title: Ettepanek: Nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes {SEK(2005) 1629}

text:
                   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                    Brüssel 15.12.2005
                                                    KOM(2005) 649 lõplik
                                                    2005/0259 (CNS)
                                        Ettepanek
                                 NÕUKOGU MÄÄRUS
   kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö
                         kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes
                                    (komisjoni esitatud)
                                     {SEK(2005) 1629)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                              SELETUSKIRI
   1.        ETTEPANEKU TAUST
   1.1.      Üldine taust
   1.1.1.    Euroopa Liidus
   Euroopa Ülemkogu kutsus 15. ja 16 oktoobril 1999 Tamperes toimunud istungjärgul üles
   kehtestama ülalpidamiskohustuste küsimustes ühised erimenetluseeskirjad, et lihtsustada ja
   kiirendada piiriüleste vaidluste lahendamist, ning kaotama taotluse saanud liikmesriigis
   vahemeetmed, mis on vajalikud teises liikmesriigis tehtud kohtuotsuse tunnustamiseks ja
   täitmiseks.
   30. novembril 2000 vastu võetud vastastikuse tunnustamise programmis1 kutsutakse üles
   kaotama välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõuet ülalpidamist saama õigustatud isiku puhul,
   kus on juba hõlmatud nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001
   kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (edaspidi „Brüsseli I
   määrus“).2 Üldiselt on selles programmis märgitud, et „mõnikord on vaja või isegi
   hädavajalik kehtestada Euroopa tasandil teatav hulk menetluseeskirju, mis kindlustaksid
   ühised miinimumtagatised“ või isegi „püüelda menetluste teatava ühtlustamise poole“.Selles
   on kavandatud vastastikuse tunnustamise kaasnevad meetmed, mille eesmärk on „teises
   liikmesriigis tehtud kohtuotsuste täitmise tõhustamine taotluse saanud liikmesriigis“,
   võimaldades eelkõige „määrata võimalikult täpselt kindlaks kohustatud isiku varad, mis
   asuvad liikmesriikide territooriumidel“ või võimaldades vastastikust tunnustamist „parema
   koostöö raames liikmesriikide õigusasutuste vahel“, ning kaasnevad meetmed
   „kollisiooninormide ühtlustamise kohta“.
   Selle programmi olulisust kinnitati uuesti 2004. aasta novembris toimunud Euroopa
   Ülemkogu istungjärgul, kui võeti vastu Haagi programm3, milles rõhutatakse, et „vastastikuse
   tunnustamise meetmete programmi jätkuv täitmine peab olema eelolevatel aastatel peamine
   prioriteet, et tagada selle lõpuleviimine 2011. aastaks“.
   Nõukogu ja komisjon võtsid 2. ja 3. juunil 2005 vastu ühise tegevuskava, milles on esitatud
   konkreetsed meetmed Haagi programmi rakendamiseks ning milles nimetatakse seoses
   tsiviilasjades tehtava õigusalase koostööga, et aastal 2005 tuleb võtta vastu „ettepanekud
   ülalpidamiskohustuste küsimustes“.4
   1
            EÜT L 12, 15.1.2001.
   2
            EÜT L 12, 16.1.2001.
   3
            ELT L 53, 3.3.2005.
   4
            Euroopa Liidu Nõukogu dokument nr 9778/2/05 REV 2 JSK 207.
ET                                                    2                                            ET
 ---pagebreak---    1.1.2.    Rahvusvahelisel tasandil
   Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents5 on samuti alustanud ülalpidamiskohustuse
   valdkonnas tööd, et ajakohastada kehtivaid konventsioone6. Uue konventsiooni
   väljatöötamiseks korraldati kolm erikomisjoni kohtumist, mis toimusid mais 2003, juunis
   2004 ja aprillis 2005. Neljas erikomisjoni kohtumine on kavas juunis 2006, pidades silmas
   võimalikku diplomaatilist istungit 2007. aasta esimesel poolaastal. Euroopa Ühendus osaleb
   nendel läbirääkimistel aktiivselt.
   Haagis peetavate läbirääkimistel ja ühenduses tehtava töö vahelise seose loomisel tuleb
   püüelda nende koostoime poole, sest tegemist ei ole mitte vastuoluliste, vaid ühtse ja teineteist
   täiendava tegevusega, nagu seda rõhutas Euroopa Ülemkogu Haagi programmis.
   Seega peab ühendus olema võimeline võtma rahvusvaheliste läbirääkimiste raames vastu
   ühtse strateegia ning samal ajal jätkama pingutusi, et luua ühendusesiseselt tõeline vabadusel,
   turvalisusel ja õigusel rajanev ala.
   Haagi Konverents on rahvusvaheline foorum, mille raames ühendusel on võimalik töötada
   välja koostööpoliitika kolmandate riikidega tsiviilküsimustes. Selle raames toimuvad arutelud
   ja teabevahetus on ühendusele tema töös hindamatu väärtusega inspiratsiooniallikaks. Lisaks
   ei ole välistatud, et Euroopa Liit võiks Haagis peetavate läbirääkimiste raames saavutatud
   tulemusi teatavates konkreetsetes valdkondades üle võtta.
   Tulenevalt liikmesriikide lõimumisastmest võrreldes kolmandate riikidega ning Euroopa
   Liidu püstitatud eesmärkide ulatusest peab ühendus oma konkreetsetele vajadustele siiski
   otsima vastavaid lahendusi. Koostöö liikmesriikide vahel võib olla kindlasti palju tihedam kui
   kolmandate riikidega, sest esimeste käsutuses on lisaks ühtsematele ja täielikumatele
   kollisiooninormidele kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise küsimustes veel ka toimiv
   Euroopa kohtute võrk.
   1.2.      Eesmärgid
   Ettepaneku eesmärk on kõrvaldada takistused, mis praegu veel esinevad elatise
   sissenõudmisel Euroopa Liidus. Ettepanekuga ei suudeta loomulikult muuta seika, et teatavad
   kohustatud isikud võivad kaotada raske majandusliku ja sotsiaalse olukorda tõttu töökoha ja
   korrapärase sissetuleku, mistõttu neil ei ole võimalik oma kohustusi täita, kuid ettepaneku abil
   on võimalik luua õiguslik raamistik, mis on kohandatud õigustatud isiku õiguspäraste
   ootustega. Viimastel peab olema võimalik saada raskusteta, kiiresti ja enamasti kuludeta
   täitekorraldus, mis oleks tõrgeteta kohaldatav kogu Euroopa õigusruumis ja mille abil
   väljamõistetud summa neile makstaks korrapäraselt välja.
   5
           Kodulehekülg: http://www.hcch.net.
   6
           Laste ülalpidamiskohustustele kohaldatava õiguse 24. oktoobri 1956. aasta Haagi konventsioon; Laste
           ülalpidamiskohustuste suhtes tehtud kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise 15. aprilli 1958. aasta Haagi
           konventsioon; Ülalpidamiskohustustele kohaldatava õiguse 2. oktoobri 1973. aasta Haagi konventsioon,
           mis asendab sellega ühinenud riikide vahelistes suhetes 24. oktoobri 1956. aasta konventsiooni; Haagi
           2. oktoobri 1973. aasta ülalpidamiskohustusi käsitlevate otsuste tunnustamise ja täitmise konventsioon,
           mis asendab sellega ühinenud riikide vahelistes suhetes 15. aprilli 1958. aasta konventsiooni. Siia
           loetellu tuleb lisada 20. juuni 1956. aasta New Yorgi konventsioon välisriigist ülalpidamise taotlemise
           kohta, mis on sõlmitud ÜRO raames.
ET                                                        3                                                        ET
 ---pagebreak---    Sellise uue Euroopa õigusliku korra loomiseks ei piisa olemasolevate mehhanismide
   kohandamisest; meetmeid tuleb võtta kõigis olulistes tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö
   valdkondades: rahvusvaheline kohtualluvus, kohaldatav õigus, tunnustamine ja täitmine,
   koostöö ja takistuste kõrvaldamine menetluste tõrgeteta toimimiseks. Need meetmed tuleb
   koondada võimaluse piires ühte ühenduse määrusesse.
   Selle tegevuse puhul juhindutakse kolmest nõudest:
   1.2.1.    Lihtsustada kodanike elu
   Kõigepealt püütakse lihtsustada menetlusi, mis on vajalikud elatise nõude esitamiseks.
   Brüsseli I määruses sätestatud rahvusvahelise kohtualluvuse alusel on õigustatud isikul juba
   võimalik võtta ühendust elukohajärgse ametiasutusega, kuid neid eeskirju võiks veelgi
   parandada ja muuta üheselt mõistetavaks. Tuleb võtta meetmed, et pärast kohtuotsuse
   langetamist oleks nimetatud otsusel sama jõud kui otsuse teinud liikmesriigis, ilma et selleks
   oleks vaja lisaformaalsusi. Sel viisil saavutatakse vahemeetmete kaotamise eesmärk.
   Üldiselt tuleb õigustatud isikule elatise sissenõudmise igas etapis näha ette võimalus saada abi
   ja tuge, kuid praegu see veel ei toimi. Seda eesmärki püütakse saavutada koostöö
   korraldamisega liikmesriikide vahel. Samuti tuleb märkida võimalust taotleda elatist oma
   alalises elukohas, kaasa arvatud otsuse täitmise etapis, mis on eelkõige seotud palgast
   kinnipidamise või pangakonto arestimisega, et käivitada koostöömehhanismid või pääseda
   juurde teabele, mille abil on võimalik määrata kindlaks kohustatud isiku asukoht ja hinnata
   tema varalist olukorda. Sel põhjusel on nähtud ette tagada õigustatud isikule parem juurdepääs
   õiguskaitsele sellise esindamissüsteemi loomise kaudu, kus liikmesriikide pädevad
   keskasutused esindavad tema huve.
   Lihtsustamise eesmärgil tuleb kaotada mitme õigusallika kasutamine selles valdkonnas, sest
   praegu ei ole Euroopa Liidus ühtainsat täielikult ühtlustatud korda elatist käsitlevate
   kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise küsimustes.
   Brüsseli I määruse artiklis 71 on sätestatud, et see ei mõjuta „konventsioone, millega
   liikmesriigid on liitunud ja millega reguleeritakse kohtualluvust või kohtuotsuste tunnustamist
   või täitmist konkreetses valdkonnas“. Sama artikli viimases lõigus on täpsustatud, et „kui
   konkreetset valdkonda käsitlev konventsioon, millega on ühinenud nii otsuse teinud liikmesriik
   kui ka taotluse saanud liikmesriik, sisaldab kohtuotsuse tunnustamise või täitmise tingimusi,
   kohaldatakse neid tingimusi“. Ülalpidamiskohustuse küsimuses on 25 liikmesriigist 17
   ühinenud Haagi 2. oktoobri 1973. aasta ülalpidamiskohustusi käsitlevate otsuste tunnustamise
   ja täitmise konventsiooniga. See tähendab, et nende liikmesriikide vahel kohaldatakse 1973.
   aasta konventsioonis kehtestatud tingimusi, mis on võetud vastu enne Brüsseli I määrust.
   Nimetatud konventsiooni artiklis 26 on aga sätestatud, et osalisriik võib võtta endale õiguse
   jätta tunnustamata ja täitmata teatavad otsused, eelkõige sellised otsused, mis seotud
   täisealisele määratud elatisega või mida peavad täitma külgjoone sugulased või hõimlased.
   Enamik 1973. aasta konventsiooni osalisriikidest7 on esitanud selle sätte kohta ühe või mitu
   reservatsiooni. Sellest johtuvalt on olukord elatist käsitlevate otsuste tunnustamisel ja
   täitmisel vastuoluline.
   7
           17 liikmesriiki: Saksamaa, Taani, Hispaania, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Leedu,
           Luksemburg, Madalmaad, Poola, Portugal, Tšehhi Vabariik, Ühendkuningriik, Slovakkia, Rootsi.
ET                                                    4                                                    ET
 ---pagebreak---    Need erimeelsused peegeldavad teatavaid erinevusi isegi elatise mõiste määratlemisel
   liikmesriikides. 1973. aasta konventsiooni suhtes esitatud reservatsioonid loovad nimetatud
   erimeelsustele soodsa pinnase. Reservatsioonide alusel on võimalik jätta teatavad elatist
   käsitlevad otsused tunnustamata, tuues põhjuseks üldklausli avaliku korra kohta. Kui varem
   kasutati avalikku korra klauslit ainult üksikjuhtudel, mida oli enne kaalutud, siis nüüd on see
   sageli juba ette otsustatud, toetudes reservatsioonile 1973. aasta konventsiooni kohta, mis on
   ühenduse õiguse suhtes ülimuslik.
   Niisugused erimeelsused tuleb kaotada, sest Euroopa Liidus on ülalpidamiskohustust
   käsitlevate otsuste kohaldatavuse kohta tehtud otsus kõige kõrgemal poliitilisel tasandil. Siiski
   tuleb mõelda selle üle, kuidas tagada kindlustunne neile liikmesriikidele, kes on varasema
   süsteemi raames näidanud üles soovi kohaldatavust piirata.
   1.2.2.   Tugevdada õiguskindlust
   Kollisiooninormide ühtlustamise esimeseks eeliseks on see, et see võimaldab õigustatud isikul
   tegutseda teadlikult, ilma et ta peaks kaalutlema süsteemide erinevuste üle riikides. Sel viisil
   tagatakse teatav õiguslik etteaimatavus.
   Kui kohaldatav õigus määratakse kindlaks õigusnormide alusel, saab pädev kohus teha oma
   otsuse selle materiaalõiguse alusel, millega asi on kõige tugevamalt seotud. Niimoodi on
   võimalik vältida kõige ebavõrdsemaid olukordi: ning ülalpidamist saama õigustatud isik saab
   vastuse, mis on kohandatud tema olukorrale, ilma et ta peaks kannatama kollisiooninormide
   erinevuse pärast.
   Kollisiooninormid aitavad kaasa ja hõlbustavad vahemeetmete kaotamist tunnustamise etapis:
   otsust ei ole nii lihtne vaidlustada, kui see on tehtud vastavalt õigusele, mis on määratud
   kindlaks ühtlustatud normide alusel.
   Lisaks on kohaldatava õiguse kindlaksmääramisega võimalik teatavates olukordades lükata
   lihtsamini tagasi taotlused, mis põhinevad ülalpidamissuhetele, mis ei ole kõikjal tunnustatud
   (näiteks suhted õe ja venna vahel). Kollisiooninorm kujutab endast nn päästerõngast juhul, kui
   otsused on kõikjal kohaldatavad: see rahustab liikmesriike, kus ülalpidamiskohustuse mõiste
   tõlgendus on piiratud.
   Kollisiooninormide eesmärk ei ole erinevuste eiramine: eesmärk ei ole mingil juhul ühtlustada
   sotsiaalseid, majanduslikke või kultuurilisi käsitusi, mis vastavad riikide vajadustele, vaid
   tagada, et ühtki otsust ei langetata õiguse alusel, millel puudub piisav side konkreetse
   perekonna olukorraga.
   1.2.3.   Tagada sissenõudmise tõhusus ja püsivus
   Ainult elatusrahade tegeliku sissenõudmise tõhustamine muudaks konkreetselt ja püsivalt
   praegust olukorda. Eesmärgiks on võimaldada õigustatud isikul saada otsus, mis kuulub
   täitmisele kogu Euroopa Liidu territooriumil ning mida täidetakse seejärel lihtsa ja ühtlustatud
   menetluse alusel. Selleks peab olema täidetud kolm tingimust. Esiteks peab olema elatist
   käsitlevat otsust võimalik ajutiselt jõustada ilma eri meetmeteta. Teiseks tuleb kaotada
   vahemeetmed, mis on vajalikud ühes liikmesriigis langetatud otsuse tunnustamiseks ja
   täitmiseks teises liikmesriigis. Kolmandaks tuleb võtta rida meetmeid, mis on seotud
   täitmisega: juurdepääs teabele kohustatud isiku olukorra kohta, õigusvahendite loomine, mille
ET                                                 5                                                 ET
 ---pagebreak---    abil oleks võimalik pidada kinni summasid palgast ja pangakontolt, elatise nõuete
   eesõigusnõude staatuse tugevdamine.
   Kõikide ettepanekus püstitatud eesmärkide saavutamisel peetakse samal ajal täielikult kinni
   Euroopa Liidus tunnustatud põhiõigustest. Kindlustatakse tasakaal ülalpidamist saama
   õigustatud isiku ja kohustatud isiku õiguste vahel, kellele tagatakse alati eelkõige õigus
   õiglasele kohtuprotsessile ja isikuandmete kaitsele.
   2.        KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA
   Komisjon tellis uuringu elatise nõuete sissenõudmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikides.8
   Esimene eksperdikohtumine korraldati 3. novembril 2003, et määrata kindlaks peamised
   küsimused, mida tuleks käsitleda tulevikus rohelises raamatus ülalpidamiskohustuste kohta.
   Komisjon võttis roheline raamatu ülalpidamiskohustuste kohta vastu 15. aprillil 2004.9
   Esimesi saadud vastuseid arutati avalikul ärakuulamisel, mis toimus 2. juunil 2004. Hiljem
   saadi veel vastuseid.10
   Komisjoni talituste koostatud töödokumendi alusel, kus oli esitatud kolm esialgset õigusakti
   eelnõu, korraldati teine liikmesriikide ekspertide kohtumine 12. mail 2005. Selle kohtumise
   käigus vaadati läbi kõik ülalpidamiskohustustega seotud küsimused Euroopa Liidus:
   kohaldatav õigus, rahvusvaheline kohtualluvus, tunnustamine, kohtuotsuste täitmisele
   pööratavus ja täitmine, teatavate menetluseeskirjade ühtlustamine, keskasutuste koostöö,
   juurdepääs teabele jms.
   Seejärel paluti kohtumisel osalenutel esitada komisjonile kirjalikud märkused töödokumendi
   kohta, mis sisaldas kolme esialgset õigusakti eelnõu.
   Komisjon tegi mõju hindamise, mis on esitatud käesoleva ettepaneku lisas. Mõju hindamisel
   analüüsiti nii rohelise raamatu raames kui ka pärast seda konsulteeritud ekspertide arvamusi.
   Pakuti mitut lahendust: jätta olukord samaks, võtta mõni muu kui õiguslik meede või mitu
   õiguslikku meedet. Uuringust selgus, et ülalpidamist saama õigustatud isikute probleemide
   lahendamiseks, olgu need siis juriidilist või praktilist laadi, peab ühendus kavandama
   laiaulatusliku meetme, mis hõlmaks kõik võimalikud tegevusvaldkonnad.
   8
           Selle uuringuga on võimalik tutvuda järgmisel õigus, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi
           veebilehel: http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/civil/studies/doc_civil_studies_en.htm
   9
           KOM(2004)254 (lõplik).
   10
           Vastused on avaldatud järgmisel veebiaadressil:
           http://europa.eu.int:8082/comm/justice_home/ejn/maintenance_claim/maintenance_claim_ec_en.htm
ET                                                        6                                                     ET
 ---pagebreak---    3.        ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
   3.1.      Õiguslik alus
   Käesolevas ettepanekus käsitletud valdkonnad on reguleeritud Euroopa Ühenduse
   asutamislepingu artikliga 65 ning ettepaneku õiguslik alus nimetatud lepingu artikli 61
   punktis c.
   Artiklis 65 on ühendusele antud õigus võtta vastu õigusakte siseturu häireteta toimimiseks
   vajalikul määral tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö küsimustes, millele on piiriülene
   toime.
   Siin kavandatud meetmed osutavad meetmetele, mis on selgesõnaliselt nimetatud artikli 65
   loetelus, mis ei ole ammendav: kohtualluvuse konfliktid, kollisiooninormid, kohtuotsuste
   tunnustamine ja täitmine, tsiviilasjade lahendamise tõrgeteta sujumiseks takistuste
   kõrvaldamine, edendades tsiviilkohtumenetlusnormide kokkusobivust.
   Ühenduse seadusandjal on mänguruumi selle hindamisel, kas meede on vajalik siseturu
   häireteta toimimiseks. Käesolev ettepanek hõlbustab siseturu häireteta toimimist, sest sellega
   luuakse elatise nõuete sissenõudmise tõhustamiseks uus õiguslik keskkond ning see aitab
   kaasa isikute vaba liikumisega seotud takistuste kõrvaldamisele. Praegu valitsevad
   elatusrahade sissenõudmisel liikmesriikide vahel olulised erinevused.
   Käesolev ettepanek sisaldab seoses piiriülese toimega meetmeid, millel eesmärk on
   hõlbustada otsuse saamist ja selle täitmist olukordades, mille on rahvusvaheline ulatus.
   Kohtualluvuse eeskirjad ja kollisiooninormid hõlmavad rahvusvahelise ulatusega olukordi,
   mis sisaldavad õiguslikke elemente erinevatest riikidest. Kohtuotsuste tunnustamist ja nende
   täitmisele pööratavust käsitlevate sätete eesmärk on võimaldada ühes liikmesriigis tehtud
   kohtuotsuse täitmisele pööramist ilma lisameetmeteta ükskõik millises teises liikmesriigis.
   Teatavate riigisiseste menetluseeskirjade minimaalsed ühtlustamismeetmed täiendavad
   nimetatud sätteid. Ettepanekus kavandatud täitemeetmetega soovitakse hõlbustada ühes
   liikmesriigis tehtud kohtuotsuse täitmist teises liikmesriigis. Koostöö ja teabevahetust
   käsitlevad sätted on seotud ainult kahe liikmesriigi vaheliste suhetega.
   Käesolev määrus võetakse vastu asutamislepingu artikli 67 lõikes 2 sätestatud korras, mille
   kohaselt nõukogu võtab otsuse vastu ühehäälselt pärast konsulteerimist Euroopa
   Parlamendiga. Komisjon on arvamusel, et käesolev ettepanek on seotud perekonnaõigusega
   artikli 67 lõike 5 teise taande tähenduses.
   Arvestades ülalpidamiskohustuse väga tihedat seost perekonnaõigusega, on selline tõlgendus
   juriidiliselt möödapääsmatu, kuid tuleb siiski tõdeda, et sellisel liigitusel on omad puudused.
   Selles ei võeta piisavalt arvesse ülalpidamiskohustuse segalaadi – see tuleneb perekondlikest
   suhetest, kuid selle täitmine on seotud rahaga nagu ükskõik millise nõude puhul.
   Muu hulgas on ühenduse seadusandja olnud siiani arvamusel, et ülalpidamiskohustust võib
   reguleerida tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö tavaõigusnormidega ning see ei kuulu
   perekonnaõiguse alla. 27. septembri 1968. aasta Brüsseli konventsiooni ülesehitust järgiv
   Brüsseli I määrus hõlmab ülalpidamiskohustust, kuid mitte perekonnaõigust. Seevastu hõlmab
   nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust
   ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades mis on seotud abieluasjade ja
ET                                                 7                                               ET
 ---pagebreak---    vanemliku vastutusega (edaspidi „Brüsseli II määrus“)11, olulist osa perekonnaõigusest
   (lahutus, vanemlik vastustus), kuid ei reguleeri ülalpidamiskohustust. Euroopa Parlamendi ja
   nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 805/200412, millega luuakse Euroopa
   täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta (edaspidi „Euroopa täitekorralduse määrus“),
   hõlmab elatise nõudeid ning see määrus võeti vastu kaasotsustusmenetlusega.
   Käesoleva ettepaneku kontekst ei ole loomulikult samasugune, sest see hõlmab ainult
   ülalpidamiskohustust, mis moodustas teistes nimetatud õigusaktide reguleerimisalast vaid
   kõrvalise osa. Sel põhjusel peab komisjon vastavalt asutamislepingus sätestatule ning tõdema,
   et kuna käesolev ettepanek on seotud perekonnaõigusega, ei ole selle suhtes võimalik
   kohaldada kaasotsustamismenetlust.
   Eespool nimetatud puudused saaks kõrvaldada, kui nõukogu võtaks vastu otsuse tuua
   ülalpidamiskohustustega seotud küsimused tagasi tavaõigusnormide alla. Vastavalt
   asutamislepingu artikli 67 lõike 2 teisele taandele võib nõukogu pärast konsulteerimist
   Euroopa Parlamendiga ühehäälselt teha otsuse artiklis 251 osutatud menetluse kohaldamise
   kohta iga või mõne asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisega hõlmatud valdkonna suhtes.
   Seega on ülalpidamiskohustuse puhul võimalik minna ühehäälselt otsustamiselt üle
   kaasotsustamismenetlusele.
   Komisjon kutsub nõukogu üles tegema sellesisulist otsust. Selline otsus oleks kooskõlas nii
   ülalpidamiskohustuste omapäraga kui ka õigusliku keskkonnaga, millest ühendus on seni
   selles valdkonnas lähtunud.
   3.2.      Proportsionaalsus ja subsidiaarsus
   Liikmesriigid ei suuda ise käesoleva ettepaneku eesmärke saavutada. Rahvusvahelise
   kohtualluvuse eeskirjad ja kollisiooninormid, samuti kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist
   käsitlevad eeskirjad peavad olema ühtsed, et hõlbustada siseturu toimimist. Ainult ühenduse
   tasandil võetud meetmega suudetakse tagada kohaldatavate eeskirjade omavaheline
   kokkusobivus, nagu seda on tehtud juba varem näiteks Brüsseli I määruse puhul. Sama kehtib
   koostööd käsitlevate eeskirjade kohta, sest liikmesriikide määratud keskasutuste tegevuse
   suhtes peab liidusiseselt kehtima ühesugune vastastikuse abistamise kohustus.
   Ettepanek on täielikult kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see piirdub ainult
   meetmetega, mis on eesmärgi saavutamiseks rangelt võttes vajalikud. Eelkõige
   kollisiooninormide abil on võimalik hoida ära materiaalõiguse ühtlustamist. Kohtualluvuse
   ning kohtuotsuse tunnustamist ja täitmist käsitlevad eeskirjad mõjutavad riigisiseseid
   menetlusnorme vaid vähesel määral.
   Valik on langenud määruse kasuks mitmel põhjusel. Liikmesriikidele ei saa jätta mänguruumi
   selliste rahvusvahelise kohtualluvuse eeskirjade kindlaksmääramisel, mille eesmärk on tagada
   kodanikele ja ettevõtjatele õiguskindlus, ega tunnustamis- ja täitemenetluste puhul, sest need
   peavad olema selged ja ühtsed kõikides liikmesriikides. Sama kehtib kollisiooninormide
   puhul. Selles valdkonnas on ettepanekus sätestatud kohaldatava õiguse kohta ühtsed eeskirjad,
   mis on täpsed ja kohustuslikud, ning nende ülevõtmiseks liikmesriigi õigusse ei ole vaja võtta
   ühtegi meedet. Kui aga liikmesriikidel oleks mänguruumi nimetatud eeskirjade ülevõtmiseks,
   tekiks jällegi õiguskindlusetus, mille vastu ettepaneku abil tahetakse just võidelda.
   11
            ELT L 338, 23.12.2003, lk 1–29.
   12
            ELT L 143, 30.4.2004, lk 15–39.
ET                                                  8                                             ET
 ---pagebreak---    Läbipaistvus on selles valdkonnas üldiselt kesksel kohal ning Euroopa Ühenduses kohaldatav
   õigus peab olema lihtsasti ja ühtemoodi mõistetav, ilma et selleks oleks vaja otsida
   liikmesriigi sätteid, millega ühenduse õigus on üle võetud, pidades silmas, et nimetatud
   liikmesriigi õigus on asjaomase isiku jaoks sageli välisriigi õigus. Tänu määrusele on Euroopa
   Kohtul võimalik tagada selle sätete ühtne kohaldamine kõigis liikmesriikides.
   3.3.      Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukoht
   Käesoleva määruse ettepaneku valdkonda hõlmava Euroopa Ühenduse asutamiselepingu IV
   jaotist ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes, välja arvatud juhul, kui nimetatud
   riigid otsustavad selle algatusega ühineda asutamislepingule lisatud protokollis kehtestatud
   tingimustel.
   Samuti ei kohaldata asutamislepingu IV jaotist Taani suhtes vastavalt tema seisukohta
   käsitlevale protokollile.
ET                                                9                                               ET
 ---pagebreak---                                                          2005/0259 (CNS)
                                               Ettepanek
                                        NÕUKOGU MÄÄRUS
    kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö
                               kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 61 punkti c ja artikli 67
   lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,13
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,14
   võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust15
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Ühendus on seadnud eesmärgiks säilitada ning arendada Euroopa Liidus vabadusel,
           turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine. Selle ala
           järkjärguliseks loomiseks peab ühendus eelkõige võtma tsiviilasjades tehtava
           õigusalase koostöö raames piiriülese toimega meetmeid, mis on vajalikud siseturu
           häireteta toimimiseks.
   (2)     Selleks on ühendus muude meetmete hulgas võtnud juba vastu nõukogu määruse (EÜ)
           nr 1348/2000 tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa
           Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta,16 nõukogu 22. detsembri 2000. aasta
           määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja
           kaubandusasjades,17 nõukogu 28. mai 2001. aasta otsuse 2001/470/EÜ, millega
           luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk,18 nõukogu 28. mai
           2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta
           tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades,19 nõukogu 27. novembri 2003. aasta
           määruse (EÜ) 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja
           täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning
           millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000,20 ning Euroopa
   13
           ELT C […], […], lk […].
   14
           ELT C […], […], lk […].
   15
           ELT C […], […], lk […].
   16
           EÜT L 160, 30.6.2000, lk 37.
   17
           EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.
   18
           EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25.
   19
           EÜT L 174, 27.6.2001, lk 1.
   20
           ELT L 338, 23.12.2003, lk 1.
ET                                                 10                                              ET
 ---pagebreak---         Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 805/2004,21 millega
        luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta.
   (3)  15. ja 16 oktoobril 1999 Tampere istungjärgul kutsus Euroopa Ülemkogu üles
        kehtestama ühised erimenetluseeskirjad, et lihtsustada ja kiirendada piiriüleste
        vaidluste lahendamist, eelkõige ülalpidamiskohustuste puhul. Samuti soovitas Euroopa
        Ülemkogu kaotada vahemeetmed, mis on vajalikud teises liikmesriigis tehtud
        kohtuotsuse tunnustamiseks ja täitmiseks taotluse saanud riigis.
   (4)  30. novembril 2000 võtsid komisjon ja nõukogu vastu ühise meetmeprogrammi
        kohtuotsuste       vastastikuse   tunnustamise      rakendamise      kohta     tsiviil- ja
                             22
        kaubandusasjades.
   (5)  Euroopa Ülemkogu võttis 4. ja 5. novembril 2004 Brüsselis toimunud istungjärgul
        vastu uue programmi ehk Haagi programmi pealkirjaga: „Vabaduse, turvalisuse ja
        õiguse tugevdamine Euroopa Liidus“.
   (6)  Nõukogu ja komisjon võtsid 2. ja 3. juunil 2005 vastu ühise tegevuskava, milles on
        esitatud konkreetsed meetmed Haagi programmi rakendamiseks ning nimetatakse
        vajadust võtta vastu ülalpidamiskohustust käsitlevad ettepanekud.
   (7)  Ülalpidamist saama õigustatud isikul peab olema võimalik saada liikmesriigis
        hõlpsasti kohtuotsus, mis oleks täitmisele pööratav ilma vahemeetmeteta ükskõik
        millises teises liikmesriigis ning mille täitmine oleks lihtsustatud ja kiirem.
   (8)  Selleks et saavutada kõnealune eesmärk ja tagada kodanikele parem juurdepääs
        kohaldatavatele õigusnormidele, on asjakohane koondada ühte õigusakti kõik
        meetmed, mis on vajalikud ühendusesiseselt ülalpidamiskohustuse sissenõudmiseks.
        Käesolev määrus peab seega hõlmama kohtualluvuse konfliktide eeskirju,
        kollisiooninorme, teises riigis tehtud kohtuotsuse täitmisele pööratavust ja täitmist
        ning koostööd.
   (9)  Määruse reguleerimisala peab hõlmama kõiki ülalpidamiskohustusi, mis tekivad
        peresuhetest või suhetest, mis toovad kaasa sarnased tagajärjed, et tagada võrdne
        kohtlemine kõigi ülalpidamist saama õigustatud isikute vahel.
   (10) Rahvusvahelise kohtualluvuse eeskirjad erinevad pisut praegu kohaldatavatest
        eeskirjadest, mis tulenevad määrusest (EÜ) nr 44/2001. Et tagada paremini
        ülalpidamist saama õigustatud isiku huvide kaitse ja edendada tõrgeteta
        õigusemõistmist Euroopa Liidus, tuleb neid eeskirju täpsustada ja kaasata edaspidi
        nendesse kõik olukorrad, kus on olemas piisav seos poolte ja liikmesriigi vahel. Enam
        ei saa jätta ühenduse õigusakte kohaldamata või kohaldada riigi õigust ettekäändel, et
        kostja elab alaliselt väljaspool Euroopa Liitu.
   (11) Pooltel peab olema võimalus valida ühisel kokkuleppel pädev kohus, välja arvatud
        juhul, kui tegemist on alaealise ülalpidamise kohustusega, et tagada nõrgema poole
        kaitse.
   21
        ELT L 143, 30.4.2004, lk 15.
   22
        EÜT L 12, 15.1.2001.
ET                                               11                                                ET
 ---pagebreak---    (12) Oluline on säilitada kohtualluvuse ja seotud menetluste lahendamiseks selge ja tõhus
        mehhanism.
   (13) Kollisiooninorme võib kohaldada ainult ülalpidamiskohustuste suhtes ning nende järgi
        ei saa määrata kindlaks seda õigust, mida kohaldatakse ülalpidamiskohustuse aluseks
        olevale perekondliule suhtele.
   (14) Sarnaselt kehtivate rahvusvaheliste õigusaktidega tuleb ka edaspidi esmajärjekorras
        kohaldada ülalpidamist saama õigustatud isiku alalise elukohariigi õigust, kuid selle
        järel peab samuti olema võimalik kohaldada kohtu asukohariigi õigust, mis võimaldab
        lahendada selles konkreetses valdkonnas vaidlusi sageli lihtsamini, kiiremini ja
        odavamalt.
   (15) Kui aga õigustatud isikul ei ole võimalik kummagi eespool nimetatud õiguse abil
        saada kohustatud isikult elatist, peab jääma võimalus kohaldata muu riigi õigust,
        millega ülalpidamiskohustus on tugevalt seotud. Tegemist võib olla eelkõige, kuid
        mitte ainult, riigiga, mille kodakondsus on mõlemal poolel.
   (16) Pooltel peab olema teatavatel tingimustel võimalus valida kohaldatav õigus ise. Neil
        peab näiteks olema võimalus valida menetluseks kohtu asukohariigi õigus. Lisaks
        peab neil olema võimalus kohaldatava õiguse suhtes leppida kokku enne vaidlust, kuid
        ainult juhul, kui tegemist on muu ülalpidamiskohustusega kui see, mis on seotud
        lapsega või sotsiaalselt kaitsetu täisealisega; lisaks peab neil olema vaid piiratud hulk
        valikuvõimalusi.
   (17) Kohustatud isik peab olema kindlaksmääratud õiguse kohaldamise suhtes kaitstud
        juhtudel, kui elatise saamise aluseks olevat peresuhet ei loeta üksmeelselt
        eelisnõudeks. See võib olla nii eelkõige külgsugulaste või hõimlaste vaheliste suhete
        puhul, alanejate sugulaste ülalpidamiskohustusega oma ülenejate sugulaste suhtes,
        abistamise kohutuse säilimise puhul pärast abielu lõpetamist.
   (18) Teises liikmesriigis tehtud ülalpidamiskohustust käsitlevaid kohtuotsuseid tuleb
        tunnustada ja need peavad olema täitmisele pööratavad kõikides liikmesriikides, ilma
        et selleks oleks vaja algatada eraldi menetlust. Selleks et kaotada kõik vahemeetmed,
        tuleb määruses menetluseeskirju minimaalselt ühtlustada. See peaks tagama õiglase
        menetluseeskirjade järgimise vastavalt ühistele normidele kõikides liikmesriikides.
   (19) Ühes liikmesriigis tehtud ülalpidamiskohustust käsitlevat kohtuotsust peab olema
        võimalik täita kiiresti ja tõhusalt ükskõik millises teises liikmesriigis. Ülalpidamist
        saama õigustatud isikul peab olema võimalus eelkõige lasta kohustatud isiku palgast
        või tema pangakontolt summasid kinni pidada.
   (20) Ametlikud juriidilised dokumendid ja pooltevahelised kokkulepped, mis kuuluvad
        teises liikmesriigis täitmisele, tuleb lugeda nende kohtuotsustega võrdseks.
   (21) Üldiseks ja konkreetseks koostööks tuleb liikmesriikides luua keskasutused, et
        hõlbustada ülalpidamiskohustuste sissenõudmist. Need asutused peavad tegelema
        teabevahetusega, et määrata kindlaks kohustatud isiku asukoht ja hinnata tema vara ja
        sissetulekut, pidades täielikult kinni nõuetest, mis on kehtestatud üksikisikute kaitse
        kohta isikuandmete töötlemisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995.
ET                                                12                                              ET
 ---pagebreak---         aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja
        selliste andmete vaba liikumise kohta.23
   (22) Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja peetakse iseäranis kinni Euroopa Liidu
        põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest. Selles püütakse eelkõige tagada era- ja
        perekonnaelu austamine, isikuandmete ja lapse õiguste kaitse ning õigus tõhusale
        õiguskaitsevahendile ning sõltumatule ja õiglasele kohtulikule arutamisele vastavalt
        harta artiklitele 7, 8, 24 ja 47.
   (23) Vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse
        komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)24 artiklile 2 tuleb käesoleva
        määruse rakendamiseks vajalikud meetmed kehtestada vastavalt nimetatud otsuse
        artiklis 3 ettenähtud nõuandemenetlusele.
   (24) Käesolev määrus peab asendama ühenduse õigusaktid, mis on võetud vastu varem ja
        hõlmavad sama valdkonda. Lisaks peab see olema ülimuslik teiste rahvusvaheliste
        õigusaktide suhtes, mida kohaldatakse liikmesriikide vahelistes suhetes, et ühtlustada
        ja lihtsustada kehtivaid õigusnorme.
   (25) Kuna liikmesriigid ei suuda piisaval määral teostada kavandatava määruse eesmärke,
        mis seisnevad meetmete võtmises, et tagada ülalpidamiskohustuste tegelik täitmine
        Euroopa Liidus, ning neid eesmärke on seetõttu parem teostada ühenduse tasandil,
        võib ühendus võtta vastavalt asutamislepingu artiklis 5 osutatud subsidiaarsuse
        põhimõttele meetmeid. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte
        kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust
        kaugemale.
   (26) [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud
        Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on
        Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse
        vastuvõtmisel ja kohaldamisel.]
   (27) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani
        seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva
        määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see määrus Taani suhtes siduv ja Taanis seda
        ei kohaldata.
   23
        EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31–50.
   24
        EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
ET                                             13                                              ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                            I peatükk
                               Reguleerimisala ja mõisted
                                              Artikkel 1
                                           Reguleerimisala
   1.      Käesolevat määrust kohaldatakse ülalpidamiskohustuste suhtes, mis tulenevad
           perekonnasuhetest või suhetest, mis vastavalt nende suhtes kohaldavale õigusele
           toovad kaasa sarnased tagajärjed.
   2.      Käesoleva lepingu tähenduses on liikmesriigid kõik liikmesriigid, välja arvatud
           Taani[, Ühendkuningriik ja Iirimaa].
                                              Artikkel 2
                                               Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
   (1)   kohus – asutus, mis on liikmesriigis pädev ülalpidamiskohustuste küsimustes;
   (2)   kohtunik – kohtunik või ametnik, kellel on ülalpidamiskohustuste küsimustes
         kohtunikuga samaväärsed volitused;
   (3)   kohtuotsus – liikmesriigi kohtu igasugune lahend ülalpidamiskohustuste küsimuses,
         kuidas tahes seda nimetatakse, sealhulgas määrus, otsus, korraldus või täitemäärus,
         samuti kohtuametniku otsus kohtukulude kohta
   (4)   ametlik juriidiline dokument:
           a)   dokument, mis on koostatud või               registreeritud   ametliku  juriidilise
                dokumendina ning mille autentsus:
                i) lähtub tema allkirjast ja sisust ning
                ii) on kinnitatud otsuse teinud liikmesriigi avaliku võimu kandja või muu
                       vastava võimu poolt või
           b)   haldusasutustega sõlmitud          või   nende   poolt    tõestatud  kokkulepped
                ülalpidamiskohustuse kohta.
   (5)   otsuse teinud liikmesriik – liikmesriik, kus on tehtud kohtuotsus, mis tuleb täitmisele
         pöörata;
ET                                                14                                                ET
 ---pagebreak---    (6)   kohtuotsuse täitmise liikmesriik – liikmesriik, kus taotletakse kohtuotsuse täitmist;
   (7)   otsuse teinud kohus – kohus, kes on teinud täitmisele kuuluva otsuse;
   (8)   õigustatud isik – füüsiline isik, kellel on või väidetavalt on õigus saada ülalpidamist;
   (9)   kohustatud isik – füüsiline isik, kes on kohustatud maksma ülalpidamist või kellelt
         nõutakse selle maksmist.
                                            II peatükk
                                          Kohtualluvus
                                               Artikkel 3
                                         Üldine kohtualluvus
   Liikmesriikides on ülalpidamiskohustuste küsimustes pädevad otsustama:
           a)     selle liikmesriigi kohtud, kus on kostja alaline elukoht, või
           a)     selle liikmesriigi kohtud, kus on õigustatud isiku alaline elukoht, või
           c)     kohus, kes on pädev menetlema perekonnaseisuga seotud hagi, kui selle juurde
                  kuulub ülalpidamiskohustust käsitlev hagi, välja arvatud juhul, kui see pädevus
                  põhineb vaid ühe poole kodakondsusel, või
           d)     kohus, kes on pädev menetlema vanemliku vastutusega seotud hagi määruse
                  (EÜ) nr 2201/2003 tähenduses, kui ülalpidamiskohustust käsitlev hagi kuulub
                  selle juurde.
                                               Artikkel 4
                                    Kokkulepe kohtualluvuse kohta
   1.      Kui pooled, kellest vähemalt ühe alaline elukoht on liikmesriigi territooriumil, on
           otsustanud valida ühe liikmesriigi kohtu või kohtud, et lahendada
           ülalpidamiskohustuse küsimuses tekkinud või tekkivad vaidlused, on selle
           liikmesriigi kohus või kohtud pädevad. Kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti, on
           kohtul või kohtutel ainupädevus.
   2.      Kohtualluvuse kindlaksmääramiseks sõlmitakse kirjalik kokkulepe. Elektroonilisel
           teel edastatud teave võrdsustatakse kirjaliku kokkuleppega, kui seda on võimalik
           alaliselt säilitada.
ET                                                 15                                             ET
 ---pagebreak---    3.       Kui selline kokkulepe on sõlmitud poolte vahel, kellest kummagi alaline elukoht ei
            ole liikmesriigi territooriumil, ei saa liikmesriikide kohtud vaidlust menetleda seni,
            kuni määratud kohus või kohtud ei ole loobunud oma pädevusest.
   4.       Käesolevat artiklit ei kohaldata vaidluste suhtes, mis käsitlevad alla 18aastaste laste
            ülalpidamiskohustust.
                                               Artikkel 5
                             Kohtualluvus kostja kohtusse ilmumise alusel
   Lisaks kohtutele, kelle pädevus on sätestatud artiklites 3 ja 4, on pädev ka selle liikmesriigi
   kohus, kelle juurde ilmub kostja. Seda reeglit ei kohaldata, kui ilmumise eesmärk on
   vaidlustada kohtualluvus või kui teine kohus on artikli 4 alusel ainupädev.
                                               Artikkel 6
                                     Kohtualluvus muudel juhtudel
   Kui ühegi liikmesriigi kohus ei ole artiklite 3–5 kohaselt pädev, on pädevad järgmised
   kohtud:
            a)     selle liikmesriigi kohtud, kelle kodakondsus on nii õigustatud kui ka
                   kohustatud isikul; või
            b)     kui tegemist on abikaasade või endiste abikaasade vahelise
                   ülalpidamiskohustusega, selle liikmesriigi kohtud, kelle territooriumil oli
                   abikaasade viimane ühine alaline elukoht, kui nad elasid seal vähemalt üks
                   aasta enne kohtuasja algatamist.
                                               Artikkel 7
                                             Kohtualluvus
   1.       Kui erinevate liikmesriikide kohtutesse on esitatud hagi ühe ja sama
            ülalpidamiskohustuse suhtes, peatab kohus, kellele hagi on esitatud hiljem,
            menetluse omal algatusel seni, kuni on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus, kellele
            hagi on esitatud esimesena.
   2.       Kui on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus, kellele hagi on esitatud esimesena,
            loobub kohus, kellele hagi on esitatud hiljem, pädevusest esimese kohtu kasuks.
ET                                                 16                                               ET
 ---pagebreak---                                                Artikkel 8
                                           Seotud menetlused
   1.       Kui eri liikmesriikide kohtutes on lahendamisel seotud menetlused, võivad kõik
            kohtud peale esimesena taotluse saanud kohtu oma menetlused peatada.
   2.       Kui nimetatud menetlused on pooleli esimese astme kohtus, võivad kõik kohtud
            peale esimesena taotluse saanud kohtu ühe poole taotlusel pädevusest loobuda, kui
            esimesena taotluse saanud kohus on kõnealustes menetlustes pädev ja kui asjaomase
            riigi õigusaktid võimaldavad neid menetlusi liita.
   3.       Menetlused loetakse seotuks käesoleva artikli tähenduses, kui nad on sedavõrd
            tihedalt seotud, et eri menetlustest tulenevate vastuoluliste otsuste ohu vältimiseks
            oleks soovitav neid menetleda ning nende üle otsustada üheaegselt.
                                               Artikkel 9
                                         Kohtusse pöördumine
   Käesoleva peatüki kohaldamisel loetakse menetlus alustatuks:
            a)     ajal, mil kohtule esitatakse menetluse algatamist käsitlev või võrdväärne
                   dokument, tingimusel et hageja astub pärast seda vajalikud sammud, et
                   dokumendid kostjale kätte toimetada, või
            b)     kui dokument tuleb kätte toimetada enne kohtule esitamist, siis ajal, mil
                   kättetoimetamise eest vastutav asutus selle kätte saab, tingimusel et hageja
                   astub pärast seda vajalikud sammud, et dokument kohtule esitada.
                                              Artikkel 10
                                  Ajutised meetmed ja kaitsemeetmed
   Liikmesriigi kohtute kaudu võib taotleda selliseid ajutisi meetmeid või kaitsemeetmeid, mis
   on selle riigi õigusega ette nähtud, isegi juhul, kui teise liikmesriigi kohtud on käesoleva
   määruse kohaselt asja sisuliseks arutamiseks pädevad.
                                              Artikkel 11
                                      Kohtualluvuse kontrollimine
   Kui liikmesriigi kohtule esitatud hagi käsitleb asja, mis käesoleva määruse kohaselt ei ole
   tema pädevuses, teatab ta sellest omal algatusel.
ET                                                 17                                             ET
 ---pagebreak---                                              III peatükk
                                        Kohaldatav õigus
                                                Artikkel 12
                               Mõju puudumine perekondlikele suhetele
   Käesoleva peatüki alusel määratakse kindlaks vaid ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatav
   õigus ning see ei piira ühelegi artiklis 1 osutatud suhtele kohaldatavat õigust.
                                                Artikkel 13
                                               Üldeeskirjad
   1.        Ülalpidamiskohustustele kohaldatakse selle riigi õigust, kus on ülalpidamist saama
             õigustatud isiku alaline elukoht.
   2.        Kohtu asukohariigi õigust kohaldatakse:
             a)    kui lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud õiguse alusel ei ole õigustatud isikul
                   võimalik kohustatud isikult ülalpidamist saada, või
             b)    kui õigustatud isik esitab sellesisulise taotluse ning kui tegemist on riigiga, kus
                   on kohustatud isiku alaline elukoht.
   3.        Kui õigustatud isikul ei ole ühegi eespool nimetatud lõike kohaselt kindlaks
             määratud õiguse alusel võimalik kohustatud isikult ülalpidamist saada ning kui
             kõikidest juhtumiga seotud asjaoludest järeldub, et ülalpidamiskohustus on tugevalt
             seotud muu riigiga, eelkõige selle riigiga, mille kodanikud on nii õigustatud ja
             kohustatud isik, kohaldatakse selle riigi õigust, millega ülalpidamiskohustus on
             tugevalt seotud.
                                                Artikkel 14
                                               Õiguse valik
   Artiklist 13 olenemata võivad õigustatud ja kohustatud isik:
             a)    määrata selgesõnaliselt või muul üheselt mõistetaval viisil asja algatamise ajal
                   menetlemiseks kohtu asukohariigi õiguse;
             b)    leppida igal ajal kirjalikult kokku kohaldatava õiguse suhtes, välja arvatud
                   juhul, kui tegemist on alla 18aastase lapse või sellise täisealise isiku
                   ülalpidamiskohustusega, kes ei ole oma võimete kahanemise või puudulikkuse
ET                                                  18                                                 ET
 ---pagebreak---                   tõttu suuteline oma huvisid kaitsma (edaspidi „sotsiaalselt kaitsetu täisealine“),
                  ning tingimusel, et määratakse üks järgmistest õigustest:
                  (i)    selle riigi õigus, mille kodanikud nad mõlemad on kindlaksmääramise
                         ajal;
                  ii)    selle riigi õigus, kus on nende mõlema alaline elukoht või kus on
                         õigustatud või kohustatud isiku alaline elukoht kindlaksmääramise ajal;
                  iii)   õigus, mida kohaldatakse kindlaksmääramise ajal nende varaliste
                         suhetele, kui tegemist on ülalpidamiskohustusega kahe isiku vahel, kes
                         olid või on abielus või suhtes, mis nendele kohaldatava õiguse kohaselt
                         toob kaasa sarnased tagajärjed.
                                               Artikkel 15
              Kindlaksmääratud õiguse kohaldamata jätmine kohustatud isiku taotlusel
   1.       Kui tegemist on muu ülalpidamiskohustusega kui laste ja sotsiaalselt kaitsetute
            täisealiste     ja    abikaasadevahelise      või     endiste     abikaasade     vahelise
            ülalpidamiskohustusega, võib kohustatud isik vaidlustada talle esitatud õigustatud
            isiku nõude ülalpidamiseks selle riigi õiguse alusel, mille kodanikud nad mõlemad
            on, või selle puudumisel selle riigi õiguse alusel, kus on tema alaline elukoht.
   2.       Kui tegemist on abikaasadevahelise või endiste abikaasade vahelise
            ülalpidamiskohustusega, võib kohustatud isik vaidlustada talle esitatud õigustatud
            isiku nõude ülalpidamiseks selle riigi õiguse alusel, millega abielu on kõige
            tugevamalt seotud.
                                               Artikkel 16
                                       Avalik-õiguslikud asutused
   Avalik-õigusliku asutuse õigus nõuda õigustatud isikult makstud ülalpidamise hüvitamist on
   reguleeritud avalik-õigusliku asutuse suhtes kohaldatava õigusega.
                                               Artikkel 17
                                  Kohaldatava õiguse reguleerimisala
   1.       Ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatava õigusega määratakse eelkõige kindlaks:
          (a)     kas, millises ulatuses ja kellelt võib õigustatud isik ülalpidamist nõuda;
          (b)     mil määral võib õigustatud isik taotleda elatist tagasiulatuvalt;
          (c)     ülalpidamiskohustuse arvutamise ja indekseerimise viis;
ET                                                  19                                                ET
 ---pagebreak---            (d)     aegumine ja menetluse algatamise tähtajad;
           (e)     õigustatud isikule ülalpidamist maksnud avalik-õigusliku asutuse õigus nõuda
                   selle hüvitamist ning kohustatud isiku kohustuse ulatus.
   2.        Sõltumata kohaldatavast õigusest tuleb elatise suuruse kindlaksmääramisel võtta
             arvesse õigustatud isiku vajadusi ja kohustatud isiku võimalusi.
                                              Artikkel 18
                                  Kolmanda riigi õiguse kohaldamine
   Iga käesoleva määruse alusel kindlaksmääratud õigust kohaldatakse sellest olenemata, kas
   tegemist on liikmesriigi õigusega.
                                              Artikkel 19
                                       Tagasisaade ja edasiviide
   1.        Kui käesolevas määruses on ette nähtud mõne riigi õiguse kohaldamine, tähendab
             see selles riigis kehtivaid õigusnorme, välja arvatud rahvusvaheline eraõigus,
             piiramata lõike 2 kohaldamist.
   2.        Kui käesoleva määruse alusel on ette nähtud kolmanda riigi õiguse kohaldamine ning
             nimetatud riigi rahvusvahelise eraõiguse alusel on ette nähtud muu riigi õiguse
             kohaldamine, määrab hagi saanud kohus kohaldatavaks nimetatud kolmanda riigi
             õiguse.
                                              Artikkel 20
                                              Avalik kord
   Käesoleva määrusega kindlaksmääratud õiguse võib jätta kohaldamata üksnes siis, kui see on
   selgelt vastuolus kohtu asukohariigi avaliku korraga. Siiski ei ole lubatud sellisel ettekäändel
   jätta kohaldamata käesoleva määrusega kindlaksmääratud liikmesriigi õigust.
                                              Artikkel 21
                                       Mitme õiguskorraga riigid
   Kui riik koosneb mitmest territoriaalüksusest, millest igaühes kehtivad ülalpidamiskohustuste
   suhtes oma õigusnormid, loetakse iga territoriaalüksust käesoleva määruse alusel kohaldatava
   õiguse kindlakstegemisel omaette riigiks.
ET                                                 20                                               ET
 ---pagebreak---                                        IV peatükk
                           Ühised menetluseeskirjad
                                         Artikkel 22
                                      Kättetoimetamine
   1. Menetluse algatamisel liikmesriigi kohtus toimetatakse menetluse algatusdokument
      või sellega samaväärne dokument kostjale kätte ühel järgmistest viisidest:
      a)    isiklik kättetoimetamine tõendatud kättesaamistõendiga, mida tõendab
            adressaadi allkiri kuupäeva kandval kättesaamistõendil;
      b)    isiklik kättetoimetamine, mida tõendab kätte toimetanud volitatud isiku
            allkirjaga teatis, et adressaat on dokumendi kätte saanud või keeldunud seda
            vastu võtmast, ilma et tal oleks selleks mis tahes õiguslikku alust, ning
            dokumendi kättetoimetamise kuupäev;
      c)    posti teel kättetoimetamine, mida tõendab kviitung, millele on alla kirjutanud
            ning mille on tagastanud adressaat, sealhulgas nimetatud kviitungi kuupäev;
      d)    elektrooniliste vahendite, nagu faksi või elektronposti teel kättetoimetamine,
            mida tõendab kviitung, millele on alla kirjutanud ning mille on tagastanud
            adressaat, sealhulgas nimetatud kviitungi kuupäev.
   2. Kostjal on oma kaitse ettevalmistamiseks aega vähemalt 30 päeva alates lõike 1
      kohaselt kättetoimetatud dokumendi kättesaamisest.
   3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse
      jõustumisest oma riigis kasutatavatest kättetoimetamise viisidest. Nad edastavad
      komisjonile kõik muudatused selles teabes.
      Komisjon teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks.
                                         Artikkel 23
                               Nõuete täitmise kontrollimine
   1. Kui kostja, kelle alaline elukoht ei ole liikmesriigis, kus hagi on esitatud, ei ilmu
      kohtusse, peatab pädev kohus otsuse tegemise nii kauaks, kuni on tõestatud, et
      kostjal on olnud võimalus menetluse algatamist käsitlev või samaväärne dokument
      kätte saada vastavalt artiklile 22 või et selleks on võetud kõik vajalikud meetmed.
   2. Kui kostja, kelle alaline elukoht on riigis, mis ei ole liikmesriik, ei ilmu kohtusse,
      peatab pädev kohus otsuse tegemise nii kauaks, kuni on tõestatud, et kostjal on olnud
ET                                            21                                             ET
 ---pagebreak---              võimalus menetluse algatamist käsitlev või samaväärne dokument kätte saada küllalt
             aegsasti, et end kaitsta, või on tõestatud, et selleks on võetud kõik vajalikud
             meetmed.
   3.        Kui menetluse algatamist käsitlev või samaväärne dokument tuli toimetada tsiviil- ja
             kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide välisriikides kätteandmist
             käsitleva 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsiooni kohaselt välismaale,
             kohaldatakse nimetatud konventsiooni artiklit 15.
                                                Artikkel 24
                                          Kohtuotsus ja teistmine
   1.        Kui kostja jätab kohtusse ilmumata ja
             a)    ei ole kinnitatud, et ta on saanud kätte menetluse algatusdokumendi või sellega
                   samaväärse dokumendi või
             b)    kui kostjal ei olnud võimalik ülalpidamiskohustust vaidlustada force majeure’i
                   või erakorraliste asjaolude tõttu, ilma et see oleks toimunud tema süül,
             võib otsuse teha, kuid kostjal on õigus taotleda otsuse teinud kohtult selle teistmist.
   2.        Tähtaega, mille jooksul on võimalik esitada teistmisvaldust, arvestatakse alates
             kuupäevast, mil on tuvastatud, et kostja on kohtuotsusest teadlik ja tal on olnud
             võimalus selle suhtes midagi ette võtta, ning hiljemalt alates kuupäevast, mil jõustava
             liikmesriigi pädev asutus on kostjale nimetatud kohtuotsuse teatavaks teinud. See
             peab olema vähemalt 20 päeva.
   3.        Teistmisavalduse esitamisel peatatakse kõik meetmed, mida on võetud liikmesriigis
             kohtuotsuse jõustamiseks.
                                              V peatükk
                           Kohtuotsuste täitmisele pööratavus
                                                Artikkel 25
                                          Täitmisele pööratavus
   Kui kohus on teinud otsuse ühes liikmesriigis ning see kuulub selles liikmesriigis täitmisele,
   tunnustatakse seda otsust ning sel peab olema teises liikmesriigis sama jõud, ilma et selle
   täitmist tuleks eraldi tunnustada ja ilma, et seda oleks võimalik vaidlustada.
ET                                                  22                                               ET
 ---pagebreak---                                              Artikkel 26
                                          Esialgne täitmine
   Mis tahes liikmesriigis tehtud kohtuotsus on täielikult täitmisele pööratav, olenemata
   riigisiseses õiguses ettenähtud edasikaebamise võimalustest. Tagatise seadmist ei saa nõuda.
                                           VI peatükk
                                            Täitmine
                                             Artikkel 27
                                            Täitemenetlus
   Teises liikmesriigis tehtud kohtuotsuse täitmine on reguleeritud kohtuotsuste täitmise
   liikmesriigi õigusega, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
                                             Artikkel 28
                                            Dokumendid
   Teises liikmesriigis tehtud kohtuotsuse täitmist taotlev pool esitab kohtuotsusest tõestatud
   ärakirja, mis vastab autentsuse tõestamiseks vajalikele tingimustele, ning pädeva asutuse
   väljavõtte, mis on koostatud kasutades käesoleva määruse I lisas esitatud näidisvormi.
   Kohtuotsuse täitmise liikmeriigi pädeval asutusel ei ole õigust tõlget nõuda.
                                             Artikkel 29
                                           Tasuta õigusabi
   Taotlejal, kes on saanud otsuse teinud liikmesriigilt täielikult või osaliselt tasuta õigusabi või
   kes on vabastatud kulude kandmisest, on täitemenetluse raames õigus saada talle kõige
   soodsamat õigusabi või kõige ulatuslikumat vabastust kuludest vastavalt otsuse täitmise
   liikmesriigi õigusele.
ET                                               23                                                   ET
 ---pagebreak---                                                  Artikkel 30
                                            Kautsjon ja deposiit
   Asjaosaliselt, kes taotleb teises liikmesriigis tehtud kohtuotsuse täitmist, ei tohi nõuda mis
   tahes kujul kautsjonit ega deposiiti sel põhjusel, et ta on välisriigi kodanik või et tema alaline
   või peamine elukoht ei ole selles liikmesriigis, kus täitmist taotletakse.
                                                 Artikkel 31
                              Legaliseerimine või muu sarnane formaalsus
   Artiklis 28 osutatud dokumentide puhul ei nõuta legaliseerimist ega muu samalaadse
   formaalsuse täitmist.
                                                 Artikkel 32
                               Asja sisulise teistmise võimaluse puudumine
   1.       Mingil juhul ei tohi ühes liikmesriigis tehtud otsuse sisu teises liikmesriigis
            täitemenetluse käigus teista.
   2.       Otsuse täitmise liikmesriigi pädev asutus võib siiski omal algatusel otsustada täita
            ülalpidamiskohustuse küsimuses otsuse teinud kohtu otsuse vaid osaliselt, kui otsuse
            täielik täitmine hõlmaks sellist osa kohustatud isiku varadest, mida vastavalt otsuse
            täitmise liikmesriigi õigusele ei ole võimalik arestida.
                                                 Artikkel 33
                                Täitmisest keeldumine või selle peatamine
   Otsuse teinud kohtu otsuse täitmisest keeldumise või selle täieliku või osalise peatamise
   otsuse saab kostja taotlusel teha vaid järgmistel juhtudel:
            a)     kohustatud isik esitab uued asjaolud või asjaolud, mis ei olnud otsuse teinud
                   kohtule otsustamise ajal teada;
            b)     kohustatud isik on taotlenud otsuse teinud kohtu otsuse teistmist vastavalt
                   artiklile 24 ning uut otsust ei ole veel tehtud;
            c)     kohustatud isik on oma kohustuse juba täitnud;
            d)     õigus nõuda otsuse teinud kohtu otsuse täitmist on täielikult või osaliselt
                   aegunud;
ET                                                   24                                               ET
 ---pagebreak---       e)     otsuse teinud kohtu otsus ei ole kooskõlas otsuse täitmise liikmesriigis tehtud
             otsusega või sellise otsusega, mis vastab otsuse täitmise liikmesriigis
             tunnustamiseks vajalikele tingimustele.
                                         Artikkel 34
                        Korraldus elatise igakuiseks kinnipidamiseks
   1. Õigustatud isik võib otsuse teinud kohtult taotleda korralduse väljastamist elatise
      igakuiseks kinnipidamiseks ning see edastatakse teise liikmesriigi kohustatud isiku
      tööandjale või pangale, kus kohustatud isikul on avatud konto. Korraldust elatise
      igakuise kinnipidamise kohta saab teises liikmesriigis pöörata samamoodi täitmisele
      kui artiklite 25 ja 26 kohast kohtuotsust.
   2. Korraldust elatise igakuise kinnipidamise kohta saab väljastada vaid pärast seda, kui
      kohtuotsus on kohustatud isikule kätte toimetatud ühel artiklis 22 osutatud viisil.
   3. Kinnipidamistaotlus ja korraldus elatise igakuiseks kinnipidamiseks esitatakse
      vastavalt käesoleva määruse III lisas esitatud näidisvormile.
   4. Otsuse teinud kohus toimetab korralduse elatise igakuise kinnipidamise kohta tähitud
      kirja teel kättesaamistõendi vastu kätte:
      a)     kohustatud isiku tööandjale või pangale, kus kohustatud isikul on avatud konto,
             ja
      b)     hiljemalt viie päeva jooksul kohustatud isikule koos otsuse teinud kohtu otsuse
             ja käesoleva määruse lisas IIIa esitatud näidisvormile vastava teatisega.
   5. Niipea, kui adressaat saab kätte korralduse elatise igakuise kinnipidamise kohta, peab
      ta pidama kinni esimese makse. Kui tal on täiesti võimatu seda teha, teatab pank
      sellest otsuse teinud kohtule hiljemalt 30 päeva jooksul pärast teate kättesaamist või
      viimase makse tegemist.
   6. Kui kohustatud isiku vastu on tehtud elatise kinnipidamiskorraldus, peab ta
      õigustatud isikut ja otsuse teinud kohut teavitama iga kord, kui muutub tema
      tööandja või pangakonto.
                                         Artikkel 35
                        Korraldus pangakonto ajutiseks arestimiseks
   1. Õigustatud isik võib otsuse teinud kohtult taotleda korralduse väljastamist
      pangakonto ajutiseks arestimiseks ning see edastatakse teises liikmesriigis pangale,
      kus kohustatud isikul on avatud konto. Kõnealune taotlus ja korraldus pangakonto
      ajutiseks arestimiseks esitatakse vastavalt käesoleva määruse IV lisas esitatud
      näidisvormile.
ET                                           25                                              ET
 ---pagebreak---    2.       Kohus võtab õigustatud isiku taotluse suhtes vastu otsuse kaheksa päeva jooksul,
            ilma et ta teataks kohustatud isikule sellise taotluse saamisest ning annaks talle
            võimaluse ärakuulamiseks. Kohus annab korralduse pangakonto ajutiseks
            arestimiseks, kui ta leiab, et õigustatud isiku taotlus on selgelt põhjendatud ning
            valitseb tõsine oht, et kohustatud isik jätab oma kohustuse täitmata.
   3.       Korralduse ajutise arestimise kohta:
            a)     toimetab kohus tähitud kirja teel kätte pangale, kus kohustatud isikul on
                   jooksevarve, ning seda tuleb tõendada kättesaamisteatega;
            b)     tähendab seda, et alates selle kättesaamisest on pangakontolt keelatud
                   igasuguste väljamaksete tegemine, mille tagajärjel ei oleks pangakonto
                   omanikul võimalik maksta ajutiseks arestimiseks antud korralduses
                   kindlaksmääratud summat.
   4.       Kohus teatab õigustatud ja kohustatud isikule ajutise arestimise korraldusest
            väljastusteatega tähitud kirja teel pärast seda, kui korraldusega on saavutatud lõike 3
            punktis b kirjeldatud tagajärg.
   5.       Kohustatud isik võib korralduse andnud kohtult taotleda konto aresti alt vabastamist
            ning kohus peab tegema selle kohta otsuse kaheksa päeva jooksul. Kohus võib selle
            taotluse rahuldada, nõudes vajaduse korral kohustatud isikult tagatise seadmist.
   6.       Ajutise arestimise korraldus muutub kehtetuks niipea, kui kohus annab korralduse
            aresti alt vabastamiseks või kui ta ei ole teinud otsust kaheksa päeva jooksul ning
            igal juhul hiljemalt siis, kui asja kohta on võetud vastu sisuline otsus. Korralduse
            ajutise arestimise kohta võib asendada korraldusega elatise igakuiseks
            kinnipidamiseks kohe, kui asja suhtes on vastu võetud otsus, kui õigustatud isik on
            teinud sellesisulise taotluse vastavalt artiklile 34.
            Otsuse teinud kohus toimetab arestimise alt vabastamise otsuse pangale kätte tähitud
            kirjaga kättesaamistõendi vastu.
                                               Artikkel 36
                                  Ülalpidamiskohustuste järjestamine
   Elatise nõuded rahuldatakse enne teisi kohustatud isiku võlgnevusi, kaasa arvatud kohtuotsuse
   täitmisega seotud võlad.
ET                                                  26                                              ET
 ---pagebreak---                                             VII peatükk
              Ametlikud juriidilised dokumendid ja kokkulepped
                                               Artikkel 37
                Ametlike juriidiliste dokumentide ja kokkulepete täitmisele pööratavus
   Liikmesriigid tunnustavad vastuvõetud ja seal täitmisele kuuluvaid juriidilisi dokumente ning
   asjaosaliste vahelisi kokkuleppeid ja neil on sama jõud kui kohtuotsustel vastavalt artiklile 25.
                                               Artikkel 38
                       Ametlike juriidiliste dokumentide ja kokkulepete täitmine
   1.       IV peatükki kohaldatakse vajaduse korral ametlike juriidiliste dokumentide ning
            asjaosaliste vaheliste täitmisele kuuluvate kokkulepete täitmiseks. Selle liikmesriigi
            pädev asutus, kus ametlik dokument või asjaosaliste vaheline kokkulepe on
            täitmisele pööratav, väljastab huvitatud isiku soovil väljavõtte dokumendist,
            kasutades käesoleva määruse II lisas esitatud näidisvormi.
   2.       Kui õigustatud isik soovib artiklite 34 ja 35 kohaldamist, võib ta pöörduda oma
            alalise elukohajärgse kohtu poole.
                                           VIII peatükk
                                               Koostöö
                                               Artikkel 39
                                              Keskasutused
   1.       Iga liikmesriik määrab ühe või mitu keskasutust, mis aitavad kaasa käesoleva
            määruse kohaldamisele, ja täpsustab iga asutuse geograafilise või funktsionaalse
            pädevuse.
   2.       Kui liikmesriik on nimetanud mitu keskasutust, võib teateid tavaliselt saata otse
            pädevale keskasutusele. Kui teade saadetakse keskasutusele, kes ei ole pädev,
            vastutab viimane selle edastamise eest pädevale keskasutusele ja sellest teatamise
            eest saatjale.
ET                                                 27                                                ET
 ---pagebreak---    3.      Liikmesriigid esitavad kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest
           komisjonile:
           a)    vastavalt käesolevale artiklile määratud keskasutuste nimed, aadressid ja
                 sidevahendid;
           b)    keskasutustega suhtlemiseks sobivad keeled.
           Liikmesriigid edastavad komisjonile kõik muudatused selles teabes.
           Komisjon teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks.
                                             Artikkel 40
                                         Üldised ülesanded
   Keskasutused edastavad teavet ülalpidamiskohustust käsitleva riigisisese õiguse ja menetluste
   kohta ning võtavad meetmeid, et parandada käesoleva määruse kohaldamist ja tugevdada
   omavahelist koostööd. Sel eesmärgil kasutatakse otsusega nr 2001/470/EÜ loodud tsiviil- ja
   kaubandusasju käsitlevat Euroopa kohtute võrku.
                                             Artikkel 41
                                  Koostöö konkreetsetes küsimustes
   1.      Keskasutused teevad koostööd kindlaksmääratud küsimustes, et saavutada
           käesolevas määruses püstitatud eesmärgid. Sel eesmärgil võtavad nad ise või
           ametivõimude või muude organite kaudu tegutsedes kõik asjakohased meetmed, et:
           a)    koguda ja vahetada teavet:
                 i)     õigustatud ja kohustatud isiku olukorra kohta, eelkõige artiklite 44–47
                        alusel,
                 ii)    kõigi käimasolevate menetluste kohta; või
                 iii)   kõigi tehtud kohtuotsuste kohta;
           b)    anda teavet ja abi õigustatud isikule, kes on menetlusosaline nende riigi
                 territooriumil;
           c)    hõlbustada õigustatud ja kohustatud isiku vaheliste kokkulepete sõlmimist
                 vahendusmenetluse teel või muul viisil ning hõlbustada sel eesmärgil piiriülest
                 koostööd.
   2.      Kui ühes liikmesriigis alaliselt elav õigustatud isik esitab sellesisulise taotluse, siis
           esindab teda:
ET                                               28                                                  ET
 ---pagebreak---       a)     selle liikmesriigi keskasutus, mille territooriumil asub kohus, kelle poole
             pöörduti ülalpidamiskohustuste küsimustes, või
      b)     otsuse täitmise liikmesriigi keskasutus.
      Käesoleva lõike tähenduses hõlmab esindamine kõiki toiminguid, mis on seotud
      otsuse saamisega ning elatise nõude sissenõudmisega.
                                         Artikkel 42
                                         Töömeetod
   1. Menetlust algatav õigustatud isik võib esitada liikmesriigi pädevale keskasutusele
      abitaotluse vastavalt artiklile 41 kas otse või selle liikmesriigi keskasutuse kaudu,
      kus on tema alaline elukoht.
      Õigustatud isik võib esitada taotluse oma alalise elukohajärgsesse kohtusse, kes
      võtab vajalikud meetmed, et tagada selle edastamine ja täitmine koostöös asjaomase
      liikmesriigi pädeva keskasutusega.
   2. Taotlus peab sisaldama kogu kasutada olevat teavet, mis on selle täitmisele
      pööramiseks asjakohane.
   3. Keskasutuste, ametivõimude ja muude asutuste vastavalt artiklile 41 osutatud abi
      ning nimetatud asutuste määratud isikute osutatud abi on tasuta, ilma et see piiraks
      lõike 4 kohaldamist.
   4. Õigustatud isikult võidakse nõuda artikli 41 lõike 2 kohaste esinduskulude osalist
      katmist. Siiski ei ole osalist kulude katmist lubatud nõuda selliselt õigustatud isikult,
      kes vastab oma alalise elukohajärgses liikmesriigis tasuta õigusabi saamise
      tingimustele.
   5. Iga keskasutus kannab oma kulud ise.
                                         Artikkel 43
                                         Koosolekud
   1. Käesoleva määruse          kohaldamise      hõlbustamiseks   kohtuvad     keskasutused
      korrapäraselt.
   2. Koosolekud kutsutakse kokku vastavalt otsusele nr 2001/470/EÜ, millega luuakse
      tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk.
ET                                           29                                                 ET
 ---pagebreak---                                         Artikkel 44
                                   Juurdepääs teabele
   1. Keskasutused võimaldavad juurdepääsu teabele, mis hõlbustab elatise nõuete
      rahuldamist, käesolevas peatükis ettenähtud tingimustel. Nimetatud teave edastatakse
      selleks, et:
      a)    teha kindlaks kohustatud isiku asukoht;
      b)    hinnata kohustatud isiku varasid, eelkõige tema sissetuleku suurust ja laadi;
      c)    määrata kindlaks kohustatud isiku tööandja;
      d)    teha kindlaks kohustatud isiku pangakontod.
   2. Lõikes 1 osutatud teave hõlmab vähemalt liikmesriikide ametiasutuste ja pädevate
      asutuste käsutuses olevat teavet järgmistes valdkondades:
      a)    maksud,
      b)    sotsiaalkindlustus,       kaasa         arvatud       tööandja        makstavad
            sotsiaalkindlustusmaksud,
      c)    rahvastikuregister,
      d)    kinnistusregistrid,
      e)    autoregistrikeskus,
      f)    keskpangad.
   3. Käesolevas artiklis nimetatud juurdepääsu teabele ei tohi mingil juhul kasutada uute
      toimikute koostamiseks liikmesriigis.
                                        Artikkel 45
                                      Teabeedastus
   1. Õigustatud isik võib pöörduda oma alalise elukohajärgse liikmesriigi taotlust esitava
      keskasutuse poole oma alalise elukohajärgse kohtu kaudu, kes edastab õigustatud
      isiku taotluse, kui ta leiab, et see on kooskõlas käesolevas peatükis ettenähtud
      tingimustega.
   2. Keskasutus esitab teisele keskasutusele taotluse teabeedastuseks, kasutades selleks
      käesoleva määruse V lisas esitatud näidisvormi.
   3. Artikli 44 lõike 1 punktis a osutatud teabetaotlust võib esitada igal ajal. Artikli 44
      lõigetes b, c ja d osutatud teavet võib taotleda, kui õigustatud isik esitab artikli 28
ET                                          30                                                ET
 ---pagebreak---            kohase väljavõtte kohtuotsusest või 38 lõike 1 kohase väljavõtte ametlikust
           dokumendist.
   4.      Lisaks lõikes 1 osutatud vormile võib taotluse saanud keskasutus nõuda artikli 44
           lõikes 1 osutatud eesmärgi täitmiseks taotluse esitanud keskasutuselt täiendavaid
           dokumente.
   5.      Lisadokumendid tõlgitakse, välja arvatud juhul, kui taotluse saanud liikmesriik seda
           ei nõua. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kuue kuu jooksul pärast käesoleva
           määruse jõustumist, kas nad nõuavad tõlkeid vastavalt käesolevale määrusele.
           Komisjon teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks.
           Kui teabeedastustaotluse esitab õigustatud isik, kellele antakse täielikult või osaliselt
           tasuta õigusabi, teeb tõlke taotluse esitanud ametiasutus, ilma et see tooks kaasa
           kulusid õigustatud isiku jaoks.
   6.      Taotluse saanud ametiasutus edastab teabe taotluse esitanud ametiasutusele. Kui
           taotluse saanud ametiasutusel ei ole võimalik taotletud teavet edastada, teavitab ta
           sellest viivitamata taotluse esitanud ametiasutust, põhjendades seda.
                                               Artikkel 46
                                           Teabe kasutamine
   1.      Kui taotluse esitanud keskasutus saab teabe, edastab ta selle viivitamata kohtule, kes
           on talle esitanud vastavalt artikli 45 lõike 1 kohase taotluse. Taotluse esitanud
           keskasutus hävitab teabe pärast selle kohtule edastamist.
   2.      Vastavalt käesolevale määrusele edastatud teavet võib kasutada ainult kohus selleks,
           et hõlbustada elatise nõuete sissenõudmist. Siiski võib kohus edastada selle teabe,
           ilma õigustatud isikut sellest teavitamata, pädevatele asutustele, et toimetada kätte
           kohtu- või kohtuväline dokument, ning pädevatele asutustele, et pöörata kohtuotsus
           täitmisele. Kõnealused asutused hävitavad selle teabe niipea, kui nad seda enam ei
           kasuta.
   3.      Kohus võib vastavalt käesolevale määrusele edastatud teavet säilitada vaid niikaua,
           kui tal on seda vaja elatise nõuete sissenõudmise hõlbustamiseks. Säilitamise aeg ei
           tohi ületada ühte aastat.
                                               Artikkel 47
                                     Kohustatud isiku teavitamine
   Taotluse saanud keskasutus teatab kohustatud isikule:
           a)     edastatud teabest ja sellest, millisel viisil see saadi;
           b)     kellele nimetatud andmed edastati;
ET                                                 31                                                ET
 ---pagebreak---             c)    tingimustest, kuidas neid andmeid võib kasutada vastavalt käesolevale
                  määrusele;
            d)    õigustest ja vahenditest, mis on kohustatud isikul vastavalt riigisisesele
                  õigusele, mis on võetud vastu direktiivi 95/46/EÜ alusel;
            e)    vastavalt direktiivile 95/46/EÜ loodud kontrolliasutuse andmetest nii taotluse
                  esitanud keskasutuse liikmesriigis kui taotluse saanud keskasutuse
                  liikmesriigis,
   välja arvatud juhul, kui taotluse esitanud keskasutus on märkinud oma taotluses, mis ta on
   esitatud vastavalt artikli 45 lõikele 2, et sellise kohustatud isiku teavitamine võib kahjustada
   elatise nõude sissenõudmist. Sellisel juhul lükkab taotluse saanud keskasutus kohustatud isiku
   teavitamise edasi, kuid mitte üle 60 päeva võrra.
                                            IX peatükk
                                       Üld- ja lõppsätted
                                               Artikkel 48
                                  Seos teiste ühenduse õigusaktidega
   1.       Käesolev määrus asendab määrust (EÜ) nr 44/2001 ja määrust (EÜ) nr 805/2004
            ülalpidamiskohustuste küsimustes.
   2.       Määruse (EÜ) nr 1348/2000 artiklit 19 ei kohaldata ülalpidamiskohustustega seotud
            küsimustes.
   3.       Käesolev määrus ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1348/2000 ja määruse (EÜ) nr
            1206/2001 kohaldamist, kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti.
                                               Artikkel 49
                                       Seos muude õigusaktidega
   Käesolev määrus on liikmesriikidevahelistes suhetes ülimuslik nende konventsioonide ja
   lepingute suhtes, mis hõlmavad käesoleva määrusega reguleeritud küsimusi ning millega
   liikmesriigid on ühinenud.
ET                                                  32                                              ET
 ---pagebreak---                                            Artikkel 50
                                        Lisade muutmine
   Käesoleva määruse       lisasid muudetakse    vastavalt   artikli 51    lõikes    2   osutatud
   nõuandemenetlusele.
                                           Artikkel 51
                                            Komitee
   1.      Komisjoni abistab komitee, mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistuja
           on komisjoni esindaja.
   2.      Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 3
           ettenähtud nõuandemenetlust, järgides nimetatud otsuse artikli 7 lõike 3 sätteid.
                                           Artikkel 52
                                         Üleminekusäte
   1.      Käesolevat määrust kohaldatakse ainult pärast käesoleva määruse kohaldatavaks
           muutumist algatatud menetluste, saadud ametlike juriidiliste dokumentide ja
           sõlmitud kokkulepete suhtes.
   2.      Siiski:
           a)    kohaldatakse kohaldatavat õigust käsitlevaid artikleid 12–21 käimasoleva
                 menetluse suhtes alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, kui kõik
                 asjaosalised nõustuvad sellega selgesõnaliselt või muul üheselt mõistetavalt
                 viisil;
           b)    kohaldatakse täitmist käsitlevaid artikleid 27–36 kohtuotsuste ja ametlike
                 dokumentide suhtes, mis on kuulutatud täitmisele pööratavateks vastavalt
                 määrusele (EÜ) nr 44/2001 või mis on kinnitatud Euroopa täitekorraldusena
                 vastavalt määrusele (EÜ) nr 805/2004 käesoleva määruse kohaldatavaks
                 muutumise kuupäevaks.
           c)    kohaldatakse koostööd käsitlevaid artikleid 39–47 kõigi menetluste suhtes, mis
                 on pooleli käesoleva määruse kohaldatavaks muutumise kuupäeval.
                                           Artikkel 53
                                           Jõustumine
   1.      Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2008.
ET                                             33                                                 ET
 ---pagebreak---    2.       Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009, välja arvatud artikli 22
            lõige 3, artikkel 39 ja artikli 45 lõige 5, mida kohaldatakse alates jõustumise
            kuupäevast.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel,
                                              Nõukogu nimel
                                              eesistuja
ET                                              34                                              ET
 ---pagebreak---                                                 LISA
                                               I LISA
        ÜLALPIDAMISKOHUSTUST KÄSITLEVA KOHTUOTSUSE VÄLJAVÕTE
      (Nõukogu määruse … (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja
            täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) artikkel 28)25
   1. Liikmesriik
   AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
   MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
   2. Kohus
   2.1. Nimetus:
   2.2. Tänav ja maja number / postkast:
   2.3. Linn või asula ja sihtnumber:
   3. Hageja:
   3.1. Nimi:
   3.2. Tänav ja maja number / postkast:
   3.3. Linn või asula ja sihtnumber:
   3.4. Riik:
   3.5. Telefon(*):
   3.6. E-post(*):
   4. Kostja
   4.1. Nimi:
   4.2. Tänav ja maja number / postkast:
   4.3. Linn või asula ja sihtnumber:
   4.4. Riik:
   25
           ELT L, …
ET                                               35                                       ET
 ---pagebreak---    4.5. Telefon(*):
   4.6. E-post(*):
   (*) Vabatahtlik
   5. Kohtuotsus
   5.1. Elatise suurus
   Vääring: □ Euro □ [Inglise nael] □ Küprose nael □ Tšehhi kroon
   □ Eesti kroon □ Ungari forint □ Malta liir □ Läti latt
   □ Leedu litt □ Slovakkia kroon □ Rootsi kroon □ Sloveenia tolar
   □ Poola zlott □ Muu (täpsustage): …………………………….
   5.2. Makseperiood
   5.2.1. Ühekordselt makstav kogusumma……………………………….
   5.2.2. Ühekordselt makstav osaline summa …………………………….
   Sellisel juhul märkige ühekordselt makstava summa suurus:
   5.2.3. Korrapäraselt makstav summa (täpsustage summa, kui see ei ole sama kui punktis 5.1
   osutatud elatise nõue):
   Üks kord nädalas….…………………………………………………….
   Üks kord kuus….…………………………………………………….
   Muu (täpsustage)………………………………………………………..
   5.3. Indekseerimine
   Kui punktis 5.2.3 osutatud summa on indekseeritud, täpsustage selle määr:
   Indekseerimist kohaldatakse alates:
   Kuupäev:
   Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel:
ET                                               36                                          ET
 ---pagebreak---                                               II LISA
          ÜLALPIDAMISKOHUSTUST KÄSITLEVA DOKUMENDI VÄLJAVÕTE
      (Nõukogu määruse … (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja
            täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) artikkel 38)26
   1. Liikmesriik
   AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
   MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
   2. Dokumendi liik
   2.1. Ametlik juriidilise dokument ………………….□
   koostanud (asutuse nimetus ja asukoht):
   (kuupäev):
   2.2. Pooltevaheline kokkulepe …………..□
   sõlmitud (koht):
   (kuupäev):
   3. Õigustatud isik
   3.1. Nimi:
   3.2. Tänav ja maja number / postkast:
   3.3. Linn või asula ja sihtnumber:
   3.4. Riik:
   3.5. Telefon(*):
   3.6. E-post(*):
   26
           ELT L,…
ET                                               37                                       ET
 ---pagebreak---    4. Kohustatud isik
   4.1. Nimi:
   4.2. Tänav ja maja number / postkast:
   4.3. Linn või asula ja sihtnumber:
   4.4. Riik:
   4.5. Telefon(*):
   4.6. E-post(*):
   (*) Vabatahtlik
   5. Dokumendi sisu
   5.1. Elatise suurus
   Vääring: □ Euro □ [Inglise nael] □ Küprose nael □ Tšehhi kroon
   □ Eesti kroon □ Ungari forint □ Malta liir □ Läti latt
   □ Leedu litt □ Slovakkia kroon □ Rootsi kroon □ Sloveenia tolar
   □ Poola zlott □ Muu (täpsustage):
   5.2. Makseperiood
   5.2.1. Ühekordselt makstav kogusumma……………………………….
   5.2.2. Ühekordselt makstav osaline summa…………………………….
   Sellisel juhul märkige ühekordselt makstava summa suurus:
   5.2.3. Korrapäraselt makstav summa (täpsustage summa, kui see ei ole sama kui punktis 5.1
   osutatud elatise nõue):
   Üks kord nädalas….…………………………………………………….
   Üks kord kuus ….…………………………………………………...….
   Muu (täpsustage)………………………………………………………..
   5.3. Indekseerimine
   Kui punktis 5.2.3 osutatud summa on indekseeritud, täpsustage selle määr:
   Indekseerimist kohaldatakse alates:
   Kuupäev:
   Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel:
ET                                               38                                          ET
 ---pagebreak---                                               III LISA
                KORRALDUS ELATISE IGAKUISE KINNIPIDAMISE KOHTA
      (Nõukogu määruse … (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja
            täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) artikkel 34)27
   1. Liikmesriik
   AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
   MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
   2. Kohus
   2.1. Nimetus:
   2.2. Tänav ja maja number / postkast:
   2.3. Linn või asula ja sihtnumber:
   3. Taotleja:
   3.1. Nimi
   3.2. Tänav ja maja number / postkast:
   3.3. Linn või asula ja sihtnumber:
   3.4. Riik:
   3.5. Telefon(*):
   3.6. E-post(*):
   3.7. Pangaandmed:
   Rahvusvaheline kontonumber (IBAN):
   Panga tunnuskood (BIC):
   27
           ELT L, …
ET                                                39                                      ET
 ---pagebreak---    4. Kohustatud isik
   4.1. Nimi:
   4.2. Tänav ja maja number / postkast:
   4.3. Linn või asula ja sihtnumber:
   4.4. Riik:
   4.5. Telefon(*):
   4.6. E-post(*):
   (*) Vabatahtlik
   5. Taotlus elatise kinnipidamiseks
   5.1. Kuupäev, millal tehti elatise suuruse kindlaksmääranud kohtuotsus:
   5.2. Iga kuu kinnipeetav summa:
   Vääring: □ Euro □ [Inglise nael] □ Küprose nael □ Tšehhi kroon
   □ Eesti kroon □ Ungari forint □ Malta liir □ Läti latt
   □ Leedu litt □ Slovakkia kroon □ Rootsi kroon □ Sloveenia tolar
   □ Poola zlott □ Muu (täpsustage): …………………………….
   5.3. Indekseerimine
   Kui punktis 5.2 osutatud summa on indekseeritud, täpsustage selle määr:
   Indekseerimist kohaldatakse alates:
   5.4. Adressaat
   5.4.1 Kohustatud isiku pank:
   Rahvusvaheline kontonumber (IBAN):
   Panga tunnuskood (BIC):
   5.4.1 Kohustatud isiku tööandja:
ET                                               40                        ET
 ---pagebreak---    6. - Kinnipidamiskorraldus
      Taotlus elatise kinnipidamiseks on tagasi lükatud.
      Adressaadile on antud korraldus:
   (punktis 5.4 nimetatud adressaat)
   pidada kinni iga kuu järgmise isiku    palgast    pangakontolt:
   (punktis 4 nimetatud kohustatud isik)
   summa:
   (punktis 5.2 kindlaksmääratud summa)
   järgmise isiku kasuks:
   (punktis 3 nimetatud taotleja)
   Kui Teil ei ole võimalik nimetatud summat kinni pidada, peate sellest teavitama punktis
   2 nimetatud kohut 30 päeva jooksul alates käesoleva dokumendi kättesaamisest või
   alates viimasest summa kinnipidamisest (Nõukogu määruse … (kohtualluvuse, kohaldatava
   õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste
   küsimustes) artikli 33 lõige 5)
   Kuupäev:
   Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel:
ET                                            41                                           ET
 ---pagebreak---                                                 LISA IIIa
      KOHUSTATUD ISIKULE, KELLE SUHTES ON ANTUD KORRALDUS ELATISE
                                  IGAKUISEKS KINNIPIDAMISEKS
        (Nõukogu määruse … (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja
      täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) artikli 34 lõike 4 punkt b)28
   1. Teistmine
   Teie suhtes on antud välja korraldus elatise igakuiseks kinnipidamiseks. Nimetatud korraldus
   ja otsus on toimetatud Teile kätte käesoleva teatega.
   Teil on õigus taotleda otsuse teinud kohtu otsuse teistmist ainult juhul, kui Te ei ilmunud selle
   kohtu ette ja juhul, kui:
           a) Te ei ole saanud menetluse algatusdokumenti või sellega samaväärset dokumenti, või
           b) Teil ei olnud võimalik elatist vaidlustada force majeure’i või erakorraliste asjaolude
           tõttu, ilma et see oleks toimunud Teie oma süül.
   Teistmisõigust võib kasutada … päeva jooksul alates käesoleva teate kättesaamise
   kuupäevast.
   2. Täitmine.
   Kui käesoleva teate punkt 1 ei anna Teile õigust taotleda otsuse teinud kohtu otsuse teistmist
   või kui Te ei soovi seda teha, kuid ei ole selle täitmisega nõus, võite pöörduda selle riigi
   pädevate ametiasutuste poole, kus otsus täide viiakse vastavalt määruse (…) (kohtualluvuse,
   kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta
   ülalpidamiskohustuste küsimustes) artiklile 33.
   Kuupäev:
   Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel:
   28
             ELT L, …
ET                                                  42                                               ET
 ---pagebreak---                                              IV LISA
                KORRALDUS PANGAKONTO AJUTISEKS ARESTIMISEKS
      (Nõukogu määruse … (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja
         täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) artikli 35 lõige 1)29
   1. Liikmesriik
   AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
   MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
   2. Kohus
   2.1. Nimetus:
   2.2. Tänav ja maja number / postkast:
   2.3. Linn või asula ja sihtnumber:
   3. Taotleja:
   3.1. Nimi:
   3.2. Tänav ja maja number / postkast:
   3.3. Linn või asula ja sihtnumber:
   3.4. Riik:
   3.5. Telefon(*):
   3.6. E-post(*):
   4. Kohustatud isik
   4.1. Nimi:
   4.2. Tänav ja maja number / postkast:
   4.3. Linn või asula ja sihtnumber:
   29
           ELT L, …
ET                                              43                                           ET
 ---pagebreak---    4.4. Riik:
   4.5. Telefon(*):
   4.6. E-post(*):
   (*) Vabatahtlik
   5. Korraldus pangakonto ajutiseks arestimiseks
   5.1. Taotluse põhjus (selgitage, miks on tõsine oht, et kohustatud isik jätab kohustuse
   täitmata):
   5.2. Arestitav summa:
   Vääring: □ Euro □ [Inglise nael] □ Küprose nael □ Tšehhi kroon
   □ Eesti kroon □ Ungari forint □ Malta liir □ Läti latt
   □ Leedu litt □ Slovakkia kroon □ Rootsi kroon □ Sloveenia tolar
   □ Poola zlott □ Muu (täpsustage): …………………………….
   5.3. Adressaat (kohustatud isiku pank)
   5.3.1. Nimetus:
   5.3.2. Kohustatud isiku rahvusvaheline kontonumber (IBAN):
   6. Korraldus pangakonto ajutiseks arestimiseks
       Taotlus pangakonto ajutiseks arestimiseks on tagasi lükatud.
       Adressaadile on antud korraldus:
   (punktis 5.3 nimetatud adressaat)
   keelata järgmise isiku pangakontol:
   (punktis 4 nimetatud kohustatud isik)
   igasugune toiming, mis viiks konto kreeditsaldo alla järgmise summa:
   (punktis 5.2 kindlaksmääratud summa)
   Kuupäev:
   Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel:
ET                                               44                                        ET
 ---pagebreak---                                               V LISA
                               TAOTLUS TEABE EDASTAMISEKS
      (Nõukogu määruse … (kohtuualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja
            täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) artikkel 45)30
   1. Liikmesriik.
   AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
   MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
   2. Taotleja
   2.1. Taotlust esitav keskasutus
   2.1.1. Nimetus:
   2.1.2. Tänav ja maja number / postkast:
   2.1.3. Linn või asula ja sihtnumber:
   2.1.4. Telefon:
   2.1.5. E-post:
   2.2. Tegutsedes järgmise kohtu nõudel:
   2.2.1. Nimetus:
   2.2.2. Tänav ja maja number / postkast:
   2.2.3. Linn või asula ja sihtnumber:
   2.2.4. Telefon:
   2.2.5. E-post:
   3. Adressaat – Taotluse saav keskasutus
   3.1. Nimetus:
   3.2. Tänav ja maja number / postkast:
   30
           ELT L, …
ET                                              45                                         ET
 ---pagebreak---    3.3. Linn või asula ja sihtnumber:
   3.4. Riik:
   3.5. Telefon:
   3.6. E-post:
   4. Taotletav teave
   4.1. Asjaomane kohustatud isik
   4.1.1. Nimi:
   4.1.2. Viimane teadaolev aadress:
   4.1.3. Muu teave, mis võib olla kasulik (kirjeldus, varasema tööandja nimetus,
   perekonnaliikmete aadressid, andmed kohustatud isiku võimaliku mootorsõiduki kohta,
   andmed kohustatud isiku võimaliku kinnisvara kohta):
   Lisatud foto………………………………………………………..
   4.2. Taotletavad andmed
   4.2.1. Kohustatud isiku aadress………………………….……………..
   4.2.2. Kohustatud isiku tööandja ……….…………..…………....
   4.2.3. Kohustatud isiku pangaandmed….…………..…………....
   4.2.4. Kohustatud isiku vara hindamine………….……………..
   4.2.5. Kohustatud isiku sissetuleku suurus………….……………..
   5. Punktides 4.2.2–4.2.5 nimetatud andmete jaoks vajalikud dokumendid (lisada koopia)
   5.1. Kohtuotsus……………………………………………………..
   5.2. Ametlik juriidiline dokument……………………………………………..
   5.3. Pooltevaheline kokkulepe……………………………………..
ET                                             46                                        ET
 ---pagebreak---    TÄHELEPANU! (Nõukogu määruse … (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste
   tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) artikkel 47):
   Kohustatud isikut ei tohi andmete edastamisest teavitada enne, kui taotluse esitanud
   keskasutus annab taotluse saanud keskasutusele selleks loa:
   Kohustatud isikut võib teavitada andmete edastamisest
   Kuupäev:
   Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel:
ET                                              47                                             ET