               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.1.2022
            COM(2022) 23 final
            2022/0014(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Nõukogu võttis 28. septembril 2021 vastu otsuse,
                     1
                   millega volitatakse Euroopa Komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli üle ning vajaduse korral püügitegevuse katkemise vältimiseks pikendama piiratud ajaks lepingu praeguse protokolli (edaspidi „2017.–2021. aasta protokoll“) kehtivusaega, mis lõppes 7. detsembril 2021.

                  Nõukogu otsuses on sätestatud, et juhul, kui Euroopa Liidu ja Mauritiuse valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli üle peetavad läbirääkimised võtavad oodatust rohkem aega
                     2
                   ning selleks, et vältida püügitegevuse katkemist, peaks komisjonil olema võimalik leppida Mauritiuse Vabariigi valitsusega kokku 2017.–2021. aasta protokolli
                     3
                   kehtivusaja pikendamises piiratud ajaks, kuid mitte rohkem kui kuueks kuuks, jätkates samal ajal püüdlusi jõuda kooskõlas otsuses seatud eesmärkidega kokkuleppele uue protokolli suhtes.

                  Praeguste piirangute tõttu sai läbirääkimiste esimese vooru pidada 6. detsembril 2021 Brüsselis ja Port Louisis (Mauritiuse Vabariik) videokoosoleku vormis. Kohtumisel jõudsid Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi läbirääkijad järeldusele, et läbirääkimiste keerukuse tõttu on läbirääkimiste lõpuleviimiseks vaja mitut vooru. Seepärast leppisid pooled kokku 2017.–2021. aasta protokolli kehtivusaja pikendamises kuni kuueks kuuks vastavalt nõukogu antud volitustele. Pikendamine on sätestatud kirjavahetuse vormis sõlmitud kokkuleppes, mis parafeeriti 6. detsembril 2021.

                  Otsuse eesmärk on anda luba sõlmida kirjavahetuse vormis kokkulepe, mis võimaldab pikendada 2017.–2021. aasta protokolli kehtivusaega maksimaalselt kuueks kuuks.

                  Kirjavahetuse vormis kokkuleppe eesmärk on pikendada 2017.–2021. aasta protokolli kohaldamisaega ja säilitada Euroopa Liidu laevadele võimalus Mauritiuse vetes kala püüda järgides teadusnõuandeid ja vastavalt India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) soovitustele kasutamata ülejäägi piires. Lisaks on eesmärk tihendada Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi valitsuse koostööd, et luua mõlema osalise huvides partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse arenguks Mauritiuse Vabariigi kalapüügipiirkonnas.

               2017.–2021. aasta protokolliga lubati ELi laevastikul püüda Mauritiuse vetes tuuni ja tuunilaadseid liike püügivõimalusega hinnanguliselt 4 000 tonni aastas. Kirjavahetuse vormis kokkuleppega, millega pikendatakse protokolli kehtivusaega kuni kuue kuu võrra, nähakse ette, et soovituslik kalapüügivõimalus on 2 000 tonni ja kalapüügipiirkonnale juurdepääsuks ette nähtud ELi rahalist toetust tuleb vastavalt kohandada, nagu on sätestatud käesoleva seletuskirja punktis 4.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Kooskõlas kalanduspoliitika reformi
                     4
                   prioriteetidega jätkatakse kirjavahetuse vormis kokkuleppega, millega pikendatakse 2017.–2021. aasta protokolli kohaldamist, ELi laevadele kalapüügivõimaluste pakkumist Mauritiuse vetes, tuginedes parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele ja järgides IOTC soovitusi. Kokkulepe võimaldab Euroopa Liidul ja Mauritiuse Vabariigil teha tihedamat koostööd, et edendada kalavarude vastutustundlikku kasutamist Mauritiuse vetes, ja toetada Mauritiuse Vabariigi valitsust kalandussektori arendamisel, mis on mõlema poole huvides. Lisaks on jätkuv koostöö Mauritiusega strateegilise tähtsusega liitude ja ELi positsiooni jaoks piirkonnas ja eelkõige India Ookeani Tuunikomisjonis.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Kirjavahetuse vormis kokkulepe, millega pikendatakse 2017.–2021. aasta protokolli kehtivusaega, on osa ELi välistegevusest seoses AKV riikidega ning vastab eelkõige liidu eesmärkidele austada demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Valitud õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, mille artikli 43 lõikega 2 on kehtestatud ühine kalanduspoliitika ja artikli 218 lõike 6 punktidega a ja v on kehtestatud lepingute sõlmimise kord liidu ja kolmandate riikide vahel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek on proportsionaalne ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 31 kehtestatud eesmärgiga luua õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne juhtimisraamistik liidu kalalaevade püügitegevuseks kolmanda riigi vetes. Ettepanek vastab nimetatud sätetele ja sama määruse artiklile 32, milles on käsitletud kolmandale riigile antavat finantsabi.

                  7. detsembril 2021 lõppenud 2017.–2021. aasta protokolli kehtivusaja kuuekuulise pikendamise eesmärk on vähendada Mauritiuse vetes tegutsevate Euroopa laevade püügitegevuse katkemist, kuna läbirääkimised uue protokolli üle on veel pooleli.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Protokolli uuendamise eesmärgil konsulteeriti 2017.–2021. aasta protokolli hindamise käigus sidusrühmadega. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi Mauritiuse Vabariigiga sõlmitud kalandusprotokolli uuendamise vastu. Käesolev ettepanek 2017.–2021. aasta protokolli kehtivusaja pikendamiseks on osa protokolli uuendamist käsitlevatest läbirääkimistest.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Hindamise käigus konsulteeriti liikmesriikidega, tööstusharu esindajatega ja rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning Mauritiuse Vabariigi kalandussektori haldusasutuste ja kodanikuühiskonnaga. Konsultatsioonid toimusid ka kaugpüügi nõuandekomisjoni raames.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ühise kalanduspoliitika määruse artikli 31 lõike 10 kohaselt kutsus komisjon eel- ja järelhindamist tegema sõltumatu konsultandi.

               4.MÕJU EELARVELE

               Euroopa Liidu rahaline toetus kuueks kuuks on 287 500 eurot, mis jaguneb järgmiselt:

               a)110 000 euro suurune aastane summa protokolli pikendatud kehtivuse ajal juurdepääsuks protokollis sätestatud liikidesse kuuluvatele kalavarudele;

               b)110 000 euro suurune aastane toetus protokolli pikendatud kehtivuse ajal Mauritiuse Vabariigi kalandusvaldkonna arendamiseks. Toetus vastab Mauritiuse Vabariigi riikliku poliitika eesmärkidele edendada kalavarude säästvat majandamist kogu protokolli pikendatud kehtivusaja jooksul.

               c)67 500 euro suurune toetus merenduspoliitika ja ookeanimajanduse arendamiseks;

               Kulukohustuste ja maksete assigneeringute summa määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus, sealhulgas reservi eelarverida aasta alguses veel jõustumata protokollide jaoks
                  5
               .

               Kehtivusaja pikendamist käsitlevas kirjavahetuses on sätestatud, et neid summasid vähendatakse proportsionaalselt, kui läbirääkimised protokolli uuendamise üle jõuavad lõpule ja allkirjastatud protokolli hakatakse kohaldama enne kirjavahetuse teel kokku lepitud kuuekuuse pikendamistähtaja lõppu.

               2022/0014 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktidega a ja v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas nõukogu otsusega 2022/ … /EL
                  6
                [lisada viide] allkirjastati [lisada kuupäev] Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkulepe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) (edaspidi „kirjavahetuse vormis kokkulepe“),
                  7
                tingimusel et nimetatud kokkulepe sõlmitakse hiljem.

               (2)Kirjavahetuse vormis kokkuleppe eesmärk on võimaldada Euroopa Liidul ja Mauritiuse Vabariigil jätkata koostööd, et arendada säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Mauritiuse Vabariigi vetes ning anda liidu laevadele võimalus neis vetes kala püüda.

               (3)Kirjavahetuse vormis kokkulepe tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis kokkulepe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) kiidetakse liidu nimel heaks.

               Kirjavahetuse vormis kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Komisjon edastab liidu nimel kirjavahetuse vormis kokkuleppe punktis 10 sätestatud teate, et väljendada liidu nõusolekut end kokkuleppega siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.
                     ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.
                     Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: nõukogu otsus kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegus 7. detsembril 2021) liidu nimel sõlmimise kohta

               1.2.
                     Asjaomased poliitikavaldkonnad

                  08 – Põllumajandus- ja merenduspoliitika

                  08 05 – säästva kalapüügi partnerluslepingud ja piirkondlikud kalandusorganisatsioonid

                  08 05 01 – Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine

               1.3.
                     Ettepanek/algatus käsitleb:

               ◻ uut meedet

               ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  8

               X olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega

               1.4.
                     Eesmärgid

               1.4.1.
                     Üldeesmärgid

                  Läbirääkimiste pidamine ja säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimine kolmandate riikidega vastab üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevadele juurdepääs kolmandate riikide kalapüügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist ELi vetest väljaspool.

                  Säästva kalapüügi partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustele (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil).

               1.4.2.
                     Erieesmärgid

                  Erieesmärk

                  Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega säästva kalapüügi partnerluslepinguid kooskõlas muude Euroopa poliitikavaldkondadega.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Merendus ja kalandus, luua raamistik Euroopa Liidu laevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalapüügi partnerluslepingud) (eelarverida 08 05 01).

               1.4.3.
                     Oodatavad tulemused ja mõju

               Märkige, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Kalandusalase partnerluslepingu 2017.–2021. aasta protokolli kehtivusaja pikendamine vähendab ajavahemikku, mil Euroopa laevade püügitegevus on katkenud, võttes arvesse, et 2017.–2021. aasta protokolli kehtivusaeg lõppes 7. detsembril 2021 ning läbirääkimised ja uue protokolli vastuvõtmine võtavad aega. Protokolli kehtivusaega pikendatakse maksimaalselt kuue kuu võrra, kuni protokolli uuendamise üle peetavad läbirääkimised on lõpule viidud.

                  Protokolli kehtivusaja pikendamise kokkuleppega jätkatakse Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi valitsuse vahelise strateegilise kalanduspartnerluse loomist. Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud programmide elluviimise abil aitab protokolli kehtivusaja pikendamise kokkulepe jätkuvalt kalavarusid tõhusamalt majandada ja kaitsta, eelkõige teostada kontrolli ebaseadusliku kalapüügi üle ja selle vastu võidelda ning toetada väikesemahulist kalapüüki.

               1.4.4.
                     Tulemusnäitajad

               Märkige, milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi.

                  Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (püügilubade osakaal protokolliga pakutud võimalustest).

                  Püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubanduslik väärtus

                  Kaasa aitamine liidu tööhõivele ja lisandväärtuse loomisele ning liidu turu stabiliseerumisele (muude säästva kalapüügi partnerluslepingutega saavutatud tasemel).

                  Kaasa aitamine partnerriigi püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve parandamisele ning kalandussektori, eelkõige väikesemahulise kalapüügi arengule.

               1.5.
                     Ettepaneku/algatuse põhjendused

               1.5.1.
                     Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

                  Kirjavahetuse vormis kokkulepet, millega pikendatakse protokolli kehtivusaega, on kavas kohaldada ajutiselt alates 1. juulist 2022 või mis tahes hilisemast allkirjastamise kuupäevast, et vältida püügitegevuse katkemist pärast 2017.–2021. aasta protokolli kehtivusaja lõppemist.

               1.5.2.
                     ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

                  Kui EL ei sõlmi uut protokolli, siis ei saa liidu laevad kala püüda, sest kalandusalases partnerluslepingus on klausel, mille kohaselt ei ole lubatud kalapüük, mis ei toimu lepingu protokolliga kindlaks määratud raamistikus. ELi kaugpüügilaevastiku jaoks on protokollil seega selge lisaväärtus. Lisaks luuakse protokolliga raamistik Mauritiuse Vabariigi ning liidu tihedamaks koostööks. Sellise kokkuleppe sõlmimine, millega pikendatakse 2017.–2021. aasta protokolli kehtivusaega, on osa protokolli uuendamist käsitlevatest läbirääkimistest.

               1.5.3.

               1.5.4.
                     Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Kalandusalase partnerluslepingu raames toetuseks eraldatavad summad moodustavad Mauritiuse Vabariigi eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimise ja järelevalve üks tingimus on, et osa eraldistest peab olema suunatud (enamasti lisatuna riigieelarve seadusesse) kalandusministeeriumi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimisele. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks.

               1.5.5.
                     Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang

                  Ei kohaldata

               Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               X Piiratud kestusega

               ◻
                     Kehtib alates 2022. aastast kuni 2022. aastani.

               X
                     Finantsmõju avaldub kulukohustuste assigneeringutele ja maksete assigneeringutele 2022. aastal.

               ◻ Piiramatu kestusega

               Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  9

               X Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt

               X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               ◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               ◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               ◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetage);

               ◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               ◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;

               ◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               ◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               ◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               ◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

               2.
                     HALDUSMEETMED

               2.1.
                     Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Märkige sagedus ja tingimused.

                  Koostöös kalandusatašeega, kes töötab Euroopa Liidu delegatsioonis Mauritiuse Vabariigis, tagab komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat) pikendatud kohaldamisajaga 2017.–2021. aasta protokolli rakendamise korrapärase järelevalve seoses ettevõtjatepoolse püügivõimaluste kasutamise ja püügiandmetega ning valdkondliku toetuse tingimuste järgimisega.

                  Lisaks sellele on kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee iga-aastane kohtumine, kus komisjon ja Mauritiuse Vabariik teevad kokkuvõtte lepingu ja selle pikendatud kehtivusajaga protokolli elluviimisest ning ajakohastavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust.

               2.2.
                     Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.
                     Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus.

                  Kindlakstehtud risk on ELi laevaomanike puhul kalapüügivõimaluste alakasutamine ja Mauritiuse Vabariigi puhul valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summade mittetäielik kasutamine või kasutamisel tekkivad viivitused.

               2.2.2.
                     Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta

                  Ette on nähtud ulatuslik dialoog kalandusalases partnerluslepingus ja pikendatud kehtivusajaga protokollis sätestatud valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodid hõlmavad ka tulemuste ühist analüüsimist.

                  Lisaks sellele on partnerluslepingus ja protokollis eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras.

               2.2.3.
                     Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

               2.3.
                     Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias esitatud meetmed.

                  Komisjon kohustub pidama Mauritiuse Vabariigiga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada kalandusalase partnerluslepingu ja pikendatud kehtivusajaga protokolli haldamist ning suurendada ELi panust varude säästvasse majandamisse. Kõikide komisjoni poolt säästva kalapüügi partnerluslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. Eelkõige selgitatakse täpselt välja kolmandate riikide arvelduskonto, kuhu rahaline toetus makstakse. Protokollis on sätestatud, et rahaline toetus makstakse Mauritiuse Vabariigi valitsuse osutatud pangakontole.

               3.
                     ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.
                     Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kulu liik

                        Osamakse

                        Nr

                        Liigendatud/liigendamata
                           10
                        .

                        EFTA riigid
                           11

                        kandidaatriigid
                           12

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                         08 05 01

                        Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine

                        Liigendatud

                        Ei

                        Ei

                        Ei

                        Ei

               Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kulu liik

                        Osamakse

                        Nr

                        Liigendatud/ liigendamata.

                        EFTA riigid

                        kandidaatriigid

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.
                     Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele

               3.2.1.
                     Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               ◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               X
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Nr

                        2

                        Jätkusuutlik kasv: loodusvarad

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        2022

                        KOKKU

                        •Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida
                           13
                         08 05 01

                        Kulukohustused

                        (1 a)

                        0,288

                        0,288

                        Maksed

                        (2 a)

                        0,288

                        0,288

                        Eelarverida

                        Kulukohustused

                        (1b)

                        Maksed

                        (2b)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           14

                        Eelarverida

                        (3)

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 1a + 1b + 3

                        Maksed

                        = 2a + 2b

                        +3

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        0,288

                        0,288

                        Maksed

                        (5)

                        0,288

                        0,288

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        0,288

                        0,288

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        0,288

                        0,288

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki, tuleb eelmist jaotist korrata

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                         Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1 kuni 4 assigneeringud KOKKU
                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        0,288

                        0,288

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        0,288

                        0,288

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               Selle punkti täitmisel tuleks kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit, mis on esitatud

                  õigusaktile lisatava finantsselgituse lisas

                (sisekorraeeskirjade V lisa), ja laadida see üles DECIDE võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2020

                        2021

                        KOKKU

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        • Muud halduskulud

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU

                        Assigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU
                        Mitmeaastase finantsraamistiku

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2022

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1 kuni 5 assigneeringud KOKKU
                        Mitmeaastase finantsraamistiku

                        Kulukohustused

                        0,288

                        0,288

                        Maksed

                        0,288

                        0,288

               3.2.2.
                     Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Märkige eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        2022

                        KOKKU

                        Väljundi liik
                           15

                        Keskmine kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Koguarv

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           16
                         …

                        – Juurdepääs

                        Kord aastas

                        0,110

                        0,110

                        4,125

                        61,625

                        – Valdkondlik

                        Kord aastas

                        0,110+0,068

                        0,178

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        0,288

                        ERIEESMÄRK nr 2...

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

                        0,288

               3.2.3.
                     Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               X
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               ◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           17

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 kulud KOKKU
                           18

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                           19

                        Personalikulud

                        Muud
                        halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud KOKKU

                        KOKKU

               Personalikulude ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.1.
                     Hinnanguline personalivajadus

               X
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               ◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta N+2

                        Aasta N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01/11/21 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01/11 (otsene teadustegevus)

                        •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           20

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides)

                        XX 01 04 aa
                           21

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        XX 01 05 02/12/22 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02/12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (märkige)

                        KOKKU

               XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadi sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Pikendatud kehtivusajaga protokolli rakendamine (maksed, ELi laevade pääs Mauritiuse Vabariigi vetesse, püügilubade menetlemine), ühiskomiteede ettevalmistamine ja jälgimine, protokolli uuendamise ettevalmistamine: välishindamine, seadusandlikud menetlused, läbirääkimised.

                        Koosseisuväline personal

                        Pikendatud kehtivusajaga protokolli rakendamine: suhtlemine Mauritiuse Vabariigi ametiasutustega ELi laevade pääsuks Mauritiuse Vabariigi vetesse, püügilubade menetlemine, ühiskomiteede ettevalmistamine ja jälgimine, eelkõige valdkondliku toetuse rakendamine.

               3.2.4.
                     Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               Ettepanek/algatus:

               X
                     on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu.

                  See puudutab reservi eelarverea kasutamist (peatükk 40).

               ◻
                     tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu.

                  Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele ning nimetades kasutatavad rahastamisvahendid.

               ◻
                     nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist.

                  Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.
                     Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus:

               X
                     ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               ◻
                     hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                           N
                           22

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Nimetage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.
                     Hinnanguline mõju tuludele

               X
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               ◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               ◻
                     omavahenditele

               ◻
                     muudele tuludele

               märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu ◻

                    miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           23

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Sihtotstarbeliste tulude puhul märkige, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Muud märkused (nt tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod/valem või muu teave).

                     (1)

                        NÕUKOGU OTSUS, millega antakse luba alustada Mauritiuse Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokolli sõlmimise üle (11508/21).

                     (2)

                        Eelkõige COVID-19 pandeemiast tingitud praeguse ülemaailmse sanitaarolukorraga seotud tagajärgede tõttu.

                     (3)

                        Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (ELT L 279, 28.10.2017, lk 3).

                     (4)

                        ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

                     (5)

                        Kooskõlas eelarvealast koostööd käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega (2013/C 373/01).

                     (6)

                        ELT L […], […], lk […].

                     (7)

                        Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (ELT L 279, 28.10.2017, lk 3).

                     (8)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 58 lõike 2 punktile a või b.

                     (9)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/ET/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (10)

                        Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud.

                     (11)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (12)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (13)

                        Eelarve ametliku liigenduse kohaselt.

                     (14)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (15)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (16)

                        Vastavalt punktile 1.4.2 „Erieesmärk/erieesmärgid…“.

                     (17)

                        Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks: 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (18)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (19)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (20)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored spetsialistid delegatsioonides.

                     (21)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).

                     (22)

                        Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks: 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (23)

                        Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral tuleb märkida netosummad, s.t brutosumma pärast 20 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.1.2022
            COM(2022) 23 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               LISA
               Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis kokkulepe, milles käsitletakse sellise protokolli kehtivusaja pikendamist, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, ning mis aegus 7. detsembril 2021

               Euroopa Liidu kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Mul on au kinnitada, et Euroopa Liit ja Mauritiuse Vabariik on kokku leppinud järgmises ajutises korras, et pikendada kehtiva (8. detsember 2017 – 7. detsember 2021) protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) kehtivusaega kuni protokolli uuendamise üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimiseni.

               Sellega seoses on Euroopa Liit ja Mauritiuse Vabariik kokku leppinud järgmises:

               1)
                     Alates 1. jaanuarist 2022 või mis tahes muust hilisemast kuupäevast pärast kirjavahetuse vormis kokkuleppe allkirjastamist pikendatakse protokolli viimasel aastal kehtivat korda samadel tingimustel, kuni lepitakse kokku uus protokoll ja seda hakatakse kohaldama, kuid maksimaalselt kuue kuu võrra.

               2)
                     Protokolli kehtivusaja pikendamist käsitleva kokkuleppe kohaselt on ELi rahaline toetus laevade juurdepääsu tagamiseks Mauritiuse vetele pool protokolli artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud iga-aastasest toetusest, st 110 000 eurot, mis vastab 2 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile. Makse tehakse ühe maksena hiljemalt kolme kuu möödumisel kirjavahetuse vormis kokkuleppe ajutise kohaldamise kuupäevast. Protokolli artikli 4 lõikeid 5 ja 6 kohaldatakse mutatis mutandis.

               3)
                     Protokolli kehtivusaja pikendamist käsitleva kokkuleppe kohaselt on toetus Mauritiuse kalanduspoliitikale 110 000 eurot ning toetus merenduspoliitika ja ookeanimajanduse arendamiseks 67 500 eurot. Kalandusalase partnerluslepingu artikli 9 kohane ühiskomitee kiidab selle summa maksmise protokolli artikli 5 lõike 1 kohaselt heaks hiljemalt kolme kuu jooksul pärast kirjavahetuse vormis kokkuleppe kohaldamise alguskuupäeva. Valdkondlik rahaline toetus makstakse välja ühe osamaksena vastavalt heakskiidetud kavale.

               4)
                     Kui läbirääkimised protokolli uuendamise üle jõuavad lõpule, protokollile kirjutatakse alla ja see jõustub (ajutiselt) enne eespool punktis 1 sätestatud kuuekuuse perioodi lõppu, vähendatakse eespool punktides 2 ja 3 osutatud rahalist toetust pro rata temporis-põhimõttel. Kohaldatavale vähendusele vastav summa, mis on juba välja makstud, arvatakse maha uue protokolli alusel makstavast esimesest rahalisest toetusest.

               5)
                     Protokolli kehtivusaja pikendamist käsitleva kokkuleppe kohaldamisaja jooksul antakse kalapüügiload välja kooskõlas protokolli lisa II peatükiga. Ettemaks seinnoodalaevade ja õngejadalaevade eest vastab poolele lisa II peatüki punkti 3 alapunkti 3 alapunktides a–c protokolli kohaldamise viimasel aastal sätestatud tasudest ning poolele punkti 3 alapunkti 3 alapunktides a–c osutatud tuuni ja tuunilaadsete liikide vastavatest kogustest. Varustuslaevade suhtes kohaldatav litsentsitasu moodustab poole lisa II peatüki punktis 4 sätestatud tasust ning on seega 2 000 eurot.

               6)
                     Protokolli kehtivusaja pikendamist käsitleva kokkuleppe alusel välja antud kalapüügiload kehtivad pikendatud kehtivusaja lõpuni.

               7)
                     Liit esitab protokolli lisa III peatükis sätestatud püügiaruanded Mauritiusele enne iga kvartali lõppu, püügiandmed esitatakse iga püügiloaga liidu laeva kohta; Mauritius esitab iga kolme kuu tagant püügiloaga liidu laevade püügiandmed, mis on saadud püügipäevikutest.

               8)
                     Iga seinnoodalaeva ja triivõngelaeva kohta saadab liit Mauritiusele ja laevaomanikule hiljemalt kolm kuud pärast protokolli kehtivusaja pikendusperioodi lõppu lõpparuande tasude kohta, mida laev pikendusperioodi eest võlgneb. Kui lõpparuandes esitatud summa on suurem kui punktis 5 osutatud ettemaks, maksab laevaomanik tasumata jääksumma hiljemalt kolm kuud pärast lõpparuande kättesaamist. Ettemaksu summa, mis ületab lõpparuandes esitatud summat, ei kuulu hüvitamisele. Mauritius järgib lõpparuande kättesaamisel ja selle vaidlustamisel III peatüki punktis 5 sätestatud menetlust mutatis mutandis.

               9)
                     Meremeeste pardaleminek on sätestatud protokolli lisa VII peatükis, mille kohaselt võtavad liidu laevad Mauritiuse vetes tegutsedes pardale kuus Mauritiuse kvalifitseeritud meremeest.

               10)
                     Kirjavahetuse vormis kokkulepet kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2022 või alates mis tahes muust hilisemast kuupäevast pärast kokkuleppele allakirjutamise kuupäeva kuni kokkuleppe jõustumiseni. Kokkulepe jõustub kuupäeval, kui kokkuleppeosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               Oleksin tänulik, kui teataksite mulle selle kirja kättesaamisest ja kinnitaksite, et Mauritiuse Vabariik nõustub selle sisuga.

               Lugupidamisega,

               Euroopa Liidu nimel

               Mauritiuse Vabariigi kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

               „Lugupeetud kirjasaaja

               Mul on au kinnitada, et Euroopa Liit ja Mauritiuse Vabariik on kokku leppinud järgmises ajutises korras, et pikendada kehtiva (8. detsember 2017 – 7. detsember 2021) protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) kehtivusaega kuni protokolli uuendamise üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimiseni.

               Sellega seoses on Euroopa Liit ja Mauritiuse Vabariik kokku leppinud järgmises:

               1)
                     Alates 1. jaanuarist 2022 või mis tahes muust hilisemast kuupäevast pärast kirjavahetuse vormis kokkuleppe allkirjastamist pikendatakse protokolli viimasel aastal kehtivat korda samadel tingimustel, kuni lepitakse kokku uus protokoll ja seda hakatakse kohaldama, kuid maksimaalselt kuue kuu võrra.

               2)
                     Protokolli kehtivusaja pikendamist käsitleva kokkuleppe kohaselt on ELi rahaline toetus laevade juurdepääsu tagamiseks Mauritiuse vetele pool protokolli artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud iga-aastasest toetusest, st 110 000 eurot, mis vastab 2 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile. Makse tehakse ühe maksena hiljemalt kolme kuu möödumisel kirjavahetuse vormis kokkuleppe ajutise kohaldamise kuupäevast. Protokolli artikli 4 lõikeid 5 ja 6 kohaldatakse mutatis mutandis.

               3)
                     Protokolli kehtivusaja pikendamist käsitleva kokkuleppe kohaselt on toetus Mauritiuse kalanduspoliitikale 110 000 eurot ning toetus merenduspoliitika ja ookeanimajanduse arendamiseks 67 500 eurot. Kalandusalase partnerluslepingu artikli 9 kohane ühiskomitee kiidab selle summa maksmise protokolli artikli 5 lõike 1 kohaselt heaks hiljemalt kolme kuu jooksul pärast kirjavahetuse vormis kokkuleppe kohaldamise alguskuupäeva. Valdkondlik rahaline toetus makstakse välja ühe osamaksena vastavalt heakskiidetud kavale.

               4)
                     Kui läbirääkimised protokolli uuendamise üle jõuavad lõpule, protokollile kirjutatakse alla ja see jõustub (ajutiselt) enne eespool punktis 1 sätestatud kuuekuuse perioodi lõppu, vähendatakse eespool punktides 2 ja 3 osutatud rahalist toetust pro rata temporis-põhimõttel. Kohaldatavale vähendusele vastav summa, mis on juba välja makstud, arvatakse maha uue protokolli alusel makstavast esimesest rahalisest toetusest.

               5)
                     Protokolli kehtivusaja pikendamist käsitleva kokkuleppe kohaldamisaja jooksul antakse kalapüügiload välja kooskõlas protokolli lisa II peatükiga. Ettemaks seinnoodalaevade ja õngejadalaevade eest vastab poolele lisa II peatüki punkti 3 alapunkti 3 alapunktides a–c protokolli kohaldamise viimasel aastal sätestatud tasudest ning poolele punkti 3 alapunkti 3 alapunktides a–c osutatud tuuni ja tuunilaadsete liikide vastavatest kogustest. Varustuslaevade suhtes kohaldatav litsentsitasu moodustab poole lisa II peatüki punktis 4 sätestatud tasust ning on seega 2 000 eurot.

               6)
                     Protokolli kehtivusaja pikendamist käsitleva kokkuleppe alusel välja antud kalapüügiload kehtivad pikendatud kehtivusaja lõpuni.

               7)
                     Liit esitab protokolli lisa III peatükis sätestatud püügiaruanded Mauritiusele enne iga kvartali lõppu, püügiandmed esitatakse iga püügiloaga liidu laeva kohta; Mauritius esitab iga kolme kuu tagant püügiloaga liidu laevade püügiandmed, mis on saadud püügipäevikutest.

               8)
                     Iga seinnoodalaeva ja triivõngelaeva kohta saadab liit Mauritiusele ja laevaomanikule hiljemalt kolm kuud pärast protokolli kehtivusaja pikendusperioodi lõppu lõpparuande tasude kohta, mida laev pikendusperioodi eest võlgneb. Kui lõpparuandes esitatud summa on suurem kui punktis 5 osutatud ettemaks, maksab laevaomanik tasumata jääksumma hiljemalt kolm kuud pärast lõpparuande kättesaamist. Ettemaksu summa, mis ületab lõpparuandes esitatud summat, ei kuulu hüvitamisele. Mauritius järgib lõpparuande kättesaamisel ja selle vaidlustamisel III peatüki punktis 5 sätestatud menetlust mutatis mutandis.

               9)
                     Meremeeste pardaleminek on sätestatud protokolli lisa VII peatükis, mille kohaselt võtavad liidu laevad Mauritiuse vetes tegutsedes pardale kuus Mauritiuse kvalifitseeritud meremeest.

               10)
                     Kirjavahetuse vormis kokkulepet kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2022 või alates mis tahes muust hilisemast kuupäevast pärast kokkuleppele allakirjutamise kuupäeva kuni kokkuleppe jõustumiseni. Kokkulepe jõustub kuupäeval, kui kokkuleppeosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               Oleksin tänulik, kui teataksite mulle selle kirja kättesaamisest ja kinnitaksite, et Mauritiuse Vabariik nõustub selle sisuga.

               Lugupidamisega“

               Kinnitan, et Teie kirja sisu on Mauritiuse Vabariigile vastuvõetav.

               Teie kiri koos käesoleva kirjaga moodustab Teie ettepanekule vastava kokkuleppe.

               Lugupidamisega,

               Mauritiuse Vabariigi nimel


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.1.2022
            COM(2022) 25 final
            2022/0015(BUD)

            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutusele võtmise kohta (EGF/2022/000 TA 2022 – Tehniline abi komisjoni algatusel)

               SELETUSKIRI

               Koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määruses (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                  Põhiandmed:

                  EGFi viitenumber
                        EGF/2022/000

                  Euroopa Komisjon
                        Tehniline abi

                  Halduskulud: eelarve (eurodes)
                        290 000

                  % halduskuludest (piirmäär: 0,5 %)
                        0,14%

               EGFi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada igal aastal tehnilise abi rahastamiseks maksimaalselt 0,5 % EGFi iga-aastasest maksimumsummast.

               Rahastatav tehniline abi ja eeldatavate kulude jaotus

               1.COVID-19 pandeemia ei häirinud mitte ainult EGFiga seonduvate taotluste esitamist, vaid muutis ebakindlaks ka üldise tegevuse, eelkõige füüsilist kohalolu eeldavate sündmuste toimumise. Seega ei taotlenud komisjon 2021. aastal tehnilise abi toetust. 2022. aasta kohta esitatud ettepanekut on kohandatud vastavalt praegusele olukorrale.

               2.Vahendeid kasutatakse EGFi määruse artikli 11 lõigetes 1 ja 4 ning artikli 12 lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud kulude katmiseks järgmiselt. Euroopa Komisjon haldab vahendeid otsese eelarve täitmise raames.

                        Kirjeldus

                        Kogukulu
                        (eurodes)

                        Halduskulud

                        190 000

                        Tehnilised kulud

                        100 000

                        Eeldatavad kulud kokku

                        290 000

               3.Halduskulud:

               ·EGFi kontaktisikute eksperdirühm, kuhu kuulub kaks liiget igast liikmesriigist, peab oma korrapäraseid koosolekuid (2022. aasta esimeses ja teises pooles ning 2023. aasta esimeses pooles). Pandeemia tõttu oli 2021. aasta koosolek virtuaalne. Praeguse kava kohaselt peetakse 2022. aastal tõenäoliselt koosolekuid taas füüsilise kohalolekuga.

               ·Komisjon korraldab liikmesriikide vahel kontaktide loomise edendamiseks seminari, milles osalevad EGFi rakendusasutused ja sotsiaalpartnerid. See toimub eksperdirühma 2022. aasta koosolekule eelneval päeval. Koosolek toimub tõenäoliselt füüsilise koosolekuna.

               ·Teavitamine: komisjoni kodulehe rubriigis „Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus“ EGFi jaoks loodud veebisaiti,
                  2
                mille haldamise eest komisjon EGFi määruse artikli 12 lõike 2 kohaselt vastutab, ajakohastatakse ja täiendatakse regulaarselt ja kogu sellel esitatav uus teave tõlgitakse kõigisse ELi ametlikesse keeltesse. Suurendatakse teadlikkust EGFist ja edendatakse selle nähtavust. EGFi käsitletakse mitmesugustes komisjoni väljaannetes ja selle kohta luuakse audiovisuaalmaterjale, nagu on sätestatud EGFi määruse artikli 11 lõikes 1.

               4.Tehnilised kulud

               ·Elektroonilise andmevahetussüsteemi hooldus ja ajakohastamine. Komisjon jätkab standardmenetluste väljatöötamist, et EGFi taotlusi saaks esitada ja hallata ühise fondihaldussüsteemi (SFC-süsteem) funktsioonide kaudu. See lihtsustab EGFile taotluste esitamist, kiirendab taotluste töötlemist ja võimaldab andmeid erinevatest aruannetest lihtsamalt kätte saada. SFC-liides hõlbustab ka EGFi finantstehinguid. Nende hulka kuuluvad eelkõige järgmised kulud:

               –2014.–2020. aastal SFC-rakenduse hooldamine, samuti juhtumite lõpetamiseks vajalik edasine arendamine;

               –2021.–2027. aastal EGFi SFC-liidese edasiarendamine, eelkõige selle uued funktsioonid ja kohandused, et viia SFC-süsteem kooskõlla EGFi määruse 2021.–2027. aasta nõuetega.

               ·Järelevalve ja andmete kogumine: komisjon kogub andmeid saadud, makstud ja lõpetatud taotluste ning kavandatud ja rakendatud meetmete kohta. Need andmed tehakse kättesaadavaks veebisaidil ja nende põhjal koostatakse edaspidi iga kahe aasta tagant aruanne.

               Rahastamine

               5.Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027)
                  3
                artikli 8 kohaselt on EGFi iga-aastase maksimumeelarvena 2022. aastal 2018. aasta hindades ette nähtud 186 miljonit eurot (2022. aasta hindades 201 332 382 eurot).

               6.EGFi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel teha tehnilise abi rahastamiseks kättesaadavaks maksimaalselt 0,5 % fondi vahenditest. Praegu on võimalik kasutada kogu 2022. aastaks ette nähtud summat. Kavandatud summa moodustab 0,14 % EGFi 2022. aastaks ettenähtud maksimumeelarvest.

               7.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava kohta)
                  4
                punktis 9.

               Seotud õigusaktid

               8.EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 290 000 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               Maksete assigneeringute allikas

               9.EGFi eelarverealt eraldatavaid assigneeringuid kasutatakse tehnilise abi jaoks vajatava 290 000 euro suuruse summa katmiseks.

               2022/0015 (BUD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutusele võtmise kohta (EGF/2022/000 TA 2022 – Tehniline abi komisjoni algatusel)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013,
                  5
                eriti selle artikli 15 lõiget 1,

               võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava,
                  6
                ja eriti selle punkti 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on näidata üles solidaarsust ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet liidus, toetades suurte restruktureerimiste käigus koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidates neil võimalikult kiiresti saada uuesti inimväärset ja kestlikku tööd.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093
                  7
                artikli 8 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades).

               (3)Määruse (EL) 2021/691 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada tehnilise abi rahastamiseks kõige rohkem 0,5 % fondi iga-aastasest maksimumsummast.

               (4)Seega tuleks komisjoni algatusel antava 290 000 euro suuruse tehnilise abi rahastamiseks võtta kasutusele EGFi vahendid.

               (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvest võetakse koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 290 000 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
                  8*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

                     (2)

                  http://ec.europa.eu/egf

                     (3)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/15.

                     (4)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/29.

                     (5)

                        ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

                     (6)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/29.

                     (7)

                        Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk I/15).

                     (8)
                  *
                        Kuupäeva lisab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.1.2022
            COM(2022) 26 final
            2022/0016(COD)

            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses selle kohaldamisajaga ning Boliivias teravilja- ning õli- ja kiutaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsuse ning Boliivias toodetud teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne samaväärsusega
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõukogu otsuses 2003/17/EÜ on sätestatud teatavates ELi mittekuuluvates riikides vastavalt direktiividele 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ tehtavate põldtunnustamiste samaväärsus ja kasvatatavate teatavate liikide seemne samaväärsus. On leitud, et neis riikides koristatud ja kontrollitud seemet käsitlevate siseriiklike eeskirjadega antakse seemne omaduste ning seemne katsetamise, sordiehtsuse tagamise, märgistamise ja kontrolli korra osas samad tagatised nagu Euroopa Liidus koristatud ja kontrollitud seemet käsitlevate sätetega. Neist kolmandatest riikidest pärit seemet võib seejärel liidus turustada. Selline samaväärsuse süsteem aitab tagada seemne pideva tarnimise liitu.

               Otsus 2003/17/EÜ kaotab kehtivuse 31. detsembril 2022. Käesoleva ettepaneku eesmärk on pikendada kõnealuse otsuse kohaldamisaega, et hoida ära häirete riski seemne impordil liitu. Liidu õigusaktide kohaselt sertifitseeritud seemne tootmiseks on vaja teha mitmeid investeeringuid (näiteks sortide registreerimine liidu ühtsetes sordilehtedes). Lisaks on turulelaskmiseks piisavate seemnekoguste saamiseks vaja mitme aasta pikkust paljundamistööd. Neid aspekte arvesse võttes peetakse asjakohaseks pikendada samaväärsuse kehtivusaega seitsme aasta võrra.

               Lisaks on käesoleva ettepaneku eesmärk lisada Boliivia nende kolmandate riikide loetellu, mille puhul tunnustatakse samaväärsust. Boliivia ei ole selliste kolmandate riikide loetelus. Seepärast ei ole praegu võimalik Boliivias koristatud teraviljaseemet (mais ja sorgo) ning õli- ja kiutaimede seemet (päevalill) liitu importida.

               Boliivia esitas 29. jaanuaril 2016 komisjonile taotluse, milles paluti, et komisjon peaks Boliivias toodetud ja riigi asjaomaste asutuste tehtud ametliku kontrolli läbinud sorgo-, maisi- ja päevalilleseemet sordiehtsuse, tervise ja kvaliteedi suhtes pakutavate tagatiste poolest samaväärsena ELis toodetud seemnega.

               Pärast taotluse saamist hindas komisjon Boliivias kohaldatavaid õigusakte ning auditeeris Boliivias seemnetootmis- ja -sertifitseerimissüsteemi
                  1
               . Komisjon soovitas viia mõned Boliivias seemne tootmise ja sertifitseerimise suhtes kohaldatavad eeskirjad ja tehnilised standardid kooskõlla OECD rahvusvaheliseks kaubanduseks ette nähtud seemnete sordisertifitseerimise kavade nõuetega ning direktiividega 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ. 30. novembriks 2018 oli Boliivia võtnud vastu kõik vajalikud haldusresolutsioonid komisjoni soovituste rakendamiseks, mistõttu komisjon leidis, et kehtiv Boliivia süsteem pakub samu tagatisi kui ELi süsteem.

               Ettepanekuga elavdatakse Boliivia ja ELi vahelist seemnekaubandust. ELis asuvad ettevõtted, kellel on õigus paljundada ELi ühtsesse sordilehte kantud maisi-, sorgo- ja päevalillesorte, saavad Boliivia seemnetootmisvõimsusse investeerides mitmekesistada oma seemnetootmispiirkondi, et vähendada ühes kliimavööndis tootmise riske. Boliivia peamine eelis ELi turul oleks seemnetootmine ELi seemnetootmishooajale vastupidisel ajal, mis tagaks kevadel põhjapoolkeral teatavate seemnete kättesaadavuse. Samaväärsuse tunnustamine aitaks seega tagada kvaliteetse seemne pideva tarne ELi. Samuti võib see muuta Boliivia põllumajanduse arengusse investeerimise ELis asuvate ettevõtete jaoks atraktiivsemaks, kuna EList saab eksporditurg.

               Eespool nimetatud põhjustel on asjakohane tunnistada Boliivia seemnetootmis- ja -sertifitseerimissüsteem samaväärseks ELi omaga ning lubada sellest riigist sorgo-, maisi- ja päevalilleseemne importi ELi turule.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Tegu on olemasolevate nõuete tehnilise rakendamisega ja seega on see kooskõlas seemneturustusvaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidega, sest selle eesmärk on tagada seemnega kauplemise sujuv jätkumine ja pidev seemnega varustatus liidus.

                  Lisaks on käesolev ettepanek kooskõlas 2018. aastal algatatud ELi Boliiviat käsitleva ühisstrateegia eesmärkidega, sest sellega edendatakse liidu eeskirjadele vastava seemnega kauplemist ja aidatakse kaasa Boliivia maaelu arengule.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesoleva õigusakti õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, millega antakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule volitused kehtestada ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide järgimiseks vajalikud sätted.

               •
                     Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Algatus kuulub ELi ainupädevusse vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 43. Seetõttu subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata.

               Lisaks on seemne turustamisega seotud nõuded reguleeritud liidu tasandil. Selleks et tagada imporditud seemne vaba liikumine ühtsel turul, on vaja liidu tasandi meetmeid.

               •
                     Proportsionaalsus

                  See on ainus võimalik liidu meetme vorm taotletava eesmärgi saavutamiseks.

               •
                     Vahendi valik

                  Olemasolevate nõuete tehniliseks rakendamiseks on asjakohane vahend otsus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •
                     Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •
                     Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Liikmesriike on teavitatud Boliivia asjakohaste õigusaktide õiguslikust hindamisest ja Boliivia süsteemi samaväärsuse kindlakstegemiseks tehtud auditist ning nendega on konsulteeritud algatuse elementide asjus. Boliivia on auditiaruande projekti kohta esitanud oma märkused ja teinud soovitatud muudatused, et kõrvaldada leitud puudusi. Parema õigusloome portaalis oli 19. augustist 2021 kuni 30. septembrini 2021 avaldatud Boliiviale samaväärsuse tagamise tegevuskava, millele oodati sidusrühmade tagasisidet. Esitati ainult üks arvamus ja selles ei seatud kahtluse alla ettepanekut anda Boliiviale samaväärsus. Sidusrühmi ja liikmesriike on samuti teavitatud nõukogu otsuse 2003/17/EÜ kohaldamise pikendamisest.

               •
                     Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  ELi samaväärsuse süsteem on kasutusel juba aastakümneid ja see on suurel määral tuginenud OECD rahvusvaheliseks kaubanduseks ette nähtud seemnete sordisertifitseerimise kavadele ja Rahvusvahelise Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) asjakohastele meetoditele, või kui see on asjakohane, toiminud Ametlike Seemneanalüütikute Assotsiatsiooni (AOSA) eeskirjade kohaselt. Selline rahvusvahelise seemnekaubanduse mitmepoolne raamistik pakub lisatagatisi imporditud seemne kvaliteedi ja selle vastavuse kohta ELi õigusaktidele.

                  Kolmandatest riikidest samaväärsuse süsteemi alusel imporditud seemne suhtes kohaldatakse vähemalt pisteliselt ametlikku kontrolli, mida liikmesriigid teevad seoses seemne turustamisega, et kontrollida vastavust seemneturu direktiivides 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ sätestatud nõuetele ja tingimustele.

                  Komisjon on Boliivias kehtivat süsteemi õiguslikult hinnanud. Lisaks on komisjoni talitused teinud Boliivias auditi ja koostanud auditi tulemusi kirjeldava aruande, mis on kättesaadav komisjoni veebisaidil. Boliivia on ka OECD seemnekavade liige ning OECD kavade raames sertifitseerimiseks võetakse seemnetest proove ja analüüsitakse neid ISTA eeskirjade järgi.

               •
                     Mõju hindamine

                  Tegu on puhtalt tehnilist laadi otsusega, millega rakendatakse kehtivaid eeskirju. Kolmandates riikides tehtud seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsuse tunnustamine ja kolmandates riikides toodetud seemne samaväärsuse tunnustamine põhineb OECD rahvusvaheliseks kaubanduseks ette nähtud seemnete sordisertifitseerimise kavadel ja Rahvusvahelise Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) meetoditel. EL ja selle liikmesriigid on tihedalt kaasatud kõnealuste kavade ja meetodite väljatöötamisse, millel põhinevad ka liidu õigusaktid ja mille alusel toimub seemne eksport liikmesriikidest kolmandatesse riikidesse.  Seetõttu mõju hindamise nõuet ei kohaldata.

               •
                     Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Ettepanek ei ole seotud õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmiga. Ettepanek ei mõjuta ettevõtjate kulusid nõuete täitmisel. Digitaalset kontrolli käesoleva ettepaneku suhtes ei kohaldata.

               •
                     Põhiõigused

                  Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Ei kohaldata

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ettepaneku ainsa sisulise sättega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ, pikendades esiteks selle kohaldamisaega 31. detsembrini 2029 ja, teiseks, lisades Boliivia nende kolmandate riikide loetellu, mille puhul käsitatakse seemnekultuuride põldtunnustamist ja nendes riikides kasvatatud seemneid samaväärsena ELi põldtunnustamise ja seemnetootmisega, kuid ainult sorgo, maisi ja päevalillede puhul.

               2022/0016 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses selle kohaldamisajaga ning Boliivias teravilja- ning õli- ja kiutaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsuse ning Boliivias toodetud teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne samaväärsusega

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,
                  2

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsuses 2003/17/EÜ
                  3
                on sätestatud, et teatavatel tingimustel käsitatakse teatavate seemnekultuuride põldtunnustamist, mis on tehtud kõnealuse otsuse I lisas loetletud kolmandates riikides, samaväärsena liidu õiguse kohaselt tehtud põldtunnustamisega. Samuti on selles sätestatud, et teatavatel tingimustel käsitatakse nendes riikides kasvatatud teatavate liikide seemet samaväärsena liidu õiguse kohaselt toodetud seemnega.

               (2)Kõnealuste kolmandate riikide samaväärsuse tunnustamise aluseks on rahvusvahelise seemnekaubanduse mitmepoolne raamistik, nimelt OECD rahvusvaheliseks kaubanduseks ette nähtud seemnete sordisertifitseerimise kavad ja Rahvusvahelise Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) asjakohased meetodid, või kui see on asjakohane, Ametlike Seemneanalüütikute Assotsiatsiooni (AOSA) eeskirjad. Komisjon on mõnes neist kolmandatest riikidest teinud ka õiguslikke hindamisi ja auditeid, et kontrollida enne samaväärsuse esmakordset tunnustamist nende vastavust liidu õigusaktide nõuetele. OECD raames tehtavad iga-aastased kontrollid ja aruandlus, laborite korrapärane uuesti auditeerimine ISTA akrediteeringu jaoks ning liidu õigusaktide kohased ametlikud kontrollid näitavad, et kõnealustes kolmandates riikides tehtavad põldtunnustamised pakuvad jätkuvalt samu tagatisi kui liikmesriikides tehtavad põldtunnustamised ning et kõnealustes kolmandates riikides toodetud ja sertifitseeritud seeme pakub jätkuvalt samu tagatisi kui liikmesriikides toodetud ja sertifitseeritud seeme. Seepärast tuleks kõnealuseid põldtunnustamisi ja seemet jätkuvalt käsitada samaväärsena liidus nõutuga.

               (3)2016. aastal esitas Boliivia komisjonile taotluse tunnistada samaväärseks Boliivia seemnekultuuride põldtunnustamise süsteem ning Boliivias toodetud ja sertifitseeritud liikide Sorghum spp. (sorgo), Zea mays (mais) ja Helianthus annuus (päevalill) seeme.

               (4)Komisjon hindas Boliivia asjakohaseid õigusakte ja auditeeris 2018. aastal Boliivias maisi-, sorgo- ja päevalilleseemne tootmise ja sertifitseerimise ametliku kontrolli süsteemi ning selle samaväärsust liidu nõuetega. Komisjon avaldas auditi tulemused aruandes.
                  4

               (5)Auditist nähtus, et seemnetootmis- ja -sertifitseerimissüsteem on Boliivias hästi korraldatud. Komisjon tegi kindlaks mõned puudused ja esitas Boliiviale soovitused. Kuna Boliivia kõrvaldas need puudused 30. novembriks 2018, vastab ta otsuse 2003/17/EÜ II lisas sätestatud tingimustele ning nõukogu direktiivides 66/402/EMÜ
                  5
                ja 2002/57/EÜ
                  6
                sätestatud vastavatele nõuetele.

               (6)Seetõttu on asjakohane tunnistada samaväärseks Boliivias tehtavad seemnekultuuride sorgo, maisi ja päevalille põldtunnustamised ning tunnistada samaväärseks Boliivias toodetud sorgo-, maisi- ja päevalilleseeme, mille Boliivia ametiasutused on ametlikult sertifitseerinud.

               (7)Kuna otsus 2003/17/EÜ kaotab 31. detsembril 2022 kehtivuse, tuleks pikendada ajavahemikku, mille jooksul samaväärsust kõnealuse otsuse alusel tunnustatakse, et hoida ära riski häirete tekkimiseks seemne liitu importimisel. Võttes arvesse investeeringuid ja aega, mida on vaja liidu õigusaktide kohaselt sertifitseeritud seemne tootmiseks, on asjakohane pikendada kõnealust ajavahemikku seitsme aasta võrra.

               (8)Otsust 2003/17/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1
               Otsuse 2003/17/EÜ muutmine

               Otsust 2003/17/EÜ muudetakse järgmiselt:

               (1)artiklis 6 asendatakse kuupäev „31. detsember 2022“ kuupäevaga „31. detsember 2029“;

               (2)I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

               Artikkel 2
               Jõustumine

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3
               Adressaadid

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        Final report of an audit carried in the Plurinational State of Bolivia from 14 March 2018 to 22 March 2018 in order to evaluate the system of official controls and certification of seed and their equivalence with European Union requirements (Aruanne Boliivia Paljurahvuselises Riigis 14.‒22. märtsil 2018 tehtud auditi kohta, mille käigus hinnati seemne ametliku kontrolli ja sertifitseerimise süsteemi ja selle vastavust Euroopa Liidu nõuetega), http://ec.europa.eu/food/fvo/rep_details_2_en.cfm?rep_id=4005.

                     (2)

                        ELT C , , lk .

                     (3)

                        Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta otsus 2003/17/EÜ kolmandates riikides teostatud seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsuse ja kolmandates riikides kasvatatud seemne samaväärsuse kohta (EÜT L 8, 14.1.2003, lk 10).

                     (4)

                        Final report of an audit carried in the Plurinational State of Bolivia from 14 March 2018 to 22 March 2018 in order to evaluate the system of official controls and certification of seed and their equivalence with European Union requirements (Aruanne Boliivia Paljurahvuselises Riigis 14.‒22. märtsil 2018 tehtud auditi kohta, mille käigus hinnati seemne ametliku kontrolli ja sertifitseerimise süsteemi ja selle vastavust Euroopa Liidu nõuetega), http://ec.europa.eu/food/fvo/rep_details_2_en.cfm?rep_id=4005.

                     (5)

                        Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309).

                     (6)

                        Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.1.2022
            COM(2022) 26 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses selle kohaldamisajaga ning Boliivias teravilja- ning õli- ja kiutaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsuse ning Boliivias toodetud teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne samaväärsusega

               LISA

               Otsuse 2003/17/EÜ I lisa tabelit muudetakse järgmiselt:

               (1)esimese veeru pealkirja „Riik“ allmärkust muudetakse järgmiselt:

               „(1) AR – Argentina, AU – Austraalia, BO ‒ Boliivia, BR – Brasiilia, CA – Kanada, CL – Tšiili, GB – Ühendkuningriik, IL – Iisrael, MA – Maroko, MD – Moldova Vabariik, NZ – Uus-Meremaa, RS – Serbia, TR – Türgi, UA – Ukraina, US – Ameerika Ühendriigid, UY – Uruguay, ZA – Lõuna-Aafrika.“;

               (2)kannete „AU“ ja „BR“ vahele lisatakse järgmine kanne:

               „

                        BO

                        Ministry of Rural Development and Land
                           Bolivia

                        Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ

                        66/402/EMÜ – ainult seoses liikidega Zea mays ja Sorghum spp.;

                        2002/57/EÜ – ainult seoses liigiga Helianthus annuus

               “.