koopias;

               (l)„sõrme- ja peopesajälgede andmed“ – andmed sõrme- ja peopesajälgede kohta, mis võimaldavad tänu unikaalsusele ja võrdluspunktidele teha täpseid ja usaldusväärseid võrdlusi isiku identiteedi kohta;

               (m)„rasked kuriteod“ – 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK
                  71
                artikli 2 lõigetes 1 ja 2 loetletud õigusrikkumised;

               (n)„terrorikuriteod“ – 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK
                  72
                artiklites 1–4 osutatud õigusrikkumised siseriikliku õiguse tähenduses.

               Artikkel 4
                   SISi tehniline ülesehitus ja toimimisviisid

               1.SIS koosneb järgmistest osadest:

               (a)keskne süsteem (keskne SIS), mis koosneb järgmistest osadest:

               –tehnilise abi funktsioon (CS-SIS), mis sisaldab andmebaasi – SISi andmebaas;

               –ühtne riiklik liides (NI-SIS);

               (b)iga liikmesriigi Schengeni infosüsteemi riiklik süsteem (N.SIS), mis koosneb keskse SISiga ühenduses olevatest siseriiklikest andmesüsteemidest. N.SIS sisaldab andmefaili (riiklik koopia), mis omakorda sisaldab SISi andmebaasi täielikku või osalist koopiat ja N.SISi varusüsteemi. N.SISi ja selle varusüsteemi võib kasutada samal ajal, et tagada lõppkasutajatele pidev kättesaadavus;

               (c)sideinfrastruktuur CS-SISi ja NI-SISi vahel (edaspidi „sideinfrastruktuur“), mis on SISi andmetele ja artikli 7 lõikes 2 osutatud SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk.

               2.SISi andmeid sisestatakse, ajakohastatakse, kustutatakse ja otsitakse eri N.SISide kaudu. Osaline või täielik riiklik koopia on kättesaadav sellist koopiat kasutava liikmesriigi territooriumil automatiseeritud päringute tegemiseks. Osaline riiklik koopia sisaldab vähemalt käesoleva määruse artikli 20 lõikes 2 loetletud andmeid esemete kohta ja artikli 20 lõike 3 punktides a–v loetletud andmeid isikuid käsitlevate hoiatusteadete kohta. Teiste liikmesriikide N.SISi andmefailides ei ole võimalik päringuid teha.

               3.CS-SIS teeb tehnilist järelevalvet ja täidab haldusfunktsioone ning sellel on varusüsteem, mis suudab tagada põhisüsteemi rikke korral kõik selle funktsioonid. CS-SIS ja selle varusüsteem asuvad määrusega (EL) nr 1077/2011
                  73
                asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (edaspidi „amet“) kahes tehnilises keskuses. CS-SIS ja selle varusüsteem võivad hõlmata SISi andmebaasi lisakoopiat ja neid võib käimasolevas operatsioonis kasutada korraga, tingimusel et nad mõlemad on suutelised töötlema kõiki SISi hoiatusteadetega seotud toiminguid.

               4.CS-SIS osutab SISi andmete sisestamiseks ja töötlemiseks, sealhulgas SISi andmebaasis päringute tegemiseks vajalikke teenuseid. CS-SIS:

               a) võimaldab riiklikke koopiaid võrgus ajakohastada;

               b) tagab riiklike koopiate ja SISi andmebaasi sünkroniseerimise ja ühtlustamise;

               c) võimaldab riiklikke koopiaid lähtestada ja taastada;

               d) tagab pideva kättesaadavuse.

               Artikkel 5
                  Kulud

               1.Keskse SISi ja sideinfrastruktuuri toimimise, hooldamise ja edasiarendamisega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

               2.Need kulud hõlmavad seoses CS-SISiga tehtavat tööd, mis tagab artikli 4 lõikes 4 osutatud teenuste osutamise.

               3.Iga N.SISi sisseseadmise, toimimise, hooldamise ja edasiarendamisega seotud kulud kannab asjaomane liikmesriik.

               II PEATÜKK

               LIIKMESRIIKIDE KOHUSTUSED

               Artikkel 6
                  Riiklikud süsteemid

               Iga liikmesriik vastutab oma N.SISi sisseseadmise, toimimise, hooldamise ja edasiarendamise eest ning oma N.SISi NI-SISiga ühendamise eest.

               Iga liikmesriik vastutab N.SISi pideva toimimise, selle NI-SISiga ühendatuse ja lõppkasutajatele SISi andmete pideva kättesaadavuse tagamise eest.

               Artikkel 7
                  N.SISi büroo ja SIRENE büroo

               1.Iga liikmesriik määrab asutuse (edaspidi „N.SISi büroo“), millel on keskne vastutus liikmesriigi N.SISi eest.

               Kõnealune asutus vastutab N.SISi tõrgeteta toimimise ja turvalisuse eest, tagab pädevatele asutustele juurdepääsu SISile ja võtab vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse järgimine. Ta vastutab selle tagamise eest, et SISi kõik funktsioonid on tehtud lõppkasutajatele nõuetekohaselt kättesaadavaks.

               Iga liikmesriik edastab oma hoiatusteated N.SISi büroo kaudu.

               2.Iga liikmesriik määrab asutuse, mis tagab kogu täiendava teabe vahetamise ja kättesaadavuse (edaspidi „SIRENE büroo“) vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele, nagu on osutatud artiklis 8.

               Kõnealused bürood koordineerivad ka SISi sisestatud teabe kvaliteedi kontrollimist. Seepärast on nendel büroodel juurdepääs SISis töödeldavatele andmetele.

               3.Liikmesriigid teavitavad ametit oma N.SIS II büroost ja SIRENE büroost. Amet avaldab nende nimekirja koos artikli 53 lõikes 8 osutatud nimekirjaga.

               Artikkel 8
                  Täiendava teabe vahetamine

               1.Täiendavat teavet vahetatakse kooskõlas SIRENE käsiraamatu sätetega ning kasutades sideinfrastruktuuri. Liikmesriigid eraldavad vajalikud tehnilised ja inimressursid, et tagada täiendava teabe pidev kättesaadavus ja vahetamine. Juhul kui sideinfrastruktuur ei ole kättesaadav, võivad liikmesriigid täiendava teabe vahetamiseks kasutada muid asjakohaselt turvatud tehnilisi vahendeid.

               2.Täiendavat teavet kasutatakse kooskõlas artikliga 61 üksnes eesmärgil, milleks see edastati, välja arvatud juhul, kui hoiatusteate sisestanud liikmesriigilt on saadud eelnev nõusolek.

               3.SIRENE bürood täidavad oma ülesandeid kiiresti ja tõhusalt, eelkõige vastates taotlustele võimalikult kiiresti ja mitte hiljem kui 12 tundi pärast taotluse saamist.

               4.Täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu rakendusmeetmetega artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt SIRENE käsiraamatu kujul.

               Artikkel 9
                  Tehniline ja funktsionaalne vastavus

               1.Selleks et tagada andmete kiire ja tulemuslik edastamine, järgib iga liikmesriik oma N.SISi luues ühiseid nõudeid, protokolle ja tehnilisi menetlusi, mis on kehtestatud N.SISi ja CS-SISi ühilduvuse tagamiseks. Need ühised nõuded, protokollid ja tehnilised menetlused võetakse vastu rakendusmeetmetega artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               2.Liikmesriigid tagavad CS-SISi osutatavate teenuste abil, et riiklikus koopias säilitatud andmed on artikli 4 lõikes 4 osutatud automaatsete ajakohastuste tulemusena SISi andmebaasi omadega identsed ja vastavuses ning et nende riiklikus koopias tehtud päring annab SISi andmebaasis tehtud päringuga samaväärse tulemuse. Lõppkasutajad peavad saama oma ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid, eelkõige kõik andmed, mida on vaja andmesubjekti tuvastamiseks ja nõutud meetme võtmiseks.

               Artikkel 10
                  Turvalisus – liikmesriigid

               1.Iga liikmesriik võtab seoses oma N.SISiga vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvakava, talitluspidevuse kava ja suurõnnetusest taastumise kava, et:

               (a)füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise kavad esmatähtsa infrastruktuuri kaitseks;

               (b)keelata loata isikutele juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll);

               (c)hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kõrvaldamine (andmekandjate kontroll);

               (d)hoida ära andmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega loata tutvumine, nende muutmine või kustutamine (säilitamise kontroll);

               (e)hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemide kasutamine andmesidevahendite abil isikute poolt, kellel puudub selleks luba (kasutajate kontroll);

               (f)tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamise luba omavatel isikutel oleks juurdepääs ainult nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutuajatunnuseid ja konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll);

               (g)tagada, et kõik SISile või andmetöötlusrajatistele juurdepääsu õigust omavad asutused loovad kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende isikute funktsioone ja kohustusi, kellel on õigus pääseda andmetele juurde ning õigus andmeid sisestada, ajakohastada, kustutada ja sisestatud andmeid otsida, ning teevad need profiilid artiklis 66 osutatud riiklikele järelevalveasutustele nende taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid);

               (h)tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeside kontroll);

               (i)tagada võimalus hiljem kontrollida ja kindlaks määrata, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemidesse sisestatud ning millal, kelle poolt ja millisel eesmärgil need sisestati (sisestamise kontroll);

               (j)hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate transportimise ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordikontroll);

               (k)kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tulemuslikkust ja võtta sisekontrolliga seoses vajalikke korralduslikke meetmeid (sisekontroll).

               2.Liikmesriigid võtavad täiendava teabe töötlemise ja vahetamise turvalisuse tagamiseks lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid, sealhulgas SIRENE büroo ruumide turvalisuse tagamine.

               3.Liikmesriigid võtavad artiklis 43 osutatud asutuste poolt SISi andmete töötlemise turvalisuse tagamiseks lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid.

               Artikkel 11
                  Konfidentsiaalsus – liikmesriigid

               Iga liikmesriik kohaldab vastavalt siseriiklikule õigusele ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi isikute ja asutuste suhtes, kes töötavad SISi andmete ja täiendava teabega. Seda kohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui asutused on oma tegevuse lõpetanud.

               Artikkel 12
                  Riiklikud logid

               1.Liikmesriigid tagavad, et N.SISis logitakse iga juurdepääs isikuandmetele ning igasugune isikuandmete vahetamine CS-SISis, et kontrollida päringu õiguspärasust ja jälgida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada N.SISi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus.

               2.Registrites on eelkõige näha hoiatusteate ajalugu, andmetöötlustoimingu kuupäev ja kellaaeg, päringu tegemiseks kasutatud andmed, viide edastatud andmetele ja nii pädeva asutuse kui ka andmetöötluse eest vastutava isiku nimi.

               3.Kui päringut tehakse kooskõlas artiklitega 40, 41 ja 42 sõrme- ja peopesajälgede andmete või näokujutise alusel, peab logidest olema näha eelkõige päringu tegemisel kasutatud andmete liik, viide edastatud andmete liigile ja nii pädeva asutuse kui ka andmetöötluse eest vastutava isiku nimi.

               4.Logisid võib kasutada ainult lõikes 1 osutatud otstarbel ning need kustutatakse kõige varem üks aasta ning kõige hiljem kolm aastat pärast nende loomist.

               5.Logisid võib säilitada kauem juhul, kui neid vajatakse juba alustatud järelevalvemenetlustes.

               6.Pädevatel riiklikel asutustel, kelle ülesanne on kontrollida päringute õiguspärasust, jälgida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada N.SISi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus, on nende ülesannete täitmise tagamiseks – taotluse korral ja nende pädevuse piires – juurdepääs kõnealustele logidele.

               7.Kui liikmesriigid teevad numbrimärgi automaatse tuvastamise süsteemides skanneri abil mootorsõidukite numbrimärkide automatiseeritud päringuid, peavad nad kooskõlas siseriikliku õigusega kõnealuste päringute logi. Logi sisu määratakse kindlaks rakendusmeetmetega artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Kui SISis või SISi riiklikus või tehnilises koopias säilitatavates andmetes leitakse kokkulangevus, tehakse SISis täielik päring, et seda kokkulangevust kontrollida. Täieliku päringu suhtes kohaldatakse käeoleva artikli lõikeid 1–6.

               Artikkel 13
                  Siseseire

               Liikmesriigid tagavad, et iga SISi andmetele juurdepääsu luba omav asutus võtab käesoleva määruse järgimiseks vajalikud meetmed ning teeb vajaduse korral koostööd riikliku järelevalveasutusega.

               Artikkel 14
                  Töötajate väljaõpe

               SISile juurdepääsu õigust omavate asutuste töötajad läbivad enne SISis säilitatavate andmete töötlemiseks loa saamist ja korrapäraselt pärast SISi andmetele juurdepääsu saamist andmeturbe, andmekaitse-eeskirjade ja andmetöötluskorra alase nõuetekohase väljaõppe, nagu on nähtud ette SIRENE käsiraamatus. Töötajatele jagatakse teavet kõigi asjakohaste kuritegude ja karistuste kohta.

               III PEATÜKK

               AMETI KOHUSTUSED

               Artikkel 15
                  Operatiivjuhtimine

               1.Amet vastutab keskse SISi operatiivjuhtimise eest. Amet tagab koostöös liikmesriikidega ja kasutades tasuvusanalüüsi, et keskse SISi puhul kasutatakse alati parimat kättesaadavat tehnoloogiat.

               2.Amet vastutab samuti järgmiste sideinfrastruktuuriga seotud ülesannete eest:

               (a)järelevalve;

               (b)turvalisus;

               (c)liikmesriikide ja teenusepakkuja vaheliste suhete koordineerimine.

               3.Komisjon vastutab kõigi muude sideinfrastruktuuriga seotud ülesannete, eelkõige järgmiste ülesannete eest:

               (a)eelarve täitmisega seotud ülesanded;

               (b)soetamine ja uuendamine;

               (c)lepinguküsimused.

               4.Amet vastutab järgmiste SIRENE büroode ja nendevahelise teabevahetusega seotud ülesannete eest:

               (a)testide koordineerimine ja haldamine;

               (b)SIRENE büroode vahel täiendava teabe vahetamise ja sideinfrastruktuuri tehniliste spetsifikatsioonide säilitamine ja ajakohastamine ning tehniliste muudatuste mõju haldamine, kui see mõjutab nii SISi kui ka täiendava teabe vahetamist SIRENE büroode vahel.

               5.Amet töötab välja mehhanismi ja menetlused CS-SISi andmete kvaliteedi kontrollimiseks ja haldab neid ning esitab liikmesriikidele korrapäraselt aruandeid. Amet esitab komisjonile korrapäraselt aruandeid esinenud probleemide ja asjaomaste liikmesriikide kohta. See mehhanism, menetlused ja andmekvaliteedi vastavuse tõlgendamine määratakse kindlaks rakendusmeetmetega artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               6.Keskse SISi operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud keskse SISi pidevaks toimimiseks (24 tundi päevas 7 päeva nädalas), eelkõige süsteemi tõrgeteta toimimiseks vajalikku hooldust ja tehnilist arendustööd. Nende ülesannete hulgas on ka testimistegevused, millega tagatakse keskse SISi ja riiklike süsteemide toimimine vastavalt käesoleva määruse artikli 9 kohastele tehnilistele ja funktsionaalsetele nõuetele.

               Artikkel 16
                  Turvalisus

               1.Amet võtab seoses keskse SISi ja sideinfrastruktuuriga vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvakava, talitluspidevuse kava ja suurõnnetusest taastumise kava, et:

               (a)füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise kavad esmatähtsa infrastruktuuri kaitseks;

               (b)keelata loata isikutele juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll);

               (c)hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kõrvaldamine (andmekandjate kontroll);

               (d)hoida ära andmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega loata tutvumine, nende muutmine või kustutamine (säilitamise kontroll);

               (e)hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemide kasutamine andmesidevahendite abil isikute poolt, kellel puudub selleks luba (kasutajate kontroll);

               (f)tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamise luba omavatel isikutel oleks juurdepääs ainult nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutuajatunnuseid ja konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll);

               (g)luua kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende isikute funktsioone ja kohustusi, kellel on andmetele või andmetöötlusrajatistele juurdepääsu õigus, ning teha need profiilid artiklis 64 osutatud Euroopa Andmekaitseinspektorile tema taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid);

               (h)tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeside kontroll);

               (i)tagada võimalus hiljem kontrollida ja kindlaks määrata, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemidesse sisestatud ning millal ja kelle poolt need sisestati (sisestamise kontroll);

               (j)hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate transportimise ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordikontroll);

               (k)kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tulemuslikkust ja võtta sisekontrolliga seoses vajalikke korralduslikke meetmeid käesoleva määrusega kooskõla tagamiseks (sisekontroll).

               2.Amet võtab sideinfrastruktuuri kaudu täiendava teabe töötlemise ja vahetamise turvalisuse tagamiseks lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid.

               Artikkel 17
                  Konfidentsiaalsus – amet

               1.Ilma et see piiraks Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 17 kohaldamist, kohaldab amet asjakohaseid ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid käesoleva määruse artikli 11 nõuetega samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi oma töötajate suhtes, kellel tuleb töötada SISi andmetega. Seda kohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või oma tegevuse lõpetanud.

               2.Amet võtab sideinfrastruktuuri kaudu täiendava teabe vahetamise konfidentsiaalsuse tagamiseks lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid.

               Artikkel 18
                  Kesktasandi logid

               1.Amet tagab, et iga juurdepääs CS-SISis hoitavatele isikuandmetele ja nende andmete igasugune vahetamine CS-SISi raames logitakse artikli 12 lõikes 1 osutatud eesmärgil.

               2.Logides on eelkõige näha hoiatusteadete ajalugu, andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg, päringute tegemiseks kasutatud andmete liik, viide edastatud andmete liigile ja andmetöötluse eest vastutava pädeva asutuse nimi.

               3.Kui päringut tehakse kooskõlas artiklitega 40, 41 ja 42 sõrme- ja peopesajälgede andmete või näokujutise alusel, peab logidest olema näha eelkõige päringu tegemisel kasutatud andmete liik, viide edastatud andmete liigile ja nii pädeva asutuse kui ka andmetöötluse eest vastutava isiku nimi.

               4.Logisid võib kasutada ainult lõikes 1 nimetatud otstarbel ning need kustutatakse kõige varem üks aasta ning kõige hiljem kolm aastat pärast nende loomist. Hoiatusteadete ajalugu sisaldavad logid kustutatakse ühe kuni kolme aasta möödumisel hoiatusteadete kustutamisest.

               5.Logisid võib säilitada kauem juhul, kui neid vajatakse juba alustatud järelevalvemenetlustes.

               6.Pädevatel asutustel, kelle ülesanne on kontrollida päringu õiguspärasust, jälgida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada CS-SISi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus, on nende ülesannete täitmise tagamiseks – taotluse korral ja nende pädevuse piires – juurdepääs kõnealustele logidele.

               IV PEATÜKK

               ÜLDSUSE TEAVITAMINE

               Artikkel 19
                  SISi teavituskampaaniad

               Komisjon korraldab koostöös riiklike järelevalveasutustega ja Euroopa Andmekaitseinspektoriga korrapäraselt teavituskampaaniaid, mille käigus jagatakse üldsusele teavet SISi eesmärkide, säilitatavate andmete, SISile juurdepääsu õigust omavate asutuste ja andmesubjektide õiguste kohta. Liikmesriigid kavandavad ja rakendavad koostöös riiklike järelevalveasutustega tegevuspõhimõtted, mille alusel anda kodanikele SISi kohta üldist teavet.

               V PEATÜKK

               ANDMETE KATEGOORIAD JA LIPU LISAMINE

               Artikkel 20
                  Andmete kategooriad

               1.Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 1 või käesoleva määruse lisaandmete säilitamist reguleerivate sätete kohaldamist, sisaldab SIS ainult neid iga liikmesriigi esitatud andmete kategooriaid, mida vajatakse artiklites 26, 32, 34, 36 ja 38 sätestatud eesmärkidel.

               2.Andmete kategooriad on järgmised:

               (a)teave isikute kohta, kellega seoses on sisestatud hoiatusteade;

               (b)teave artiklites 32, 36 ja 38 osutatud esemete kohta.

               3.Teave, mis käsitleb isikuid, kelle kohta on hoiatusteade sisestatud, sisaldab ainult järgmist:

               (a)perekonnanimi (-nimed),

               (b)eesnimi (-nimed),

               (c)sünninimi (-nimed);

               (d)varem kasutatud nimed ning varjunimed;

               (e)erilised muutumatud ja objektiivsed füüsilised tundemärgid;

               (f)sünnikoht;

               (g)sünniaeg;

               (h)sugu;

               (i)kodakondsus(ed);

               (j)kas asjaomane isik on relvastatud, vägivaldne, põgenenud või seotud tegevusega, millele on osutatud nõukogu terrorismivastast võitlust käsitleva raamotsuse 2002/475/JSK artiklites 1, 2, 3 ja 4;

               (k)hoiatusteate põhjus;

               (l)hoiatusteate sisestanud asutus;

               (m)viide otsusele, mille alusel hoiatusteade sisestati;

               (n)võetavad meetmed;

               (o)link (lingid) muude SISi sisestatud hoiatusteadete juurde vastavalt artiklile 53;

               (p)selle õigusrikkumise liik, mille kohta hoiatusteade sisestati;

               (q)isiku registreerimisnumber riiklikus registris;

               (r)teadmata kadunud isiku juhtumi liigi kategooria (ainult artiklis 32 osutatud hoiatusteadete puhul);

               (s)isiku isikut tõendava dokumendi kategooria;

               (t)isiku isikut tõendava dokumendi välja andnud riik;

               (u)isiku isikut tõendava dokumendi number (numbrid);

               (v)isiku isikut tõendava dokumendi väljaandmise kuupäev;

               (w)fotod ja näokujutised;

               (x)asjakohased DNA-profiilid, kui käesoleva määruse artikli 22 lõike 1 punktist b ei tulene teisiti;

               (y)sõrme- ja peopesajälgede andmed;

               (``)isikut tõendava dokumendi värvikoopia.

               4.Lõigetes 2 ja 3 osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks, kustutamiseks ja otsimiseks vajalikud tehnilised eeskirjad sätestatakse ja töötatakse välja rakendusmeetmetega artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               5.Lõikes 3 osutatud andmete otsimiseks vajalikud tehnilised eeskirjad sätestatakse ja töötatakse välja artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Kõnealused tehnilised eeskirjad on CS-SISis, riiklikes koopiates ja tehnilistes koopiates tehtavate päringute puhul sarnased, nagu on osutatud artikli 53 lõikes 2, ning põhinevad ühistel standarditel, mis sätestatakse ja töötatakse välja rakendusmeetmetega artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               Artikkel 21
                  Proportsionaalsus

               1.Enne hoiatusteate sisestamist ja hoiatusteate kehtivusaja pikendamise korral määrab liikmesriik kindlaks, kas juhtum on piisavalt sobiv, asjakohane ja oluline, et sisestada selle kohta SISi hoiatusteade.

               2.Kui liikmesriik otsib isikut või eset taga seoses õigusrikkumisega, mis kuulub nõukogu terrorismivastast võitlust käsitleva raamotsuse 2002/475/JSK artiklite 1–4 kohaldamisalasse, sisestab liikmesriik igal juhul kas artikli 34, 36 või 38 alusel vastava hoiatusteate.

               Artikkel 22
                  Erieeskirjad fotode, näokujutiste, sõrme- ja peopesajälgede ning DNA-profiili sisestamiseks

               1.Artikli 20 lõike 3 punktides w, x ja y osutatud andmete sisestamisel SISi järgitakse järgmisi sätteid.

               (a)Fotod, näokujutised, sõrme- ja peopesajäljed ning DNA-profiil sisestatakse üksnes pärast kvaliteedikontrolli, et kindlustada andmete kvaliteedi suhtes kehtestatud miinimumstandardite järgimine.

               (b)DNA-profiili võib lisada ainult artikli 32 lõike 2 punktides a ja c ette nähtud hoiatusteadetele ja ainult juhul, kui tuvastamiseks sobivad fotod, näokujutised või sõrme- ja peopesajäljed ei ole kättesaadavad. Hoiatusteatele võib lisada selle isiku otsejoones ülenejate sugulaste, otsejoones alanejate sugulaste või õdede-vendade DNA-profiilid, tingimusel et asjaomased isikud annavad sõnaselge nõusoleku. DNA-profiil ei tohi sisaldada isiku rassilist päritolu.

               2.Käesoleva artikli lõike 1 punktis a ja artiklis 40 osutatud andmete säilitamise jaoks kehtestatakse kvaliteedistandardid. Standardite kirjeldus sätestatakse rakendusmeetmetega ja seda ajakohastatakse artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               Artikkel 23
                  Hoiatusteate sisestamise tingimus

               1.Isikut käsitlevat hoiatusteadet ei tohi sisestada ilma andmeteta, millele on osutatud artikli 20 lõike 3 punktides a, g, k, m ja n, ning kui see on asjakohane, artikli 20 lõike 3 punktis p, välja arvatud artiklis 40 osutatud olukordade puhul.

               2.Kui need on kättesaadavad, sisestatakse ka kõik muud artikli 20 lõikes 3 loetletud andmed.

               Artikkel 24
                  Lipu lisamist käsitlevad üldsätted

               1.Juhul kui liikmesriik leiab, et artiklite 26, 32 ja 36 kohaselt sisestatud hoiatusteate alusel meetme võtmine on vastuolus tema siseriikliku õiguse, rahvusvaheliste kohustuste või oluliste riiklike huvidega, võib ta nõuda, et hoiatusteatele lisataks lipp, mis näitab, et tema territooriumil ei võeta hoiatusteate põhjal nõutavat meedet. Lipu lisab hoiatusteate sisestanud liikmesriigi SIRENE büroo.

               2.Selleks et võimaldada liikmesriikidel nõuda lipu lisamist vastavalt artiklile 26 sisestatud hoiatusteatele, teavitatakse kõiki liikmesriike täiendava teabe edastamise teel automaatselt kõigist uutest hoiatusteadetest, mis kuuluvad asjaomasesse kategooriasse.

               3.Kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik taotleb eriti kiireloomulistel ja tõsistel juhtudel meetme täideviimist, uurib täideviiv liikmesriik, kas tal on võimalik lubada enda nõudmisel lisatud lipu eemaldamist. Võimaluse korral peab täideviiv liikmesriik astuma vajalikke samme, et tagada võetava meetme viivitamatu elluviimine.

               Artikkel 25
                  Lipu lisamine üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteadetele

               1.Raamotsuse 2002/584/JSK kohaldamisel lisatakse üleandmise eesmärgil vahi alla võtmist käsitlevale hoiatusteatele vahistamist takistav lipp ainult siis, kui siseriikliku õiguse kohaselt Euroopa vahistamismääruse täitmiseks pädev õigusasutus on keeldunud selle täitmisest vahistamismääruse täitmata jätmist õigustaval põhjusel ja kui nõuti lipu lisamist.

               2.Siiski võib siseriikliku õiguse alusel pädeva õigusasutuse nõudmise korral kas üldise juhise põhjal või spetsiifilisel juhul nõuda lipu lisamist üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteatele, kui on ilmne, et Euroopa vahistamismääruse täitmisest tuleb keelduda.

               VI PEATÜKK

               HOIATUSTEATED ISIKUTE KOHTA, KEDA OTSITAKSE TAGA ÜLE- VÕI VÄLJAANDMISE EESMÄRGIL VAHI ALLA VÕTMISEKS

               Artikkel 26
                  Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused

               1.Andmed isikute kohta, keda otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks Euroopa vahistamismääruse alusel või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, sisestatakse andmebaasi sisestava liikmesriigi õigusasutuse taotlusel.

               2.Samuti sisestatakse andmed isikute kohta, keda otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks vahistamismääruste alusel, mis on väljastatud vastavalt Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel isikute üleandmiseks vahistamismääruse alusel Euroopa Liidu lepingu artikli 37 kohaselt sõlmitud kokkulepetele, millega sätestatakse sellise vahistamismääruse edastamine SISi kaudu.

               3.Käesolevas määruses sisalduvat mis tahes viidet raamotsuse 2002/584/JSK sätetele tõlgendatakse nii, et see sisaldab vastavalt Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel isikute üleandmiseks vahistamismääruse alusel Euroopa Liidu lepingu artikli 37 kohaselt sõlmitud selliste kokkulepete vastavaid sätteid, millega sätestatakse sellise vahistamismääruse edastamine SISi kaudu.

               4.Hoiatusteate sisestanud liikmesriik võib käimasoleva tagaotsimisoperatsiooni korral ja pärast oma riigi asjaomaselt õigusasutuselt loa saamist muuta käesoleva määruse artikli 26 alusel vahistamise eesmärgil sisestatud hoiatusteate ajutiselt päringu tegemisel kättesaamatuks, mis tähendab, et lõppkasutajad ei saa seda otsida ja see on kättesaadav üksnes SIRENE büroodele. Selle funktsiooni kasutamise maksimaalne aeg on 48 tundi. Kui see on operatiivpõhjustel vajalik, võib seda aega siiski pikendada veel 48tunniste ajavahemike võrra. Liikmesriigid peavad arvestust nende hoiatusteadete arvu kohta, mille puhul seda funktsiooni kasutati.

               Artikkel 27
                  Lisaandmed isikute kohta, keda otsitakse üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks

               1.Kui isikut otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks Euroopa vahistamismääruse alusel, sisestab hoiatusteate sisestanud liikmesriik SISi Euroopa vahistamismääruse originaali koopia.

               2.Hoiatusteate sisestanud liikmesriik võib sisestada Euroopa vahistamismääruse ühte või mitmesse Euroopa Liidu institutsioonide ametlikku keelde tehtud tõlke koopia.

               Artikkel 28
                  Täiendav teave isikute kohta, keda otsitakse üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks

               Liikmesriik, kes sisestas SISi hoiatusteate üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, edastab raamotsuse 2002/584/JSK artikli 8 lõikes 1 osutatud teabe muudele liikmesriikidele täiendava teabe vahetamise teel.

               Artikkel 29
                  Täiendav teave isikute kohta, keda otsitakse väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks

               1.Liikmesriik, kes sisestas SISi hoiatusteate väljaandmise eesmärgil, edastab muudele liikmesriikidele täiendava teabe vahetamise teel järgmise teabe:

               (a)vahi alla võtmist taotlev asutus;

               (b)kas on olemas vahistamismäärus või samaväärse õigusliku toimega dokument või täitmisele pööratav kohtuotsus;

               (c)õigusrikkumise olemus ja õiguslik klassifikatsioon;

               (d)õigusrikkumise toimepaneku asjaolude kirjeldus, sealhulgas toimepanemise aeg ja koht ning selle isiku õigusrikkumises osalemise määr, kelle kohta teade on esitatud;

               (e)õigusrikkumise tagajärjed (kui neid saab määratleda);

               (f)igasugune muu hoiatusteate täitmiseks kasulik või vajalik teave.

               2.Lõikes 1 loetletud andmeid ei edastata, kui artiklis 27 või 28 osutatud andmed on juba edastatud ning asjaomane liikmesriik peab neid hoiatusteate täitmiseks piisavaks.

               Artikkel 30
                  Üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitavate isikute kohta sisestatud hoiatusteadete konverteerimine

               Kui isikut ei saa vahi alla võtta, kuna taotluse saanud liikmesriik keeldub vahi alla võtmisest artiklis 24 või 25 sätestatud lipu lisamise menetluse kohaselt või kuna uurimine on väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteate puhul lõpule viimata, käsitab taotluse saanud liikmesriik hoiatusteate eesmärgina asjaomase isiku asukoha teada andmist.

               Artikkel 31
                  Üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitava isiku kohta sisestatud hoiatusteate põhjal meetme võtmine

               1.Hoiatusteade, mis on sisestatud SISi vastavalt artiklile 26 koos artiklis 27 osutatud lisaandmetega, kujutab endast vastavalt raamotsusele 2002/584/JSK väljastatud Euroopa vahistamismäärust ning sellel on sama mõju juhul, kui kohaldatakse osutatud raamotsust.

               2.Kui raamotsust 2002/584/JSK ei kohaldata, on vastavalt artiklitele 26 ja 29 SISi sisestatud hoiatusteatel samasugune õigusjõud nagu esialgse vahi alla võtmise taotlusel, mis on tehtud väljaandmist käsitleva 13. detsembri 1957. aasta Euroopa konventsiooni artikli 16 kohaselt või väljaandmist ja vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 27. juuni 1962. aasta Beneluxi lepingu artikli 15 kohaselt.

               VII PEATÜKK

               HOIATUSTEATED TEADMATA KADUNUD ISIKUTE KOHTA

               Artikkel 32
                  Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused

               1.Andmed teadmata kadunud isikute kohta või muude isikute kohta, keda on vaja paigutada kaitse alla või kelle asukoht on vaja välja selgitada, sisestatakse SISi hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel.

               2.Sisestada võib järgmistesse kategooriatesse kuuluvad teadmata kadunud isikud:

               (a)teadmata kadunud isikud, keda on vaja paigutada kaitse alla

               i) nende endi turvalisuse huvides;

               ii) ohu ennetamiseks;

               (b)teadmata kadunud isikud, keda ei ole vaja paigutada kaitse alla;

               (c)vastavalt lõikele 4 röövimise ohus olevad lapsed.

               3.Lõike 2 punkti a kohaldatakse eelkõige laste ja isikute suhtes, kes tuleb pädeva asutuse otsusel interneerida.

               4.Hoiatusteade lõike 2 punktis c osutatud lapse kohta sisestatakse sellise liikmesriigi pädeva õigusasutuse taotlusel, kelle kohtualluvusse vanemliku vastutuse küsimused nõukogu määruse nr 2201/2003
                  74
                kohaselt kuuluvad, kui on konkreetne ja ilmne oht, et laps võidakse kohe ebaseaduslikult välja viia liikmesriigist, kus asjaomane pädev õigusasutus asub. 19. oktoobri 1996. aasta vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva Haagi konventsiooniga ühinenud liikmesriikides ning juhul, kui nõukogu määrust nr 2201/2003 ei kohaldata, kohaldatakse Haagi konventsiooni.

               5.Liikmesriigid tagavad, et SISi sisestatud andmetes oleks märgitud, millisesse lõikes 2 osutatud kategooriasse teadmata kadunud isik kuulub. Lisaks tagavad liikmesriigid, et SISi sisestatud andmed näitavad, millist liiki teadmata kadunud või haavatava isiku juhtumiga on tegemist. Juhtumite liigitamise ja kõnealuste andmete sisestamise eeskirjad sätestatakse ja töötatakse välja rakendusmeetmetega artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               6.Neli kuud enne selle lapse täisealiseks saamist, kelle kohta on käesoleva artikli alusel sisestatud hoiatusteade, teatab CS-SIS automaatselt hoiatusteate sisestanud liikmesriigile, et taotluse põhjust ja nõutavat meedet tuleb ajakohastada või et hoiatusteade tuleb kustutada.

               7.Kui on selge märk, et sõidukid, laevad või õhusõidukid on seotud isikuga, kelle kohta on sisestatud lõike 2 kohane hoiatusteade, võidakse isiku asukoha kindlakstegemiseks sisestada hoiatusteated nende sõidukite, laevade ja õhusõidukite kohta. Sellisel juhul lingitakse teadmata kadunud isikut ja eset käsitlevad hoiatusteated vastavalt artiklile 60. Käesolevas lõikes osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks, kustutamiseks ja otsimiseks vajalikud tehnilised eeskirjad sätestatakse ja töötatakse välja rakendusmeetmetega artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               Artikkel 33
                  Hoiatusteate põhjal meetme võtmine

               1.Kui artiklis 32 osutatud isik leitakse, teatavad pädevad asutused hoiatusteate sisestanud liikmesriigile tema asukoha, kui lõikest 2 ei tulene teisiti. Kui tegemist on teadmata kadunud lastega või lastega, kes tuleb paigutada kaitse alla, konsulteerib täideviiv liikmesriik kohe hoiatusteate sisestanud liikmesriigiga, et leppida viivitamata kokku meetmetes, mida tuleb lapse parimate huvide kaitsmiseks rakendada. Pädevad asutused võivad artikli 32 lõike 2 punktis a osutatud juhtudel toimetada isiku turvalisse paika, eesmärgiga takistada tal oma reisi jätkamast, kui see on siseriikliku õigusega lubatud.

               2.Üles leitud teadmata kadunud täisealist isikut käsitlevate andmete edastamiseks, v.a tema andmete edastamiseks pädevate asutuste vahel, on vaja tema nõusolekut. Pädevad asutused võivad siiski teatada isikule, kes teatas kadunud isikust, et hoiatusteade kustutati põhjusel, et isiku asukoht on kindlaks tehtud.

               VIII PEATÜKK

               HOIATUSTEATED KOHTUMENETLUSES OSALEMISE EESMÄRGIL OTSITAVATE ISIKUTE KOHTA

               Artikkel 34
               Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused

               1.Liikmesriigid sisestavad pädeva asutuse palvel SISi järgmiste isikute andmed nende elukohast või asukohast teatamiseks:

               (a)tunnistajad;

               (b)isikud, keda on kutsutud või keda otsitakse, et kutsuda neid seoses kriminaalmenetlusega kohtusse andma ütlusi tegude kohta, milles neid süüdistatakse;

               (c)isikud, kellele tuleb kätte toimetada kohtuotsus või muud dokumendid seoses kriminaalmenetlusega, et neil oleks võimalik anda ütlusi tegude kohta, milles neid süüdistatakse;

               (d)isikud, kellele tuleb kätte toimetada kutse ilmuda kohale vabadusekaotusliku karistuse kandmiseks.

               2.Kui on selge märk, et sõidukid, laevad või õhusõidukid on seotud isikuga, kelle kohta on sisestatud lõike 1 kohane hoiatusteade, võidakse isiku asukoha kindlakstegemiseks sisestada hoiatusteated nende sõidukite, laevade ja õhusõidukite kohta. Sellisel juhul lingitakse isikut ja eset käsitlevad hoiatusteated vastavalt artiklile 60. Käesolevas lõikes osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks, kustutamiseks ja otsimiseks vajalikud tehnilised eeskirjad sätestatakse ja töötatakse välja rakendusmeetmetega artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               Artikkel 35
                  Hoiatusteate põhjal meetme võtmine

               Taotletud teave edastatakse taotluse esitanud liikmesriigile täiendava teabe vahetamise teel.

               IX PEATÜKK

               HOIATUSTEATED ISIKUTE JA ESEMETE KOHTA NENDE DISKREETSEKS KONTROLLIKS, KONTROLLIKS UURIMISE EESMÄRGIL VÕI ERIKONTROLLIKS

               Artikkel 36
                  Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused

               1.Andmed isikute või sõidukite, laevade, õhusõidukite ja konteinerite kohta sisestatakse kooskõlas hoiatusteate sisestanud liikmesriigi siseriikliku õigusega diskreetseks kontrolliks, kontrolliks uurimise eesmärgil või erikontrolliks vastavalt artikli 37 lõikele 4.

               2.Sellise hoiatusteate võib sisestada selleks, et võtta kuritegude eest vastutusele, pöörata täitmisele kriminaalkaristus ja ära hoida avalikku julgeolekut ähvardavaid ohte järgmistel juhtudel:

               (a)kui on olemas selged märgid, et isik kavatseb toime panna raske kuriteo, eelkõige raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõikes 2 osutatud kuriteod, või on seda toime panemas;

               (b)kui artikli 37 lõikes 1 osutatud teavet on vaja on sellise isiku kriminaalkaristuse täitmisele pööramiseks, kes on süüdi mõistetud raske kuriteo, eelkõige raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõikes 2 osutatud kuriteod, toimepanemise eest, või

               (c)kui isikule antud üldhinnang annab eelkõige seni toimepandud kuritegude põhjal alust uskuda, et ta võib ka tulevikus panna toime raskeid kuritegusid, eelkõige raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõikes 2 osutatud kuriteod.

               3.Peale selle võib hoiatusteate sisestada siseriikliku õiguse kohaselt riikliku julgeoleku eest vastutavate asutuste taotlusel, kui on olemas konkreetne märk, et artikli 37 lõikes 1 osutatud teavet on vaja selleks, et hoida ära asjaomase isiku põhjustatav tõsine oht või muud tõsised ohud riigi sise- või välisjulgeolekule. Käesoleva lõike alusel hoiatusteate sisestanud liikmesriik teavitab sellest teisi liikmesriike. Iga liikmesriik määrab kindlaks, millistele asutustele kõnealune teave edastatakse.

               4.Kui on selge märk, et sõidukid, laevad, õhusõidukid ja konteinerid on lõikes 2 osutatud raskete kuritegudega või lõikes 3 osutatud tõsiste ohtudega seotud, võidakse sisestada hoiatusteated nende sõidukite, laevade, lennukite ja konteinerite kohta.

               5.Kui on selge märk, et ametlikud dokumendiplangid või väljastatud isikut tõendavad dokumendid on lõikes 2 osutatud raskete kuritegudega või lõikes 3 osutatud tõsiste ohtudega seotud, võidakse sisestada hoiatusteated nende dokumentide kohta, olenemata sellest, kes on isikut tõendava dokumendi algne omanik, kui selline on olemas. Käesolevas lõikes osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks, kustutamiseks ja otsimiseks vajalikud tehnilised eeskirjad sätestatakse ja töötatakse välja rakendusmeetmetega artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               Artikkel 37
                  Hoiatusteate põhjal meetme võtmine

               1.Piiri-, politsei- ja tollikontrollide või muude liikmesriigis elluviidavate õiguskaitsealaste tegevuste puhul kogutakse ja edastatakse hoiatusteate sisestanud asutusele diskreetseks kontrolliks, kontrolliks uurimise eesmärgil või erikontrolliks kõik või osa järgmistest andmetest:

               (a)asjaolu, et isik, kelle kohta, või sõiduk, laev, õhusõiduk, konteiner, ametlik dokumendiplank või väljastatud isikut tõendav dokument, mille kohta on sisestatud hoiatusteade, on leitud;

               (b)kontrolli koht, aeg ja põhjus;

               (c)reisi marsruut ja sihtkoht;

               (d)asjaomaste isikutega kaasas olevad isikud või sõidukis, laevas või õhusõidukis reisivad isikud või ametlikku dokumendiplanki või väljastatud isikut tõendavat dokumenti omava isikuga kaasas olevad isikud, kelle puhul on mõistlik eeldada nende seotust asjaomaste isikutega;

               (e)sellist ametlikku dokumendiplanki või väljastatud isikut tõendavat dokumenti, mille kohta on sisestatud hoiatusteade, kasutava isiku kindlaks tehtud isikusamasus ja kirjeldus;

               (f)kasutatav sõiduk, laev, õhusõiduk või konteiner;

               (g)kaasas olevad esemed, sealhulgas reisidokumendid;

               (h)see, millistel asjaoludel isik, sõiduk, laev, õhusõiduk, konteiner, ametlik dokumendiplank või väljastatud isikut tõendav dokument leiti.

               2.Lõikes 1 osutatud teave edastatakse täiendava teabe vahetamise teel.

               3.Operatiivsetest asjaoludest olenevalt ja kooskõlas siseriikliku õigusega hõlmab diskreetne kontroll isiku või eseme rutiinset kontrolli eesmärgiga koguda võimalikult palju lõikes 1 osutatud andmeid kontrolli diskreetsust ohustamata.

               4.Operatiivsetest asjaoludest olenevalt ja kooskõlas siseriikliku õigusega hõlmab kontroll uurimise eesmärgil isiku põhjalikumat kontrollimist ja küsitlemist. Kui kontroll uurimise eesmärgil ei ole liikmesriigi õiguse kohaselt lubatud, asendatakse see selles liikmesriigis diskreetse kontrolliga.

               5.Erikontrollide käigus võib isikuid, sõidukeid, laevu, õhusõidukeid, konteinereid ja kaasas kantavaid esemeid kooskõlas siseriikliku õigusega artiklis 36 osutatud eesmärkidel läbi otsida. Läbiotsimine toimub siseriikliku õiguse kohaselt. Kui erikontroll ei ole liikmesriigi õiguse kohaselt lubatud, asendatakse see selles liikmesriigis uurimise eesmärgil tehtava kontrolliga.

               X PEATÜKK

               HOIATUSTEATED ARESTITAVATE VÕI KRIMINAALMENETLUSES TÕENDINA KASUTATAVATE ESEMETE KOHTA

               Artikkel 38
                  Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused

               1.SISi sisestatakse andmed esemete kohta, mida otsitakse arestimiseks õiguskaitse eesmärgil või kriminaalmenetluses tõendina kasutamiseks.

               2.Nähakse ette järgmised kergesti tuvastatavate esemete kategooriad:

               (a)siseriikliku õiguse kohaselt määratletud mootorsõidukid, olenemata jõuallikast;

               (b)haagised tühimassiga üle 750 kg;

               (c)haagiselamud;

               (d)tööstusseadmed;

               (e)laevad;

               (f)laevamootorid;

               (g)konteinerid;

               (h)õhusõidukid;

               (i)tulirelvad;

               (j)varastatud, seadusevastaselt omandatud või kaotatud ametlikud dokumendiplangid;

               (k)väljastatud isikut tõendavad dokumendid, nagu passid, isikutunnistused, juhiload, elamisload ja reisidokumendid, mis on varastatud, seadusevastaselt omandatud, kaotatud, kehtetuks tunnistatud või võltsitud, kuid selliste dokumentidena kasutusel;

               (l)sõidukite registreerimistunnistused ja sõidukite numbrimärgid, mis on varastatud, seadusevastaselt omandatud, kaotatud, kehtetuks tunnistatud või võltsitud, kuid selliste dokumentide või numbrimärkidena kasutusel;

               (m)pangatähed (registreeritud pangatähed) ja võltsitud pangatähed;

               (n)tehnilised seadmed, infotehnoloogiaesemed ja muud suure väärtusega kergesti tuvastatavad esemed;

               (o)mootorsõidukite kindlaks tehtavad komponendid;

               (p)tööstusseadmete kindlaks tehtavad komponendid.

               3.Esemete lõike 2 punkti n kohaste uute alamkategooriate määratlused ja lõikes 2 osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks, kustutamiseks ja otsimiseks vajalikud tehnilised eeskirjad sätestatakse ja töötatakse välja rakendusmeetmetega artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               Artikkel 39
                  Hoiatusteate põhjal meetme võtmine

               1.Juhul kui päringu tulemusel selgub, et leitud eseme kohta on sisestatud hoiatusteade, arestib kokkulangevus avastanud asutus siseriikliku õiguse kohaselt eseme ja võtab ühendust hoiatusteate sisestanud asutusega, et leppida kokku võetavates meetmetes. Sel puhul võib edastada ka isikuandmeid kooskõlas käesoleva määrusega.

               2.Lõikes 1 osutatud teave edastatakse täiendava teabe vahetamise teel.

               3.Eseme leidnud liikmesriik võtab nõutud meetmeid kooskõlas oma siseriikliku õigusega.

               XI PEATÜKK

               SISERIIKLIKU ÕIGUSE KOHASELT TUVASTAMISEKS SISESTATUD HOIATUSTEATED TAGAOTSITAVATE TUNDMATUTE ISIKUTE KOHTA JA PÄRINGUD BIOMEETRILISTE ANDMETE ALUSEL

               Artikkel 40
                  Siseriikliku õiguse kohaselt kinnipidamiseks sisestatud hoiatusteated tagaotsitavate tundmatute isikute kohta

               SISi võib sisestada sõrme- ja peopesajälgede andmeid, mis ei ole seotud isikutega, kelle kohta on sisestatud hoiatusteated. Need sõrme- ja peopesajälgede andmed on kas täielikud või osalised sõrme- või peopesajäljed, mis on leitud uuritavate kuritegude, raskete kuritegude ja terrorikuritegude paikadest ja mille puhul võib teha kindlaks, et need kuuluvad suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale. Selle kategooria sõrme- ja peopesajälgede andmeid säilitatakse kahtlustatava või tagaotsitava tundmatu isiku andmetena, tingimusel et pädevad asutused ei saa isikusamasust kindlaks teha, kasutades muid riiklikke, Euroopa või rahvusvahelisi andmebaase.

               Artikkel 41
                  Hoiatusteate põhjal meetme võtmine

               Kui kooskõlas artikliga 40 säilitatavates andmetes tehtud päringu tulemusel saadakse tabamus või leitakse võimalik kokkulangevus, tehakse isikusamasus kindlaks vastavalt siseriiklikule õigusele, kontrollides lisaks, et SISis säilitatavad sõrme- ja peopesajälgede andmed kuuluvad asjaomasele isikule. Selleks et hõlbustada juhtumi õigeaegset uurimist, suhtlevad liikmesriigid täiendava teabe vahetamise teel.

               Artikkel 42
                  Erieeskirjad fotode, näokujutiste, sõrme- ja peopesajälgede ning DNA-profiili kontrollimiseks või otsimiseks

               1.Fotosid, näokujutisi, sõrme- ja peopesajälgede andmeid ning DNA-profiile otsitakse SISist sellise isiku tuvastamiseks, kes on leitud SISis tehtud tähtnumbrilise päringu tulemusel.

               2.Isiku tuvastamiseks võib kasutada ka sõrme- ja peopesajälgede andmeid. SISis säilitatavates sõrme- ja peopesajälgede andmetes tehakse tuvastamise eesmärgil päringuid, kui isikusamasust ei saa kindlaks teha muul viisil.

               3.SISis säilitatavates sõrme- ja peopesajälgede andmetes, mis on seotud artikli 26, artikli 34 lõike 1 punktide b ja d ning artikli 36 kohaselt sisestatud hoiatusteadetega, võib samuti teha päringuid, kasutades täielikke või osalisi sõrme- või peopesajälgi, mis on leitud uuritavate kuritegude paikadest ja mille puhul on võimalik teha kindlaks, et need kuuluvad suure tõenäosusega õigusrikkumise toimepanijale, tingimusel et pädevad asutused ei saa isikusamasust kindlaks teha, kasutades muid riiklikke, Euroopa või rahvusvahelisi andmebaase.

               4.Kohe, kui see on tehniliselt võimalik, võib isiku tuvastamiseks kasutada fotosid ja näokujutisi, tagades seejuures tuvastamise usaldusväärsuse. Fotode või näokujutiste alusel tuvastamist kasutatakse ainult tavapärastes piiripunktides, kus kasutatakse iseteenindussüsteeme ja automaatseid piirikontrollisüsteeme.

               XII PEATÜKK

               JUURDEPÄÄSUÕIGUS JA HOIATUSTEADETE SÄILITAMINE

               Artikkel 43
                  Asutused, kellel on hoiatusteadetele juurdepääsu õigus

               1.SISi sisestatud andmetele on juurdepääs ja neid andmeid on õigus otsida otse SISi andmetest või SISi andmete koopiast ainult asutustel, kes vastutavad järgmise eest:

               (a)kontroll piiril kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrusega (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad);

               (b)asjaomases liikmesriigis tehtavad politsei- ja tollikontrollid ning nende kontrollide kooskõlastamine määratud asutuste poolt;

               (c)muud õiguskaitsealased tegevused, mida tehakse asjaomases liikmesriigis kuritegude tõkestamise, avastamise ja uurimise eesmärgil;

               (d)kolmanda riigi kodanike sisenemisega liikmesriikide territooriumile, seal viibimisega, muu hulgas elamisloa ja pikaajalise viisa alusel, ning tagasisaatmisega seotud tingimuste uurimine ja otsuste tegemine.

               2.Õigust pääseda juurde SISi sisestatud andmetele ning neid otse otsida võivad oma siseriikliku õiguse kohaste ülesannete täitmiseks kasutada ka riiklikud õigusasutused, sealhulgas need, kes vastutavad kriminaalmenetluses riikliku süüdistuse esitamise eest ja kohtuliku uurimise eest enne süüdistuse esitamist, ning nende koordineerivad asutused.

               3.Asutused, kelle pädevusse kuuluvad lõike 1 punktis c osutatud ülesanded, võivad nende ülesannete täitmiseks kasutada õigust pääseda juurde SISi sisestatud andmetele ning neid otse otsida. Nende asutuste juurdepääsu andmetele reguleeritakse iga liikmesriigi õigusega.

               4.Käesolevas artiklis osutatud asutused lisatakse artikli 53 lõikes 8 osutatud nimekirja.

               Artikkel 44
                  Sõidukite registreerimise asutused

               1.Liikmesriikides kooskõlas nõukogu direktiiviga 1999/37/EÜ
                  75
                sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvatel teenistustel on juurdepääs järgmistele käesoleva määruse artikli 38 lõike 2 punktide a, b, c ja l kohaselt SISi sisestatud andmetele ainult selleks, et kontrollida, kas neile registreerimiseks esitatud sõidukid on varastatud, seadusevastaselt omandatud või kadunud või kas neid otsitakse taga kriminaalmenetluses tõendina kasutamiseks:

               (a)andmed, mis käsitlevad siseriikliku õiguse kohaseid mootorsõidukeid, olenemata jõuallikast;

               (b)andmed, mis käsitlevad haagiseid tühimassiga üle 750 kg ja haagiselamuid;

               (c)andmed, mis käsitlevad sõidukite registreerimistunnistusi ja sõidukite numbrimärke, mis on varastatud, seadusevastaselt omandatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud.

               Sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu kõnealustele andmetele reguleeritakse asjaomase liikmesriigi õigusega.

               2.Lõikes 1 osutatud teenistustel, mis on riiklikud teenistused, on õigus pääseda SISi sisestatud andmetele otse juurde.

               3.Lõikes 1 osutatud teenistustel, mis ei ole riiklikud teenistused, on õigus pääseda SISi sisestatud andmetele juurde ainult käesoleva määruse artiklis 43 osutatud asutuse vahendusel. Sellel asutusel on õigus pääseda kõnealustele andmetele otse juurde ja edastada neid asjaomastele teenistusele. Asjaomane liikmesriik tagab, et asjaomane teenistus ja selle töötajad on kohustatud järgima piiranguid, mis kehtivad neile asutuse poolt edastatud andmete lubatud kasutamise kohta.

               4.Käesoleva määruse artiklit 39 ei kohaldata käesoleva artikli kohaselt saadud juurdepääsu suhtes. SISi kasutamise käigus ilmsiks tulnud ja kuriteo toimepaneku kahtlustamiseks alust andva teabe edastamine lõikes 1 osutatud teenistuste poolt politsei- või õigusasutustele on reguleeritud siseriikliku õigusega.

               Artikkel 45
                  Laevade ja õhusõidukite registreerimise asutused

               1.Liikmesriikides laevade, sh laevamootorid, ja õhusõidukite registreerimistunnistusi väljaandvatel või nende liikluse korraldamist tagavatel teenistustel on juurdepääs järgmistele käesoleva määruse artikli 38 lõike 2 kohaselt SISi sisestatud andmetele ainult selleks, et kontrollida, kas neile registreerimiseks esitatud või liikluskorraldusega hõlmatud laevad, sealhulgas laevamootorid, õhusõidukid või konteinerid on varastatud, seadusevastaselt omandatud või kadunud või kas neid otsitakse taga kriminaalmenetluses tõendina kasutamiseks:

               (a)andmed laevade kohta;

               (b)andmed laevamootorite kohta;

               (c)andmed õhusõidukite kohta.

               Asjaomase liikmesriigi teenistuste juurdepääsu kõnealustele andmetele reguleeritakse liikmesriigi õigusega, kui lõikest 2 ei tulene teisiti. Juurdepääs punktides a–c loetletud andmetele piirdub asjaomaste teenistuste spetsiifilise pädevusega.

               2.Lõikes 1 osutatud teenistustel, mis on riiklikud teenistused, on õigus pääseda SISi sisestatud andmetele otse juurde.

               3.Lõikes 1 osutatud teenistustel, mis ei ole riiklikud teenistused, on õigus pääseda SISi sisestatud andmetele juurde ainult käesoleva määruse artiklis 43 osutatud asutuse vahendusel. Sellel asutusel on õigus pääseda kõnealustele andmetele otse juurde ja edastada neid asjaomastele teenistusele. Asjaomane liikmesriik tagab, et asjaomane teenistus ja selle töötajad on kohustatud järgima piiranguid, mis kehtivad neile asutuse poolt edastatud andmete lubatud kasutamise kohta.

               4.Käesoleva määruse artiklit 39 ei kohaldata käesoleva artikli kohaselt saadud juurdepääsu suhtes. SISi kasutamise käigus ilmsiks tulnud ja kuriteo kahtlustamiseks alust andva teabe edastamine lõikes 1 osutatud teenistuste poolt politsei- või õigusasutustele on reguleeritud siseriikliku õigusega.

               Artikkel 46
                  Europoli juurdepääs SISi andmetele

               1.Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametil (Europol) on oma volituste piires õigus pääseda juurde SISi sisestatud andmetele ja neid otsida.

               2.Juhul, kui Europol leiab päringu tulemusel SISist hoiatusteate, teavitab ta määruses (EL) 2016/794 kindlaks määratud kanalite kaudu hoiatusteate sisestanud liikmesriiki.

               3.SISis tehtud päringu tulemusel saadud teavet võib kasutada ainult asjaomase liikmesriigi nõusolekul. Kui liikmesriik lubab kõnealust teavet kasutada, reguleeritakse selle käsitlemist Europoli poolt määrusega (EL) 2016/794. Europol võib kõnealuse teabe edastada kolmandatele riikidele ja kolmandatele asutustele ainult asjaomase liikmesriigi nõusolekul.

               4.Europol võib määruse (EL) 2016/794 kohaselt nõuda asjaomaselt liikmesriigilt lisateavet.

               5.Europol:

               (a)ei ühenda SISi osi ühegi Europoli poolt või Europolis kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud arvutisüsteemiga ega edasta sellistele süsteemidele neis olevaid andmeid, millele tal on juurdepääs, ega laadi alla või kopeeri muul moel ühtegi SISi osa, ilma et see piiraks lõigete 3, 4 ja 6 kohaldamist;

               (b)võimaldab juurdepääsu SISi sisestatud andmetele ainult selleks spetsiaalselt loa saanud Europoli personalile;

               (c)võtab vastu ja kohaldab artiklites 10 ja 11 sätestatud meetmeid;

               (d)lubab Euroopa Andmekaitseinspektoril vaadata läbi Europoli tegevused seoses SISi sisestatud andmetele juurde pääsemise ja nende otsimise õiguse kasutamisega.

               6.Andmeid tohib kopeerida üksnes tehnilisel eesmärgil, tingimusel et kopeerimine on vajalik selleks, et Europoli nõuetekohaselt loa saanud töötajad saaksid otse päringut teha. Kõnealuste koopiate suhtes kohaldatakse käesolevat määrust. Tehnilist koopiat kasutatakse SISi andmete säilitamiseks nendes andmetes päringu tegemise ajal. Need andmed kustutatakse, kui päring on tehtud. Sellist kasutamist ei käsitata SISi andmete ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena. Europol ei kopeeri liikmesriikide sisestatud hoiatusteadetega seotud andmeid ega lisaandmeid ega CS-SISi andmeid oma muudesse süsteemidesse.

               7.Lõikes 6 osutatud koopiaid, mille tulemusena moodustuvad offline-andmebaasid, võib säilitada ajavahemiku jooksul, mis ei ületa 48 tundi. Hädaolukorras võib seda ajavahemikku pikendada kuni hädaolukorra lõppemiseni. Europol teavitab sellistest pikendamistest Euroopa Andmekaitseinspektorit.

               8.Europol võib saada ja töödelda täiendavat teavet vastavate SISi hoiatusteadete kohta, tingimusel et lõigetes 2–7 osutatud andmetöötluseeskirju kohaldatakse asjakohaselt.

               9.Selleks et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada nõuetekohane andmete turvalisus ja terviklus, peaks Europol pidama logi iga SISile juurdepääsu ja selles tehtud päringu kohta. Selliseid logisid ja dokumente ei käsitata SISi ühegi osa ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena.

               Artikkel 47
                  Eurojusti juurdepääs SISi andmetele

               1.Eurojusti liikmesriikide liikmetel ja nende assistentidel on oma volituste piires õigus pääseda juurde SISi sisestatud andmetele ja neid otsida vastavalt artiklitele 26, 32, 34, 38 ja 40.

               2.Juhul kui Eurojusti liikmesriigi liige leiab päringu tulemusel SISist hoiatusteate, teavitab ta hoiatusteate sisestanud liikmesriiki.

               3.Käesoleva artikli sätteid ei tõlgendata nii, et see mõjutaks otsuse 2002/187/JSK sätteid andmekaitse kohta või Eurojusti liikmesriikide liikmete või nende assistentide vastutuse kohta loata või ebaõige andmetöötluse eest, või nii, et see mõjutaks kõnealuse otsuse kohaselt moodustatud ühise järelevalveasutuse volitusi.

               4.Eurojusti liikmesriikide liikmete või assistentide iga süsteemi sisenemine ja päring logitakse vastavalt artikli 12 sätetele ning iga nende leitud andmete kasutamine logitakse.

               5.Ühtegi SISi osa ei ühendata ühegi Eurojusti poolt või Eurojustis kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud arvutisüsteemiga ning SISis olevaid andmeid, millele liikmesriikide liikmetel või nende assistentidel on juurdepääs, ei edastata sellistele süsteemidele. Ühtegi SISi osa ei laadita alla. Juurdepääsu ja päringute logimist ei käsitata SISi andmete ebaseadusliku allalaadimise ega kopeerimisena.

               6.SISi sisestatud andmetele juurdepääsu õigus on ainult Eurojusti liikmesriikide liikmetel ja nende assistentidel ning see ei laiene Eurojusti töötajatele.

               7.Artiklites 10 ja 11 sätestatud turvalisust ja konfidentsiaalsust tagavad meetmed võetakse vastu ja neid kohaldatakse.

               Artikkel 48
                  Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühma liikmete juurdepääs SISi andmetele

               1.Kooskõlas määruse (EL) 2016/1624 artikli 40 lõikega 8 on Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühmade liikmetel oma volituste piires õigus pääseda juurde SISi sisestatud andmetele ja neid otsida.

               2.Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühmade liikmed pääsevad SISi sisestatud andmetele juurde ja otsivaid neid kooskõlas lõikega 1 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti loodud ja hooldatava tehnilise liidese kaudu, nagu on osutatud artikli 49 lõikes 1.

               3.Juhul, kui Euroopa piiri- ja rannikuvalverühma või tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühma või rändehalduse tugirühma liige leiab päringu tulemusel SISist hoiatusteate, teavitatakse sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki. Kooskõlas määruse (EL) 2016/1624 artikliga 40 võivad rühmade liikmed tegutseda SISis oleva hoiatusteate alusel ainult selle vastuvõtva liikmesriigi piirivalve või tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate juhiste järgi, kus nad tegutsevad, ja üldjuhul nende juuresolekul. Vastuvõttev liikmesriik võib volitada rühmade liikmeid enda nimel tegutsema.

               4.Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmade või rändehalduse tugirühma liikmete iga süsteemi sisenemine ja päring logitakse vastavalt artikli 12 sätetele ning iga nende leitud andmete kasutamine logitakse.

               5.Juurdepääs SISi sisestatud andmetele on ainult Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmade või rändehalduse tugirühma liikmetel ja seda ei laiendata muude rühmade liikmetele.

               6.Artiklites 10 ja 11 sätestatud turvalisust ja konfidentsiaalsust tagavad meetmed võetakse vastu ja neid kohaldatakse.

               Artikkel 49
                  Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti juurdepääs SISi andmetele

               1.Artikli 48 lõike 1 ja käesoleva artikli lõike 2 kohaldamisel loob Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet tehnilise liidese, mis võimaldab otseühendust keskse SISiga, ja hooldab seda.

               2.Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil on talle ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) loomist käsitleva määrusega antud ülesannete täitmiseks õigus pääseda kooskõlas artiklitega 26, 32, 34 ja 36 ning artikli 38 lõike 2 punktidega j ja k juurde SISi sisestatud andmetele ja neid otsida.

               3.Juhul, kui Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti kontrolli tulemusel leitakse SISist hoiatusteade, kohaldatakse ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) loomist käsitleva määruse artiklis 22 sätestatud menetlust.

               4.Käesoleva artikli sätteid ei tõlgendata nii, et see mõjutaks määruse (EL) 2016/1624 sätteid andmekaitse kohta või Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti töötajate vastutuse kohta loata või ebaõige andmetöötluse eest.

               5.Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti iga süsteemi sisenemine ja päring logitakse vastavalt artikli 12 sätetele ning iga nende leitud andmete kasutamine registreeritakse.

               6.Välja arvatud juhul, kui seda on vaja ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) loomist käsitleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks, ei ühendata ühtegi SISi osa ühegi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti poolt või Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametis kasutatava andmete kogumiseks ja töötlemiseks ette nähtud arvutisüsteemiga ning SISis olevaid andmeid, millele Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil on juurdepääs, ei edastata sellistele süsteemidele. Ühtegi SISi osa ei laadita alla. Juurdepääsu ja päringute logimist ei käsitata SISi andmete allalaadimise ega kopeerimisena.

               7.Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võtab vastu artiklites 10 ja 11 sätestatud turvalisust ja konfidentsiaalsust tagavad meetmed ja kohaldab neid.

               Artikkel 50
                  Juurdepääsu ulatus

               Lõppkasutajatel, sealhulgas Europolil, Eurojusti liikmesriikide liikmetel ja nende assistentidel ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil on juurdepääs ainult sellistele andmetele, mida neil on vaja oma ülesannete täitmiseks.

               Artikkel 51
                  Hoiatusteadete säilitamise aeg

               1.Käesoleva määruse kohaselt SISi sisestatud hoiatusteateid säilitatakse ainult niikaua, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks hoiatusteated sisestati.

               2.Hoiatusteate sisestanud liikmesriik vaatab selle säilitamise vajaduse läbi viie aasta jooksul alates hoiatusteate sisestamisest SISi. Käesoleva määruse artikli 36 kohaldamisel sisestatud hoiatusteateid säilitatakse maksimaalselt üks aasta.

               3.Ametlikke dokumendiplanke ja väljastatud isikut tõendavaid dokumente käsitlevaid hoiatusteateid, mis on sisestatud vastavalt artiklile 38, säilitatakse maksimaalselt kümme aastat. Esemeid käsitlevate hoiatusteadete kategooriate suhtes võidakse kehtestada lühemad säilitamisajad rakendusmeetmetega, mis võetakse vastu artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               4.Iga liikmesriik määrab asjakohasel juhul lühema läbivaatamisperioodi kooskõlas siseriikliku õigusega.

               5.Kui SIRENE büroos koordineerimise ja andmekvaliteedi kontrollimise eest vastutavatele töötajatele saab selgeks, et isikut käsitlev hoiatusteade on täitnud oma eesmärgi ja tuleks SISist kustutada, teavitavad töötajad sellest hoiatusteate sisestanud asutust. Asutusel on alates selle teate saamisest aega 30 kalendripäeva, et teatada, et hoiatusteade on kustutatud või kustutatakse, või esitada hoiatusteate säilitamise pikendamise põhjused. Kui 30päevase ajavahemiku möödudes ei ole vastust saadud, kustutavad hoiatusteate SIRENE büroo töötajad. SIRENE bürood teavitavad selle valdkonna võimalikest korduvatest probleemidest oma riiklikku järelevalveasutust.

               6.Hoiatusteate sisestanud liikmesriik võib läbivaatamisperioodi jooksul pärast põhjalikku üksikjuhtumipõhist hindamist, mis tuleb logida, otsustada hoiatusteadet kauem säilitada, kui see osutub vajalikuks eesmärkidel, milleks hoiatusteade sisestati. Sellisel juhul kohaldatakse lõiget 2 ka pikendamise suhtes. CS-SISile tuleb teatada igast hoiatusteate pikendamisest.

               7.Pärast lõikes 2 osutatud läbivaatamisperioodi kustutatakse hoiatusteated automaatselt, välja arvatud juhul, kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik on CS-SISile teatanud hoiatusteate pikendamisest vastavalt lõikele 6. CS-SIS teavitab liikmesriike andmete plaanipärasest kustutamisest süsteemist automaatselt neli kuud ette.

               8.Liikmesriigid teevad statistikat selliste hoiatusteadete arvu kohta, mille säilitamisaega on pikendatud vastavalt lõikele 6.

               XIII PEATÜKK

               HOIATUSTEADETE KUSTUTAMINE

               Artikkel 52
                  Hoiatusteadete kustutamine

               1.Artikli 26 kohased üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteated kustutatakse, kui isik on hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädevatele asutustele üle või välja antud. Need võib kustutada ka siis, kui siseriikliku õiguse kohaselt pädev õigusasutus on hoiatusteate aluseks oleva kohtuotsuse tühistanud.

               2.Hoiatusteated teadmata kadunud isikute kohta kustutatakse vastavalt järgmistele eeskirjadele.

               (a)Artikli 32 kohased hoiatusteated teadmata kadunud laste kohta kustutatakse, kui

               –juhtum on lahendatud, näiteks laps on repatrieeritud või täideviiva liikmesriigi pädevad asutused on teinud lapse hooldamise kohta otsuse;

               –hoiatusteade on artikli 51 kohaselt aegunud;

               –hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse või

               –lapse asukoht on kindlaks tehtud.

               b)
                     Artikli 32 kohased hoiatusteated teadmata kadunud täiskasvanute kohta, kelle puhul ei ole taotletud kaitsemeetmeid, kustutatakse, kui

               –vajalik meede on võetud (täideviiv liikmesriik on asukoha välja selgitanud);

               –hoiatusteade on artikli 51 kohaselt aegunud või

               –hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse.

               c)
                     Artikli 32 kohased hoiatusteated teadmata kadunud täiskasvanute kohta, kelle puhul on taotletud kaitsemeetmeid, kustutatakse, kui

               –vajalik meede on võetud (isik on paigutatud kaitse alla);

               –hoiatusteade on artikli 51 kohaselt aegunud või

               –hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse.

               Kui isik on pädeva asutuse otsusel interneeritud, võib kooskõlas siseriikliku õigusega hoiatusteate säilitada kuni selle isiku repatrieerimiseni.

               3.Hoiatusteated kohtumenetluse eesmärgil otsitavate isikute kohta kustutatakse vastavalt järgmistele eeskirjadele.

               Artikli 34 kohased hoiatusteated kohtumenetluse eesmärgil otsitavate isikute kohta kustutatakse, kui

               (a)teave isiku asukoha kohta on edastatud hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädevale asutusele. Kui edastatud teabe põhjal ei ole võimalik tegutseda, teavitab hoiatusteate sisestanud liikmesriigi SIRENE büroo probleemi lahendamiseks täideviiva liikmesriigi SIRENE bürood;

               (b)hoiatusteade on artikli 51 kohaselt aegunud või

               (c)hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse.

               Kui liikmesriigis on saadud päringutabamus ja aadress on edastatud hoiatusteate sisestanud liikmesriigi SIRENE büroole ning selles liikmesriigis tehtud päringu tulemusel on leitud sama aadress, logitakse päringutabamus täideviivas liikmesriigis, kuid hoiatusteate esitanud liikmesriigile ei saadeta uuesti aadressi ega mingeid täiendavaid andmeid. Sellisel juhul teavitab täideviiv liikmesriik hoiatusteate sisestanud liikmesriiki korduvatest päringutabamustest ja hoiatusteate sisestanud liikmesriik kaalub vajadust hoiatusteade säilitada.

               4.Diskreetseks kontrolliks, kontrolliks uurimise eesmärgil ja erikontrolliks sisestatud hoiatusteated kustutatakse vastavalt järgmistele eeskirjadele.

               Artikli 36 kohased diskreetseks kontrolliks, kontrolliks uurimise eesmärgil ja erikontrolliks sisestatud hoiatusteated kustutatakse, kui

               (a)hoiatusteade on artikli 51 kohaselt aegunud;

               (b)hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud kustutamise otsuse.

               5.Hoiatusteated arestitavate või tõendina kasutatavate esemete kohta kustutatakse vastavalt järgmistele eeskirjadele.

               Artikli 38 kohased hoiatusteated arestitavate või kriminaalmenetluses tõendina kasutatavate esemete kohta kustutatakse, kui

               (a)ese on arestitud või on võetud muu samaväärne meede pärast seda, kui SIRENE bürood on vahetanud vajalikku täiendavat teavet, või kui eseme suhtes hakatakse kohaldama muud kohtu- või haldusmenetlust;

               (b)hoiatusteade on aegunud või

               (c)hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädev asutus on teinud kustutamise otsuse.

               6.Artikli 40 kohased hoiatusteated tagaotsitavate tundmatute isikute kohta kustutatakse vastavalt järgmistele eeskirjadele:

               7.a)isiku tuvastamise korral või

               8.b)hoiatusteate aegumise korral.

               XIV PEATÜKK

               ÜLDISED ANDMETÖÖTLUSEESKIRJAD

               Artikkel 53
                  SISi andmete töötlemine

               1.Liikmesriigid võivad töödelda artiklis 20 osutatud andmeid ainult eesmärkidel, mis on sätestatud iga artiklites 26, 32, 34, 36, 38 ja 40 osutatud hoiatusteadete kategooria jaoks.

               2.Andmeid võib kopeerida ainult tehnilisel otstarbel, kui kopeerimine on artiklis 43 osutatud asutustele vajalik otsese päringu tegemiseks. Kõnealuste koopiate suhtes kohaldatakse käesoleva määruse sätteid. Liikmesriik ei kopeeri muu liikmesriigi sisestatud hoiatusteadetega seotud andmeid ega lisaandmeid oma N.SISist ega CS-SISist muudesse siseriiklikesse andmefailidesse.

               3.Lõikes 2 osutatud tehnilisi koopiaid, mille tulemusena moodustuvad offline-andmebaasid, võib säilitada ajavahemiku jooksul, mis ei ületa 48 tundi. Hädaolukorras võib seda ajavahemikku pikendada kuni hädaolukorra lõppemiseni.

               4.Liikmesriigid peavad kõnealuste koopiate ajakohastatud registrit, teevad selle registri kättesaadavaks oma riiklikule järelevalveasutusele ning tagavad kõnealuste koopiate suhtes kõigi käeoleva määruse sätete, eriti artikli 10 kohaldamise.

               5.Juurdepääs andmetele antakse üksnes artiklis 43 osutatud riiklike asutuste pädevuse piires ja nõuetekohaselt volitatud töötajatele.

               6.Käesoleva määruse artiklite 26, 32, 34, 36, 38 ja 40 kohastes hoiatusteadetes sisalduvat teavet võib töödelda muudel eesmärkidel kui need, milleks teated SISi sisestati, ainult juhul, kui see on seotud konkreetse juhtumiga ning vajalik avalikku korda ja julgeolekut ähvardava vahetu tõsise ohu ärahoidmiseks, olulistel riikliku julgeolekuga seotud kaalutlustel või raske kuriteo tõkestamiseks. Selleks tuleb eelnevalt saada teate sisestanud liikmesriigi luba.

               7.Andmekasutust, mis ei vasta lõigetele 1–6, käsitatakse iga liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel väärkasutusena.

               8.Iga liikmesriik edastab ametile nende pädevate asutuste nimekirja, kellel on vastavalt käesolevale määrusele lubatud SISis sisalduvaid andmeid otse otsida, ning nimekirja mis tahes hilisemad muudatused. Selles nimekirjas on iga asutuse puhul märgitud, milliseid andmeid ja millisel eesmärgil ta võib otsida. Amet tagab nimekirja iga-aastase avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.

               9.Kui liidu õigusega ei nähta ette erisätteid, kohaldatakse liikmesriigi N.SISi sisestatud andmete suhtes asjaomase liikmesriigi õigust.

               Artikkel 54
                  SISi andmed ja siseriiklikud failid

               1. Artikli 53 lõikega 2 ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma siseriiklikes failides SISi andmeid, millega seoses on tema territooriumil meetmeid võetud. Neid andmeid hoitakse siseriiklikes failides maksimaalselt kolm aastat, välja arvatud juhul, kui siseriiklike õigusaktide erisätetega on ette nähtud pikem säilitamisaeg.

               2.Artikli 53 lõikega 2 ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma siseriiklikes failides andmeid, mis sisalduvad selle liikmesriigi poolt SISi sisestatud konkreetses hoiatusteates.

               Artikkel 55
                  Teave hoiatusteate täitmata jätmise kohta

               Kui taotletud meedet ei saa võtta, teavitab taotluse saanud liikmesriik sellest viivitamata hoiatusteate sisestanud liikmesriiki.

               Artikkel 56
                  SISis töödeldavate andmete kvaliteet

               1.Hoiatusteate sisestanud liikmesriik vastutab selle eest, et andmed on täpsed, ajakohased ja õiguspäraselt SISi sisestatud.

               2.Ainult hoiatusteate sisestanud liikmesriigil on lubatud muuta, täiendada, parandada, ajakohastada või kustutada enda sisestatud andmeid.

               3.Kui liikmesriigil, kes ei ole hoiatusteadet sisestanud, on tõendeid selle kohta, et teatav andmekirje on faktiliselt ebatäpne või et seda on ebaseaduslikult säilitatud, teavitab ta sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki esimesel võimalusel ja mitte hiljem kui 10 päeva möödumisel tõendite saamisest täiendava teabe vahetamise teel. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik kontrollib saadud teavet ja vajaduse korral parandab või kustutab kõnealuse andmekirje viivitamata.

               4.Kui liikmesriigid ei suuda kahe kuu jooksul lõikes 3 kirjeldatud tõendite saamisest jõuda kokkuleppele, esitab liikmesriik, kes hoiatusteadet ei sisestanud, küsimuse otsustamiseks asjaomastele riiklike järelevalveasutustele.

               5.Kui isik kaebab, et ta ei ole see, keda hoiatusteate alusel otsitakse, vahetavad liikmesriigid täiendavat teavet. Kui kontrollimise tulemusel selgub, et tegemist on tõepoolest kahe erineva isikuga, teavitatakse kaebajat artiklis 59 sätestatud meetmetest.

               6.Kui isiku kohta on juba sisestatud SISi hoiatusteade, lepib uut teadet sisestav liikmesriik teate sisestamises kokku esimese hoiatusteate sisestanud liikmesriigiga. Kokkulepe saavutatakse täiendava teabe vahetamise alusel.

               Artikkel 57
               Turvaintsidendid

               1.Mis tahes sündmust, mis mõjutab või võib mõjutada SISi turvalisust ning mis võib põhjustada SISi andmete kahjustumise või kaotuse, käsitatakse turvaintsidendina, eelkõige juhul, kui andmetele võis olla võimalik juurde pääseda või kui andmete kättesaadavus, terviklus ja konfidentsiaalsus on sattunud või võis sattuda ohtu.

               2.Turvaintsidentidele reageeritakse kiirelt, tulemuslikult ja nõuetekohaselt.

               3.Liikmesriigid teavitavad turvaintsidentidest komisjoni, ametit ja riiklikku järelevalveasutust. Amet teavitab turvaintsidentidest komisjoni ja Euroopa Andmekaitseinspektorit.

               4.Teave sellise turvaintsidendi kohta, millel on või võib olla mõju SISi toimimisele liikmesriigis või ametis või muude liikmesriikide sisestatud või edastatud andmete kättesaadavusele, terviklusele ja konfidentsiaalsusele, antakse liikmesriikidele ja sellest antakse teada ameti intsidentide haldamise kava kohaselt.

               Artikkel 58
                  Sarnaste tunnustega isikute eristamine

               Kui uue hoiatusteate sisestamisel ilmneb, et SISis on juba isik, kellel on sama isikutunnus, kohaldatakse järgmist menetlust:

               (a)SIRENE büroo võtab ühendust taotleva asutusega, et selgitada, kas hoiatusteade käsitleb sama isikut või mitte;

               (b)kui ristkontrollimise tulemusel selgub, et uus hoiatusteade käsitleb tõepoolest sama isikut, kes on juba SISis, kohaldab SIRENE büroo artikli 56 lõikes 6 osutatud mitme hoiatusteate sisestamise menetlust. Kui kontrollimise tulemusel selgub, et tegemist on kahe erineva isikuga, kiidab SIRENE büroo teise hoiatusteate sisestamise taotluse heaks, lisades vajalikud andmed valesti tuvastamise vältimiseks.

               Artikkel 59
                  Lisaandmed identiteedi väärkasutamise puhul

               1.Kui hoiatusteates tegelikult silmas peetud isikut on võimalik segamini ajada isikuga, kelle identiteeti on väärkasutatud, lisab hoiatusteate sisestanud liikmesriik asjaomase isiku sõnaselgel nõusolekul hoiatusteatesse viimasega seotud andmed, et hoida ära valesti tuvastamise negatiivseid tagajärgi.

               2.Andmeid sellise isiku kohta, kelle identiteeti on väärkasutatud, kasutatakse ainult selleks et:

               (a)pädev asutus saaks eristada isikut, kelle identiteeti on väärkasutatud, isikust, keda on hoiatusteates tegelikult silmas peetud;

               (b)isik, kelle identiteeti on väärkasutatud, saaks tõendada oma isikut ja asjaolu, et tema identiteeti on väärkasutatud.

               3.Käesoleva artikli kohaldamisel võib SISi sisestada ja seal edasi töödelda ainult järgmisi isikuandmeid:

               (a)perekonnanimi (-nimed);

               (b)eesnimi (-nimed);

               (c)sünninimi (-nimed);

               (d)varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi;

               (e)erilised muutumatud ja objektiivsed füüsilised tundemärgid;

               (f)sünnikoht;

               (g)sünniaeg;

               (h)sugu;

               (i)fotod ja näokujutised;

               (j)sõrmejäljed;

               (k)kodakondsus(ed);

               (l)isiku isikut tõendava dokumendi kategooria;

               (m)isiku isikut tõendava dokumendi välja andnud riik;

               (n)isiku isikut tõendava dokumendi number (numbrid);

               (o)isiku isikut tõendava dokumendi väljaandmise kuupäev;

               (p)ohvri aadress;

               (q)ohvri isa nimi;

               (r)ohvri ema nimi.

               4.Lõikes 3 osutatud andmete sisestamiseks ja edasiseks töötlemiseks vajalikud tehnilised eeskirjad kehtestatakse rakendusmeetmetega, mis sätestatakse ja töötatakse välja artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               5.Lõikes 3 osutatud andmed kustutatakse koos vastava hoiatusteate kustutamisega või varem, kui isik seda taotleb.

               6.Lõikes 3 osutatud andmetele võivad juurde pääseda vaid need asutused, kellel on vastavale hoiatusteatele juurdepääsu õigus. Nad võivad seda teha üksnes valesti tuvastamise vältimiseks.

               Artikkel 60
                  Hoiatusteadetevahelised lingid

               1.Liikmesriik võib luua lingi tema poolt SISi sisestatavate hoiatusteadete vahel. Sellise lingi eesmärk on luua seos kahe või enama teate vahel.

               2.Lingi loomine ei mõjuta lingitud hoiatusteadete alusel võetavaid konkreetseid meetmeid ega ühegi lingitud hoiatusteate säilitamise aega.

               3.Lingi loomine ei mõjuta käesolevas määruses sätestatud juurdepääsuõigusi. Asutused, kellel ei ole teatavate kategooriate hoiatusteadetele juurdepääsu õigust, ei näe linki hoiatusteatele, millele neil ei ole juurdepääsu.

               4.Liikmesriik loob hoiatusteadete vahel lingi juhul, kui selleks on operatiivvajadus.

               5.Kui liikmesriik leiab, et teise liikmesriigi poolt lingi loomine teadete vahel on vastuolus tema siseriikliku õiguse või rahvusvaheliste kohustustega, võib ta võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et lingile puudub tema territooriumil juurdepääs või sellele ei ole juurdepääsu tema asutustel, mis asuvad väljaspool tema territooriumi.

               6.Hoiatusteadete linkimise tehnilised eeskirjad sätestatakse ja töötatakse välja artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               Artikkel 61
                  Täiendava teabe eesmärk ja säilitamise aeg

               1.Liikmesriigid säilitavad SIRENE büroos viiteid hoiatusteadete aluseks olevatele otsustele, et aidata kaasa täiendava teabe vahetamisele.

               2.Teabevahetuse tulemusena SIRENE büroo poolt failides säilitatavaid isikuandmeid hoitakse ainult nii kaua, kui võib olla vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks need andmed esitati. Andmed kustutatakse igal juhul hiljemalt ühe aasta möödumisel asjaomase hoiatusteate SISist kustutamisest.

               3.Lõige 2 ei piira liikmesriigi õigust hoida siseriiklikes failides andmeid konkreetse hoiatusteate kohta, mille asjaomane liikmesriik on sisestanud või millega seoses on asjaomase liikmesriigi territooriumil võetud meetmeid. Ajavahemik, mille jooksul võib selliseid andmeid kõnealustes failides säilitada, määratakse kindlaks siseriikliku õiguse kohaselt.

               Artikkel 62
                  Isikuandmete edastamine kolmandatele isikutele

               Käesoleva määruse kohaseid SISis töödeldavaid andmeid ja seonduvat täiendavat teavet ei edastata kolmandatele riikidele ega rahvusvahelistele organisatsioonidele ega tehta neile kättesaadavaks.

               Artikkel 63
                  Varastatud, seadusevastaselt omandatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud passe käsitlevate andmete vahetamine Interpoliga

               1.Erandina artiklist 62 võib Interpoli liikmetega vahetada SISi sisestatud andmeid varastatud, seadusevastaselt omandatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud passide numbri, väljaandjariigi ja dokumendiliigi kohta, luues ühenduse SISi ja Interpoli varastatud ja kaotatud reisidokumentide andmebaasi vahel, tingimusel et Interpoli ja Euroopa Liidu vahel on sõlmitud asjakohane leping. Lepingus sätestatakse, et liikmesriigi sisestatud andmete edastamiseks on vaja selle liikmesriigi nõusolekut.

               2.Lõikes 1 osutatud lepinguga nähakse ette, et jagatavatele andmetele on juurdepääs üksnes nende riikide delegeeritud Interpoli liikmetel, kes tagavad isikuandmete kaitse piisava taseme. Enne kõnealuse lepingu sõlmimist palub nõukogu komisjoni arvamust isikuandmete kaitse taseme piisavuse ning põhiõiguste ja -vabaduste austamise kohta isikuandmete automaattöötlusel Interpoli ja Interpoli koosseisu liikmeid delegeerinud riikide poolt.

               3.Kooskõlas käesoleva otsuse asjakohaste sätetega, millega reguleeritakse varastatud, seadusevastaselt omandatud, kaotatud ja kehtetuks tunnistatud passe käsitlevate hoiatusteadete sisestamist SISi, võidakse lõikes 1 osutatud lepinguga samuti ette näha, et liikmesriikidel on SISi kaudu juurdepääs Interpoli varastatud ja kaotatud reisidokumentide andmebaasis sisalduvatele andmetele.

               XV PEATÜKK

               ANDMEKAITSE

               Artikkel 64
                  Kohaldatavad õigusaktid

               1.Ametis käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001.

               2.Isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2016/679, kui ei kohaldata direktiivi (EL) 2016/680 üle võtvaid siseriiklikke sätteid

               3.Kui riiklikud pädevad asutused töötlevad andmeid eesmärgiga tõkestada, uurida või avastada kuritegusid või võtta nende eest vastutusele või pöörata täitmisele kriminaalkaristusi, sealhulgas võttes avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude ärahoidmiseks kaitsemeetmeid, kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/680 üle võtvaid siseriiklikke sätteid.

               Artikkel 65
                  Juurdepääsuõigus, ebatäpsete andmete parandamine ja ebaseaduslikult säilitatavate andmete kustutamine

               1.Andmesubjektid rakendavad oma õigust omada juurdepääsu nendega seotud SISi sisestatud andmetele ja lasta kõnealuseid andmeid parandada või kustutada vastavalt selle liikmesriigi õigusele, kus nad seda õigust kasutavad.

               2.Kui siseriikliku õiguse kohaselt on see ette nähtud, otsustab riiklik järelevalveasutus, kas ja kuidas teavet edastatakse.

               3.Liikmesriik, kes ei ole hoiatusteadet sisestanud, võib selliseid andmeid käsitlevat teavet edastada ainult siis, kui ta on eelnevalt andnud hoiatusteate sisestanud liikmesriigile võimaluse esitada oma seisukoht. Seda tehakse täiendava teabe vahetamise teel.

               4.Tingimusel et ja seni kuni selline osaline või täielik piirang on demokraatlikus ühiskonnas vajalik ja proportsionaalne meede, teeb liikmesriik kooskõlas siseriikliku õigusega ja asjaomase füüsilise isiku põhiõigusi ja õigustatud huve nõuetekohaselt arvesse võttes otsuse mitte anda andmesubjektile kogu või osalist teavet, selleks et

               (a)vältida ametlike või õiguslike päringute, uurimiste või menetluste takistamist;

               (b)hoida ära süütegude tõkestamise, avastamise, uurimise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise kahjustamist;

               (c)kaitsta avalikku julgeolekut;

               (d)kaitsta riiklikku julgeolekut;

               (e)kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi.

               5.Igal isikul on õigus lasta oma isikuga seotud faktiliselt ebatäpsed andmed parandada või ebaseaduslikult säilitatud andmed kustutada.

               6.Asjaomast isikut teavitatakse nii kiiresti kui võimalik ja mitte hiljem kui 60 päeva pärast kuupäeva, mil isik juurdepääsu taotles, või varem, kui siseriiklike õigusaktidega on nii sätestatud.

               7.Asjaomast isikut teavitatakse järelmeetmetest, mis võetakse, kui ta rakendab oma õigust parandada ja kustutada andmeid, nii kiiresti kui võimalik ja mitte hiljem kui kolm kuud pärast kuupäeva, mil isik parandamist või kustutamist taotles, või varem, kui siseriiklike õigusaktidega on nii sätestatud.

               Artikkel 66
                  Õiguskaitsevahendid

               1.Iga isik võib esitada hagi kohtule või mis tahes liikmesriigi õigusaktide alusel pädevale asutusele temaga seotud hoiatusteatele juurdepääsu saamiseks, selle parandamiseks või kustutamiseks või selle kohta teabe või sellega seoses kompensatsiooni saamiseks.

               2.Ilma et see piiraks artikli 70 sätete kohaldamist, kohustuvad liikmesriigid vastastikku täitmisele pöörama käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kohtute või asutuste tehtud lõplikke otsuseid.

               3.Õiguskaitsevahendite toimimisest tervikliku ülevaate saamiseks töötavad riiklikud asutused välja standardse statistikasüsteemi, et anda igal aastal aru järgmise kohta:

               (a)andmesubjektide poolt vastutavale töötlejale esitatud juurdepääsutaotluste arv ja andmetele juurdepääsu andmise juhtumite arv;

               (b)andmesubjektide poolt riiklikule järelevalveasutusele esitatud juurdepääsutaotluste arv ja andmetele juurdepääsu andmise juhtumite arv;

               (c)vastutavale töötlejale esitatud ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatud andmete kustutamise taotluste arv ning andmete parandamise või kustutamise juhtumite arv;

               (d)riiklikule järelevalveasutusele esitatud ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatud andmete kustutamise taotluste arv;

               (e)kohtule esitatud hagide arv;

               (f)selliste kohtuasjade arv, kus kohus on teinud juhtumi mõne aspekti kohta otsuse taotleja kasuks;

               (g)mis tahes tähelepanekud, mis puudutavad selliste lõplike otsuste vastastikuse tunnustamise juhtumeid, mille muude liikmesriikide kohtud või asutused on teinud hoiatusteate sisestanud liikmesriigi hoiatusteadete kohta.

               Riiklike järelevalveasutuste aruanded edastatakse artiklis 69 sätestatud koostöömehhanismile.

               Artikkel 67
                  Järelevalve N.SISi üle

               1.Iga liikmesriik tagab, et riiklik järelevalveasutus / riiklikud järelevalveasutused, mille iga liikmesriik on määranud ning millel on direktiivi (EL) 2016/680 VI peatükis või määruse (EL) 2016/679 VI peatükis osutatud volitused, teeb/teevad sõltumatult järelevalvet SISis sisalduvate isikuandmete tema territooriumil töötlemise ja tema territooriumilt edastamise õiguspärasuse ning täiendava teabe vahetamise ja edasise töötlemise üle.

               2.Siseriiklik järelevalveasutus tagab, et vähemalt kord nelja aasta jooksul tehakse kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega N.SISis toimuvate andmetöötlustoimingute audit. Auditit teeb riiklik järelevalveasutus või selle tellib riiklik järelevalveasutus otse sõltumatult andmekaitseaudiitorilt. Riiklik järelevalveasutus säilitab alati kontrolli sõltumatu audiitori tegevuse üle ja vastutab selle eest.

               3.Liikmesriigid tagavad, et nende riiklikul järelevalveasutusel on piisavalt ressursse talle käesoleva määrusega usaldatud ülesannete täitmiseks.

               Artikkel 68
                  Järelevalve ameti üle

               1.Euroopa Andmekaitseinspektor tagab, et isikuandmete töötlemise toiminguid tehakse ametis vastavalt käesolevale määrusele. Seoses sellega kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 46 ja 47 osutatud kohustusi ja õigusi.

               2.Euroopa Andmekaitseinspektor tagab, et vähemalt kord nelja aasta jooksul tehakse kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega ameti tehtavate isikuandmete töötlemise toimingute audit. Auditiaruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, ametile, komisjonile ja riiklikele järelevalveasutustele. Ametile antakse võimalus teha enne aruande vastuvõtmist selle kohta märkusi.

               Artikkel 69
                  Riiklike järelevalveasutuste ja Euroopa Andmekaitseinspektori koostöö

               1.Riiklikud järelevalveasutused ja Euroopa Andmekaitseinspektor, tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, teevad üksteisega oma kohustuste raames aktiivselt koostööd ja tagavad SISi koordineeritud järelevalve.

               2.Tegutsedes oma pädevuse piires, vahetavad nad vastavalt vajadusele asjakohast teavet, abistavad üksteist auditite ja kontrollide tegemisel, uurivad käesoleva määruse ja liidu muude kohaldatavate õigusaktide tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivaid raskusi, uurivad sõltumatu järelevalve või andmesubjektide õiguste rakendamise tulemusel ilmnenud probleeme, koostavad ühtlustatud ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks ning edendavad teadlikkust andmekaitseõigustest.

               3.Riiklikud järelevalveasutused ja Euroopa Andmekaitseinspektor kohtuvad lõikes 2 sätestatud eesmärkidel vähemalt kaks korda aastas määrusega (EL) 2016/679 asutatud Euroopa Andmekaitsenõukogu raames. Nende kohtumiste kulud kannab ja nende korraldamise eest vastutab määrusega (EL) 2016/679 asutatud andmekaitsenõukogu. Esimesel koosolekul võetakse vastu kodukord. Vastavalt vajadusele töötatakse ühiselt välja täiendavad töömeetodid.

               4.Iga kahe aasta tagant edastatakse määrusega (EL) 2016/679 asutatud andmekaitsenõukogule, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ühine tegevusaruanne koordineeritud järelevalve kohta.

               XVI PEATÜKK

               VASTUTUS

               Artikkel 70
                  Vastutus

               1.Iga liikmesriik vastutab mis tahes kahju eest, mida on põhjustatud isikule N.SISi kasutamisega. See kehtib ka juhul, kui kahju on põhjustanud hoiatusteate sisestanud liikmesriik, kes on sisestanud faktiliselt ebaõigeid andmeid või säilitanud andmeid ebaseaduslikult.

               2.Kui hagi on esitatud liikmesriigi vastu, kes ei ole hoiatusteate sisestanud liikmesriik, siis on viimane taotluse korral kohustatud hüvitama kompensatsioonina välja makstud summad, välja arvatud juhul, kui hüvitamist taotlev liikmesriik on kasutanud andmeid käesoleva määruse sätteid rikkudes.

               3.Kui SISile tekitatakse kahju seetõttu, et liikmesriik ei ole täitnud käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, loetakse see liikmesriik kahju eest vastutavaks, välja arvatud juhul ja sel määral, kui amet või muud SISis osalevad liikmesriigid ei ole võtnud mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju minimeerimiseks.

               XVII PEATÜKK

               LÕPPSÄTTED

               Artikkel 71
                  Järelevalve ja statistika

               1.Amet tagab, et oleks kehtestatud menetlused, mille abil jälgida SISi toimimist, võrreldes tulemusi, kulutasuvust, turvalisust ja teenuste kvaliteeti seatud eesmärkidega.

               2.Tehnilise hoolduse, aruandluse ja statistika eesmärgil on ametil juurdepääs vajalikule teabele, mis on seotud keskses SISis tehtavate töötlustoimingutega.

               3.Amet teeb päevast, kuist ja aastast statistikat, millest nähtub nii terviksüsteemi kui ka liikmesriikide lõikes kirjete arv hoiatusteate kategooria kohta, päringutabamuste arv hoiatusteate kategooria kohta aastas ja see, kui mitu korda SISis päringuid tehti ja mitu korda seda kasutati hoiatusteadete sisestamiseks, ajakohastamiseks või kustutamiseks. Selline statistika ei sisalda isikuandmeid. Iga-aastane statistikaaruanne avaldatakse. Amet esitab aastase statistika koondtasandil ja liikmesriikide kaupa ka selle kohta, kuidas kasutatakse funktsiooni, mis võimaldab teha käesoleva määruse artikli 26 kohaselt sisestatud hoiatusteate ajutiselt päringu tegemisel kättesaamatuks, sealhulgas ka 48tunnise säilitamisaja pikendamise kohta.

               4.Liikmesriigid, Europol, Eurojust ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet esitavad ametile ja komisjonile teabe, mida on vaja lõigetes 3, 7 ja 8 osutatud aruannete koostamiseks. See teave sisaldab eraldi statistikat liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste ning laevade, sh laevamootorid, õhusõidukite ja konteinerite puhul registreerimistunnistusi väljaandvate või liikluse korraldamist tagavate teenistuste poolt või nende eest tehtud päringute kohta. Statistikast nähtub ka päringutabamuste arv hoiatusteadete kategooria kohta

               5.Amet esitab liikmesriikidele, komisjonile, Europolile, Eurojustile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile enda koostatud statistilisi aruandeid. Liidu õigusaktide rakendamise jälgimiseks võib komisjon paluda, et amet esitaks korrapäraselt või erakorraliselt täiendavaid spetsiifilisi statistikaaruandeid SISi toimimise või kasutamise ja SIRENE teabevahetuse kohta.

               6.Käesoleva artikli lõigete 3, 4 ja 5 ning artikli 15 lõike 5 kohaldamisel loob amet oma tehnilistes keskustes keskse andmehoidla, mis sisaldab käesoleva artikli lõikes 3 ning artikli 15 lõikes 5 osutatud teavet, mis ei võimalda isikute tuvastamist, ning võtab selle kasutusele ja hostib seda ning võimaldab komisjonil ja lõikes 5 osutatud ametitel saada asjakohaseid aruandeid ja statistikat. Amet annab liikmesriikidele, komisjonile, Europolile, Eurojustile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile kesksele andmehoidlale sideinfrastruktuuri kaudu turvalise juurdepääsu ning üksnes aruandmise ja statistika tegemise eesmärgil kontrolli juurdepääsu ja spetsiifiliste kasutajaprofiilide üle.

               Üksikasjalikud eeskirjad keskse andmehoidla toimimise kohta ning andmehoidla suhtes kohaldatavad andmekaitse- ja turvaeeskirjad võetakse vastu rakendusmeetmetega, mis võetakse vastu artikli 72 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               7.Kaks aastat pärast SISi kasutuselevõtmist ja pärast seda iga kahe aasta järel esitab amet Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb keskse SISi ja sideinfrastruktuuri tehnilist toimimist, sealhulgas selle turvalisust, ning täiendava teabe kahe- ja mitmepoolset vahetamist liikmesriikide vahel.

               8.Kolm aastat pärast SISi kasutuselevõtmist ja pärast seda iga nelja aasta järel annab komisjon kesksele SISile ja liikmesriikidevahelisele täiendava teabe kahe- ja mitmepoolsele vahetamisele üldhinnangu. Kõnealuses üldhinnangus käsitletakse eesmärkidega võrreldes saavutatud tulemusi ning hinnatakse tegevuse aluspõhimõtete jätkuvat kehtivust, käesoleva määruse kohaldamist keskse SISi suhtes, keskse SISi turvalisust ja mis tahes mõjusid tulevastele toimingutele. Komisjon edastab hinnangu Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

               Artikkel 72
                  Komiteemenetlus

               1.Komisjoni abistab määruse (EL) nr 182/2011 kohane komitee.

               2.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

               Artikkel 73
                  Määruse (EL) nr 515/2014 muutmine

               Määrust (EL) 515/2014
                  76
                muudetakse järgmiselt.

               Artiklile 6 lisatakse lõige 6:

               „6. Arendusetapis eraldatakse liikmesriikidele veel 36,8 miljonit eurot, mis makstakse ühekordse kindla summana, mis lisatakse assigneeringu põhisummale, ning mida liikmesriigid kasutavad täies ulatuses SISi riiklike süsteemide rahastamiseks, et tagada nende kiire ja tulemuslik ajakohastamine kooskõlas keskse SISi rakendamisega, nagu on nõutud määruses (EL) 2018/…* ja määruses (EL) 2018/…**.

               *Määrus, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös (ELT…..).

               **Määrus (EL)2018/…, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas (ELT…)“.

               Artikkel 74
                  Kehtetuks tunnistamine

               Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast tunnistatakse kehtetuks järgmised õigusaktid:

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1986/2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II);

               nõukogu 12. juuli 2007. aasta otsus 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist;

               komisjoni 4. mai 2010. aasta otsus 2010/261/EL keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri turvakava kohta
                  77
               .

               Artikkel 75
                  Jõustumine ja kohaldamine

               1.Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               2.Seda kohaldatakse alates komisjoni kindlaks määratud kuupäevast pärast seda, kui

               (a)on vastu võetud vajalikud rakendusmeetmed;

               (b)liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed SISi andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks vastavalt käesolevale määrusele;

               (c)amet on teavitanud komisjoni kõigi CS-SISi ning CS-SISi ja N.SISi koostalitlusega seotud testimistegevuste lõpuleviimisest.

               3.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1986/2006, nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB
                  78
               ) struktuurile

                  Poliitikavaldkond: ränne ja siseasjad (jaotis 18)

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  79

               ☑ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Eesmärk – organiseeritud kuritegevuse tõkestamine

                  Eesmärk – ELi tugev vastus terrorismi vastu võitlemiseks ja radikaliseerumise ärahoidmiseks

                  Selleks et tegeleda uute julgeoleku- ja rändeprobleemidega on komisjon rõhutanud mitu korda vajadust vaadata läbi SISi õiguslik alus. Näiteks teatas komisjon Euroopa julgeoleku tegevuskavas
                     80
                   oma kavatsusest hinnata SISi toimimist 2015.–2016. aastal ja selgitada välja, kas on uusi operatiivvajadusi, mis eeldavad seadusandlikke muudatusi. Lisaks rõhutati tegevuskavas, et SIS on politsei teabevahetuse keskmes ja et seda tuleks veelgi tugevdada. Komisjon märkis oma hiljutises teatises „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“,
                     81
                   et üldise hindamise aruande põhjal kaalutakse süsteemi lisafunktsioone eesmärgiga esitada ettepanekuid SISi õigusliku aluse läbivaatamise kohta. 20. aprilli 2016. aasta teatises „Euroopa julgeoleku tegevuskava elluviimine, et võidelda terrorismi vastu ning liikuda tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu poole“
                     82
                   tegi komisjon ettepaneku teha SISi mitu muudatust, et parandada selle lisaväärtust õiguskaitse jaoks.

                  Komisjoni korraldatud üldine hindamine kinnitas, et SISi kasutamine on olnud edukas. Hoolimata paljudest edusammudest tehti hindamise käigus ka mitu soovitust eesmärgiga suurendada süsteemi tehnilist ja operatiivset tulemuslikkust ja tõhusust.

                  Üldise hindamise aruandes sisalduvate soovituste põhjal ning täielikult kooskõlas eelnimetatud teatistes osutatud komisjoni eesmärkidega ning rände ja siseasjade peadirektoraadi 2016.–2020. aasta strateegilise kavaga
                     83
                   on käesoleva ettepaneku eesmärk viia ellu järgmine:

                  •
                        komisjoni lubadus suurendada SISi lisaväärtust õiguskaitse jaoks, et reageerida uutele ohtudele;

                  •
                        soovitused tehniliste ja menetluslike muudatuste kohta, mis tulenevad SISi põhjalikust hindamisest;

                  •
                        SISi lõppkasutajate palve teha tehnilisi parandusi;

                  •
                        kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma esialgsed järeldused andmekvaliteedi kohta.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Erieesmärk nr...

                  Rände ja siseasjade peadirektoraadi 2017. aasta juhtimiskava

                  Erieesmärk nr 2.1 – ELi tugev vastus terrorismi vastu võitlemiseks ja radikaliseerumise ärahoidmiseks

                  Erieesmärk nr 2.2 – raske ja organiseeritud piiriülese kuritegevuse tõkestamine

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Peatükk 18 02 – sisejulgeolek

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  SISi kavandatud õiguslike ja tehniliste muudatuste peamine eesmärk on muuta süsteemi kasutamine tulemuslikumaks. Aastatel 2015–2016 rände ja siseasjade peadirektoraadi korraldatud SISi üldise hindamise käigus soovitati süsteemi tehnilisi parandusi ja õiguskaitsekoostöö valdkonnas riiklike menetluste ühtlustamist.

                  Uue ettepanekuga nähakse ette meetmed lõppkasutajate operatiiv- ja tehniliste vajaduste käsitlemiseks. Eelkõige võimaldavad olemasolevate hoiatusteadete uued andmeväljad politseiametnikel saada kogu vajaliku teabe oma ülesannete tulemuslikuks täitmiseks. Lisaks on ettepanekus eraldi rõhutatud SISi pideva kättesaadavuse tähtsust, sest rikked võivad õiguskaitseametnike tööd oluliselt mõjutada. Peale selle on käesoleva ettepanekuga nähtud ette tehnilised muudatused, mis muudavad süsteemi tõhusamaks ja lihtsamaks.

                  Kui need ettepanekud vastu võetakse ja ellu viiakse, suurendavad need ka talitluspidevust – liikmesriikidele muutub kohustuslikuks omada täielikku või osalist riiklikku koopiat ja selle varusüsteemi. Selle tulemusel on süsteem täielikult toimiv ja kohapealsetele ametnikele kasutatav.

                  Ettepanekuga nähakse ette uued biomeetrilised tunnused: peopesajäljed, näokujutised ja DNA-profiil spetsiifilistel ja piiratud juhtudel. See koos artiklite 32 ja 33 (teadmata kadunud isikuid käsitlevad hoiatusteated) kavandatud muudatustega, mille eesmärk on lubada ennetavate hoiatusteadete sisestamist ja teadmata kadunud isikute juhtumite liigitamist, esiteks tugevdab märkimisväärselt saatjata alaealiste kaitset ja teiseks võimaldab nende tuvastamist nende või nende vanemate ja/või õdede-vendade (nõusoleku korral) DNA-profiili alusel.

                  Liikmesriikide asutused saavad sisestada hoiatusteateid seoses kuriteoga tagaotsitavate tundmatute isikute kohta ka üksnes latentsete või kuriteopaigalt leitud sõrme- või peopesajälgede põhjal. Praegu kehtiva õigus- ja tehnilise raamitiku alusel ei ole see võimalik ning järelikult on tegu olulise muudatusega.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Süsteemi ajakohastamise ajal:

                  Kui ettepanek on heaks kiidetud ja tehnilised spetsifikatsioonid vastu võetud, ajakohastatakse SISi, et ühtlustada paremini riiklikke süsteemi kasutamise menetlusi, laiendada süsteemi ulatust olemasolevatele hoiatusteadete kategooriatele uute elementide lisamise teel ning teha tehnilisi muudatusi turvalisuse parandamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks. eu-LISA koordineerib süsteemi ajakohastamise projekti juhtimist. eu-LISA paneb paika projektijuhtimise struktuuri ja kavandatud muudatuste elluviimise üksikasjaliku ajakava koos vahe-eesmärkidega, mis võimaldab komisjonil ettepaneku rakendamist tähelepanelikult jälgida.

                  Erieesmärk – SISi ajakohastatud funktsioonide kasutuselevõtt 2020. aastal.

                  Näitaja – muudetud süsteemi käivitamisele eelneva põhjaliku testimise edukas lõpuleviimine.

                  Kui süsteem on kasutusele võetud:

                  Kui süsteem on kasutusele võetud, tagab eu-LISA, et oleks olemas menetlused, mille abil jälgida Schengeni infosüsteemi toimimist võrreldes tulemuste, kulutasuvuse, turvalisuse ja teenuste kvaliteediga seotud eesmärkidega. Kaks aastat pärast SISi kasutuselevõtmist ja pärast seda iga kahe aasta järel peab eu-LISA esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb keskse SISi ja sideinfrastruktuuri tehnilist toimimist, sealhulgas selle turvalisust, ning täiendava teabe kahe- ja mitmepoolset vahetamist liikmesriikide vahel. Lisaks teeb eu-LISA päevast, kuist ja aastast statistikat, millest nähtub nii terviksüsteemi kui ka liikmesriikide lõikes kirjete arv hoiatusteate kategooria kohta, päringutabamuste arv hoiatusteate kategooria kohta aastas ja see, kui mitu korda SISis päringuid tehti ja mitu korda seda kasutati hoiatusteadete sisestamiseks, ajakohastamiseks või kustutamiseks. Lisaks esitab amet aastase statistika koondtasandil ja liikmesriikide kaupa ka selle kohta, kuidas kasutatakse funktsiooni, mis võimaldab teha käesoleva määruse artikli 26 kohaselt sisestatud hoiatusteate ajutiselt päringu tegemisel kättesaamatuks, sealhulgas 48tunnise säilitamisaja pikendamise kohta.

                  Kolm aastat pärast SISi kasutuselevõtmist ja pärast seda iga nelja aasta järel annab komisjon kesksele SISile ja liikmesriikidevahelisele täiendava teabe kahe- ja mitmepoolsele vahetamisele üldhinnangu. Kõnealuses üldhinnangus käsitletakse eesmärkidega võrreldes saavutatud tulemusi ning hinnatakse tegevuse aluspõhimõtete jätkuvat kehtivust, käesoleva määruse kohaldamist keskse SISi suhtes, keskse SISi turvalisust ja mis tahes mõjusid tulevastele toimingutele. Komisjon edastab hinnangu Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

                  Erieesmärk nr 1 – organiseeritud kuritegevuse tõkestamine.

                  Näitaja – ELi teabevahetusmehhanismide kasutamine. Seda saab mõõta SISi päringutabamuste arvu kasvu kaudu. Näitajad on eu-LISA ja liikmesriikide statistilised aruanded. Need võimaldavad komisjonil hinnata, kuidas süsteemi uusi funktsioone kasutatakse.

                  Erieesmärk nr 2 – ELi tugev vastus terrorismi vastu võitlemiseks ja radikaliseerumise ärahoidmiseks.

                  Näitaja – hoiatusteadete ja päringutabamuste arvu kasv, eelkõige seoses ettepaneku artikli 36 lõike 3 kohaste hoiatusteadetega isikute ja esemete kohta nende diskreetseks kontrolliks, kontrolliks uurimise eesmärgil või erikontrolliks.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  1. Aidata hoida kõrget turvalisuse taset ELi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal.

                  2. Ühtlustada paremini riiklikke SISi kasutamise menetlusi.

                  3. Laiendada SISile juurdepääsu omavate institutsionaalsete kasutajate nimekirja, andes täieliku juurdepääsu Europolile ja uuele Euroopa piiri- ja rannikuvalvele.

                  4. Lisada uusi elemente SISi hoiatusteadetele ja uusi funktsioone süsteemi ulatuse laiendamiseks, võimaldada tegelda praeguse julgeolekukeskkonnaga, tõhustada koostööd liikmesriikide õiguskaitse- ja julgeolekuasutuste vahel ning vähendada halduskoormust.

                  5. Käsitleda SISi täielikku algusest lõpuni kasutamist, hõlmates kesksed ja riiklikud süsteemid ning tagades lisaks selle, et lõppkasutajad saavad kõik andmed, mida neil on vaja ülesannete täitmiseks.

                  6. Suurendada talitluspidevust ja tagada SISi pidev toimimine kesksel ja riiklikul tasandil.

                  7. Tõhustada võitlust rahvusvahelise kuritegevuse, terrorismi ja küberkuritegevuse vastu, pidades silmas, et tegemist on üksteisega seotud valdkondadega, millel on piiriülene mõõde.

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

                  SIS on Euroopa peamine julgeolekuandmebaas. Sisepiirikontrolli kaotamise tõttu sai tulemuslik võitlus kuritegevuse ja terrorismi vastu Euroopa mõõtme. Ettepaneku eesmärgid hõlmavad tehnilisi parandusi süsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamiseks ning selle kasutamise ühtlustamiseks kõigis osalevates liikmesriikides. Kuna kõnealused eesmärgid on riikidevahelised ning üha mitmekesisemaks muutuvate ohtude vastu võitlemisel tulemusliku teabevahetuse tagamine on keeruline, on ELi tasand parim selleks, et pakkuda nendele probleemidele lahendusi. SISi tõhususe suurendamise ja ühtlustatud kasutamise eesmärke, nimelt teabevahetuse mahu, kvaliteedi ja kiiruse suurendamist, mis saavutatakse reguleeriva ameti (eu-LISA) hallatava tsentraliseeritud suuremahulise IT-süsteemi kaudu, ei saa liikmesriigid üksi saavutada ja vaja on sekkumist ELi tasandil. Kui praeguseid probleeme ei käsitleta, toimib SIS jätkuvalt kooskõlas praegu kohaldatavate eeskirjadega, mistõttu jäävad kasutamata tõhususe ja ELi lisaväärtuse maksimeerimise võimalused, mis tehti kindlaks SISi ja selle liikmesriikidepoolse kasutamise hindamise käigus.

                  Liikmesriikide pädevad asutused kasutasid süsteemi ainuüksi 2015. aastal peaaegu 2,9 miljardit korda, mis näitab selgelt süsteemi tähtsat panust õiguskaitsekoostöösse Schengeni alal. Riiklike detsentraliseeritud lahenduste kaudu ei oleks seda liikmesriikidevahelise teabevahetuse kõrget taset saavutatud ja selliste tulemuste saavutamine liikmesriikide tasandil oleks olnud võimatu. Lisaks on SIS osutunud kõige tulemuslikumaks teabe jagamise vahendiks terrorismivastases võitluses ja annab ELi lisaväärtust, kuna võimaldab riiklikel julgeolekuteenistustel teha koostööd kiirelt, konfidentsiaalselt ja tõhusalt. Uute ettepanekutega lihtsustatakse veelgi teabevahetust ja koostööd ELi liikmesriikide vahel. Lisaks antakse Europolile ja uuele Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile nende pädevuse piires süsteemile täielik juurdepääs, mis on selge märk ELi kaasamisest tulenevast lisaväärtusest.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  1. Arendusetapp peaks algama alles pärast ärivajaduste ja lõppkasutajate nõuete täielikku kindlaksmääramist. Arendus saab toimuda alles pärast seda, kui aluseks olevad õigusaktid, milles sätestatakse eesmärgid, ulatus, funktsioonid ja tehnilised üksikasjad, on lõplikult vastu võetud.

                  2. Komisjon korraldas (ja korraldab jätkuvalt) pidevalt konsultatsioone asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas komiteemenetluse raames SISVISi komitee liikmetega. Komiteesse kuuluvad liikmesriikide esindajad nii SIRENEga seotud operatiivküsimustes (piiriülene koostöö SISi alal) kui ka SISi ning seonduva SIRENE rakenduse arendamise ja hooldusega seotud tehnilistes küsimustes Käesolevas ettepanekus kavandatud muudatusi on arutatud väga läbipaistvalt ja põhjalikult spetsiaalsetel kohtumistel ja seminaridel. Komisjon lõi talitustevahelise juhtrühma, mis hõlmab peasekretariaati, rände ja siseasjade peadirektoraati, õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraati, personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraati ning informaatika peadirektoraati. Juhtrühm jälgis hindamisprotsessi ja andis vajaduse korral juhiseid.

                  3. Lisaks kogus komisjon väliseid eksperdiarvamusi kahe uuringu kaudu, mille järeldusi on käesoleva ettepaneku väljatöötamisel arvesse võetud:

                   - SISi tehniline hindamine, mille käigus tehti kindlaks SISi peamised probleemid ja tulevased vajadused, mida tuleks käsitleda; esile toodi mure seoses talitluspidevuse maksimeerimisega ja selle tagamisega, et üldine ülesehitus suudab kasvava võimsuse nõuetega kohaneda;

                  - SIS II ülesehituse võimalike paranduste mõju hindamine IKT osas, mille käigus hinnati riiklikul tasandil SISi kasutamise praeguseid kulusid ning kolme võimalikku tehnilist stsenaariumi süsteemi parandamiseks. Kõik stsenaariumid hõlmavad tehnilisi ettepanekuid, mis keskenduvad keskse süsteemi ja üldise ülesehituse parandamisele.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Käesolevat ettepanekut tuleks käsitada selliste meetmete rakendamisena, mida käsitleti 6. aprilli 2016. aasta teatises „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“,
                     84
                   milles rõhutati, et EL peab tugevdama ja parandama oma IT-süsteeme, andmearhitektuuri ja teabevahetust õiguskaitse, terrorismivastase võitluse ja piirihalduse valdkonnas.

                  Lisaks on käesolev ettepanek tihedalt seotud järgmiste liidu poliitikavaldkondadega ja täiendab neid:

                  a)
                        sisejulgeolek, mida rõhutatakse Euroopa julgeoleku tegevuskavas,
                     85
                   et raskeid kuritegusid ja terrorikuritegusid tõkestada, avastada, uurida ja nende eest vastutusele võtta, võimaldades õiguskaitseasutustel töödelda selliste isikute isikuandmeid, keda kahtlustatakse terroriaktides või rasketes kuritegudes osalemises;

                  b)
                        andmekaitse, pidades silmas, et käesoleva ettepanekuga tuleb tagada põhiõiguste kaitse, et kaitsta nende isikute eraelu puutumatust, kelle isikuandmeid SISis töödeldakse.

                  Ettepanek on ka kooskõlas kehtivate liidu õigusaktidega, nimelt järgmistes valdkondades:

                  a)
                        Euroopa piiri- ja rannikuvalve
                     86
                   seoses esiteks ameti töötajate võimalusega teha riskianalüüse ning teiseks nende juurdepääsuga SISile seoses kavandatud ETIASega. Samuti soovitakse ettepanekuga pakkuda Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmadele, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmadele ja rändehalduse tugirühma liikmetele SISile juurdepääsu võimaldavat tehnilist liidest, et neil oleks oma volituste piires õigus pääseda juurde SISi sisestatud andmetele ja neid otsida;

                  b) Europol, pidades silmas, et käesoleva ettepanekuga antakse Europolile lisaõigus pääseda oma volituste piires juurde SISi sisestatud andmetele ja neid otsida;

                  c) Prüm,
                     87
                   pidades silmas, et käesoleva ettepaneku sätted, millega võimaldatakse isikute tuvastamist sõrmejälgede (ning näokujutiste ja DNA-profiili) põhjal, täiendavad kehtivaid Prümi sätteid, milles käsitletakse vastastikust piiriülest sidusjuurdepääsu määratud siseriiklikele DNA-andmebaasidele ja sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemidele.

                  Ettepanek on ka kooskõlas tulevaste liidu õigusaktidega, nimelt järgmistes valdkondades:

                  a) välispiiride haldamine. Ettepanek täiendab uut kavandatavat Schengeni piirieeskirjade põhimõtet, mis töötati välja terroristist välisvõitlejate probleemi tõttu ja mille kohaselt hakatakse kõigi reisijate, sealhulgas ELi kodanike kohta tegema Schengeni alale sisenemisel ja sealt väljumisel süstemaatilisi kontrolle asjakohastes andmebaasides;

                  b) riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem,
                     88
                   pidades silmas, et ettepanekuga tahetakse kajastada sõrmejälje- ja näokujutiste kavandatavat kasutamist biomeetriliste tunnustena riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi puhul;

                  c) ETIAS, pidades silmas, et ettepanekus võetakse arvesse kavandatavat ETIASt, millega on ette nähtud Euroopa Liitu reisida kavatsevate kolmandate riikide kodanike põhjalik hindamine turvalisuse seisukohast, sealhulgas kontrollid SISis.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

               –◻
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

               ☑ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               - Ettevalmistusperiood 2017. aastal

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku 2018–2020,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  89

               ☑Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –☑ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ☑ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ☑ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage);

               –◻Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF);

               –☑ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  Komisjon vastutab poliitika üldise haldamise eest ja eu-LISA vastutab süsteemi arendamise, toimimise ja hooldamise eest.

               SIS on üks ühtne infosüsteem. Kahes ettepanekus (käesolev ettepanek ja ettepanek, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas) ette nähtud kulusid ei tuleks järelikult käsitada mitte kahe, vaid ühe summana. Mõlema ettepaneku rakendamiseks vajalike muudatuste mõju eelarvele on kajastatud ühes finantsselgituses.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Komisjon, liikmesriigid ja amet vaatavad SISi kasutamise korrapäraselt läbi ja jälgivad seda eesmärgiga tagada selle jätkuv tulemuslik ja tõhus toimimine. Komisjoni abistab tehniliste ja operatiivmeetmete rakendamisel komitee, nagu käesolevas ettepanekus kirjeldatud.

                  Lisaks hõlmavad käesoleva kavandatud määruse artikli 71 lõiked 7 ja 8 sätteid ametliku korrapärase läbivaatamise ja hindamise protsessi kohta.

                  eu-LISA on kohustatud esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kahe aasta järel aruande, mis käsitleb keskse SISi tehnilist toimimist (sealhulgas turvalisust), seda toetavat sideinfrastruktuuri ning täiendava teabe kahe- ja mitmepoolset vahetamist liikmesriikide vahel.

                  Lisaks on komisjon kohustatud korraldama iga nelja aasta järel SISi ja liikmesriikidevahelise teabevahetuse üldise hindamise ning jagama tulemusi Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. Selle käigus

                  a) käsitletakse saavutatud tulemusi võrreldes eesmärkidega;

                  b) hinnatakse, kas süsteemi aluspõhimõtted on jätkuvalt kehtivad;

                  c) hinnatakse, kuidas määrust keskse süsteemi suhtes kohaldatakse;

                  d) hinnatakse keskse süsteemi turvalisust;

                  e) uuritakse mõjusid süsteemi edaspidisele toimimisele.

                  Lisaks peab eu-LISA tegema nüüd päevast, kuist ja aastast statistikat SISi kasutamise kohta, tagades süsteemi ja selle eesmärkidega võrreldes saavutatud tulemuste pideva jälgimise.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Tuvastatud ohud

                  Kindlaks on tehtud järgmised ohud.

                  1. eu-LISA võimalikud raskused käesolevas ettepanekus esitatud muudatuste haldamisel paralleelselt muude käimasolevate muudatustega (nt SISis sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi rakendamine) ja tulevaste muudatustega (nt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, ETIAS ja Eurodaci ajakohastus). Seda riski võib maandada, tagades, et eu-LISA-l on piisavalt töötajaid ja vahendeid nende ülesannete täitmiseks ja selle töövõtja tegevuse jooksvaks juhtimiseks, kellega on sõlmitud töökorras hoidmise leping.

                  2. Liikmesriikide raskused

                  2.1 Need raskused on peamiselt rahalised. Näiteks hõlmavad seadusandlikud ettepanekud osalise riikliku koopia kohustuslikku loomist igas N.SIS IIs. Liikmesriigid, kes ei ole seda veel teinud, peavad selle investeeringu tegema. Liidese juhenddokument tuleks riiklikul tasandil täielikult rakendada. Need liikmesriigid, kes ei ole seda veel teinud, peavad asjaomaste ministeeriumide eelarvetes selleks vahendid ette nägema. Seda ohtu võib maandada liikmesriikidele ELi vahendite eraldamise kaudu, nt Sisejulgeolekufondi piiride komponendist.

                  2.2 Riiklikud süsteemid tuleb kesksete nõuetega vastavusse viia ja selleteemalised arutelud liikmesriikidega võivad arendamisel viivitusi põhjustada. Seda ohtu võib maandada selles küsimuses liikmesriikidega varakult koostöö tegemise kaudu tagamaks, et meetmeid saab võtta õigel ajal.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  SISi kesksete komponentide eest vastutab eu-LISA. Selleks et võimaldada SISi kasutamist rändesurve, piirihalduse ja kuritegude suundumuste analüüsimise eesmärgil paremini jälgida, peaks eu-LISA suutma kujundada tehnika tasemele vastava suutlikkuse liikmesriikidele ja komisjonile statistiliste aruannete esitamiseks.

                  eu-LISA raamatupidamisaruanded esitatakse heakskiitmiseks Euroopa Kontrollikojale ja nende suhtes kohaldatakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust. Komisjoni siseauditi talitus teeb auditeid koostöös eu-LISA siseaudiitoriga.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Ei ole asjakohane

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Pettuste vastu võitlemise meetmed on sätestatud määruse (EL) nr 1077/2011 artiklis 35 järgmiselt:

                  1. Pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemisel kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1073/1999.

                  2. Amet ühineb institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles käsitletakse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlusi, ja kehtestab viivitamata kõigi ameti töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted.

                  3. Rahastamisotsustes ning neist tulenevates rakenduslepingutes ja -aktides sätestatakse sõnaselgelt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teha ameti rahaliste vahendite saajate ning rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures kohapealseid kontrolle.

                  Kooskõlas kõnealuse sättega võeti 28. juunil 2012. aastal vastu Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti haldusnõukogu otsus, milles käsitletakse nende sisejuurdluste tingimusi, mida tehakse seoses pettuse, korruptsiooni ja mis tahes muu ELi huve kahjustava ebaseadusliku tegevusega.

                  Kohaldatakse rände ja siseasjade peadirektoraadi pettuse ennetamise ja avastamise strateegiat.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute liik

                        Rahaline osalus

                        Rubriik 3 „Julgeolek ja kodakondsus“

                        Liigendatud/liigendamata
                           90

                        EFTA riigid
                           91

                        Kandidaatriigid
                           92

                        Kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        18 02 08 – Schengeni infosüsteem

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        JAH

                        EI

                        18 02 01 01 – Toetus piirihaldusele ja ühisele viisapoliitikale seadusliku reisimise hõlbustamiseks

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        JAH

                        EI

                        18 02 07 – Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA)

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        JAH

                        EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        3

                        Julgeolek ja kodakondsus

                        RÄNDE JA SISEASJADE PEADIREKTORAAT

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        KOKKU

                        •Tegevusassigneeringud

                        18 02 08 Schengeni infosüsteem

                        Kulukohustused

                        (1)

                        6,234

                        1,854

                        1,854

                        9,942

                        Maksed

                        (2)

                        6,234

                        1,854

                        1,854

                        9,942

                        18 02 01 01 (piirid ja viisad)

                        Kulukohustused

                        (1)

                        18,405

                        18,405

                        36,810

                        Maksed

                        (2)

                        18,405

                        18,405

                        36,810

                        Rände ja siseasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a+3

                        6,234

                        20,259

                        20,259

                        46,752

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        6,234

                        20,259

                        20,259

                        46,752

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        3

                        Julgeolek ja kodakondsus

                        eu-LISA

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        KOKKU

                        •Tegevusassigneeringud

                        Jaotis 1: personalikulud

                        Kulukohustused

                        (1)

                        0,210

                        0,210

                        0,210

                        0,630

                        Maksed

                        (2)

                        0,210

                        0,210

                        0,210

                        0,630

                        Jaotis 2: infrastruktuuri- ja tegevuskulud

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Maksed

                        (2a)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Jaotis 3: tegevuskulud

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        12,893

                        2,051

                        1,982

                        16,926

                        Maksed

                        (2a)

                        2,500

                        7,893

                        4,651

                        15,044

                        eu-LISA assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a+3

                        13,103

                        2,261

                        2,192

                        17,556

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        2,710

                        8,103

                        4,861

                        15,674

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <….> assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+6

                        Maksed

                        =5+6

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+6

                        19,337

                        22,520

                        22,451

                        64,308

                        Maksed

                        =5+6

                        8,944

                        28,362

                        25,120

                        62,426

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        <….> peadirektoraat

                        • Inimressursid

                        • Muud halduskulud

                        <….> peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        5

                        Halduskulud

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           93

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        Maksed

               3.2.3.1.Hinnanguline mõju rände ja siseasjade peadirektoraadi assigneeringutele

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2018

                        Aasta

                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           94

                        Keskmine kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           95

                        Riikliku süsteemi arendamine

                        Riikliku süsteemi arendamine

                        1

                        1

                        1,221

                        1

                        1,221

                        2,442

                        ERIEESMÄRK nr 2

                        Infrastruktuur

                        1

                        1

                        17,184

                        1

                        17,184

                        34,368

                        KULUD KOKKU

                        18,405

                        18,405

                        36,810

               3.2.3.2.Hinnanguline mõju eu-LISA tegevusassigneeringutele

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2018

                        Aasta

                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           96

                        Keskmine kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           97

                           Keskse süsteemi arendamine

                        - Töövõtja

                        1

                        5.013

                        5.013

                        - Tarkvara

                        1

                        4,050

                        4,050

                        - Riistvara

                        1

                        3,692

                        3,692

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        12,755

                        12,755

                        ERIEESMÄRK nr 2
                           Keskse süsteemi hooldamine

                        - Töövõtja

                        1

                        0

                        1

                        0,365

                        1

                        0,365

                        0,730

                        Tarkvara

                        1

                        0

                        1

                        0,810

                        1

                        0,810

                        1,620

                        Riistvara

                        1

                        0

                        1

                        0,738

                        1

                        0,738

                        1,476

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        1,913

                        1,913

                        3,826

                        ERIEESMÄRK nr 3
                           Kohtumised/koolitused

                        Koolitustegevus

                        1

                        0,138

                        1

                        0,138

                        1

                        0,069

                        0,345

                        Erieesmärk nr 3 kokku

                        0,138

                        0,138

                        0,069

                        0,345

                        KULUD KOKKU

                        12,893

                        2,051

                        1,982

                        16,926

               3.2.3.3.Hinnanguline mõju eu-LISA inimressurssidele

               Kokkuvõte

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        KOKKU

                        Ametnikud (AD palgaastmed)

                        Ametnikud (AST palgaastmed)

                        Lepingulised töötajad

                        0,210

                        0,210

                        0,210

                        0,630

                        Ajutised töötajad

                        Riikide lähetatud eksperdid

                        KOKKU

                        0,210

                        0,210

                        0,210

                        0,630

               Värbamine on kavandatud 2018. aasta jaanuariks. Kogu personal peab olema komplekteeritud 2018. aasta alguseks, et oleks võimalik õigel ajal alustada arendust eesmärgiga tagada uuesti sõnastatud SIS II kasutuselevõtt 2020. aastal. Nii projekti elluviimise kui ka kasutuselevõtule järgneva operatiivtoe ja hoolduse jaoks on vaja kolme uut lepingulist töötajat. Neid kasutatakse järgmiselt:

               et toetada projektimeeskonna liikmetena projekti elluviimist, sh järgmisi tegevusi: nõuete ja tehniliste spetsifikatsioonide kindlaksmääramine, koostöö, liikmesriikide toetamine elluviimise jooksul, liidese juhenddokumendi ajakohastamine, lepinguliste tarnete kontroll, dokumentide koostamine ja ajakohastamine;

               et toetada koostöös töövõtjaga süsteemi töölerakendamisel üleminekutoiminguid (versioonide jälgimine, operatiivprotsessi ajakohastamine, koolitused (sh koolitustegevus liikmesriikides) jms;

               et toetada pikaajalisemaid meetmeid, spetsifikatsioonide kindlaksmääramist, lepingulisi ettevalmistusi nii süsteemi ümberkorraldamise korral (nt pildituvastuse tõttu) kui ka siis, kui SIS II töökorras hoidmise lepingut on vaja uute (tehniliste või eelarveliste) muudatustega arvestamiseks muuta;

               et võimaldada pärast kasutuselevõtmist pideva hoolduse ja talituse ajal teise taseme tuge.

               Tuleb märkida, et need kolm uut töötajat (täistööajale taandatud lepingulised töötajad) lisanduvad projekti/lepinguga ning finantsiliste järelmeetmete seotud / operatiivtoimingutes kasutatavatele sisemeeskonna ressurssidele. Lepinguliste töötajate kasutamine tagab lepingute piisava kestuse ja jätkumise, talitluspidevuse ning samade spetsialistide kasutamise projekti lõpuleviimisele järgnevas operatiivtoes. Lisaks on operatiivtoe osutamisel vaja juurdepääsu tootmiskeskkonnale, kuid töövõtjatele ega koosseisuvälistele töötajatele ei saa seda võimaldada.

               3.2.3.4.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta N+2

                        Aasta N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           98

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 aa
                           99

                        - peakorteris

                        - delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muu eelarverida (täpsustage)

                        KOKKU

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadisiseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –◻
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –☑
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Kavas on Sisejulgeolekufondi e-piirideks ette nähtud vahendite ülejäänud osa ümberplaneerimine, et rakendada kahe ettepanekuga ette nähtud funktsioone ja muudatusi. Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi määrus näeb ette rahastamisvahendi, mis hõlmab e-piiride paketi rakendamise eelarvet. Selle artiklis 5 on sätestatud, et programmi kaudu rakendatakse 791 miljonit eurot rändevoogude juhtimist ELi välispiiril toetavate IT-süsteemide käivitamiseks artiklis 15 sätestatud tingimustel. Eespool osutatud 791 miljonist eurost on 480 miljonit eurot nähtud ette riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi arendamiseks ja 210 miljonit eurot ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) arendamiseks. Ülejäänud 100,828 miljonit eurot kasutatakse osaliselt kahes ettepanekus ette nähtud SIS II funktsioonide ajakohastamisega seotud muudatuste kulude katmiseks.

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –☑Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –☑
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –☑
                     mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           100

                        2018

                        2019

                        2020

                        2021

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Artikkel 63 13 – Schengeniga ühinenud riikide (CH, NO, LI, IS) osamaks

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        p.m

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  18 02 08 (Schengeni infosüsteem), 18 02 07 (eu-LISA)

               Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod.

                  Eelarve sisaldab Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ühinenud riikide osamaksu.

                     (1)
                  Aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) hindamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõikele 5, artikli 43 lõikele 3 ja artikli 50 lõikele 5 ning otsuse 2007/533/JSK artikli 59 lõikele 3 ja artikli 66 lõikele 5 ning aruandele lisatud komisjoni talituste töödokument (ELT…).

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98).

                     (3)
                  COM(2016) 205 (final), 6.4.2016.

                     (4)
                  Komisjoni 17. juuni 2016. aasta otsus 2016/C 257/03.

                     (5)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, lk 1).

                     (6)
                  Määrus (EL) 2018/xxx [riigipiiri ületamise kontroll] ja määrus (EL) 2018/xxx [ebaseaduslikult riigis viibivate kolmanda riigi kodanike tagasisaatmine].

                     (7)
                  Vt 20. aprilli 2016. aasta teatis COM(2016) 230 (final) „Euroopa julgeoleku tegevuskava elluviimine, et võidelda terrorismi vastu ning liikuda tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu poole“, lk 4f.

                     (8)
                  Aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) hindamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõikele 5, artikli 43 lõikele 3 ja artikli 50 lõikele 5 ning otsuse 2007/533/JSK artikli 59 lõikele 3 ja artikli 66 lõikele 5 ning aruandele lisatud komisjoni talituste töödokument (ELT…).

                     (9)
                  Kõrgetasemelise eksperdirühma esimehe 21. detsembri 2016. aasta aruanne.

                     (10)
                  Vt 5. jagu „Muu teave“, kus käesolevas ettepanekus sisalduvaid muudatusi on põhjalikult selgitatud.

                     (11)
                  Nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsus 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63).

                     (12)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1986/2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 28.12.2006, lk 1).

                     (13)
                  COM(2015) 185 (final).

                     (14)
                  COM(2016) 230 (final).

                     (15)
                  COM(2016) 731 (final).

                     (16)
                  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1) ning nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

                     (17)
                  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

                     (18)
                  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

                     (19)
                  Nõukogu 29. juuni 2010. aasta otsus Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (ELT L 166, 1.7.2010, lk 17).

                     (20)
                  Loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, lk 1).

                     (21)
                  Aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) hindamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõikele 5, artikli 43 lõikele 3 ja artikli 50 lõikele 5 ning otsuse 2007/533/JSK artikli 59 lõikele 3 ja artikli 66 lõikele 5 ning aruandele lisatud komisjoni talituste töödokument.

                     (22)
                  Euroopa Komisjoni LÕPPARUANNE – „SIS II technical assessment“.

                     (23)
                  Euroopa Komisjoni LÕPPARUANNE – „ICT Impact Assessment of Possible Improvements to the SIS II Architecture 2016“.

                     (24)
                  Euroopa Komisjoni LÕPPARUANNE – „ICT Impact Assessment of the technical improvements to the SIS II architecture – Final Report“, 10. november 2016 (Wavestone).

                     (25)
                  Komisjoni 29. jaanuari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/219, millega asendatakse rakendusotsuse 2013/115/EL (milles käsitletakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamatut ja muid rakendusmeetmeid) lisa (ELT L 44, 18.2.2015, lk 75).

                     (26)
                  Komisjoni soovitus teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) nõuetekohast kohaldamist ning SIS II rakendavate ja kasutavate liikmesriikide pädevate asutuste kaudu täiendava teabe vahetamist käsitlevate soovituste ja heade tavade kataloogi koostamise kohta (C(2015) 9169/1).

                     (27)
                  Nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1053/2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).

                     (28)
                  Euroopa Liidu põhiõiguste harta (2012/C 326/02).

                     (29)
                  Wavestone „ICT Impact Assessment of the technical improvements to the SIS II architecture – Final Report“, 10. november 2016, Scenario 3 Distinct N. SIS II Implementation.

                     (30)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend (ELT L 150, 20.5.2014, lk 143).

                     (31)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

                     (32)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1986/2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 28.12.2006, lk 1).

                     (33)
                  COM (2016)731 (final).

                     (34)
                  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3).

                     (35)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

                     (36)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

                     (37)

                     EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19

                  . Konventsiooni on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1160/2005 (

                     ELT L 191, 22.7.2005, lk 18

                  ).

                     (38)

                     EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4

                  .

                     (39)
                  Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsus 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (

                     EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1

                  ).

                     (40)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 181, 28.12.2006, lk 4).

                     (41)
                  Nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsus 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63).

                     (42)
                  Aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) hindamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõikele 5, artikli 43 lõikele 3 ja artikli 50 lõikele 5 ning otsuse 2007/533/JSK artikli 59 lõikele 3 ja artikli 66 lõikele 5 ning aruandele lisatud komisjoni talituste töödokument (ELT…).

                     (43)
                  Määrus (EL) 2018/…

                     (44)
                  Loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, lk 1).

                     (45)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

                     (46)
                  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1) ja nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

                     (47)
                  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, 18.07.2002, lk 1).

                     (48)
                  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3).

                     (49)
                  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, 18.07.2002, lk 1).

                     (50)
                  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3).

                     (51)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1986/2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 28.12.2006, lk 1).

                     (52)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

                     (53)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

                     (54)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 25.5.2016, lk 53).

                     (55)
                  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1).

                     (56)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).

                     (57)
                  COM (2016)731 (final).

                     (58)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

                     (59)
                  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

                     (60)
                  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

                     (61)
                  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

                     (62)
                  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

                     (63)
                  Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsus 2004/849/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist (

                     ELT L 368, 15.12.2004, lk 26

                  ).

                     (64)
                  Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsus 2004/860/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist (

                     ELT L 370, 17.12.2004, lk 78

                  ).

                     (65)
                  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

                     (66)
                  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/349/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, eelkõige seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades ja politseikoostööga (ELT L 160, 18.6.2011, lk 1).

                     (67)
                  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

                     (68)
                  ELT L 166, 1.7.2010, lk 17.

                     (69)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend (ELT L 150, 20.5.2014, lk 143).

                     (70)
                  Komisjoni 4. mai 2010. aasta otsus 2010/261/EL keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri turvakava kohta (ELT L 112, 5.5.2010, lk 31).

                     (71)
                  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1).

                     (72)
                  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3).

                     (73)
                  Loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, lk 1).

                     (74)
                  Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT L 338, 23.12.2003, lk 1).

                     (75)
                  Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).

                     (76)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend (ELT L 150, 20.5.2014, lk 143).

                     (77)
                  Komisjoni 4. mai 2010. aasta otsus 2010/261/EL keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri turvakava kohta (ELT L 112, 5.5.2010, lk 31).

                     (78)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (79)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (80)
                  COM(2015) 185 (final).

                     (81)
                  COM(2016) 205 (final).

                     (82)
                  COM(2016) 230 (final).

                     (83)
                  Ares(2016)2231546 – 12/05/2016.

                     (84)
                  COM(2016) 205 (final).

                     (85)
                  COM(2015) 185 (final).

                     (86)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).

                     (87)
                  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1), ning nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

                     (88)
                  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemEuroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete registreerimiseksning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 767/2008 (COM(2016) 194 (final)).

                     (89)
                  Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (90)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (91)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (92)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (93)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (94)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (95)
                  Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.

                     (96)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (97)
                  Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.

                     (98)
                  Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (99)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).

                     (100)
                  Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.