               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.9.2021
            COM(2021) 595 final
            2021/0305(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel iga-aastastel konsultatsioonidel, et leppida kokku lubatud kogupüük

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel iga-aastastel konsultatsioonidel võetav seisukoht, et kehtestada liidu ja Ühendkuningriigi (edaspidi „lepinguosalised“) vahel jagatavate kalavarude suhtes kohaldatav lubatud kogupüük (TAC).

               2.Ettepaneku taust

               1. mail 2021 jõustus ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostööleping (edaspidi „leping“)
                  1
               .

               Lepinguosalised leppisid kokku teha koostööd, et ühiste kalavarude püük nende vetes oleks pikas perspektiivis keskkonnasäästlik ning aitaks kaasa majandusliku ja sotsiaalse kasu saavutamisele, austades samal ajal täielikult sõltumatute rannikuäärsete riikide õigusi ja kohustusi, mida teostavad lepinguosalised.

               Lepinguosalistel on ühine eesmärk kasutada ühiseid kalavarusid määral, mis aitab hoida ja järk-järgult taastada püütavate liikide populatsioonide biomassi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.

               Vastavalt lepingu artiklile 498 peavad lepinguosalised pidama iga-aastaseid konsultatsioone, et leppida kokku järgmis(t)eks aasta(te)ks ühiste kalavarude suhtes kohaldatavas lubatud kogupüügis. Liidu nimel peab neid iga-aastaseid konsultatsioone Ühendkuningriigiga komisjon.

               Ühise kalanduspoliitika (edaspidi „ÜKP“) määruse
                  2
                kohaselt peab liit tagama, et kalapüük ja vesiviljelus oleksid pikas perspektiivis keskkonnasäästlikud ning et neid majandataks viisil, mis aitaks saavutada majanduslikku, sotsiaalset ja tööhõivealast kasu ning toetada toiduvarude kättesaadavust. Samuti on selles nõutud, et liit kohaldaks kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemel, mis ületab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajaliku taseme.

               Lisaks on ÜKP määruses ka nõutud, et liit võtaks parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, toetaks teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, lõpetaks järk-järgult tagasiheite ja edendaks püügimeetodeid, mis aitaksid kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väikesed mõjud mereökosüsteemile ja kalavarudele.

               ÜKP määruse artiklis 28 on liidult konkreetselt nõutud, et ta kohaldaks neid eesmärke ja põhimõtteid oma kalandusalastes välissuhetes. Kõnealuse määruse artikli 33 kohaselt teeb liit kõik endast oleneva, et leppida kokku ühtne kord ühiste kalavarude püügiks, et võimaldada säästvat majandamist.

               Kogu iga-aastase konsultatsiooniprotsessi jooksul tuleb asjakohastes etappides tagada nõukogu korrapärane ja täielik osalemine koordineerimise ja koostöö kaudu nõukogu ja komisjoni vahel. Selleks peaks komisjon esitama nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele piisavalt aegsasti enne iga-aastaseid konsultatsioone üksikasjaliku dokumendi, mis põhineb uusimal teaduslikul teabel ja muul asjakohasel teabel ning milles esitatakse liidu seisukoht liidu nimel arutamiseks ja heakskiitmiseks.

               Komisjon küsib nõukogu suuniseid ka enne Ühendkuningriigiga peetavate iga-aastaste konsultatsioonide lõppu. Komisjoni talitused kohtuvad kalanduse töörühmaga aegsasti enne iga konsultatsioonivooru, et muu hulgas tutvustada ja arutada edasisi samme, ning annavad töörühmale aru terve iga-aastaste konsultatsioonide protsessi jooksul. Liikmesriike kutsutakse osalema ELi delegatsiooni liikmetena.

               Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 10 ja nõukogu otsusega (EL) 2021/689
                  3
                tuleb Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult teavitada, järgides konfidentsiaalsuse säilitamiseks vajalikku korda. Üldjuhul esitab komisjon Euroopa Parlamendile teabe vastutava parlamendikomisjoni kaudu.

               3.Õiguslik alus

               3.1.Menetlusõiguslik alus

               3.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               3.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Lepingu kohaselt konsulteerib liit Ühendkuningriigiga ühiste mere bioloogiliste ressursside, eelkõige ühiste kalavarude ühise majandamise üle. Selline kohustus on kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 63.

               Iga-aastased konsultatsioonid on vajalikud selleks, et lepinguosalised jõuaksid kokkuleppele kalapüügivõimalustes ja nendega lahutamatult seotud tingimustes vastavalt lepingu artikli 498 lõikele 2, artikli 498 lõike 4 punktidele a–d ja artikli 498 lõikele 6.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               3.2.Materiaalõiguslik alus

               3.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kõnealuse aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               3.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud liidu ja Ühendkuningriigi vahel jagatavate kalavarude iga-aastaste püügivõimaluste kindlaksmääramisega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.

               3.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 3 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0305 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel iga-aastastel konsultatsioonidel, et leppida kokku lubatud kogupüük

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsuse (EL) 2021/689
                  4
                kohaselt kohaldatakse alates 1. maist 2021 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelist kaubandus- ja koostöölepingut (edaspidi „leping“).

               (2)Lepingu artikli 494 kohaselt leppisid Euroopa Liit ja Ühendkuningriik (edaspidi „lepinguosalised“) kokku teha koostööd selle tagamiseks, et ühiste kalavarude püük nende vetes oleks pikas perspektiivis keskkonnasäästlik ning aitaks kaasa majandusliku ja sotsiaalse kasu saavutamisele, austades samal ajal täielikult sõltumatute rannikuäärsete riikide õigusi ja kohustusi, mida teostavad lepinguosalised. Lepinguosalistel on ühine eesmärk kasutada ühiseid kalavarusid määral, mis aitab hoida ja järk-järgult taastada püütavate liikide populatsioonide biomassi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.

               (3)Vastavalt lepingu artiklile 498 peavad lepinguosalised pidama iga-aastaseid konsultatsioone, et leppida kokku ühiste kalavarude suhtes kohaldatavas lubatud kogupüügis.

               (4)Komisjon peaks korraldama iga-aastaseid konsultatsioone liidu nimel ja nõukogu poolt kooskõlas aluslepingu asjakohaste sätetega kehtestatavate liidu seisukohtade alusel.

               (5)Nõukogu ja selle ettevalmistavate organite korrapärane ja täielik kaasamine Ühendkuningriigiga kõnealuste kalavarude püügivõimaluste kindlaksmääramise üle peetavate iga-aastaste konsultatsioonide protsessi tuleks tagada nõukogu ja komisjoni vahelise ulatusliku koordineerimise ja koostöö kaudu kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega.

               (6)Euroopa Parlamenti tuleb ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 10 kohaselt teavitada viivitamata ja täielikult, et võimaldada tal kasutada täiel määral oma õigusi kooskõlas aluslepingutega.

               (7)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013
                  5
                artikli 2 lõike 1 kohaselt peab liit tagama selle, et püügitegevus ja vesiviljelus oleks keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandataks sellisel viisil, mis oleks kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega.

               (8)Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 2 kohaselt peab liit kohaldama kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühine kalanduspoliitika tagama, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastataks ja hoitaks püütavate liikide populatsioonid tasemel, mis ületaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajaliku taseme.

               (9)Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 5 punkti j kohaselt peab kalavarude majandamine olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/56/EÜ
                  6
                sätestatud hea keskkonnaseisundi saavutamise eesmärgiga. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 5 punktis a koostoimes artikli 7 lõike 1 punktiga d nõutakse ka, et liit kaotaks järk-järgult tagasiheite, muu hulgas edendades püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile ning soovimatu saagi vältimisele ja vähendamisele nii palju kui võimalik, samuti mere ökosüsteemile ja kalavarudele vähe mõju avaldavale kalapüügile.

               (10)Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 3 punktis c on sätestatud, et liit võtab majandamis- ja kaitsemeetmeid parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal.

               (11)Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 28 on sätestatud, et liit kohaldab oma kalandusalastes välissuhetes määruse artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid, sealhulgas toetust teaduslike teadmiste ja nõuannete edasiarendamiseks, ning et kõnealuses määruses sätestatud välispoliitikat käsitlevad sätted ei piira ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel vastu võetud erisätete kohaldamist.

               (12)Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 33 käsitletakse liidule ja kolmandatele riikidele ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamise põhimõtteid ja eesmärke ning vahetust ja ühist majandamist käsitlevaid lepinguid.

               (13)Pidades silmas lepinguga hõlmatud kalavarude muutuvat iseloomu ja vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uusi arenguid, sealhulgas enne iga‑aastaseid konsultatsioone või nende käigus esitatud uut teaduslikku ja muud asjakohast teavet, tuleks kõnealustel konsultatsioonidel liidu seisukoha iga‑aastaseks täpsustamiseks kehtestada menetlused. Need menetlused peaksid olema kooskõlas ELi lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega.

               (14)Seepärast on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel iga-aastastel konsultatsioonidel võetav seisukoht, kuna nende konsultatsioonide tulemused võetakse üle liidu õigusesse,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel iga-aastastel konsultatsioonidel, millel käsitletakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (edaspidi „leping“) artikli 498 kohaseid ühiste kalavarude püügivõimalusi, on esitatud 1. lisas.

               2.Lõikes 1 osutatud liidu seisukoha täpsustused koostatakse igal aastal vastavalt II lisale.

               Artikkel 2

               Nõukogu korrapärane ja täielik kaasamine terve iga-aastaste konsultatsioonide protsessi jooksul tagatakse nõukogu ja komisjoni vahelise ulatusliku koordineerimise ja koostöö kaudu.

               Artikkel 3

               Nõukogu hindab artiklis 1 osutatud liidu seisukohta komisjoni ettepaneku põhjal ja vajaduse korral muudab seda 30. juuniks 2026.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (3)

                        Nõukogu 29. aprilli 2021. aasta otsus (EL) 2021/689 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 149, 30.04.2021, lk 2–9).

                     (4)

                        Nõukogu 29. aprilli 2021. aasta otsus (EL) 2021/689 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 149, 30.4.2021, lk 2).

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.9.2021
            COM(2021) 595 final

            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel iga-aastastel konsultatsioonidel, et leppida kokku lubatud kogupüük

               I LISA

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel
               Ühendkuningriigiga peetavatel iga-aastastel konsultatsioonidel, et leppida kokku lubatud kogupüük

               1.PÕHIMÕTTED

               Ühendkuningriigiga peetavate iga-aastaste konsultatsioonide raames püüab liit saavutada järgmise:

               (a)tagab, et kokkulepitud kalapüügivõimalused on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooniga (1982) ning ÜRO piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega (1995);

               (b)tagab liidu rahvusvaheliste kohustuste järgimise;

               (c)taotleb kooskõla ja koostoimet liidu meetmetega, mis moodustavad osa kahepoolsetest kalandussuhetest muude kolmandate riikidega ning piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides, ja tagab kooskõla muude valdkondade poliitikaga, eelkõige välissuhete, tööhõive, keskkonna, kaubanduse, arendustegevuse ning teadus- ja uuendustegevuse valdkonnas;

               (d)tagab, et lubatud kogupüük määratakse ühiselt kindlaks kooskõlas ühise kalanduspoliitika (edaspidi „ÜKP“) eesmärgiga, et kalapüük oleks pikas perspektiivis keskkonnasäästlik ning et seda majandataks viisil, mis aitab saavutada majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu eesmärki, sealhulgas ÜKP peamist kaitse-eesmärki, ning täita kohaldatavaid mitmeaastaseid kavasid;

               (e)järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, mis käsitlevad komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta;

               (f)tagab liidu kalalaevadele võrdsed võimalused, mis põhinevad samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel;

               (g)kehtestab kalapüügivõimalusi käsitlevate iga-aastaste konsultatsioonide ajakava;

               (h)tagab sidususe liidu keskkonnaõigusaktidega, eelkõige direktiiviga 2008/56/EÜ, ning muude liidu poliitikatega.

               2.TEGEVUSSUUNAD

               Liit teeb kõik endast oleneva, et jõuda Ühendkuningriigiga kokkuleppele püügivõimalustes (lubatud kogupüügid ja nendega funktsionaalselt seotud meetmed), tuginedes järgmisele lähenemisviisile.

               Komisjon teeb iga-aastaste konsultatsioonide käigus tihedat koostööd nõukoguga, et:

               (a)kehtestada lubatud kogupüük parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, et saavutada maksimaalne jätkusuutliku saagikuse kasutamise määr;

               (b)kui maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kasutamise määra käsitlevad parimad teaduslikud nõuanded ei ole kättesaadavad, kehtestada lubatud kogupüük ettevaatusprintsiibi alusel;

               (c)kui parimad teaduslikud nõuanded ei ole kättesaadavad, vältida asjaomaste kalavarude ülepüüki, kehtestades lubatud kogupüügi varasematele aastatele sarnaneval tasemel;

               (d)saada lubatud kogupüükide kehtestamiseks erinevat teaduslikku nõu, sh juhul kui sellistes nõuannetes on ühendatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud ja ettevaatusprintsiibil põhinev nõu, lubatud kogupüükide puhul, kui nõuande ja majandamispiirkonna vahel esineb ebakõla, või kui lubatud kogupüügid koosnevad rohkem kui ühest liigist;

               (e)kehtestab lubatud kogupüügid koos maksimaalse jätkusuutliku saagikuse hinnangu ja FMSY-alase nõuandega kooskõlas ühise kalanduspoliitika maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgiga ja kohaldatavate mitmeaastaste kavadega. Kui mitmeaastased kavad võimaldavad kasutada ICESi sätestatud FMSY-vahemikke, peaks liit püüdma neid sätteid kasutada, kui neis mitmeaastastes kavades sätestatud tingimused on täidetud;

               (f)lähtub lubatud kogupüükide kehtestamisel ettevaatusprintsiibist, tuginedes ICESi teabelehel esitatud peamistele nõuannetele, kui ettevaatusprintsiibil põhinev nõuanne on esitatud järgmise kohta: i) kaaspüügivarud (mitmeaastaste kavade alusel); ii) sihtvarud (mitmeaastaste kavade alusel), mille puhul ICES annab vaid ettevaatusprintsiibil põhinevaid nõuandeid ning iii) lubatud kogupüügid, mille puhul on antud mitmeaastane ettevaatusprintsiibil põhinev nõuanne, kui eesmärgiks on stabiilsus;

               (g)võtab arvesse olukorra keerulisust kõigi kalavarude samaaegsel püügil mitme liigiga püügipiirkonnas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eelkõige juhul, kui püüki piiravate liikide püüdmist on raske vältida, sh lubatud kogupüükide korral, kui kas siht- või kaaspüügi liikide puhul on soovitatud nullpüüki. Kui see on mitmeaastaste kavade põhjal asjakohane, püüab liit lisada lubatud kogupüügi tasemele heastamismeetmed;

               (h)lähtub teaduslikeks või seire-eesmärkideks ettenähtud lubatud kogupüükide kehtestamisel teaduslikest nõuannetest;

               (i)taotleb kooskõla konkreetsete liikide ja varude suhtes kohaldatavate liidu õigusaktidega;

               (j)taotleb ühtlustamist liikide puhul, mille püük on keelatud, tuginedes teaduslikele nõuannetele, sh süvamerehaide püügi üldist keelustamist;

               (k)püüab leppida kokku lubatud kogupüügi kohandamise meetodis ja rakendamises pärast lossimiskohustuse erandite kohaldamist (vähese tähtsusega ja ellujäämismääral põhinevad erandid kogu saagi lossimise kohustusest). Liit peaks selliste erandite puhul taotlema kõige kõrgemal tasemel kokkulepitud lähenemisviisi, mis oleks kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15;

               (l)püüab jõuda kokkuleppele huntahvena põhjapoolsete varude kaitseks välja töötatud lähenemisviisis, tuginedes ICESi teaduslikule nõuandele;

               (m)püüab jõuda kokkuleppele muudes lubatud kogupüükidega funktsionaalselt seotud meetmetes, eelkõige seoses eritingimuste ja piirkondadevahelise paindlikkusega, lähtudes määrusest (EL) nr 1380/2013, eelkõige selle artikli 15 lõigetest 8 ja 9;

               (n)püüab parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal ja lepingu artikli 499 lõike 4 kohaselt välja selgitada varud, mida pidada erikalavarudeks ajutiste lubatud kogupüükide kehtestamise seisukohast, juhul kui iga-aastaseid konsultatsioone ei ole võimalik õigeaegselt lõpule viia vastavalt lepingu artikli 498 lõikele 2.

               II LISA

               Lubatud kogupüügi kokku leppimiseks Ühendkuningriigiga peetavatel iga-aastastel konsultatsioonidel liidu nimel võetava seisukoha iga-aastane täpsustus

               Enne Ühendkuningriigiga peetavate iga-aastaste konsultatsioonide algust ja nende käigus võtab komisjon vajalikke meetmeid, et liidu nimel väljendatavas seisukohas võetaks arvesse uusimat kättesaadavat teaduslikku ja muud asjakohast teavet kooskõlas I lisas sätestatud põhimõtete ja suunistega. Seisukohta kajastatakse kirjalikus dokumendis, milles dokumenteeritakse lepingu artikli 498 alusel peetud konsultatsioonide tulemusena liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitud kokkulepped.

               Sel eesmärgil ja nimetatud nõuandele ja teabele tuginedes edastab Euroopa Komisjon nõukogule piisavalt varakult enne iga-aastaseid konsultatsioone kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad. Eelkõige edastab komisjon nõukogule piisavalt aegsasti enne eespool osutatud kirjalikule protokollile allakirjutamist liidu seisukoha, et iga-aastase konsultatsiooni üksikasjalikud tulemused heaks kiita.

               See protsess hõlmab kohapealseid koordineerimisnõupidamisi, ettekandeid, briifinguid ja arutelusid ning liikmesriikide delegatsioonide täielikku kaasamist iga-aastastesse konsultatsioonidesse, sealhulgas liidu delegatsiooni koosseisus, ja vajaduse korral tehnilistesse koosolekutesse.

               Kui konsultatsioonide käigus ei ole liidul võimalik jõuda Ühendkuningriigiga kokkuleppele ning et liidu seisukohas oleks võimalik võtta arvesse uusi elemente, edastab komisjon küsimuse nõukogule vastavalt eespool teises lõigus sätestatud menetlusele.

               Kui pärast iga-aastaste konsultatsioonide lõppu on asjakohane lubatud kogupüüki muuta aastal või aastatel, mille kohta need sõlmiti, esitab komisjon piisavalt vara ning tuginedes uusimale teaduslikule ja muule asjakohasele teabele ning vastavalt I lisas esitatud põhimõtetele ja suunistele nõukogule uue kirjaliku dokumendi, milles esitatakse sellist muudatust käsitleva liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.11.2021
            COM(2021) 712 final
            2021/0370(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ muutmise kohta (Tubakatoodete direktiiv)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitee otsuse (mis käsitleb EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ muutmist) kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.EMP leping

               Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ja kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

               2.2.EMP ühiskomitee

               EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel. Vastavalt Lissaboni lepingule vastutab EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel Euroopa välisteenistus.

               2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

               EMP ühiskomitee võtab eeldatavasti vastu EMP ühiskomitee otsuse, millega muudetakse EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

               Kavandatava õigusakti eesmärk on inkorporeerida EMP lepingusse tubakatoodete direktiiv,
                  1
                sealhulgas seda muutev komisjoni delegeeritud direktiiv,
                  2
                ja jätta EMP lepingust välja direktiiv 2001/37/EÜ
                  3
               .

               Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Vastu võetud seisukoht tuleks esitada EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsus sisaldab muu hulgas järgnevalt esitatud kohandusi.

               1.EMP EFTA riikides kehtivate põhiseaduslike piirangute tõttu ei saa Euroopa Komisjon EMP EFTA riikides asutatud üksustelt tasu vahetult sisse nõuda. See ülesanne on EFTA järelevalveameti pädevuses. Seetõttu tuleb artikli 6 lõikesse 4 ja artikli 7 lõikesse 13 lisada järgmine lõik:

               „EFTA riikides asuvate tootjate ja importijatega seotud juhtudel kogub komisjoni nõutava tasu EFTA järelevalveamet.“

               2.Artikli 12 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik Norra kohta: „Võttes arvesse Norra konkreetseid olusid ning tuginedes suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka kasutamisest ja tarbimisharjumustest tulenevate terviseriskide statistikale, võib Norra turule lastud suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka varustada järgmise alternatiivse terviseohu hoiatusega:

                  „See tubakatoode suurendab loote tervise kahjustumise ja surnultsünni ohtu“.“

               3.Norras on sarnaselt Rootsiga suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka müük lubatud, sest see on seal traditsiooniline tubakatoode. See erand peaks jääma jõusse.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  4
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel ja koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 tehtava otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige EMP lepingusse inkorporeeritava ELi õigusakti materiaalõiguslikust alusest.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus. Erandkorras, kui on tuvastatud, et aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, mistõttu on kohaldatavad aluslepingu eri sätted, peab see akt põhinema vastavatel erinevatel õiguslikel alustel
                  5
               .

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusaktiga taotletakse eesmärke tubaka- ja seonduvate toodete siseturu tõrgeteta toimimise hõlbustamise vallas, lähtudes samal ajal inimtervise kõrgetasemelisest kaitsest, ja reguleeritakse seda valdkonda. Need kavandatava akti aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega.

               Seepärast moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 53 lõige 1 ning artiklid 62 ja 114.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslikuks aluseks peaksid olema ELi toimimise lepingu artikli 53 lõige 1 ning artiklid 62 ja 114 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna EMP ühiskomitee aktiga muudetakse EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0370 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ muutmise kohta

                  (Tubakatoodete direktiiv)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1 ning artikleid 62 ja 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  6
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  7
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu II lisa, mis sisaldab sätteid tehniliste normide, standardite, katsetamise ja sertifitseerimise kohta.

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/40/EL
                  8
               .

               (4)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/109/EL
                  9
               .

               (5)Seetõttu tuleks EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ vastavalt muuta.

               (6)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seega põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ muutmise kohta, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 127, 29.4.2014, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 360, 17.12.2014, lk 22.

                     (3)

                        ELT L 194, 18.7.2001, lk 26.

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (5)

                        Euroopa Kohtu 4. septembri 2018. aasta otsus kohtuasjas komisjon vs. nõukogu, C-244/17, ECLI:EU:C:2018:662, punkt 37.

                     (6)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (7)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/40/EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ (parandatud väljaandes ELT L 150, 17.6.2015, lk 24).

                     (9)

                        Komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud direktiiv 2014/109/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/40/EL II lisa tubakatoodetel kasutamiseks ette nähtud pilthoiatuste kogu kehtestamisega (ELT L 360, 17.12.2014, lk 22).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.11.2021
            COM(2021) 712 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ muutmise kohta(Tubakatoodete direktiiv)

               LISA

               EELNÕU: EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               [kuupäev],

               millega muudetakse EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine”

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/40/EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ
                  1
                (parandatud väljaandes ELT L 150, 17.6.2015, lk 24).

               (2)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud direktiiv 2014/109/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/40/EL II lisa tubakatoodetel kasutamiseks ette nähtud pilthoiatuste kogu kehtestamisega
                  2
               .

               (3)Direktiiviga 2014/40/EL on tunnistatud kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/37/EÜ,
                  3
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

               (4)Säilitada tuleks direktiivi 2001/37/EÜ kohandus, mis on ette nähtud Norrale seoses direktiivi 2014/40/EL artikli 2 punktis 8 määratletud tootega (suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas).

               (5)Võttes arvesse kohandust seoses direktiivi 2014/40/EL artikli 2 punktis 8 määratletud tootega ning lähtudes Norra konkreetsetest oludest ja tuginedes suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka kasutamisest ja tarbimisharjumustest tulenevate terviseriskide statistikale, peaks Norra saama võimaluse lubada varustada suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas alternatiivse terviseohu hoiatusega, mis on esitatud käesoleva otsuse artikli 1 punktis c.

               (6)Seetõttu tuleks EMP lepingu II lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu II lisa XXV peatüki punkti 3 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/37/EÜ) tekst asendatakse järgmisega:

               „32014 L 0040: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/40/EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 1, parandatud väljaandes ELT L 150, 17.6.2015, lk 24), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

               - 32014 L 0109: Komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud direktiiv 2014/109/EL (ELT L 360, 17.12.2014, lk 22).

               Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:

               a)artikli 5 lõikes 1 asendatakse sõnad „20. novembriks 2016“ EFTA riikide puhul sõnadega „hiljemalt kuus kuud pärast EMP ühiskomitee otsuse nr …/… [käesolev otsus] jõustumise kuupäeva“;

               b)artikli 6 lõikesse 4 ja artikli 7 lõikesse 13 lisatakse järgmine lõik:

               „EFTA riikides asuvate tootjate ja importijatega seotud juhtudel kogub komisjoni nõutava tasu EFTA järelevalveamet.“;

               c)artikli 12 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik Norra kohta:

               „Võttes arvesse Norra konkreetseid olusid ning tuginedes suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka kasutamisest ja tarbimisharjumustest tulenevate terviseriskide statistikale, võib Norra turule lastud suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka varustada järgmise alternatiivse terviseohu hoiatusega:

               „See tubakatoode suurendab loote tervise kahjustumise ja surnultsünni ohtu“.“;

               d)artikli 15 lõikes 13 asendatakse sõnad „20. mai 2019“ EFTA riikide puhul sõnadega „kuusteist kuud pärast EMP ühiskomitee otsuse nr …/… [käesolev otsus] jõustumist“;

               e)artikli 16 lõikes 3 asendatakse sõnad „20. mai 2019“ EFTA riikide puhul sõnadega „kuusteist kuud pärast EMP ühiskomitee otsuse nr …/… [käesolev otsus] jõustumist“;

               f)artiklist 17 tulenevat keeldu ei kohaldata artikli 2 punktis 8 määratletud toote turulelaskmisele Norras. Norra keelab artikli 2 punktis 8 määratletud toote ekspordi kõigisse käesoleva lepingu osalisriikidesse, välja arvatud Rootsi;

               g)artiklis 30 asendatakse sõnad „20. maini 2017“ EFTA riikide puhul järgmiselt: „ühe aasta möödumiseni kuupäevast, mil jõustub EMP ühiskomitee otsus, millega inkorporeeritakse EMP lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/40/EL“;

               artikli 30 punktides a ja c asendatakse sõnad „enne 20. maid 2016“ EFTA riikide puhul järgmiselt: „enne kuupäeva, mil jõustub EMP ühiskomitee otsus, millega inkorporeeritakse EMP lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/40/EL“;

               artikli 30 punktis b asendatakse sõnad „enne 20. novembrit 2016“ EFTA riikide puhul järgmiselt: „enne kuue kuu möödumist kuupäevast, mil jõustub EMP ühiskomitee otsus, millega inkorporeeritakse EMP lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/40/EL“.“

               Artikkel 2

               Direktiivi 2014/40/EL (parandatud väljaandes ELT L 150, 17.6.2015, lk 24) ja delegeeritud direktiivi 2014/109/EL islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud
                  4*.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […]

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                     […]

                     EMP ühiskomitee

                     sekretärid

                     […]

                     (1)

                        ELT L 127, 29.4.2014, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 360, 17.12.2014, lk 22.

                     (3)

                        ELT L 194, 18.7.2001, lk 26.

                     (4)
                  *
                        Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.