title: Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, [kuupäev], millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) {SeK(2008) 3021} {SEK(2008) 3022}

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0847

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 10.12.2008KOM(2008) 847 lõplik2008/0239 (COD)Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr .../2008,[kuupäev], millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II){SeK(2008) 3021}{SEK(2008) 3022}(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU SISU1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgidTeise Marco Polo programmiga ei ole saavutatud täielikult eesmärke, mis seati programmi õiguslikus aluses seoses ümbersuunamise ja liikluse vältimisega. Kuigi programmiga saavutatakse märkimisväärne ümbersuunamine, näitavad nii teise Marco Polo programmi 2008. aasta teise projektikonkursi kui ka esimese Marco Polo programmi välishindamise tulemused, et programmiga ei saavutata tõenäoliselt selle õiguslikus aluses kavandatud eesmärki vältida olulist osa või suunata ümber oluline osa Euroopa rahvusvahelise autokaubaveo eeldatavast kogukasvust.Välishinnangu kohaselt ei ole esimese Marco Polo programmi rakendamisel saavutatud ümbersuunamismeetme eesmärki; hinnangus prognoositakse, et kõnealusest eesmärgist saavutatakse 64 %[1]. Seda kinnitavad ka teise Marco Polo programmi teise projektikonkursi taotlused, mis näitavad kavandatud ümbersuunamise kogumahu olulist vähenemist. Peale selle ei ole teise programmiga kasutusele võetud uute meetmete – meremagistraalid ja liikluse vältimine – kohta esitatud piisavalt taotlusi (2007. aastal ainult 9 % taotlustest ja 2008. aastal 4 % taotlustest).Kavandatud muudatustega soovitakse programmi tõhustada seoses tonnkilomeetrite vältimise või ümbersuunamisega, et saavutada õiguslikus aluses seatud eesmärgid. Erimeetmete eesmärk on suurendada rahastamistaotluste arvu, edendades väikeettevõtjate, eelkõige siseveetranspordi ettevõtete osalemist, madaldades abikõlblikkuse künnist, suurendades toetuste määra ja lihtsustades programmiga seotud haldusmenetlusi.Programmi hindamineMääruse artiklis 14 on sätestatud, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele hindamisaruande Marco Polo programmi tulemuste kohta aastatel 2003–2006. Kui aruandest ilmneb vajadus Marco Polo II programmi kohandada, esitab komisjon vastavad ettepanekud.Seetõttu toimus 2007. aastal programmi sõltumatu hindamine[2]. Hindajate tulemused näitavad järgmist.-  Programm on sobiv strateegia, millega aidata kaasa tõhusa ja jätkusuutliku transpordisüsteemi loomisele, ja see täiendab muid EÜ meetmeid.-  Programmi tõhusust maanteeummikute vähendamisel tuleks rohkem rõhutada ja muuta see nähtavamaks.-  Programmiga võib suurendada märkimisväärselt ettevõtlusinvesteeringuid. Iga planeeritud toetuseuroga on seotud 20 euro ulatuses abikõlblikke kulusid.-  Programmiga saavutatakse eelduste kohaselt 30,6 miljardi tonnkilomeetri ümbersuunamine, mis moodustab 64 % selle eesmärgist.-  Programmiga on kasutatud ainult 73 % olemaolevast eelarvest.-  Programm toob eeldatavasti välist kasu kokku umbes 650 miljoni euro ulatuses, kuna ummikute, keskkonna ja veoohutusega seotud kulud ning muud kulud vähenevad.-  Taotlejad leiavad, et ettepanekute hindamise ametlikud etapid ja enne lepingu allkirjastamist järgitavad menetlused on keerukad ja läbipaistmatud ning et lepingualaste läbirääkimiste ja lepingu allkirjastamise vaheline aeg on pikk.-  Komisjoni ja projekti toetusesaajate vahelised kontaktid olid piiratud.-  Hindajad esitasid järgmised soovitused.-  Projektide maksimaalset kestust tuleks pikendada.-  Transpordi ümbersuunamiseks ettenähtud siseveeteid käsitlevate projektidega seotud künniseid tuleks madaldada.-  Programm tuleks muuta nähtavamaks.-  Ummikute vähendamise aspekti tuleks ettepaneku hindamise etapis rohkem rõhutada.-  Tuleks koostada kasutajasõbralikud suunised, et taotlejad ja toetusesaajad mõistaksid täielikult eeskirju, mida tuleb järgida rahastamise taotlemisel ja projektide juhtimisel.1.2. Üldine taustMarco Polo programm on üks vahend, millega vähendada ummikuid osana ELi sidusast transpordipoliitika strateegiast, mis hõlmab väliskulude sisestamist ja turupõhiseid vahendeid, et kirjeldada infrastruktuuri kasutamist.Transpordipoliitika valge raamatu[3] vahekokkuvõtte alusel on ummikute kogukulud hinnanguliselt 1 % ELi SKPst ja keskkonnakulud 1,1 %. Üks ELi transpordipoliitika vahenditest, millega püütakse neid kulusid vähendada, on Marco Polo programm. Mida tulemuslikum programm on, seda väiksemad on ummiku- ja keskkonnakulud.Esimese Marco Polo programmi välishindamise kohaselt on tonnkilomeetrite maanteelt ümbersuunamise eesmärk saavutatud 64 % ulatuses. Kui meetmeid ei võeta, saavutatakse teise Marco Polo programmiga parimal juhul sama tulemusprotsent, arvestades seda, et taotluste ja edukate projektide arv on vähenenud. See tähendaks seda, et ei saavutata eesmärki vältida või suunata ümber oluline osa maanteel toimuva rahvusvahelise kaubaveo hinnanguliselt 60 %-lisest[4] kasvust, mis on absoluutarvudes 20,5 miljardit tonnkilomeetrit. Sellel on negatiivsed tagajärjed: lisakulutused maantee infrastruktuurile, liiklusõnnetused, ummikud, kohalik ja ülemaailmne reostus, keskkonnakahjustused ning tarneahela ja logistika töökindlusetus.1.3. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidProgrammi praegune õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II), ja määruse (EÜ) nr 1382/2003 kehtetuks tunnistamise kohta.1.4. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaELi transpordipoliitika eesmärk on tagada inimeste ja ettevõtjate suur liikuvus kogu Euroopa Liidus, kaitstes samal ajal keskkonda transpordi negatiivse mõju eest. Seda on võimalik saavutada erinevate poliitiliste vahendite abil, millega edendatakse üleminekut keskkonnasõbralikumatele transpordiliikidele, optimeerides iga transpordiliiki ja püüdes kasutada neid tõhusalt nii eraldi kui ka koos; kõige selle abil peaks saavutatama ressursside optimaalne ja säästev kasutamine.Sellega seoses võib eristada kahesuguseid meetmeid.-  Meetmed, millega püütakse suurendada konkurentsivõimet ja keskkonnatõhusust kõikide transpordiliikide puhul, eelkõige selliste vähem koormatud ja keskkonnasõbralikumate transpordiliikide puhul nagu meretransport, raudteed ja siseveeteed.-  Meetmed, millega püütakse suurendada kogu transpordisüsteemi võimsust ja tõhusust üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) rahastamise, ühtekuuluvuspoliitika fondide (Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond) ning liikmesriikide ja eraettevõtjate investeeringute abil.Eespool mainitud meetmete eesmärk on saavutada järk-järgult tõhusam ja keskkonnasõbralikum veosevoogude jaotus eri transpordiliikide vahel. Nende elluviimiseks kulub siiski aastaid ja ainuke ühenduse tasandi meede, millega loodetakse edendada keskkonnasõbralikumat veosevoogude jaotust väga lühikese ajaga, on Marco Polo programm.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutega4. aprillil 2008 algatati Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse (EACI) veebisaidil avalik arutelu; kõnealune asutus juhib programmi komisjoni nimel. Teade arutelu kohta saadeti kahel korral rohkem kui 1500 kontaktisikule, sealhulgas tööstusharu esindajatele, kes on seotud Marco Polo projekti ettevalmistamise ja juhtimisega. 28. aprillil 2008 esitati arutelu tulemused lähimereveo kontaktisikute ja edendamisvõrgu koosolekule. 23. mail 2008 esitati arutelu tulemused Marco Polo komitee koosolekule.Väliskonsultatsioonid toimusid ajavahemikul 4. aprillist 2008 kuni 30. maini 2008. Sellega seoses esitati 13 üksikasjalikku küsimust eesmärgiga hinnata komisjoni muudatusettepanekute vastuvõetavust. Küsimustiku lõpus oli ka avatud küsimus üldiste tähelepanekute jaoks. Kokku saadi 97 vastust 20 liikmesriigist ning Norrast ja Serbiast. Ainult 12 % vastanutest ei olnud esitanud või ei kavatsenud esitada Marco Polo taotlust ning seepärast peetakse vastustest saadavat lisandväärtust suureks.Marco Polo programmi liikmesriikide komiteel on olnud võimalus arutelus aktiivselt osaleda, korraldades kaks aastakoosolekut.2.2. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineMõju hindamisel võeti aluseks dokument „Evaluation of the Marco Polo programme (2003–2006)”, mille koostas 2007. aasta novembris Ecorys. Teise välise eksperdiallikana kasutati siseveetranspordi innovatsioonifondi loomise mõju hindamist käsitlevat Price Waterhouse Coopers'i uuringu vahearuannet, mis sisaldab teise Marco Polo määruse muutmise mõju hindamist.2.3. Mõju hindamineMõju hindamine näitas, et õigusliku aluse sihipärane läbivaatamine, rakendades kõiki kavandatud meetmeid, annab märkimisväärset lisandväärtust, kuna sellega:– tõhustatakse programmi seoses tonnkilomeetrite vältimise või ümbersuunamisega;– saavutatakse liikluse vältimise ja ümbersuunamise tasakaalustatum jaotus transpordiliikide ja projektitüüpide vahel;– lihtsustatakse õiguslikku alust ja programmi juhtimist, millega vähenevad halduskulud ja -koormus ning millega meelitatakse ligi rohkem ettevõtjaid ja eelkõige väikeettevõtjaid, kes praegu pelgavad programmi keerukust või kellel see käib lihtsalt üle jõu;– avaldatakse mitmemõõtmelist positiivset mõju.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG3.1. Kavandatud meetme kokkuvõteKavandatud muudatuste eesmärk on Marco Polo programmi õigusliku aluse (määrus (EÜ) nr 1692/2006) piiratud muutmine, et tõhustada kõnealust programmi liikluse vältimise ja ümbersuunamise abil, mida mõõdetakse tonnkilomeetrites. Kavandatud muudatusi on nelja tüüpi. Esiteks, meetmed väikeettevõtjate osalemise hõlbustamiseks; teiseks, meetmed abikõlblikkuse künniste (tonnkilomeetrid) madaldamiseks; kolmandaks, rahastamise määra suurendamine; neljandaks, programmiga seotud menetluste lihtsustamine.3.2. Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 71 lõikes 1 ja artikli 80 lõikes 2 on sätestatud raamistik ühenduse meetmetele liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi puhul, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi puhul.3.3. Subsidiaarsuse põhimõteMarco Polo programmi eesmärk on mõjutada rahvusvahelist maanteetransporti. Kuna liikmesriigid üksi ei saa täiel määral täita ümbersuunamise eesmärki, mis programmi ulatuse tõttu on paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.3.4. Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna ühenduse sekkumise ulatus on palju väiksem kui selle mõju. Toetuste maksimaalne määr on praegu 1 euro maanteelt ümbersuunatud 500 tonnkilomeetri kohta; väliskulusid hoitakse sellise ümbersuunamise abil kokku keskmiselt 9,15 eurot. Isegi juhul, kui toetuse maksimaalset määra suurendatakse 2 euroni, vastavad ühenduse meetmed proportsionaalsuse põhimõttele. Teisalt näitavad programmist saadud kogemused, et Marco Polo programmi alusel antud ühe toetuseuroga on seotud umbes 20 eurot investeeringuid projektidesse, mille eesmärk on keskkonnasõbralikum transpordisüsteem.3.5. Vahendi valikKavandatav vahend: määrus.Kavandatava määrusega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II), ja määruse (EÜ) nr 1382/2003 kehtetuks tunnistamise kohta.2008/0239 (COD)Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr .../2008,[kuupäev], millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1 ja artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[5],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[6],toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[7]ning arvestades järgmist:(1) Komisjoni teatises[8] „Liikumisvõimeline Euroopa – jätkusuutlik liikuvus meie mandril. Euroopa Komisjoni 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõte” rõhutatakse teise Marco Polo programmi potentsiaali rahastamisallikana, mis võimaldab muude transpordiliikide kasutamisega pakkuda alternatiivi liiklemisele ummistunud maanteedel. Seepärast on teine Marco Polo programm praeguse transpordipoliitika üks põhiline osa.(2) Kui otsustavaid meetmeid ei võeta, kasvab maanteevedude kogumaht Euroopas 2013. aastaks rohkem kui 60 %. Selle tulemusena suureneks Euroopa Liidu rahvusvaheliste maanteevedude maht aastaks 2013 hinnanguliselt 20,5 miljardi tonnkilomeetri võrra aastas, mille negatiivseks tagajärjeks oleksid lisakulutused maantee infrastruktuurile, liiklusõnnetused, ummikud, kohalik ja ülemaailmne reostus, keskkonnakahjustus ning tarneahela ja logistika töökindlusetus.(3) Kaubaveo mahu kasvuga toimetulekuks tuleb praegusest rohkem kasutada lähimerevedu ning raudtee- ja siseveetransporti ning toetada transpordi- ja logistikasektori edasisi kaalukaid algatusi, uusi lähenemisviise ja kõigi transpordiliikide ja nende haldamise tehnilisi uuendusi.(4) Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1692/2006 (teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II), ja määruse (EÜ) nr 1382/2003 kehtetuks tunnistamise kohta)[9] artikliga 14 peab komisjon Marco Polo II programmi hindama ja esitama vajaduse korral ettepanekud programmi kohandamiseks.(5) Esimese Marco Polo programmi tulemuste välishinnangus jõuti järeldusele, et programm ei saavuta ümbersuunamise eesmärke, ning anti soovitusi programmi tõhustamiseks.(6) Komisjon on analüüsinud välishinnangus pakutud meetmete ja muude programmi tõhustamise meetmete mõju. Analüüs tõi ilmsiks vajaduse määruse (EÜ) nr 1692/2006 muutmiseks, et hõlbustada väikeettevõtjate osalemist, madaldada projektide abikõlblikkuse künniseid, suurendada rahastamise määra ja lihtsustada programmi rakendus- ja haldusmenetlusi.(7) Väikeettevõtjate osalemist programmis tuleks suurendada, võimaldades toetust taotleda ka üksikettevõtetel ja madaldades abikõlblikkuse künnist siseveetranspordi ettevõtete esitatud taotluste puhul.(8) Rahastamistaotluste abikõlblikkuse künniseid tuleks madaldada ja väljendada aastas ümber suunatud tonnkilomeetrites, v.a ühise õppe meetmete puhul. Liikluse vältimise meetmete puhul ei ole enam vajadust erikünnise kohaldamiseks ning selliste projektide ja katalüsaator- ja meremagistraalide projektide jaoks kehtestatakse projekti minimaalne kestus.(9) Rahastamise määra tuleks suurendada, võttes kasutusele „veose” määratlus, et ümbersuunamise arvutamisel saaks arvesse võtta ka veokeid, ja võimaldades projektide maksimaalset kestust erandkorras pikendada, kui projekti algus on viibinud. Tuleks kaaluda rahastamise määra ajakohastamist ühelt eurolt kahele eurole, järgides I lisa punkti 2 alapunktiga d ette nähtud menetlust.(10) Programmi rakendamise lihtsustamiseks tuleks tunnistada kehtetuks määruse (EÜ) nr 1692/2006 II lisa lisainfrastruktuuri rahastamistingimuste kohta. Samuti tuleks tühistada toetatavate projektide iga-aastase väljavalimise komiteemenetlus ning projektivaliku üksikasjalikke eeskirju tuleks kohaldada mitme aasta suhtes.(11) Tuleks põhjalikumalt välja töötada seos kõnealuse programmi ja meremagistraalide üleeuroopalise transpordivõrgu raamistiku vahel ning keskkonnakaalutlusi tuleks laiendada nii, et need hõlmaks kõiki meetmetega seotud väliskulusid.(12) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1692/2006 vastavalt muuta.(13) Käesolevas määruses sätestatud meetmete võimalikult otstarbekaks ja kiireks kohaldamiseks peaks käesolev määrus pärast selle vastuvõtmist jõustuma niipea kui võimalik,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1692/2006 muudetakse järgmiselt.1. Artiklisse 2 lisatakse punkt p:„„veos” on ümbersuunamise arvutamisel kasutatav näitaja, mis hõlmab transporditavat kaupa ja transpordiüksust koos mootoriga. Ümbersuunamise arvutamisel loetakse veoseks ka teise transpordiüksusega veetavad tühjad transpordiüksused.”2. Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Meetmed esitavad liikmesriikides või vastavalt artikli 3 lõigetele 3 ja 4 osalevates riikides asuvad ettevõtjad.”3. Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:a) lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:„meremagistraalide meetmed; Euroopa Liidus peavad kõnealused meetmed olema kooskõlas prioriteetse meremagistraalide projektiga, mille määratlemisel on lähtutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsusest nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta[10].”;b) lõike 2 teine lause jäetakse välja.4. Artikkel 6 asendatakse järgmisega:„Üksikasjalikud eeskirjadProgrammi alla kuuluvate meetmete esitamis- ja valikumenetlusega seotud üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artikli 10 lõikes 2 nimetatud korras üks kord kogu programmi kestuse vältel.”5. Artikli 7 teine lause jäetakse välja.6. Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:a) esimese lõigu punktis d asendatakse sõnad „meetmete suhtelist keskkonnamõju” sõnadega „meetmete suhtelist mõju seoses väliskulude vähendamisega”;b) teine lõik jäetakse välja.7. Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:„Komisjon esitab 30. juuniks 2011 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele hindamisaruande Marco Polo programmi tulemuste kohta aastatel 2003–2009.”8. Artikli 15 teise lõigu teine lause jäetakse välja.Artikkel 21. Määruse (EÜ) nr 1692/2006 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.2. Määruse (EÜ) nr 1692/2006 II lisa jäetakse välja.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaI LISA Rahastamistingimused ja -nõuded vastavalt artikli 5 lõikele 2Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |Artikli 5 lõike 1 punkt a | Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt c | Artikli 5 lõike 1 punkt d | Artikli 5 lõike 1 punkt e |1. Rahastamis-tingimused | a) Katalüsaatormeetme eesmärgid saavutatakse kuni 60kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline. | a) Meremagistraalide meetme eesmärgid saavutatakse kuni 60kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline. | a) Ümbersuunamismeetme eesmärgid saavutatakse kuni 36kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline. | a) Liikluse vältimise meetme eesmärgid saavutatakse kuni 60kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline. | a) Meede toob kaasa kaubanduslike teenuste paranemise turul, eelkõige soodustab ja/või lihtsustab see koostöö parandamise ning oskusteabe vahetamise kaudu maanteetranspordi vältimist või selle ümbersuunamist maanteedelt lähimereveole, raudteele ja siseveeteedele; meede vältab kuni 24 kuud. |Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |Artikli 5 lõike 1 punkt a | Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt c | Artikli 5 lõike 1 punkt d | Artikli 5 lõike 1 punkt e |b) Katalüsaatormeede on logistika, tehnoloogia, meetodite, seadmete, toodete, infrastruktuuri või teenuste poolest Euroopa tasandil uuenduslik. | b) Meremagistraalide meede on logistika, tehnoloogia, meetodite, seadmete, toodete, infrastruktuuri või teenuste poolest Euroopa tasandil uuenduslik; arvesse võetakse ka teenuse head kvaliteeti, lihtsustatud protseduure ja inspekteerimisi, vastavust ohutus- ja turvastandarditele, head juurdepääsu sadamatele, tõhusaid tagamaaühendusi ning paindlikke ja tõhusaid sadamateenuseid. | b) Ümbersuunamismeede ei too asjaomastel turgudel eelkõige erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi. | b) Liikluse vältimise meede on tootmislogistika ja transpordilogistika ühendamise poolest Euroopa tasandil uuenduslik. | b) Meede on Euroopa tasandil uuenduslik. |Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |Artikli 5 lõike 1 punkt a | Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt c | Artikli 5 lõike 1 punkt d | Artikli 5 lõike 1 punkt e |c) Eeldatakse, et katalüsaatormeede toob kaasa kaubaveo tegeliku, mõõdetava ja jätkusuutliku ümbersuunamise maanteelt lähimereveole, raudteele, siseveeteedele. | c) Meremagistraalide meetme eesmärk on suuremahulise ja suure sagedusega, mitut kaubaveoliiki ühendava lähimereveoteenuse soodustamine, sh võimaluse korral kombineeritud kauba- ja reisijateveo teenused või kombinatsioon lähimereveoteenustest ja muudest transpordiliikidest, mille puhul maanteeveod on võimalikult lühikesed; meede peaks eelistatavalt sisaldama kombineeritud raudtee ja/või siseveeteede kaudu toimuvaid tagamaa kaubaveoteenuseid. | c) Ümbersuunamismeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid. | c) Liikluse vältimise meetme eesmärk on soodustada rahvusvahelise kaubaveo suuremat tõhusust Euroopa turgudel, keskendudes majanduskasvu takistamata tootmis- ja/või turustamisprotsesside muutmisele, et saavutada lühemad vahemaad, kõrgemad laadimistegurid, vähem tühisõite, mahu ja/või kaalu vähenemine või muud tulemused, mis vähendavad oluliselt maanteetransporti, kuid mis ei avalda negatiivset mõju toodangu kvaliteedile või tööjõule. | c) Meede ei too asjaomastel turgudel erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi. |Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |Artikli 5 lõike 1 punkt a | Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt c | Artikli 5 lõike 1 punkt d | Artikli 5 lõike 1 punkt e |d) Katalüsaatormeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni juhtimisabi järele. | d) Eeldatakse, et meremagistraalide meede toob kaasa kaubaveo tegeliku, mõõdetava ja jätkusuutliku ümbersuunamise maanteelt lähimereveole, siseveeteedele või raudteele; sellise ümbersuunamise maht peaks suurenema kiiremini kui prognoositav maanteekaubavedu. | d) Kui meede nõuab konsortsiumi mittekuuluvate kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil. | d) Ühise õppemeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni juhtimisabi järele. |Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |Artikli 5 lõike 1 punkt a | Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt c | Artikli 5 lõike 1 punkt d | Artikli 5 lõike 1 punkt e |e) Katalüsaatormeede ei too asjaomastel turgudel erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi. | e) Meremagistraalide meetmete kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni juhtimisabi järele. | d) Liikluse vältimise meetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni juhtimisabi järele. |Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |Artikli 5 lõike 1 punkt a | Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt c | Artikli 5 lõike 1 punkt d | Artikli 5 lõike 1 punkt e |f) Kui meede nõuab konsortsiumi mittekuuluvate kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil. | f) Meremagistraalide meede ei too asjaomastel turgudel erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi. | e) Liikluse vältimise meede ei too asjaomastel turgudel erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi. |Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |Artikli 5 lõike 1 punkt a | Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt c | Artikli 5 lõike 1 punkt d | Artikli 5 lõike 1 punkt e |g) Kui meremagistraalide meede nõuab konsortsiumi mittekuuluvate kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil. | f) Kui liikluse vältimise meede nõuab konsortsiumisse mittekuuluvate kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil. |Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |Artikli 5 lõike 1 punkt a | Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt c | Artikli 5 lõike 1 punkt d | Artikli 5 lõike 1 punkt e |2. Rahastamise määr ja ulatus | a) Ühenduse finantsabi katalüsaatormeetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega. Lisainfrastruktuuriga seotud abikõlblikud kulud ei ületa 10 % projekti abikõlblike kulude kogusummast. | a) Ühenduse finantsabi meremagistraalide meetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega. Lisainfrastruktuuriga seotud abikõlblikud kulud ei ületa 10 % projekti abikõlblike kulude kogusummast. | a) Ühenduse finantsabi ümbersuunamismeetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega. Lisainfrastruktuuriga seotud abikõlblikud kulud ei ületa 10 % projekti abikõlblike kulude kogusummast. | a) Ühenduse finantsabi liikluse vältimise meetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega. Lisainfrastruktuuriga seotud abikõlblikud kulud ei ületa 10 % projekti abikõlblike kulude kogusummast. | a) Ühenduse finantsabi ühise õppe meetmetele on maksimaalselt 50 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega. |Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |Artikli 5 lõike 1 punkt a | Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt c | Artikli 5 lõike 1 punkt d | Artikli 5 lõike 1 punkt e |Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutuste katteks saab taotleda ühenduse finantsabi, tingimusel, et ühendusepoolne rahastamine kiidetakse lõplikult heaks. Vallasvara maksumuse osalise katmise tingimuseks on kohustus kasutada kõnealust vara abi andmise ajal peaasjalikult meetme huvides, nagu see on toetuslepingus määratletud. | Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutuste katteks saab taotleda ühenduse finantsabi, tingimusel, et ühendusepoolne rahastamine kiidetakse lõplikult heaks. Vallasvara maksumuse osalise katmise tingimuseks on kohustus kasutada kõnealust vara abi andmise ajal peaasjalikult meetme huvides, nagu see on toetuslepingus määratletud. | Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutuste katteks saab taotleda ühenduse finantsabi, tingimusel, et ühendusepoolne rahastamine kiidetakse lõplikult heaks. Vallasvara maksumuse osalise katmise tingimuseks on kohustus kasutada kõnealust vara abi andmise ajal peaasjalikult meetme huvides, nagu see on toetuslepingus määratletud. | Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutuste katteks saab taotleda ühenduse finantsabi, kui ühendusepoolne rahastamine kiidetakse lõplikult heaks. Vallasvara maksumuse osalise katmise tingimuseks on kohustus kasutada kõnealust vara abi andmise ajal peaasjalikult meetme huvides, nagu see on toetuslepingus määratletud. | Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutuste katteks saab taotleda ühenduse finantsabi, tingimusel, et ühendusepoolne rahastamine kiidetakse lõplikult heaks. |Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |Artikli 5 lõike 1 punkt a | Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt c | Artikli 5 lõike 1 punkt d | Artikli 5 lõike 1 punkt e |b) Ühenduse finantsabi liikluse vältimise meetmetele ei tohi kasutada sellise äri- või tootmistegevuse toetamiseks, millel puudub otsene seos transpordi või turustamisega. |b) Ühenduse finantsabi, mille komisjon määrab kindlaks tonnkilomeetrite alusel, mis suunatakse ümber maanteelt lähimereveole, raudteele ja siseveeteedele, on algselt kaks eurot ümbersuunatud maanteeveoste 500 tonnkilomeetri kohta. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt projekti kvaliteedile või tegelikule keskkonnakasule. | b) Ühenduse finantsabi, mille komisjon määrab kindlaks tonnkilomeetrite alusel, mis suunatakse ümber maanteelt lähimereveole, raudteele ja siseveeteedele, on algselt kaks eurot ümbersuunatud maanteeveoste 500 tonnkilomeetri kohta. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt projekti kvaliteedile või tegelikule keskkonnakasule. | b) Ühenduse finantsabi, mille komisjon määrab kindlaks tonnkilomeetrite alusel, mis suunatakse ümber maanteelt lähimereveole, raudteele ja siseveeteedele, on algselt kaks eurot ümbersuunatud maanteeveoste 500 tonnkilomeetri kohta. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt projekti kvaliteedile või tegelikule keskkonnakasule. | c) Ühenduse finantsabi on algselt kaks eurot 500 tonnkilomeetri või 25 veokilomeetri vältimise eest. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt projekti kvaliteedile või tegelikule keskkonnakasule. |Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |Artikli 5 lõike 1 punkt a | Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt c | Artikli 5 lõike 1 punkt d | Artikli 5 lõike 1 punkt e |c) Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajaduse korral aeg-ajalt üle vaadata arengusuunad, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta. | c) Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajaduse korral aeg-ajalt üle vaadata arengusuunad, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta. | c) Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajaduse korral aeg-ajalt üle vaadata arengusuunad, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta. | c) Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajaduse korral aeg-ajalt üle vaadata arengusuunad, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta. |Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |Artikli 5 lõike 1 punkt a | Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt c | Artikli 5 lõike 1 punkt d | Artikli 5 lõike 1 punkt e |3. Toetuslepingu vorm ja kestus | Ühenduse finantsabi katalüsaatormeetmetele antakse toetuslepingute alusel, mis sisaldavad nõuetekohaseid sätteid juhtimise ja järelevalve kohta. Üldiselt kestavad kõnealused lepingud maksimaalselt 62 ja minimaalselt 36 kuud. Lepingu rakendamise erakorraliste viivituste puhul, mida toetusesaaja piisavalt põhjendab, võib lepingut erandkorras pikendada 6 kuu võrra. | Ühenduse finantsabi meremagistraalide meetmetele antakse toetuslepingute alusel, mis sisaldavad nõuetekohaseid sätteid juhtimise ja järelevalve kohta. Üldiselt kestavad kõnealused lepingud maksimaalselt 62 ja minimaalselt 36 kuud. Lepingu rakendamise erakorraliste viivituste puhul, mida toetusesaaja piisavalt põhjendab, võib lepingut erandkorras pikendada 6 kuu võrra. | Ühenduse finantsabi ümbersuunamismeetmetele antakse toetuslepingute alusel. Üldiselt kestavad kõnealused lepingud maksimaalselt 38 kuud. Lepingu rakendamise erakorraliste viivituste puhul, mida toetusesaaja piisavalt põhjendab, võib lepingut erandkorras pikendada 6 kuu võrra. | Ühenduse finantsabi liikluse vältimise meetmetele antakse toetuslepingute alusel, mis sisaldavad nõuetekohaseid sätteid juhtimise ja järelevalve kohta. Üldiselt kestavad kõnealused lepingud maksimaalselt 62 ja minimaalselt 36 kuud. Lepingu rakendamise erakorraliste viivituste puhul, mida toetusesaaja piisavalt põhjendab, võib lepingut erandkorras pikendada 6 kuu võrra. | Ühenduse finantsabi ühistele õppemeetmetele antakse toetuslepingute alusel, mis sisaldavad nõuetekohaseid sätteid juhtimise ja järelevalve kohta. Üldiselt ei ületa nende lepingute kestus 26 kuud, mida võib esialgse eelarve piires toetusesaaja taotlusel pikendada veel 26 kuu võrra, kui esimese 12 tegevuskuu jooksul on saavutatud positiivseid tulemusi. |Pärast ettenähtud 62kuulise (erandjuhul 68kuulise) maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse finantsabi pikendada. | Pärast ettenähtud 62kuulise (erandjuhul 68kuulise) maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse finantsabi pikendada. | Pärast ettenähtud 38kuulise (erandjuhul 44kuulise) maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse finantsabi pikendada. | Pärast ettenähtud 62kuulise (erandjuhul 68kuulise) maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse finantsabi pikendada. | Pärast ettenähtud 52kuulise maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse finantsabi pikendada. |Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |Artikli 5 lõike 1 punkt a | Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt c | Artikli 5 lõike 1 punkt d | Artikli 5 lõike 1 punkt e |4. Lepingu väärtuskünnis | Minimaalne soovituslik toetuskünnis katalüsaatormeetme kohta on aastas 30 miljonit ümbersuunatud või välditud tonnkilomeetrit või selle mahuekvivalent, mida rakendatakse kogu toetuslepingu kehtivusaja jooksul. | Minimaalne soovituslik toetuskünnis meremagistraalide meetme kohta on aastas 250 miljonit ümbersuunatud tonnkilomeetrit või selle mahuekvivalent, mida rakendatakse kogu toetuslepingu kehtivusaja jooksul. | Minimaalne soovituslik toetuskünnis ümbersuunamismeetme kohta on aastas 80 miljonit ümbersuunatud tonnkilomeetrit või selle mahuekvivalent, mida rakendatakse kogu toetuslepingu kehtivusaja jooksul. Meetmete suhtes, mille eesmärk on suunata transporti ümber siseveeteedele, kohaldatakse erikünnist, mis on aastas 17 miljonit ümbersuunatud tonnkilomeetrit või selle mahuekvivalent, mida rakendatakse kogu toetuslepingu kehtivusaja jooksul. | Minimaalne soovituslik toetuskünnis liikluse vältimise meetme kohta on aastas 80 miljonit välditud tonnkilomeetrit või 4 miljonit veokilomeetrit, mida rakendatakse kogu toetuslepingu kehtivusaja jooksul. | Minimaalne soovituslik toetuskünnis on 250 000 eurot ühise õppe meetme kohta. |Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |Artikli 5 lõike 1 punkt a | Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt c | Artikli 5 lõike 1 punkt d | Artikli 5 lõike 1 punkt e |5. Levitamine | Katalüsaatormeetmete tulemusi ja meetodeid levitatakse ning parimate tavade vahetamist toetatakse vastavalt levitamiskavale, et aidata saavutada käesoleva määruse eesmärke. | Meremagistraalide meetmete tulemusi ja meetodeid levitatakse ning parimate tavade vahetamist toetatakse vastavalt levitamiskavale, et aidata saavutada käesoleva määruse eesmärke. | Erimeetmeid ümbersuunamismeetmete levitamiseks pole ette nähtud. | Liikluse vältimise meetme tulemusi ja meetodeid levitatakse ning parimate tavade vahetamist toetatakse vastavalt levitamiskavale, et aidata saavutada käesoleva määruse eesmärke. | Ühise õppe meetmete tulemusi ja meetodeid levitatakse ning parimate tavade vahetamist toetatakse vastavalt levitamiskavale, et aidata saavutada käesoleva määruse eesmärke. |FINANTSSELGITUSETTEPANEKU NIMETUS:Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II)) muutmineTEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:06: Energeetika ja transport06 02: Sise-, õhu- ja meretransport06 01: Energeetika ja transpordi poliitikavaldkonna halduskuludEELARVEREAD06 01 04 01: Programm „Marco Polo II” – Halduskorralduskulud06 01 04 32: Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus – Programmi „Marco Polo II” raames antav toetus06 02 06: Programm „Marco Polo II”Meetme ja finantsmõju kestus:algus: 2010 lõpp: 2015Eelarve tunnusjooned:Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |06 01 04 01 | Mittekohustuslik | Liigendamata | EI | JAH | JAH | 1a |06 01 04 32 | Mittekohustuslik | Liigendamata | EI | JAH | JAH | 1a |06 02 06 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | JAH | JAH | 1a |ÜLEVAADE VAHENDITESTRahalised vahendidÜlevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Kokku |Tegevuskulud[11] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 62,275 | 64,200 | 68,100 | 71,100 | 265,675[12] |Maksete assigneeringud | b | 24,910 | 31,908 | 43,001 | 63,563 | 102,293 | 265,675 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[13] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 1,725 | 1,800 | 1,900 | 1,900 | 1,392 | 1,421 | 10,138 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 64,000 | 66,000 | 70,000 | 73,000 | 1,392 | 1,421 | 275,813 |Maksete assigneeringud | b+c | 1,725 | 26,710 | 33,808 | 44,901 | 64,955 | 103,714 | 275,813 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[14] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 1,902 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 64,317 | 66,317 | 70,317 | 73,317 | 1,709 | 1,738 | 277,715 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 2,042 | 27,027 | 34,125 | 45,218 | 65,272 | 104,031 | 277,715 |Kooskõla finantsplaneeringugaEttepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.Finantsmõju tuludeleEttepanekul puudub finantsmõju tuludele.Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punkt 8.2.1.Aastane vajadus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj |Personal kokku | 2,6 | 2,6 | 2,6 | 2,6 | 2,6 | 2,6 |TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDVälishinnangu kohaselt ei ole esimese Marco Polo programmi rakendamisel saavutatud ümbersuunamismeetme eesmärki; hinnangus prognoositakse, et eesmärgist saavutatakse 64 %[15]. Seda kinnitavad ka teise Marco Polo programmi teise projektikonkursi taotlused, mis näitavad ümbersuunamise mahu olulist vähenemist. Peale selle ei ole teise programmiga kasutusele võetud uute meetmete – meremagistraalid ja liikluse vältimine – kohta esitatud piisavalt taotlusi (2007. aastal ainult 9 % taotlustest ja 2008. aastal 4 % taotlustest).Programmi tulemuste parandamiseks on juba astutud kaks sammu, mis ei ole tinginud vajadust määrust muuta. Esiteks usaldati programmi juhtimine allhanke korras suurte projektijuhtimise kogemustega rakendusametile ja teiseks kahekordistati projektitaotluste hulga suurendamiseks projektide rahastamise määra ühelt eurolt kahele eurole 500 ümbersuunatud või välditud tonnkilomeetri kohta.Nendest meetmetest aga ei piisa ja seepärast on tehtud ettepanek programmi sihipäraseks läbivaatamiseks eesmärgiga:- programmi veelgi tõhustada,- tasakaalustatumalt jaotada ühenduse toetust eri liiki projektide vahel,- programmi õiguslikku alust ja juhtimist oluliselt lihtsustada,- programmi halduskulusid märkimisväärselt vähendada,- suurendada hüvesid äärealade ja ELi-väliste riikide jaoks.Ühenduse meetme lisandväärtus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeVälishinnangus nenditi, et Marco Polo programm on sobiv strateegia, millega aidata kaasa tõhusa ja jätkusuutliku transpordisüsteemi loomisele. Programm täiendab ka EÜ teisi meetmeid, eelkõige toetusi TEN-T võrgustikele.Kavandatavate meetmete eesmärk seab programmi eesmärgid veelgi paremasse kooskõlla ELi teiste poliitikasuundadega.Et leevendada liikuvuse kasvu negatiivset mõju, mis kaasneb kaubavedude märkimisväärse suurenemisega järgmistel aastatel, tehakse ühist transpordipoliitikat käsitleva valge raamatu 2006. aasta juunis toimunud vahepealsel läbivaatamisel muude meetmete seas ettepanek jätkata poliitikat, mis näeb ette vedude ümbersuunamist kõige vähem saastavatele ja kõige energiatõhusamatele transpordiliikidele.Ümbersuunamine ja intermodaalsus kuuluvad ELi transpordipoliitika nende eesmärkide hulka, mis tõstavad selle majanduskasvu ja töökohtade loomist käsitleva Lissaboni strateegia keskmesse. Transpordipoliitika ümbersuunamise eesmärgid on olemuselt pikemaajalised ja tasakaalustavad majanduskasvu, sotsiaalse heaolu ja keskkonnakaitse nõudeid kõigi poliitikasuundade puhul.Transporti käsitlevas valges raamatus märgiti, et lisaks pidevale arutelule võimalike tulevaste poliitikameetmete üle tegelevad ummikutega ELi maanteetranspordisüsteemis ja kogu transpordisüsteemi keskkonnatõhususega ka mitmed praegu või lähitulevikus rakendatavad meetmed.Liikmesriikide tasandi kavadega, nagu Itaalia Ecobonus, käsitletakse neid probleeme ainult riigi tasandil ja piiratud aja jooksul. Marco Polo määrusega kehtestatakse ühenduse abi ülemmäär, mille puhul võetakse arvesse lepingukohast riiklikku toetust.Eespool mainitud meetmete eesmärk on saavutada järk-järgult tõhusam ja keskkonnasõbralikum veosevoogude jaotus eri transpordiliikide vahel, kuid nende elluviimiseks kulub aastaid ja ainuke ühenduse tasandi meede, millega loodetakse vähendada ummikuid väga lühikese ajaga, on Marco Polo programm.Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesNeljaks aastaks (2010–2013) kavandatakse 131 väljundit ja keskmiselt 36 sekkumist 120 taotluse kohta aastas. Seega osutub edukaks umbes iga kolmas taotlus; selline määr on vajalik, et saada taotlusi parimatelt ettevõtjatelt (vt Marco Polo eelaruande 7. peatükk „Konsulteerimine sidusrühmadega”). Keskmine finantsabi ühe väljundi kohta on hinnanguliselt umbes 1,8 miljonit eurot. Ajavahemikul 2010–2013 välditakse või suunatakse maanteedelt ümber hinnanguliselt 60 miljardit tonnkilomeetrit, 15 miljardit tonnkilomeetrit aastas.RakendusmeetodTsentraliseeritud haldamine: delegeeritakse Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutusele (EACI).JÄRELEVALVE JA HINDAMINEJärelevalvesüsteemToetuste andmine põhineb Euroopa ühenduste standardsel toetuslepingul. Kohaldatakse täielikult nimetatud lepingu sätteid järelevalve, teavitamise ja kontrolli kohta.EACI töötajad osalevad aktiivselt projektide elluviimisel. Sõltuvalt projekti iseloomust tuleb projekti tööplaani ja eelarvesse lisada „kaasnevad meetmed” väljundi levitamiseks ja järelevalveks.HindamineMarco Polo II programmi suhtes on korraldatud välishindamine. Hindamisaruanne on kättesaadav DG TRENi veebisaidil http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/evaluation/activites/reports_en.htm.Edasise hindamise tingimused ja sagedus2011. aastal hinnatakse Marco Polo programmi ajavahemikul 2003–2009 saavutatud tulemusi.Pettusevastased meetmedKõigi meetmete puhul kavandatakse standardseid toetuslepinguid, milles suhtes kohaldatakse üldiselt kohaldatavaid pettusevastaseid meetmeid.Kõigi meetmete puhul peab väljund olema selge ja mõõdetav. Toetuste liigid on ühemõtteliselt kindlaks määratud: investeeringu- ja tegevuskulud. Selliseid kulusid saab üksikasjalikult tõendada ja programmid PACT ja Marco Polo I on andnud piisavalt materjali ja teadmisi, millele toetudes saab pettuseohtu põhjendatult hinnata.Kõigi projektide puhul kasutatakse järjekindlalt kohapealset kontrolli.ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | KOKKU |2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |Ametnikud või ajutine personal[17] (XX 01 01) | A*/AD | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[18] |Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[19] |KOKKU | 2,6 | 2,6 | 2,6 | 2,6 | 2,6 | 2,6 |8.2.2 . Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusProgrammi määratlus ja koordineerimineTagasiside EACI-leRahastamisotsuste aset täitvate aastaste tööprogrammide vastuvõtmineKomisjoni esindamine programmikomitees ja sellele komiteemenetluse korral meetmete esitamineTalitustevaheliste konsultatsioonide korraldamine komisjonisStrateegilised hindamised ja strateegilised pakkumisedTagasinõudmisotsuste algatamise ja langetamisega seotud tegevus.8.2.3 Personali allikad (kohustuslik)Programmi juhtimiseks on praegu töökohad ette nähtud.8.2.4 Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (06 01 04 32 – Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus – Programmi Marco Polo II raames antav toetus)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | aasta 2015 jj | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi | 0,225 | 0,225 | 0,225 | 0,225 | 900 |sise- |välis- (IT-hooldus) |Tehniline ja haldusabi kokku | 1,725 | 1,800 | 1,900 | 1,900 | 1,392 | 1,421 | 10,138 |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 |Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.Aasta 2010 jj: 2,6 ametnikku (122 000 eurot ametniku kohta aastas) [1] Programmis Marco Polo I 12 miljardit tonnkilomeetrit aastas.[2] Hinnangu teostas Ecorys: http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/evaluation/activites/reports_en.htm.[3] KOM(2006) 314 (lõplik).[4] PRIMES-mudel, mis sisaldub komisjoni aruandes „Euroopa energia ja transpordi arengutendentsid aastani 2030”.[5] ELT …[6] ELT …[7] ELT …[8] KOM(2006) 314 (lõplik).[9] ELT L 328, 24.11.2006, lk 1.[10] EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1.[11] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[12] Ajavahemikus 2010–2013 võib lisada 20 miljonit eurot, et taastada 2008. aastal kasutamata ja 2008. aastal teisele programmile üle kantud summad.[13] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[14] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[15] Programmi Marco Polo I puhul 12 miljardit tonnkilomeetrit aastas.[16] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[17] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[18] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[19] Ametikoha kulud sisalduvad võrdlussummas.[20] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.


|

52008PC0382

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, milles täpsustatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala  /* KOM/2008/0382 lõplik  */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 20.6.2008KOM(2008) 382 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,milles täpsustatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordiga seotud menetluses pärast ex officio osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |120 | Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli kooskõlas algmääruse sätetega juba uurimise käigus võimalus oma huvisid kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu. |3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon algatas 7. augustil 2007 Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate nõukogu 18. juuli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete ex officio osalise vahepealse läbivaatamise. Komisjoni käsutuses olev teave näitas, et teatavad tooted (nn virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid), mis võiksid väidetavalt kuuluda vaatlusaluse toote hulka, olid käsikahveltõstukitest ja nende olulistest osadest erinevad, muuhulgas nende erifunktsioonide (tõstmine, virnastamine või kaalumine) ja lõppkasutuse poolest. Läbivaatamisega seotud uurimine näitas, et nimetatud funktsioonide täitmiseks on kõnealuste toodete hüdraulikasüsteemide ja kerede tugevus ja ehitus teistsugune. Nimetatud omadused rõhutavad kasutusalade erinevusi. Samuti leiti, et kõnealused tooted ja käsikahveltõstukid ei ole omavahel asendatavad. Seepärast tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud määruse ettepanek, et käsikahveltõstukeid täpsemalt määratleda ja selgitada, et virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid erinevad käsikahveltõstukitest ja nende olulistest osadest ning ei kuulu seega vaatlusaluse toote hulka, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid. Samuti tehakse ettepanek hüvitada põhjendamatult kogutud dumpinguvastased tollimaksud vastava taotluse korral. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |332 | Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Eespool nimetatud algmääruses ei ole ette nähtud muid võimalusi. |4) MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,milles täpsustatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1. KEHTIVAD MEETMED(1) Määrusega (EÜ) nr 1174/2005[2] (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit kaubaaluste käsikahveltõstukite nende oluliste osade (edaspidi „käsikahveltõstukid”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Eespool nimetatud määruse kehtestamiseni viinud uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004.2. KÄESOLEV UURIMINE2.1. Menetlus(2) Komisjon algatas käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise omal algatusel. Komisjoni käsutuses olev teave näitas, et teatavad tooted (nn virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid), mis võiksid väidetavalt vaatlusaluse toote hulka kuuluda, olid käsikahveltõstukitest ja nende olulistest osadest erinevad, muuhulgas nende erifunktsioonide (tõstmine, virnastamine või koormate kaalumine) ja kasutusotstarbe poolest. Kõnealustel toodetel on nimetatud funktsioonide täitmiseks teistsugune hüdraulikasüsteemide ja kerede tugevus ja ehitus. Eespool nimetatud omadused rõhutavad kasutusalade erinevusi – ning kõnealused tooted ja käsikahveltõstukid ei ole omavahel asendatavad. Seega on asjakohane juhtum vaatlusaluse toote määratluse täpsustamiseks läbi vaadata, kusjuures läbivaatamise tulemusel võib olla tagasiulatuv mõju alates asjakohaste dumpinguvastaste meetmete kehtestamise kuupäevast.(3) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates[3] vaatlusaluse toote määratlusega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.2.2. Läbivaatamisega seotud uurimine(4) Komisjon teatas osalise läbivaatamisega seotud uurimise algatamisest ametlikult Hiina (edaspidi „vaatlusalune riik”) ametiasutustele ja kõigile muudele teadaolevalt asjaga seotud isikutele, s.o vaatlusaluse riigi eksportivatele tootjatele, ühenduse kasutajatele ja importijatele ning ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.(5) Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele isikutele, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.(6) Osalise läbivaatamise eesmärki silmas pidades ei määratud kindlaks uurimisperioodi. Küsimustike vastustest saadud teave hõlmas ajavahemikku 2003–2006 (edaspidi „vaatlusalune periood”), st hõlmas ka esialgse uurimise uurimisperioodi. Teavet paluti käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite ostu-/müügimahtude ja -väärtuse, tootmismahtude ja tootmisvõimsuse kohta vaatlusalusel perioodil. Lisaks sellele paluti asjaomastel isikutel kommenteerida käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite erinevusi või sarnasusi seoses nende tootmisprotsessi, tehniliste omaduste, kasutusotstarbe, asendatavuse jms-ga.(7) Piisavalt täielikud küsimustiku vastused saadi kahelt Hiina käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite eksportivalt tootjalt, neljalt ühenduse käsikahveltõstukite või virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite tootjalt, ühelt kasutajalt ja 14 käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite ühenduse importijalt.(8) Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala täpsustamise/muutmise vajaduse väljaselgitamiseks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:-BT Products AB, Mjölby, Rootsi;-Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Saksamaa;-RAVAS Europe B.V., Zaltbommel, Madalmaad.2.3. Vaatlusalune toode(9) Vaatlusalune toode on, nagu esialgses määruses määratletud, mitteiseliikuvad käsikahveltõstukid, mida kasutatakse tavaliselt kaubaalustele paigutatavate materjalide käitlemiseks, ja nende olulised osad, s.o kered ja hüdraulikasüsteemid, mis on pärit Hiinast ja kuuluvad tavaliselt CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla. Eri tüüpi käsikahveltõstukid ja nende olulised osad erinevad üksteisest peamiselt tõstevõime, kahvli pikkuse, kerematerjalina kasutatud terase, hüdraulikasüsteemi tüübi, rataste tüübi ja piduri olemasolu poolest.2.4. Järeldused(10) Meenutatakse, et esialgne uurimine hõlmas käsikahveltõstukeid ja nende olulisi osi, s.o keresid ja hüdraulikasüsteeme, mida kasutatakse tavaliselt kaubaalustele paigutatavate koormate käitlemiseks ja teisaldamiseks. Määratluse kohaselt peavad käsikahveltõstukid olema inimjõul lükatavad ja tõmmatavad. Seepärast on käsikahveltõstukitel mehhanism, mis võimaldab kasutajal koormat nii palju tõsta, et seda saaks teisaldada.(11) Virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid, mille mõned riiklikud tolliasutused on väidetavalt juba liigitanud vaatlusaluseks tooteks, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, võivad olla iseliikuvad või käsitsi liigutatavad. Neid kasutatakse koormate teisaldamiseks ja tõstmiseks, et koormaid kõrgemale paigutada ja koormate ladustamist hõlbustada, ühe kaubaaluse paigutamiseks teise peale (virnastajad), koorma tõstmiseks töötasapinnale (käärkahveltõstukid) või koormate tõstmiseks ja kaalumiseks (kaaluga kahveltõstukid).(12) Esialgse määruse raames toimunud uurimise käigus käsitleti vaatlusaluse tootena üksnes kahveltõstukeid, nagu on määratletud eespool põhjenduses (10). On asjakohane märkida, et esialgse uurimise käigus ei palunud komisjon koostööd teinud isikutelt mingit teavet virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite kohta ning ei ole sellist teavet kontrollinud. Seega põhinesid kõik esialgses määruses esitatud andmed ja teave ning esialgse uurimise tulemused, sealhulgas lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine, üksnes käsikahveltõstukitel.(13) Võttes arvesse põhjenduses (2) kirjeldatud olukorda ja selgitamaks välja, kas virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid on käsikahveltõstukitest erinevad, uuriti nende füüsikalisi ja tehnilisi omadusi, tootmisprotsessi, tüüpilist kasutusotstarvet ja omavahelist asendatavust.2.4.1. Käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite füüsikalised ja tehnilised omadused(14) Eri tüüpi käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, s.o hüdraulikasüsteemid ja kered erinevad üksteisest peamiselt tõstevõime, kahvli pikkuse, kerematerjalina kasutatud terase, hüdraulikasüsteemi tüübi, rataste tüübi ja piduri olemasolu poolest. Neil eri tüüpidel on siiski samad füüsikalised põhiomadused ja kasutusalad ning seepärast käsitati neid kõiki esialgses uurimises vaatlusaluse tootena.(15) Läbivaatamisega seotud uurimine on näidanud, et virnastajatel, käärkahveltõstukitel ja kaaluga kahveltõstukitel on mõned käsikahveltõstukitega samad omadused, s.o neil on kahvlitega kered ja hüdraulikasüsteemid. Neil on siiski lisafunktsioone koorma kõrgemale tõstmiseks, virnastamiseks, töölauana või -tasandina toimimiseks või koorma kaalumiseks, mis nõuavad selgelt keerukamaid või täiendavaid tehnilisi komponente. Virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite eespool nimetatud erifunktsioonide täitmiseks on neil käsikahveltõstukitest erinev kahvlite, kere ja hüdraulikasüsteemi tugevus ja ehitus. Lisaks sellele on virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid kõnealuste lisafunktsioonide täitmiseks käsikahveltõstukitest oluliselt (kuni kümme korda) kallimad.2.4.2. Tootmisprotsess(16) Läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks, et käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite tootmisprotsessis on märkimisväärseid erinevusi, sest viimased vajavad lisakomponente ja järelikult käsikahveltõstukite tootmisest erinevaid tootmisetappe. Läbivaatamisega seotud uurimine näitas, et virnastajate kere raam peab olema märgatavalt kõrgem ja hüdraulikasüsteem teistsugune, et koormat saaks kõrgemale tõsta, samal ajal kui kaaluga kahveltõstukite kere sisaldab kaalu ja nende kahvlite struktuur on käsikahveltõstukite omast täiesti erinev.2.4.3. Käsikahveltõstukite ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite tüüpiline kasutusotstarve(17) Käsikahveltõstukeid kasutatakse laialdaselt koormate käitlemisel ning kaupade jaotamisel ja ladustamisel. Neid kasutatakse nii tootmis- kui ka jaemüügiettevõtetes. Käsikahveltõstukid on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Käsikahveltõstukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise abil) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele, nt veoautodel, ladudes, tootmiskohtades või isegi jaemüügiettevõtetes. Käsikahveltõstukite maksimaalne tõstevõime on umbes 210 millimeetrit. Lisaks sellele peetakse käsikahveltõstukeid üldiselt muude koorma käitlemise seadmete (nt kahveltõstukite) vajalikuks lisandiks. Käsikahveltõstukite kasutamiseks ei ole vaja eriväljaõpet.(18) Läbivaatamisega seotud uurimine on näidanud, et virnastajatel, käärkahveltõstukitel ja kaaluga kahveltõstukitel on peamiselt samad kasutajad nagu käsikahveltõstukitel, kuid nende kasutusalad on erinevad, nt koorma kõrgemale tõstmine, koorma virnastamine, töötasapinnana toimimine või koorma kaalumine. Virnastajaid, käärkahveltõstukeid ja kaaluga kahveltõstukeid ei kasutata nende eriomaduste ja kasutusalade tõttu nii laialdaselt kui käsikahveltõstukeid. Seepärast võrdub nende müügimaht umbes ühe kümnendikuga käsikahveltõstukite müügist EÜ turul. Lisaks on virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite puhul, erinevalt käsikahveltõstukitest, vaja eriväljaõpet.2.4.4. Omavaheline asendatavus(19) Läbivaatamisega seotud uurimine on näidanud, et virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite kasutusalad on märgatavalt spetsiifilisemad kui käsikahveltõstukitel. Virnastajaid kasutatakse koormate kõrgemale tõstmiseks, koormate ladustamise hõlbustamiseks, kaubaaluste virna ladumiseks; käärkahveltõstukeid kasutatakse koorma tõstmiseks töötasapinnale ning kaaluga kahveltõstukeid koorma kaalumiseks.(20) Mõned virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid (nt eelkõige viimased) võivad väga vähesel määral tõsta ja teisaldada koormaid nagu käsikahveltõstukid. Kuid käsikahveltõstukite asendamine virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukitega ei ole praktiline ega majanduslikult otstarbekas, sest käsikahveltõstukeid on üksnes koorma tõstmiseks ja teisaldamiseks lihtsam kasutada, ning virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid on käsikahveltõstukitest märkimisväärselt kallimad ja nende kasutamine nõuab eriväljaõpet. Lisaks sellele võib virnastaja, käärkahveltõstuki või kaaluga kahveltõstuki pidev kasutamine käsikahveltõstuki asemel kahjustada nende põhifunktsiooni, näiteks kaaluga kahveltõstuki kaal on nii habras, et saab kahjustada niipea, kui masinat kasutatakse koormate tõstmiseks ja teisaldamiseks.(21) Teisest küljest tehti läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks, et käsikahveltõstukeid ei saa kasutada virnastajate, käärkahveltõstukite ega kaaluga käsikahveltõstukite asendamiseks. Viimaste funktsioonid osutavad sellele, et nende turg on spetsiifiline ja eristuv, erinevate nõudmiste, lõppkasutaja vajaduste ja ootustega.(22) Komisjon uuris ka seda, kas käsikahveltõstukite olulised osad ning virnastajate, käärkahveltõstukite ja kaaluga kahveltõstukite olulised osad, s.o kere ja hüdraulikasüsteemid on omavahel asendatavad. Läbivaatamisega seotud uurimine näitas, et see ei ole võimalik kere ja hüdraulikasüsteemide erineva ehituse ja erinevate omaduste tõttu.2.5. Järeldus vaatlusaluse toote määratluse kohta(23) Läbivaatamisega seotud uurimine on näidanud, et virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid ei kuulu käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade hulka, mille suhtes kohaldatakse kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid, sest neil on teistsugused ja täiendavad tehnilised omadused, teistsugune kasutusotstarve ja teistsugune tootmisprotsess. Seetõttu ei käsitanud komisjon virnastajaid, käärkahveltõstukeid ja kaaluga kahveltõstukeid esialgse uurimise käigus vaatlusaluse tootena.(24) Seepärast peetakse asjakohaseks täpsustada, et virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid ning nende olulised osad on käsikahveltõstukitest erinevad ega kuulu vaatlusaluse toote hulka, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid.(25) Huvitatud isikuid teavitati eespool nimetatud järeldustest.(26) Üks isik väitis, et virnastajaid, käärkahveltõstukeid ja kaaluga kahveltõstukeid ning käsikahveltõstukeid tuleks käsitada ühe tehnilise seadmena, kuid toimikus leiduv teave ei õigusta sellise järelduse tegemist. Kõik ülejäänud isikud, kes märkusi esitasid, olid komisjoni järeldustega nõus.(27) Eeltoodut arvestades peetakse asjakohaseks muuta esialgset määrust toote määratluse täpsustamiseks.(28) Kuna praegune läbivaatamisega seotud uurimine piirdub vaatlusaluse toote määratluse täpsustamisega ning kuna esialgne uurimine ja sellest tulenev dumpinguvastane meede ei hõlmanud virnastajaid, käärkahveltõstukeid ja kaaluga kahveltõstukeid, peetakse asjakohaseks kohaldada järeldusi alates esialgse määruse jõustumise kuupäevast, sealhulgas impordi puhul, mille suhtes kohaldati 29. jaanuarist 2005 kuni 21. juulini 2005 ajutist dumpinguvastast tollimaksu. Komisjon ei ole tuvastanud ühtegi mõjuvat põhjust, miks ei peaks järeldusi tagasiulatuvalt kohaldama.(29) Järelikult kuulub määruse (EÜ) nr 1174/2005 (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) artikli 1 lõikega 1 hõlmamata kaupade puhul lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis on tasutud või mille kohta on arvestuskanne tehtud määruse (EÜ) nr 1174/2005 artikli 1 lõike 1 alusel, ning ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis on lõplikult sisse nõutud sama määruse artikli 2 alusel, tagasimaksmisele või vähendamisele.(30) Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas asjakohaste tollialaste õigusaktidega.(31) Käesolev läbivaatamine ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1174/2005 kehtivusaega, mis on sätestatud algmääruse artikli 11 lõikes 2,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1174/2005 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsikahveltõstukitele ja nende olulistele osadele, s.o keredele ja hüdraulikasüsteemidele, mis kuuluvad CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 (TARIC-koodid 8427 90 00 10 ja 8431 20 00 10) alla. Käesoleva määruse kohaldamisel on käsikahveltõstukid ratastega ning kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega masinad, mis on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Käsikahveltõstukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise abil) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine koormate kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks, ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad), iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) ja iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid).”Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 1174/2005 (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) artikli 1 lõikega 1 hõlmamata kaupade puhul kuuluvad lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on tasutud või mille kohta on arvestuskanne tehtud määruse (EÜ) nr 1174/2005 esialgse redaktsiooni artikli 1 lõike 1 alusel, ning ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis on lõplikult sisse nõutud sama määruse artikli 2 alusel, tagasimaksmisele või vähendamisele.Tagasimaksmist ja vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas asjakohaste tollialaste õigusaktidega. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[4] artikli 236 lõikes 2 sätestatud kolmeaastast tähtaega ühe aasta võrra pikendada.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolevat määrust kohaldatakse alates 22. juulist 2005.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…] [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] ELT L 189, 21.7.2005, lk 1.[3] ELT C 184, 7.8.2007, lk 11.[4] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).