               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.9.2017
            COM(2017) 495 final
            2017/0228(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
            raamistiku kohta isikustamata andmete vabaks liikumiseks Euroopa Liidus
            {SWD(2017) 304 final}{SWD(2017) 305 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Uus digitehnoloogia, näiteks pilvandmetöötlus, suurandmed, tehisintellekt ja asjade internet, on loodud tõhususe suurendamiseks, mastaabisäästu saavutamiseks ja uute teenuste väljatöötamiseks. Selline tehnoloogia pakub kasutajale mitmeid eeliseid, nagu reageerimisvõime, tootlikkus, kasutuselevõtu kiirus ja autonoomia, nt masinõppe kaudu
                  1
               .

               Nagu märgitud 2017. aasta teatises „Euroopa andmepõhise majanduse rajamine“,
                  2
                oli ELi andmeturu väärtus 2016. aastal hinnanguliselt 60 miljardit eurot ehk 9,5 % rohkem kui 2015. aastal. Ühe uuringu kohaselt võib ELi andmeturg aastaks 2020 olla väärt enam kui 106 miljardit eurot
                  3
               .

               Selle potentsiaali ärakasutamiseks käsitletakse käesolevas ettepanekus järgmisi küsimusi:

               ·kuidas parandada isikustamata andmete liikuvust ühtse turu piirides, arvestades et paljudes liikmesriikides takistavad liikuvust andmete asukoha piirangud või õiguslik ebakindlus turul;

               ·kuidas tagada pädevate asutuste volitused taotleda ja saada juurdepääsu andmetele õigusliku kontrolli eesmärgil, näiteks inspekteerimiseks ja auditeerimiseks, ning

               ·kuidas teha andmete talletamise ja muude andmetöötlusteenuste kutselistele kasutajatele lihtsamaks teenusepakkujate vahetamine ja andmete portimine, tekitamata seejuures teenusepakkujatele üleliigset koormust ja moonutamata turgu.

               Digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise vahekokkuvõttes
                  4
                esitati ELi andmete vaba liikumise koostööraamistikku käsitleva õigusakti ettepanek.

               Algatuse üldine poliitikaeesmärk on andmete talletamise jm andmetöötlusteenuste ja tegevuste konkurentsivõimelisem ja integreeritum siseturg eespool nimetatud valdkondades tegutsemise kaudu. Käesolevas ettepanekus kasutatakse andmete talletamise ja muu andmetöötluse mõisteid laias tähenduses, mis hõlmab mis tahes tüüpi IT-süsteemide kasutamist, sõltumata sellest, kas need asuvad kasutaja valdustes või on tegemist allhankega andmete talletamise vm andmetöötlusteenuse osutajalt
                  5
               .

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Ettepanekuga püütakse saavutada eesmärke, mis on sätestatud digitaalse ühtse turu strateegias,
                  6
                selle vahekokkuvõttes ning praeguse Euroopa Komisjoni poliitilistes suunistes „Euroopa uus algus: minu tegevuskava töökohtade loomiseks ning majanduskasvu, õigluse ja demokraatlike muutuste tagamiseks“
                  7
               .

               Ettepanekus keskendutakse andmehoiu (säilitamise) ja muudele andmetöötlusteenustele ning ettepanek on kooskõlas kehtivate õigusaktidega. Algatus aitab luua toimivat ELi ühtset turgu seda liiki teenustele. Seega on algatus kooskõlas e-kaubanduse direktiiviga,
                  8
                mille eesmärk on kõikehõlmav ja toimiv ELi ühtne turg laiematele infoühiskonna teenuste kategooriatele, ning teenustedirektiiviga,
                  9
                millega süvendatakse ELi teenuste siseturgu mitmes sektoris.

               Mitu asjaomast sektorit on selliste õigusaktide (st e-kaubanduse ja teenustedirektiivi) kohaldamisalast nimme välja jäetud, nii et kõikide andmehoiu (säilitamise) ja muude andmetöötlusteenuste suhtes kehtivad üksnes aluslepingu üldsätted. Olemasolevaid tõkkeid nende teenuste eest ei ole aga võimalik tulemuslikult kõrvaldada, toetudes üksnes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 49 ja 56 vahetule kohaldamisele, kuna ühest küljest oleks nende tõkete juhtumipõhine käsitlemine liikmesriikide suhtes rikkumismenetluste algatamise teel nii riiklike kui ka liidu institutsioonide jaoks äärmiselt keeruline ja teisest küljest eeldab mitme tõkke kõrvaldamine erieeskirju mitte üksnes avaliku, vaid ka erasektori tõkete kohta, mis tingib vajaduse halduskoostöö sisseseadmise järele. Peale selle näib uue tehnoloogia kasutajatele eriti tähtis asjakohase õiguskindluse tugevdamine
                  10
               .

               Kuna käesolevas ettepanekus käsitletakse selliseid elektroonilisi andmeid, mis ei ole isikuandmed, ei mõjuta see liidu andmekaitse õigusraamistikku, eelkõige määrust 2016/679 (isikuandmete kaitse üldmäärus),
                  11
                direktiivi (EL) 2016/680 (politseidirektiiv)
                  12
                ja direktiivi 2002/58/EÜ (e-privaatsuse direktiiv),
                  13
                mis tagavad isikuandmete ja nende vaba liikumise kõrge kaitsetaseme liidus. Seda õigusraamistikku arvesse võttes on ettepaneku eesmärk luua laiaulatuslik ja sidus ELi raamistik, mis võimaldab andmete vaba liikumist ühtsel turul.

               Ettepanekus nõutakse andmete lokaliseerimist käsitlevate meetmete eelnõudest teatamist läbipaistvusdirektiivi 2015/1535
                  14
                alusel, et oleks võimalik hinnata, kas sellised asukohapiirangud on õigustatud.

                  Ettepanekus nähakse ette pädevate asutuste koostööd ja vastastikust abi käsitlevate mis tahes mehhanismide kohaldamine. Kui koostöömehhanismid puuduvad, nähakse ettepanekus ette meetmed, mis võimaldavad pädevatel asutustel vahetada andmeid ja omada juurdepääsu andmetele, mida säilitatakse või töödeldakse teistes liikmesriikides.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Digitaalse ühtse turu seisukohast aitab käesolev algatus vähendada tõkkeid konkurentsivõimelise andmepõhise majanduse eest Euroopas. Kooskõlas digitaalse ühtse turu strateegia vahekokkuvõtet käsitleva teatisega uurib komisjon samal ajal avalikele ja riiklikult rahastatavatele andmetele ning avalikku huvi pakkuvatele eravalduses olevatele andmetele juurdepääsu ja nende taaskasutamise küsimusi ning vastutust andmemahukate toodete tekitatud kahju juhtumites
                  15
               .

               Poliitiline meede tugineb ka Euroopa tööstuse digiteerimise paketile, mis sisaldab Euroopa pilvandmetöötluse algatust,
                  16
                mille eesmärk on võtta kasutusele tõhusad pilvandmetöötluslahendused teadusandmete talletamiseks, jagamiseks ja taaskasutamiseks. Lisaks tugineb algatus läbi vaadatud Euroopa koostalitlusvõime raamistikule,
                  17
                mille eesmärk on soodustada Euroopa haldusasutuste digitaalset koostööd ja mis saab andmete vabast liikumisest otsest kasu. Sellega toetatakse ELi võetud kohustust tagada avatud internet
                  18
               .

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Ettepanek kuulub jagatud pädevuse valdkonda vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 punktile a. Selle eesmärk on konkurentsivõimelisem ja integreeritum siseturg andmete talletamise jm andmetöötlusteenustele ning tagada andmete vaba liikumine liidus. Ettepanekus on kehtestatud eeskirjad, mis käsitlevad andmete asukoha nõudeid, andmete kättesaadavust pädevatele asutustele ja andmete portimist kutselistele kasutajatele. Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 114, mis on üldine õiguslik alus selliste eeskirjade vastuvõtmiseks.

               •Subsidiaarsus

               Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Ettepaneku eesmärki tagada eespool nimetatud teenuste siseturu sujuv toimimine, mis ei piirdu vaid ühe liikmesriigi territooriumiga, ning isikustamata andmete vaba liikumine liidus ei ole võimalik saavutada liikmesriikide tasandil, kuna peamine probleem on andmete piiriülene liikuvus.

               Liikmesriigid suudavad vähendada oma andmete asukoha piirangute arvu ja ulatust, kuid tõenäoliselt teevad nad seda eri määral ja eri tingimustel või jätavad tegemata.

               Eri lähenemisviisid võivad aga kaasa tuua regulatiivsete nõuete mitmekordistumise ELi ühtsel turul ning konkreetsed lisakulutused ettevõtjatele, eelkõige VKEdele.

               •Proportsionaalsus

               Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega, sest see koosneb toimivast raamistikust, mis ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik avastatud probleemide lahendamiseks, ja on saavutatavate eesmärkidega proportsionaalne.

               Selleks et kõrvaldada liidus tõkked isikustamata andmete vaba liikumise eest, mida seni kammitsevad asukohanõuded, ning suurendada usaldust piiriüleste andmevoogude ja andmete talletamise vm andmetöötlusteenuste vastu, tuginetakse ettepanekus suurel määral olemasolevatele õigusaktidele ja raamistikele, nagu läbipaistvusdirektiiv, millega sätestatakse andmete asukoha nõudeid käsitlevate meetmete eelnõudest teatamine, ja mitmesugused raamistikud, millega tagatakse andmete kättesaadavus õiguslikuks kontrolliks liikmesriikide poolt. Ettepanekus sätestatud koostöömehhanismi, mis on ette nähtud selleks, et lahendada riiklikel pädevatel asutustel tekkinud küsimused seoses andmete kättesaadavusega, kasutatakse üksnes juhul, kui muud koostöömehhanismid puuduvad ja muud juurdepääsuvõimalused on ammendatud.

               Kavandatava lähenemisviisiga andmete edastamiseks üle liikmesriikide piiride ja teenusepakkujate või ametisiseste IT-süsteemide vahel püütakse leida tasakaalu ELi õigusaktide ja liikmesriikide avaliku julgeoleku huvide vahel, samuti ELi õigusaktide ja turu iseregulatsiooni vahel.

               Täpsemalt öeldes: selleks, et kutselistel kasutajatel oleks lihtsam vahetada teenusepakkujaid ja portida andmeid, soodustab algatus iseregulatsiooni tegevusjuhendite abil, mis käsitlevad andmete talletamise ja muude andmetöötlusteenuste kasutajatele esitatavat teavet. Samuti tuleks vahetamise ja portimise üksikasju selgitada iseregulatsiooni teel, et teha kindlaks parimad tavad.

               Ettepanekus märgitakse, et liikmesriikide ja liidu õiguses sätestatud julgeolekunõuded peavad olema täidetud ka siis, kui füüsilised või juriidilised isikud tellivad andmete talletamise või muid andmetöötlusteenuseid väljastpoolt, sh teisest liikmesriigist. Ühtlasi meenutatakse ettepanekus komisjonile võrgu- ja infoturbe direktiiviga antud rakendamisvolitusi, et käsitleda julgeolekunõudeid, mis samuti aitavad kaasa käesoleva määruse toimimisele. Ehkki ettepanek eeldab meetmete võtmist liikmesriikide ametiasutuste poolt teavitamis- või läbivaatamisnõuete, läbipaistvusnõuete ja halduskoostöö tõttu, on see koostatud nii, et selliseid meetmeid võetaks üksnes kõige pakilisema koostöövajaduse korral ja välditaks seega tarbetut halduskoormust.

               Selge raamistiku loomise abil, koostöö kaudu liikmesriikidega ja liikmesriikide vahel ning iseregulatsiooni teel püütakse ettepanekuga suurendada õiguskindlust ja usaldust, jäädes pikemas perspektiivis asjakohaseks ja tulemuslikuks tänu liikmesriikide ühtsetel kontaktpunktidel põhineva koostööraamistiku paindlikkusele.

               Komisjonil on kavas luua eksperdirühm, kes annaks nõu käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes.

               •Vahendi valik

                  Komisjon teeb ettepaneku võtta vastu määrus, mis võimaldab tagada isikustamata andmete vaba liikumist käsitlevate ühtsete normide kohaldamise samaaegselt üle kogu liidu. See on tähtis eelkõige liikmesriikide olemasolevate piirangute kõrvaldamiseks ja uute ärahoidmiseks, et tagada asjaomastele teenusepakkujatele ja kasutajatele õiguskindlus ning suurendada sellega usaldust piiriüleste andmevoogude ja andmete talletamise jm andmetöötlusteenuste vastu.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Tõendite kogumise esimeses etapis 2015. aastal korraldati avalik konsultatsioon, mis käsitles platvormide, veebipõhiste vahendajate, andmete ja pilvandmetöötluse ning jagamismajanduse õiguskeskkonda. Kaks kolmandikku vastajatest, kes jagunesid võrdselt kõigi sidusrühmade, sh VKEde vahel, leidis, et andmete asukoha piirangud on mõjutanud nende äristrateegiat
                  19
               . Muud teabe kogumisega seotud tegevused olid kohtumised ja üritused, sihtotstarbelised seminarid peamiste sidusrühmade (nt Cloud Select Industry Group) osavõtul ja uuringutega seotud temaatilised seminarid.

               Tõendite kogumise teine etapp 2016. aasta lõpust kuni 2017. aasta teise pooleni hõlmas 10. jaanuaril 2017 teatise „Euroopa andmepõhise majanduse loomine“ raames algatatud avalikku konsultatsiooni. Avaliku konsultatsiooni vastuste kohaselt leidis 61,9 % sidusrühmadest, et andmete asukoha piirangud tuleks kaotada. Enamik osalenud sidusrühmadest (55,3 % vastajatest) arvas, et seadusandlik meede on kõige asjakohasem vahend põhjendamatute asukohapiirangute käsitlemiseks, ja mõned neist avaldasid konkreetset soovi määruse järele
                  20
               . Kõige suuremat toetust õiguslikule meetmele avaldasid väikesed ja suured IT-teenuste osutajad nii Euroopa Liidust kui ka väljastpoolt. Sidusrühmad märkisid ka andmete asukoha piirangute negatiivset mõju. Lisaks suurematele ettevõtluskuludele mõjuvad piirangud negatiivselt ka teenuse osutamisele avaliku või erasektori üksusele (69,6 % osalenud sidusrühmadest vastas, et see mõju on suur) ning uuele turule sisenemise võimele (73,9 % osalenud sidusrühmadest vastas, et see mõju on suur). Neile küsimustele vastas sama suur protsendimäär kõikidest eri taustaga sidusrühmadest. Ka veebipõhine avalik konsultatsioon näitas, et teenusepakkujate vahetamise probleem on laialt levinud; 56,8 % VKEdest vastasid, et on vahetamist kavandades puutunud kokku raskustega.

               Ühist arusaamist probleemidest lihtsustasid struktureeritud dialoogid liikmesriikidega. 16 liikmesriiki nõudsid eesistuja Tuskile adresseeritud kirjas selgesõnaliselt seadusandlikku ettepanekut.

               Ettepanek hõlmab mitut liikmesriikide ja tööstusharude väljendatud muret, eelkõige vajadust andmete vaba ja valdkonnaülese liikumise järele, mis tagaks õiguskindluse, muudaks andmed regulatiivsetel eesmärkidel paremini kättesaadavaks, aitaks kutselistel kasutajatel lihtsamini vahetada andmete talletamise ja muude andmetöötlusteenuste pakkujaid ning andmeid portida, muutes asjaomased menetlused ja lepingutingimused läbipaistvamaks, kuid kehtestamata teenusepakkujate suhtes esialgu konkreetseid standardeid või kohustusi.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Andmete liikuvuse mitmes aspektis, nagu andmete asukoha nõuded,
                  21
                teenusepakkujate vahetamine / andmete portimine
                  22
                ja andmete turvalisus
                  23
               , on tuginetud õiguslikele ja majandusuuringutele. Tellitud on täiendavaid uuringuid, mis käsitlevad pilvandmetöötluse
                  24
                ja selle kasutuselevõtu
                  25
                mõju ning Euroopa andmeturgu
                  26
               . Samuti on tehtud uuringuid kaas- või iseregulatsiooni meetmete kohta pilvandmetöötluse sektoris
                  27
               . Komisjon tugines ka täiendavatele välistele allikatele, sh turuülevaated ja statistika (nt Eurostat).

               •Mõjuhinnang

                  Käesoleva ettepaneku kohta tehti mõjuhinnang. Mõjuhinnangus kaaluti järgmisi variante: lähtestsenaarium (ilma poliitilise sekkumiseta) ja kolm poliitikavarianti. Variant 1 seisnes suunistes ja/või iseregulatsioonis, mis võimaldaksid lahendada mitmesuguseid probleeme, ning hõlmas liikmesriikide seatud andmete asukoha põhjendamatute või ebaproportsionaalsete piirangute eri kategooriate tõhusamat jõustamist. Variandiga 2 kehtestataks õiguslikud põhimõtted avastatud probleemide suhtes ning nähtaks ette, et liikmesriigid määravad ühtsed kontaktpunktid ja loovad eksperdirühma, et arutada ühiseid lähenemisviise ja tavasid ning anda suuniseid selle variandi põhimõtete kohta. Kaaluti ka alamvarianti 2a, mis võimaldaks hinnata kombinatsiooni õigusaktidest, millega kehtestatakse andmete vaba liikumise raamistik, ühtsed kontaktpunktid ja eksperdirühm, ning iseregulatsiooni meetmetest, mis käsitlevad andmete portimist. Variant 3 seisnes üksikasjalikus seadusandlikus algatuses, millega sätestataks muu hulgas eelnevalt kindlaks määratud (harmoneeritud) kriteeriumidel põhinev hinnangu andmine selle kohta, millised on põhjendatud ja proportsionaalsed andmete asukoha piirangud ja millised mitte ning mis on uus andmete portimise õigus.

                  28. septembril 2016 andis õiguskontrollikomitee välja esimese arvamuse mõjuhinnangu kohta ning nõudis selle taasesitamist. Arvamus vaadati läbi ja esitati uuesti õiguskontrollikomiteele 11. augustil 2017. Teises arvamuses märkis õiguskontrollikomitee, et kohaldamisala laienes pärast komisjoni teatist (2017)9 Euroopa andmepõhise majanduse loomise kohta ning esitas lisamaterjali sidusrühmade seisukohtade ja olemasoleva raamistiku puudujääkide kohta. Komitee andis aga 25. augustil 2017 välja teise negatiivse arvamuse, märkides eelkõige, et uue pilveteenuste portimise õiguse toetamiseks ei ole tõendeid. Oma tegevuspraktika kohaselt käsitles komitee seda arvamust lõplikuna.

                  Komisjon leidis, et on asjakohane esitada ettepanek ja täiustada mõjuhinnangu analüüsi, et võtta nõuetekohaselt arvesse õiguskontrollikomitee teises arvamuses sisalduvaid kommentaare. Ettepaneku kohaldamisala piirdub isikustamata andmete vaba liikumisega Euroopa Liidus. Kooskõlas komitee järeldusega, et tõendid näivad osutavat leebemale variandile seoses andmete portimisega, loobuti esialgu mõjuhinnangus välja pakutud eelistatud variandist, mille kohaselt teenusepakkujatel oleks kohustus kasutajate andmete vahetamist või portimist lihtsustada. Selle asemel valis komisjon väiksema koormusega variandi, mis seisneb komisjoni vahendatavates iseregulatsiooni meetmetes. Ettepanek on proportsionaalne ja leebem, kuna sellega ei looda uut portimise õigust andmete talletamise või muude andmetöötlusteenuste pakkujate vahel, vaid tuginetakse iseregulatsioonile, et tagada portimisega seotud tehniliste ja töötingimuste läbipaistvus.

                  Ettepanekus on võetud arvesse ka komitee arvamust, et vältida kattumist või dubleerimist Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) mandaadi läbivaatamisega ning Euroopa IKT küberturvalisuse raamistiku loomisega.

               Mõjuhinnang näitas, et eelistatud variant, alamvariant 2a, tagaks olemasolevate põhjendamatute asukohapiirangute tulemusliku kõrvaldamise ja väldiks tulemuslikult ka edasisi piiranguid tänu selgele õiguslikule põhimõttele, mida täiendab läbivaatus, teavitamine ja läbipaistvus, ning mis suurendab samal ajal õiguskindlust ja turu usaldusväärsust. Liikmesriikide ametiasutuste koormus oleks tagasihoidlik, moodustades ligikaudu 33 000 eurot aastas kulutustena personalile, et ühtseid kontaktpunkte käigus hoida, ning 385–1 925 eurot aastas teavituste ettevalmistamiseks.

                  Ettepanek mõjub hästi konkurentsivõimele, kuna soodustab innovatsiooni andmete talletamise või muude andmetöötlusteenuste valdkonnas, meelitab ligi rohkem kasutajaid ning muudab uutele turgudele sisenemise tunduvalt lihtsamaks, eriti uute ja väikeste teenusepakkujate jaoks. Ettepanek soodustab ka andmete talletamise või muude andmetöötlusteenuste piiriülest ja sektoriülest kasutamist ning andmeturu arengut. Seega aitab ettepanek muuta ühiskonda ja majandust ning avab uusi võimalusi Euroopa kodanikele, ettevõtjatele ja avaliku sektori asutustele.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ettepanekut kohaldatakse kodanike, riikide haldusasutuste ja kõigi ettevõtjate suhtes, sh mikroettevõtjad ja VKEd. Kõik ettevõtjad saavad kasu sätetest, mille abil kõrvaldatakse andmete liikuvust takistavad tegurid. Eelkõige saavad ettepanekust kasu VKEd, kuna isikustamata andmete vaba liikumine vähendab otseselt nende kulusid ja soodustab konkurentsivõimelisemat turuseisundit. VKEde suhtes erandi tegemine kahjustaks õigusnormi tulemuslikkust, kuna VKEd moodustavad suure osa andmete talletamise või muude andmetöötlusteenuste pakkujatest ja innovatsiooni edendajatest kõnealustel turgudel. Kuna lisaks sellele ei tohiks õigusnormist tingitud kulud olla märkimisväärsed, ei tohiks mikroettevõtjaid ja VKEsid selle kohaldamisalast välja jätta.

               •Põhiõigused

                  Kavandatavas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Kavandataval määrusel peaks olema soodne mõju ettevõtlusvabadusele (artikkel 16), kuna sellega antakse panus andmeteenuste, näiteks pilveteenuste kasutamise ja pakkumise põhjendamatute või ebaproportsionaalsete tõkete kõrvaldamisse ja vältimisse ning ametisiseste IT-süsteemide konfigureerimisse.

               4.MÕJU EELARVELE

               Esineb mõõdukas halduskoormus liikmesriikide ametiasutustele: see on tingitud töötajate eraldamisest liikmesriikide vaheliseks koostööks ühtsete kontaktpunktide kaudu ning teavitamise, läbivaatuse ja läbipaistvuse sätete järgimiseks.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Põhjalik hindamine tehakse viis aastat pärast õigusnormi kohaldamise algust, et hinnata selle tulemuslikkust ja proportsionaalsust. Hindamine tehakse kooskõlas parema õigusloome suunistega.

               Hindamise käigus tuleb uurida eelkõige seda, kas määrus on aidanud kaasa andmete asukoha piirangute arvu ja ulatuse vähendamisele ning kehtima jäänud (õigustatud ja proportsionaalsete) nõuete õiguskindluse ja läbipaistvuse suurendamisele. Samuti tuleb hinnata seda, kas kõnealune poliitiline algatus on suurendanud usaldust isikustamata andmete vaba liikumise vastu, kas liikmesriikidel on õigusliku kontrolli eesmärgil mõistlik juurdepääs välismaal säilitatavatele andmetele ning kas määrus on suurendanud andmete portimise tingimuste läbipaistvust.

               Kavakohaselt peaksid liikmesriikide ühtsed kontaktpunktid toimima väärtusliku infoallikana õigusakti järelhindamise etapis.

               Neis valdkondades saavutatud edu mõõdetakse konkreetsete näitajate abil (nagu mõjuhinnangus kavandatud). Samuti on plaanis kasutada Eurostati andmeid ning digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksit. Sel otstarbel võib kaaluda ka Eurobaromeetri eriuuringut.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Artiklites 1–3 on kindlaks määratud ettepaneku eesmärk, määruse kohaldamisala ja määruses kasutatavad mõisted.

               Artiklis 4 sätestatakse isikustamata andmete vaba liikumise põhimõte liidus. See põhimõte keelab andmete asukoha mis tahes nõuded, v.a juhul kui need on õigustatud avaliku julgeoleku kaalutlustel. Peale selle sätestab see põhimõte olemasolevate nõuete läbivaatamise, komisjoni teavitamise kehtima jäävatest või uutest nõuetest ning läbipaistvusmeetmed.

               Artikliga 5 püütakse tagada andmete kättesaadavus õiguslikuks kontrolliks pädevate asutuste poolt. Selleks ei tohi kasutajad keelduda andmast pädevatele asutustele juurdepääsu andmetele põhjendusel, et andmeid säilitatakse või töödeldakse teises liikmesriigis. Kui pädev asutus on ära kasutanud kõik tema käsutuses olevad vahendid andmetele juurdepääsu saamiseks, võib see pädev asutus taotleda abi teise liikmesriigi asutuselt, juhul kui puudub konkreetne koostöömehhanism.

               Artiklis 6 sätestatakse, et komisjon kutsub teenusepakkujaid ja kutselisi kasutajaid üles töötama välja ja võtma kasutusele tegevusjuhendeid, mis sisaldaksid teavet andmete portimise tingimuste kohta (sh tehnilised ja käitamisnõuded) ning mis tuleks teenusepakkujate poolt kutselistele kasutajatele kättesaadavaks teha piisavalt üksikasjalikul, selgel ja läbipaistval viisil enne lepingu sõlmimist. Komisjon vaatab selliste juhendite väljatöötamise ja tegeliku kasutuselevõtu läbi kahe aasta jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamise algust.

               Artikli 7 kohaselt nimetab iga liikmesriik ühtse kontaktpunkti, kes peab ühendust teiste liikmesriikide kontaktpunktide ja komisjoniga käesoleva määruse kohaldamise küsimustes. Artiklis 7 sätestatakse ühtlasi menetluslikud tingimused artiklis 5 ette nähtud pädevate asutuste vahelise abi kohta.

               Artikli 8 kohaselt aitab komisjoni andmete vaba liikumise komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

               Artikliga 9 nähakse ette läbivaatus viie aasta jooksul pärast määruse kohaldamise algust.

               Artiklis 10 sätestatakse, et määrust hakatakse kohaldama kuus kuud pärast selle avaldamiskuupäeva.

               2017/0228 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

               raamistiku kohta isikustamata andmete vabaks liikumiseks Euroopa Liidus

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,
                  28

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,
                  29

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Majanduse digiteerimine on kiirenemas. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) ei ole enam pelgalt üks konkreetne sektor, vaid kõigi tänapäevaste innovaatiliste majandussüsteemide ja ühiskondade alustala. Nende süsteemide keskmes on elektroonilised andmed, mis analüüsimisel või muude teenuste ja toodetega kombineerimisel võimaldavad luua suurt väärtust.

               (2)Andmete väärtusahelad koosnevad mitmesugustest andmetega seotud tegevustest: andmete loomine ja kogumine; andmete koondamine ja organiseerimine; andmete talletamine ja töötlemine; andmete analüüsimine, turustamine ja levitamine; andmete kasutamine ja taaskasutamine. Andmete talletamise ja muu töötlemise tulemuslik ja tõhus toimimine on iga andmete väärtusahela nurgakivi. Sellist tulemuslikku ja tõhusat toimimist ja andmepõhise majanduse arendamist liidus takistavad aga eelkõige kaht liiki tõkked andmete liikuvuse ja siseturu ees.

               (3)Asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus kehtivad Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel andmete talletamise ja muude andmetöötlusteenuste suhtes. Nende teenuste osutamist aga takistavad ja vahel ka keelavad teatavad riiklikud nõuded andmete paiknemise kohta konkreetsel territooriumil.

               (4)Sellised takistused andmete talletamise ja muude andmetöötlusteenuste vabale liikumisele ning andmete talletamise ja muude andmetöötlusteenuste osutajate asutamisvabadusele pärinevad liikmesriikide õigusaktides sisalduvatest nõuetest, mille kohaselt andmed peavad nende säilitamise või muu töötlemise otstarbel paiknema konkreetsel geograafilisel alal või territooriumil. Muudel õigusnormidel ja haldustavadel on samaväärne mõju konkreetsete nõuete kehtestamise kaudu, mis raskendab andmete säilitamist või muud töötlemist väljaspool teatavat liidu geograafilist piirkonda või territooriumi; sellised nõuded käsitlevad näiteks teatavas liikmesriigis sertifitseeritud või kinnitatud tehnorajatiste kasutamist. Õiguslik ebakindlus andmete asukohanõuete seaduslikkuse ja ebaseaduslikkuse ulatuse kohta piirab veelgi turuosaliste ja avaliku sektori käsutuses olevaid valikuid seoses andmete talletamise või muu töötlemise asukohaga.

               (5)Samal ajal pärsivad andmete liikumist liidus ka eraviisilised piirangud: õiguslikud, lepingulised ja tehnilised küsimused, mis takistavad andmete talletamise ja muude andmetöötlusteenuste kasutajatel andmete portimist ühelt teenusepakkujalt teisele või tagasi nende oma IT-süsteemidesse, sealjuures teenusepakkujaga sõlmitud lepingu lõpetamise korral.

               (6)Õiguskindluse tagamiseks ja vajaduse tõttu tagada võrdsed tingimused liidus on ühtse õigusnormide kogumi kohaldamine kõigi turuosaliste suhtes ühtse turu toimimise keskne osa. Selleks et kõrvaldada siseriiklike õigusaktide erinevustest tingitud kaubandustõkked ja konkurentsimoonutused ning takistada uute tõkete ja märkimisväärsete moonutuste teket, tuleb võtta vastu ühtsed normid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides.

               (7)Selleks et luua raamistik isikustamata andmete vabaks liikumiseks liidus ning panna alus andmepõhise majanduse arendamisele ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime tugevdamisele, on vaja kehtestada selge, põhjalik ja prognoositav õigusraamistik muude kui isikuandmete säilitamiseks ja muuks töötlemiseks siseturul. Põhimõtteline lähenemisviis, millega nähakse ette liikmesriikidevaheline koostöö ja iseregulatsioon, peaks tagama raamistiku paindlikkuse, nii et selles saaks võtta arvesse liidu kasutajate teenusepakkujate ja riiklike asutuste arenevaid vajadusi. Vältimaks kattumisi olemasolevate mehhanismidega ja seega suuremat koormust liikmesriikidele ja ettevõtjatele, ei tuleks kehtestada üksikasjalikke tehnilisi norme.

               (8)Käesolevat määrust tuleks kohaldada füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, kes osutavad andmete talletamise või muid andmetöötlusteenuseid kasutajatele, kelle asukoht või tegevuskoht on liidus, kaasa arvatud isikute suhtes, kes osutavad liidus teenuseid ilma tegevuskohata liidus.

               (9)Käesolev määrus ei tohiks mõjutada õigusraamistikku, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel, eelkõige määrust (EL) 2016/679,
                  30
                direktiivi (EL) 2016/680
                  31
                ja direktiivi 2002/58/EÜ
                  32
               .

               (10)Määruse (EL) 2016/679 kohaselt ei tohi liikmesriigid piirata ega keelata isikuandmete vaba liikumist liidus põhjustel, mis on seotud füüsiliste isikute kaitsega isikuandmete töötlemisel. Käesoleva määrusega kehtestatakse samasugune vaba liikumise põhimõte liidus ka isikustamata andmete suhtes, v.a julgeolekuga seotud põhjustest tingitud piirangu või keelu puhul.

               (11)Määrust tuleks kohaldada andmete talletamise ja muu andmetöötluse suhtes kõige laiemas tähenduses, mis hõlmab mis tahes tüüpi IT-süsteemide kasutamist, sõltumata sellest, kas need asuvad kasutaja valdustes või on tegemist allhankega andmete talletamise või muu andmetöötlusteenuse osutajalt. Määrus peaks hõlmama eri intensiivsustasandite andmetöötlust, alates andmete talletamisest (taristu teenusena (IaaS)) kuni andmete töötlemiseni platvormidel (platvorm teenusena (PaaS)) või rakendustes (tarkvara teenusena (SaaS)). Need eri teenused peaksid kuuluma käesoleva määruse kohaldamisalasse, v.a juhul, kui andmete talletamise või muud andmetöötlusteenused üksnes toetavad teist tüüpi teenust, pakkudes näiteks internetipõhist kauplemiskohta, mis on vahendajaks teenusepakkujate ja tarbijate või ärikasutajate vahel.

               (12)Andmete asukoha nõuded kujutavad endast selget takistust andmete talletamise ja muude andmetöötlusteenuste vabale osutamisele liidus ja ka siseturule. Sellisel kujul tuleks nõuded ära keelata, v.a juhul, kui need on põhjendatud avaliku julgeoleku kaalutlustel vastavalt liidu õigusele, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 52, ning vastavad proportsionaalsuse põhimõttele Euroopa Liidu lepingu artikli 5 kohaselt. Isikustamata andmete vaba piiriülese liikumise põhimõtte elluviimiseks, andmete asukoha kehtivate nõuete kiireks tühistamiseks ja andmete säilitamise või muu andmetöötluse võimaldamiseks praktilistel põhjustel eri asukohtades üle ELi ning kuna käesolevas määruses on sätestatud meetmed andmete kättesaadavuse tagamiseks õigusliku kontrolli eesmärgil, ei tohiks liikmesriikidel olla võimalust tuua muid põhjendusi peale avaliku julgeoleku.

               (13)Isikustamata andmete vaba piiriülese liikumise põhimõtte tulemusliku rakendamise tagamiseks ja selleks, et vältida uusi tõkkeid, mis takistavad siseturu sujuvat toimimist, peaksid liikmesriigid andma komisjonile teada mis tahes õigusakti eelnõust, mis sisaldab uut andmete asukoha nõuet või muudab olemasolevat andmete asukoha nõuet. Need teatised tuleks esitada ja neid hinnata kooskõlas direktiivis (EL) 2015/1535 sätestatud menetlusega
                  33
               .

               (14)Lisaks sellele peaksid liikmesriigid võimalike olemasolevate tõkete kõrvaldamiseks 12 kuu pikkuse üleminekuperioodi jooksul vaatama läbi kehtivad riiklikud andmete asukoha nõuded ja teatama komisjonile koos põhjendusega igast andmete asukoha nõudest, mis on nende arvates käesoleva määrusega kooskõlas. Sellised teatised peaksid võimaldama komisjonil hinnata andmete asukoha mis tahes allesjäänud nõuete kooskõla määrusega.

               (15)Selleks et hinnata andmete asukoha nõuete läbipaistvust liikmesriikides füüsilistele ja juriidilistele isikutele, nagu andmete talletamise ja muude andmetöötlusteenuste pakkujad ja kasutajad, peaksid liikmesriigid avaldama vastavaid meetmeid käsitleva teabe ühtses veebipõhises teabepunktis ja seda regulaarselt ajakohastama. Selleks et nõuetekohaselt teavitada füüsilisi ja juriidilisi isikuid andmete asukoha nõuetest üle liidu, peaksid liikmesriigid teatama komisjonile selliste veebipõhiste kontaktpunktide aadressid. Komisjon peaks selle teabe avaldama oma veebisaidil.

               (16)Andmete asukoha nõudeid põhjendatakse sageli usaldamatusega andmete piiriülese säilitamise või muu töötlemise vastu, mis on tingitud andmete eeldatavast kättesaamatusest liikmesriikide pädevatele asutustele, näiteks inspekteerimiseks või auditeerimiseks õigusliku kontrolli või järelevalve eesmärgil. Seega tuleks käesolevas määruses selgesti sätestada, et see ei mõjuta pädevate asutuste volitusi andmetele juurdepääsu taotlemisel ja saamisel liidu või siseriikliku õiguse kohaselt ning et pädevate asutuste juurdepääsu andmetele ei saa keelata põhjusel, et andmeid säilitatakse või töödeldakse teises liikmesriigis.

               (17)Füüsilised ja juriidilised isikud, kellel on kohustused esitada pädevatele asutustele andmeid, võivad nende kohustuste täitmiseks anda ja kindlustada pädevatele asutustele toimiva ja õigeaegse elektroonilise juurdepääsu nimetatud andmetele, olenemata liikmesriigist, kelle territooriumil andmeid säilitatakse või muul viisil töödeldakse. Sellise juurdepääsu võib tagada konkreetsete tingimuste lisamisega juurdepääsu andma kohustatud füüsilise või juriidilise isiku ja andmete talletamise või muu andmetöötlusteenuse pakkuja vahel sõlmitud lepingutesse.

               (18)Kui andmeid esitama kohustatud füüsiline või juriidiline isik oma kohustusi ei täida ja kui pädev asutus on kasutanud ära kõik tema käsutuses olevad vahendid andmetele juurdepääsu saamiseks, peaks nimetatud pädeval asutusel olema võimalus taotleda abi teiste liikmesriikide pädevatelt asutustelt. Sellistel juhtudel peaksid pädevad asutused kasutama konkreetseid koostöövahendeid liidu õiguses või rahvusvahelistes kokkulepetes, sõltuvalt asjaomase juhtumi valdkonnast; näiteks politseikoostöö valdkonnas tuleks lähtuda kriminaal- või tsiviilõigusest, haldusasjades aga raamotsusest 2006/960,
                  34
                Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2014/41/EL,
                  35
                Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsioonist,
                  36
                nõukogu määrusest (EÜ) nr 1206/2001,
                  37
                nõukogu direktiivist 2006/112/EÜ
                  38
                ja nõukogu määrusest (EL) nr 904/2010
                  39
               . Kui sellised konkreetsed koostöömehhanismid puuduvad, peaksid pädevad asutused tegema üksteisega koostööd, et pakkuda juurdepääsu soovitud andmetele kindlaksmääratud ühtsete kontaktpunktide kaudu, v.a juhul, kui juurdepääsu andmine on vastuolus taotluse saanud liikmesriigi avaliku korraga.

               (19)Kui abitaotlus hõlmab taotluse saanud asutuse juurdepääsu saamist füüsilise või juriidilise isiku ruumidesse, sealhulgas andmete talletamise või muu töötlemise seadmetele, peab selline juurdepääs olema kooskõlas liidu või liikmesriigi menetlusõigusega, kaasa arvatud nõudega kohtu eelneva loa järele.

               (20)Andmete takistamatu portimise võimalus on peamine tegur, mis annab kasutajatele valiku ja tagab reaalse konkurentsi andmete talletamise ja muude andmetöötlusteenuste turul. Andmete piiriülese portimise tegelikud või kujuteldavad raskused vähendavad ka kutseliste kasutajate usaldust piiriüleste pakkumiste vastuvõtmise ja seega siseturu vastu. Kui füüsilised isikud ja tarbijad saavad kasu kehtivatest liidu õigusaktidest, siis äris ja kutsealases tegevuses on kasutajatel raske teenusepakkujaid vahetada.

               (21)Konkurentsitingimuste igakülgseks ärakasutamiseks peaks kutselistel kasutajatel olema võimalus teha teadlikke valikuid ja kergesti võrrelda mitmesuguste siseturul pakutavate andmete talletamise ja muude andmetöötlusteenuste eri komponente, sealhulgas lepingutingimusi, mis käsitlevad andmete portimist lepingu lõpetamise korral. Arvestamaks turu innovaatiliste võimalustega ning andmete talletamise ja muude andmetöötlusteenuste pakkujate ja kutseliste kasutajate kogemuste ja oskusteabega, peaksid turuosalised määrama andmete portimise üksikasjad ja käitamisnõuded kindlaks iseregulatsiooni teel, mida komisjon peaks soodustama ja lihtsustama liidu tegevusjuhenditega, mis võivad sisaldada lepingute näidistingimusi. Kui selliseid tegevusjuhendeid mõistliku aja jooksul kasutusele ei võeta ja tulemuslikult ei rakendata, peaks komisjon olukorra läbi vaatama.

               (22)Liikmesriikide sujuva koostöö toetamiseks peaks iga liikmesriik nimetama ühtse kontaktpunkti, kes peaks ühendust teiste liikmesriikide kontaktpunktide ja komisjoniga käesoleva määruse kohaldamise küsimustes. Kui ühe liikmesriigi pädev asutus taotleb teise liikmesriigi abi, et saada juurdepääsu andmetele käesoleva määruse alusel, peaks ta esitama selle liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile nõuetekohaselt põhjendatud avalduse koos kirjaliku selgitusega oma põhjenduste ja õigusliku aluse kohta andmetele juurdepääsu saamiseks. Abitaotluse saanud liikmesriigi ühtne kontaktpunkt peaks lihtsustama asutustevahelise abi andmist, tehes kindlaks taotluse saanud liikmesriigi asjaomase pädeva asutuse ja edastades talle taotluse. Tulemusliku koostöö tagamiseks peaks taotluse saanud asutus osutama ilma põhjendamatute viivitusteta kõnealusele taotlusele vastavat abi või teavitama probleemidest abitaotluse rahuldamisel või põhjendama taotluse tagasilükkamist.

               (23)Liikmesriikide pädevate asutuste vahelise abistamise menetluse tulemusliku rakendamise tagamiseks võib komisjon võtta vastu rakendusakte, kus on sätestatud abitaotluste standardvormid, keeled, tähtajad ja muud menetluslikud üksikasjad. Nimetatud volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011
                  40
               .

               (24)Kui suurendada usalduste andmete turvalise piiriülese säilitamise või muu töötlemise vastu, peaks vähenema turuosaliste ja avaliku sektori kalduvus kasutada andmete asukohta andmete turvalisuse tagatisena. Samuti peaks see parandama ettevõtjate õiguskindlust seoses kohaldatavate turvanõuetega andmete talletamise või muude andmetöötlusteenuste tellimisel, sealhulgas teiste liikmesriikide teenusepakkujatelt.

               (25)Kõik andmete talletamise ja muu töötlemisega seotud turvanõuded, mida kohaldatakse õigustatud ja proportsionaalsel viisil liidu õiguse alusel või liikmesriigi õiguse alusel, mis on kooskõlas asjaomaste andmete subjektiks oleva füüsilise või juriidilise isiku asukohaks või tegevuskohaks olevas liikmesriigis kehtiva liidu õigusega, peaksid olema jätkuvalt kohaldatavad kõnealuste andmete talletamise või muu töötlemise suhtes teises liikmesriigis. Nimetatud füüsilised või juriidilised isikud peaksid olema suutelised selliseid nõudeid täitma iseseisvalt või teenusepakkujatega sõlmitud lepingute tingimuste kaudu.

               (26) Riiklikul tasandil kehtestatud turvanõuded peaksid olema vajalikud ja proportsionaalsed andmete talletamise või muu töötlemise turvariskidega piirkonnas, mis kuulub selle liikmesriigi õiguse kohaldamisalasse, kus kõnealused nõuded on kehtestatud.

               (27)Direktiivis 2016/1148
                  41
                on sätestatud õiguslikud meetmed küberturvalisuse üldise taseme tõstmiseks liidus. Andmete talletamise või muud andmetöötlusteenused on üks nimetatud direktiiviga hõlmatud digitaalsetest teenustest. Direktiivi artikli 16 kohaselt on liikmesriigid kohustatud tagama, et digitaalse teenuse osutajad teevad kindlaks enda kasutatavatele võrgu- ja infosüsteemidele avalduvad riskid ning võtavad nende haldamiseks asjakohased ja proportsionaalsed tehnilised ja korralduslikud meetmed. Selliste meetmetega peaks olema võimalik tagada asjaomasele riskile vastav turvatase ning neis tuleks võtta arvesse süsteemide ja rajatiste turvalisust, intsidentide käsitlemist, talitluspidevuse haldamist, seiret, auditeerimist ja katsetamist ning vastavust rahvusvahelistele standarditele. Neid elemente täpsustab komisjon rakendusaktidega kõnealuse direktiivi alusel.

               (28)Komisjon peaks käesoleva määruse sätted korrapäraselt läbi vaatama eelkõige selleks, et teha kindlaks, kas neid on vaja muuta seoses tehnika arengu ja turutingimuste muutumisega.

               (29)Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, mistõttu tuleks määrust tõlgendada ja kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega, kaasa arvatud isikuandmete kaitse õigused (artikkel 8), ettevõtlusvabadus (artikkel 16) ning sõna- ja teabevabadus (artikkel 11).

               (30)Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on isikustamata andmete vaba liikumine liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1
                  Reguleerimisese

               Käesoleva määruse eesmärk on tagada muude andmete kui isikuandmete vaba liikumine liidus ja selleks kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad andmete asukoha nõudeid, andmete kättesaadavust pädevatele asutustele ja andmete portimist kutselistele kasutajatele.

               Artikkel 2
                  Kohaldamisala

               1.Käesolevat määrust kohaldatakse liidus muude elektrooniliste andmete kui isikuandmete säilitamise või muu töötlemise suhtes, mida:

               (a)osutatakse teenusena kasutajatele, kelle asukoht või tegevuskoht on liidus, sõltumata sellest, kas teenusepakkuja tegevuskoht on liidus või mitte;

               (b)teeb oma tarbeks füüsiline või juriidiline isik, kelle asukoht või tegevuskoht on liidus.

               2.Käesolevat määrust ei kohaldata tegevuse suhtes, mis jääb väljapoole liidu õiguse kohaldamisala.

               Artikkel 3
                  Mõisted

               Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1.„andmed“ – muud andmed kui isikuandmed, millele on osutatud määruse (EL) 2016/679 artikli 4 lõikes 1;

               2.„andmete talletamine“ – andmete mis tahes säilitamine elektroonilisel kujul;

               3.„õigusakti eelnõu“ – tekst, mis on koostatud eesmärgiga jõustada see üldise õigus- või haldusnormina ning mis on ettevalmistusetapis, kus teate esitanud liikmesriik saab veel teha olulisi muudatusi;

               4.„teenusepakkuja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes pakub andmete talletamise või muid andmetöötlusteenuseid;

               5.„andmete asukoha nõue“ – mis tahes kohustus, keeld, tingimus, piirang või muu liikmesriikide õigus- või haldusnormides sätestatud nõue, millega nähakse ette andmete talletamise või muu andmetöötluse asukoht teatava liikmesriigi territooriumil või millega takistatakse andmete talletamist või muud andmetöötlust mis tahes teises liikmesriigis;

               6.„pädev asutus“ – liikmesriigi asutus, kellel on volitused juurdepääsuks füüsilise või juriidilise isiku poolt säilitatavatele või töödeldavatele andmetele oma ametikohustuste täitmiseks vastavalt siseriiklikele või liidu õigusaktidele;

               7.„kasutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab või taotleb andmete talletamise või muud andmetöötlusteenust;

               8.„kutseline kasutaja“ – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kaasa arvatud avaliku sektori üksus, kes kasutab või taotleb andmete talletamise või muud andmetöötlusteenust oma kaubanduse, äri, kutseala, elukutse või ülesandega seotud eesmärkidel.

               Artikkel 4
                  Andmete vaba liikumine liidus

               1.Säilitatavate või muul viisil töödeldavate andmete asukoht liidus ei tohi olla piiratud konkreetse liikmesriigi territooriumiga ning nende säilitamine või muu töötlemine teises liikmesriigis ei tohi olla keelatud ega piiratud, välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud avaliku julgeoleku kaalutlustel.

               2.Liikmesriigid teavitavad komisjoni mis tahes õigusakti eelnõust, millega sätestatakse uus andmete asukoha nõue või muudetakse kehtivat andmete asukoha nõuet kooskõlas liikmesriigi õiguses sätestatud menetlusega, millega rakendatakse direktiivi (EL) 2015/1535.

               3.12 kuu jooksul alates käesoleva määruse kohaldamise algusest tagavad liikmesriigid, et iga andmete asukohta käsitlev nõue, mis on vastuolus lõikega 1, tunnistatakse kehtetuks. Kui liikmesriik leiab, et andmete asukoha nõue on lõikega 1 kooskõlas ja võib seetõttu jääda kehtima, teatab ta sellest meetmest komisjonile, esitades kehtivuse säilitamise kohta põhjenduse.

               4.Liikmesriigid teevad nende territooriumil kehtivate andmete asukoha nõuete üksikasjad avalikuks ühtse teabepunkti kaudu, mille andmed peavad olema ajakohastatud.

               5.Liikmesriigid teatavad komisjonile lõikes 4 osutatud ühtse teabepunkti aadressi. Komisjon avaldab selliste teabepunktide lingid oma veebisaidil.

               Artikkel 5
                  Andmete kättesaadavus pädevatele asutustele

               1.Käesolev määrus ei mõjuta pädevate asutuste volitusi andmetele juurdepääsu taotlemisel ja saamisel oma ametikohustuste täitmiseks liidu või siseriikliku õiguse kohaselt. Pädevate asutuste juurdepääsu andmetele ei saa keelata põhjusel, et andmeid säilitatakse või töödeldakse teises liikmesriigis.

               2.Kui pädev asutus on kasutanud ära kõik tema käsutuses olevad vahendid andmetele juurdepääsu saamiseks, võib ta taotleda artiklis 7 sätestatud menetluse kohaselt abi teise liikmesriigi pädevalt asutuselt, kes osutab artiklis 7 sätestatud menetluse kohaselt abi, välja arvatud juhul, kui abi osutamine on vastuolus taotluse saanud liikmesriigi avaliku korraga.

               3.Kui abitaotlus hõlmab taotluse saanud asutuse juurdepääsu saamist füüsilise või juriidilise isiku ruumidesse, sealhulgas andmete talletamise või muu töötlemise seadmetele, peab selline juurdepääs olema kooskõlas liidu või liikmesriigi menetlusõigusega.

               4.Lõiget 2 kohaldatakse üksnes juhul, kui liidu õiguse või rahvusvaheliste kokkulepete alusel puudub konkreetne koostöömehhanism andmete vahetamiseks eri liikmesriikide pädevate asutuste vahel.

               Artikkel 6
                  Andmete portimine

               1.Komisjon soodustab ja hõlbustab iseregulatsiooni tegevusjuhendite väljatöötamist liidu tasandil, et koostada suunised parimate tavade kohta, mis lihtsustaksid teenusepakkujate vahetamist, ning tagada, et teenusepakkujad esitavad kutselistele kasutajatele enne andmete talletamise ja töötlemise lepingu sõlmimist piisavalt üksikasjalikku, selget ja läbipaistvat teavet järgmistel teemadel:

               (a)protsessid, tehnilised nõuded, ajakavad ja kulud, mida kohaldatakse juhul, kui kutseline kasutaja soovib teenusepakkujat vahetada või portida andmeid tagasi oma IT-süsteemidesse, kaasa arvatud andmete varundamise protsessid ja asukoht, olemasolevad andmevormingud ja -kandjad, nõutav IT-konfiguratsioon ja võrgu minimaalne ribalaius; portimisprotsessi käivitamiseks nõutav aeg ja aeg, mille jooksul andmed on portimiseks kättesaadavad; tagatised, mis võimaldavad teenusepakkuja pankroti korral andmetele juurde pääseda ning

               (b)teenusepakkuja vahetamise ja andmete portimise käitamisnõuded struktureeritud, üldkasutatavas vormingus ning masinloetaval kujul, nii et kasutajal on piisavalt aega teenusepakkuja vahetamiseks või andmete portimiseks.

               2.Komisjon kutsub teenusepakkujaid üles võtma lõikes 1 osutatud tegevusjuhendid kasutusele aasta jooksul pärast määruse kohaldamise algust.

               3.Komisjon vaatab selliste tegevusjuhendite väljatöötamise ja tegeliku kasutuselevõtu ning teenusepakkujate poolt teabe esitamise läbi hiljemalt kahe aasta jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamise algust.

               Artikkel 7
                  Ühtsed kontaktpunktid

               1.Iga liikmesriik nimetab ühtse kontaktpunkti, kes peab ühendust teiste liikmesriikide ühtsete kontaktpunktide ja komisjoniga käesoleva määruse kohaldamise küsimustes. Liikmesriigid annavad komisjonile teada määratud ühtsetest kontaktpunktidest ja nende mis tahes hilisemast muutmisest.

               2.Liikmesriigid tagavad, et ühtsetel kontaktpunktidel on vajalikud vahendid käesoleva määruse kohaldamiseks.

               3.Kui ühe liikmesriigi pädev asutus taotleb teise liikmesriigi abi, et saada juurdepääsu andmetele artikli 5 lõike 2 alusel, esitab ta viimati nimetatud liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile nõuetekohaselt põhjendatud avalduse koos kirjaliku selgitusega oma põhjenduste ja õigusliku aluse kohta andmetele juurdepääsu saamiseks.

               4.Ühtne kontaktpunkt teeb kindlaks asjaomase pädeva asutuse oma liikmesriigis ja edastab saadud taotluse lõike 3 kohaselt sellele pädevale asutusele. Taotluse saanud asutus kohustub ilma põhjendamatu viivituseta:

               (a)vastama taotluse esitanud pädevale asutusele ja teavitama vastusest ühtset kontaktpunkti ning

               (b)andma ühtsele kontaktpunktile ja taotluse esitanud pädevale asutusele teada mis tahes raskustest või juhul, kui taotlus lükatakse tagasi või sellele vastatakse üksnes osaliselt, tagasilükkamise või osalise vastamise põhjused.

               5.Artikli 5 lõike 2 alusel taotletud ja antud abi raames vahetatud teavet kasutatakse üksnes seoses juhtumiga, milleks seda taotleti.

               6.Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, kus sätestatakse abitaotluste standardvormid, keeled, tähtajad ja muud menetluslikud üksikasjad. Sellised rakendusaktid võetakse vastu artiklis 8 osutatud menetluse kohaselt.

               Artikkel 8
                  Komitee

               1.Komisjoni abistab andmete vaba liikumise komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

               2.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

               Artikkel 9
                  Läbivaatamine

               1.Mitte hiljem kui [viie aasta möödumisel artikli 10 lõikes 2 nimetatud kuupäevast] vaatab komisjon määruse läbi ja esitab aruande peamiste järelduste kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

               2.Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu asjakohase teabe, mida on vaja lõikes 1 osutatud aruande koostamiseks.

               Artikkel 10
                  Lõppsätted

               1.Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               2.Käesolevat määrust hakatakse kohaldama kuus kuud pärast selle avaldamist.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  Masinõpe on tehisintellekti rakendus, mis annab süsteemidele võime automaatselt õppida ja kogemuste põhjal areneda, olemata selleks programmeeritud.

                     (2)
                  COM(2017) 9, „Euroopa andmepõhise majanduse rajamine“, 10. jaanuar 2017; vt ka komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud teatisele, SWD(2017) 2, 10. jaanuar 2017.

                     (3)

                        IDC and Open Evidence, European Data Market, Final Report, 1. veebruar 2017 (SMART 2013/0063).

                     (4)
                  Komisjoni teatis, mis võeti vastu 10. mail 2017 (COM(2017) 228 final).

                     (5)
                  Muud andmetöötlusteenused hõlmavad andmepõhiste teenuste, nagu andmeanalüüsi, andmehaldussüsteemide jne osutajaid.

                     (6)
                  COM/2015/0192 final.

                     (7)
                  Avakõne Euroopa Parlamendi täiskogu istungil Strasbourgis 22. oktoobril 2014.

                     (8)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv (EÜ) 2000/31 infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1).

                     (9)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv (EÜ) 2006/123 teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).

                     (10)
                  LE Europe Study (SMART 2015/0016) ja IDC Study (SMART 2013/0063).

                     (11)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

                     (12)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

                     (13)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

                     (14)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).

                     (15)
                  COM(2017) 228 final.

                     (16)
                  COM(2016) 178 final, „Euroopa pilvandmetöötluse algatus. Konkurentsivõimelise andme- ja teadmuspõhise majanduse ülesehitamine Euroopas“, 19. aprill 2016.

                     (17)
                  COM(2017) 134 final, „Euroopa koostalitlusvõime raamistik. Rakendusstrateegia“, 23. märts 2017.

                     (18)
                  COM(2014) 72 final, „Internet – põhimõtted ja juhtimine. Euroopa roll interneti haldamise tuleviku kujundamisel“,
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/ALL/?uri=COM:2014:0072:FIN

                     (19)

                        Täiendavaid majanduslikke tõendeid püüti leida uuringuga pilvandmetöötluse majandusliku mõju kohta Euroopas (SMART 2014/0031, Deloitte, „Measuring the economic impact of cloud computing in Europe“, 2016).

                     (20)
                  Avaliku konsultatsiooni valikvastustega küsimustele vastas 289 sidusrühma. Vastajatelt ei küsitud seadusandliku meetme liiki, kuid 12 sidusrühma avaldasid omal algatusel kirjaliku kommentaari kujul soovi määruse järele. See sidusrühmade grupp oli mitmekesine, koosnedes kahest liikmesriigist, kolmest äriühingust, kuuest IT-teenuse osutajast ja ühest õigusbüroost.

                     (21)
                  SMART 2015/0054, TimeLex, Spark and Tech4i, „Cross-border Data Flow in the Digital Single Market: Study on Data Location Restrictions“, D5. Final Report (Ongoing) [TimeLex Study (SMART 2015/0054)]; SMART 2015/0016, London Economics Europe, Carsa and CharlesRussellSpeechlys, „Facilitating cross border data flow in the Digital Single Market“, 2016 (Ongoing) [LE Europe Study (SMART 2015/0016)].

                     (22)
                  SMART 2016/0032, IDC and Arthur's Legal, “Switching between Cloud Service Providers“, 2017 (pooleli) [IDC and Arthur's Legal Study (SMART 2016/0032)].

                     (23)
                  SMART 2016/0029 (pooleli), Tecnalia, „Certification Schemes for Cloud Computing“, D6.1 Inception Report.

                     (24)
                  SMART 2014/0031, Deloitte, „Measuring the economic impact of cloud computing in Europe“, 2016 [Deloitte Study (SMART 2014/0031)].

                     (25)
                  SMART 2013/43, IDC, „Uptake of Cloud in Europe. Follow-up of IDC Study on Quantitative estimates of the demand for Cloud computing in Europe and the likely barriers to take-up“, 2014, kättesaadav veebisaidil:
                  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=9742
                  ; SMART 2011/0045, IDC, „Quantitative Estimates of the Demand for Cloud Computing in Europe and the Likely Barriers to Uptake“ (juuli 2012).

                     (26)
                  SMART 2013/0063, IDC and Open Evidence, „European Data Market. Data ownership and Access to Data - Key Emerging Issues“, 1. veebruar 2017 [IDC Study (SMART 2013/0063)].

                     (27)
                  SMART 2015/0018, TimeLex, Spark, „Clarification of Applicable Legal Framework for Full, Co- or Self-Regulatory Actions in the Cloud Computing Sector“ (pooleli).

                     (28)
                  ELT C ..., ..., lk …

                     (29)
                  ELT C ..., ..., lk …

                     (30)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

                     (31)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

                     (32)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

                     (33)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).

                     (34)
                  Nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsus 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta (ELT L 386, 29.12.2006, lk 89).

                     (35)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (ELT L 130, 1.5.2014, lk 1).

                     (36)
                  Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsioon, CETS nr 185.

                     (37)
                  Nõukogu 28. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1206/2001 liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 174, 27.6.2001, lk 1).

                     (38)
                  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

                     (39)
                  Nõukogu 7. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (

                     ELT L 268, 12.10.2010

                  , lk 1).

                     (40)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

                     (41)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1).


|

52010PC0794

/* KOM/2010/0794 lõplik - COD 2010/0380 */  Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 20.12.2010KOM(2010) 794 lõplik2010/0380 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTEttepaneku põhjused ja eesmärgidKäesoleva ettepaneku eesmärk on ajakohastada määruseid (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009, et kajastada liikmesriikide sotsiaalkindlustusõigusaktidesse tehtud muudatusi ja pidada sammu ühiskondlike muutustega, mis mõjutavad sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist.Lisaks sisaldab ettepanek sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni (edaspidi „halduskomisjon”) ettepanekuid, mille eesmärk on täiustada ja ajakohastada õigustikku kooskõlas määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 72 punktiga f.Käesoleva ettepaneku muudatuste eesmärk on tagada sidusrühmadele õiguskindlus.Üldine taustEttepanek käsitleb määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 korrapärast ajakohastamist. Selle eesmärk on tagada riikide sotsiaalkindlustussüsteemide nõuetekohane koordineerimine ELi tasandil. See kajastab riikide õigusaktides tehtud muudatusi ja võtab arvesse hiljutisi arenguid piiriülese liikuvuse valdkonnas, mis mõjutavad sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist.Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidKehtivad õigusnormid on sätestatud määruses (EÜ) nr 883/2004 (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 988/2009) ja määruses (EÜ) nr 987/2009.Määruseid (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 tuleb ajakohastada, et viia need vastavusse arengutega riiklikes õigusnormides ja ühiskondlike muutustega, mis mõjutavad sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist. Lisaks saadi halduskomisjonilt asjakohased ettepanekud koordineerimissüsteemi täiustamiseks. Need ettepanekud koos muude tehniliste kohandustega on käesolevasse ettepanekusse üle võetud. Ettepanekuga ajakohastatakse ja muudetakse ka viiteid riiklikele õigusaktidele määruste teatavates lisades.Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSEDKonsulteerimine huvitatud isikutega211 Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusLiikmesriikidel paluti esitada määrustesse 2010. aastal tehtavate muudatuste ettepanekuid. Lisaks taotles halduskomisjon muudatusi määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ajakohastamiseks ja selgemaks muutmiseks.Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineEttepanekud, mis on kooskõlas ELi õigusaktidega ning millega halduskomisjon nõustus, võeti käesolevasse ettepanekusse üle.221 Asjaomased teadus-/erialavaldkonnadKoordineerimine sotsiaalkindlustuse valdkonnas.222 Kasutatud metoodikaArutelud halduskomisjoni kahel koosolekul aastal 2010 ning vajaduse korral täiendav arutelu asjaomaste liikmesriikide esindajatega halduskomisjonis selgituste saamiseks eelkõige riikide õigusaktide üksikasjade kohta.223 Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritudHalduskomisjon ning asjaomaste liikmesriikide esindajad.2249 Saadud ja arvessevõetud arvamuste kokkuvõteVõimalikke tõsiseid pöördumatute tagajärgedega ohte ei mainitud.Halduskomisjoni nõusolek teksti ajakohastamiseks, täiendamiseks ja parandamiseks ning teatavate liikmesriike käsitlevate kannete ajakohastamiseks määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 lisades.226 Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendidPuuduvadMõju hindamineAlates 1. maist 2010 kohaldatakse kõikides ELi liikmesriikides ajakohastatud määruseid (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta. Ajakohastatud sotsiaalkindlustuse määrused on liikmesriikide vahel kümme aastat kestnud läbirääkimiste tulemus. Ajakohastamise vajadus tuli muuhulgas muutustest riikide õigusaktides ja Euroopa Liidu Kohtu praktikast.Liikmesriigid teevad sageli muudatusi oma sotsiaalkindlustusalastes õigusaktides. Selle tulemusel võivad aeguda sotsiaalkindlustussüsteeme käsitlevate ELi õigusaktide viited liikmesriikide õigusaktidele, mis tekitab sidusrühmade jaoks määruste kohaldamisel õiguslikku ebakindlust.Määrustes (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 sisalduvaid viiteid tuleb seega ajakohastada, et need oleksid täielikus vastavuses muudatustega riikide õigusaktides ja ühiskondlike muutustega. Määrusi on võimalik ajakohastada vaid uue määrusega.Üks koordineerimissätete ajakohastamise peamistest eesmärkidest on lihtsustamine. Määruste lihtsustamine muudab lihtsamaks nende tõlgendamise ja vähendab vastandlike seisukohtade tekkimise võimalust. Et tagada lihtsustatud sätetega siiski kodanike õiguste täielik kaitse, tuli mõnda sätet muuta, eelkõige kohaldatavate õigusaktide ja töötushüvitiste valdkonnas. Kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramisel juhul, kui isik töötab kahes või mitmes liikmesriigis, laiendatakse kriteeriumi „oluline osa tegevusest” ning „registrisse kantud asukoha või tegevuskoha” mõistet muudetakse konkreetsemaks. Muudatused töötushüvitiste valdkonnas on vajalikud selleks, et pakkuda rahuldavat lahendust olukorras, kus füüsilisest isikust ettevõtja on kindlustatud töötuse vastu selles liikmesriigis, kus ta viimati tegutses, kuid pöördub tagasi elukohajärgsesse liikmesriiki, kus füüsilisest isikust ettevõtjatele töötuskindlustust ei ole.Viimastel aastatel on ilmnenud üha rohkem uusi liikuvuse vorme. Uusi tööjõu pakkumise struktuure võib märgata muuhulgas õhutranspordis, kus ettevõtjad pakuvad oma teenuseid eri liikmesriikides asuvatest nn põhibaasidest. Komisjon kavatseb 2011. aastal koostada töötajate vaba liikumise õiguse ja sotsiaalkindlustusega seotud liikuvuse uusi mudeleid käsitleva dokumendi, kus määratakse kindlaks, milliseid meetmeid peab komisjon võtma, et paremini vastata eri tüüpi võõrtöötajate vajadustele. Soovimata nimetatud dokumendist ette rutata, peab komisjon siiski kohaseks täpsustada juba praegu „registrisse kantud asukoha või tegevuskoha” mõistet lennukite meeskonnaliikmete puhul, et aidata institutsioone „registrisse kantud asukoha või tegevuskoha” kindlaksmääramisel ja et lihtsustada määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamist selles sektoris. Eriti oluline on siin asjaolu, et põhibaasi mõiste on juba määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1899/2006 (millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) ja see on juba selles sektoris kasutusel.Kuigi määruseid (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 kohaldatakse alates 1. maist 2010, kajastavad nad liikmesriikide õigusaktide olukorda seisuga 26. jaanuar 2004 (määruse (EÜ) nr 883/2004 puhul) ja 17. detsember 2008 (määruse (EÜ) nr 987/2009 puhul). Asjaomaste kodanike huvides tuleks määruseid ajakohastada mõistliku aja jooksul pärast liikmesriikide õigusaktide muutmist. Ainult määrused, mis on riikide õigusaktides toimunud muutustega vastavusse viidud ja mille sätted on selged ja täielikud, võivad tagada läbipaistvuse ja kindluse sidusrühmade jaoks ning pakkuda liikuvatele kodanikele täielikku kaitset.Käesolev ettepanek lihtsustab sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist liikmesriikides ja aitab kaitsta ELi piires liikuvaid kodanikke. Enamiku muudatusi on välja pakkunud liikmesriigid ja halduskomisjon. Sotsiaalkindlustusasutuste ja haldusasutuste, töövõtjate, tööandjate ning mitteaktiivsete kodanike töökoormust ja kulusid kavandatav muutmismäärus praegusega võrreldes oluliselt ei muuda.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGKavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva ettepanekuga täiendatakse, selgitatakse ja ajakohastatakse määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 teatavaid sätteid, et kajastada liikmesriikide sotsiaalkindlustusõigusaktidesse tehtud muudatusi ja liikuvuse uusi mudeleid, mis mõjutavad sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist. Muudatused lihtsustavad sotsiaalkindlustussüsteeme koordineerivate ELi õigusaktide tõhusat kohaldamist ja parandavad ELi piires liikuvate üksikisikute kaitset.Õiguslik alusELi toimimise lepingu artikkel 48.Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ELi ainupädevusse.Liikmesriigid ei saa ettepaneku eesmärke täielikult täita järgmistel põhjustel.ELi tegevus sotsiaalkindlustuse valdkonnas koordineerimismeetmete näol on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 48 ning on vajalik selleks, et tagada Euroopa Liidu toimimise lepingu kohane vaba liikumise õigus. Nimetatud koordineerimiseta ei pruugi liikumisvabadus toimida, sest kui vaba liikumise õigus tooks kaasa muus liikmesriigis juba omandatud sotsiaalkindlustusõiguste kaotamise, kasutataks seda tõenäoliselt vähem. Kehtivate ELi õigusaktide eesmärk ei ole erinevate riiklike süsteemide asendamine. Rõhutada tuleks, et kavandatav muutmismäärus ei ole ühtlustamismeede ning piirdub vaid tulemuslikuks koordineerimiseks vajalikuga. Peamiselt on ettepaneku eesmärk ajakohastada kehtivaid koordineerimisnorme, et kajastada riiklikul tasandil tehtud õiguslikke muudatusi ning et rakendada ühiskondlike muutuste tõttu vajalikuks osutunud muudatusi. Samuti on selle eesmärk täiendada ja parandada määruste teksti, et kaitsta kodanike õigusi ELi piires liikumisel.Kuigi ettepanek põhineb peamiselt liikmesriikidelt saadud teabel, ei saa viimased võimaliku vastuolu tõttu määrustega neid sätteid riigisiseselt vastu võtta. Seepärast tuleb määruste tulemuslikuks kohaldamiseks asjaomastes liikmesriikides tagada määruste põhiosa ja lisade nõuetekohane kohandamine.Sotsiaalkindlustusvaldkonna koordineerimine on seotud piiriüleste olukordadega, mille puhul ükski liikmesriik ei saa üksi tegutseda. ELi koordineerivate õigusaktidega asendatakse arvukad olemasolevad kahepoolsed lepingud. See mitte ainult ei lihtsusta sotsiaalkindlustuse koordineerimist liikmesriikide jaoks, vaid tagab ka liikmesriikide sotsiaalkindlustusalaste õigusaktide kohaselt kindlustatud ELi kodanike võrdse kohtlemise.ELi meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel.Sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimisel on mõtet vaid ELi tasandil. Sihiks on tagada, et sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimine toimib tõhusalt kõikides liikmesriikides. Selle aluseks ja põhjenduseks on isikute vaba liikumine ELi piires.Vastavad kvalitatiivsed näitajad puuduvad, kuid määruste mõju hõlmab kõiki mingil põhjusel ELi piires liikuvaid ELi kodanikke.Ettepanek on üksnes kooskõlastusmeede, mida saab võtta vaid ELi tasandil. Vastutus oma sotsiaalkindlustussüsteemide korraldamise ja rahastamise eest jääb endiselt liikmesriikidele.Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Selline meede nähakse ette määrustega (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009, sest määrust on võimalik muuta vaid uue määrusega. Meede ei puuduta koordineerimissüsteemi ennast. Vastutus oma sotsiaalkindlustusskeemide korraldamise ja rahastamise eest jääb endiselt ainult liikmesriikidele.Ettepanek lihtsustab liikmesriikide ja nende asutuste jaoks sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist ja selle eesmärk on kaitsta ELi piires liikuvaid üksikisikuid, ajakohastades ja täiustades teatavaid määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 sätteid ja mõnda määruse (EÜ) nr 883/2004 lisa. Muudetud sätete aluseks on peamiselt liikmesriikide ettepanekud, mistõttu võimalik finants- ja halduskoormus on minimaalne ning saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. Seevastu määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ajakohastamiseta oleks finants- ja halduskoormus suurem, kuna sätted ei vastaks liikmesriikide muutunud vajadustele.Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel.Muud võimalust ei ole, sest määrust saab muuta ainult määrusega.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ELi eelarvet.5. TÄIENDAV TEAVEEuroopa Majanduspiirkond ja ŠveitsEttepanek on oluline Euroopa Majanduspiirkonna ja Šveitsi jaoks, seepärast peaks see laienema ka Euroopa Majanduspiirkonnale ja Šveitsile.Ettepaneku üksikasjalik selgitusArtikkel 1Artikkel 1 käsitleb määruse (EÜ) nr 883/2004 muudatusi.A. Artikli 9 muutmine1. Artikli 9 lõike 1 muutmineMääruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 9 lõikes 1 asendatakse viide artikli 1 lõikele 1 viitega artikli 1 punktile l. Lisaks tuleb määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 1 punkti l teise lõigu kohane lepinguliste sätete deklaratsioon esitada eraldi määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 9 kohasest deklaratsioonist ja on viimase eeltingimuseks.2. Artikli 9 lõike 2 muutmineMääruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 9 lõiget 2 tuleb muuta, et viia see vastavusse määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 71 lõike 2 teise lõiguga.B. Artikli 12 lõike 1 muutmineMuudatuses selgitatakse, et lähetatud isikut ei saa asendada teise lähetatud isikuga pärast seda, kui esimese isiku lähetusperiood on lõppenud. Sõna „lähetatud” oli siit eksikombel välja jäänud.C. Artikli 13 lõike 1 muutmineArtikli 13 lõike 1 praeguses versioonis ei kohaldata tegevuse „olulise osa” toimumist käsitlevat tingimust sellise olukorra suhtes, kus isik töötab kahes või rohkemas liikmesriigis eri ettevõtjate või tööandjate heaks. See ei ole kooskõlas nõukogus toimunud läbirääkimiste eesmärgiga, eriti olukorras, kus elukohajärgses liikmesriigis toimunud tegevuse osa on suhteliselt väike. Selle muudatuse eesmärk on teha selgeks, et tegevuse „olulise osa” toimumist käsitlevat tingimust kohaldatakse ka nende isikute suhtes, kes üldiselt tegutsevad eri ettevõtjate või tööandjate heaks kahes või rohkemas liikmesriigis. Olukorras, kus tegevuse „olulise osa” toimumise tingimus ei ole elukohajärgses liikmesriigis täidetud, kohaldatakse talle tööd andva ettevõtte või tööandja registrisse kantud asukoha või tegevuskoha liikmesriigi õigusakte. Kui ei ole võimalik määrata kindlaks ühte liikmesriiki, kus registrisse kantud asukoht või tegevuskoht asub, näiteks kui kaks või rohkem tööandjat asuvad kahes eri liikmesriigis väljaspool elukohajärgset liikmesriiki, kohaldatakse elukohajärgse liikmesriigi õigusakte. Muudatuse eesmärk on vältida kohaldatavate õigusaktidega manipuleerimist, järgides samas lihtsustamise ja pragmaatilisuse põhimõtet.D. Artikli 36 lõike 2a muutmineMääruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 36 lõiget 2a tuleb muuta, et viia selle individuaalne kohaldamisala vastavusse määruse (EÜ) nr 883/2004 III jaotise 2. peatüki ülejäänud kohaldamisalaga ja määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 26 lõike 2 kolmanda lõiguga, mis reguleerib küsimust paralleelselt haigushüvitiste, sünnitus- ja sellega samaväärsete isadushüvitiste valdkonnas.E. Artikli 65 lõike 5 muutmineMuudatus käsitleb olukorda, kus füüsilisest isikust ettevõtja on olnud töötuse vastu kindlustatud selles liikmesriigis, kus ta viimati tegutses, kuid pöördub töötuks jäänuna tagasi oma elukohajärgsesse liikmesriiki, kus füüsilisest isikust ettevõtjatele töötuskindlustust ei ole.Erinevalt samas olukorras olevatest töötajatest, ei ole sellisel juhul võimalik vastutust töötushüvitise maksmise eest üle kanda sellelt liikmesriigilt, kus isik viimasena tegutses, tema elukohajärgsele liikmesriigile, kuna viimase liikmesriigi õigusaktid ei näe ette töötushüvitist füüsilisest isikust ettevõtjatele. Vastavalt artikli 65 eesmärgile, mida on kinnitatud Euroopa Liidu Kohtu praktikaga (vt Euroopa Kohtu otsused määruse 1408/71 artikli 71 kohta, mis vastab määruse 883/2004 artiklile 65, nt kohtuasi C-454/93 Van Gestel [1995] EKL I-1707, 58/87 Rebmann [1988] EKL 3467) on selle artikli alla kuuluvatel isikutel õigus pärast töötuks jäämist pöörduda tagasi oma elukohajärgsesse liikmesriiki ning seal tööd otsida. Selle artikli põhjendus on see, et neil isikutel on paremad võimalused tööturule naasmiseks oma elukohajärgses liikmesriigis, kuna neil on seal tihedad sidemed. Seetõttu ei tohiks piirata nende õigust sotsiaaltoetustele, eriti kui need toetused on vastutasuks töötajate tasutud osamaksete eest (kohtuasi C-228/07 Petersen [2008] EKL I-6989). Lisaks on Euroopa Inimõiguste Kohus leidnud, et õigus töötushüvitisele, mis on seotud töötuskindlustusfondi tehtud osamaksetega, peab olema tagatud – varalise õigusena – vastavalt Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolli nr 1 artiklile 1 (Gaygusuz v. Austria).F. Artikli 71 lõike 2 muutmineArutlustest halduskomisjoni hääletamiskorra üle tuli välja vajadus seda selgemaks muuta. Välja pakutud hääletamiskord kajastab Lissaboni lepinguga, eelkõige uue Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 48 kehtestatud uusi arenguid.Artikkel 2Artikkel 2 käsitleb määruse (EÜ) nr 987/2009 muudatusi.A. Artikli 6 lõike 1 muutmineArtikli sõnastus on viidud rohkem vastavusse nõukogus saavutatud kokkuleppega. Lõike 1 punktis b on nüüd selgitatud, et elukohajärgse liikmesriigi õigusakte ei saa ajutiselt kohaldada, kui asjaomane isik ei teosta elukohajärgses liikmesriigis mingeid tegevusi.B. Artikli 14 lõike 5 muutmineMuudatusega selgitatakse, et väikese mõjuga või kõrvaltegevusi, mis on ajakulu ja majandusliku kasu poolest väheolulised, ei võeta kohaldatavate õigusaktide määramisel määruse (EÜ) nr 883/2004 II jaotise alusel arvesse. Tegevused iseenesest jäävad oluliseks riiklike sotsiaalkindlustusalaste õigusaktide kohaldamise seisukohalt; kui isik on kõrvaltegevuse alusel sotsiaalkindlustussüsteemiga liitunud, tuleb osamakseid maksta pädevas liikmesriigis kõigi tegevuste kogutulu pealt.Muudatusel on kaks eesmärki:1) lihtsustada kehtivaid sätteid, kaotades eristuse samaaegsete ja vahelduvate tegevuste vahel ja seega suurendada õiguskindlust nende isikute jaoks, kes peamiselt tegutsevad ühes liikmesriigis ja tegelevad samal ajal vaid väikese mõjuga tegevusega teises liikmesriigis, ning2) vältida määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldatavaid õigusakte käsitlevate sätete võimalikku väärkasutamist.C. Artikli 14 lõike 5a lisamineSelle muudatusega tagatakse, et „registrisse kantud asukoha või tegevuskoha” tähendust kohaldatakse vastavalt Euroopa Kohtu praktikale ja muudele ELi määrustele. Muudatus on vaheaste lisaelementidele, mille määrab kindlaks halduskomisjon.Lennukite meeskonnaliikmete puhul käsitletakse „registrisse kantud asukoha või tegevuskohana” põhibaasi. Põhibaasi mõiste on selles sektoris tunnustatud ja kasutusel ning juba määratletud määruses (EMÜ) nr 3922/91, mis lihtsustab ja õigustab selle kasutamist sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise valdkonnas. Põhibaasile viitamine lennukite meeskonnaliikmete puhul ei mõjuta põhimõtet, et iga meeskonnaliikme olukorda tuleb analüüsida eraldi ja objektiivse teabe põhjal, et määrata kindlaks, milliseid õigusakte tema suhtes määruse (EÜ) nr 883/2004 II jaotise alusel kohaldada.D. Artikli 15 lõike 1 muutmineMuudatusega viiakse artikli tekst vastavusse lõppkokkuleppega, mis saavutati Euroopa Parlamendis teisel lugemisel kaasotsustamismenetluses määruse (EÜ) nr 987/2009 vastuvõtmiseks ning mis käsitleb asjaomase isiku teavitamist tema suhtes lähetamise korral kohaldatavatest õigusaktidest.E. Artikli 54 lõike 2 muutmineMuudatusega parandatakse viga, mis tekkis nõukogus toimunud keelelise kontrolli käigus ja taastatakse sätte algne tähendus.F. Artikli 55 lõike 7 lisamineLisatakse uus lõige, et kohaldada hüvitiste eksportimiseks kasutatud menetlust mutatis mutandis määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõike 5 punkti b uute sätetega hõlmatud olukorra suhtes, välja arvatud määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 55 lõike 1 punktis c osutatud õiguse ajalise piirangu suhtes.G. Artikli 56 lõike 2 muutmineTeksti on vaja muuta, et käsitleda olukorda, kus isik, kelle suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõike 5 uus punkt b registreerib end tööhõivetalituses lisaks ka selles liikmesriigis, kus ta viimati tegutses.Sellisel juhul peaksid prioriteetsed olema selle liikmesriigi kohustused ja tööotsingud, kus isik viimati tegutses, kuna see riik maksab isikule hüvitisi. Uue sõnastusega seatakse esikohale hüvitisi maksvas riigis kehtivad kohustused ja tööotsingud ning välistatakse teises liikmesriigis kehtivate kohustuste täitmata jätmise negatiivne mõju.LisaA. Määruse (EÜ) nr 883/2004 X lisa muutmineX lisas on loetletud mitteosamakselised rahalised erihüvitised. Jaos „MADALMAAD” asendatakse 24. aprilli 1997. aasta puuetega noorte töövõimetustoetuse seadus (Wajong) järgmisega: „puuetega noorte töö- ja tööhõivetoetuse seadus (Wet Wajong)”.Nagu eelmises seaduses, pakutakse ka uue seadusega sissetulekutoetust puuetega noortele, kellel on oma puude tagajärjel vähenenud töövõime ja kelle sissetulekud langevad allapoole ametlikku miinimumpalka. Puuetega noored, kes vastavad teatavatele tingimustele, võivad saada sissetulekutoetust, et nende sissetulek tõuseks ametliku miinimumpalga määrani, kui sissetulek, mille nad oma töö eest saavad, on alla 75 % ametlikust miinimumpalgast. Sissetulekute kaitset võib pakkuda ka õppivatele puuetega noortele, kes vajavad rahalist tuge, ja noortele, kes ei saa üldse töötada, st kes on täielikult ja püsivalt töövõimetud.Halduskomisjon on selle Madalmaade uue kirje läbi vaadanud ja leidnud, et see on mitteosamakseline rahaline erihüvitis määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 70 tähenduses.Jaos „ÜHENDKUNINGRIIK” lisatakse uus mitteosamakseline rahaline erihüvitis, nimelt sissetulekuga seotud töövõimetustoetus (edaspidi ESA(IR)).ESA (IR) peamine eesmärk on tagada minimaalne toimetulekutulu, võttes arvesse majandus- ja sotsiaalolukorda Ühendkuningriigis. Sissetulekuga seotud töövõimetustoetust makstakse juhul, kui tasutud osamaksed või rahaline olukord on selline, et osamakselist töövõimetustoetust ei saa maksta või on see ebapiisav.Halduskomisjon leidis, et ESA(IR) on mitteosamakseline rahaline erihüvitis määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 70 tähenduses ja et selle võib kanda määruse (EÜ) nr 883/2004 X lisasse.Samuti jaos „ÜHENDKUNINGRIIK” jäetakse lisast välja sissetulekutoetus. Uute majanduslikust olukorrast sõltuvate toetuste loomine (tööotsija toetus, töövõimetustoetus ja riiklik pension) konkreetsete riskikategooriate jaoks mõjus nii, et sissetulekutoetus on muutunud piiratud toimetulekutoetuseks, mida makstakse inimestele, kellel sissetulek puudub või on väga väike. Kuna sotsiaalabi on määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamisalast välja arvatud, tuleb sissetulekutoetus lisast välja jätta.B. Määruse (EÜ) nr 883/2004 XI lisa muutmine1. Jao „MADALMAAD” muutminePunkti 1 alapunktiga h laiendatakse õigust saada mitterahalisi hüvitisi Madalmaades viibimise aja jooksul pensionäridele ja nende perekonnaliikmetele, kes on kindlustatud teise liikmesriigi õigusaktide alusel ja pakutakse pensionäridele ja nende perekonnaliikmetele lisasoodustusi haigushüvitiste valdkonnas.Punkti 1 alapunkti g võib välja jätta, sest teenuste mittekasutamisega seotud tagasimakse on Madalmaade tervisekindlustussüsteemis asendatud kohustusliku lisatagatisega.Muud XI lisas tehtud muudatused on keelelised muudatused, mille eesmärk on tagada järjepidevus Madalmaade õigusaktidele viitamisel.2010/0380 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 48,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud õigusakti eelnõu riikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[1],tegutsedes tavapärase seadusandliku menetluse kohaseltning arvestades järgmist:1.  Et võtta arvesse õiguslikke muudatusi teatavates liikmesriikides ja tagada õiguskindlus sidusrühmadele, tuleb määruseid (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 kohandada.2.  Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjonilt on saadud asjakohased ettepanekud, mis käsitlevad sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimist ja mille eesmärk on õigustikku täiustada ja ajakohastada. Heakskiidetud ettepanekud on käesolevasse teksti üle võetud.3.  Muutused ühiskonnas võivad mõjutada sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist. Nendele muutustele vastamiseks on välja pakutud muudatusi kohaldatavate õigusaktide ja töötushüvitiste valdkonnas.4.  Olukorras, kus isik töötab kahes või rohkemas liikmesriigis, tuleks selgitada, et „tegevusest olulise osa” toimumise tingimus määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 13 lõike 1 tähenduses on kohaldatav ka isikutele, kes töötavad mitme ettevõtja või tööandja jaoks.5.  Kuna kutsetegevuse tingimused on väga mitmekesised ja muutuvad, on vaja võtta arvesse paljuliikuvate töötajate olukorda. Uusi tööjõu pakkumise struktuure võib märgata muu hulgas õhutranspordis. Lennukite meeskonnaliikmete puhul on kohaldatavate õigusaktide sidumine selle liikmesriigiga, kus asub nende ettevõtte või tööandja registrisse kantud asukoht või tegevuskoht, tõhus ainult siis, kui nad on registrisse kantud asukoha või tegevuskohaga piisavalt tihedalt seotud. Lennukite meeskonnaliikmete puhul peetakse asjakohaseks viidata määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamisel „registrisse kantud asukoha või tegevuskoha” mõiste täpsustamisel põhibaasile.6.  Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõiget 5 tuleb muuta, et tagada, et füüsilisest isikust ettevõtjad saaksid hüvitisi vastavalt pädeva liikmesriigi õigusaktidele, et pakkuda neile parimaid võimalusi tööturule naasmiseks oma elukohajärgses liikmesriigis, kui nad sinna riiki tagasi pöörduvad.7.  Seepärast tuleks määruseid (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 883/2004 muudetakse järgmiselt.8.  Artikli 9 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:„1. Liikmesriigid teavitavad Euroopa Komisjoni kirjalikult artikli 1 punkti l kohastest deklaratsioonidest, artiklis 3 osutatud õigusaktidest ja kindlustusskeemidest, konventsioonidest, millega nad on ühinenud artikli 8 lõikes 2 osutatud korras ja artiklis 58 osutatud miinimumhüvitistest ning hiljem tehtud sisulistest muudatustest.”9.  Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Nimetatud teated esitatakse Euroopa Komisjonile igal aastal ja avaldatakse vajalikus ulatuses.”10.  Artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Isiku suhtes, kes töötab liikmesriigis tööandja heaks, kes tavaliselt seal tegutseb, ning kelle see tööandja lähetab teise liikmesriiki selle tööandja nimel tööd tegema, kohaldatakse jätkuvalt esimese liikmesriigi õigusakte, tingimusel et sellise töö eeldatav kestus ei ületa 24 kuud ning teda ei saadeta teist lähetatud isikut asendama.”11.  Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Isiku suhtes, kes tavaliselt töötab kahes või mitmes liikmesriigis, kohaldatakse õigusakte järgmiselt:a) elukohajärgse liikmesriigi õigusakte, kui oluline osa tema tegevusest toimub selles liikmesriigis, võib) kui oluline osa tema tegevusest ei toimu elukohajärgses liikmesriigis:i) talle tööd andva ettevõtte või tööandja registrisse kantud asukoha või tegevuskoha liikmesriigi õigusakte, kui talle annab tööd üks ettevõte või tööandja, võiii) selle liikmesriigi õigusakte, kus asub talle tööd andva ettevõtte või tööandja registrisse kantud asukoht või tegevuskoht ning mis ei ole asjaomase isiku elukohajärgne liikmesriik, kui talle annavad tööd kaks või mitu ettevõtet või tööandjat ja kui vähemalt ühel neist on registrisse kantud asukoht või tegevuskoht ainult ühes liikmesriigis, mis ei ole asjaomase isiku elukohajärgne liikmesriik, võiiii) elukohajärgse liikmesriigi õigusakte, kui talle annavad tööd kaks või mitu ettevõtet või tööandjat, kelle registrisse kantud asukoht või tegevuskoht on eri liikmesriikides, millest ükski ei ole asjaomase isiku elukohajärgne liikmesriik,”12.  Artikli 36 lõige 2a asendatakse järgmisega:„2a. Pädev asutus ei või keelduda artikli 20 lõikes 1 sätestatud loa andmisest tööõnnetuse tõttu kannatada saanud või kutsehaigusesse haigestunud kindlustatud isikule, kellel on õigus saada kõnealuse asutuse kulul hüvitisi, juhul kui tema seisundile kohast ravi pole võimalik talle tema elukoha liikmesriigi territooriumil pakkuda meditsiiniliselt õigustatud tähtaja jooksul, võttes arvesse tema tervislikku seisundit ja haiguse võimalikku kulgu.”13.  Artikli 65 lõige 5 asendatakse järgmisega:„5.14.  Kui punktis b ei ole sätestatud teisiti, saab lõike 2 esimeses ja teises lauses osutatud töötu isik hüvitisi kooskõlas elukohajärgse liikmesriigi õigusaktidega, nagu oleks neid tema suhtes kohaldatud tema viimase töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ajal. Nimetatud hüvitisi maksab elukohajärgne asutus.15.  Kui elukohajärgse liikmesriigi õigusaktid ei näe ette füüsilisest isikust ettevõtja töötuskindlustust, saab lõike 2 esimeses ja teises lauses osutatud töötu isik, kellel oli töötuskindlustus selles liikmesriigis, kus ta viimati füüsilisest isikust ettevõtjana tegutses, hüvitisi kooskõlas nimetatud liikmesriigi õigusaktidega.16.  Töötaja, kes pole piirialatöötaja ja kellele on hüvitise omal kulul määranud pädev asutus liikmesriigis, mille õigusakte isikule viimati kohaldati, saab oma naasmisel elukohajärgsesse liikmesriiki esmalt hüvitisi kooskõlas artikliga 64, kuivõrd hüvitiste saamine punkti a alusel on peatatud perioodiks, mil ta saab hüvitist tema suhtes viimati kohaldatud õigusaktide alusel.”17.  Artikli 71 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Halduskomisjoni reeglid koostatakse tema liikmete vastastikusel kokkuleppel.Kõigil muudel juhtudel teeb halduskomisjon otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, nagu on kindlaks määratud aluslepingutes.Otsused artikli 72 punktis a osutatud tõlgendusküsimuste kohta avaldatakse vajalikus ulatuses.”18.  X ja XI lisa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt. Artikkel 2Määrust (EÜ) nr 987/2009 muudetakse järgmiselt.1. Artikli 6 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:a) punkt b asendatakse järgmisega:„b) elukohaliikmesriigi õigusaktid, kui asjaomane isik töötab või tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana kahes või mitmes liikmesriigis ja teostab seal osa oma tegevusest või tegevustest või kui isik ei tööta ega tegutse füüsilisest isikust ettevõtjana;”b) punkt c asendatakse järgmisega:„c) muudel juhtudel selle liikmesriigi õigusaktid, kelle õigusaktide kohaldamist algselt taotleti, kui isik tegutseb kahes või mitmes liikmesriigis.”2. Artikli 14 lõige 5 asendatakse järgmisega:„5. Põhimääruse artikli 13 lõike 1 kohaldamisel osutatakse sõnadega „kes tavaliselt on tegev füüsilisest isikust ettevõtjana kahes või mitmes liikmesriigis” isikule, kes füüsilisest isikust ettevõtjana teostab kahes või mitmes liikmesriigis korraga või vaheldumisi samale ettevõttele või tööandjale või mitmele eraldi ettevõttele või tööandjale ühte või enamat tegevust, välja arvatud väikese mõjuga tegevusi.”3. Artiklisse 14 lisatakse lõige 5a:„5a. Põhimääruse II jaotise kohaldamisel osutatakse sõnadega „registrisse kantud asukoht või tegevuskoht” registrisse kantud asukohale või tegevuskohale, kus võetakse vastu ettevõtte olulised otsused ja kus on juhatuse asukoht.Reisijate- või kaubaveoteenuseid osutavate lennuki meeskonnaliikmete puhul käsitletakse põhimääruse II jaotises määratletud „registrisse kantud asukoha või tegevuskohana” nõukogu määruse (EMÜ) nr 3922/91[2] (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) III lisas määratletud põhibaasi.4. Artikli 15 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:„Nimetatud asutus väljastab asjaomasele isikule rakendusmääruse artikli 19 lõikes 2 osutatud tunnistuse ja muudab viivitamata asjaomase isiku suhtes põhimääruse artikli 11 lõike 3 punkti b ja artikli 12 alusel kohaldatavaid õigusakte käsitleva teabe kättesaadavaks selle liikmesriigi pädeva võimuorgani nimetatud asutusele, kus tegevus toimub.”5. Artikli 54 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Põhimääruse artikli 62 lõike 3 kohaldamisel edastab selle liikmesriigi, kelle õigusakte asjaomase isiku suhtes tema viimasel töötamisel või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisel kohaldati, pädev asutus elukohajärgsele asutusele viimase taotluse korral viivitamatult kogu vajaliku teabe selliste töötushüvitise arvutamiseks, mida on pädeva asutuse asukohaliikmesriigis võimalik saada, eelkõige saadud palga või kutsetegevusest saadud sissetuleku summa.”6. Artiklile 55 lisatakse lõige 7:„7. Lõikeid 1–6 kohaldatakse mutatis mutandis põhimääruse artikli 65 lõike 5 punktis b osutatud isikute suhtes, välja arvatud käesoleva artikli lõike 1 punkti c.”7. Artikli 56 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Kui asjaomastes liikmesriikides kohaldatavate õigusaktide kohaselt nõutakse töötult teatavate kohustuste täitmist ja/või tööotsinguid, on prioriteetsed hüvitisi andvas liikmesriigis nõutavad kohustused ja/või tööotsingud.Kui töötu ei täida kõiki kohustusi ja/või tööotsinguid selles liikmesriigis, mis hüvitisi ei anna, ei mõjuta see teises liikmesriigis antavaid hüvitisi.”Artikkel 3Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.…[koht], … [kuupäev]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaLISAMääruse (EÜ) nr 883/2004 X ja XI lisa muudetakse järgmiselt:1. X lisa muudetakse järgmiselt:a) Jaos „MADALMAAD” asendatakse punkt a järgmisega:„a) 24. aprilli 1997. aasta puuetega noorte töö- ja tööhõivetoetuse seadus (Wet Wajong)”;b) jaos „ÜHENDKUNINGRIIK”i) punkt c jäetakse välja;ii) lisatakse järgmine punkt e:„e) Sissetulekuga seotud töövõimetustoetus (2007. aasta hoolekandesüsteemi reformi seadus ja Põhja-Iirimaa 2007. aasta hoolekandesüsteemi reformi seadus).”2. XI lisa muudetakse järgmiselt:Jagu „MADALMAAD” muudetakse järgmiselt:i) Punktis „1. Ravikindlustus” jäetakse välja alapunkt g;ii) lisatakse alapunkt h:„h) Käesoleva määruse artikli 18 lõike 1 kohaldamisel on käesoleva lisa punkti 1 alapunkti a punktis ii osutatud isikutel, kes viibivad ajutiselt Madalmaades, õigus saada mitterahalisi hüvitisi vastavalt poliisile, mida kindlustatud isikul on Madalmaades võimalik saada viibimiskohajärgsest asutusest vastavalt ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 11 lõigetele 1, 2 ja 3 ning artikli 19 lõikele 1, samuti eriravikulusid käsitlevas üldseaduses (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten) sätestatud mitterahalisi hüvitisi.”;iii) Punktis 2 asendatakse sõnad „Madalmaade üldise vanaduskindlustuse seaduse” sõnadega „üldise vanaduspensioni seaduse”;iv) punkti 2 alapunktis b asendatakse sõnad „nimetatud õigusaktide” sõnadega „eelnimetatud õigusaktide”;v) Punkti 2 alapunktis g asendatakse sõnad „Madalmaade toitja ülalpidamisel olnud isikute üldkindlustuse seaduse” sõnadega „toitja kaotust käsitleva üldise seaduse”;vi) Punktis 3 asendatakse sõnad „Madalmaade toitja ülalpidamisel olnud isikute üldkindlustuse seaduse” sõnadega „toitja kaotust käsitlev üldine seaduse”;vii) punkti 3 alapunktis b asendatakse sõnad „nimetatud õigusaktide” sõnadega „eelnimetatud õigusaktide”;viii) Punkti 4 alapunkti a punkti i esimeses taandes asendatakse sõna „töövõimetusseadusele” sõnadega „invaliidsuskindlustuse seadusele”;ix) Punkti 4 alapunkti a punktis ii asendatakse sõnad „füüsilisest isikust ettevõtjate töövõimetusseadusele” sõnadega „füüsilisest isikust ettevõtjate invaliidsushüvitiste seadusele”.[1] ELT C , , lk .[2] EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4.