title: Ettepanek: Nõukogu määrus, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuse kohta maaelu arengule {SEK(2004) 931}

text:
                 EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                Brüssel 14.7.2004
                                                KOM(2004) 490 lõplik
                                                2004/0161 (CNS)
                                    Ettepanek:
                              NÕUKOGU MÄÄRUS,
   Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuse kohta maaelu arengule
                                (komisjoni esitatud)
                                 {SEK(2004) 931}
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                        SELETUSKIRI
   1. Ühise põllumajanduspoliitika esimese samba 2003. ja 2004. aasta põhjaliku reformi
      järgselt on uuel finantsperioodil poliitikareformi põhisuunaks maaelu areng.
   2. Maaelu areng on oluline poliitikavaldkond, kuna üle poole EL-25 rahvastikust elab
      maapiirkondades, mis hõlmavad 90% liidu territooriumist. Põllu- ja metsamajandus
      on ELi maapiirkondades maakasutuse ja loodusvarade haldamise seisukohast
      jätkuvalt erilise tähtsusega ning oluliseks aluseks maapiirkondade majanduse
      mitmekesistamisel.
   3. Probleemid ja väljakutsed, millega maaelu arengu poliitika tegelema peab, on
      kokkuvõttes järgmised.
      –      Majanduslikud: maapiirkondades on sissetulek keskmisest märkimisväärselt
             madalam, vananev töötav elanikkond ning suurem sõltuvus peamisest sektorist.
      –      Sotsiaalsed: maapiirkondades on selgelt kõrgem tööpuudus. Madal
             rahvastikutihedus ja rahvastikukadu mõnedes piirkondades võivad samuti
             suurendada selliste probleemide riski, nagu kehv juurdepääs põhiteenustele,
             sotsiaalne tõrjutus ja kitsamad tööhõivevõimalused.
      –      Keskkondlikud: vajadus tagada põllumajanduse ja metsanduse positiivne mõju
             paikkonnale ja keskkonnale laiemalt eeldab õige tasakaalu saavutamist.
   4. Agenda 2000 kehtestas maaelu arengu poliitika ühise põllumajanduspoliitika teise
      sambana täiendamaks turupoliitika edasist reformi üle kogu Euroopa. Maaelu arengu
      poliitikat ei saa seetõttu vaadelda eraldi tema rollist ühise põllumajanduspoliitika II
      sambana, kusjuures rõhk on sõnal „ühine“, st on tehtud valik organiseerida
      põllumajandussektorit ELi tasandil. See on olulise tähtsusega kahe samba vahelise
      vahendite ja poliitikaeesmärkide sidususe kindlustamise osas.
   5. ELi maaelu arengu poliitika järgib säästva arengu üldisi suundumusi kooskõlas
      Lissaboni (märts 2000) ja Göteborgi (juuni 2001) Euroopa Ülemkogude otsustega.
      Kui Lissaboni otsustega seati eesmärk muuta Euroopa Liit 2010. aastaks kõige
      konkurentsivõimelisemaks teadmistele toetuvaks majanduspiirkonnaks, siis
      Göteborgi otsustega lisandus uus rõhuasetus keskkonnakaitsele ja säästvama arengu
      saavutamisele. Viimati mainitud otsustes tõsteti esile ka asjaolu, et Agenda 2000
      kontekstis on Euroopa põllumajanduspoliitika „enam orienteeritud elanikkonna nende
      kasvavate vajaduste rahuldamisele, mis puudutavad toidu ohutust, toidu kvaliteeti,
      toodete eristumist, loomade heaolu, keskkonna kvaliteeti ning looduse ja paikkondade
      kaitset“.
   6. Ühise põllumajanduspoliitika reformi edasine rakendamine tähendab vajadust jätkuva
      valdkondliku komponendi järele ELi maaelu arengu poliitikas. Lisaks tähendab
      põllumajandusettevõtete struktuuri duaalsus ja põllumajanduse siiani suur osa paljude
      uute liikmesriikide tööhõives seda, et see poliitika peab täiendama põllumajanduse ja
      maapiirkondade ümberkorraldamist.
   7. ELi maaelu arengu poliitika territoriaalne osalus maapiirkondade majanduslike,
      sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide lahendamisel seisneb põllumajanduse ja
      metsanduse       täiendamises      nende     olulises  maaharimisfunktsioonis     ning
ET                                            2                                               ET
 ---pagebreak---        põllumajanduse ja metsanduse lülitamises maapiirkondade mitmekesistatud
       majandusse ning maapiirkondade sotsiaal-majandusliku arengu toetamises.
   8.  Ühise põllumajanduspoliitika hiljutine reform rõhutab ühise põllumajanduspoliitika
       kahe samba vastastikust täiendavust, võttes kasutusele meetmed nagu toetuse
       lahutamine toodangust , nõuetele vastavus ja toetuste ümbersuunamine (st vahendite
       ülekandmine esimesest sambast teise), mida rakendatakse alates 2005. aastast.
       Esimene sammas tegeleb põhilise sissetulekutoetuse andmisega talupidajatele, kes
       võivad edaspidi toota vastavalt turunõudmistele, teine sammas toetab põllumajandust
       avalike kaupade tootjana selle keskkonna ja maaeluga seotud funktsioonides ning
       maapiirkondade arengut.
   9.  Peegeldades Salzburgi konverentsi (november 2003) järeldusi ning Lissaboni ja
       Göteborgi Euroopa Ülemkogude strateegilisi suuniseid ning rõhutades
       jätkusuutlikkuse majanduslikke, keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid elemente, on aastate
       2007–2013 finantsperspektiive puudutavas teatises seatud järgmised kolm peamist
       maaelu arengu poliitika eesmärki:
       –     põllumajandussektori      konkurentsivõime    tõstmine   ümberkorraldustoetuste
             kaudu;
       –     keskkonna- ja paikkondade seisundi parandamine maaharimistoetuste kaudu
             (sealhulgas maaelu arengu meetmed, mis on seotud Natura 2000 aladega);
       –     maapiirkondade elukvaliteedi tõstmine ja majandustegevuse mitmekesistamise
             soodustamine põllumajandussektorile ja muudele maapiirkondade ettevõtjatele
             suunatud meetmete kaudu.
       Kokkuvõttes seisneb maaelu arengu poliitika ELi mõõtme olulisus:
       –     edasise ühise põllumajanduspoliitika reformi täiendamises ning sidususe
             tagamises esimese samba vahendite ja poliitikatega;
       –     muude ELi poliitika prioriteetide, näiteks loodusvarade säästva kasutamise,
             maapiirkondade innovatiivsuse ja konkurentsivõime ning majandusliku ja
             sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamises.
   10. Käesoleva programmiperioodi programmide, programmisüsteemide ning erinevate
       finantsjuhtimis- ja finantskontrollisüsteemide suur arv on märkimisväärselt
       suurendanud liikmesriikide ja komisjoni halduskoormust ning vähendanud maaelu
       arengu poliitika sidusust ja läbipaistvust.
   11. Esimeseks oluliseks sammuks on tuua maaelu areng ühtse rahastamis- ja
       planeerimisraamistiku alla.
   12. Oluline vahend maaelu arengu programmitöö ELi prioriteetidele keskendumise ja
       muude ELi poliitikatega vastastikuse täiendavuse tagamiseks on ELi maaelu arengu
       strateegiline dokument, mille valmistab ette komisjon ning mis on aluseks riiklikele
       maaelu arengu strateegiatele ja programmidele.
   13. ELi prioriteetidega arvestavad selgesti sätestatud eesmärgid ja suurem rõhuasetus
       programmi tulemuste esitamisele tugevdatud järelevalve ja hindamise kaudu tagavad
       suurema läbipaistvuse ja vastutuse ELi raha kasutamise eest ning jätavad samas
       liikmesriikidele üldisemate eeskirjade ja toetuse saamise tingimuste ning lihtsustatud
ET                                            3                                               ET
 ---pagebreak---        finantsjuhtimise ja -kontrolli korra kaudu suurema vabaduse selles suhtes, kuidas nad
       programme rakendada soovivad.
   14. Huvirühmadega konsulteerimine riiklike strateegiate ja programmide kujundamisel,
       rakendamisel ja hindamisel, LEADERi altpoolt tulevate algatuste integratsioon,
       parimate lahenduste vahetus ning võrgustike moodustamine aitavad kaasa hea
       valitsemistava aluseks oleva struktuurse dialoogi tagamisele.
   15. Kavandatavad muudatused koos suurema selgusega selles osas, mis puudutab
       liikmesriikide ja komisjoni finantsjuhtimise alaseid kohustusi, peaks maaelu arengu
       poliitika rakendamist ja haldamist märkimisväärselt parandama.
   16. Esimeseks sammuks programmitöö faasis maaelu arengule strateegilisema
       lähenemise saavutamiseks on komisjoni poolt ette valmistatav strateegiline
       dokument, mis sätestab ELi prioriteedid kolme poliitika põhisuuna jaoks. Dokument
       teeb kindlaks plussid ja miinused ELi tasandil ning põhinäitajad edusammude
       mõõtmiseks ELi prioriteetide saavutamisel. Seejärel võtab nõukogu ELi maaelu
       arengu strateegia vastu ja see on aluseks liikmesriikide siseriiklikele maaelu arengu
       strateegiatele. Siseriiklikud maaelu arengu strateegiad viivad pärast huvirühmadega
       konsulteerimist ELi prioriteedid vastavusse siseriikliku olukorraga, sätestavad
       põhilised tulemusnäitajad ning demonstreerivad maaelu arengu programmide ja muu
       ELi poliitika, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika, vastastikust täiendavust.
   17. Programmid liigendavad siseriikliku strateegia eraldi strateegiaks, mis vastab kõigile
       kolmele temaatilisele põhisuunale, mis on kooskõlas artiklis 9 esitatud peamiste
       poliitikaeesmärkidega, ning LEADER põhisuunale, kasutades kvantifitseeritud
       eesmärke ja põhitulemusnäitajaid (mis sisaldavad miinimumhulga tervet ELi
       hõlmavaid ühiseid näitajaid). Tasakaalustatud strateegia tagamiseks on ELi
       programmide rahaliste vahendite kogusummast esimese (konkurentsivõime) ja
       kolmanda põhisuuna (maaelu üldine areng) minimaalseks rahastamiseks vaja
       vähemalt 15% ning teise põhisuuna (maakasutus) rahastamiseks vähemalt 25%.
       LEADER põhisuunale on eraldatud vähemalt 7% ELi rahalistest vahenditest.
   18. Iga temaatilise põhisuuna koostisosadena on olemas rida meetmeid. Meetmete
       rakendamise tingimusi on täiustatud ja lihtsustatud.
   19. Esimese põhisuuna puhul (põllu- ja metsamajanduse konkurentsivõime) rajaneks
       ümberkorraldusstrateegia meetmetel, mis on seotud inim- ja füüsilise kapitaliga ning
       kvaliteediaspektidega ning võimaldaks kasutuselt kõrvaldada teatavad meetmed, mida
       uutes liikmesriikides praegu kohaldatakse.
   20. Teise põhisuuna (keskkond ja maaviljelus) strateegia kohustuslik osalus seisneb
       põllumajanduse keskkonnapoliitikas. Olemasolev vähemsoodsamaid piirkondi
       hõlmav meede on uuesti määratletud selles osas, mis puudutab vahetsoonide
       piiritlemist (mis põhineb osaliselt paljudel juhtudel juba vananenud sotsiaal-
       majanduslikel andmetel). Uus piiritlemine peab põhinema mulla viljakusel ning
       ilmastikuoludel ning ekstensiivpõllumajanduse olulisusel maaviljeluse seisukohast,
       madal mulla viljakus ja kehvad ilmastikuolud näitavad põllumajandustegevuse
       säilitamise keerulisust.
   21. Teise põhisuuna meetmete üldtingimus abisaaja tasandil on kinnipidamine ELi ja
       siseriiklikest kohustuslikest, vastavalt põllumajanduse ja metsanduse seisukohast
       olulistest nõuetest.
ET                                            4                                               ET
 ---pagebreak---    22. Kolmanda põhisuuna (maaelu üldine areng) jaoks on eelistatud rakendusmeetodiks
       allpiirkondlikele üksustele suunatud kohalikud arengustrateegiad, mis on välja
       töötatud kas riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste tihedas koostöös või siis
       välja arendatud ja rakendatud altpoolt tuleva algatuse kaudu, kasutades LEADER
       lähenemist (avaliku ja erasektori partnerlust esindavate kohalike tegevusrühmade
       parimate kohalike arengukavade valimine). Võimalik on ka teatavate kolmanda
       põhisuuna meetmete horisontaalne rakendamine.
   23. Igas programmis peaks sisalduma LEADER põhisuund finantseerimaks                kohalike
       tegevusrühmade        kolmel      temaatilisel    põhisuunal      rajanevate    kohalike
       arengustrateegiate rakendamist, kohalike tegevusrühmade tegevuskulusid,         kohalike
       tegevusrühmade vahelisi koostööprojekte, eksperimentaalseid ja                   katselisi
       lähenemisviise ning võimekuse suurendamist, mis on vajalik                      kohalike
       arengustrateegiate ettevalmistamiseks.
   24. Programmi rakendamise tehniliseks abiks võib eraldada kuni 4% programmi
       rahalistest vahenditest, sealhulgas riiklike võrgustike rahastamiseks, et toetada maaelu
       arengumeetmete rakendamist ja eelkõige kohalikke tegevusrühmi ning täita maaelu
       arengu Euroopa võrgustiku kontaktpunkti rolli. ELi maaelu arengu võrgustik abistab
       komisjoni selle poliitika rakendamisel.
   25. ELi kaasrahastamise määrad sätestatakse põhisuuna tasandil, miinimummääraks on
       20% ja maksimummääraks 50% riiklikest kogukulutustest (75% vähem arenenud
       piirkondades). Teise põhisuuna ja LEADER põhisuuna maksimummääraks on 55%
       (80% vähem arenenud piirkondades), mis näitab nende põhisuundade tähtsust ELi
       jaoks.     Äärepoolseimate       piirkondade     puhul     tõstetakse    kaasrahastamise
       maksimummäära viie võrra.
   26. Käesoleva perioodi ELi maaelu arendamiseks mõeldud rahalistest vahenditest
       (väljaarvatud ümbersuunamine) hoitakse 3% reservis ja eraldatakse 2012. ja 2013.
       aastal neile liikmesriikidele, kus LEADER põhisuund kõige paremini toimib.
   27. Programmide rakendamiseks võetakse kasutusele tugevdatud järelevalve, hindamise
       ja aruandlussüsteem, mis põhineb liikmesriikide ja komisjoni vahel kokkulepitud ELi
       ühisel raamistikul. Iga-aastaste kokkuvõtlike siseriiklike aruannete põhjal, mis
       käsitlevad programmide täideviimist ja edusamme riiklike strateegiate rakendamisel
       (tulemuste osas), esitab komisjon igal aastal aruande ELi maaelu arengu prioriteetide
       rakendamise edenemise kohta. Vajaduse korral võib see viia ettepanekuni ELi maaelu
       arengustrateegia kohandamiseks.
   28. Kirjeldatud lähenemine võimaldaks maaelu arenguks mõeldud ELi kaasrahastamise
       keskendada nimetatud kolme poliitika üldsuuna ühiselt kokkulepitud ELi
       prioriteetidele ning annaks liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil piisavat
       paindlikkust leidmaks tasakaalu valdkondliku mõõtme (põllumajanduse
       ümberkorraldamine) ning territoriaalse mõõtme (maaviljelus ja maapiirkondade
       sotsiaal-majanduslik areng) vahel, olles vastavuses konkreetsete olukordade ja
       vajadustega. Lisaks võib LEADER mudelit kohaldada laiemal pinnal, samas kui ELi
       jaoks tervikuna oleks tagatud LEADER lähenemise jätkamine ja konsolideerimine.
ET                                             5                                                  ET
 ---pagebreak---                                                          2004/0161 (CNS)
                                              Ettepanek:
                                       NÕUKOGU MÄÄRUS,
    Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuse kohta maaelu arengule
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,
   võttes arvesse regioonide komitee arvamust,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Põllumajanduspoliitika peaks tõhustama ja täiendama ühise põllumajanduspoliitika
           turu ja sissetulekutoetuse poliitikat, mis aitab kaasa selle poliitika suhtes
           asutamislepingu artikli 33 lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamisele. Maaelu
           arengu poliitika peaks arvesse võtma asutamislepingu artiklis 158 sätestatud
           majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitika üldisi eesmärke ning aitama kaasa
           nende saavutamisele ning integreerima muud peamised poliitika prioriteedid, mis on
           määratletud Lissaboni ja Göteborgi Euroopa Ülemkogude säästva arengu alastes
           otsustes.
   (2)     Vastavalt asutamislepingu artikli 33 lõike 2 punktile a tuleb ühise
           põllumajanduspoliitika kujundamisel ja selle kohaldamismeetodite väljatöötamisel
           arvesse võtta põllumajandustegevuse erilaadi, mis tuleneb põllumajanduse sotsiaalsest
           struktuurist ning eri maapiirkondade struktuurilistest ja looduslikest erinevustest.
   (3)     Ühise põllumajanduspoliitika reform 2003. aasta juunis ja 2004. aasta aprillis tõi kaasa
           suured muudatused, millel on tõenäoliselt märkimisväärne mõju majandusele kõikjal
           ühenduse maapiirkondades põllumajandustootmise viiside, maakasutusmeetodite,
           tööhõive ning maapiirkondade üldiste sotsiaalsete ja majanduslike tingimuste osas.
   (4)     Ühenduse meetmed peaksid liikmesriikide meetmeid täiendama või neid toetama.
           Partnerlust tuleks tugevdada, kaasates erinevat liiki partnereid, võttes täielikult arvesse
           liikmesriikide institutsionaalseid pädevusi. Asjaomased partnerid peaksid osalema
           programmide ettevalmistamises, järelevalves ja hindamises.
   (5)     Ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud
           subsidiaarsuse põhimõttega. Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik maaelu arengu
           eesmärki adekvaatselt saavutada, arvestades selle ning ühise põllumajanduspoliitika
           muude vahendite vahelisi seoseid, maapiirkondade vaheliste erinevuste ulatust ning
ET                                                 6                                                   ET
 ---pagebreak---         liikmesriikide finantsvahendite piiratust laienenud liidus, saab eesmärgid paremini
        saavutada ühenduse tasandil ühenduse rahastamise mitmeaastase garantii ja
        prioriteetidele keskendumise abil. Vastavalt asutamislepingu artiklis 5 esitatud
        proportsionaalsuse põhimõttele hõlmab käesolev määrus ainult seda, mis on vajalik
        nimetatud eesmärgi saavutamiseks.
   (6)  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, edaspidi „fond“, tegevus ning fondi
        poolt toetatavad tegevuskavad peavad olema kooskõlas ja vastavuses muu ühenduse
        poliitikaga ning järgima kõiki ühenduse õigusakte.
   (7)  Maaelu arengu edendamisel püüab ühendus soodustada erinevuste kaotamist ning
        naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist vastavalt asutamislepingu artiklitele 2 ja
        3.
   (8)  Nõukogu peaks vastu võtma strateegilised suunised, mis käsitlevad komisjoni
        ettepanekut, et viia maaelu arengu poliitika strateegiline sisu kooskõlla ühenduse
        prioriteetidega, soodustades sellega läbipaistvust.
   (9)  Nõukogu poolt vastu võetud strateegiliste suuniste alusel peaks iga liikmesriik ette
        valmistama riiklikud maaelu arengu strateegiad, mis moodustavad kontrollraamistiku
        maaelu arengu programmide ettevalmistamiseks. Liikmesriigid ja komisjon peaksid
        esitama aruande riikliku ja ühenduse strateegia järelevalve kohta.
   (10) Maaelu arengu programmitöö peaks järgima ühenduse ja siseriiklikke prioriteete ning
        täiendama ühenduse muud poliitikat, eelkõige põllumajandusturu poliitikat,
        ühtekuuluvuspoliitikat ja ühist kalanduspoliitikat.
   (11) Maapiirkondade säästva arengu tagamiseks tuleb ühenduse tasandil keskenduda
        piiratud arvule esmatähtsatele eesmärkidele, mis on seotud põllumajanduse ja
        metsanduse konkurentsivõimega, maakasutuse ja keskkonnaga ning elukvaliteediga ja
        tegevuse mitmekesistamisega nendes piirkondades.
   (12) Vajalik on kehtestada programmitöö ja maaelu arengu programmitöö muutmise üldised
        eeskirjad, tagades samas sobiva tasakaalu maaelu arengu programmide kolme
        prioriteetse üldsuuna vahel. Programmitöö kestus peaks olema seitse aastat.
   (13) Põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime parandamise eesmärgi
        saavutamiseks on oluline koostada selged arengustrateegiad, mille eesmärk on
        suurendada ja kohandada inimpotentsiaali, füüsilist kapitali ja põllumajandustoodangu
        kvaliteeti.
   (14) Seoses inimpotentsiaaliga tuleks teha kättesaadavaks rida meetmeid, mis hõlmavad
        koolitust, starditoetusi noortele põllumajandustootjatele, põllumajandustootjate ja
        põllumajandustööliste ennetähtaegselt pensionile jäämist, põllumajandustootjate ja
        metsa valdajate nõustamisteenuseid ning talumajapidamise asendus- ja
        juhtimisteenuste loomist.
   (15) Mis puutub koolitusse, siis põllumajanduse ja metsanduse arengu ja spetsialiseerumise
        tõttu on vajalik sobival tasemel tehniline ja majanduslik koolitus, sealhulgas uus
        infotehnoloogia, ning piisavad teadmised sellistest valdkondadest, nagu toodangu
        kvaliteet, uurimistöö tulemused ja loodusvarade säästev kasutamine, sealhulgas
        tingimustest kinnipidamise nõuded ning selliste tootmisviiside kohaldamine, mis on
        kooskõlas maastiku säilitamise ja parandamisega ning keskkonnakaitsega. Seega on
        vajalik laiendada koolitust kõigile põllumajanduse ja metsandusega seotud
ET                                              7                                               ET
 ---pagebreak---         täiskasvanutele ning kaasata teavitamise ja teabe levitamisega seotud toimingud.
        Koolitus- ja teavitamistegevus hõlmab nii põllumajanduse ja metsanduse
        konkurentsivõimega kui maakasutuse ja keskkonnaga seotud teemasid.
   (16) Eritoetuste andmine noortele põllumajandustootjatele võib hõlpsamaks muuta nii
        talumajapidamise sisseseadmise kui talumajapidamise struktuurilise kohandamise
        pärast tegevuse alustamist. Tegevuse alustamisega seotud meedet tuleb täiustada,
        pakkudes ühekordset toetust ja seades tingimuseks äriplaani koostamise, mis tagab
        noore põllumajandustootja tegevuse arengu.
   (17) Põllumajandustootjate ennetähtaegse pensionile jäämise eesmärgiks peaks olema
        märkimisväärne muutus üleantud põllumajandusettevõtte struktuuris noorte
        põllumajandustootjate starditoetuse meetme kaudu või põllumajandusettevõtte
        suurendamise eesmärgil üleantud ettevõtte kaudu, ning see meede peaks arvestama
        kogemustega, mis on saadud eelmiste selle valdkonna ühenduse kavade rakendamisel.
   (18) Põllumajandustootjate ja metsa valdajate poolne haldus- ja nõustamisteenuste
        kasutamine peaks neil võimaldama oma ettevõtet säästvamalt majandada. Eelkõige
        peaks põllumajandusettevõtete nõustamisteenuste kasutamine, nagu on sätestatud
        nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse
        ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja
        teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ)
        nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr
        1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr
        2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001,1 aitama põllumajandustootjatel hinnata oma ettevõtte
        jõudlust ja määrata kindlaks vajalikud parandused seoses nimetatud määruses
        sätestatud kohustuslike haldusnõuetega.
   (19) Põllumajandustootjatele ja/või metsa valdajatele nõustamis-, juhtimis- ja
        asendussüsteemide loomine peaks neil aitama kohandada, parandada ja hõlbustada
        majandamist ning tõsta oma ettevõtte üldist jõudlust, suurendades veelgi
        põllumajandus- ja metsandussektori inimpotentsiaali.
   (20) Seoses füüsilise kapitaliga tuleks teha kättesaadavaks rida meetmeid, mis hõlmavad
        põllumajandusettevõtete       moderniseerimist,       metsade      majandusliku      väärtuse
        parandamist, põllu- ja metsamajanduse toodangu väärtuse suurendamist,
        põllumajanduse ja metsanduse infrastruktuuri parandamist ja arendamist,
        loodusõnnetuste poolt kahjustatud põllumajanduse tootmispotentsiaali taastamist ja
        asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmist.
   (21) Ühenduse          põllumajandusettevõtete        investeerimistoetuse        eesmärk       on
        põllumajandusettevõtete moderniseerimine suurendamaks nende majanduslikku
        jõudlust tootmistegurite parema kasutamise kaudu, sealhulgas uute tehnoloogiate
        kasutusele võtmine, ning see on suunatud kvaliteedi saavutamisele ja
        põllumajandusettevõtete         mitmekesistamisele,         sealhulgas        energeetilistele
        põllukultuuridele ja muudele kui toidusektorile, ning põllumajandusettevõtete
        keskkondliku, tööohutus-, hügieeni- ja loomade heaolu alase seisundi parandamisele,
        lihtsustades samas investeerimistoetuse saamise tingimusi, võrreldes tingimustega, mis
        on sätestatud nõukogu 17. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1257/1999 Euroopa
   1
        ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 583/2004 (ELT L 91,
        30.3.2004, lk 1).
ET                                                 8                                                   ET
 ---pagebreak---         Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu
        arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta2.
   (22) Erametsadel on maapiirkondade majandustegevuses oluline roll ning seetõttu on
        ühenduse toetus oluline nende majandusliku väärtuse parandamiseks ja avardamiseks,
        tootmise mitmekesistamise suurendamiseks ja turuvõimaluste, nagu taastuv energia,
        tõhustamiseks.
   (23) Tuleks soodustada põllu- ja metsamajanduse toodangu töötlemise ja turustamise
        täiustamist , toetades neid investeeringuid, mille eesmärk on tõhususe parandamine
        töötlemis- ja turustussektoris, edendades põllu- ja metsamajanduse toodangu töötlemist
        taastuva energia jaoks, võttes kasutusele uusi tehnoloogiaid, avades põllu- ja
        metsamajanduse toodangule uusi turuvõimalusi, pannes rõhku kvaliteedile, parandades
        tulemuslikkust keskkonnakaitse, tööohutuse, hügieeni ja loomade heaolu
        valdkondades, seades sihtmärgiks väike- ja mikroettevõtted, millel on paremad
        võimalused kohalike toodete väärtuse tõstmiseks, ning lihtsustades samas
        investeerimistoetuse saamise tingimusi, võrreldes nõukogu määruses (EÜ)
        nr 1257/1999 sätestatud tingimustega.
   (24) Põllumajanduse infrastruktuur ja loodusõnnetuste vastased taastavad ja ennetavad
        meetmed peaksid toetama põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime alast
        prioriteeti.
   (25) Seoses põllumajandustootmise ja -toodangu kvaliteediga peaks tegema kättesaadavaks
        rea meetmeid, mis hõlmavad ühenduse õigusaktidel põhinevate nõuete täitmist
        põllumajandustootjate poolt, põllumajandustootjate toiduaine kvaliteedisüsteemides
        osalemise soodustamist ning tootjarühmade teavitamis- ja müügiedendustegevuse
        toetamist.
   (26) Nõuete täitmist käsitleva meetme eesmärk on soodustada selliste ühenduse õigusaktidel
        põhinevate rangete nõuete kiiremat rakendamist põllumajandustootjate poolt, mis
        puudutavad keskkonda, inimeste ja loomade tervist ning taimetervist, loomade heaolu
        ning tööohutust. Kõnealused nõuded võivad põllumajandustootjatele seada uued
        kohustused ja seetõttu tuleks neile anda toetust, et aidata osaliselt katta selliste nõuete
        rakendamisest tekkivaid lisakulusid või saamata jäänud tulu.
   (27) Selle meetme eesmärk, mille alusel antakse toetust nendele põllumajandustootjatele,
        kes osalevad ühenduse või siseriiklikes toiduaine kvaliteedisüsteemides, on tarbijatele
        kindlusetunde andmine toote või kasutatud tootmisprotsessi kvaliteetsuse suhtes selle
        tulemusena, et põllumajandustootja nimetatud kvaliteedisüsteemides osaleb,
        põllumajandussaaduste         lisandväärtuse        saavutamine       ja     turustusvõimaluste
        suurendamine. Sellistes süsteemides osalemine võib tuua kaasa lisakulusid ja -
        kohustusi, mida turg täielikult ei korva ning põllumajandustootjaid tuleks ergutada
        sellistes süsteemides osalema.
   (28) Tarbijate teadlikkust selliste programmide raames toodetud kaupade olemasolust ja
        nende spetsifikatsioonist on vaja tõsta. Tootjarühmadele peaks tagatama toetus tarbijate
        teavitamiseks ning liikmesriikide maaelu arengu programmidega toetatud
        kvaliteediprogrammide raames toodetud kaupade edendamiseks.
   2
        EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 583/2004.
ET                                                  9                                                   ET
 ---pagebreak---    (29) On vaja tagada 2003. aasta liitumislepingus paikapandud individuaalsete meetmete
        järkjärguline kaotamine, nimelt talumajapidamiste osalise subsideerimise ja
        tootjarühmi        puudutavad       meetmed,        mis     lubavad      uutel     liikmesriikidel
        programmiperioodi esimese kahe aasta jooksul toetust saada.
   (30) Maamajanduse erimeetoditele osutatav toetus peaks kaasa aitama säästvale arengule,
        julgustades talupidajaid ja eriti metsaomanikke kaasama maaviljelusviise, mis on
        vastavuses vajadusega hoida looduskeskkonda ja maastikku ning kaitsta ja parandada
        loodusvarasid. Samuti peaks see kaasa aitama ühenduse kuuenda keskkonnaalase
        tegevusprogrammi ja säästva arengu strateegiat puudutavate eesistujariigi järelduste
        rakendamisele. Peamised võtmeküsimused hõlmavad bioloogilist mitmekesisust,
        Natura 2000 hoiualade majandamist, vee ja pinnase kaitset, kliimamuutuste
        leevendamist, sealhulgas kasvuhoonegaaside ja ammoniaagi heitkoguste vähendamist
        ja pestitsiidide säästvat kasutust.
   (31) Metsandusel on oluline roll maapiirkondade arendamises ja toetus säästvale
        maakasutusele peaks hõlmama metsade säästva majandamise ja nende
        mitmeotstarbelise rolli. Metsadest saadav kasu on suur: nad annavad toormaterjali
        taaskasutatavate ja keskkonnasõbralike toodete tootmiseks ja mängivad olulist rolli ka
        majanduslikus heaolus, bioloogilises mitmekesisuses, ülemaailmses süsinikuringes, vee
        tasakaalus, erosioonikontrollis ja loodusõnnetuste ennetamises ning neil on oluline
        sotsiaalne ja meelelahutuslik otstarve. Metsandusmeetmed peaks võtma vastavalt
        ühenduse ja liikmesriikide rahvusvahelisel tasandil võetud kohustustele ja need peaks
        põhinema liikmesriikide siseriiklikel ja piirkondlikel metsanduskavadel või muudele
        samaväärsetel aktidel, mis peaksid arvestama Euroopa metsade kaitset puudutavatel
        ministrite konverentsidel endale võetud kohustusi. Metsandusmeetmed peaks kaasa
        aitama ühenduse metsastrateegia rakendamisele. See toetus peaks vältima konkurentsi
        moonutamist ja olema turgude suhtes erapooletu.
   (32) Toetused ebasoodsate looduslike tingimustega mägialadele ja teistel ebasoodsate
        tingimustega aladele peaks põllumajandusmaa jätkuva kasutuse läbi kaasa aitama
        paikkondade säilitamisele ja säästva põllumajandustootmise säilimisele ja
        edendamisele. Samuti peaks kehtestatama objektiivsed parameetrid toetuste määra
        kinnitamiseks tagamaks toetuskava efektiivsuse ja selle eesmärkide saavutamise.
   (33) Tuleks jätkata toetuse andmist talupidajatele, et aidata toime tulla eriomaste
        ebasoodsate tingimustega vastavatel aladel tulenevalt 2. aprilli 1979. aasta nõukogu
        direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta 3 ja nõukogu 21. mai 1992.
        aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja
        taimestiku kaitse kohta4 rakendamisest aitamaks kaasa Natura 2000 alade tõhusale
        majandamisele.
   (34) Põllumajanduse keskkonnatoetused peaksid olema jätkuvalt olulised maapiirkondade
        säästva arengu toetamisel ja ühiskonna kasvava keskkonnateenuste nõudlusele
        vastamisel. Nad peaksid ka edaspidi julgustama talupidajaid teenima ühiskonda
        tervikuna, võttes kasutusele või jätkates keskkonna, maastiku ja selle iseloomulike
        vormide, loodusvarade, pinnase ja geneetilise mitmekesisuse kaitsmisele ja -
   3
        EÜT L 103, 24.4.1979, lk 7. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122,
        16.5.2003, lk 36).
   4
        EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega
        (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
ET                                                   10                                                    ET
 ---pagebreak---         edendamisele vastavaid põllumajandusliku tootmise viise või jätkates nende
        rakendamist. Vastavalt põhimõttele, et saastaja maksab, peaks need toetused katma
        ainult kohustusi, mis ületavad asjakohaseid kohustuslikke standardeid.
   (35) Kõrgete loomade heaoluga seotud nõuete kasutuselevõttu talupidajate seas peaks
        jätkuvalt soodustama, toetades neid talupidajaid, kes rakendavad kohustuslikke
        nõudeid ületavaid loomapidamise nõudeid.
   (36) Toetama peaks ka mittetasuvate investeeringuid, juhul kui need on vajalikud
        põllumajanduslike keskkonnakavade raames endale võetud kohustuste täitmiseks või
        tõstavad talumajapidamises vastava Natura 2000 ala ühiskondlikku puhkamisväärtust.
   (37) Keskkonnakaitsesse panustamiseks, loodusõnnetuste ja tulekahjude ennetamiseks ning
        samuti ka kliimamuutuste leevendamiseks peaks metsaressursse laiendama ja
        edendama põllumaade ja teiste maa-alade esmase metsastamise abil. Kogu esmane
        metsastamine peaks olema vastavuses kohalike olude ja keskkonnaga ning suurendama
        bioloogilist mitmekesisust.
   (38) Põllumajanduse metsamajanduslikel süsteemidel on kõrge ökoloogiline ja ühiskondlik
        väärtus, kuna nad ühendavad endas nii põllumajandus- kui metsandussüsteeme, mis on
        suunatud kõrgekvaliteedilise puidu ja teiste metsandustoodete tootmisele. Selliste
        süsteemide asutamist tuleb toetada.
   (39) Arvestades metsade tähtsust direktiivide 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ edukal
        rakendamisel, tuleks metsaomanikele anda eritoetust, et aidata neil toime tulla nende
        rakendamisest tulenevate eriomaste probleemidega.
   (40) Metsanduse keskkonnatoetusi tuleks rakendada vabatahtlikult võetud kohustuste puhul,
        eesmärgiga suurendada bioloogilist mitmekesisust, kaitsta suure väärtusega
        ökosüsteeme ja tugevdada metsade kaitseväärtust pinnase erosiooni, veevarude
        hoolduse ja veekvaliteedi ning loodusõnnetuste suhtes.
   (41) Toetusi peaks andma loodusõnnestustes või tulekahjudes kannatada saanud metsade
        tootmispotentsiaali taastamiseks ja ennetavate meetmete kasutuselevõtuks.
        Tulekahjusid ennetavad meetmed peaks katma liikmesriikide vastavalt sealsetele
        metsakaitsekavadele kõrge või keskmise tuleohtlikkusega aladeks liigitatud alasid.
   (42) Metsaomanikke peaks toetama mittetasuvate investeeringute puhul, juhul kui need on
        vajalikud metsanduse keskkonnakohustuste täitmiseks või vastavate alade ühiskondliku
        puhkamisväärtuse tõstmiseks.
   (43) Maamajandustoetuse sihipärase ning tõhusa kasutuse tagamiseks kõnealuse määruse
        raames peaksid liikmesriigid selle prioriteedi teatud meetmete alusel määrama
        sekkumisvaldkonnad. Mägialad ja teised ebasoodsate looduslike tingimustega alad
        peaks määratama ühistel objektiivsetel alustel. Järelikult peaks kehtetuks tunnistama
        ühenduse direktiivid ja otsused, mis hõlmavad või parandavad vähemsoodsate
        piirkondade nimekirju vastavalt nõukogu 20. mai 1997. aasta määruse (EÜ) nr 950/97
        põllumajandusstruktuuride tõhustamise kohta5 artikli 21 lõigetele 2 ja 3. Natura 2000
        hoiualad määratakse vastavalt direktiividele 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ. Liikmesriigid
        peaksid määrama keskkondlike põhjustel metsastamiseks sobivad alad , näiteks
        erosioonivastase kaitse, loodusõnnetuste ennetamise või metsavarude laiendamise
   5
        EÜT L 142, 2.6.1997, lk 1.
ET                                             11                                             ET
 ---pagebreak---         kliimamuutuste leevendamiseks ja keskmise või kõrge metsatulekahjuohuga alade
        kindlaksmääramiseks.
   (44) Tuleks luua sanktsioonide süsteem, kui teatud maaharimismeetmete alusel toetusi
        saavad isikud ei täida oma valdustes kohustuslikke nõudeid, mis on esitatud nõukogu
        määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 4 ja 5 ning III ja VI lisas, võttes arvesse reeglite
        rikkumise tõsidust, ulatust, toimepaneku viisi ning korduvust.
   (45) Muutusi maapiirkondades tuleb soodustada, aidates talupidamistegevusi
        põllumajandusväliste tegevuste abil mitmekesistada ning põllumajandusväliseid
        sektoreid arendada, suurendada tööhõivet, täiustada põhiteenuseid ja teha
        investeeringuid, muutes nii maapiirkonnad atraktiivsemateks, et peatada
        maapiirkondade sotsiaalse ja majandusliku allakäigu ning rahvastikukao tendentse.
        Samuti on sellel osas vaja suurendada inimpotentsiaali.
   (46) Toetama peaks teisi laiemalt maapiirkondade majandusega seotud meetmeid. LEADER
        algatuse kogemuste ning maapiirkondade arengu sisemiste mitmeid sektoreid
        hõlmavate vajaduste alusel tuleks koostada vastavate meetmete nimekiri.
   (47) Kohalike arengustrateegiate rakendamine võib tugevdada piirkondlikku sidusust ja
        koostoimeid laiemalt maapiirkondade majandusele ja -elanikele suunatud meetmete
        vahel.
   (48) Maapiirkondade majanduse mitmekesistamise ja maapiirkondade elukvaliteedi
        tõstmisega seoses tuleb selgelt määratleda ühtsuse ja vastastikuse täiendavuse
        põhimõtted ühenduse teiste rahastamisvahenditega, eriti ühtekuuluvuspoliitikaga .
   (49) Peale kolme programmitöö perioodi on LEADER algatus saavutanud sellise küpsuse
        astme, mis võimaldab maapiirkondades LEADER lähenemist üldistes maaelu arengu
        programmides laiemalt rakendada. Seega tuleks sätestada eriprioriteetidega
        programmides LEADER lähenemise peamised põhimõtted ning määratleda kohalike
        tegevusprogrammide ja toetatavate meetmete mõisted, hõlmates ka kohalike
        strateegiate rakendamise, koostöö, võrgustikud ja oskuste omandamise.
   (50) Arvestades LEADER lähenemise tähtsust, peaks oluline osa fondi panusest olema
        eraldatud selle prioriteedi täitmisele.
   (51) Fond peab tehnilise abi korras toetama programmide rakendamistegevust. Ühe osana
        tehnilisest abist, nagu on osutatud nõukogu määruse (EÜ) nr...../.....6 ühise
        põllumajanduspoliitika rahastamise kohta artiklis 5, tuleb ühenduse tasandil rajada
        maaelu arendamise võrgustik.
   (52) Sätestada tuleb vabade vahendite eraldamise kord. Maaelu arenguks määratud
        vahendite üldine kogus tuleb iga aasta uuesti sätestada. Lubama peaks
        lähenemiseesmärgi kohaselt toetuskõlbulike piirkondade olulise osa kontsentratsiooni.
   (53) Fondide raames lähenemiseesmärgiks liikmesriigile määratud iga-aastastele
        assigneeringutele,      mis      osaliselt    tulevad  EAGGFi       arendusosakonnast,
        struktuurifondidest, ühtekuuluvusfondist ja FIFGist, peaks määrama ülempiiri vastavalt
        selle kasutamismäärale.
   6
        ELT L […], […], p. […].
ET                                                 12                                             ET
 ---pagebreak---    (54) Liikmesriikidele kättesaadavate kulukohustuste assigneeringute suunavaks jaotuseks
        tuleks sätestada erapooletutele ja läbinähtavatele meetoditele vastavad kriteeriumid.
   (55) Edendamaks ühtset ja uuenduslikku lähenemist, tuleks 3% liikmesriikidele eraldatud
        assigneeringutest LEADER lähenemise jaoks paigutada ühenduse reservi.
   (56) Nendele summadele lisaks peavad liikmesriigid arvesse võtma muudatuste tõttu
        kogunenud summasid, nagu on näidatud määruse (EÜ) nr ..../... [ühise
        põllumajanduspoliitika rahastamise kohta] artikli 12 lõikes 2.
   (57) Fondide kaudu kättesaadavad assigneeringud peaks olema programmis ühtse määra
        alusel registreeritud.
   (58) Fondi panuse määr maaelu arengu programmidesse peaks olema määratud vastavalt
        liikmesriikide     riiklikele     kulutustele,      võttes     arvesse     maamajanduse ja
        keskkonnaprioriteetide olulisust, lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkondi, LEADER
        lähenemise tähtsust, lepingu artiklis 299 mainitud äärepoolsemaid piirkondi ja neid
        saari, mis on ära toodud nõukogu 19. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2019/93
        väiksemate Egeuse mere saarte heaks teatavate põllumajandussaaduste suhtes
        kohaldatavate erimeetmete kohta7.
   (59) Vastavalt toetuspõhimõtetele ja selle eranditele tuleks kehtestada asjakohased
        siseriiklikud eeskirjad kulutuste toetuskõlbulikkuse kohta.
   (60) Fondi töö tõhususe, õigluse ning püsiva mõju tagamiseks peaks tehtama eraldisi, mis
        tagavad ettevõtetesse tehtud investeeringute pikaajalisuse ja väldivad fondi rahade
        kasutamist ebaausa konkurentsi eesmärgil.
   (61) Fondi tegevuste tsentraliseerimata rakendamisega peaks kaasas käima
        rakendamiskvaliteedi, tulemuste, usaldusväärse finantsjuhtimise ja kontrolli garantii.
   (62) Juhtimis- ja kontrollisüsteemide usaldusväärse toimimise tagamiseks peaksid
        liikmesriigid rakendama vastavaid meetmeid. Sellel eesmärgil on vaja kehtestada
        üldised põhimõtted ja põhilised ülesanded, mille täitmise iga juhtimis- ja
        kontrollisüsteem peab tagama. Seetõttu on vaja kindlaks määrata üks juhtiv
        ametiasutus ja selle vastutusala.
   (63) Iga maaelu arengu programm peab alluma järelevalvele, mis omakorda allub
        järelevalvenõukogule ja liikmesriikides moodustatud ja rakendatud üldisele
        järelevalve- ja hindamisraamistikule, et vastata maaelu arengu nõudmistele.
   (64) Fondi tegevuse tõhusus ja mõju sõltuvad ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku
        paranenud hindamisvõimes. Programme peaks hinnatama eelkõige nende
        ettevalmistuse, rakendamise ja täideviimise alusel.
   (65) Partnerluse efektiivse toimimise tagamiseks ja ühenduse tegevuse edendamiseks on
        oluline teabe võimalikult laialdane levitamine. See kohustus lasub programme
        haldavatel ametivõimudel.
   (66) LEADER lähenemisele reserveeritud ühenduse vahendeid tuleks määrata, arvestades
        programmide tulemuslikkust selles suhtes. Selle määramise kriteeriumid tuleks
        vastavalt sätestada.
   7
        EÜT L 184, 27.7.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003.
ET                                                  13                                             ET
 ---pagebreak---    (67) Liikmesriigid peaksid antud määruses määratletud maaelu arengu meetmeid toetama ka
        ilma ühenduse kaasrahastamiseta. Silmas pidades sellise abi majanduslikku mõju ja
        selleks et tagada vastavus ühenduse toetuskõlbulikkusmeetmetele ning lihtsustada
        menetluskorda, tuleks kehtestada riigiabi käsitlevad erieeskirjad, arvestades ka määruse
        (EÜ) nr 1257/1999 rakendamise kogemust. Lisaks sellele peaks liikmesriike volitama
        määrama riigiabi, mis on mõeldud ühenduse poolt toetatavate maaelu
        arendamismeetmete lisarahastamiseks, mis toimub teatamiskohustuse alusel kooskõlas
        käesoleva määruse sätetele kui programmi osale.
   (68) Vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse
        komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,8 tuleks vastu võtta käesoleva
        määruse rakendamiseks ettenähtud meetmed.
   (69) On vaja vastu võtta üleminekueeskirjad võimaldamaks üleminekut olemasolevatelt
        toetuskavadelt uutele maaelu arendamise toetuskavadele.
   (70) Käesolevas määruses esitatud uus toetuskava asendab olemasoleva toetuskava. Seetõttu
        tuleks määrus (EÜ) nr 1257/1999 kehtetuks tunnistada,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                            I JAOTIS
        EESMÄRGID JA ÜLDISED TOETUSE ANDMISE EESKIRJAD
                                           I PEATÜKK
                             REGULEERIMISALA JA MÕISTED
                                             Artikkel 1
                                          Reguleerimisala
   1.     Käesolev määrus kehtestab üldised eeskirjad ühenduse maaelu arengutoetuste
          reguleerimiseks, mida rahastab Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (edaspidi
          „fond“), mis on asutatud määrusega (EÜ) nr .../... [Ühise põllumajanduspoliitika
          rahastamine].
   2.     Käesolev määrus määratleb eesmärgid, mille alusel maaelu arengupoliitikat
          rakendatakse.
   3.     Käesolev määrus määratleb maaelu arengupoliitika strateegilise konteksti, kaasa
          arvatud maaelu arengupoliitikat ja riiklikku strateegiakava puudutavate ühenduse
          strateegiliste suuniste kinnitamise meetodi.
   4.     Käesolev määrus määratleb maaelu arengu prioriteedid ja meetmed.
   5.     Käesolev määrus kehtestab liikmesriikide ja ühenduse jagatud partnerlus-,
          programmitöö-, hindamis-, finantsjuhtimis-, järelevalve ja kontrollieeskirjad.
   8
        EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
ET                                              14                                               ET
 ---pagebreak---                                               Artikkel 2
                                               Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
   a)      programmitöö – organiseerimise, otsuste tegemise ja rahastamise mitmeetapiline
           protsess ühenduse ja liikmesriikide mitmeaastase ühistegevuse elluviimiseks ja fondi
           eesmärkide saavutamiseks;
   b)      piirkond – territoriaalüksus, mis vastab statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri
           I või II tasandile (NUTS I või II tasand ), jäädes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26.
           mai 2003. aasta määruse nr 1059/20039 seatud raamidesse;
   c)      prioriteetne põhisuund – üks strateegia prioriteetidest maaelu arengu programmis,
           mis vastab ühele antud määruses määratletud üldsuunale, hõlmates sidusa
           meetmeterühma, millel on eriomased mõõdetavad eesmärgid, mis tulenevad otseselt
           nende rakendamisest;
   d)      meede – prioriteedi elluviimisele kaasaitavate toimingute kogum;
   e)      ettevõtmine – kohalike tegevusgruppide või haldavate ametivõimude valitud või
           nende vastutusalal olev projekt, mis on vastavuses maaelu arengu programmis
           kehtestatud kriteeriumitega ja mida rakendab üks või rohkem abisaajaid, võimaldades
           nii vastava meetme eesmärkide saavutamise;
   f)      ühine järelevalve- ja hindamisraamistik – üldine liikmesriikide ja ühenduse
           väljaarendatud lähenemine, mis määratleb piiratud arvu ühiseid näitajaid, mis
           puudutavad lähtesituatsiooni ja programmide rahastamist, rakendamist, tulemusi ja
           mõju;
   g)      kohalik arengustrateegia – sidus ettevõtmiste kogum, millega täidetakse partnerluses
           rakendatavaid kohalikke eesmärke ja vajadusi vastaval tasemel;
   h)      abisaaja – ettevõtja, asutus või riigi- või eraettevõte, mis vastutab ettevõtmiste
           elluviimise eest või saab toetust;
   i)      riiklikud kulutused – igasugune riigipoolne rahaline toetus ettevõtmiste rahastamisel,
           mis tuleneb riigieelarvest, piirkondlikust eelarvest, kohalikelt ametivõimudelt või
           Euroopa ühenduste üldisest eelarvest;
   j)      lähenemiseesmärk – nõukogu määruse (EÜ) nr .../... Euroopa Regionaalarengufondi,
           Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi üldsätete kehtestamise kohta artikli 3
           lõikes 2 nimetatud tegevuse eesmärk.10
   9
         ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.
   10
         ELT L […], […], p. […].
ET                                               15                                                  ET
 ---pagebreak---                                              II PEATÜKK
                                   MISSIOONID JA EESMÄRGID
                                                Artikkel 3
                                               Missioonid
   Fond aitab kaasa maaelu säästvale arengule kogu ühenduses, täiendades ühise
   põllumajanduspoliitika, ühtekuuluvuspoliitika ja ühise kalanduspoliitika turu- ja
   tulutoetuspoliitikaid.
                                                Artikkel 4
                                               Eesmärgid
   1.       Maaelu arengutoetus aitab kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele:
            a)     põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime edendamine ümberkorralduste
                   toetamise kaudu;
            b)     keskkonna ja paikkonna edendamine maamajanduse toetamise kaudu;
            c)     maapiirkondade elukvaliteedi tõstmine ja majandustegevuse mitmekesistamise
                   julgustamine.
   2.       Esimeses lõikes väljatoodud eesmärgid viiakse ellu IV jaotises määratletud nelja
            prioriteetse põhisuuna abil.
                                            III PEATÜKK
                                    ABIANDMISPÕHIMÕTTED
                                                Artikkel 5
                          Vastastikune täiendavus, kooskõlastatus ja vastavus
   1.       Fond täiendab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke tegevusi, mis aitavad kaasa
            ühenduse prioriteetidele.
   2.       Ühendus ja liikmesriigid tagavad, et fondi ja liikmesriikide abi on kooskõlas
            ühenduse tegevuse, poliitika ja prioriteetidega. Fondi abi peab olema kooskõlas
            majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ja eriti Euroopa kalandusfondi
            eesmärkidega.
   3.       See kooskõlastatus tagatakse artiklis 9 nimetatud ühenduse strateegiliste suuniste,
            artiklis 11 nimetatud riiklike strateegiakavade, artiklis 15 nimetatud maaelu arengu
            programmide ja artiklis 13 nimetatud komisjoni aastaaruannete abil.
   4.       Samuti peab olema kooskõlastatus               Euroopa  Põllumajanduse  Tagatisfondi
            finantseeritud meetmetega.
   5.       Selle määrusega ei anta toetust nendele kavadele, mis on toetuskõlbulikud ühisturu
            organisatsioonide jaoks, moodustades erandid, mis määratletakse vajaduse korral
            kooskõlas artikli 95 lõikega 2.
ET                                                 16                                            ET
 ---pagebreak---    6.       Liikmesriigid tagavad, et fondi rahastatavad ettevõtmised              on   vastavuses
            asutamislepingu ja kõigi selle alusel vastuvõetud seadustega.
                                                Artikkel 6
                                               Partnerlus
   1.       Fondi toetusi rakendatakse tihedate nõupidamiste teel, edaspidi „partnerlus“, milles
            osalevad ühendus, liikmesriigid ja liikmesriigi järgmised ametivõimud ja -asutused,
            mis on määratud siseriiklike kehtivate õigusnormide ja tavade alusel:
            a)    kompetentsed piirkondlikud, kohalikud ja teised avalikud ametivõimud;
            b)    majanduspartnerid ja töösuhte pooled;
            c)    kõik teised asjassepuutuvad elanikkonda ja mittetulundusühinguid esindavad
                  ning võrdõiguslikkuse eest seisvad asutused.
            Liikmesriik määrab riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning majanduse,
            sotsiaal-, keskkonna ja teistel aladel kõige pädevamad pooled, edaspidi „pooled“. See
            loob tingimused asjakohaste asutuste laiemaks ja tõhusamaks kaasamiseks vastavalt
            riigi seadustele ja tavadele, võttes arvesse vajadust edendada naiste ja meeste
            võrdõiguslikkust ning säästvat arengut keskkonnakaitse ja edendamise nõudmiste
            kaasamise teel.
   2.       Partnerlust täidetakse, võttes hoolikalt arvesse iga poole vastavat institutsionaalset,
            seaduslikku ja finantsvastutust.
   3.       Partnerlus kaasatakse riikliku strateegiaplaani ettevalmistamisse ja järelevalvesse
            ning maaelu arengu programmide ettevalmistusse, elluviimisse, järelevalvesse ning
            hindamisse. Liikmesriigid kaasavad kõik asjassepuutuvad pooled erinevatesse
            programmitöö etappidesse, arvestades iga etapi ajalist piirangut.
                                                Artikkel 7
                                             Subsidiaarsus
   Liikmesriigid vastutavad maaelu arengu programmide elluviimise eest vastaval territoriaalsel
   tasemel vastavalt nende institutsioonilisele korraldusele. Seda vastutust rakendatakse vastavalt
   käesolevale määrusele.
                                                Artikkel 8
                                  Naiste ja meeste võrdõiguslikkus
   Liikmesriigid ja komisjon edendavad naiste ja meeste võrdõiguslikkust igal programmitöö
   etapil.
   Siia kuuluvad ideearenduse, rakenduse, järelevalve ja hindamise etapid.
ET                                                 17                                               ET
 ---pagebreak---                                              II JAOTIS
         STRATEEGILINE LÄHENEMINE MAAELU ARENDAMISELE
                                             I PEATÜKK
                                  Ühenduse strateegilised suunised
                                               Artikkel 9
                                         Sisu ja vastuvõtmine
   1.       Nõukogu võtab ühenduse tasandil vastu maaelu arendamise strateegilised suunised
            programmitöö ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013, pidades
            silmas ühenduse tasandil sätestatud poliitilisi prioriteete.
            Need suunised sätestavad ühenduse tasandil maaelu arendamise strateegilised
            prioriteedid programmitöö ajal, selleks et rakendada käesolevas määruses sätestatud
            prioriteete.
   2.       Hiljemalt kolm kuud peale selle määruse vastuvõtmist võetakse vastu ühenduse
            strateegilised suunised vastavalt asutamislepingu artiklis 37 toodud menetlusele. See
            otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
                                               Artikkel 10
                                               Ülevaade
   Võtmaks arvesse eelkõige ühenduse prioriteetide muutusi, võib ühenduse strateegiliste
   suuniste puhul vajalikuks osutuda vahekokkuvõtte tegemine.
                                            II PEATÜKK
                                        Riiklik strateegiakava
                                               Artikkel 11
                                                  Sisu
   1.       Liikmesriik esitab riikliku strateegiakava, mis näitab fondi ja liikmesriigi tegevuse
            prioriteete, mis võtavad arvesse ühenduse strateegilisi suuniseid maaelu arendamise
            kohta, nende eriomaseid eesmärke ning fondi ja teiste allikate rahalisi toetusi.
   2.       Riiklik strateegiakava tagab, et ühenduse toetus maaelu arendamisele on vastavuses
            ühenduse strateegiliste suunistega ja et ühenduse, riiklikud ja piirkondlikud
            prioriteedid on omavahel kooskõlas.
            Riiklik strateegiakava on viitevahendiks fondi programmitöö ettevalmistamisel. Seda
            viiakse ellu maaelu arengu programmide abil.
   3.       Kõik riiklikud strateegiakavad peavad sisaldama järgmist:
            a)     hinnang majanduslikule, sotsiaalsele ja keskkonnaolukorrale ning võimalikud
                   arengusuunad;
            b)     ühenduse ja asjassepuutuva liikmesriigi valitud ühine strateegia, näidates tehtud
                   valikute vastavuse ühenduse strateegiliste suunistega;
ET                                                 18                                                ET
 ---pagebreak---       c)     maaelu arengu temaatilised ja territoriaalsed prioriteedid vastavalt igale
             prioriteetsele põhisuunale, kaasates peamisi kvantifitseeritud eesmärke ja
             asjassepuutuvad järelevalve- ja hindamisnäitajad;
      d)     riiklikku strateegiakava rakendavate maaelu arengu programmide loetelu ja
             igale programmile vastava fondi eraldise, kaasa arvatud kohandustest tulenevad
             summad vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 10 lõikele 2;
      e)     vahendid, millega tagatakse kooskõlastatus teiste ühise põllumajanduspoliitika
             vahendite ja ühtekuuluvuspoliitikaga;
      f)     vajaduse korral määruse (EÜ) nr …/… artiklis 3 sätestatud lähenemiseesmärgi
             saavutamise eelarve (ühtekuuluvus);
      g)     korra kirjeldus ja artikli 67 lõike 2 kolmandas lõigus ja artiklis 69 nimetatud
             siseriikliku maapiirkondade võrgustiku väljaarendamiseks suunatud summad,
             seejuures ka nende liikmesriikide puhul, kes on valinud piirkondlikud
             programmid.
                                          Artikkel 11a
                                         Ettevalmistus
   1. Iga liikmesriik valmistab vahetult peale ühenduse strateegiliste suuniste vastuvõtmist
      ette siseriikliku strateegiakava.
      See kava valmistatakse ette vastavalt liikmesriigi institutsioonilisele korraldusele,
      tehes tihedat koostööd artiklis 6 nimetatud pooltega. Kava koostatakse tihedas
      koostöös komisjoniga ja hõlmab ajavahemikku 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember
      2013.
   2. Iga liikmesriik saadab oma riikliku strateegiakava komisjonile enne maaelu arengu
      programmide vahekokkuvõtete tegemist.
                                       III PEATÜKK
                            STRATEEGILINE JÄRELEVALVE
                                          Artikkel 12
                            Liikmesriigi kokkuvõtlik aastaaruanne
   1. Esimest korda 2008. aastal ja mitte hiljem kui 1. oktoobril igal aastal peab iga
      liikmesriik esitama komisjonile kokkuvõtliku aruande, mis näitab selle strateegia
      rakendamisel tehtud edusamme ja eesmärke ning nende panust ühenduse
      põllumajandusliku arengu strateegiliste juhiste saavutamisse .
   2. Aruanne võtab kokku aastaprogrammi rakendamise aruanded, millele viidatakse
      artiklis 86, ja kirjeldab eelkõige:
      a)     põllumajandusliku arengu programmide saavutusi ja tulemusiseoses näitajatega,
             mis on esitatud riikliku strateegiakavas;
      b)     iga-aastaste kestva hindamise tulemusi, mis on tehtud iga programmi kohta.
ET                                             19                                            ET
 ---pagebreak---    3.      Olenemata lõikest 1, võivad liikmesriigid üksikute artikli 14 lõikes 2 nimetatud
           programmide , artiklis 86 nimetatud iga-aastastesse rakendamisaruannetesse lisada
           lõikes 2 esitatud artikli 86 ajavahemiku piiresse jäävaid elemente.
                                               Artikkel 13
                                       Komisjoni aastaaruanne
   1.      Esimest korda 2009. aastal ja iga aasta alguses esitab komisjon aastaaruande, mis
           võtab kokku peamise arengu, suunad ja väljakutsed, mis on seotud riiklike
           strateegiakavade ja ühenduse strateegiliste juhiste rakendamisega.
           Selle aruande aluseks on komisjoni analüüs ja liikmesriikide kokkuvõtlike
           aastaaruanne hindamine, millele viidatakse artiklis 12, ning igasugune muu
           kättesaadav teave. See näitab meetmeid, mida liikmesriigid ja komisjon võtavad või
           peavad võtma tarvitusele , et tagada asjakohane aruande järelduste kontroll.
   2.      Komisjoni aastaaruanne saadetakse nõukogule, parlamendile, Euroopa majandus- ja
           sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele.
                                             III JAOTIS
                                       PROGRAMMITÖÖ
                                             I PEATÜKK
                                          Programmitöö sisu
                                               Artikkel 14
                                      Maaelu arenguprogrammid
   1.      Fond tegutseb liikmesriikides maaelu arenguprogrammide näol. Need programmid
           rakendavad fondist vajaliku toetuse saamiseks maaelu arengu strateegiat meetmestiku
           abil, mis on rühmitatud vastavalt prioriteetsetele põhisuundadele.
           Kõik maaelu arenguprogrammid jäävad ajavahemikku 1. jaanuar 2007. kuni
           31. detsember 2013.
   2.      Liikmesriik võib esitada kas üksikprogrammi oma kogu territooriumi jaoks või
           programmi iga piirkonna tarbeks.
                                               Artikkel 15
                                           Programmide sisu
   Iga maaelu arenguprogramm peab sisaldama:
   a)      olukorra analüüsi tugevuste ja nõrkuste osas, nendele vastavalt valitud strateegiat ja
           eelhindamist, millele viidatakse artiklis 89;
ET                                                 20                                             ET
 ---pagebreak---    b) valitud prioriteetide õigustust, võttes arvesse ühenduse strateegilised suunised ja
      riikliku strateegiaplaani, ning loodetud mõju eelhindamist;
   c) teavet prioriteetse põhisuuna ja iga prioriteetse üldsuuna puhul soovitatavate
      vahendite kohta koos nende kirjeldustega, kaasa arvatud kontrollitavad erieesmärgid
      ja näitajad, millele viidatakse artiklis 85 ja on vajalikud programmi edenemise,
      tõhususe ja tulemuslikkude mõõtmiseks;
   d) finantsplaani, mis sisaldab kahte tabelit:
      i)     tabel, mis näitab kooskõlas artikli 70 lõigetega 5 ja 6 kogu fondi toetust, mis
             planeeritakse iga aasta kohta. Vajaduse korral peab finantsplaan eraldi näitama
             assigneeringuid kogu fondi toetuse piires lähenemiseesmärgi alusel
             toetuskõlbulike piirkondadele . Iga-aastane kavandatud fondi toetus peab olema
             kooskõlas finantsperspektiividega;
      ii)    tabel, mis täpsustab kogu programmitöö ajaks ühenduse kogu kavandatud
             toetuse ja sobiva siseriikliku avaliku sektori finantseeringu iga
             prioriteetsepõhisuuna osas, fondi toetuse määra igale prioriteetsele põhisuunale
             ja tehnilisele abile ettenähtud koguse osas. Vajaduse korral peab see tabel eraldi
             näitama ka lähenemiseesmärgi alusel toetuskõlbulike piirkondadele kavandatud
             fondi toetust ja siseriikliku avaliku sektori finantseeringu sobivust;
   e) teabe eesmärgil esialgse summa suunavat jaotust avalike ja isiklike kulutuste osas;
   f) vajalikke elemente konkurentsireeglitele hindamiseks ja                  vajaduse  korral
      asutamislepingu artikli 87 alusel lubatud toetuskavade nimekiri;
   g) teavet vastastikuse täiendavuse kohta teiste ühtse põllumajanduspoliitika vahenditest,
      ühtekuuluvuspoliitika raames ja Euroopa kalandusfondi poolt rahastatud meetmete
      osas;
   h) järgmist sisaldavaid menetlusi rakendavat programmi:
      i)     liikmesriigipoolne artikliga 76 ettenähtud asutuste määramine;
      ii)    järelevalve- ja hindamissüsteemide ning järelevalvekomitee koosseisu kirjeldus;
      iii)   LEADER lähenemise rakendamise üksikasjad;
      iv)    kontrollsüsteemide kirjeldus, mis hõlmab eriti programmi rakendamise eest
             vastutavate asutuste organisatsiooni, korra ja sisekontrolli süsteemi;
      v)     sätted kindlustamaks, et programm oleks avalikustatud;
      vi)    komisjoni ja liikmesriikide vahel kokkulepitud korralduste kirjeldus, mis
             puutub elektrooniliste andmete vahetust, mis on vajalik, et täita selle määruse
             nõudeid maksete, järelevalve ja hindamise osas;
   i) poolte määramine, millele viidatakse artiklis 6, ja poolte konsultatsioonide tulemused.
ET                                             21                                               ET
 ---pagebreak---                                                  Artikkel 16
                                       Tasakaal prioriteetide vahel
   Ühenduse finantstoetus kõigile artiklis 4 viidatud kolmele eesmärgile peab katma vähemalt
   15% fondi kogupanusest programmi I ja III prioriteetse üldsuuna jaoks, millele viidatakse I
   ja III osas vastavalt IV jaotise I peatüki alusel ja 25% fondi kogupanusest programmi II
   prioriteetse põhisuuna jaoks, millele viidatakse I peatüki II osas.
                                               II PEATÜKK
                                  Ettevalmistus, heakskiit ja ülevaade
                                                 Artikkel 17
                                         Ettevalmistus ja heakskiit
   1.        Liikmesriigid peavad koostama maaelu arengu programmid järgnevas tihedas
             koostöös artiklis 6 nimetatud pooltega.
   2.        Liikmesriigid peavad esitama komisjonile ettepaneku iga artiklis 15 nimetatud teavet
             sisaldava maaelu arengu programmi kohta nii ruttu kui võimalik pärast tema
             strateegiakava esitamist komisjonile kooskõlas artikli 11a lõikega 2.
   3.        Komisjon hindab kavandatud programme nende ühenduse maaelu arendamise
             strateegilistele suunistele, riiklikule strateegiakavale ja käesolevale määrusele
             vastavuse alusel.
             Kui komisjon leiab, et maaelu arengu programm pole kooskõlas ühenduse
             strateegiliste juhistega, riikliku strateegiakava või käesoleva määrusega, kohustab ta
             liikmesriiki kavandatud programmi vastavalt üle vaatama.
   4.        Iga maaelu arengu programm võetakse pärast selle liikmesriigipoolset esitamist vastu
             nii kiiresti kui võimalik kooskõlas artikli 95 lõikes 2 sätestatud korraga.
                                                 Artikkel 18
                                                  Ülevaade
   1.        Maaelu arengu programmid tuleb uuesti üle vaadata ja vajaduse korral kohandada
             järelejäänud perioodiks liikmesriigi või komisjoni initsiatiivil, järgides
             järelevalvekomitee heakskiitu. Vastava läbivaatamise põhjus on hinnangute ja
             komisjoni aastaaruannete tulemuste arvessevõtmine eelkõige eesmärgiga tugevdada
             või kohandada ühenduse prioriteetide arvessevõtmise viisi. Maaelu arengu
             programmid tuleb vajaduse korral läbi vaadata artiklis 92 nimetatud LEADER
             reservide jaotamise järel.
   2.        Komisjon võtab taotluse alusel vaadata läbi maaelu arengu programmid võimalikult
             ruttu pärast liikmesriigipoolse taotluse esitamist vastu artikli 95 lõikes 2 esitatud
             korra kohase otsuse.
             Muudatused, mis vajavad komisjoni heakskiitvat otsust, tuleb määratleda kooskõlas
             artikli 95 lõikes 2sätestatud korraga.
ET                                                   22                                             ET
 ---pagebreak---                                            IV JAOTIS
                        MAAELU ARENGU PRIORITEEDID
                                           I PEATÜKK
                                         PRIORITEEDID
                                              1. jagu
                           1. PRIORITEETNE PÕHISUUND:
            Konkurentsivõime parandamine põllumajandus- ja metsandussektoris
                                             Artikkel 19
                                              Meetmed
   Toetus põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime suurendamisele peab sisaldama:
   a)      meetmeid inimpotentsiaali suurendamiseks järgmise abil:
           i)   kutseõpe ja teabealane        tegevus    põllumajandus-   ja  metsandussektoris
                tegutsevatele isikutele,
           ii)  noortele talupidajate starditoetus,
           iii) põllumajandustootjate ja -töötajate varajane pensionilejäämine,
           iv)  põllumajandustootjate ja metsaomanike poolne nõustamisteenuste kasutamine ,
           v)   põllumajandusettevõtte juhtimis-, asendus- ja nõustamisteenused, samuti
                metsanduse nõustamisteenuste loomine;
   b)      meetmeid füüsilise potentsiaali ümberkorraldamiseks järgmise abil:
           i)   talumajapidamise ajakohastamine,
           ii)  metsade majandusliku väärtuse tõstmine,
           iii) esmase põllumajandusliku ja metsatööstusliku tootmise suurem väärtustamine,
           iv)  põllumajanduse ja metsanduse arengu ja kohandamisega seotud infrastruktuuri
                parandamine ja arendamine,
           v)   loodusõnnetuste tõttu kahjustatud põllumajandusliku tootmise potentsiaali
                taastamine ja sobivate ennetustegevuste esitamine;
   c)      meetmeid põllumajandustoodangu ja -toodete kvaliteedi tõstmiseks järgmise abil:
           i)   aidates põllumajandustootjatel kohaneda nõutud standarditega, mis põhinevad
                ühenduse seadusandlusel,
           ii)  toetades põllumajandustootjaid, kes osalevad toidu kvaliteedi programmides,
           iii) toetades tootjagruppe teabe ja edendamise osas toidu kvaliteedi programmide
                toodete puhul;
ET                                               23                                             ET
 ---pagebreak---    d)        üleminekumeetmeid uutele liikmesriikidele, mis puudutab:
             i)    toetust restruktureeritavatele osaelatustaludele,
             ii)   tootjarühmade loomise toetamist.
                                               1. alajagu
                    Inimpotentsiaali tugevdamise Meetmete tingimused
                                                Artikkel 20
                                     Kutseõpe ja teabealane tegevus
   Toetus, mis on ette nähtud artikli 19 punkti a alapunktis i, ei hõlma sellist teoreetilist või
   praktilist õpet, mis moodustab põllumajandus- või metsandusalase kesk- või kõrghariduse
   tavaprogrammide või -süsteemide osa.
                                                Artikkel 21
                                     Noorte talupidajate starditoetus
   1.        Toetust, mis on ette nähtud artikli 19 punkti a alapunktis ii, hakatakse andma
             isikutele, kes:
             a)    on vähem kui 40 aastat vanad ja on ettevõtte juhina esimest korda rajamas
                   põllumajanduslikku tootmisettevõtet;
             b)    on piisavate kutseoskuste ja pädevustega;
             c)    esitavad äriplaani oma talupidamistegevuse arendamiseks.
   2.        Toetust antakse üksiktoetusena I lisas sätestatud maksimumsumma piires.
                                                Artikkel 22
                                   Ennetähtaegne pensionilejäämine
   1.        Toetust, mis on sätestatud artikli 19 punkti a alapunktis iii, antakse:
             a)    põllumajandustootjatele, kes otsustavad peatada oma põllumajandusliku
                   tegevuse teistele põllumajandustootjatele majapidamise üleandmise tõttu;
             b)    põllumajandustöötajatele, kes otsustavad täielikult lõpetada põllumajandustöö.
   2.        Üleandja:
             a)    peab üleandeajal olema vähemalt 55aastane, kuid mitte pensionieas või
                   vähemalt kümme aastat noorem asjaomase liikmesriigi pensioniealistest;
             b)    peab täielikult lõpetama põllumajandusliku tulundustegevuse;
             c)    peab olema tegutsenud põllumajandustootjana üleandmisele eelnevad kümme
                   aastat.
ET                                                  24                                            ET
 ---pagebreak---              Õigusjärglane:
             a)    võtab üleandjalt üle ettevõtte juhi nagu on sätestatud artiklis 21, või
             b)    olles alla 50aastane põllumajandustootja, võtab üleandja poolt loovutatud
                   talumajapidamise üle, et tõsta selle suurust.
             Põllumajandustöötaja:
             a)    peab olema vähemalt 55aastane, kuid mitte pensionieas või vähemalt kümme
                   aastat noorem kui asjaomase liikmesriigi pensioniealised;
             b)    peab olema viimase viie aasta jooksul vähemalt poole tööaja ulatuses töötanud
                   põllumajanduses abistava pereliikme või põllumajandustöötajana;
             c)    peab olema töötanud üleandja ennetähtaegselt pensionile jäämisele eelneva
                   nelja aasta vältel tema talumajapidamises vähemalt kaks täistööaastat;
             d)    kuulub sotsiaalhoolduse skeemi.
   3.        Kogu ennetähtaegselt pensionile jäämise toetuse kestus ei ületa üleandja ja
             põllumajandustöötaja puhul kümneaastast perioodi. Seda ei maksta pärast üleandja
             70. sünnipäeva ja põllumajandustöötaja pensioniikka jõudmist.
             Kui üleandja tavapensionit maksab liikmesriik, antakse ennetähtaegselt pensionile
             jäämise toetust sellele lisaks, võttes arvesse riikliku pensionisummat.
   4.        Seda toetust antakse iga-aastaste maksete vormis kuni I lisas sätestatud
             maksimumsummani.
                                                 Artikkel 23
                                     Nõustamisteenuste kasutamine
   1.        Toetust, mis on sätestatud artikli 19 punkti a alapunktis iv, antakse, et:
             a)    aidata põllumajandustootjatel ja metsaomanikel katta nende majapidamiste
                   üldise toimimise parandamiseks kasutatud nõustamisteenuste kulusid;
             b)    aidata põllumajandustootjatel katta kulusid, mis tekivad nõustamisteenuste
                   kasutamisel seoses ühenduse seadusjärgsete standardite järgimisse
                   keskkonnakaitse, avaliku tervishoiu, loomade ja taimede tervise, loomade
                   heaolu ja tööohutuse standardite alal.
   2.        Nõustamisteenuste toetusele kehtestatakse I lisas sätestatud ülemmäär.
                                                 Artikkel 24
                           Juhtimis-, asendus- ja nõustamisteenuste loomine
   Toetust, mis on sätestatud artikli 19 punkti a alapunktis v, antakse, et katta kulusid, mis
   tekivad juhtimis-, asendus- ja nõustamisteenuste loomise tõttu, ja see on maksimaalselt 5 aasta
   vältel järk-järgult vähenev, alustades loomishetkest.
ET                                                   25                                            ET
 ---pagebreak---                                                2. alajagu
      füüsilise potentsiaali restruktureerimisele suunatud meetmete tingimused
                                               Artikkel 25
                                   Talumajapidamise ajakohastamine
   1.       Toetust, mis on sätestatud artikli 19 punkti b alapunktis i, hakatakse andma
            talupidajatele investeeringuteks, mis:
            a)    parandavad talumajapidamise üldist toimimist ja
            b)    järgivad asjakohastele investeeringutele kohaldatavaid ühenduse standardeid.
                  Kui investeeringud on tehtud ühenduse standarditele vastamise eesmärgil, võib
                  toetust anda üksnes nendele, mis on tehtud hiljuti kehtima hakanud ühenduse
                  standarditele vastamiseks. Sellisel juhul võib põllumajandustootjale anda
                  sellisele standardile vastamise saavutamiseks ajapikendust, mis ei ületa 36 kuud
                  päevast, kuivastav standard muutub põllumajandustootjale kohustuslikuks.
   2.       Toetusele kehtestatakse I lisas sätestatud ülemmäär.
                                               Artikkel 26
                                Metsade majandusliku väärtuse tõstmine
   1.       Investeeringute toetust, mis on sätestatud artikli 19 punkti b alapunktis ii antakse
            eraomanik või nende ühenduste, omavalitsuste või nende ühenduste valduses
            olevatele metsadele. Seda piirangut ei kohaldata subtroopilistele metsadele ja
            Assooride, Madeira ja Prantsuse ülemeredepartemangude metsamaadele.
   2.       Investeeringud peavad põhinema metsamajandusplaanidel.
   3.       Toetusele kehtestatakse I lisas sätestatud ülemmäär.
                                               Artikkel 27
         Esmase põllumajandusliku- ja metsatööstusliku tootmise suurem väärtustamine
   1.       Toetust, mis on sätestatud artikli 19 punkti b alapunktis iii, antakse investeeringutele,
            mis:
            a)    tõstavad ettevõtte üldist tulemuslikkust;
            b)    on seotud toodete töötlemise ja turustamisega, mis on esitatud asutamislepingu
                  I lisas , välja arvatud kalandustooted ja metsandustooted, ning
            c)    järgivad asjakohastele investeeringutele kohaldatavaid ühenduse standardeid.
            Kui investeeringud on tehtud ühenduse standarditele vastamise eesmärgil, võib
            toetust anda vastavalt lõikele 2 üksnes mikroettevõtete hiljuti kehtima hakanud
            ühenduse standarditele vastamiseks tehtud investeeringutele. Sellisel juhul võib
            põllumajandustootjale anda sellisele standardile vastamise saavutamiseks
            ajapikendust, mis ei ületa 36 kuud päevast, kui vastav standard muutub
            põllumajandustootjale kohustuslikuks.
ET                                                 26                                                 ET
 ---pagebreak---    2.      Lõike 1 kohane toetus piirdub komisjoni soovituse 2003/361/EÜ11 mõistes mikro- ja
           väikeettevõtetega. Metsandustoodete puhul piirdub toetus mikroettevõtetega.
           Toetust ei anta raskustes ettevõtetele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja
           ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste12 mõistes.
   3.      Toetusele kehtestatakse I lisas sätestatud ülemmäär.
                                              Artikkel 28
          Põllumajanduse ja metsanduse arengu ja kohanemisega seotud infrastruktuur
   Toetus, mis on sätestatud artikli 19 punkti b alapunktis iv, võib hõlmata eelkõige toimingud,
   mis on seotud juurdepääsuga talu- ja metsamaale, energiavarudele ja veejuhtimisele.
                                              3. alajagu
         Põllumajandustoodangu ja -toodete kvaliteedi tõstmisele suunatud
                                       meetmete tingimused
                                              Artikkel 29
                 Ühenduse seadusandlusel põhinevatele standarditele vastamine
   1.      Toetus, mis on sätestatud artikli 19 punkti c alapunktis i, katab osaliselt nende
           põllumajandustootjate tehtud kulutused ja saamata jäänud tulu, kes peavad rakendama
           standardeid keskkonnakaitse, inimeste tervise, loomade ja taimetervise, loomade
           heaolu ning tööohutuse alal.
           Need standardid peavad olema hiljuti siseriiklikusse õigusaktidesse lisatud ja
           kehtestama uusi kohustusi või piiranguid talumajandusele, mis omab märkimisväärset
           mõju tüüpilisele põllumajandusettevõtete tegevuskuludele ja on seotud
           märkimisväärse hulga põllumajandustootjatega.
   2.      Toetus antakse kindla summana, ajutine ja vähenev toetus iga-aastaselt,
           maksimumkestuseks 5 aastat kuupäevast, kui vastav standard muutub kohustuslikuks
           kooskõlas ühenduse õigusaktidega.
           Toetusele kehtestatakse I lisas sätestatud ülemmäär.
                                              Artikkel 30
                 Põllumajandustootjate osalemine toidu kvaliteedi programmides
   1.      Artikli 19 punkti c alapunktis ii sätestatud toetus:
           a)    katab üksnes inimtoiduks ettenähtud põllumajandussaadusi;
           b)    on ühenduse toidu kvaliteedi programmide jaoks, või nende jaoks, mis on
                 tunnustatud liikmesriikide poolt, vastates täpsele kriteeriumile, mis tuleb
                 määratleda kooskõlas artikli 95 lõikes 2 osutatud korraga; programmid, mille
   11
          ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.
   12
          EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.
ET                                                27                                             ET
 ---pagebreak---                   ainus eesmärk on pakkuda kõrgemat kohustuslike standardite järgimise
                  kontrolli taset ühenduse või riikliku õigusaktide alusel, ei ole toetuskõlbulikud,
            c)    antakse maksimaalselt 5 aastaks iga-aastase ergutusmaksena neile, kelle tase
                  määratakse kindlaks vastavalt fikseeritud kulude tasemele, mis tekivad
                  toetusprogrammides osalemisel.
   2.       Toetusele kehtestatakse I lisas sätestatud ülemmäär.
                                               Artikkel 31
                                       Teave ja edendustegevus
   Toetus, mis on sätestatud artikli 19 punkti c alapunktis iii, puudutab artiklis 30 nimetatud
   kvaliteedikavade toetusega hõlmatud tooteid.
   Toetusele kehtestatakse I lisas sätestatud ülemmäär.
                                              4. alajagu
                                Üleminekumeetmete tingimused
                                               Artikkel 32
                                            Osaelatustalud
   1.       Artikli 19 punkti d alapunktis i sätestatud toetust talumajapidamistele, mis toodavad
            peamiselt oma tarbeks ja turustavad teatud osa oma toodangust (osaelatustalud),
            antakse põllumajandustootjatele äriplaani.
   2.       Äriplaanile vastavat arengut, millele viidatakse lõikes 1, hinnatakse kolme aasta
            pärast.
   3.       Toetust makstakse I lisas sätestatud maksimumsummaga piiratud kindla summana
            ajavahemikul, mis ei ületa 5 aastat.
   4.       Toetust, millele viidatakse lõikes 3, antakse vastavalt taotlustele, mis on heaks
            kiidetud hiljemalt 31. detsembriks 2008.
                                               Artikkel 33
                                             Tootjagrupid
   1.       Toetust, mis on sätestatud artikli 19 punkti d alapunktis ii, antakse tootjagruppide
            asutamise ja majandustegevuselihtsustamise põhjusel, selleks et:
            a)    kõnealustesse rühmadesse kuuluvate tootjate toodangut ja tootmisprotsessi
                  turunõuetele kohandada;
            b)    tootmisprotsessi ühiselt turunõuetele kohandada ning kaupa ühisturustada,
                  kaasa arvatud müügi tsentraliseerimine, kauba müügiks ettevalmistamine ja
                  müük hulgiostjatele;
            c)    välja töötada esmajoones saagi koristamise ja kättesaadavusega seotud
                  ühiseeskirjad.
ET                                                 28                                                ET
 ---pagebreak---    2.       Toetust makstakse kindla summana aastaste osamaksetena, esimese 5 aasta jooksul
            alates kuupäevast, millest alates tootjarühma tunnustati. See tuleb arvutada rühma
            aastase turutoodangu põhjal, maksimumsuurus on sätestatud I lisas.
   3.       Toetust antakse tootjagruppidele, mida liikmesriigi pädev asutus on ametlikult
            tunnustanud hiljemalt 31. detsembriks 2008.
                                                2. jagu
                             2. PRIORITEETNE PÕHISUUND:
                                        MAAHARIMINE
                                              Artikkel 34
                                               Meetmed
   Selle osa toetus hõlmab järgmisi meetmeid:
   a)       meetmed, mis on suunatud põllumajandusmaa säästvale kasutamisele:
            i)    toetuste maksmise teel mägipiirkondade talupidajatele ebasoodsate looduslike
                  tingimuste korvamiseks,
            ii)   toetustena ebasoodsate tingimustega piirkondade, mis pole mägipiirkonnad,
                  talupidajatele,
            iii)  NATURA 2000 toetustena,
            iv)   põllumajandusliku keskkonna ja loomade heaolu toetustena,
            v)    mittetootlike investeeringute toetusena;
   b)       meetmetele, mis on suunatud metsamaa säästvale kasutamisele:
            i)    põllumajandusmaa esmase metsastamise teel,
            ii)   põllumajandusmaade agrometsandussüsteemide esmase loomise teel,
            iii)  muude kui põllumajandusmaade esmase metsastamise teel,
            iv)   NATURA 2000 toetustena,
            v)    metsakeskkonna toetustena,
            vi)   metsamajanduse tootmispotentsiaali         taastamine    ning     vältimisabinõude
                  kasutuselevõtmise teel,
            vii) vähetootlike investeeringute toetusena.
                                              1. alajagu
    Põllumajandusmaa säästvale kasutamisele suunatud meetmete tingimused
                                              Artikkel 35
                  Toetuste maksmine mägipiirkondade talupidajatele ebasoodsate
                                  looduslike tingimuste korvamiseks
   1.       Toetusi, mis on sätestatud artikli 34 punkti a alapunktides i ja ii, antakse iga-aastaselt
            kasutatud põllumajandusmaahektari kohta.
ET                                                 29                                                  ET
 ---pagebreak---             Need peaksid talupidajatele kompenseerima lisakulud ja sissetuleku vähenemise, mis
            on seotud põllumajandustootmisele ebasoodsate tingimustega asjaomastes
            piirkondades.
   2.       Toetusi antakse talupidajatele, kes kohustuvad tegelema põllumajandusega
            piirkondades, mis on määratletud vastavalt artikli 47 lõigetele 2 ja 3 , vähemalt viie
            aasta jooksul alates esimesest maksest.
   3.       Hüvitiste suurus määratakse kindlaks I lisas sätestatud alam- ja ülemmäärade
            vahemikus.
            Toetusi, mis on kõrgemad kui maksimumsumma, võidakse välja maksta
            nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, tingimusel et kõigi vastava liikmesriigi tasemel
            makstud toetuste keskmine suurus ei ületa maksimumsummat.
   4.       Toetusi makstakse järk-järgult väheneva summana, olles kõrgemal piirkonna
            majapidamise kohta arvestatavast lävetasemest, mis määratletakse programmis.
                                                 Artikkel 36
                                   NATURA 2000 toetuste maksmine
   Toetust, mis on sätestatud artikli 34 punkti a alapunktis iii, makstakse talupidajatele iga-
   aastaselt ja kasutatud põllumajandusmaa hektari kohta, et kompenseerida tekkinud kulusid ja
   vähenenud sissetulekut, mis on tingitud ebasoodsast olukorrast asjaomastes piirkondades
   seoses direktiivide 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ rakendamisega.
   Toetusele kehtestatakse I lisas sätestatud ülemmäär.
                                                 Artikkel 37
                     Põllumajandusliku keskkonna ja loomade heaolu toetused
   1.       Liikmesriigid võimaldavad toetust, mis on sätestatud artikli 34 punkti a alapunktis iv
            kõigi oma territooriumide ulatuses kooskõlas nende spetsiifiliste vajadustega.
   2.       Põllumajandusliku        keskkonna       ja    loomade   heaolu    toetusi   makstakse
            põllumajandustootjatele,         kes     võtavad    endale    vabatahtlikkuse     alusel
            põllumajandusliku keskkonna alaseid ja loomade heaoluga seotud kohustusi. Kui
            keskkondlike eesmärkide saavutamine on nõuetekohaselt põhjendatud, võib
            põllumajandusliku keskkonna toetust maksta ka teistele maaharijatele.
   3.       Põllumajandusliku keskkonna ja heaolu toetused katavad ainult need kohustused, mis
            lähevad kaugemale asjakohastest kohustuslikest standarditest, mis on kehtestatud
            vastavalt artiklitele 4 ja 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 III ja IV lisale, ning
            teistest asjakohastest kohustuslikest nõuetest, mis on kehtestatud siseriiklikes
            õigusaktides ja on tuvastatud programmis. Lisaks, põllumajandustootjad ja teised
            maahaldajad, kes võtavad üle põllumajandusliku keskkonna kohustused, peavad
            arvestama programmis määratletud väetamise ja taimekaitseproduktide kasutamise
            miinimumnõuetega.
            Need kohustused tuleb üle võtta viieks aastaks. Vajaduse korral ja kui see on
            õigustatud, võib teatavate kohustuse puhul määratleda pikema ajavahemiku vastavalt
            korrale, millele viidatakse artikli 95 lõikes 2.
ET                                                   30                                              ET
 ---pagebreak---    4.       Toetusi antakse iga-aastaselt ja need katavad lisakulusid ja saamata jäänud tulu, mis
            tulenevad antud kohustusest; vajaduse korral võivad need katta ka tehingute kulusid.
            Vajaduse korral valitakse kasusaajad välja pakkumiskutsete põhjal, rakendades
            majanduslikke, keskkonna- ja loomade heaolu tõhususe kriteeriumeid.
            Toetusele kehtestatakse I lisas sätestatud ülemmäär.
                                               Artikkel 38
                                     Mittetootlikud investeeringud
   Toetust, mis on ette nähtud artikli 34 punkti a alapunktis v, antakse:
   a)       kohustuste saavutamisega seotud investeeringutele, mis on võetud vastavalt artikli 34
            punkti a alapunktis iv sätestatus abinõudele;
   b)       põllumajandusettevõtete tasandi investeeringutele,         mis    tõstavad    asjaomaste
            NATURA 2000 alade puhkamisväärtust
                                              2. alajagu
         Metsamaa säästvale kasutamisele suunatud meetmete tingimused
                                               Artikkel 39
                                            Üldtingimused
   1.       Kõnealuse alajao alusel antakse toetust vaid metsade ja metsastatud alade jaoks, mis
            kuuluvad eraomanikele või nende ühendustele või omavalitsustele või nende
            ühendustele.
            Kõnealust piirangut ei kohaldata artikli 34 punkti b alapunktides i, vi ja vii ettenähtud
            toetusele.
   2.       Käesolevas alajaos kavandatavad meetmed aladel, mis seoses ühenduse metsade
            kaitsega tulekahjude eest on liigitatud keskmise või suure tuleohuga aladeks, peavad
            olema kooskõlas liikmesriikide poolt kõnealuste alade jaoks koostatud
            metsakaitsekavadega.
                                               Artikkel 40
                             Põllumajandusmaade esmane metsastamine
   1.       Artikli 34 punkti b alapunktis i) ettenähtud toetus võib hõlmata:
            a)    sisseseadmiskulusid;
            b)    metsastatud hektarite kohta makstavaid iga-aastasi lisatasusid, mis on ette
                  nähtud metsastatud alade säilitamiskulude katmiseks kuni viie aasta jooksul,
            c)    hektarite kohta makstavaid iga-aastasi lisatasusid, mis on ette nähtud kuni
                  kümne aasta jooksul metsastamise tõttu saamata jäänud tulu katmiseks
                  põllumajandustootjatele või nende ühendustele või teistele eraõiguslikele
                  isikutele, kes on asjaomast maad enne metsastamist harinud.
ET                                                 31                                                 ET
 ---pagebreak---    2.        Toetus, mida makstakse riigiasutustele kuuluva põllumajandusmaa metsastamise eest,
             katab ainult sisseseadmiskulud. Kui põllumajandusmaad, mida tahetakse metsastada,
             rendib eraõiguslik isik või ühing, võib maksta lõikes 1 viidatud iga-aastasi lisatasusid.
   3.        Toetust põllumaade metsastamiseks ei anta:
             a)    põllumajandustootjatele, kellele makstakse ennetähtaegselt pensionile jäämise
                   toetust;
             b)    jõulukuuskede istutamiseks.
             Lühikese raieringiga kiirekasvuliste puuliikide puhul antakse metsastamistoetust
             ainult istutamiskulude katteks.
   4.        Põllumajandustootjatele või teistele eraõiguslikele isikutele ja ühingutele antava
             toetuse osas kehtestatakse I lisas sätestatud ülemmäär.
                                                Artikkel 41
                  Põllumajandusmaade agrometsandussüsteemide esmane loomine
   1.        Artikli 34 punkti b alapunktis ii ettenähtud toetust makstakse talupidajatele, et luua
             agrometsandussüsteeme, mis ühendaksid ulatuslikud põllumajanduslikud ja
             metsandussüsteemid.
             See katab sisseseadmiskulud.
   2.        Agrometsandussüsteemid puudutavad maakorraldussüsteeme, kus puid kasvatatakse
             kombineeritult põllumajanduskultuuridega samal maal.
   3.        Jõulukuused ja lühikese raieringiga kiirekasvulised puuliigid arvatakse antava toetuse
             hulgast välja.
   4.        Toetuse osas kehtestatakse I lisas sätestatud ülemmäär.
                                                Artikkel 42
                        Muude kui põllumajandusmaade esmane metsastamine
   1.        Artikli 34 punkti b alapunktis iii ettenähtud toetus katab artikli 34 punkti b alapunkti i
             alusel abi saamiseks sobimatuks tunnistatud maade metsastamise sisseseadmiskulud.
   2.        Toetust ei anta jõulukuuskedele.
   3.        Eraõiguslikele isikutele ja ühingutele antava toetuse osas kehtestatakse I lisas
             sätestatud ülemmäär.
                                                Artikkel 43
                                        NATURA 2000 toetused
   Artikli 31 punkti b alapunktis iv ettenähtud toetusi makstakse igal aastal ning hektari metsa
   kohta erametsaomanikele või nende ühingutele, et hüvitada tehtud kulutusi, mida on
   põhjustanud metsade ning teiste metsastatud maade kasutusele piirangute kehtestamine seoses
   direktiivide 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ rakendamisega asjaomasel alal.
ET                                                  32                                                  ET
 ---pagebreak---    Hüvitiste suurus määratakse kindlaks I lisas sätestatud alam- ja ülemmäärade vahemikus.
                                               Artikkel 44
                                       Metsakeskkonna toetused
   1.       Artikli 34 punkti b alapunktis v ettenähtud metsatoetusi makstakse hektari metsa
            kohta saajariikidele, kes teevad vabatahtlikult kulutusi metsakeskkonnale.
            Kõnealused toetused katavad vaid neid kulutusi, mis lähevad asjakohastest
            kohustuslikest nõudmistest kaugemale.
            Kõnealuseid kulutusi tehakse viie aasta jooksul. Kui on vajalik ning õigustatud,
            määratakse teatud tüüpi kulutustele muu ajavahemik.
   2.       Hüvitised katavad kohustusest tulenevad lisakulud. Neid arvestatakse tegelike kulude
            põhjal.
            Hüvitiste suurus määratakse kindlaks I lisas sätestatud alam- ja ülemmäärade
            vahemikus.
                                               Artikkel 45
    Metsamajanduse tootmispotentsiaali taastamine ning vältimisabinõude kasutuselevõtmine
   1.       Artikli 34 punkti b alapunktis vi ettenähtud toetust antakse loodusõnnetuste ja
            tulekahjude poolt kahjustatud metsamajanduse tootmispotentsiaali taastamiseks ning
            asjakohaste vältimisabinõude kasutuselevõtmiseks.
   2.       Ennetavad abinõud tulekahjude vastu puudutavad metsasid, mis on liikmesriikide
            poolt liigitatud keskmise või suure tuleohuga metsadeks vastavalt nende
            metsakaitsekavadele.
                                               Artikkel 46
                                    Vähetootlikud investeeringud
   Artikli 34 punkti b alapunktis vii ettenähtud toetust antakse metsainvesteeringutele:
   a)       mis on seotud maksekohustuste täitmisega vastavalt artikli 34 punkti b alapunktis v
            sätestatud meetmele, või
   b)       mis suurendavad asjaomase piirkonna avalikke puhkamisväärtusi.
                                              3. alajagu
                                    Piirkondade määramine
                                               Artikkel 47
                                         Toetuskõlbulikud alad
   1.       Liikmesriigid määravad artikli 34 artikli punkti a alapunktides i, ii ja iii, samuti
            kõnealuse artikli punkti b alapunktides i, iii, iv ja vi sätestatud hüvitiste suhtes
            toetuskõlbulikud alad, võttes arvesse kõnealuse artikli lõikeid 2, 3, 4 ja 5.
ET                                                 33                                            ET
 ---pagebreak---    2. Selleks, et vastata hüvitiste suhtes artikli 34 punkti a alapunktis i sätestatud nõuetele,
      peavad mägipiirkonnad olema piirkonnad, kus maakasutusvõimalused on
      märkimisväärselt piiratud ja selle kasutamiskulud märgatavalt kasvanud järgmistel
      põhjustel:
      a)     eriti rasked kõrgusest tingitud          ilmastikutingimused,     mille    tagajärjel
             kasvuperiood oluliselt lüheneb;
      b)     madalamal kõrgusel ei ole suuremal osal kõnesolevast alast kõrgete nõlvade
             tõttu võimalik kasutada masinaid või see nõuab väga kalleid eriseadmeid, või
             kahe nimetatud teguri kombinatsioon, kui igast üksikust asjaolust eraldi
             tulenevad ebasoodsad tingimused ei ole nii rasked, kuid nende koosmõju
             põhjustab samaväärsed ebasoodsad tingimused.
      Mägipiirkondadena käsitatakse 62. laiuskraadist põhja pool paiknevaid piirkondi ning
      nendega külgnevaid alasid.
      Programmides kinnitavad liikmesriigid oma mägipiirkondade olemasolevat
      piiritlemist või muudavad seda vastavalt erisätetele, mis määratletakse kooskõlas
      artikli 95 lõikes 2 viidatud menetlusega.
   3. Selleks, et vastata hüvitiste suhtes artikli 34 punkti a alapunktis ii sätestatud nõuetele,
      peavad kõnealuse artikli lõikes 2 viidatud muud alad kui mägipiirkonnad olema:
      a)     mõjutatud märkimisväärsetest ebasoodsatest looduslikest tingimustest, eriti
             pinnase madal tootlikkus või halvad kliimatingimused ja kus ulatusliku
             põllumajandusliku tegevuse jätkamine on maaharimise seiskohast oluline, või
      b)     mõjutatud erilistest ebasoodsatest looduslikest tingimustest ja kus maaharimist
             peaks jätkama, et kaitsta või parandada keskkonda, säilitada paikkonda ja
             nimetatud piirkonna turismipotentsiaali või kaitsta rannikut.
      Kõnealused alad on looduslike tootmistingimuste seisukohalt homogeensed
      põllumajanduspiirkonnad.
      Mis puudutab esimese alalõigu punktis b viidatud erilistest ebasoodsatest looduslikest
      tingimustest mõjutatud alasid, siis nende kogupindala ei tohi ületada 10% asjaomase
      liikmesriigi pindalast.
      Liikmesriigid piiritlevad programmides kõnealused piirkonnad vastavalt erisätetele,
      mis määratletakse kooskõlas artikli 95 lõikes 2 viidatud menetlusega.
   4. NATURA 2000 põllumajanduslikud piirkonnad, mis on määratud vastavalt
      direktiividele 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ, vastavad hüvitiste suhtes artikli 34 punkti
      a alapunktis iii sätestatud nõuetele.
   5. Piirkonnad, mille puhul metsastamine on asjakohane, kuna seda tingib keskkond nagu
      näiteks kaitse erosiooni eest või metsaressursside laiendamine, et leevendada
      kliimamuutusi, vastavad hüvitiste suhtes artikli 34 punktib alapunktides i ja iii
      sätestatud nõuetele.
      Vastavalt direktiividele 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ määratud NATURA 2000
      metsaalad vastavad hüvitiste suhtes artikli 34 punkti b alapunktis iv sätestatud
      nõuetele.
ET                                           34                                                    ET
 ---pagebreak---              Keskmise või suure tuleohuga metsaalad vastavad hüvitiste suhtes artikli 34 punkti b
             alapunktis vi sätestatud nõuetele seoses ennetavate abinõudega tulekahjude vastu.
                                               4. alajagu
                                      Standardite arvestamine
                                                Artikkel 48
                                  Toetuse vähendamine või tühistamine
   Kui saajariigid, kes saavad hüvitust vastavalt artikli 34 punkti a alapunktidele i–iv ja punkti b
   alapunktidele i, iv ja v neile omistatava tegevuse või tegevusetuse tulemusel, ei arvesta kogu
   valduse suhtes komisjoni määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 4 ja 5 ning III ja IV lisas
   sätestatud kohustuslikke nõudeid, vähendatakse sellel kalendriaastal makstavate otsetoetuste
   kogusummat, mil tingimusi ei täidetud, või tühistatakse see summa.
   Üksikasjalikud eeskirjad toetuse vähendamise või tühistamise osas sätestatakse kooskõlas
   artikli 95 lõikes 2 osutatud korraga. Sellega seoses võetakse arvesse tuvastatud rikkumiste
   tõsidust, ulatust, püsivust ja korduvust.
                                                3. JAGU
                                3. PRIORITEETNEPÕHISUUND:
            MAAPIIRKONDADE MAJANDUSE MITMEKESISTAMINE
                        JA ELUKVALITEET MAAPIIRKONDADES
                                                Artikkel 49
                                                 Meetmed
   Kõnealuses jaos sätestatud toetus hõlmab:
   a)        meetmeid, millega mitmekesistada maapiirkondade majandust, kaasa arvatud:
             i)     mittepõllumajandusliku tegevuse mitmekesistamine,
             ii)    toetus mikroettevõtete loomiseks ja arendamiseks, eesmärgiga soodustada
                    ettevõtlust ning arendada majanduslikku terviklikkust,
             iii)   turismiga seotud tegevuse toetamine,
             iv)    looduspärandi kaitse ja haldamine, selle kvaliteedi parandamine, mille
                    eesmärgiks on majanduse püsiv areng;
   b)        meetmed parandamaks maapiirkondade elukvaliteeti, kaasa arvatud:
             i)     oluliste teenuste osutamine maapiirkondade majandusele ja maaelanikkonnale,
             ii)    külade renoveerimine ja arendamine ning maapiirkondade kultuuripärandi
                    kaitsmine ning selle kvaliteedi parandamine;
   c)        kutseõppe meede ettevõtjatele, kes tegutsevad valdkondades, mida hõlmab
             3. prioriteetne põhisuund;
ET                                                  35                                               ET
 ---pagebreak---    d)       kutseoskuste ja entusiasmi meede, mille eesmärgiks on valmistada ette ja rakendada
            kohalikku arengustrateegiat.
                                               1. alajagu
        maapiirkondade majanduse mitmekesistamise meetmete tingimused
                                               Artikkel 50
                         Mittepõllumajandusliku tegevuse mitmekesistamine
   Artikli 49 punkti a alapunktis i sätestatud toetuse saaja on kas talupidaja, tema abikaasa või
   üks nende lastest.
                                               Artikkel 51
                          Ettevõtete asutamise ja nende arendamise toetus
   Artikli 49 punkti a alapunktis ii sätestatud toetus puudutab ainult mikroettevõtteid, nagu on
   määratletud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ.
                                               Artikkel 52
                                Turismiga seotud tegevuse toetamine
   Artikli 49 punkti a alapunktis iii sätestatud toetus hõlmab järgmist:
   a)       väikesemahulised infrastruktuurid, nagu näiteks teabekeskused ja turismipaikade
            tähistamine;
   b)       vabaajainfrastruktuur, mis pakub juurdepääsu looduslikele aladele, ning väikese
            mahutavusega majutus;
   c)       maapiirkondade turismiga seotud turismitoodete arendamine ja turuleviimine.
                                               Artikkel 53
               Looduspärandi kaitse ja haldamine ning selle kvaliteedi parandamine
   Artikli 49 punkti a alapunktis iv sätestatud toetus hõlmab keskkonnateadlikke meetmeid,
   turismi parandamist ning NATURA 2000 paikade ning teiste kõrge loodusliku väärtusega
   paikadega seotud kaitse- ning haldusplaanide väljatöötamist.
                                               2. alajagu
          Maapiirkondade elukvaliteedi parandamise meetmete tingimused
                                               Artikkel 54
            Põhiteenuste osutamine maapiirkondade majandusele ja maaelanikkonnale
   Artikli 49 punkti b alapunktis i sätestatud toetus katab põhiteenuste sisseseadmise küladele või
   külade rühmadele ja nendega seotud väikesemahulistele infrastruktuuridele.
ET                                                  36                                              ET
 ---pagebreak---                                                Artikkel 55
       Külade renoveerimine ja arendamine ning maapiirkondade kultuuripärandi kaitsmine
   Artikli 49 punkti b alapunktis ii sätestatud toetus puudutab uurimusi ja investeeringuid, mis on
   seotud:
   a)        külade parandamise või arendamise programmiga;
   b)        maapiirkondade kultuuripärandi säilitamise, taastamise ja selle kvaliteedi
             parandamisega küla tasandil või külaosa tasandil, nagu näiteks küla keskus,
             ajaloolised paigad või monumendid.
                                              3. alajagu
                 Kutseõpe ning kutseoskuste omandamine ja arendamine
                                               Artikkel 56
                                                Kutseõpe
   Artikli 49 punktis c sätestatud kutseõppetoetus ei hõlma sellist teoreetilist või praktilist õpet,
   mis moodustab kesk- või kõrghariduse tavaprogrammide või -süsteemide osa.
                                               Artikkel 57
                                 Oskuste omandamine ja arendamine
   Artikli 49 punktis d nimetatud toetus hõlmab:
   a)        vastava valdkonna uuringud;
   b)        valdkonda ja kohalikku arengustrateegiat puudutavad informatsiooni levitamise
             vahendid;
   c)        maaelu arengu programmi ettevalmistusse ja rakendamisse kaasatud personali
             väljaõppe;
   d)        reklaamiüritused ja juhtide väljaõppe.
                                              4. alajagu
                          prioriteetsete põhisuundade rakendamine
                                               Artikkel 58
                                     Kohalikud arengustrateegiad
   Artiklis 49 toodud meetmeid rakendatakse eelistatavalt kohalike arengustrateegiate raames.
                                               Artikkel 59
                                              Piiritlemine
   Kui selle lõike alla kuuluv meede on toetuskõlbulik ka ühenduse teiste abivahendite raames,
   sealhulgas struktuurifondide ja Euroopa Kalandusfondi raames, peab iga liikmesriik sätestama
   piiritlemiskriteeriumid, millistel alustel toetatakse ettevõtmisi fondi vahenditega ja millistel
   alustel toetatakse ettevõtmisi ühenduse teiste abivahenditega.
ET                                                 37                                                 ET
 ---pagebreak---                                                  2. PEATÜKK
                                                    LEADER
                                                    1. JAGU
                                        LEADER LÄHENEMINE
                                                   Artikkel 60
                                                     Mõiste
   LEADER lähenemine on kohalik arengustrateegia, mis hõlmab vähemalt järgnevaid elemente:
   a)    selgelt määratletud maaterritooriumite allpiirkondadele suunatud piirkondlikud
         kavad;
   b)    altpoolt tulev algatus, mille kohalikku arengustrateegia väljatöötamist ja rakendamist
         puudutav otsustamisõigus on kohalikel tegevusrühmadel;
   c)    kohalikud riigi- ja eraosalusega partnerlused;
   d)    mitmeetapiline üldine lähenemine, mis põhineb kohaliku majanduse erinevate
         sektorite asjaosaliste ja projektide vastastoimel;
   e)    uuenduslike lähenemiste rakendamine;
   f)    koostööprojektide rakendamine;
   g)    kohalike partnerite võrgustikud
                                                   Artikkel 61
                                        Kohalikud tegevusrühmad
   1.    Partnerlusel põhinevat lähenemisviisi kohalikule arengule rakendavad kohalikud
         tegevusrühmad, kes vastavad järgmistele tingimustele:
         a)    nad peavad välja pakkuma integreeritud kohaliku arengu strateegia ja vastutama
               selle rakendamise ees;
         b)    nad peavad koosnema kas rühmast, mis on juba kvalifitseeritud LEADER II13
               poolt või LEADER+14 algatajate poolt vastavalt LEADER lähenemisele, või
               moodustama uue rühma, kes esindab partnereid erinevatest sotsiaal-
               majanduslikest sektoritest asjaomases piirkonnas. Otsustamistasandil peavad
               majanduslikud ja sotsiaalsed partnerid kaasamaks põllumajanduslikke
               ühendusi, põllumajandusega seotud naisi, noori ja ühendusi moodustama
               vähemalt 50% kohalikust osalusest;
         c)    nad peavad olema võimelised määratlema ja rakendama arengustrateegiat
               asjaomases piirkonnas;
   13
        Komisjoni 19. märtsi 1991. aasta teatis (EÜT C 73, 19.3.1991).
   14
        Komisjoni 14. aprilli 2000. aasta teatis (EÜT C 139, 18.5.2000, lk 5).
ET                                                     38                                       ET
 ---pagebreak---            d)      nad peavad valima kas haldus- ja rahandusealase juhi, kes on võimeline
                   haldama avalikke fonde ja tagama partnerluse rahuldava toimimise, või tulema
                   kokku seaduslikult konstitutsiooniga ära määratletud ühise struktuurina, mis
                   garanteerib partnerluse rahuldava toimimise ja võime hallata avalikke fonde.
   2.      Selle strateegiaga hõlmatud ala peab olema ühtne ja pakkuma inimeste osas tõhusat
           kriitilist massi, rahanduslikke ja majanduslikke vahendeid toetamaks elujõulist
           arengustrateegiat.
   3.      Kohalikud tegevusrühmad peavad valima projektid, mida selle strateegia raames
           finantseeritakse. Nad võivad välja valida ka koostöö projektid.
                                              2. JAGU
                                          Abi piirkonnad
                                              Artikkel 62
                                               Meetmed
   Toetus, mida antakse LEADER`i prioriteetse üldsuunaraames, on ette nähtud:
   a)      kohalike maaelu arengu strateegiate rakendamiseks LEADER lähenemise teel,
           eesmärgiga saavutada kolme prioriteetse üldsuuna hulgast ühe või rohkema
           eesmärgid, mis on määratletud ära käesoleva jaotise I peatükis;
   b)      koostööprojektide rakendamiseks, mis hõlmavad punktis a esitatud eesmärke;
   c)      kohaliku tegevusgrupi juhtimiseks, mis nõuab oskusi ja territooriumi arendamist.
                                              1. alajagu
                                             Tingimused
                                              Artikkel 63
                                  Kohalike strateegiate rakendamine
   1.      Selle toetuse puhul, millele on viidatud ka artikli 62 punktis a, strateegia raames
           tehtavad toimingud peavad vastama eesmärkidele, mis sätestatud käesolevas
           määruses iga prioriteetse üldsuuna kohta eraldi.
   2.      Kui planeeritud meetmed vastavad meetmetele, mis käesolevas määruses sätestatud
           iga prioriteetse põhisuuna jaoks, tuleb tähtsamaid tingimusi kohaldada kooskõlas
           käesoleva jaotise I peatükiga.
                                              Artikkel 64
                                                Koostöö
   1.      Toetust, millele on viidatud artikli 62 punktis b, antakse territooriumitevahelistele ja
           rahvusvahelistele koostööprojektidele.
           Piirkondadevaheline koostöö – koostöö liikmesriigi piires.
ET                                                39                                                ET
 ---pagebreak---             Rahvusvaheline koostöö – koostööderinevate liikmesriikide territooriumite vahel ja
            liitu mittekuuluvate riikide territooriumitega .
   2.       Toetuskõlbulikud on vaid Euroopa Liidu territooriumitega seotud kulutused.
   3.       Artiklit 63 kohaldatakse ka koostööprojektide puhul
                                                Artikkel 65
                                       Kutseoskuste omandamine
   Kutseoskuste omandamise toetust, millele on viidatud artikli 62 punktis c, antakse esmajoones
   uutele piirkondadele, kus LEADER lähenemisviisi pole veel kohaldatud.
                                               2. alajagu
                             Prioriteetse põhisuuna rakendamine
                                                Artikkel 66
                                 Prioriteetse põhisuuna rahastamine
   Kogu fondi toetusest programmile peab vähemalt 7% eraldama LEADER prioriteetse
   põhisuuna rakendamisele.
                                             III PEATÜKK
                                        TEHNILINE TOETUS
                                                Artikkel 67
                                     Tehnilise toetuse rahastamine
   1.       Vastavalt määruse .../... [ühise põllumajanduspoliitika rahastamine ] artiklile 5 võib
            fond kasutada kuni 0,30% oma aastasest rahaeraldusest ettevalmistava, järelevalve,
            haldustoetuse, hindamise ja kontrollimeetmete rahastamiseks komisjoni algatusel
            ja/või selle nimel. Neid teguviise viiakse täide vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr
            1605/2002 artikli 53 lõikele 2 ning kõigile teistele antud määruse sätetele ja selle
            rakendusviisidele, mida kohaldatakse eelarve täitmisele sellel kujul.
   2.       Liikmesriikide algatusel võib fond iga maaelu arengu programmi puhul rahastada
            programmi toetuse ettevalmistuse, haldamise, järelevalve, hindamise, informatsiooni
            ja kontrollimehhanisme.
            Iga programmi kogusummast võib antud meetmetele eraldada kuni 4%.
            Eelnevas alalõigus antud piirmäära piires peab iga programm reserveerima summa,
            artiklis 69 osutatud riikliku maaelu võrgustiku rajamiseks ja tööshoidmiseks .
                                                Artikkel 68
                                  Euroopa maaelu arengu võrgustik
   Ühenduse tasemel maaelu arenguga tegelevate siseriiklike võrgustike, ettevõtete ja
   administratsioonide omavahelise võrgustiku moodustamiseks tuleb paika panna Euroopa
   maaelu arengu võrgustik vastavalt artikli 67 lõikele 1.
ET                                                  40                                             ET
 ---pagebreak---    Euroopa võrgustiku eesmärgid on:
   a)      koguda, analüüsida ja levitada teavet ühenduse maaelu arengu meetmete kohta,
   b)      koondada, levitada ja kindlustada ühenduse tasandil hästi toimivat maaelu arengu
           alast tegevust,
   c)      tagada teave ühenduse maapiirkondades ning liitu mittekuuluvates riikides toimuva
           arengu kohta,
   d)      organiseerida ühenduse tasandil koosolekuid ja seminare neile, kes maaelu arenguga
           aktiivselt tegelevad,
   e)      rajada ning juhtida ekspertvõrgustikke, selleks et aidata kaasa kogemuste vahetusele
           ja maaelu arengu poliitika rakendamise ning hindamise toetamisele,
   f)      toetada siseriiklikke võrgustikke ning riikideülese koostöö algatusi.
                                              Artikkel 69
                                     Siseriiklik maaeluvõrgustik
   1.      Iga liikmesriik asutab riikliku maaeluvõrgustiku, mis koondab kõik maaelu arengus
           osalevad organisatsioonid ja asutused.
   2.      Toetust, millele viidatakse artikli 67 punktis 2, antakse:
           a)     võrgustiku haldamiseks vajalikele struktuuridele;
           b)     tegevuskava jaoks, mis sisaldab vähemalt heade loovutatavate tavade tunnuseid
                  ja sätteid teabega nende kohta, võrgustiku haldamist, kogemuste ja oskusteabe
                  vahetamise korraldust, treeningprogrammide ettevalmistamist kohalikele
                  tegevusrühmadele koos ja riigisisese ja rahvusvaheliseks koostöö loomise ja
                  tehnilise abiga .
                                             V JAOTIS
                                        FONDI TOETUS
                                              Artikkel 70
                                      Vahendid ja nende jaotus
   1.      Kulutusteks ettenähtud Fondi rahalised vahendid ajavahemikuks 2007–2013 on 88.75
           miljardit eurot vastavalt 2004. aasta hindadele. Aastane analüüs on esitatud II lisas.
           Nendest rahalistest vahenditest, vähemalt 31.3 miljardit eurot koondatakse vastavalt
           2004. aasta hindadele lähenemiseesmärgi suhtes toetuskõlbulikele piirkondadele.
   2.      3% lõikes 1 viidatud rahalistest vahenditest, koguseliselt 2.66 miljardit eurot vastavalt
           2004. aasta hindadele , paigutatakse artiklis 92 mainitud varusse.
   3.      0,30% lõikes 1 viidatud vahenditest, koguseliselt 0,27 miljardit eurot vastavalt 2004.
           aasta hindadele, antakse komisjoni tehniliseks abistamiseks nagu on viidatud artikli
           67 lõikes 1.
ET                                                41                                                 ET
 ---pagebreak---    4. Lõikes 1 nimetatud summade programmeerimiseks ja edasiseks Euroopa ühenduste
      üldeelarvesse lülitamiseks seotakse need summad iga-aastase 2% indeksiga.
   5. Komisjon teeb liikmesriigiti pärast lõigetes 2 ja 3 esitatud summade mahaarvamist
      lõikes 1 nimetatud summade esialgse iga-aastase suunava jaotuse, mis põhineb
      objektiivsetel kriteeriumitel ja võtab arvesse järgmist:
      a)    lähenemiseesmärgi suhtes toetuskõlbulikele piirkondadele eraldatud summad;
      b)    varasemad tulemused ja
      c)    ekriolukorrad ja -vajadused.
      Komisjon vaatab 2011. aastal läbi 2012. ja 2013. aasta aastaeraldused lõikes 2
      viidatud summade jaotamise eesmärgil.
   6. Lisaks lõikes 5 toodud kogustele võtab liikmesriik programmeerimise eesmärgil
      arvesse kohandustest tulenevad kogused nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr…/… [
      ühise põllumajanduspoliitika rahastamine] artikli 12 lõikes 2.
   7  Komisjon kinnitab, et kogu aastaeraldus EAGGF arendusrahastust pärit fondist
      ükskõik millisele liikmesriigile vastavalt käesolevale määrusele, ERFst ja ESFst
      vastavalt määrusele (EÜ) nr .../… [k.a ERFi panus Euroopa naaberriikide
      rahastamisvahendi (vastavalt määrusele (EÜ) nr…/…) ja ühinemiseelse
      rahastamisvahendi (vastavalt määrusele (EÜ) nr…/…) piiriülese koostöö
      rahastamisse] ning osast FIFGist lähenemisobjektiivi toetamisel, ei ületa 4% selle
      liikmesriigi SKTst, nagu on määratud institutsioonidevahelise kokkuleppe
      vastuvõtmise hetkel.
                                         Artikkel 71
                                        Fondi toetus
   1. Otsus, mis võtab vastu maaelu arengu programmi, määrab maksimaalse toetuse hulga
      fondilt iga prioriteetse valdkonna kohta. Otsus peab vajaduse korral selgelt
      määratlema lähenemiseesmärgi alusel toetuskõlbulikele piirkondadele ettenähtud
      assigneeringud.
   2. Fondi toetus tuleb arvutada toetuskõlbulike siseriiklike kulude kogusumma põhjal.
   3. Fondi toetusmäär tuleb paika panna iga prioriteetse põhisuuna puhul. Esimese
      (konkurentsivõime) ja kolmanda põhisuuna puhul (mitmekesistamine ja elukvaliteet)
      tuleb rakendada vastavalt järgmiseid ülemmääri:
      a)    75% toetuskõlbulikest siseriiklikest kuludest määruse (EÜ)            nr…/…
            [ühtekuuluvus] artikli 5 lõigetes 1 ja 2 nimetatud piirkondades ];
      b)    50% toetuskõlbulikest siseriiklikest kuludest teistes piirkondades.
      Teise prioriteetse põhisuuna korral (maaharimine) ja LEADER põhisuuna korral
      kohaldatakse vastavalt järgmisi ülemmääri:
      a)    80% toetuskõlbulikest siseriiklikest kuludest määruse (EÜ)            nr…/…
            [ühtekuuluvus] artikli 5 lõigetes 1 ja 2 nimetatud piirkondades;
ET                                           42                                          ET
 ---pagebreak---        b)      55% toetuskõlbulikest siseriiklikest kuludest teistes piirkondades.
       Minimaalne fondi toetusmäär põhisuuna tasandil peab olema 20%.
   4.  Hoolimata lõikes 3 sätestatud ülemmäärast, võib fondi toetust suurendada viie
       protsendi võrra äärepoolsemate piirkondade ja väiksemate Egeuse saarte
       programmide osas.
   5.  Komisjoni initsiatiivil või tema nimel kasutusele võetud tehnilise abi meetmeid
       võidakse toetada kuni 100% ulatuses.
   6.  Fondi finantseeritud Toiming ei tohi oma toetuskõlbulikkuse ajal samaaegselt kasu
       saada struktuurifondidelt, ühtekuuluvusfondidelt või ükskõik milliselt ühenduse
       finantsasutuselt. Fondi kaasrahastatud kulutusi ei tohi kaasrahastada mõne teise
       ühenduse rahandusvahendi abil.
       Toiming võib saada fondi toetust ainult ühe maaelu arengu programmi alusel korraga.
       Seda võib rahastada ainult ühe põhisuuna ulatuses maaelu arengu programmis.
   7.  Siseriiklikud kulud ettevõtete toetuse puhul peab olema kooskõlas riiklikku toetust
       arvesse võttes sätestatud toetusmääradega, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud
       teisiti.
                                          Artikkel 72
                                  Kulude toetuskõlblikkus
   1.  Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr .../... [Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine]
       artikli 39 lõike 1kohaldamist, on kulud fondi suhtes toetuskõlbulikud, kui asjaomast
       toetust maksab makseasutus ajavahemikus 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2015.
       Kaasrahastatud toiminguid ei või lõpetada enne toetuskõlbulikkuse algkuupäeva.
       Programmi artikli 18 kohasel muutmisel lisanduvad uued kulutused muutuvad
       toetuskõlbulikeks kuupäevast, kui komisjon programmimuutuste taotluse vastu on
       võtnud .
   2.  Kulud on fondi suhtes toetuskõlbulikud ainult siis, kui need on tehtud kõnealuse
       programmi korraldusasutuse otsustatud ja selle vastutusel olevatele toimingutele
       kooskõlas korraldusasutuse sätestatud kriteeriumitele.
   3.  Kulude toetuskõlbulikkuse reeglid tuleb sätestada riiklikul tasandil, kooskõlas
       käesolevas määruses sätestatud teatavatele maaelu arengu meetmete tingimustele.
       Järgnevad kulud ei ole siiski fondi suhtes toetuskõlbulikud:
       a)      käibemaks,
       b)      võlaintress,
       c)      maaost, mille maksumus ületab 10% kogu antud toimingu toetuskõlbulikest
               kuludest.
   4. Lõigete 1–3 sätteid ei rakendata artikli 67 lõike 1.
ET                                             43                                             ET
 ---pagebreak---    5.      Fondi toetus võib olla muul kujul kui rahaline toetus. Vajaduse korral võidakse
           määratleda vastavalt artikli 95 lõikes 2 sätestatud korrale täpsed reeglid.
                                              Artikkel 73
                            Investeeringutega seotud toimingute kestus
   1.      Ilma et see piiraks teenuste vaba liikumise ja asutamisvabadusega seonduvate reeglite
           kohaldamist artiklite 43 kuni 49 mõistes, peab Liikmesriik või korraldusasutus
           tagama, et investeerimistoiming säilitab fondi toetuse, kui nimetatud toimingu osas ei
           tehta seitsme aasta jooksul alates korraldusasutuse otsusest olulisi muudatusi, mis:
           a)    mõjutaksid selle laadi või rakendustingimusi või annaks õigustamata eelise
                 mõnele ettevõttele või riigiorganile;
           b)    tulenevad omandisuhete muutusest infrastruktuuri teatavas                osas   või
                 tootmistegevuse lõpetamisest või selle asukoha muutmisest.
   2.      Määrustikuvastaselt makstud summad tuleb tagasi maksta vastavalt määruse (EÜ) nr
           …/… [Ühtse põllumajanduspoliitika rahastamine] artiklile 33.
                                            VI JAOTIS
                          JUHTIMINE, KONTROLL JA TEAVE
                                            I PEATÜKK
                                  JUHTIMINE JA KONTROLL
                                              Artikkel 74
                                          Komisjoni vastutus
   Usaldusväärse finantsjuhtimise kindlustamiseks ühise juhtimise kontekstis vastavalt EÜ
   asutamislepingu artiklile 274 tegeleb komisjon määruse (EÜ) nr .../... artiklis 9 sätestatud
   meetmete ja kontrolliga [Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine].
                                              Artikkel 75
                                       Liikmesriikide vastutus
   1.      Tagamaks et ühenduse finantshuvid on efektiivselt kaitstud, võtavad liikmesriigid
           vastu kõik määruse nr…/… artiklis 9 sätestatud õigusnormid [Ühise
           põllumajanduspoliitika rahastamine].
   2.      Enne programmi vastuvõtmist tagavad liikmesriigid                oluliste   juhtimis-  ja
           kontrollisüsteemide rajamise kooskõlas järgmiste nõuetega:
           a)    juhtimise ja kontrolliga seotud organite ülesannete selge määratlemine ja iga
                 organi sisemiste ülesannete selge jaotus;
           b)    adekvaatne ülesannete lahusus juhtimise ja kontrolliga seotud organite vahel ja
                 iga taolise organi sees;
ET                                                44                                                 ET
 ---pagebreak---            c)    piisavad rahalised vahendid igale organile talle määratud ülesannete
                 teostamiseks;
           d)    efektiivne sisekontrolli korraldamine, k.a ühenduse nõuete, mis puudutavad
                 riiklike abide kombinatsioone, järgimine;
           e)    efektiivne aruandlus- ja kontrollisüsteem, kus ülesannete täitmine on
                 delegeeritud;
           f)    täitmisele kuuluvate ülesannetega seotud menetluskäsiraamatu olemasolu;
           g)    korraldused süsteemi tõhusa toimimise auditeerimise kohta;
           h)    usaldusväärsed raamatupidamis-,         kontrolli- ja finantsaruandlussüsteemid
                 elektroonilisel kujul;
           i)    piisavat kontrolljälge tagavad süsteemid ja meetmed.
           Liikmesriigid vastutavad süsteemide tõhusa toimimise tagamise eest kogu programmi
           jooksul.
   3.      Liikmesriigid tagavad kontrolli vastavalt üksikasjalikele rakenduseeskirjadele, mis
           võetakse vastu kooskõlas artikli 95 punktis 2 viidatud menetlusele, eriti mis puudutab
           kontrolli tüüpi ja tugevust, mida rakendatakse erinevate maaelu arengu meetmete
           eripärale.
                                               Artikkel 76
                                      Ametiasutuste määramine
   Liikmesriik määrab iga maaelu arengu programmi jaoks:
   a)      juhtiva ametiasutuse programmi haldamiseks, milleks on liikmesriigi poolt määratud
           avalik või eraviisiline riiklik, piirkondlik või kohalik organ või liikmesriik ise, juhul
           kui see täidab antud ülesandeid;
   b)      makseasutuse, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr…/… artikliga 6 [Ühise
           põllumajanduspoliitika rahastamine];
   c)      kinnitava organi, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr.../... artikliga 7 [Ühise
           põllumajanduspoliitika rahastamine];
                                               Artikkel 77
                                          Juhtiv ametiasutus
   1.      Juhtiv ametiasutus vastutab programmi tõhusa, tõhusa ja korrektse haldamise ja
           rakendamise eest ning eriti järgneva eest:
           a)    tagab, et vahendite eraldamiseks valitud tegevus on kooskõlas maaelu arengu
                 programmile rakendatava kriteeriumiga ning see vastab selle kogu
                 rakendamisperioodi jooksul kohaldatavate ühenduse ja siseriiklikele
                 eeskirjadele ja ühenduse poliitikale;
ET                                                 45                                                ET
 ---pagebreak---             b)      tagab, et eksisteerib elektroonilises vormis süsteem rakendamise statistilise info
                    salvestamise ja säilitamise kohta, mis on piisav järelevalve ja hindamise
                    eesmärgiks;
            c)      tagab, et vahendite saajad ja muud tegevuse rakendamisega seotud organid:
                    i)    on teadlikud kohustustest, mis tulenevad eraldatud toetustest ning
                          säilitavad kas eraldi raamatupidamissüsteemi või adekvaatse
                          raamatupidamiseeskirja kõigi tehingute jaoks, mis on tegevustega seotud,
                          ja
                    ii)   on teadlikud nõuetest, mis puudutavad andmete edastamist juhtivale
                          ametiasutusele ning toodangu väljalaske ja tulemuste aruandlust;
            d)      tagab, et programmi hindamine viiakse läbi käesolevas määruses sätestatud
                    ajavahemiku jooksul ning see on vastavuses üldise kontrolli- ja
                    hindamisraamistikuga ja teostatud hindamine esitatakse olulistele riiklikele
                    ametivõimudele ja komisjonile;
            e)      koordineerib järelevalvekomiteed ja saadab sellele dokumendid, mis on
                    vajalikud programmi rakendamise kontrollimiseks selle konkreetsete
                    eesmärkide valguses;
            f)      tagab kooskõlastatuse kohustustega, mis puudutavad artiklis 80 viidatud
                    avalikustamist;
            g)      koostab iga-aastase arenguaruande ning peale järelevalvekomiteelt heakskiidu
                    saamist esitab selle komisjonile;
            h)      tagab, et makseasutus saaks kogu vajaliku informatsiooni võetud meetmete ja
                    läbiviidud kontrollide kohta, mis on seotud vahendite eraldamise jaoks valitud
                    tegevustega, enne kui on antud volitused maksete tegemiseks.
            Juhul kui osa selle ülesandeid on delegeeritud teisele organile, säilitab juhtiv
            ametiasutus täieliku vastutuse nende ülesannete juhtimise ja rakendamise tõhususe ja
            korrektsuse eest.
                                                 Artikkel 78
                                                Makseasutus
   Makseasutus vastutab saajatele väljamakstavate toetuste kinnitamise, väljamaksmise ja
   raamatupidamisarvestuse eest ning ühenduse toetuse vastuvõtmise eest vastavalt määrusele
   (EÜ) nr.../... [Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine].
                                                 Artikkel 79
                                              Kinnitav organ
   Kinnitav organ kontrollib maaelu arengu programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhusat
   toimimist kooskõlas määrusega (EÜ) nr.../... [Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine].
ET                                                   46                                                ET
 ---pagebreak---                                        II PEATÜKK
                                TEAVE JA AVALIKKUS
                                          Artikkel 80
                                     Teave ja avalikkus
   1. Liikmesriigid edastavad osaliselt rahastatud tegevuste kohta teavet ja avalikustavad
      neid. See teave on suunatud Euroopa kodanikele. Sellega tõstetakse esile ühenduse
      roll ja kindlustatakse fondi toetuste läbipaistvus.
   2. Programmi juhtiv ametiasutus vastutab selle avalikustamise eest:
      a)     asutus teavitab potentsiaalseid tulusaajaid, professionaalseid organisatsioone,
             majanduspartnereid ja töösuhte pooli, sugude võrdõiguslikkuse edendamisega
             seotud organeid ja asjassepuutuvaid mitteriiklikke organisatsioone võimalustest,
             mida programm pakub ja programmi rahaliste vahendite kättesaadavuse
             eeskirjadest;
      b)     asutus teavitab abisaajaid ühenduse toetuse suurusest;
      c)     asutus teavitab Euroopa kodanikke ühenduse rollist programmides ja selle
             tulemustest.
                                       VII JAOTIS
                 JÄRELEVALVE, HINDAMINE JA RESERV
                                        I PEATÜKK
                                     JÄRELEVALVE
                                          Artikkel 81
                                     Järelevalvekomitee
   1. Liikmesriik moodustab järelevalvekomitee iga maaelu arengu programmi jaoks
      korraldusasutuse nõusolekul ning pärast pooltega konsulteerimist.
      Iga järelevalvekomitee moodustatakse hiljemalt kolme kuu jooksul pärast programmi
      heakskiitmist.
      Iga komitee koostab vastava liikmesriigi institutsioonilise, õigus- ja finantsraamistiku
      piires oma töökorra ning kooskõlastab selle korraldusasutusega täitmaks oma
      kohustusi vastavalt käesolevale määrusele.
   2. Järelevalvekomitee eesistujaks on liikmesriigi või korraldusasutuse esindaja.
      Selle koosseisu määrab liikmesriik poolt ja see kaasab ka artikli 6 lõikes 1 nimetatud
      pooli
      Komisjoni esindaja võib osaleda järelevalvekomitee töös nõuandjana.
ET                                            47                                               ET
 ---pagebreak---                                               Artikkel 82
                                   Järelevalvekomitee kohustused
   Järelevalvekomitee peab tagama, maaelu arengu programmi rakendamise tõhususe. Sellest
   tulenevalt järelevalvekomitee:
   a)       peab programmi heakskiitmisele järgneva nelja kuu vältel hindama ja heaks kiitma
            rahastatud tegevuste valikukriteeriumid. Valikukriteeriumeid muudetakse vastavalt
            programmi vajadustele;
   b)       peab korrapäraselt korraldusasutuse esitatud dokumentide põhjal jälgima arengut
            kindlate programmi eesmärkide saavutamise suunas;
   c)       peab uurima rakendamise tulemusi, iseäranis prioriteetsete põhisuundade eesmärkide
            saavutamist ja käimasolevaid hinnanguid;
   d)       peab enne komisjonile saatmist aasta tegevusaruande ja viimase tegevusaruande üle
            arutama ja need heaks kiitma;
   e)       võib teha ettepaneku korraldusasutusele programmi muutmiseks või läbivaatuseks,
            artiklis 4 määratletud fondi eesmärkide saavutamiseks või selle juhtimise
            parandamiseks, kaasa arvatud finantsjuhtimine;
   f)       peab hindama ja heaks kiitma iga ettepanekut muuta komisjoni otsuse sisu fondi
            toetuse osas.
                                              Artikkel 83
                                      Järelevalve alane tegevus
   1.       Korraldusasutus ja järelevalvekomitee jälgivad programmi rakendamise kvaliteeti.
   2.       Korraldusasutus ja järelevalvekomitee viivad läbi maaelu arengu programmide alast
            järelevalvet rahandus-, rakendus- ja tulemusnäitajate abil.
                                              Artikkel 84
                              Ühine järelevalve ja hindamise raamistik
   Ühine järelevalve ja hindamise raamistik koostatakse komisjoni ja liikmesriikide koostöös
   ning kohandatakse vastavalt artikli 95 lõikes 2 sätestatud korrale. Raamistik määratleb piiratud
   arvu igale programmile kohandatavaid ühiseid näitajaid.
                                              Artikkel 85
                                               Näitajad
   1.       Maaelu arengu programmide arengut, tõhususust ja tulemuslikkust nende eesmärkide
            suhtes mõõdetakse programmide algolukorra näitajate, rahastamise, rakenduse,
            tulemuste ja mõju põhjal.
   2.       Iga maaelu arengu programm määratleb piiratud arvu programmile eriomaseid
            lisanäitajaid.
   3.       Kui abi iseloom seda võimaldab, jaotatakse näitajate andmed kasusaajate soo ning
            vanuse järgi.
ET                                                48                                                ET
 ---pagebreak---                                           Artikkel 86
                                 Iga-aastane arenguaruanne
   1. Esmakordselt 2008. aastal ja 30. juuniks igal aastal saadab korraldusasutus
      komisjonile       iga-aastase    arenguaruande     programmi      rakendamise   kohta.
      Korraldusasutus saadab viimase arenguaruande programmi rakendamise kohta
      komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2016.
   2. Iga-aastane arenguaruanne peab sisaldama järgmiseid elemente:
      a)     iga üldtingimuste muutus, mis mõjutab otseselt programmi rakendamise
             tingimusi, samuti iga muutus ühenduse ja siseriiklikus poliitikas, mis mõjutab
             fondi ja teiste finantsvahendite vahelist kooskõlastatust;
      b)     programmi areng seatud eesmärkide suhtes, väljund- ja tulemusnäitajate põhjal;
      c)     programmi rahandusalane rakendamine, esitades iga meetme osas aruande
             abisaajatele makstud kulude kohta; kui programm hõlmab lähenemiseesmärgi
             alusel toetuskõlbulikku piirkonda, määratletakse kulusid eraldi;
      d)     korraldusasutuse ja järelevalvekomitee astutud sammud                programmi
             rakendamise kvaliteedi ja tõhususe tagamiseks, täpsemalt:
             i)    järelevalve- ja hinnangumeetmed;
             ii)   kokkuvõte programmi haldamisel tekkinud põhiprobleemidest ja võetud
                   meetmetest, k.a vastusena artiklis 87 toodud märkustele;
             iii)  tehnilise abi kasutamine;
             iv)   astutud sammud programmi avalikustamise tagamiseks kooskõlas
                   artikliga 80;
      e)     avaldus ühenduse poliitikaga nõustumise kohta toetuse kontekstis, k.a
             ettetulnud probleemide määratlemine ning nende lahendamiseks võetud
             meetmed;
      f)     eraldi peatükk meetmete arengu ja rahastamise kohta LEADER lähenemise all;
      g)     vajaduse korral tagastatud toetuse taaskasutamine määruse artiklis 33 (EÜ)
             nr…/…. [ Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine].
   3. Aruanne loetakse määruse (EÜ) nr …/… [ Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine]
      artikli 26 kohaldamist silmas pidades vastuvõetavaks, kui see sisaldab kõiki lõikes 2
      loetletud elemente ja võimaldab programmi rakendatavuse hindamist .
      Komisjonil on aega kaks kuud aastategevusaruande kommenteerimiseks peale seda,
      kui korraldusasutus on selle saatnud. See ajapiirangut võib pikendada viiele kuule
      programmi viimase aruande puhul. Kui komisjon ei vasta seatud ajapiirangu vältel,
      loetakse aruanne vastuvõetuks.
ET                                            49                                             ET
 ---pagebreak---                                          Artikkel 87
                          Iga-aastane programmide läbivaatamine
   1.  Igal aastal, iga-aastase arenguaruande esitamisel vaatavad komisjon ja
       korraldusasutus läbi eelnenud aasta peamised tulemused kooskõlas asjaomase
       liikmesriigi ja korraldusasutuse vahelises lepingus määratletava korraga.
   2.  Pärast läbivaatamist võib komisjon esitada arvamusi liikmesriigile ja
       korraldusasutusele, mis teavitab nendest järelevalvekomiteed. Liikmesriik peab
       teavitama komisjoni oma tegevusest vastusena neile arvamustele.
                                       II PEATÜKK
                                       HINDAMINE
                                         Artikkel 88
                                          Üldsätted
   1.  Maaelu arengupoliitika ja programmid alluvad eel-, kestvale ja järelhindamisele
       kooskõlas artiklitega 89–91.
   2.  Hinnangud peavad olema suunatud maaelu arengu programmide kvaliteedi,
       tulemuslikkuse ja tõhususe parandamisele. Need peavad andma hinnangu
       programmide mõju kohta artiklis 9 sätestatud ühenduse strateegiliste suuniste ning
       liikmesriikide eriomaste maaelu arengu probleemide osas, võttes arvesse säästva
       arengu nõudeid ja keskkonnamõju, olles vastavuses asjakohaste ühenduse õigusaktide
       nõuetega.
   3.  Hindamistöö peab olema organiseeritud vastavalt vajadusele liikmesriigi või
       Komisjoni vastutusel.
   4.  Hindamist teostatavad sõltumatud hindajad. Tulemused avaldatakse vastavalt
       Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001
       sätetele, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni
       dokumentidele15.
   5.  Liikmesriigid peavad tagama inimressursid ja rahalised vahendid hindamiste
       läbiviimiseks, korraldama nõutavate andmete esitamise ja kogumise, ja peab
       kasutama järelevalvesüsteemi kaudu saadud erinevat teavet.
   6.  Liikmesriigid ja komisjon lepivad kokku komisjoni algatusel kohaldatavates
       hindamismeetodites ja standardites artiklis 84 esitatud raamkava piires.
                                         Artikkel 89
                                       Eelhindamine
   1.  Eelhindamine peab moodustama osa iga maaelu arengu programmi koostamisest ja
       olema suunatud eelarveliste vahendite jaotamise optimeerimisele ja parandama
       programmitöö kvaliteeti. See peab määratlema ning hindama keskmiseid ja
   15
      EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.
ET                                           50                                           ET
 ---pagebreak---       pikemaajalisi vajadusi, saavutatavad eesmärgid, oodatavad tulemused, kvalifitseeritud
      eesmärgid iseäranis algsituatsioonile mõju avaldamise osas, ühenduse lisanduvat
      väärtust, ühenduse prioriteeti arvessevõtmise ulatust, eelmistest programmidest
      saadud kogemusi ja rakendamiskorra, järelevalve, hindamise ja finantsjuhtimise
      kvaliteeti.
   2. Eelhindamine teostatakse liikmesriigi vastutusel.
                                        Artikkel 90
                                    Kestev hindamine
   1. Liikmesriigid peavad looma kestva aasta hindamise süsteemi iga maaelu arengu
      programmi jaoks.
   2. Programmi korraldusasutus ja järelevalvekomitee kasutavad kestvat iga-aastast
      hindamist:
      a)     uurimaks programmi arengut selle eesmärkide suunas tulemuse ja vajaduse
            korral mõjunäitajate abil;
      b)     parandamaks programmide ja nende rakendamise kvaliteeti;
      c)     uurimaks ettepanekuid oluliste muutuste tegemiseks programmides;
      d)     valmistuma vahe- ning järelhindamiseks.
   3. Alates 2008. aastast esitab korraldusasutus igal aastal järelevalvekomiteele aruande,
      mis sisaldab kestva hindamise tulemusi. Peale arutelu saadetakse aruanne komisjonile
      koos aastategevusaruandega artiklis 86 toodud tingimustel.
   4. Aastal 2010 muutub kestev iga-aastane hindamine vahehindamiseks. See
      vahehindamine võimaldab esitada ettepanekuid meetmeteks programmide kvaliteedi
      ja nende rakendamise parandamiseks.
      Vahehindamise aruannete kokkuvõtted tehakse komisjoni algatusel.
   5. Aastal 2015 muutub kestev iga-aastane hindamine järelhindamiseks.
   6. Vahe- ja järelhindamine uurib vahendite kasutamise astet, fondi programmitöö
      tulemuslikkust ja tõhusust, selle sotsiaalmajanduslikku mõju ning mõju ühenduse
      prioriteetidele. See hõlmab programmi eesmärke ja on suunatud maaelu
      arengupoliitika alaste kogemuste omandamisele. See määratleb tegurid, mis aitavad
      kaasa programmi rakendamise õnnestumisele või läbikukkumisele säästlikkuse osas,
      ning parima toimimisviisi.
   7. Kestva iga-aastase hindamise organiseerib korraldusasutus koostöös komisjoniga. See
      organiseeritakse mitme aasta põhjal ja see hõlmab perioodi 2007−2015.
   8. Komisjon võtab meetmeid treeningu, parima toimimisviisi vahetuse ja teabe vahetuse
      tegevhindajatele, liikmesriikide ekspertidele ja järelevalvekomittee liikmetele, samuti
      temaatilise ja kokkuvõtliku hindamise tagamiseks.
ET                                          51                                                ET
 ---pagebreak---                                          Artikkel 91
                                 Järelhindamise kokkuvõte
   1. Järelhindamise kokkuvõtte koostamise eest vastutab komisjon koostöös liikmesriigi ja
      korraldusasutusega, mis kogub selle koostamiseks vajalikud andmed. Kokkuvõte
      hõlmab kõiki maaelu arengu programme
   2. Järelhindamiste kokkuvõte lõpetatakse hiljemalt 31. detsembriks 2016.
                                      III PEATÜKK
                                         RESERV
                                         Artikkel 92
                Ühenduse reserv LEADER prioriteetse põhisuuna jaoks
   1. Reservi eraldatud kogus, millele on viidatud artikli 70 lõikes 2, kasutatakse
      programmides LEADER lähenemise rakendamise toetamiseks .
   2. LEADER lähenemise rakendamine väärtustatakse objektiivsete kriteeriumite põhjal,
      kaasa arvatud:
      a)    LEADER lähenemise prioriteet,
      b)    LEADER lähenemise territoriaalne ulatus,
      c)    tase, mis saavutatud LEADER prioriteetse üldsuuna rakendamisel,
      d)    soodustav mõju erakapitalile,
      e)    vahehindamise tulemused.
                                      VIII JAOTIS
                                        RIIGIABI
                                         Artikkel 93
                           Riikliku toetuse reeglite kohaldamine
   1. Kui käesolevas jaotises ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse liikmesriikidele maaelu
      arengu toetamise meetmetele antud toetuse suhtes asutamislepingu artikleid 87–89.
      Siiski ei kohaldata asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 liikmesriikide rahalistele
      toetustele, mida tehakse ühenduse toetust saavatele meetmetele kooskõlas käesoleva
      määruse sätetega.
   2. Kooskõlas artikli 25 lõikega 2 keelatakse talumajapidamiste ajakohastamise toetused,
      mis ületavad I lisas esitatud protsendimäära.
      See keeld ei rakendu järgmiste investeeringute toetustele:
      a)    peamiselt üldistes huvides tehtavate investeeringud, mis on seotud põllu- ja
            metsamajanduse tulemusel kujunenud traditsiooniliste maastike säilitamisega
            ning taluhoonete ümberpaigutamisega;
ET                                           52                                               ET
 ---pagebreak---             b)     keskkonna kaitse ja parandamise investeeringud;
            c)     karjakasvatusettevõtete hügieenitingimuste parandamise ja loomade heaoluga
                   seotud investeeringud.
   3.       Põllumajandusettevõtjatele antav riiklik toetus kompenseerimaks ebasoodsaid
            looduslikke tingimusi mägialadel ja teistel ebasoodsate looduslike tingimustega aladel
            keelustatakse, kui see ei vasta artiklis 35 sätestatud tingimustele. Siiski võib
            nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel määrata artikli 35 lõikes 3 sätestatud summasid
            ületava lisatoetuse.
   4.       Riiklikku toetust põllumajandustootjate toetamiseks, kes võtavad põllumajanduse
            keskkonnapoliitika või loomade heaoluga seotud kohustusi, mis ei vasta artiklis 37
            toodud tingimustele, keelustatakse. Siiski võidakse kooskõlas artikli 37 lõikega 4
            määrata I lisas toodud ülemmäära ületav lisatoetus, kui see on nõuetekohaselt
            põhjendatud. Erandjuhtudel võidakse lubada nõuetekohaselt põhjendatud erandit
            lähtuvalt artikli 37 lõikes 3 sätestatud kohustuste minimaalkestusest.
   5.       Riiklikku toetust põllumajandustootjatele, kes võtavad omaks ranged nõuded, mis
            põhinevad ühenduse keskkonna, inimeste ja loomade tervise ning taimetervise,
            loomade heaolu ja tööohutusega seotud õigusaktidel, ei tohi anda, kui see ei vasta
            artiklis 29 sätestatud tingimustele. Põllumajandustootjatele võib siiski maksta
            lisatoetusi, mis ületavad vastavalt kõnealusele artiklile määratud ülemmäärasid, et
            aidata neil järgida siseriiklikke õigusakte, mis on ühenduse nõuetest rangemad.
            Ühenduse       õigusaktide      puudumisel      ei   tohi  anda     riiklikku   toetust
            põllumajandustootjatele, kes võtavad omaks ranged nõuded, mis põhinevad
            keskkonna, inimeste ja loomade tervise ning taimetervise, loomade heaolu ja
            tööohutusega seotud siseriiklike õigusaktidel, kui see ei vasta artiklis 29 toodud
            tingimustele. Kooskõlas artikli 29 lõikega 2 võib määrata lisatoetuse, mis ületab I
            lisas sätestatud ülemmäärasid, kui see on artikli 29 kohaselt põhjendatud.
                                                Artikkel 94
                                    Täiendav siseriiklik rahastamine
   Liikmesriigid peavad teatama riiklikust toetusest eesmärgiga täiendavalt rahastada ühenduse
   toetatavaid maaelu arengu meetmeid ja komisjon peab selle kooskõlas käesoleva määruse
   sätetega artiklis 15 osutatud programmitöö osana heaks kiitma. Sel viisil teada antud toetuse
   suhtes ei kohaldata asutamislepingu artikli 88 lõike 3 esimest lauset.
                                              IX JAOTIS
                               ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
                                                Artikkel 95
                                                 Komitee
   1.       Komisjoni abistab maaelu arengu komitee (edaspidi „komitee“).
ET                                                  53                                              ET
 ---pagebreak---    2.        Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.
             Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 ettenähtud ajavahemik on üks kuu.
   3.        Komitee võtab vastu oma töökorra.
                                               Artikkel 96
                                           Rakenduseeskirjad
   Lisaks eelkõige käesoleva määruse sätetes ettenähtud meetmetele, võetakse kooskõlas
   artikli 95 lõikes 2 osutatud korrale vastu käesoleva määruse rakenduseeskirjad. Need
   hõlmavad eelkõige järgmist:
   a)        ettepandud maaelu arengu programmide esitlemine;
   b)        maaelu arengu meetmeid reguleerivad tingimused.
                                               Artikkel 97
                                            Üleminekusätted
   Kui seniselt süsteemilt käesoleva määrusega kehtestatud süsteemile ülemineku hõlbustamiseks
   on vajalikud erimeetmed, võetakse sellised meetmed artikli 95 lõikes 2 sätestatud korras.
   Need meetmed võetakse eelkõige integreerida olemasolev ühenduse toetus, mille komisjon on
   heaks kiitnud ajavahemikuks, mis lõpeb 1. jaanuaril 2007, käesoleva määrusega sätestatud
   maaelu arengu teotusse.
                                               Artikkel 98
                                        Kehtetuks tunnistamine
   1.        Määrus (EÜ) nr 1257/1999 tunnistatakse 1. jaanuarist 2007 kehtetuks.
             Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale
             määrusele.
             Kehtetuks tunnistatud määrust kohaldatakse komisjoni poolt enne 1. jaanuari 2007
             heaks kiidetud tegevuste suhtes.
   2.        Nõokogu direktiivid ja otsused, mis sätestavad ja muudavad määruse (EÜ) nr 950/97
             artikli 21 lõikes 2 osutatud ebasoodsamate piirkondade loetelusid, tunnistatakse
             kehtetuks.
                                               Artikkel 99
                                              Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse toetuse suhtes alates 1. jaanuarist 2007.
   Artiklit 10 kohaldatakse siiski alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
ET                                                 54                                          ET
 ---pagebreak---    Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel,
                                             Nõukogu nimel
                                             eesistuja
ET                                             55                                      ET
 ---pagebreak---                                            I LISA
                           TOETUSE SUMMAD JA MÄÄRAD
                                                 Summa
     Artikkel            Teema                 eurodes või
                                                  määr
   21 lõige 2 Toetuse määramine                   40 000
   22 lõige 3 Ennetähtaegne                       18 000   Ülekandja kohta aastas
              pensionilejäämine
                                                 180 000   Kogusumma ülekandja kohta
                                                   4 000   Töötaja kohta aastas
                                                  40 000   Kogusumma töötaja kohta
   23 lõige 2 Nõustamisteenused                    80%     Toetuskõlbulikust maksumusest
                                                           nõustamisteenuse kohta
                                                   1 500   Maksimaalne        toetuskõlbulik
                                                           summa
   25 lõige 2 Talumajapidamise                     60%     Noorte                talupidajate
              ajakohastamise toetuse määr                  toetuskõlbulike investeeringute
                                                           summast artikli 34 punkti a
                                                           alapunktides i, ii ja iii viidatud
                                                           piirkondades
                                                   50%     Noorte                talupidajate
                                                           toetuskõlbulike investeeringute
                                                           summast artikli 34 punkti a
                                                           alapunktides i, ii ja iii viidatud
                                                           piirkondades
                                                   50%     Noorte talupidajate
                                                           toetuskõlbulike investeeringute
                                                           summast teistes piirkondades
                                                   40%     Teiste                talupidajate
                                                           toetuskõlbulike investeeringute
                                                           summast teistes piirkondades
                                                   75%     Toetuskõlbulike investeeringute
                                                           hulgast         äärepoolseimates
                                                           piirkondades ja Egeuse mere
                                                           saartel
   26 lõige 3 Toetuse     määr     metsade         50%     Toetuskõlbulike investeeringute
              majandusliku         väärtuse                summast artikli 34 punkti a
              tõstmisel                                    alapunktides i, ii ja iii viidatud
                                                           piirkondades
                                                   40%     Toetuskõlbulike investeeringute
                                                           summast teistes piirkondades
                                                   75%     Toetuskõlbulike investeeringute
                                                           summast         äärepoolseimates
                                                           piirkondades
ET                                           56                                               ET
 ---pagebreak---    27 lõige 3 Toetuse      määr         esmase         50%      Lähenemisprintsiibiga hõlmatud
              põllumajandusliku-             ja                 piirkondades      toetuskõlbulike
              metsatööstusliku        tootmise                  investeeringute summast
              väärtuse tõstmiseks
                                                       40%      Toetuskõlbulike investeeringute
                                                                summast teistes piirkondades
                                                       65%      Toetuskõlbulike investeeringute
                                                                summast         äärepoolseimates
                                                                piirkondades ja Egeuse mere
                                                                saartel
   29 lõige 2 Maksimaalne toetuse määr                10 000    Majapidamise kohta
              standarditele vastamiseks
   30 lõige 2 Maksimaalne toetuse määr                 3 000    Majapidamise kohta
              osalemiseks toidu kvaliteedi
              programmides
   31         Toetuse intensiivsus teabe- ja           70%      Tegevuse        toetuskõlbulikust
              etendustegevuseks                                 maksumusest
   32 lõige 3 Maksimaalne                kogus         1 500    Talu kohta aastas
              osaelatustaludele
   33 lõige 2 Tootjagrupid:         ülemmäär    5%, 5%, 4%, 3%, Esimesele, teisele, kolmandale,
              protsendina           turustatud     and 2% (*)   neljandale ja viiendale aastale
              toodangust esimese viie aasta                     vastavalt turustatud toodangule
              jooksul peale tunnustamist                        kuni 1 000 000 eurot
                                                   2,5%, 2,5%,  Esimesele, teisele, kolmandale,
                                                  2,0%, 1,5% ja neljandale ja viiendale aastale
                                                       1,5%     vastavalt turustatud toodangule
                                                                üle 1 000 000 euro
              Kuid pole lubatud ületada iga          100 000    Esimese aasta kohta
              esimese viie aasta puhul
                                                     100 000    Teise aasta kohta
              summat:
                                                      80 000    Kolmanda aasta kohta
                                                      60 000    Neljanda aasta kohta
                                                      50 000    Viienda aasta kohta
   35 lõige 3 Ebasoodsate          looduslike            25     Põllumajandusliku        kõlviku
              tingimuste korvamise toetuse                      hektari kohta
              alammäär
              Ebasoodsate          looduslike           250     Põllumajandusliku        kõlviku
              tingimuste korvamise toetuse                      hektari kohta
              ülemmäär
              Muude              ebasoodsate            150     Põllumajandusliku        kõlviku
              tingimuste korvamise toetuse                      hektari kohta
              ülemmäär
   36         Esialgne Natura 2000 toetuse           500 (**)   Põllumajandusliku        kõlviku
              ülemmäär alla viieaastase                         hektari kohta
              ajavahemiku puhul
              Natura 2000         tavatoetuse        200 (**)   Põllumajandusliku        kõlviku
              ülemmäär                                          hektari kohta
ET                                              57                                                ET
 ---pagebreak---     37 lõige 4        Aastane saak                        600 (**)      Hektari kohta
                      Mitmeaastased taimed                900 (**)      Hektari kohta
                      Muu maakasutus                      450 (**)      Hektari kohta
                      Kadumisohus              olevad     200 (**)      Loomühiku kohta
                      kohalikud tõud
                      Loomade heaolu                        500         Loomühiku kohta
    40 lõike 1        Maksimaalne         iga-aastane
    teine taane       toetus metsandamise tõttu
                      saamata       jäänud        tulu
                      katmiseks:
                      – vastavatele                         500         Hektari kohta
                         põllumajandustootjatele ja
                         nende ühendustele
                      – kõikidele             teistele      150         Hektari kohta
                         eraõiguslikele isikutele
    40 lõige 4,       – sisseseadmiskulude toetuse          50%         Toetuskõlbulike investeeringute
    41 lõige 4 ja        määr                                           summast artikli 34 punkti a
    42 lõige 3                                                          alapunktides ii ja iii viidatud
                                                                        piirkondades
                      –                                     40%         Toetuskõlbulike investeeringute
                                                                        summast teistes piirkondades
                      –                                     75%         Toetuskõlbulike investeeringute
                                                                        hulgast         äärepoolseimates
                                                                        piirkondades
    43 ja             – Natura         2000         ja
    44 lõige 2           metsakeskkonna           iga-
                         aastane toetus
                      – alammäär                             40         Hektari kohta
                      – ülemmäär                            200         Hektari kohta
   (*)       Malta puhul võib komisjon määrata minimaalsed toetussummad tootmissektoritele, kus kogusaak
             on eriti väike.
   (**)      Need summad võivad tõusta erandlikes olukordades, võttes arvesse eriomaseid asjaolusid, mida
             tuleb põhjendada maaelu arengu programmides.
ET                                                     58                                                 ET
 ---pagebreak---                             II LISA
         Fondi aastaanalüüs ajavahemikul 2007–2013
                  (viidatud artikli 70 lõikes1)
                                     (miljonites eurodes – 2004. aasta hindades)
   Aasta     2007       2008      2009       2010     2011      2012       2013
            11 759     12 235    12 700     12 825   12 952    13 077     13 205
ET                             59                                                ET
 ---pagebreak---                                 FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE
   Domaines politiques: Agriculture et développement rural
   Activité: Développement rural
   DÉNOMINATION       DE L’ACTION: RÈGLEMENT DU CONSEIL CONCERNANT LE SOUTIEN AU
            DÉVELOPPEMENT RURAL PAR LE FONDS EUROPÉEN AGRICOLE POUR LE
            DÉVELOPPEMENT RURAL (FEADER)
   1.       LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)
   2.       DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES
   2.1      Enveloppe totale de l’action (partie B): 88 753,- millions d'euros en CE (prix
            constant 2004)
   2.2      Période d’application: du 1 janvier 2007 au 31 décembre 2013
   2.3      Estimation globale pluriannuelle des dépenses:
   a)       Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière)
            (cf. point 6.1.1)
                                                              millions d'euros (à la 3e décimale)
                                                                                Année
                         Année     Année     Année    Année    Année      Année     2013 et
                          2007      2008      2009     2010    2011       2012     exercices
                                                                                suivants
       Crédits
                         11 724    12 198    12 662   12 787  12 913     13 038      13 165
       d'engagement
       Crédits de
                          3 426     7 317     7 696    9 091  10 738     12 133      38 086
       paiement
   b)       Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d’appui (DDA)
            (cf. point 6.1.2)
            CE              35        37        38      38      39         39          40
            CP              35       37        38       38      39         39          40
       Sous-total a+b
            CE           11 759    12 235    12 700   12 825  12 952     13 077      13 205
            CP            3 461     7 354     7 734    9 129  10 777     12 172      38 086
   c)       Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de
            fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3)
       CE/CP
ET                                                 60                                             ET
 ---pagebreak---           TOTAL a+b+c
       CE
       CP
   2.4       Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières
             [X] Proposition compatible avec la programmation financière 2007–2013.
                    Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des
                    perspectives financières,
                    y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord
                    interinstitutionnel.
   2.5       Incidence financière sur les recettes
             [X] Aucune implication financière.
                                                                   millions d'euros (à la première décimale)
                                                         Avant              Situation après l'action
                                                        l'action
              Ligne                 Recettes            (anné
                                                                 Anné n+1       n+2      n+3        n+4   n+5
              budgétaire                                 e n–     e n3
                                                           1)
                         a) Recettes en termes
                         absolus1
                         b)Modification des recettes2   ∆
   3.        CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES
     Nature de la dépense           Nouvelle          Participation     Participation          Rubrique PF
                                                          AELE         pays candidats
      DNO              CD             NON                  NON                                       N° 2
   4.        BASE JURIDIQUE
   Article 36 et 37 du traité.
   5.        DESCRIPTION ET JUSTIFICATION
   5.1       Nécessité d'une intervention communautaire
   5.1.1     Objectifs poursuivis
   La politique de développement rural accompagne la politique commune relative aux marchés
   agricoles et elle contribue aux objectifs énoncés à l’article 33 du traité. La présente proposition
   établit le cadre de soutien du développement rural par l’Union européenne.
ET                                                          61                                                ET
 ---pagebreak---    Le soutien de la Communauté en faveur d’un développement rural, financé par le Fonds
   agricole pour le développement rural (FEADER), contribuera à la réalisation des objectifs
   suivants :
   • l’amélioration de la compétitivité de l’agriculture et de la sylviculture par un soutien à la
       restructuration ;
   • l’amélioration de l’environnement et l’espace rural par le soutien à la gestion du territoire ;
   • l’amélioration de la qualité de la vie dans les zones rurales et l’encouragement de la
       diversification des activités économiques.
   5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante
   (Il s’agit ici:
   a)        d'expliquer comment et quand l'évaluation ex ante a été effectuée (auteur, calendrier
             et si le(s) rapport(s) est/sont disponible(s) ou comment l'information correspondante
             a été collectée.
             Une étude d’impact a été élaborée et accompagne la proposition.
   b)        de décrire brièvement les constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante)
             Les conclusions figurent à la partie 5 de l’étude d’impact.
   5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation ex post
   (Dans le cas du renouvellement d’un programme, il s’agit aussi de décrire brièvement les
   enseignements à tirer d’une évaluation intérimaire ou ex post.)
             Voir partie 5 de l’étude d’impact.
   5.2       Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire
   La politique de développement rural sera implémentée par des programmes pluriannuels
   couvrant la période 2007 – 2013. Ils seront articulés autour de 3 axes prioritaires et de l’axe
   LEADER conformément aux dispositions des titres III et IV de la proposition.
   5.3       Modalités de mise en œuvre
   Les programmes de développement rural sont établis et présentés à la Commission par les
   Etats membres à l’issue d’une concertation avec les partenaires régionaux, locaux,
   économiques et sociaux. L’Etat membre peut présenter soit un seul programme couvrant tout
   son territoire soit un programme par région.
   La Commission approuve les programmes en fonction de leur cohérence avec les orientations
   stratégiques de l’Union sur le développement rural, le plan stratégique national présenté par
   l’Etat membre, ainsi qu’avec le présent règlement. La mise en œuvre des programmes et leur
   contrôle relève de la gestion partagée (art. 53 du Règlement 1605/2002).
   L’assistance technique à l’initiative de la Commission est implémentée en gestion directe.
ET                                                  62                                               ET
 ---pagebreak---    6.        INCIDENCE FINANCIÈRE
   6.1       Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de
             programmation)
   (Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué
   par la ventilation dans le tableau 6.2.)
   6.1.1     Intervention financière
                                        Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)
                                Année
            Ventilation         2007        2008      2009     2010       2011       2012       2013
   Action 1
   Action 2
   etc.
                        TOTAL   11 724     12 198     12 662  12 787     12 913      13 038    13 165
ET                                                 63                                                ET
 ---pagebreak---     6.1.2     Assistance technique et administrative (ATA), dépenses d'appui (DDA) et dépenses TI
              (crédits d’engagement)
                                  Année
                                  2007        2008        2009           2010      2011     2012         2013
   1) Assistance technique et
   administrative (ATA):
   a) Bureaux d’assistance
   technique (BAT)
   b) Autre assistance
   technique et administrative:
   – intra-muros:
   – extra-muros:
   dont pour la construction et
   la maintenance de systèmes
   de gestion informatisés:
                     Sous-total 1
   2) Dépenses d’appui (DDA):
   a) Études
   b) Réunion d’experts
   c) Information et
   publications
                     Sous-total 2
                        TOTAL      35           37          38            38        39       39           40
    6.2.      Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de
              programmation)
    (Dans le cas où il y a plusieurs actions, il y a lieu de donner, sur les mesures concrètes à
    prendre pour chaque action, les précisions nécessaires à l'estimation du volume et du coût des
    réalisations.)
                                          Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)
                Ventilation                 Type             Nombre de        Coût unitaire     Coût total
                                       de réalisations      réalisations/       moyen       (total pour années
                                          /outputs             outputs                             1…n)
                                          (projets,          (total pour
                                        dossiers …)        années 1…n)
                                              1                   2                3             4=(2X3)
    Action 1
    – Mesure 1
    – Mesure 2
    Action 2
    – Mesure 1
    – Mesure 2
    – Mesure 3
    etc.
              COÛT TOTAL
    (Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.)
ET                                                     64                                                      ET
 ---pagebreak---    7.          INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES
   7.1.        Incidence sur les ressources humaines
                               Effectifs à affecter à la gestion de l’action
                                                                                Description des tâches découlant de
                                par utilisation des ressources existantes
                                                                                l’action
                                          et/ou supplémentaires
        Types d’emplois                                                         Total
                               Nombre d’emplois         Nombre d’emplois
                                   permanents               temporaires
   Fonctionnaires ou A                                                                   (Si nécessaire, une description plus
   agents                 B                                                            complète des tâches peut être annexée.)
   temporaires            C
   Autres         ressources
   humaines
   Total
   7.2         Incidence financière globale des ressources humaines
                   Type de ressources humaines                     Montants en euros              Mode de calcul *
   Fonctionnaires
   Agents temporaires
   Autres ressources humaines
                                (indiquer la ligne budgétaire)
                                                          Total
   Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.
   7.3         Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action
   Ligne budgétaire
   (n° et intitulé)                                                  Montants en euros               Mode de calcul
   Enveloppe globale (Titre A7)
   A0701 – Missions
   A07030 – Réunions
   A07031 – Comités obligatoires (1)
   A07032 – Comités non obligatoires (1)
   A07040 – Conférences
   A0705 – Études et consultations
        Autres dépenses (indiquer lesquelles)
   Systèmes d’information (A-5001/A-4300)
   Autres dépenses – partie A (indiquer lesquelles)
                                                         Total
   Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.
   (1)
       Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.
   I.        Total annuel (7.2 + 7.3)                                       euros
   II.       Durée de l’action                                              années
   III.      Coût total de l’action (I x II)                                euros
   (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les
   DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat
ET                                                            65                                                         ET
 ---pagebreak---    d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG
   devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la
   préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB.
   Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la
   préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de
   l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de
   la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et
   supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.)
   Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieur de la
   dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle.
   8.        SUIVI ET ÉVALUATION
   8.1       Système de suivi
   Il est défini aux articles 81 à 87.
   8.2       Modalités et périodicité de l’évaluation prévue
   Les programmes de développement rural font l’objet d’évaluations conformément aux
   dispositions des articles 88 à 91.
   9.        MESURES ANTIFRAUDE
   Les Etats membres assument en premier ressort la responsabilité du contrôle financier des
   interventions. A cette fin, les Etats membres prennent toutes les dispositions et mesures
   nécessaires pour s’assurer de la réalité et régularité des opérations financées par le FEADER,
   prévenir et détecter les irrégularités, poursuivre et récupérer les fonds perdus en cas
   d’irrégularité. La Commission, pour sa part, s’assure de l’existence et du bon fonctionnement
   des systèmes de gestion et de contrôle dans les Etats membres et elle applique les corrections
   financières en cas de défaillance de ces systèmes. Il convient de noter que la procédure
   d’apurement des comptes s’applique.
ET                                                66                                              ET