               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.7.2020
            COM(2020) 340 final
            2020/0157(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu (mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist) sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse tegevuskavas (FLEGT-tegevuskava),
                  1
                mille nõukogu kiitis heaks 2003. aastal,
                  2
                tehakse ettepanek mitme meetme kohta, sh puitu tootvate riikide toetamine, mitmepoolne koostöö ebaseadusliku puiduga kauplemise takistamiseks, erasektori algatuste toetamine ja meetmed, et hoida ära investeerimist tegevusse, mis soodustab ebaseaduslikku metsaraiet. Tegevuskava tugineb ELi ja puitu tootvate riikide vahel sõlmitud FLEGT-partnerluslepingutele, mille eesmärk on ebaseadusliku metsaraie peatamine. Nõukogu võttis 2005. aastal vastu määruse (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse,
                  3
                mis on meede, mis võimaldab kontrollida, kas FLEGT-partnerluslepingute alusel ELi imporditav puit on seaduslik.

               Nõukogu volitas 2005. aastal komisjoni pidama puitu tootvate riikidega läbirääkimisi FLEGT-partnerluslepingute üle
                  4
               .

               Komisjon alustas läbirääkimisi Hondurasega 2013. aastal. Komisjon on nõukogu läbirääkimiste käiguga korrapäraselt kursis hoidnud ning esitanud aruandeid metsanduse töörühmale ja liikmesriikide esindustele Hondurases. Komisjon on teavitanud ka Euroopa Parlamenti läbirääkimistega seotud suundumustest. Lepinguosalised on pidanud pärast läbirääkimisvoore avalikke kohtumisi, et sidusrühmi läbirääkimiste käiguga kursis hoida.

               Euroopa Liidu ja Hondurase vahelises vabatahtlikus partnerluslepingus (edaspidi „leping“) käsitletakse kõiki nõukogu läbirääkimisjuhistes välja toodud üksikasju. Eeskätt kehtestatakse selles FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldamisel rakendatava, puidu seaduslikkuses veendumise süsteemi raamistik, organid ja ülesehitus. Lepingus on ette nähtud ka nõuete täitmise järelevalve ja süsteemi sõltumatu hindamise raamistik. Lepingus on sätestatud Hondurase selge kohustus töötada välja õigusaktid, millega tagatakse, et Hondurase imporditud puit on seaduslikult üles töötatud kooskõlas ülestöötamisriigis kohaldatavate õigusnormidega. Need tegurid on välja toodud lepingu lisades, milles kirjeldatakse üksikasjalikult struktuure, millele Hondurase puidu seaduslikkuse kontrollimise süsteem tugineb, ja kriteeriume, mille alusel hinnatakse süsteemi toimimist enne FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta otsuse tegemist.

               Lepingu eesmärk on tugevdada metsahaldust ja metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja anda FLEGT-litsentsimissüsteemiga ELi turule kindlustunne, et Hondurasest imporditud puidu näol on tegemist seaduslikult ülestöötatud puiduga. Kui FLEGT-litsentsid on väljastatud, muudab leping ELi importijate jaoks lihtsamaks täita nõudeid, mis on kehtestatud määruses (EL) nr 995/2010 (milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused),
                  5
                mille kohaselt tuleb FLEGT-litsentsiga hõlmatud puitu ja puittoodet pidada selle määruse kohaldamisel seaduslikult ülestöötatud puidust valmistatuks.

               Lepinguga luuakse ELi ja Hondurase vahel FLEGT-litsentsimissüsteemi käsitleva ja ühiskomitee vahendusel toimuva dialoogi ja koostöö mehhanism. Samuti nähakse lepinguga ette sidusrühmade osalemise, sotsiaalse kaitse, aruandekohustuslikkuse, läbipaistvuse ja lepingu rakendamise kohta kaebuste esitamise, selle täitmise üle järelevalve teostamise ja aruannete esitamise põhimõtted.

               Lepingu kohaldamisala on laiem kui määruse (EÜ) nr 2173/2005 II lisas esitatud toodete loetelu, hõlmates laia valikut eksporditavaid puittooteid.

               Lepinguga nähakse ette impordikontroll ELi piiridel, nagu on sätestatud FLEGT-litsentsimissüsteemi käsitlevas määruses (EÜ) nr 2173/2005 ja selle rakendusmääruses (EÜ) nr 1024/2008. Lepingus on esitatud Hondurase FLEGT-litsentsi kirjeldus, mis vastab eespool nimetatud rakendusmäärusega ettenähtud vormile.

               •

                  Algatus on kooskõlas määrusega (EL) nr 995/2010, kuna Hondurases käesoleva lepingu kohaselt välja antavate FLEGT-litsentsidega hõlmatud puittooteid tuleb selle määruse artikli 3 alusel pidada seaduslikult ülestöötatud puidust valmistatuks.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                   Osana FLEGT-tegevuskavast on kõnealuse lepingu sõlmimine asjakohane ELi arengukoostöö poliitika jaoks, kuna see mitte üksnes ei edenda seaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemist, vaid selle eesmärk on ka parandada metsahaldust Hondurases, suurendades läbipaistvust, aruandekohustuslikkust ja sidusrühmade osalust. Kuna lepingu rakendamine tugevdab metsa säästvat majandamist, aitab see algatus raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tuleneva heite vähendamisega kaasa ka kliimamuutuste vastu võitlemisele.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Kavandatav õiguslik alus on Euroopa Liigu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 207 lõike 3 esimene lõik ja artikli 207 lõike 4 esimene lõik koosmõjus selle lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ning artikli 218 lõikega 7.

                  Kuna lepingu eesmärk ja sisu on luua õigusraamistik selle tagamiseks, et käesoleva lepinguga hõlmatud kogu puit ja kõik puittooted, mis Hondurasest liitu imporditakse, on seaduslikult toodetud, on liidul ainupädevus see leping sõlmida vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule ja lõike 4 esimesele lõigule. ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktis v on sätestatud, et sellised lepingud sõlmib nõukogu ning artikli 218 lõikega 7 volitatakse läbirääkijat kiitma liidu nimel heaks lepingu muudatusi, kui leping näeb ette, et muudatused tuleb vastu võtta lihtsustatud korras või et seda peab tegema lepingus sätestatud organ.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

                  Käesoleva lepingu sõlmimine on kooskõlas FLEGT-tegevuskavaga ega lähe selle eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               •Vahendi valik

                  Ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v, mille kohaselt võtab otsused rahvusvaheliste lepingute sõlmimise kohta vastu nõukogu.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõju hindamine

                  Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Algatus ei mõjuta eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Ei kohaldata.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ei kohaldata.

               2020/0157 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu (mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist) sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 3 esimest lõiku ja lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ja lõikega 7,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ettepanekut
                  6

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon võttis 2003. aasta mais vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT): ELi tegevuskava ettepanek“,
                  7
                milles kutsuti üles kehtestama meetmeid ebaseadusliku metsaraie vastu puitu tootvate riikidega vabatahtlike partnerluslepingute väljatöötamise kaudu (edaspidi „ELi tegevuskava“). Nõukogu võttis kõnealuse tegevuskava kohta vastu järeldused 2003. aasta oktoobris
                  8
                ja Euroopa Parlament võttis vastu sama küsimust käsitleva resolutsiooni 11. juulil 2005
                  9
               .

               (2)Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/XX
                  10
                allkirjastati Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vaheline vabatahtlik partnerlusleping, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (edaspidi „leping“) [     ]
                  11
               , tingimusel et see hiljem sõlmitakse.

               (3)Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vaheline vabatahtlik partnerlusleping, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud liidu nimel esitama lepingu artiklis 31 osutatud teate, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

               Artikkel 3

               Komisjon esindab liitu lepingu artikli 19 alusel moodustatud lepingu rakendamise ühiskomitees.

               Liikmesriigid võivad osaleda lepingu rakendamise ühiskomitee koosolekutel liidu delegatsiooni liikmetena.

               Artikkel 4

               Lepingu lisade muutmiseks lepingu artikli 26 alusel volitatakse komisjoni vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005
                  12
                artikli 11 lõikes 3 osutatud menetlusele kiitma liidu nimel sellised muudatused heaks.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        COM(2003) 251.

                     (2)

                        ELT C 268, 7.11.2003, lk 1.

                     (3)

                        ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

                     (4)

                        Nõukogu piiratud kasutusega dokument nr 10229/2/05 (salastatus kustutatud 24. septembril 2015).

                     (5)

                        ELT L 295, 12.11.2010, lk 23.

                     (6)

                        ELT C , , lk .

                     (7)

                        COM(2003) 251.

                     (8)

                        ELT C 268, 7.11.2003, lk 1.

                     (9)

                        ELT C 157E, 6.7.2006, lk 482.

                     (10)

                        Nõukogu otsus (EL) 2018/XX Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vahelisele vabatahtlikule partnerluslepingule (mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist) Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta (ELT L [...], […], lk […]). ELT: palun lisada dokumendi number, kuupäev ja avaldamise viide.

                     (11)

                        ELT: palun lisada allkirjastamise kuupäev.

                     (12)

                        Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse (ELT L 347, 30.12.2005, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.7.2020
            COM(2020) 340 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu (mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist) sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU JA HONDURASE VABARIIGI

               VAHELINE VABATAHTLIK PARTNERLUSLEPING,

               MIS KÄSITLEB METSAÕIGUSNORMIDE

               TÄITMISE JÄRELEVALVET, METSAHALDUST

               JA EUROOPA LIITU TOODAVATE

               PUITTOODETEGA KAUPLEMIST

               EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“,

               ning

               HONDURASE VABARIIK, edaspidi „Honduras“,

               edaspidi koos „lepinguosalised“,

               ARVESTADES liidu ja Hondurase vahelisi suhteid, eelkõige 2012. aastal ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel sõlmitud assotsieerimislepingu raames,

               ARVESTADES 2003. aastal ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahel allkirjastatud poliitilise dialoogi ja koostöölepingut ning 1993. aastal Euroopa Majandusühenduse ning Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahel allkirjastatud koostöö raamlepingut,

               ARVESTADES, et komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) ELi tegevuskava kohta on esimene samm ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse kiireloomulise küsimuse lahendamisel,

               OLLES TEADLIKUD 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsioonis sätestatud metsade säästva majandamise põhimõtete tähtsusest ning eelkõige üldsuse teadlikkuse ja keskkonnaküsimustes osalemise olulisust käsitleva 10. põhimõtte ning põlisrahvaste ja nende kogukondade ning muude kohalike kogukondade olulist osa keskkonnahalduses ja -arengus käsitleva 22. põhimõtte tähtsusest,

               VÕTTES ARVESSE ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES), eelkõige selle nõuet, et CITESi osalised väljastaks I, II või III lisas loetletud liikidesse kuuluvate isendite eksportimiseks lube üksnes teatavatel tingimustel, eelkõige tingimusel, et kõnealuste isendite omandamisel ei oleks rikutud asjaomaseid loomastiku ja taimestiku kaitse seadusi,

               KINNITADES VEEL KORD, kui oluliseks lepinguosalised peavad põhimõtteid ja eeskirju, millega reguleeritakse mitmepoolset kauplemist, eelkõige 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) ning 1994. aastal allkirjastatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu IA lisas nimetatud muudes mitmepoolsetes kokkulepetes sätestatud õigusi ja kohustusi ning vajadust kohaldada neid läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt,

               VÕTTES ARVESSE nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse,

               VÕTTES ARVESSE ühelt poolt ELi ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide assotsieerimislepingut, eriti selle VIII jaotise artiklit 289 metsatoodetega kauplemise kohta, mille kohaselt pooled kohustuvad tegema koostööd metsaõigusnormide täitmise järelevalve ja metsahalduse parandamiseks, puittoodetega seadusliku kauplemise edendamiseks ning metsade säästvaks haldamiseks selliste vahendite abil nagu metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) vabatahtlikud partnerluslepingud või ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES),

               KINNITADES VEEL KORD lepinguosaliste pühendumust ja otsusekindlust seoses kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkidega ning eelkõige sellega, kuidas vabatahtliku partnerluslepingu rakendamine aitab kaasa metsade säästva majandamise edendamist, raadamise peatamist ning loodustoodete ebaseadusliku nõudluse ja pakkumise vastaste meetmete võtmist käsitleva 15. eesmärgi saavutamisele,

               OLLES TEADLIKUD sellest, kuidas FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamine aitab kaasa kliimamuutustega võitlemisele kooskõlas raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise (REDD+) nimel tehtavate jõupingutustega, edendades metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust,

               OLLES TEADLIKUD, et Hondurase õiguspärasuse tagamise süsteemi esmane eesmärk on hõlmata kogu puit ja kõik puittooted asjaomase õigusraamistikuga ning samuti tagada, et kõnealuse süsteemi nõudeid kohaldatakse Hondurase siseturu ning riigist eksporditava puidu ja puittoodete suhtes ilma eranditeta,

               ARVESTADES, et lepinguosalised peavad oluliseks kaasata kõiki asjaomaseid sidusrühmasid, olenemata nende soost, vanusest, asukohast, religioonist ja uskumustest, etnilisest päritolust, rassist, keelest, puudest ning mis tahes muust seisundist, sealhulgas kodanikuühiskonda, erasektorit, Hondurase põlisrahvaid ja Aafrika päritolu rahvaid ning kohalikku elanikkonda, edukasse metsahalduspoliitikasse, eelkõige konsultatsioonide ja üldsuse teavitamise kaudu;

               ARVESTADES, et Hondurase metsaressursid on strateegiline vara, mille säästvat majandamist juhib Instituto de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) riikliku metsanduspoliitika mudeli kaudu, mis on loodud metsade säästva majandamise ülesannete tulemusliku lahendamise ning avaliku ja erametsandussektori arendamisse tehtavate investeeringute tõhusa suunamise, reguleerimise, haldamise ja hõlbustamise ülesannete tõhusa täitmise eesmärgil,

               ARVESTADES, et vastavalt Hondurase metsanduspoliitikale ja kooskõlas riigi metsaseadusega on tehtud jõupingutusi kaitsealade kaitsmise ja majandusliku arendamise, okaspuumetsade kasutuselevõtu ja säästva majandamise, laialehiste metsade kaitse ja metsade säästva majandamise edendamise, kogukonnaorganisatsioonide säästvasse metsamajandusse kaasamise, riigi keskkonnakaitse ja taasmetsastamise edendamise, mikrovalgalade tervikliku majandamise, ebaseadusliku metsaraie ning puidu ja elusloodusega kauplemise laiaulatusliku seire ning metsanduse, kaitsealade ja eluslooduse valdkonna asutuste moderniseerimise nimel,

               ARVESTADES, et käesolev leping hakkab oluliselt toetama sotsiaalse arengu programme, mida rakendatakse Hondurases eesmärgiga luua töökohti, parandada investeerimistingimusi, kujundada maakasutuse planeerimise poliitikat, aidata kaasa tööstuse taaselustamisele ning tagada ühiskonna ja keskkonna seisukohalt säästev ressursside kasutamine,

               ARVESTADES, et Hondurase metsaseaduse eesmärk on kehtestada õigusraamistik metsaressursside, kaitsealade ja eluslooduse haldamisele ning majandamisele, sealhulgas nende kaitsele, taastamisele, tootlikule kasutamisele, säilitamisele ja edendamisele, toetades seeläbi säästvat arengut kooskõlas riigi sotsiaalsete, majanduslike, keskkonnaalaste ja kultuuriliste huvidega,

               ARVESTADES, et Hondurase Vabariigi rahvuskongressi poolt ratifitseeritud keskkonda ja metsandust käsitlevad rahvusvahelised lepingud on osa Hondurase õigusest, mis omakorda on riigi metsanduspoliitika sõnastamise ja rakendamise alus,

               ARVESTADES, et käesolevat lepingut sõlmides loodab Honduras tugevdada metsandussektoriga seotud haldamist, maakasutus- ja maaomandiõigusi ning õigusnorme, kehtestada asjaomaste sidusrühmade jaoks tugevad ja tõhusad protsessid, luues seeläbi tingimused laiaulatuslikumaks ja läbipaistvamaks investeerimiseks, välja töötada maa kasutamise poliitika ja õiguspärast tootmist toetav investeerimispoliitika ning toetada REDD+iga seotud poliitika rakendamist, tegeledes metsade hävitamise ja metsade seisundi halvenemise põhjustega otse,

               ARVESTADES, et käesoleva lepingu rakendamine toetab kliimamuutuste vastu võitlemisel tehtavaid jõupingutusi kooskõlas REDD+iga,

               VÕTTES ARVESSE 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni kui igat liiki metsade majandamise, säilitamise ja säästva raie ülemaailmset konsensust käsitlevat viiteteksti ning ÜRO Peaassamblee poolt hiljuti vastu võetud õiguslikult mittesiduvat instrumenti igat liiki metsade kohta,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ARTIKKEL 1

               Eesmärk

               Kooskõlas lepinguosaliste ühise kohustusega tagada igat liiki metsa säästev majandamine on käesoleva lepingu eesmärk sätestada õiguslik raamistik tagamaks, et kõik käesoleva lepinguga hõlmatud puittooted, mis imporditakse Hondurasest liitu, on õiguspäraselt toodetud, ning seda tehes edendada nimetatud puittoodetega kauplemist.

               Lisaks sellele on käesolev leping lepinguosaliste vahelise dialoogi ja koostöö alus, et lihtsustada ja edendada käesoleva lepingu täielikku rakendamist ning tõhustada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust.

               ARTIKKEL 2

               Mõisted

               Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „import liitu“ – selliste puittoodete liidus vabasse ringlusse lubamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 201 tähenduses, mida ei saa käsitada mittekaubanduslikku laadi kaubana vastavalt komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega) artikli 1 lõike 21 määratlusele;

               b)
                     „eksport“ – puittoodete füüsiline lahkumine või väljaviimine Hondurase territooriumi mis tahes osast, välja arvatud läbi Hondurase veetavad puittooted;

               c)
                     „läbiveetavad puittooted“ – kolmandast riigist pärinevad puittooted, mis sisenevad Hondurase territooriumile tolli järelevalve all ja lahkuvad sealt muutmata kujul, nii et päritoluriik jääb samaks ja neid ei turustata Hondurases;

               d)
                     „puittooted“ – I lisas loetletud tooted;

               e)
                     „HSi kood“ – kuni kuuekohaline kood, mis on sätestatud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga kehtestatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris;

               f)
                     „FLEGT-litsents“ – dokument, mis kinnitab, et saadetis on õiguspärast päritolu ja käesolevas lepingus sätestatud kriteeriumide alusel kontrollitud.

               g)
                     „litsentse väljastav asutus“ – Hondurase määratud asutus FLEGT-litsentside väljastamiseks ja kinnitamiseks,

               h)
                     „pädevad asutused“ – asutused, mille liidu liikmesriigid on määranud FLEGT-litsentse vastu võtma, aktsepteerima ja kontrollima;

               i)
                     „saadetis“ – FLEGT-litsentsiga puittoodete kogus, mille saadab kaubasaatja või vedaja Hondurasest ja mis esitatakse tolliasutusele toodete vabasse ringlusse lubamiseks liidus;

               j)
                     „õiguspäraselt toodetud puit” – puittooted, mis on üles töötatud, toodetud, töödeldud, transporditud ja turustatud kooskõlas Hondurases kehtivate õigusaktidega vastavalt II lisas sätestatule ja/või imporditud ja toodetud kooskõlas nendega;

               k)
                     „vabasse ringlusse lubamine“ − liidu tolliprotseduur, mis annab väljastpoolt liitu pärinevale kaubale liidu kauba tollistaatuse vastavalt määrusele (EL) nr 952/2013 ning mis hõlmab tasumisele kuuluvate mis tahes imporditollimaksude sissenõudmist, vajaduse korral muude maksude sissenõudmist, kaubanduspoliitika meetmete, keeldude ja piirangute kohaldamist ning muude kauba impordi suhtes ette nähtud tolliformaalsuste täitmist.

               ARTIKKEL 3

               FLEGT-litsentsimissüsteem

               1.
                     Lepinguosaliste vahel luuakse litsentsimissüsteem, mis hõlmab metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (edaspidi „FLEGT-litsentsimissüsteem“). Selles sätestatakse menetlused ja nõuded, mille eesmärk on FLEGT-litsentside abil kontrollida ja sertifitseerida, et liitu veetud puittooted on toodetud õiguspäraselt. Liit aktsepteerib kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 ja käesoleva lepinguga liitu importimiseks üksnes FLEGT-litsentsiga varustatud Hondurase saadetised.

               2.
                     FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldatakse I lisas loetletud puittoodete suhtes.

               3.
                     Lepinguosalised lepivad kokku, et nad võtavad kõik vajalikud meetmed FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamiseks.

               ARTIKKEL 4

               Litsentse väljastav asutus

               1.
                     Honduras määrab litsentse väljastava asutuse ja saadab Euroopa Komisjonile selle kontaktandmed. Mõlemad lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe.

               2.
                     Litsentse väljastav asutus kontrollib, et puittooted on toodetud õiguspäraselt vastavalt II lisas nimetatud õigusaktidele. Asutus väljastab FLEGT-litsentse liitu eksportimiseks mõeldud puittoodete saadetistele, mis on toodetud õiguspäraselt Hondurases. Vajaduse korral väljastab Honduras vajalikud dokumendid oma territooriumilt tolli järelevalve all läbiveetavatele puittoodetele.

               3.
                     Litsentse väljastav asutus ei tohi väljastada FLEGT-litsentse puittoodetele, mis koosnevad kolmandast riigist Hondurasesse imporditud puittoodetest või sisaldavad neid, kui asjaomase kolmanda riigi seadustega on nende eksport keelatud või kui on tõendeid, et need puittooted toodeti vastuolus selle riigi seadustega, kus puud üles töötati.

               4.
                     Litsentse väljastav asutus jäädvustab ja avalikustab oma FLEGT-litsentside väljastamise menetlused vastavalt läbipaistvuse põhimõttele. Samuti peab asutus arvestust kõigi FLEGT-litsentsiga hõlmatud saadetiste üle ja teeb need andmed kooskõlas andmekaitset käsitlevate riiklike õigusaktidega kättesaadavaks sõltumatu auditi teostamiseks, austades samal ajal eksportija teabe konfidentsiaalsust.

               ARTIKKEL 5

               Liidu pädevad asutused

               1.
                     Euroopa Komisjon edastab Hondurasele liidu liikmesriikide määratud pädevate asutuste kontaktandmed. Mõlemad lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe.

               2.
                     Pädevad asutused kontrollivad enne saadetise liidus vabasse ringlusse lubamist, et sellel oleks olemas kehtiv FLEGT-litsents. Vabasse ringlusse lubamise võib peatada ja saadetise kinni pidada, kui FLEGT-litsentsi kehtivus on kaheldav vastavalt III lisale.

               3.
                     Pädevad asutused koostavad ja avaldavad igal aastal ülevaate saadud FLEGT-litsentsidest.

               4.
                     Kooskõlas riiklike andmekaitset käsitlevate õigusaktidega võimaldavad pädevad asutused Hondurase poolt sõltumatuteks audiitoriteks määratud isikutele ja organitele juurdepääsu asjaomastele dokumentidele ja andmetele.

               5.
                     FLEGT-litsentsiga hõlmatud puittoodetele, mis on saadud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) lisades loetletud liikidest, kohaldatakse liitu sisenemisel üksnes kontrolli, mis on ette nähtud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel. Igal juhul tagatakse FLEGT-litsentsimissüsteemiga, et nimetatud tooted on üles töötatud õiguspäraselt.

               ARTIKKEL 6

               FLEGT-litsentsid

               1.
                     FLEGT-litsentse väljastab litsentse väljastav asutus tõendamaks, et puittooted on toodetud õiguspäraselt.

               2.
                     FLEGT-litsentside väljastamisel kasutatakse IV lisas esitatud hispaaniakeelset vormi.

               3.
                     Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel luua FLEGT-litsentside väljastamise, edastamise ja kättesaamise elektroonilisi süsteeme.

               4.
                     FLEGT-litsentside väljastamise kord ja tehniline kirjeldus on esitatud IV lisas.

               ARTIKKEL 7

               Õiguspäraselt toodetud puidu määratlus

               Käesoleva lepingu kohaldamiseks on II lisas esitatud õiguspäraselt toodetud puidu määratlus. Selles lisas on nimetatud Hondurase siseriiklikud õigusaktid, mida tuleb järgida, et puittooted saaksid FLEGT-litsentsi. Lisas on nimetatud ka põhimõtted, kriteeriumid, indikaatorid ja tõendusmaterjal, mille abil tõendatakse õigusaktidele vastavust.

               ARTIKKEL 8

               Toodetud või omandatud puidu õiguspärasuse kontrollimine

               1.
                     Honduras loob süsteemi, mille abil kontrollida, et saadetiseks ette nähtud puittooted oleksid toodetud õiguspäraselt, ja tagada, et liitu eksporditakse üksnes seaduslikuks tunnistatud saadetised. Õiguspärasuse kontrollimise süsteem sisaldab vastavuse kontrolle, mis võimaldavad tagada, et liitu eksportimiseks mõeldud puittooted on toodetud või omandatud õiguspäraselt ning et FLEGT-litsentse ei väljastata puittoodete saadetistele, mis ei ole õiguspäraselt toodetud või omandatud või mille päritolu ei ole teada. Süsteem hõlmab ka menetlusi, mille eesmärk on tagada, et ebaseadusliku või tundmatu päritoluga puit ei satuks tarneahelasse.

               2.
                     Süsteemi, mille abil kontrollitakse, et puittoodete saadetised on õiguspäraselt toodetud, on kirjeldatud V lisas.

               ARTIKKEL 9

               FLEGT-litsentsiga saadetiste vabasse ringlusse lubamine

               1.
                     FLEGT-litsentsiga varustatud saadetiste liidus vabasse ringlusse lubamist reguleerivaid menetlusi on kirjeldatud III lisas.

               2.
                     Juhul kui tekib kahtlusi litsentsi kehtivuses, võib saadetist vastu võtva liikmesriigi pädev asutus viivitamata taotleda litsentse väljastavalt asutuselt lisateavet ja/või selgitusi. Kui litsentse väljastav asutus ei vasta 21 tööpäeva jooksul pärast lisateabe taotluse kättesaamise kuupäeva, tegutseb pädev asutus vastavalt kehtivatele riiklikele õigusaktidele ning jätab litsentsi aktsepteerimata. Kui pärast lisateabe saamist on kindlaks tehtud, et litsentsil olev teave ei vasta saadetisele, tegutseb pädev asutus vastavalt kehtivatele riiklikele õigusaktidele ja jätab litsentsi aktsepteerimata. Litsentse väljastavat asutust tuleb iga kord kirjalikult teavitada FLEGT-litsentsi aktsepteerimata jätmisest ning esitada selle põhjendus.

               3.
                     Kui FLEGT-litsentse käsitlevate konsultatsioonide käigus tekib püsivaid lahkhelisid või probleeme, võib juhtumi esitada lahendamiseks lepingu rakendamise ühiskomiteele.

               ARTIKKEL 10

               Sõltumatu audiitor

               1.
                     Lepinguosalised lepivad kokku vajaduses kasutada kokkulepitud ajavahemike järel sõltumatu audiitori teenuseid, et veenduda Hondurase õiguspärasuse tagamise süsteemi ning FLEGT-litsentsimissüsteemi toimimises ja tõhususes, nagu on sätestatud VI lisas.

               2.
                     VI lisas loetletud ülesannete täitmisel kasutab Honduras sõltumatu audiitori teenuseid, konsulteerides seejuures liiduga.

               3.
                     Sõltumatu audiitor esitab lepinguosalistele oma tähelepanekud aruannetes, mille ta koostab vastavalt VI lisas kirjeldatud menetlusele. Sõltumatu audiitori aruanded avaldatakse vastavalt VI lisas sätestatud korrale.

               4.
                     Lepinguosalised lihtsustavad sõltumatu audiitori tööd, eelkõige tagades talle juurdepääsu teabele, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks kummagi lepinguosalise territooriumil. Lepinguosaline võib kooskõlas oma andmekaitsealaste õigusaktidega siiski jätta esitamata igasuguse teabe, mida tal ei ole lubatud esitada.

               ARTIKKEL 11

               Eeskirjade eiramised

               Lepinguosalised teavitavad teineteist vastavalt artiklile 21, kui neil on kahtlusi või nad on leidnud tõendeid eeskirjade täitmisest kõrvalehoidmise või eeskirjade eiramise kohta FLEGT-litsentsimissüsteemis, eelkõige, aga mitte ainult, seoses järgmisega:

               a)
                     kaubanduspettused, eelkõige kaubanduse ümbersuunamine Hondurasest liitu kolmanda riigi kaudu, juhul kui on põhjust arvata, et seda on tehtud litsentsimise vältimiseks;

               b)
                     FLEGT-litsentsid puittoodetele, mis sisaldavad kolmandatest riikidest pärit puitu, mille kohta kahtlustatakse, et see on ebaseaduslikult toodetud; ning

               c)
                     pettus FLEGT-litsentsi saamisel või kasutamisel.

               ARTIKKEL 12

               FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamise alguskuupäev

               1.
                     Lepinguosalised teavitavad teineteist lepingu rakendamise ühiskomitee kaudu, kui nad leiavad, et on teinud FLEGT-litsentsimissüsteemi täielikuks toimimiseks vajalikud ettevalmistused.

               2.
                     Lepinguosalised tellivad lepingu rakendamise ühiskomitee kaudu FLEGT-litsentsimissüsteemi sõltumatu hindamise VII lisas sätestatud kriteeriumide alusel. Hindamisel tehakse kindlaks, kas V lisas kirjeldatud FLEGT-litsentsimissüsteemi aluseks olev õiguspärasuse tagamise süsteem toimib nõuetekohaselt.

               3.
                     Lepingu rakendamise ühiskomitee soovitustest lähtuvalt lepivad lepinguosalised kokku kuupäeva, millest alates FLEGT-litsentsimissüsteem jõustub. Nad teavitavad teineteist sellest kuupäevast kirjalikult ühiskomitee poolt sobivaks peetaval viisil.

               ARTIKKEL 13

               FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldamine
                  puittoodetele, mida ei ekspordita liitu

               1.
                     Honduras püüab kontrollida nii riigis endas tarbitavate kui ka liiduvälistele turgudele eksporditavate puittoodete õiguspärasust. Samuti teeb Honduras asjakohaseid jõupingutusi kontrollimaks imporditavate puittoodete õiguspärasust, kasutades käesoleva lepingu rakendamiseks välja töötatud õiguspärasuse kontrollimise süsteeme.

               2.
                     Selliste püüdluste toetamiseks julgustab liit läbi dialoogi huvitatud pooltega kasutama kauplemisel teistel rahvusvahelistel turgudel ja kolmandates riikides käesoleva lepingu rakendamiseks välja töötatud süsteeme.

               ARTIKKEL 14

               Lepingu rakendamise ajakava

               1.
                     Lepinguosalised kiidavad lepingu rakendamise ühiskomitee vahendusel heaks käesoleva lepingu rakendamise ajakava.

               2.
                     Lepinguosalised hindavad rakendamisel tehtud edusamme lepingu rakendamise ühiskomitee heakskiidetud ajakava silmas pidades.

               ARTIKKEL 15

               Lisa- ja kõrvalmeetmed

               1.
                     Valdkonnad, milles vajatakse käesoleva lepingu rakendamiseks ning ebaseadusliku metsaraie algpõhjuste ja ajenditega tegelemiseks täiendavaid tehnilisi ja rahalisi vahendeid, on nimetatud VIII lisas.

               2.
                     Honduras tagab, et suutlikkuse suurendamine käesoleva lepingu rakendamiseks kajastuks riiklikus planeerimises, vaesuse vähendamise strateegiates ja riigieelarves.

               3.
                     Lepinguosalised tagavad, et käesoleva lepingu rakendamisega seotud meetmed kooskõlastatakse asjaomaste olemasolevate või tulevaste arengualgatustega, eelkõige algatusega REDD+ (raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamine arengumaades ning metsade säilitamine, säästev majandamine ja süsinikuvarude suurendamine arenguriikides).

               4.
                     Lisavahendite eraldamine vastavalt lõikele 1 toimub Hondurasele antava abi planeerimise tavamenetluste ning Hondurase enda eelarvemenetluste alusel.

               5.
                     Lepinguosalised kaaluvad vajadust luua ühine kord või mehhanism, mille abil kooskõlastatakse Euroopa Komisjoni ja liidu liikmesriikide poolset rahastamist ja tehnilist abi, et toetada käesoleva lepingu kohaldamist.

               ARTIKKEL 16

               Sidusrühmade kaasamine lepingu rakendamisse

               1.
                     Honduras kaasab sidusrühmad käesoleva lepingu rakendamisse.

               2.
                     Honduras tagab, et käesoleva lepingu rakendamisse ja järelevalvesse kaasatakse asjaomaseid sidusrühmi olenemata nende liikmete soost, vanusest, asukohast, religioonist ja uskumustest, etnilisest päritolust, rassist, keelest, puudest ja mis tahes muust seisundist, edendades seeläbi erasektori, kodanikuühiskonna, kohalike kogukondade, Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste ning teiste metsast sõltuvate rühmade osalemist.

               3.
                     Lepingu rakendamise ühiskomitees on esindatud Hondurase metsandussektoris tegutsevad eri rühmad: avalik ja erasektor, kodanikuühiskond, Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad, kohalikud kogukonnad ning vajaduse korral muud rühmad.

               4.
                     Liit konsulteerib korrapäraselt sidusrühmadega käesoleva lepingu rakendamise asjus, võttes arvesse oma kohustusi kooskõlas 1998. aasta konventsiooniga, mis käsitleb keskkonnainfo kättesaadavust ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemist ning neis asjus kohtu poole pöördumist.

               ARTIKKEL 17

               Sotsiaalkaitse

               1.
                     Artikli 16 lõikes 2 loetletud sidusrühmadele avalduva võimaliku kahjuliku toime minimeerimiseks lepivad lepinguosalised kokku, et hindavad käesoleva lepingu mõju nende eluviisile.

               2.
                     Lepinguosalised jälgivad käesoleva lepingu mõju artikli 16 lõikes 2 loetletud sidusrühmadele, võttes mõistlikke ja asjakohaseid meetmeid kahjuliku mõju vähendamiseks. Lepinguosalised võivad kokku leppida lisameetmete võtmises kahjuliku mõjuga toimetulekuks käesoleva lepingu hindamise meetodi alusel, milles lepinguosalised kokku lepivad.

               ARTIKKEL 18

               Turustiimulid

               Võttes arvesse oma rahvusvahelisi kohustusi, püüab liit hõlbustada käesoleva lepinguga reguleeritud puittoodete pääsu oma turule. Kõnealused jõupingutused hõlmavad järgmist:

               a)
                     toetatakse sellist riigi- ja erahangete poliitikat, milles tunnustatakse pingutusi seaduslike puittoodete tarne tagamiseks; ning

               b)
                     FLEGT-litsentsiga toodete soodsamat kuvandit liidu turul.

               ARTIKKEL 19

               Lepingu rakendamise ühiskomitee

               1.
                     Lepinguosalised asutavad lepingu rakendamise ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“), mis vastutab käesoleva lepingu rakendamise ja järelevalve ning sõltumatu auditi juhtimise eest. Ühiskomitee hõlbustab ka lepinguosaliste vahelist dialoogi ja teabevahetust.

               2.
                     Ühiskomitee asutatakse kolme kuu jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest kooskõlas artikliga 31. Kumbki lepinguosaline nimetab ühiskomiteesse oma esindajad ning komitee teeb otsuseid konsensuse alusel.

               3.
                     Ühiskomitee arutab kõiki käesoleva lepingu tulemusliku rakendamisega seotud küsimusi. Eelkõige ühiskomitee:

               a)
                     koguneb vähemalt kaks korda aastas esimese kahe aasta jooksul ning vähemalt kord aastas järgmistel aastatel lepinguosaliste poolt eelnevalt kokku lepitud kohas, ajal ja tegevuskavaga. Lisakoosolekuid võidakse kokku kutsuda ükskõik kumma lepinguosalise nõudmisel;

               b)
                     koostab oma tegevuskava ja sätestab ühismeetmete jaoks õigused ja kohustused;

               c)
                     kehtestab oma kodukorra;

               d)
                     kehtestab korra, mille kohaselt juhatatakse koosolekuid kaaseesistumise vormis;

               e)
                     koostab, vaatab läbi, ajakohastab ning kinnitab käesoleva lepingu rakendamisega seotud dokumente ja protseduure;

               f)
                     tagab, et tema töö oleks läbipaistev ning et tema töö ja otsustega seotud teave oleks üldsusele kättesaadav;

               g)
                     moodustab vajaduse korral töörühmi või muid allorganeid eriteadmisi nõudvate valdkondadega tegelemiseks;

               h)
                     lepib kokku käesoleva lepingu rakendamise ja mõju järelevalve ning hindamise meetodis; ning

               i)
                     avaldab igal aastal aruande. Aruande sisu üksikasjad on loetletud X lisas.

               4.
                     Ühiskomitee eriülesanded on kirjeldatud X lisas.

               ARTIKKEL 20

               Läbipaistvus ja üldsuse juurdepääs avalikule teabele

               1.
                     Juhtimise parandamiseks on käesolevas lepingus kesksel kohal teabe edastamine sidusrühmadele. Teavet avaldatakse korrapäraselt süsteemide rakendamise ja järelevalve hõlbustamiseks ning läbipaistvuse suurendamiseks, et seeläbi tugevdada sidusrühmade ja tarbijate usaldust ning tagada lepinguosaliste vastutus. Avalikustatava teabe üksikasjad on esitatud IX lisas.

               2.
                     Kumbki lepinguosaline kasutab üldsusele teabe levitamiseks kõige asjakohasemaid mehhanisme (meedia, dokumendid, internet, seminarid, aastaaruanded).

               Eelkõige püüavad lepinguosalised varustada metsandussektoriga seotud eri sidusrühmi usaldusväärse, asjakohase ja ajakohastatud teabega. Nimetatud mehhanismid on kirjeldatud IX lisas.

               ARTIKKEL 21

               Lepingu rakendamist käsitlevad teatised

               1.
                     Käesoleva lepingu rakendamisega seotud ametlike teatiste eest vastutavad lepinguosaliste esindajad on:

               −
                     Euroopa Liidu nimel liidu delegatsioon juht Hondurases;

               −
                     Hondurase nimel Instituto Nacional, de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) ministerdirektor.

               2.
                     Lepinguosalised edastavad teineteisele õigeaegselt käesoleva lepingu rakendamiseks vajaliku teabe.

               ARTIKKEL 22

               Konfidentsiaalne teave

               1.
                     Kumbki lepinguosaline kohustub oma seadustega ettenähtud piirides mitte avalikustama käesoleva lepingu raames vahetatud konfidentsiaalset teavet. Lepinguosalised ei avalikusta ega luba oma ametiasutustel avalikustada käesoleva lepingu raames vahetatud teavet, mis sisaldab ärisaladusi või konfidentsiaalset äriteavet.

               2.
                     Kui lõikest 1 ei tulene teisiti, ei loeta konfidentsiaalseks järgmist teavet:

               a)
                     Hondurases väljastatud ning liidus vastuvõetud FLEGT-litsentside arv ning Hondurasest eksporditud ja liidus kõnealuste litsentside alusel vastuvõetud puittoodete maht;

               b)
                     FLEGT-litsentsi omanike ja importijate nimed ja aadressid;

               c)
                     eksportijate tasutud lõivud ja maksud; ning

               d)
                     töövõtjatele või FLEGT-litsentsi omanikele määratud rahatrahvid või nende suhtes võetud regulatiivmeetmed.

               ARTIKKEL 23

               Territoriaalne kohaldamine

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumidel, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut selles sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Hondurase territooriumil.

               ARTIKKEL 24

               Erimeelsuste lahendamine

               1.
                     Lepinguosalised püüavad lahendada viivitamata nõu pidades kõik käesoleva lepingu kohaldamise ja tõlgendamisega seotud vaidlused.

               2.
                     Lõike 1 kohased nõupidamised algatatakse kirjaliku taotlusega, milles märgitakse ära lahendamist vajav(ad) küsimus(ed) ning nõupidamise kuupäev ja toimumiskoht.

               3.
                     Kui vaidlust ei ole nõupidamise teel lahendatud kolme kuu jooksul pärast esimese konsulteerimistaotluse esitamist, võib kumbki lepinguosaline edastada vaidluse lepingu rakendamise ühiskomiteele, kes püüab vaidluse lahendada. Ühiskomiteele esitatakse olukorra põhjalikuks uurimiseks kogu asjakohane teave, et oleks võimalik leida vastuvõetav lahendus. Lepingu rakendamise ühiskomitee peab sel eesmärgil uurima kõiki võimalusi käesoleva lepingu tõhusa rakendamise jätkamiseks.

               4.
                     Juhul kui ühiskomitee ei suuda vaidlust lahendada, võivad lepinguosalised ühiselt taotleda kolmanda poole abi või vahendust.

               5.
                     Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 3 kohaselt, võib kumbki lepinguosaline teatada teisele vahekohtuniku määramisest; teine lepinguosaline peab seejärel määrama 30 kalendripäeva jooksul pärast esimese vahekohtuniku määramist teise vahekohtuniku. Lepinguosalised määravad ühiselt kolmanda vahekohtuniku kahe kuu jooksul pärast teise vahekohtuniku määramist.

               6.
                     Vahekohtunikud teevad otsuse häälteenamusega kuue kuu jooksul pärast kolmanda vahekohtuniku määramist.

               7.
                     Otsus on lepinguosaliste jaoks siduv ja seda ei saa edasi kaevata.

               8.
                     Lepingu rakendamise ühiskomitee kehtestab vahekohtumenetluse töökorralduse.

               ARTIKKEL 25

               Peatamine

               1.
                     Kui lepinguosaline soovib käesoleva lepingu peatada, peab ta teist lepinguosalist sellest soovist kirjalikult teavitama. Seejärel arutavad lepinguosalised küsimust, võttes arvesse asjaomaste sidusrühmade seisukohti.

               2.
                     Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva lepingu rakendamise juhul, kui teine lepinguosaline:

               a)
                     ei täida oma kohustusi, mis on käesolevas lepingus ette nähtud,

               b)
                     ei järgi käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikke regulatiiv- ja haldusmenetlusi ega halda vahendeid või

               c)
                     kui tema tegevus või tegevusetus kujutab märkimisväärset ohtu kas liidu või Hondurase keskkonnale, elanike tervisele, ohutusele või turvalisusele.

               Peatamise otsuse ja selle põhjuste kohta esitatakse teisele lepinguosalisele kirjalik teade.

               3.
                     Käesoleva lepingu tingimuste kohaldamine lõpeb 30 tööpäeva pärast lõikes 2 nimetatud teate esitamist.

               4.
                     Käesoleva lepingu kohaldamine jätkub 30 tööpäeva pärast seda, kui kohaldamise peatanud lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et peatamise põhjused ei kehti enam.

               ARTIKKEL 26

               Muudatused

               1.
                     Käesolevat lepingut muuta sooviv lepinguosaline esitab ettepaneku vähemalt kolm kuud enne lepingu rakendamise ühiskomitee järgmist koosolekut. Ühiskomitee arutab ettepanekut ning esitab konsensuse saavutamise korral soovituse. Kumbki lepinguosaline vaatab soovituse läbi ja kui on sellega nõus, kiidab soovituse heaks vastavalt oma menetluskorrale.

               2.
                     Kõik muudatused, mille mõlemad lepinguosalised sel viisil heaks kiidavad, jõustuvad alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               3.
                     Ühiskomitee võib muuta käesoleva lepingu lisasid.

               4.
                     Muutmise teatis saadetakse käesoleva lepingu ühistele hoiulevõtjatele.

               ARTIKKEL 27

               Kehtivus

               Käesolev leping kehtib viis aastat alates selle jõustumisest ning seda pikendatakse automaatselt sama ajavahemiku võrra, välja arvatud juhul, kui leping lõpetatakse artiklis 28 sätestatud korras.

               ARTIKKEL 28

               Lepingu lõpetamine

               Olenemata artiklist 27 võib kumbki lepinguosaline käesoleva lepingu lõpetada, teavitades sellest teist lepinguosalist kirjalikult. Käesoleva lepingu kohaldamine peatatakse 12 kuud pärast sellist teavitamist.

               ARTIKKEL 29

               Lisad

               Käesoleva lepingu lisad on lepingu lahutamatu osa.

               ARTIKKEL 30

               Autentsed tekstid

               Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik versioonid on võrdselt autentsed. Tekstide lahknevuse korral kehtib hispaaniakeelne tekst.

               ARTIKKEL 31

               Jõustumine

               1.
                     Käesolev leping jõustub alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele kirjalikult selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               2.
                     Teatis saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati ja Hondurase välisministeeriumisse, kes on käesoleva lepingu ühised hoiulevõtjad.

               SELLE TÕENDUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

               [Koht] …,

                  Euroopa Liidu nimel
                     Hondurase Vabariigi nimel

               LISAD

               I
                     FLEGT-litsentsimissüsteemiga hõlmatud puittoodete loetelu

               II
                     Hondurase vastavushindamise tabelid

               III
                     Hondurasest eksporditud ja FLEGT-litsentsiga hõlmatud puittoodete liidus vabasse ringlusse lubamise tingimused

               IV
                     FLEGT-litsentside väljastamise kord

               V
                     Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteem

               VI
                     Sõltumatud auditid

               VII
                     Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi hindamise kriteeriumid

               VIII
                     Lisa- ja kõrvalmeetmed

               IX
                     Läbipaistvus ja üldsuse juurdepääs avalikule teabele

               X
                     Lepingu rakendamise ühiskomitee

               I LISA

               FLEGT-litsentsimissüsteemiga
                  hõlmatud puittoodete loetelu

               Käesolev lisa käsitleb 19 puittoodet, sealhulgas viit kohustuslikku toodet vastavalt nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse, ja 14 muud toodet, mille Honduras on välja valinud, olles läbi vaadanud andmed, mis pärinevad järgmistest allikatest: ekspordituru puhul Hondurase keskpangalt ning siseturu puhul ICFi (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre) registrist. 2013. aastal peeti käesolevas lisas käsitletavate puittoodete üle nõu ka mitme metsandussektori ettevõtjaga riigi peamistes piirkondades.

               Teatavate puittoodete eksportimine on keelatud Hondurase metsaseadusega. Seaduse artiklis 102 on sätestatud, et loodusmetsadest pärinevate laialehiste liikide puitu tohib eksportida ainult töödeldud puiduna. Seega ei ole lubatud eksportida nendelt liikidelt pärinevat ümarpuitu ja jämedalt kanditud puitu.

               Ehkki nendelt liikidelt pärineva ümarpuidu ja jämedalt kanditud puidu eksport on keelatud, on see siiski hõlmatud Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemiga (Sistema para Asegurar la Legalidad de los productos de madera de Honduras) ja seda mis tahes töötlemisetapis
                  1
               .

               Alljärgnevas tabelis esitatud loetelus viidatakse Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga kehtestatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile ning ELi ühtse tollisüsteemi kombineeritud nomenklatuurile.

               FLEGT-litsentsimissüsteemiga hõlmatud puittoodete harmoneeritud süsteemi ja kombineeritud nomenklatuuri kohased koodid

                        Nr

                        Kood

                        Kirjeldus

                        Tavanimetus Hondurases

                        1.

                        4401.21

                        Okaspuupuit laastude või pilbastena.

                        Astillas o chips

                        2.

                        4401.22

                        Lehtpuupuit laastude või pilbastena.

                        Astillas o chips

                        3.

                        4401.31

                        Puitgraanulid e puitpelletid.

                        Pellets, briquetas

                        4.

                        Ex 4403

                        Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud; v.a loodusmetsadest pärinevate laialehiste liikide ümarpuit ja jämedalt kanditud puit, mis vastab koodile 4403 4985.

                        Madera en rollo, timber

                        Ex 4403 4985

                        Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud. Värvi, kreosoodi või muude säilitusainetega katmata või immutamata lehtpuupuit. Loodusmetsadest pärit troopilisest puidust.

                        (SA 4403.49.00.00 Hondurases). Eksport on Hondurase seadustega keelatud. Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 3 ei tohi selle HSi koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid ELi importida.

                        5.

                        4404

                        Vitsapuit; lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega; puittoorikud jalutuskeppide, vihmavarju- ja tööriistakäepidemete vms valmistamiseks, jämedalt tahutud, kuid treimata, painutamata ja muul viisil töötlemata; puitlaastud jms.

                        Estacas, palos de escoba, palillos, nasas, tampas

                        6.

                        4406

                        Raudteede või trammiteede puitliiprid.

                        Durmientes

                        7.

                        4407

                        Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm.

                        Madera aserrada, madera cepillada, madera en bloque, cuartones

                        8.

                        4408

                        Vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri vms kihtpuitmaterjali valmistamiseks mõeldud spoon ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm.

                        Chapa, enchapado, plywood

                        9.

                        4409

                        Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte.

                        Molduras, pisos, forros, cielos, machimbres

                        10.

                        4410

                        Puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid (näiteks vahvelplaadid) puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata.

                        Tableros, OSB

                        11.

                        4411

                        Puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte.

                        Tableros, MDF

                        12.

                        4412

                        Vineer, spoonitud puitpaneelid jms kihtpuitmaterjal

                        Contrachapada

                        13.

                        4415

                        Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred.

                        Pallets, tarimas, cajas

                        14.

                        4418

                        Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, paneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja katuselaastud.

                        Puertas, ventanas, marcos, contramarcos, encofrados, postes, vigas

                        15.

                        4419

                        Puidust lauanõud ja köögitarbed

                        16.

                        9403.30

                        Puidust kontorimööbel

                        17.

                        9403.40

                        Puidust köögimööbel

                        18.

                        9403.50

                        Puidust magamistoamööbel

                        19.

                        9403.60

                        Muu puitmööbel

               ________________

               II LISA

               Hondurase vastavushindamise tabelid

               Õiguspärase päritoluga puidu ja puittoodete määratlus

               Käesoleva lepingu tähenduses loetakse puitu ja puittooteid õiguspäraseks, kui nende päritolu, ülestöötamine, transport, saagimine, töötlemine ning nendega kauplemine siseturul ja rahvusvahelisel turul on kooskõlas kohaldatavate seaduste ja määrustega metsade, keskkonna, majanduse, sotsiaalküsimuste, kultuuri, maksustamise ja müügi kohta, nagu on sätestatud käesolevas lisas ja kooskõlas V lisaga.

               Valitsusasutuste, erasektori, kodanikuühiskonna organisatsioonide, agrometsandusrühmade, kogukondade, akadeemiliste ringkondade ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste täielik aktiivne kaasamine võimaldas koostada vastavushindamise tabelid, mis sisaldavad metsahalduse parandamiseks vajalikku põhiteavet.

               Hondurase vastavushindamise tabelid põhinevad 6 põhimõttel, 17 kriteeriumil, 36 näitajal ja 56 kontrollimisvahendil. Need on koostatud, võttes arvesse metsandussektoriga seotud ja avaliku halduse eri aspekte käsitlevaid õigusakte, hõlmates järgmist:

               −
                     avaliku ja eramaa omandiõiguse tunnustamise haldusmenetlused;

               −
                     avaliku metsamaa isikutele või rühmadele eraldamise korra õige kohaldamine;

               −
                     Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanematelt päritud õiguste austamine;

               −
                     metsandussektoris töötajate õiguste austamine.

               Metsanduse tootmisahelas on eesmärk tagada järgmist:

               −
                     puittoodete raielubade kinnitamise ja kasutamise vastavus tehnilistele ja õigusnõuetele;

               −
                     puittoodete transporti reguleerivate õigusnormide järgimine kogu tarneahela ulatuses;

               −
                     metsatoodete (esmase ja teisese töötlemise) ettevõtete ning puiduladude registreerimise ja toimimise suhtes kohaldatavate tehniliste ja õigusnormide järgimine;

               −
                     kohaliku, riikliku ja rahvusvahelise kaubanduse õigusnormide järgimine;

               −
                     tariifide ja maksudega seotud sätete järgimine.

               Tabelid ei sisalda eraldi põhimõtet keskkonna kohta, sest seda loetakse kõigi tabelitega seotud valdkondadevaheliseks küsimuseks, mida hõlmab kaudselt ka 3. põhimõte, arvestades et metsa majandamine ja ülestöötamine põhineb metsamajandamiskavadel, mille eesmärk on tagada ressursi nõuetekohane majandamine ja jätkusuutlikkus. Keskkonnale viitavad otseselt näitaja 3.4.2, mis käsitleb metsamajandamiskavade keskkonnamõju hindamist, ning näitaja 3.6.2, mis käsitleb metsandusettevõtete vastavust keskkonnariskide leevendamise meetmetele.

               1.
                     Põhimõtted

               Tabelid on koostatud järgmise kuue põhimõtte alusel:

               1)
                     maa omandiõigused ja maa valdamine;

               2)
                     metsaaladel elavate Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste õigused;

               3)
                     metsa majandamise ning metsandussektori ettevõtjate poolt puittoodete ülestöötamise, transpordi, industrialiseerimise ja kaubanduse suhtes kohaldatavate õigusnormide täitmine;

               4)
                     tööjõuga ning töötervishoiu ja tööohutusega seotud kohustused;

               5)
                     puittoodetega rahvusvahelise kauplemise eeskirjad;

               6)
                     tariifide ja maksudega seotud kohustused.

               2.
                     Õiguspärasuse kontrollimise kaalutlused

               Käesolevate vastavushindamise tabelite kõigi kuue põhimõtte näitajate puhul kasutatakse kontrollimisvahenditena haldusdokumente ja registreid, mis on loodud avalike asutuste poolt vastavalt nõudlusele teenuste järele. Iga näitaja puhul on selle saamise ning kontrollimise meetodid ja sagedus ning samuti füüsilised ja elektroonilised arhiivid, kus kontrollimisvahendeid säilitatakse, kirjeldatud kontrollimise käsiraamatus. Käsiraamatu eest vastutab ning vastavalt vajadusele vaatab selle läbi, ajakohastab seda ja kiidab selle heaks lepingu rakendamise ühiskomitee.

               Põhimõtete järgimise tagamiseks kehtestatakse metsanduse tootmisahelasse kaasatud asutuste ja metsakaitseameti (Instituto de Conservacion de Forestal, ICF) vaheline koostöökord.

               3.
                     Puiduallikad

               Metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduses (Ley Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, LFAPVS) kirjeldatakse piirkondade, kust pärinevat puitu Hondurases raiutakse, töödeldakse ja müüakse, omanditüüpe. Need on järgmised:

               A.
                     avalikud metsaalad – riigimetsaalad, mis asuvad riigile kuuluval maal, munitsipaalmetsaalad (ejido-alad), mis asuvad kohalikele omavalitsustele kuuluval maal, ja riigiasutuste poolt omandatud metsaalad koos kõigi riigi omandis olevate ja renditavate aladega (LFAPVSi artiklid 45, 46 ja 47). Rentimise all mõistetakse protsessi, mille käigus omanik annab teatud ajaks ja teatud tingimustel füüsilisele või juriidilisele isikule metsaala kasutamise ja sellest kasusaamise õiguse.

               a)
                     Riigimetsaalad jagunevad järgmiselt:

               −
                     riigi territooriumil asuv metsamaa, mis ei kuulu kellelegi teisele;

               −
                     metsamaa, mille riik või mõni riiklik asutus on omandanud sundvõõrandamise, ostu, müügi või mis tahes seaduslikku omandiõigust tõendava dokumendi alusel, olenemata sellest, kas see on kinnistusraamatusse kantud või mitte. Selliseid metsamaid nimetatakse kas bienes fiscales või bienes nacionales (riigimaad) (LFAPVSi artikkel 46),

               b)
                     munitsipaalmetsaalad (ejido) jagunevad järgmiselt:

               −
                     metsamaad, mis kuuluvad omavalitsustele varem riigi poolt antud omandiõigust tõendavate dokumentide alusel (ejidos ehk kommunaalmaad);

               −
                     muud metsamaad, mis kuuluvad omavalitsustele mõnda muud laadi omandiõigust tõendava dokumendi alusel vastavalt seadusele (LFAPVSi artikkel 47). Munitsipaalmetsaalad on avalik maa, aga puude raie puhul käsitleb ICF omavalitsust eraomanikuna,

               c)
                     riigiasutuste omandatud metsaalad (terrenos fiscales ehk riigimaad) on riigi omandis olevad maa-alad, mille omandiõigust tõendavad dokumendid on avalike asutuste nimel. Riigimetsades tohib puude raiet teostada juhul, kui see on asjaomase metsaala halduskategooria puhul lubatud ning pädev asutus on asjakohases metsamajandamiskavas selleks nõuetekohase loa andnud. Kirjeldatud tingimustele vastavat riigimetsa (mis on kantud võõrandamatute riigimetsaressursside kataloogi (Catálogo del Patrimonio Público Forestal Inalienable, CPPFI) ja kinnistusraamatusse) käsitletakse erametsa, mitte riigimetsana;

               B.
                     erametsaalad – eraõiguslikele füüsilistele või juriidilistele isikutele kuuluval maal asuvad metsaalad, mille suhtes kehtivad täielikud omandiõigused on tõendatud algselt riigi väljastatud omandiõiguse dokumentidega ja kantud kinnistusraamatusse (LFAPVSi artikkel 45).

               −
                     Kogukondlikud või kogukondadevahelised erametsaalad hõlmavad metsi, mis asuvad maakogukondadele kuuluval maal, ja metsaalasid, mis on (või ei ole) Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste omandis. Riik austab Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanematelt päritud õigust traditsiooniliselt neile kuuluvatele metsaaladele vastavalt Hondurase seadustele ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonile nr 169 sõltumatutes riikides elavate põlis- ja hõimurahvaste kohta, olenemata sellest, kas neil on omandiõigust tõendav dokument;

               C.
                     mittemetsaalad – alad, kust saadakse mõnikord hajali asuvatelt puudelt pärinevat puitu, kuid praegu puudub sellistest piirkondadest pärineva puidu kasutamist reguleeriv õigusraamistik. VIII lisas esitatud lisameetmed hõlmavad ka asjakohase õigusraamistiku struktuuri.

               4.
                     Hondurase õigus-, organisatsioonilise ja institutsioonilise raamistiku muudatused

               Kuna kõik õigus-, halduslikud ja institutsioonilised raamistikud võivad muutuda, võib tekkida vajadus muuta Hondurases kehtivaid menetluskordasid, mis nõuab ka vastavushindamise tabelites kirjeldatud näitajate sisu korrigeerimist. Vähemalt kord iga kahe aasta jooksul analüüsib lepingu rakendamise ühiskomitee nimetatud muudatusi ning vajaduse korral kinnitab need. Ühiskomitee analüüsib vähemalt kord kahe aasta tagant ka kõiki käesoleva lisa parandusi või ajakohastamisi, mis võivad olla vajalikud, et võtta arvesse asjakohaseid muudatusi Hondurase õigus-, halduslikus ja institutsioonilises raamistikus.

               VASTAVUSHINDAMISE TABELID

                        1. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI ETTEVÕTJAD AUSTAVAD METSAALADE OMANDI- JA VALDUSÕIGUSI VASTAVALT KEHTIVATELE ÕIGUSAKTIDELE.

                        Kriteerium 1.1. Metsatööstuses osalevad metsandussektori avaliku ja erasektori ettevõtjad järgivad metsaalade omandiõiguse tõendamise kohta kehtestatud õigusakte.

                        Näitaja 1.1.1. Erametsaalade, sealhulgas kogukondlike, kogukondadevaheliste ja munitsipaalmetsade (ejido) omanikel on omandiõigust tõendavad dokumendid.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Registreeritud omandiõigust tõendav ajakohane ja täielik sertifikaat.

                        Viited õigussätetele:

                        omandiseaduse (dekreet nr 82-2004) artiklid 37, 94, 95.

                        Pädev asutus:

                        omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP), maa kinnistamise ja geograafia peadirektoraat (DGRCG).

                        Näitaja 1.1.2. Riigi omandis olevad riigimetsaalad on registreeritud IP kinnistusraamatus ja ICFi võõrandamatute riigimetsaressursside kataloogis.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              IP kinnistusraamatu sissekanne omandiõigust tõendava dokumendi kohta.

                        2.
                              ICFi võõrandamatute riigimetsaressursside kataloogi (CPPFI) väljavõte omandiõigust tõendava dokumendi sissekande kohta.

                        Viited õigussätetele:

                        vahendi 1 puhul:

                        omandiseaduse (dekreet nr 82-2004) artikkel 37;

                        vahendi 2 puhul:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artiklid 56 ja 61.

                        Pädev asutus:

                        vahendi 1 puhul:

                        IP, maa kinnistamise ja geograafia peadirektoraat (DGRCG);

                        vahendi 2 puhul:

                        ICF, metsaressursside ja -teabe keskus (El Centro de Información y Patrimonio Forestal, CIPF).

                        Kriteerium 1.2. Riigi- ja munitsipaalmetsaalade (ejido) jaotamine kogukondadele, agrometsandusrühmadele ning füüsilistele või juriidilistele isikutele.

                        Näitaja 1.2.1. ICF sõlmib riigimetsaalasid hõlmavaid metsamajandamislepinguid metsade majandamiseks lühemas, keskpikas ja pikemas perspektiivis.

                        Kontrollimisvahendid (üks kahest):

                        1.
                              Allkirjastatud ja kehtiv metsamajandamise või metsatööde leping (füüsiliste ja juriidiliste isikute puhul).

                        2.
                              Allkirjastatud ja kehtiv kogukondlik metsamajandamisleping (agrometsanduse rühmade ja kogukondade puhul).

                        Viited õigussätetele:

                        mõlema vahendi puhul:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 77.

                        Pädev asutus:

                        vahendi 1 puhul:

                        ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF);

                        vahendi 2 puhul:

                        ICF, kogukonnametsade arendamise osakond.

                        Näitaja 1.2.2. Omavalitsus sõlmib munitsipaalmetsaalasid (ejido) hõlmava kogukonnametsade majandamise lepingu metsade majandamiseks lühemas, keskpikas ja pikemas perspektiivis.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Munitsipaalmaad (ejido) hõlmav allkirjastatud ja kehtiv kogukonnametsade majandamise leping.

                        Viited õigussätetele:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 128.

                        Metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 451.

                        ICFi otsus nr 027-2015 munitsipaalaladel (ejido) asuva metsa majandamise kohta kogukondliku metsanduse kontekstis.

                        Pädev asutus:

                        kohalik omavalitsus, kohaliku omavalitsuse volikogu;

                        ICF, kogukonnametsade arendamise osakond.

                        2. PÕHIMÕTE. HONDURAS AUSTAB METSAALADEL ELAVATE PÕLISRAHVASTE JA AAFRIKA PÄRITOLU RAHVASTE ÕIGUSI.

                        Kriteerium 2.1. Hondurase riik järgib ILO konventsiooni nr 169 seoses omandiõiguse ja konsulteerimisõiguse („eelnev vaba ja teadlik nõusolek“) tunnustamisega Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvast esivanematelt päritud alade puhul.

                        Näitaja 2.1.1. Riik väljastab pädevate asutuste (IP, INA ja ICFi) kaudu täielikud omandiõigust tõendavad dokumendid ning IP registreerib Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvast esivanematelt päritud metsaalad, võimaldamaks metsaraiet ärilisel eesmärgil.

                        Kontrollimisvahendid:

                        riigi- ja munitsipaalmaa (ejido) puhul (vahendite 1 ja 2 puhul):

                        1.
                              IP kinnistusraamatusse kantud omandiõigust tõendav dokument.

                        2.
                              INA riiklikusse põllumajandusregistrisse kantud omandiõigust tõendav dokument.

                        Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste maa puhul, mis on täielikult ICFi omandis (vahend 3):

                        3.
                              IP kinnistusraamatusse kantud eraldamisjärgset omandiõigust tõendav dokument.

                        Viited õigussätetele:

                        vahendite 1, 2 ja 3 puhul:

                        −
                              dekreedi nr 26-94 (ILO konventsiooni nr 169 ratifitseerimine) artiklid 13, 14, 15, 18 ja 19;

                        vahendite 1 ja 2 puhul:

                        −
                              omandiseaduse (dekreet nr 82-2004) ja selle rakendusmääruse artiklid 93, 94, 95, 100, 101 ja 125;

                        −
                              põllumajandusreformi seaduse, mida on muudetud põllumajandussektori moderniseerimise ja arendamise seadusega (dekreet nr 31-92), artikkel 92.

                        Pädev asutus:

                        vahendi 1 puhul:

                        IP, maa kinnistamise ja geograafia peadirektoraat (DGRCG);

                        vahendi 2 puhul:

                        INA, riiklik põllumajandusregister;

                        vahendi 3 puhul:

                        ICF, metsaressursside ja -teabe keskus (El Centro de Información y Patrimonio Forestal, CIPF);

                        vahendi 2 puhul:

                        −
                              muudetud kohalike omavalitsuste seaduse (dekreet nr 127-2000) artikkel 69;

                        vahendi 3 puhul:

                        −
                              metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 45;

                        −
                              17. aprilli 2013. aasta dekreet nr 61-2013, millega antakse ICFile luba vastata Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste organisatsioonide esitatavatele kogukondlike ja kogukondadevaheliste alade omandiõiguse taotlustele;

                        −
                              3. augusti 2012. aasta otsus nr 031-2012, milles ICF määratleb Río Plátano biosfääris elavate Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanemate maade omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise korra;

                        −
                              nagu on sätestatud 3. augusti 2012. aasta otsuses nr 031-2012, väljastatakse seadusandlik dekreet, millega antakse luba ICFi identifitseeritud ja tema omandis olevate metsaalade eraldamiseks, nii et omandiõiguse saaks üle anda Hondurase põlisrahvastele ja Aafrika päritolu rahvastele.

                        Näitaja 2.1.2. ICF austab õigust eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste territooriumidel, kus plaanitakse ärilisel eesmärgil metsaraiet, mis avaldab nimetatud rahvastele otsest mõju.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              ICFi konsultatsiooni aruanne.

                        Märkus: ICFi konsultatsiooni aruandes esitatakse sõltumatutes riikides elavaid põlis- ja hõimurahvaid käsitleva ILO konventsiooni nr 169 ning kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt läbi viidud konsultatsiooni tulemus (st vajalik otsus või nõusolek ärilisel eesmärgil metsaraie teostamiseks kavandatavate meetmete kohta).

                        Viited õigussätetele:

                        dekreedi nr 26-94 (ILO konventsiooni nr 169 ratifitseerimine) artiklid 6 ja 15.

                        Tuleb lisada viide eelnevat vaba ja teadlikku nõusolekut käsitlevale riiklikule seadusele, kui see on vastu võetud.

                        Pädev asutus:

                        ICF, kogukonnametsade arendamise osakond

                        3. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI ETTEVÕTJAD TÄIDAVAD METSAMAJANDUSE, PUUDE RAIE, TRANSPORDI, TÖÖTLEMISE JA KAUBANDUSEGA SEOTUD ÕIGUSAKTE JA EESKIRJU.

                        Kriteerium 3.1. Metsamajandamislepinguga hõlmatud maade omanikel ja kasutusvaldajatel on asjakohastele õigusnõuetele vastavad metsamajandamiskavad või agrometsandussüsteemi erikavad.

                        Näitaja 3.1.1. Erametsaalade ja munitsipaalmetsaalade (ejido) omanikel, kes tegelevad metsaraiega, on kinnitatud ja kehtiv metsamajandamiskava.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Heaks kiidetud ja kehtiv metsamajandamiskava.

                        Viited õigussätetele:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artiklid 70 ja 74.

                        Pädev asutus:

                        ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF).

                        Näitaja 3.1.2. ICFis registreeritud riiklike avalike metsaalade kasutusvaldajatel (kogukondadel, agrometsanduse organisatsioonidel ja füüsilistel või juriidilistel isikutel), kes tegelevad metsaraiega, on kinnitatud ja kehtiv metsamajandamiskava.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Kinnitatud ja kehtiv metsamajandamiskava riiklike avalike metsaalade kohta.

                        Viited õigussätetele:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artiklid 70 ja 74.

                        Pädev asutus:

                        ICF, kogukonnametsade arendamise osakond ning metsamajanduse ja -arenduse osakond.

                        Indikaator 3.1.3. Era- ja munitsipaalomandis (ejido) olevate agrometsandussüsteemidega alade omanikel, kes tegelevad metsaraiega, on kinnitatud ja kehtiv agrometsandussüsteemi erikava.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Kinnitatud ja kehtiv agrometsandussüsteemi erikava (Plan Especial en Sistema Agroforesta, PESA).

                        Viited õigussätetele:

                        ICFi otsus nr 010-2015, millega kiidetakse heaks agrometsandussüsteemide erikavade tehniliste nõuete kohaldamise juhised vähem kui 100 hektari suuruste kinnisasjade puhul.

                        Pädev asutus:

                        asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet.

                        Näitaja 3.1.4. Kinnitatud ja kehtiva metsamajandamiskavaga metsaalade omanikel ja kasutusvaldajatel on olemas iga-aastane tegevuskava ning agrometsandussüsteemi erikavaga metsaalade omanikel on olemas iga-aastane raiekava.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Kinnitatud iga-aastane tegevuskava (metsaalade omanike ning kinnitatud ja kehtiva metsamajandamiskavaga metsade kasutusvaldajate puhul).

                        2.
                              Iga-aastane raiekava (agrometsandussüsteemi erikava omanike puhul).

                        Viited õigussätetele:

                        vahendi 1 puhul:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikli 70 lõige 2 (majandamiskavade puhul);

                        vahendi 2 puhul:

                        ICFi otsuse nr 010-2015 jaotised IV ja V(3), tehniliste nõuete kohaldamise juhised vähem kui 100 hektari suuruste agrometsandussüsteemide erikavade puhul.

                        100 hektari suuruste või suuremate agrometsandussüsteemide erikavade osas vaadatakse kehtivad õigusaktid läbi ja neid muudetakse (vt VIII lisas kirjeldatud asjakohane lisameede).

                        Pädev asutus:

                        ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF).

                        Kriteerium 3.2. Iga-aastaste tegevuskavade, iga-aastaste raiekavade, metsaistandike kavade, päästekavade ja kasutuselevõtukavade raames antud raieloa alusel metsatöid tegema määratud ja metsatööde teostamist juhtivad ettevõtjad on füüsilised või juriidilised isikud, kes vastavad metsandussektoris tegutsemise nõuetele.

                        Näitaja 3.2.1. Iga-aastaste tegevuskavade, iga-aastaste raiekavade, metsaistandike kavade, päästekavade ja kasutuselevõtukavade raames antud raieloa alusel teostatavaid metsatöid juhtivad kvalifitseeritud metsatehnikud on ICFis registreeritud ning kantud asjaomaste raielubade dokumentidesse.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Kvalifitseeritud metsatehniku identifitseerimiskaart.

                        2.
                              Kvalifitseeritud metsatehniku avaldus, milles ta annab nõusoleku raieloa rakendamiseks.

                        Viited õigussätetele:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 477;

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 159.

                        Pädev asutus:

                        ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF).

                        Näitaja 3.2.2. Iga-aastaste tegevuskavade, iga-aastaste raiekavade, metsaistandike kavade, päästekavade ja kasutuselevõtukavade raames töövõtjatena metsaraiet teostavad juriidilised või füüsilised isikud on ICFis registreeritud ning kantud asjaomaste raielubade dokumentidesse.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Töövõtja ajakohane identifitseerimiskaart.

                        2.
                              Tööde-eelne aruanne iga-aastastes tegevuskavades.

                        Viited õigussätetele:

                        vahendi 1 puhul:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artiklid 216 ja 217;

                        otsuse nr 045 A-2013, mis käsitleb metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude teenustasusid, kohaldamise juhised;

                        vahendi 2 puhul:

                        männimetsade iga-aastaste tegevuskavade puhul männimetsade raiekavade administratiivjuhendi (ICFi ringkiri nr DE-ICF-001-2013) 4. peatüki punkt c.

                        Kõigi muude raielubade puhul puuduvad praegu õigussätetes viited vahendile 2, mistõttu see on kaasatud lisameetmena vastavalt VIII lisale.

                        Pädev asutus:

                        vahendi 1 puhul:

                        ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF);

                        vahendi 2 puhul:

                        asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet.

                        Näitaja 3.2.3. Iga-aastaste raiekavade, metsaistandike kavade, päästekavade ja kasutuselevõtukavade raames antud raielubade alusel vastutavad metsatööde nõuetekohase teostamise eest sõltumatud metsatehnikud. Sõltumatud metsatehnikud on kutseühenduse liikmed, maksevõimelised ning kantud asjaomaste raielubade dokumentidesse.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Tõend sõltumatu metsatehniku maksevõime kohta (kaart või sertifikaat).

                        2.
                              Sõltumatu metsatehniku avaldus, milles ta annab nõusoleku raieloa rakendamiseks.

                        Viited õigussätetele:

                        vahendi 1 puhul:

                        kutseühenduse kohustusliku liikmesuse seaduse (dekreet nr 73, välja antud 17.5.1962), artikkel 1 (ametlik väljaanne nr 17692, 6.6.1962);

                        vahendi 2 puhul:

                        ICFi otsus metsamajandamiskavade esitamise struktureeritud korra kohta, mis töötatakse välja VIII lisa kohase lisameetmena.

                        Pädev asutus:

                        ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF).

                        Kriteerium 3.3. Majandamiskavade ja metsaraielubade omanikud ning kasutusvaldajad töötavad puitu ja muid metsasaadusi üles vastavalt õigusnõuetele.

                        Näitaja 3.3.1. Majandamiskavade ja raielubade omanikud täidavad iga-aastastes tegevuskavades ja muudes metsaraielubades loetletud tegevuste elluviimisel puidu ülestöötamise tehnilisi nõudeid.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Kohapealse kontrolli aruanded (männi- ja laialehiste metsade puhul).

                        2.
                              Märge tehniliste nõuete täitmise (või mittetäitmise) kohta iga-aastase tegevuskava lõpus (ainult männimetsade puhul).

                        Viited õigussätetele:

                        vahendite 1 ja 2 puhul:

                        männimetsade raiekavade administratiivjuhendi IX ja XI jaotis;

                        vahendi 1 puhul:

                        laialehiste metsade metsamajandamiskavade ja tegevuskavade koostamise tehnilisi nõudeid ning suuniseid käsitleva ICFi otsuse nr 050-2012 punkt 6.17.

                        Pädev asutus:

                        asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet.

                        Näitaja 3.3.2. Metsaraiega tegelevatel metsaalade omanikel ja kasutusvaldajatel on olemas kinnitatud ja kehtivad päästekavad metsade kohta, mida mõjutavad loodusõnnetused, haigused või kahjurite levik, avaliku ja/või erasektori ehitusprojektid ning taimestiku muutused põllumajanduses kasutataval maal.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Päästekava kinnitamise otsus.

                        Viited õigussätetele:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 147;

                        ICFi otsus nr 030/2013 „Päästekavade kinnitamine“.

                        Pädev asutus:

                        asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet ning metsamajanduse ja -arenduse osakond.

                        Näitaja 3.3.3. Metsaistandike omanikel on kinnitatud ja kehtivad istandike sertifikaadid ning raieload era-, munitsipaal- (ejido) või riigiomandis olevate asustatud metsaalade või taasmetsastatud alade majandamise saaduste ülestöötamiseks ja müümiseks.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Metsaistandiku sertifikaat.

                        2.
                              Sertifitseeritud istandiku raieluba.

                        Viited õigussätetele:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikli 149 lõiked 10 ja 11;

                        ICFi resolutsioon DE-MP-071-2010 „Metsaistandiku sertifikaatide väljastamise eeskirjade käsiraamat“.

                        Pädev asutus:

                        vahendi 1 puhul:

                        ICF, riiklik metsade uuendamise programm;

                        vahendi 2 puhul:

                        asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet.

                        Kriteerium 3.4. Metsaraielubade omanikud ja kasutusvaldajad rakendavad õigusnõuetele vastavaid keskkonnakaitsemeetmeid.

                        Näitaja 3.4.1. Riigi-, munitsipaal- (ejido) ja erametsade metsamajandamiskavades nimetatud omanikud täidavad tulekahjusid, kahjurite levikut, metsahaigusi, veeallikaid, taimestikku ja loomastikku käsitlevate kaitsekavade nõudeid.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Iga-aastane kaitsekava.

                        2.
                              Tehniline aruanne kinnitatud iga-aastaste tegevuskavade kaitsekavale vastavuse kohta.

                        Viited õigussätetele:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikli 172 lõige 3;

                        otsuse nr 050-2012 (laialehiste metsade puhul kehtivad tehnilised nõuded) punkti 6.2 alapunktid 6.2.1 ja 6.2.2;

                        ICFi resolutsiooni nr DE-MP-285-2010 „Suunised ja nõuded metsamajandamise parandamiseks“ I peatüki punkt 5.

                        Pädev asutus:

                        asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet.

                        Näitaja 3.4.2. Metsamajandamiskavades nimetatud omanikud täidavad metsatööde keskkonnamõju hindamise kava nõudeid.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Kinnitatud ja kehtiv metsatööde keskkonnamõju hindamise kava.

                        2.
                              Kinnitatud iga-aastastes tegevuskavades sisalduvad aruanded keskkonnamõju hindamise kava tehniliste nõuete täitmise kohta.

                        Viited õigussätetele:

                        vahendi 1 puhul:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 70;

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 170;

                        vahendi 2 puhul:

                        ICFi resolutsiooni DE-MP-285-2010 „Suunised ja nõuded metsamajandamise parandamiseks“ III peatüki punkt 3.1.

                        Pädev asutus:

                        ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (DMDF).

                        Kriteerium 3.5. Puitu veetakse vastavalt kehtivatele seadustele.

                        Näitaja 3.5.1. Puidu kohta, mis veetakse metsast puidu kogumiskeskusesse, metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtetesse ning puiduladudesse, on olemas veoluba.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Veoluba.

                        NB! ICF väljastab kolme liiki veolubasid: 1) ümarpuidu, 2) toodete ja kõrvalsaaduste ning 3) saematerjali jaoks.

                        Viited õigussätetele:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 103;

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 239.

                        Laialehiste metsade puhul:

                        lisada viited õigussätetele, mida kohaldatakse ainul laialehiste metsade suhtes (vt VIII lisas kirjeldatud asjaomane lisameede).

                        Pädev asutus:

                        asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet.

                        Näitaja 3.5.2. Metsasaaduste esmase või teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude müüdava töödeldud puidu vedamisel mis tahes sihtkohta kasutatakse kinnitatud arveid.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Kinnitatud arved.

                        Viited õigussätetele:

                        otsuse nr 189-2014 (arvete esitamise korra ja selle muudatuste rakendusmäärus) artikkel 12;

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 236.

                        Pädev asutus:

                        SARi (Servicio de Administración de Rentas) arveldamise osakond;

                        asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet.

                        Näitaja 3.5.3. Puidu mis tahes sihtkohta vedamisel kasutatakse nõuetekohaseid saatelehti.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Saateleht.

                        Viited õigussätetele:

                        otsuse nr 189-2014 (arvete esitamise korra ja selle muudatuste rakendusmäärus) artiklid 11, 19 ja 44.

                        Pädev asutus:

                        SARi (Servicio de Administración de Rentas) arveldamise osakond.

                        Kriteerium 3.6. Ettevõtete ja puiduladude omanikest füüsilised ja juriidilised isikud täidavad metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude asutamisel ja käitamisel kehtivaid õigusakte.

                        Näitaja 3.6.1. Metsatoodete esmase või teisese töötlemise ettevõtte või puidulao omanikest füüsilised ja juriidilised isikud on kantud kohaliku omavalitsuse ja ICFi registrisse.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Ettevõtte litsents.

                        2.
                              Tegevusluba.

                        Viited õigussätetele:

                        vahendi 1 puhul:

                        otsuse nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse rakendusmäärus) artikkel 119;

                        vahendi 2 puhul:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 98.

                        Pädev asutus:

                        vahendi 1 puhul:

                        kohalik omavalitsus, haldusamet või maksuinspektsioon;

                        vahendi 2 puhul:

                        ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF).

                        Näitaja 3.6.2. Metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude omanikest füüsilised ja juriidilised isikud on võtnud asjakohasele keskkonnamõju kategooriale vastavad keskkonnaseire meetmed.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Keskkonnaloa sertifikaat.

                        2.
                              Keskkonnaseire meetmete lepingu tehniline järelevalve ja tõendamisotsus.

                        Viited õigussätetele:

                        MiAmbiente:

                        −
                              üldise keskkonnaseaduse (dekreet nr 104-93) artikli 11 punkt c ja artikkel 83;

                        −
                              otsuse nr 008-2015 artikli 10 lõige 3 ja artikli 24 lõige 6.

                        Kohalikud omavalitsused, kellel on õigus väljastada lubasid:

                        −
                              dekreedi nr 181-2007 (üldise keskkonnaseaduse muutmine) artikli 1 lõige 28-A;

                        −
                              otsuse nr 008-2015 (riikliku keskkonnamõju hindamise süsteemi rakendusmäärus) artikkel 19.

                        Juriidiliselt autonoomsed omavalitsused:

                        kohalike omavalitsuste seaduse (dekreet nr 134-90) artiklid 12 ja 12a.

                        Pädev asutus:

                        energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente), keskkonnahindamise ja -seire peadirektoraat (DECA);

                        omavalitsused, kellel on õigus väljastada keskkonnalubasid, ja juriidiliselt autonoomsed omavalitsused.

                        Kriteerium 3.7. Metsanduse tootmisahela ettevõtjad täidavad kehtivaid eeskirju, mis käsitlevad siseturul puittoodetega kauplemist.

                        Näitaja 3.7.1. Metsanduse tootmisahela ettevõtjad täidavad käesolevates vastavushindamise tabelites nimetatud eeskirju, mida kohaldatakse siseturul puittoodetega kauplemise suhtes.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude kuuaruanne.

                        2.
                              Sisend- ja väljundkoguste ülevaade.

                        3.
                              Hoolsuskohustuse täitmise toimik.

                        Viited õigussätetele:

                        vahendi 1 puhul:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse artiklid 225 ja 229;

                        vahendi 2 puhul:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse artikkel 219;

                        vahendi 3 puhul:

                        konkreetsed artiklid tuleb koostada pärast asjaomaste õigusaktide vastuvõtmist (vt VIII lisas kirjeldatud vastav lisameede).

                        Pädev asutus:

                        vahendite 1, 2 ja 3 puhul:

                        ICFi kaubanduse ja tööstuse osakond (kuni osakonna loomiseni täidab selle ülesandeid metsamajanduse ja -arenduse osakond).

                        4. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI TÖÖANDJAD TÄIDAVAD TÖÖJÕUGA SEOTUD KOHUSTUSI NING TÖÖTERVISHOIU JA TÖÖOHUTUSE NÕUDEID.

                        Kriteerium 4.1. Metsandussektori tööandjad täidavad metsandussektori töötajate puhul värbamist ja palka käsitlevaid õigusakte.

                        Näitaja 4.1.1. Metsandussektori tööandjad võtavad oma töötajad tööle ametlikult (kas tähtajaliselt või tähtajatult).

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Dokument või kontrolliaruanne, mis kinnitab, et metsandussektori tööandjad toimivad vastavalt näitajale.

                        Viited õigussätetele:

                        tööinspektsiooniseaduse (dekreet nr 178-2016) artikli 11 punkt e ja artikli 13 lõige 1.

                        Pädev asutus:

                        tööhõive- ja sotsiaalkindlustussekretariaat (STSS), üldine tööinspektsioon (DGIT).

                        Näitaja 4.1.2. Metsanduse tootmisahela tööandjad maksavad oma (tähtajalistele ja tähtajatutele) töötajatele vähemalt miinimumpalka.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Dokument või kontrolliaruanne, mis kinnitab, et metsanduse tarneahela tööandjad toimivad vastavalt näitajale.

                        Viited õigussätetele:

                        tööinspektsiooniseaduse (dekreet nr 178-2016) artikli 11 punkt e ja artikli 13 lõige 1;

                        dekreedi nr 103 (3. juuni 1971. aasta miinimumpalgaseadus koos muudatustega) artikkel 2;

                        tööseadustiku (dekreet nr 189-1959) artiklid 381 ja 387.

                        Pädev asutus:

                        tööhõive- ja sotsiaalkindlustussekretariaat (STSS), üldine tööinspektsioon (DGIT).

                        Kriteerium 4.2. Metsanduse tootmisahela tööandjad täidavad töötajate töötervishoiu ja tööohutuse eeskirju.

                        Näitaja 4.2.1. Metsanduse tarneahela tööandjad tagavad oma töötajate töötervishoiu ja tööohutuse töökohal.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Töötervishoiu ja tööohutuse kontrolliaruanne, mis kinnitab, et metsanduse tootmisahela tööandjad toimivad vastavalt näitajale.

                        Viited õigussätetele:

                        tööseadustiku (dekreet nr 189-1959) V jaotise I peatüki artiklid 391 ja 392;

                        tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamise meetmeid käsitleva üldise rakendusmääruse VII peatüki artikkel 36.

                        Pädev asutus:

                        tööhõive- ja sotsiaalkindlustussekretariaat (STSS), sotsiaalhoolekande peadirektoraadi järelevalveteenuste ning töötervishoiu ja tööohutuse osakond.

                        Kriteerium 4.3. Metsandussektori tööandjad täidavad töötajate sotsiaalhoolekande eeskirju.

                        Näitaja 4.3.1. Metsanduse tootmisahela tööandjad registreerivad oma töötajad Hondurase sotsiaalkindlustusametis (Instituto Hondureño de Seguro Social, IHSS).

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Registrikanne ja maksejõulisuse tõend.

                        2.
                              Andmebaasist saadud palgaarvestusandmete kokkuvõte.

                        3.
                              Kontrolliaruanne (kui see on olemas).

                        Viited õigussätetele:

                        vahendite 1 ja 2 puhul:

                        sotsiaalkindlustusseaduse (dekreet nr 140-1959) artikkel 7 ja 1. juuni 2001. aasta dekreet nr 080-2001, mis sisaldab selle muudatusi;

                        vahendi 3 puhul:

                        sotsiaalkindlustusseaduse (dekreet nr 140-1959) artikkel 96.

                        Pädev asutus:

                        Hondurase sotsiaalkindlustusameti (IHSS) ettevõtjate järelevalve osakond.

                        5. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI ETTEVÕTJAD TÄIDAVAD PUITTOODETEGA KAUPLEMISEL RAHVUSVAHELISI EESKIRJU.

                        Kriteerium 5.1. Puittoodete importijad ja eksportijad tegutsevad seaduslikult, neil on vajalikud load ning nad täidavad oma maksu- ja tollikohustusi.

                        Näitaja 5.1.1. Importijad ja eksportijad täidavad oma tollikohustusi vastavalt tolliprotseduurile.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Automatiseeritud tollitulude süsteemist (SARAH) saadud andmed, mis hõlmavad importija/eksportija tolliandmete kokkuvõtet.

                        Viited õigussätetele:

                        resolutsiooni nr 224-2008 (COMIECO-XLIX, Kesk-Ameerika ühtse tolliseadustiku (RECAUCA) rakendusmäärus) artikkel 23.

                        Pädev asutus:

                        valitsuse koordineerimise peasekretariaadi tollitulude alamdirektoraat (DARA).

                        Näitaja 5.1.2. Importijad täidavad puittoodete impordi suhtes kohaldatavaid hoolsusnõudeid.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Importija hoolsusnõuete täitmise toimik.

                        Viited õigussätetele:

                        konkreetsed artiklid tuleb koostada pärast asjaomaste õigusaktide vastuvõtmist (vt VIII lisas kirjeldatud vastav lisameede).

                        Pädev asutus:

                        ICFi kaubanduse ja tööstuse osakond (kuni osakonna loomiseni täidab selle ülesandeid metsamajanduse ja -arenduse osakond).

                        Näitaja 5.1.3. Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga (CITES) hõlmatud liikidest saadud puittoodete eksportijad täidavad selle konventsiooni tingimusi.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              CITESi sertifikaat.

                        Viited õigussätetele:

                        metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 098-2007) artikkel 116; SAG otsus nr 936-13 „Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) rakendamise kord“.

                        Pädev asutus:

                        SAG, riiklik CITESi amet.

                        6. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI ETTEVÕTJAD TÄIDAVAD OMA TARIIFIDE JA MAKSUDEGA SEOTUD KOHUSTUSI.

                        Kriteerium 6.1. Metsandussektori ettevõtjad on seaduslikult asutatud.

                        Näitaja 6.1.1. Metsandussektori ettevõtjad on maksuametis registreeritud.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Riikliku maksuregistri tõend (RTN).

                        Viited õigussätetele:

                        riikliku maksuregistri seaduse (dekreet nr 102-1974) artiklid 1 ja 2;

                        õiglase maksustamise seaduse (dekreet nr 51-2003) artikkel 27.

                        Pädev asutus:

                        SARi maksumaksjate abistamise osakond.

                        Kriteerium 6.2. Metsandussektori ettevõtjad täidavad oma maksukohustusi keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse ees.

                        Näitaja 6.2.1. Raielubade omanikud maksavad loodusvarade ülestöötamise või kasutamise loa eest litsentsimaksu vastavalt kohalike omavalitsuste seaduse rakendusmäärusele ning tasuvad kehtivas kohalike omavalitsuste maksukavas sätestatud tasusid.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Kviitung loodusvarade ülestöötamise või kasutamise loa väljastamise maksu tasumise kohta.

                        2.
                              Kviitung loodusvarade ülestöötamise või kasutamise loa väljastamise tasu maksmise kohta.

                        Viited õigussätetele:

                        vahendi 1 puhul:

                        otsuse nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse üldine rakendusmäärus) artiklid 128 ja 130;

                        vahendi 2 puhul:

                        otsuse nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse üldine rakendusmäärus) artikli 152 punkti c alapunkt 15.

                        Pädev asutus:

                        kohalik omavalitsus, haldusamet või maksuinspektsioon.

                        Näitaja 6.2.2. Metsandussektori ettevõtjad maksavad tulumaksu, solidaarsustoetust ja netovara maksu.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Maksudeklaratsioonid

                        a)
                              deklaratsioon CPAT-272 (füüsilise isiku tulu) või

                        b)
                              deklaratsioon CPAT-352 (juriidilise isiku tulu).

                        Viited õigussätetele:

                        tulumaksuseaduse (dekreet nr 25-1963) artikkel 30.

                        Pädev asutus:

                        SARi maksuteabe osakond.

                        Näitaja 6.2.3. Metsandussektori ettevõtjad järgivad puidu ja saeveskiteenuste müügi puhul arvete esitamise korda.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Arveldusmoodulist saadud väljavõte SARi poolt kinnitatud arvete kohta.

                        Viited õigussätetele:

                        otsuse nr 189-2014 (arvete esitamise korra rakendusmäärus) artikkel 10, muud maksudokumendid ja printerite maksuregistrisse kandmine.

                        Pädev asutus:

                        SARi arveldamise osakond

                        Kriteerium 6.3. Metsandussektori ettevõtjad täidavad oma tariifidega seotud kohustusi keskvalitsuse ees.

                        Näitaja 6.3.1. Metsandussektori ettevõtjad täidavad oma tariifidega seotud kohustusi.

                        Kontrollimisvahendid:

                        1.
                              Maksuvõla puudumise tõend.

                        Viited õigussätetele:

                        riigi tulude suurendamise, sotsiaalse võrdõiguslikkuse ja avaliku sektori kulutuste ratsionaliseerimise seaduse (dekreet nr 17-2010) artikkel 49.

                        Pädev asutus:

                        SARi maksude kogumise ja sissenõudmise osakond.

               Liited

               1.
                     Käesoleva lepingu dokumentides kasutatav metsandussektori ettevõtja mõiste

               Käesoleva lepingu tähenduses on metsandussektori ettevõtja iga füüsiline või juriidiline isik, kes tegutseb metsanduse tootmisahelas. Metsandussektori ettevõtjad on kohustatud tegutsema vastavalt käesolevas lisas kirjeldatud eri näitajatele ja kontrollimisvahenditele, mis on seotud nende osalemisega metsanduse tootmisahela eri etappides.

                        Ettevõtja

                        Määratlus/mõiste

                        Näitaja/kontrollimisvahend:

                        1.
                              Metsandussektori ettevõtjad

                        Füüsilised või juriidilised isikud, kes oma tegevusega osalevad metsanduse tootmisahelas. Asjaomane tegevus hõlmab muu hulgas metsa majandamist, puidu ja puittoodete ülestöötamist, töötlemist, transporti, müüki, importi ja eksporti ning metsaala sihtotstarbe muutmist. Metsandussektori ettevõtja mõiste hõlmab ka nimetatud töid tegevaid alltöövõtjaid, näiteks mootorsaega töötajaid, kontrollijaid ja dispetšereid, müügiesindajaid, puittoodete vedajaid ja vastuvõtjaid.

                        Viidatud käesolevas tabelis iga ettevõtjatüübi puhul eraldi.

                        2.
                              Maakogukond

                        Maapiirkonnas (külas) metsaaladel või nendega piirnevatel aladel elavate füüsiliste isikute rühm ja nende organisatsioonid, kellel on juurdepääs metsamajanduse ja muudele agrometsanduse ressurssidele.

                        1.1.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

                        3.
                              Kogukonnarühm

                        Juriidilisest isikust kogukonnaorganisatsioon, näiteks agrometsanduse organisatsioon, etniline rühm, maapiirkonna metsaettevõte või riiklikul metsaalal paiknev organiseeritud kogukond, kelle eesmärk on metsa majandada, üles töötada ja töödelda ning müüa metsaga seotud kaupu ja teenuseid.

                        1.1.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

                        4.
                              Metsaomanik

                        Füüsiline või juriidiline isik, kes omab metsaga kaetud kinnisasja, mis võib olla näiteks era-, munitsipaal- (ejido), riigi või kogukonna omandis või mitme põlisrahva kaasomandis.

                        1.1.1/1 - 1.1.2/1 - 1.1.2/2 - 1.2.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2

                        5.
                              Erametsa omanik

                        Füüsiline või juriidiline isik, kellel on täielik omandiõigus metsaga kaetud kinnisasja suhtes.

                        1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2

                        6.
                              Munitsipaalmetsa (ejido) omanik

                        Omavalitsusüksus, kes omab metsaga kaetud kinnisasja.

                        1.1.1/1 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2

                        7.
                              Riigimetsa metsamajandamiskavas nimetatud omanik

                        Füüsiline või juriidiline isik, kes on riigimetsa käsitleva kinnitatud metsamajandamiskava kohaselt soodustatud isik.

                        2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        8.
                              Munitsipaalmetsa (ejido) metsamajandamiskavas nimetatud omanik

                        Füüsiline või juriidiline isik, kes on munitsipaalmetsa (ejido) käsitleva kinnitatud metsamajandamiskava kohaselt soodustatud isik

                        2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        9.
                              Erametsa metsamajandamiskavas nimetatud omanik

                        Füüsiline või juriidiline isik, kes on erametsa käsitleva kinnitatud metsamajandamiskava kohaselt soodustatud isik.

                        2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        10.
                              Agrometsandussüsteemiga ala omanik

                        Füüsiline või juriidiline isik, kes omab põllumajanduslikke ja metsatooteid kombineeriva tootmissüsteemiga kinnisasja.

                        1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.1.4/2 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.2/1 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        11.
                              Metsaistandiku omanik

                        Füüsiline või juriidiline isik, kes on metsaistandikuga kinnisasja täieõiguslik omanik või tegelikult kasusaav omanik.

                        1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        12.
                              Kasutaja/elanik

                        Füüsiline või juriidiline isik, kes valdab riigi- või munitsipaalmaad (ejido) või elab seal ilma juriidilist omandiõigust andva dokumendita. Seesugune ettevõtja saab kasu kasutusvalduslepingu sõlmimise õigusmenetlusest, mis muu hulgas annab talle õiguse tegeleda metsa majandamisega.

                        1.2.1/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

                        13.
                              Metsa kasutusvaldaja

                        Füüsiline või juriidiline isik, kelle Hondurase metsandusamet või kohalik omavalitsus on määranud avalikku metsa (riigi- või munitsipaalmetsa (ejido)) oma kasuks säästvalt majandama.

                        1.2.1/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

                        14.
                              Töövõtja

                        Kinnitatud ja kehtivas metsamajandamiskavas nimetatud omaniku määratud füüsiline või juriidiline isik, kes töötab üles looduslikku ja/või istutatud männi- ja/või laialehist metsa.

                        3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        15.
                              Vedaja

                        Metsandussektoris tegutsev füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb puittoodete veo või transpordiga.

                        3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        16.
                              Kvalifitseeritud metsatehnik (TFC)

                        Metsandusalase või mõne muu sarnase kutse esindaja, kes tagab riigi- või erametsade majandamise ja säästva arengu vastavalt metsamajandamiskavale või kinnitatud tegevuskavale ning on oma ametikohustuste kohaselt sertifitseerimisametnik.

                        3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        17.
                              Sõltumatu metsatehnik (TFI)

                        Eraisikust metsandusekspert, kes tegutseb metsandussektoris, aga ei vii ellu tegevuskavasid.

                        3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        18.
                              Eksportija

                        Füüsiline või juriidiline isik, kes kaupleb puittoodetega väljaspool riigi territooriumi.

                        5.1.1/1 - 5.1.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        19.
                              Importija

                        Füüsiline või juriidiline isik, kes ostab puittooteid välismaalt, et levitada, müüa ja/või töödelda neid riigis või väljaspool seda.

                        5.1.1/1 - 5.1.2/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        20.
                              Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtte omanik

                        Füüsiline või juriidiline isik, kes on (loomulikus seisundis) ümarpuidu või mõne muu metsast pärineva puit- või mittepuittoorme esmase töötlemisega tegeleva metsatoodete ettevõtte omanik või seaduslik esindaja.

                        3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        21.
                              Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtte omanik

                        Füüsiline või juriidiline isik, kes on metsatoodete esmatöötlemise ettevõttest pärinevate toodete või mõne muu metsast pärineva puit- või mittepuittoorme töötlemisega tegeleva metsatoodete ettevõtte omanik või seaduslik esindaja.

                        3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        22.
                              Puidulao omanik

                         Füüsiline või juriidiline isik, kes on maa või ladustamiskoha, kus ostetakse ja müüakse puitu riigi tasandil / siseturul, omanik või seaduslik esindaja.

                        3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        23.
                              Tööandja

                        Eraõiguslik või avalik-õiguslik füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab ühe või mitme palgatöötaja teenuseid töölepingu või töösuhte alusel. See määratlus kehtib kõigil tasanditel.

                        4.1.1/1 - 4.1.2/1 - 4.2.1/1 - 4.3.1/1 - 4.3.1/2 - 4.3.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

               2.
                     Vastavushindamise tabelitega seotud riigiasutused

                        Asjaomane asutus

                        Kontrollimisvahendid

                        Metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse amet (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF)

                        1.1.2/2 - 1.2.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.1.4/1 - 3.1.4/2 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.6.1/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 5.1.2/1

                        Omavalitsused

                        1.2.2/1 - 3.6.1/1 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        Maksuamet (Servicio de Administración de Rentas, SAR)

                        3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        Omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP)

                        1.1.1/1 - 1.1.2/1 - 2.1.1/1

                        Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (Secretaría de Trabajo y Seguridad Social, STSS)

                        4.1.1/1 - 4.1.2/1 - 4.2.1/1

                        Energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente)

                        3.6.2/1 - 3.6.2/2

                        Riiklik põllumajandusamet (Instituto Nacional Agrario, INA)

                        2.1.1/2

                        Põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium (Secretaría de Agricultura y Ganadería, SAG)

                        5.1.3/1

                        Tollitulude alamdirektoraat (Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras, DARA)

                        5.1.1/1

                        Hondurase sotsiaalkindlustusamet (Instituto Hondureño de Seguridad Social, IHSS)

                        4.3.1/1

               3.
                     Vastavushindamise tabelites sisalduvate õigusaktide loetelu

               Loetelu on koostatud vastavalt tabelites esitatud õigussätete viidete järjekorrale, alustades 1. põhimõttest.

               1.
                     Dekreet nr 082-2004 (omandiseadus).

               2.
                     Dekreet nr 098-2007 (metsade, kaitsealade ja eluslooduse seadus).

               3.
                     ICFi otsus nr 027-2015 munitsipaalaladel (ejido) asuva metsa majandamise kohta kogukondliku metsanduse kontekstis.

               4.
                     Dekreet nr 026-94 (ILO konventsiooni nr 169 ratifitseerimine).

               5.
                     Otsus nr 003-2010 (omandiseaduse rakendusmäärus).

               6.
                     Dekreet-seadus nr 170 põllumajandusreformi kohta, mida on muudetud dekreediga nr 031-92 põllumajandussektori moderniseerimise ja arendamise kohta.

               7.
                     Dekreet nr 61-2013, millega antakse ICFile luba vastata Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste organisatsioonide esitatavatele kogukondlike ja kogukondadevaheliste alade omandiõiguse taotlustele.

               8.
                     ICFi otsus nr 031-2012 Río Plátano biosfääris elavate Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanemate maade omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise korra kohta.

               9.
                     ICFi otsus nr 010-2015 (tehniliste nõuete kohaldamise juhised vähem kui 100 hektari suuruste agrometsandussüsteemide erikavade puhul).

               10.
                     Otsus nr 031-2010 (metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldine rakendusmäärus).

               11.
                     Otsuse nr 045 A-2013, mis käsitleb metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude teenustasusid, kohaldamise juhised.

               12.
                     ICFi ringkiri nr DE-ICF-001-2013 (männimetsade raiekavade administratiivjuhend).

               13.
                     Dekreet nr 073 (kutseühenduse kohustusliku liikmesuse seadus).

               14.
                     ICFi otsus nr 050-2012 laialehiste metsade metsamajandamiskavade ja tegevuskavade koostamise tehniliste nõuete ning suuniste kohta.

               15.
                     ICFi otsus nr 030-2013 „Päästekavade kinnitamine“.

               16.
                     ICFi resolutsioon DE-MP-071-2010 „Metsaistandiku sertifikaatide väljastamise eeskirjade käsiraamat“.

               17.
                     ICFi resolutsioon DE-MP-285-2010 „Suunised ja nõuded metsamajandamise parandamiseks“

               18.
                     Otsus nr 189-2014 (arvete esitamise korra ja selle muudatuste rakendusmäärus).

               19.
                     Otsus nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse üldine rakendusmäärus).

               20.
                     Dekreet nr 104-93 (üldine keskkonnaseadus).

               21.
                     Otsus nr 008-2015 (riikliku keskkonnamõju hindamise süsteemi rakendusmäärus).

               22.
                     Dekreet nr 181-2007 (üldise keskkonnaseaduse muudatused).

               23.
                     Dekreet nr 134-90 (omavalitsuste seadus).

               24.
                     Dekreet nr 189-1959 (tööseadustik).

               25.
                     Dekreet nr 178-2016 (tööinspektsiooniseadus).

               26.
                     Dekreet nr 103 (3. juuni 1971. aasta miinimumpalgaseadus koos muudatustega).

               27.
                     Otsus nr 053-04 (tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamise meetmeid käsitlev üldine rakendusmäärus).

               28.
                     Dekreet nr 140-1959 (sotsiaalkindlustusseadus) ja 1. juuni 2001. aasta dekreet nr 080-2001, mis sisaldab selle muudatusi.

               29.
                     Resolutsioon nr 224-2008 (COMIECO-XLIX, Kesk-Ameerika ühtse tolliseadustiku (RECAUCA) rakendusmäärus).

               30.
                     SAG otsus nr 936-13 „Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) rakendamise kord“.

               31.
                     Dekreet nr 102-1974 (riikliku maksuregistri seadus).

               32.
                     Dekreet nr 051-2003 (õiglase maksustamise seadus).

               33.
                     Dekreet nr 25-1963 (tulumaksuseadus).

               34.
                     Dekreet nr 017-2010 (riigi tulude suurendamise, sotsiaalse võrdõiguslikkuse ja avaliku sektori kulutuste ratsionaliseerimise seadus).

               ________________

               III LISA

               Hondurasest eksporditud ja FLEGT-litsentsiga
                  hõlmatud puittoodete liidus
                  vabasse ringlusse lubamise tingimused

               RAAMTINGIMUSED

               Hondurasest eksporditud ja FLEGT-litsentsiga hõlmatud puidu ja puittoodete liidu turule lubamise tingimused on reguleeritud nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse
                  2
                ja selle rakendusmäärusega
                  3
               .

               Nimetatud määrustega nähakse ette neis sätestatud menetluste kohandamine riigis kehtivate tingimustega ja eelkõige võimalusega, et liitu sisenemisel võivad FLEGT-litsentside aktsepteerimise eest vastutavateks pädevateks asutusteks olla kas tolliasutused või muud haldusasutused. Seetõttu on menetluse kirjelduses kontrollimine jagatud kahte ossa: 1) kontrollitakse litsentsidokumente ja 2) kontrollitakse, kas tegelik saadetis vastab litsentsile.

               Sellise menetluse eesmärk on täiendada Hondurase tehtavaid kontrolle ja kontrollida, kas liitu sisenemisel esitatavad FLEGT-litsentsid on tõepoolest nõuetekohaselt väljastanud ja registreerinud Hondurase litsentse väljastav asutus ning kas need hõlmavad saadetisi, millele Hondurase ametiasutus on need väljastanud. Pädevad asutused võivad oma küsimused seoses Hondurase FLEGT-litsentside õiguspärasuse ja kehtivuse tagamise süsteemiga esitada lepingu rakendamise ühiskomiteele kooskõlas käesoleva lepingu artiklitega 9, 11, 19 ja 24 ning vastavalt käesoleva lisa artiklis 3 pädevate asutuste jaoks kehtestatud teabe taotlemise korrale.

               ARTIKKEL 1

               FLEGT-litsentside menetlemine

               1.
                     FLEGT-litsents esitatakse selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus kõnealuse FLEGT-litsentsiga hõlmatud saadetise kohta on väljastatud vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon
                  4
               . Seda võib teha elektrooniliselt või mõnel teisel kiirel viisil.

               2.
                     Artikli 1 lõikes 1 osutatud pädevad asutused teavitavad tolliasutusi kehtiva riikliku korra kohaselt viivitamata FLEGT-litsentsi aktsepteerimisest.

               ARTIKKEL 2

               FLEGT-litsentsi dokumentide kehtivuse kontrollimine

               1.
                     Paberkandjal FLEGT-litsentsid peavad vastama IV lisas kirjeldatud näidisele. IV lisas sätestatud nõuetele ja kirjeldusele mittevastavad FLEGT-litsentsid on kehtetud.

               2.
                     FLEGT-litsents loetakse kehtetuks, kui selle esitamise kuupäev on hilisem kui litsentsil märgitud kehtivusaja lõppkuupäev.

               3.
                     Mahatõmbamisi ja parandusi FLEGT-litsentsil ei aktsepteerita, kui litsentse väljastav asutus ei ole neid kinnitanud.

               4.
                     FLEGT-litsentsi kehtivusaja pikendamist ei aktsepteerita, kui litsentse väljastav asutus ei ole pikendust kinnitanud.

               5.
                     FLEGT-litsentsi duplikaati ega asenduslitsentsi ei aktsepteerita, kui seda ei ole välja andnud ja kinnitanud litsentse väljastav asutus.

               ARTIKKEL 3

               Lisateabe taotlemine

               1.
                     Kui pädeval asutusel tekib FLEGT-litsentsi, selle duplikaadi või asenduslitsentsi kehtivuse või autentsuse suhtes kahtlusi, võib ta taotleda litsentse väljastavalt asutuselt lisateavet.

               2.
                     Taotlusele võib lisada asjaomase FLEGT-litsentsi, selle duplikaadi või asenduslitsentsi koopia.

               3.
                     Vajaduse korral tühistab FLEGT-litsentse väljastav asutus FLEGT-litsentsi ning väljastab parandatud eksemplari, mille autentsust kinnitab tempel märkega „Duplicate“ („Duplikaat“), ning edastab selle pädevale asutusele.

               ARTIKKEL 4

               FLEGT-litsentsi ja saadetise vastavuse kontrollimine

               1.
                     Kui pädev asutus leiab, et enne FLEGT-litsentsi aktsepteerimist või aktsepteerimata jätmist tuleb saadetist täiendavalt kontrollida, võib ta läbi viia kontrolli, et teha kindlaks, kas asjaomane saadetis vastab FLEGT-litsentsis esitatud andmetele ja litsentse väljastava asutuse arhiivis olevatele andmetele kõnealuse litsentsi kohta.

               2.
                     Kui vabasse ringlusse lubamiseks esitatud saadetises sisalduvate puittoodete maht või kaal ei erine asjaomases FLEGT-litsentsis märgitud mahust või kaalust rohkem kui 10 %, loetakse saadetis mahu või kaalu poolest FLEGT-litsentsis esitatud andmetele vastavaks.

               3.
                     Kui tekib kahtlus, kas saadetis ja FLEGT-litsents on vastavuses, võib pädev asutus taotleda litsentse väljastavalt asutuselt täiendavat selgitust.

               4.
                     Litsentse väljastav asutus võib paluda pädeval asutusel saata talle kahtluse alla seatud FLEGT-litsentsi või selle asenduslitsentsi koopia.

               5.
                     Vajaduse korral tühistab litsentse väljastav asutus FLEGT-litsentsi ning väljastab parandatud eksemplari, mille autentsust kinnitab tempel märkega „Duplicate“ („Duplikaat“), ning edastab selle pädevale asutusele.

               6.
                     Kui pädev asutus ei saa 21 tööpäeva jooksul täiendava selgituse taotlusele vastust, nagu on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 9, ei aktsepteeri pädev astutus FLEGT-litsentsi ning tegutseb kooskõlas kohaldatavate õigusaktide ja menetlustega.

               7.
                     FLEGT-litsentsi ei aktsepteerita, kui pärast täiendava teabe esitamist vastavalt käesoleva lisa artiklile 3 või täiendavat kontrollimist vastavalt käesolevale artiklile on kindlaks tehtud, et FLEGT-litsents ei vasta saadetisele.

               ARTIKKEL 5

               Kontrollimine enne saadetise saabumist

               1.
                     FLEGT-litsentsi võib esitada enne vastava saadetise saabumist.

               2.
                     FLEGT-litsentsi aktsepteeritakse, kui see vastab kõigile IV lisas sätestatud nõuetele, ja täiendavat kontrollimist vastavalt käesoleva lisa artiklitele 2, 3 ja 4 ei peeta vajalikuks.

               ARTIKKEL 6

               Muud küsimused

               1.
                     Kontrolli käigus tekkinud kulud kannab importija, kui liidu asjaomase liikmesriigi kohaldatavates õigusaktides ja menetlustes ei ole teisiti sätestatud.

               2.
                     Kui FLEGT-litsentside kontrollimisel esineb püsivaid lahkhelisid või probleeme, võib juhtumi esitada lahendamiseks ühiskomiteele.

               ARTIKKEL 7

               Vabasse ringlusse lubamine

               1.
                     Puittoodete vabasse ringlusse lubamiseks märgitakse deklareeritavate puittoodete litsentsi number toodete deklareerimiseks kasutatava ühtse haldusdokumendi lahtrisse 44.

               2.
                     Kui tollideklaratsioon esitatakse elektrooniliselt, märgitakse see number asjakohasesse lahtrisse.

               3.
                     Puit ja puittooted lubatakse vabasse ringlusesse üksnes pärast käesolevas lisas kirjeldatud menetluste lõpuleviimist.

               ________________

               IV LISA

               FLEGT-litsentside väljastamise kord

               ARTIKKEL 1

               FLEGT-litsentsi üldnõuded

               1.
                     Hondurasest pärinevate puittoodete, mis on loetletud käesoleva lepingu I lisas, Euroopa Liitu sisenemiseks on vajalik FLEGT-litsents.

               2.
                     FLEGT-litsentsi väljastab Instituto de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) ja litsentsiga kinnitatakse, et liitu eksporditav puittoodete saadetis on toodetud seaduslikult ning kontrollitud vastavalt käesolevas lepingus sätestatud kriteeriumidele ja menetlustele.

               3.
                     FLEGT-litsents väljastatakse paberkandjal või elektroonilises vormis.

               4.
                     FLEGT-litsents väljastatakse esimese Euroopa Liitu sisenemiskoha jaoks iga eksportija igale saadetisele.

               5.
                     Paberkandjal ja elektroonilised FLEGT-litsentsid sisaldavad 1. liites kirjeldatud teavet, mis tuleb esitada vastavalt 2. liites esitatud juhistele.

               6.
                     Enne tollivormistust esitab taotleja tolliasutusele FLEGT-litsentsi eksportimiseks liitu või H-Legali litsentsi eksportimiseks teistesse sihtkohtadesse, lisades muud vajalikud dokumendid. FLEGT-litsentsi ja H-Legali litsentsi väljastamise menetlused ning litsentsi suhe ühtse tollideklaratsiooniga töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

               7.
                     Pärast FLEGT-litsentsi kehtivusaja lõppemist loetakse see kehtetuks.

               8.
                     Kui eri liiki puittooteid sisaldavate saadetiste puhul ei ole võimalik esitada kogu ettenähtud teavet 1. vormil (1. liide), võib FLEGT-litsentsiga kaasas käia kinnitatud lisa, mis sisaldab käesoleva lisa (1. liide) 2. vormil ette nähtud kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet.

               9.
                     Punkti 8 kohane kinnitatud lisa sisaldab saadetist kirjeldavat teavet, mis ei mahu 1. vormi vastavatesse lahtritesse.

               10.
                     Kui kvalitatiivne teave esitatakse lisas (lisalehtedel), siis FLEGT-litsentsi asjaomastes lahtrites seda saadetise kohta käivat teavet ei esitata, vaid viidatakse seal lisale (lisalehtedele).

               11.
                     FLEGT-litsentside kehtivusaja pikendamise ning nende tühistamise, asendamise ja haldamise nõuded ning menetlused töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. FLEGT-litsentside väljastamise kord avalikustatakse.

               12.
                     Hondurase valitsus esitab liidule FLEGT-litsentsi autenditud näidise ning litsentse väljastava asutuse templite ja volitatud töötajate allkirjade näidised.

               13.
                     FLEGT-litsentside originaaleksemplari, duplikaati ja asenduslitsentsi ei loeta kehtivaks ja ei aktsepteerita, kui muudetakse nende käesoleva lisa kohaseid väljastamise vahendeid.

               14.
                     Kõigi kinnitatud FLEGT-litsentside originaaleksemplarid ja kõik koopiad väljastatakse eksportijatele vastavalt käesoleva lepingu asjakohastele sätetele.

               ARTIKKEL 2

               FLEGT-litsentse väljastava asutuse vastutus

               1.
                     Hondurase litsentse väljastav asutus on ICF oma FLEGT-litsentside väljastamise üksuse kaudu. Õigusnormidele vastavuse kontrollimise eest vastutab ICFi õiguspärasuse kontrollimise üksus.

               2.
                     Litsentse väljastav asutus vastutab Hondurase ja liidu liikmesriikide pädevate asutuste vahelise teabevahetuse eest ning teabevahetuse eest muude Hondurase ametiasutuste vahel, kes vastutavad FLEGT-litsentsidega seotud küsimuste eest.

               3.
                     Litsentse väljastav asutus võib eksportija taotlusel (ainult üks kord) pikendada kehtivusaega kuni kolme (3) kuu võrra. FLEGT-litsentsi pikendamise korral sisestab ja kinnitab litsentse väljastav asutus uue lõppkuupäeva.

               4.
                     Litsentse väljastav asutus kasutab FLEGT-litsentside autentsuse tagamiseks ning kustutamise ja muutmise vältimiseks võltsimiskindlat meetodit.

               5.
                     Litsentse väljastav asutus seab sisse litsentside paberkandjal ja elektrooniliselt säilitamise süsteemid, et vastata eksportija taotlusele, võttes arvesse tema geograafilist asukohta. FLEGT-litsentsimissüsteem seotakse järk-järgult Hondurase väliskaubanduse ühtse kontaktpunktiga (Sistema de Ventanilla Única de Comercio Exterior de Honduras, VUCEH), kus tingimused seda võimaldavad.

               6.
                     Kui FLEGT-litsentsi kehtivusaega pikendatakse või litsents tühistatakse või asendatakse, teavitab litsentse väljastav asutus igal juhul asjaomase liidu liikmesriigi pädevat asutust.

               7.
                     Litsentse väljastav asutus haldab laekunud taotluste, väljastatud FLEGT-litsentside ja tagasilükatud taotluste andmebaasi.

               ARTIKKEL 3

               FLEGT-litsentside väljastamise kord

               1.
                     Enne FLEGT-litsentsi väljaandmist viiakse läbi toodete õiguspärasuse tagamise protseduur vastavalt V lisale. FLEGT-litsentside haldamise samme kirjeldatakse allpool (vt joonis 1).

               a)
                     FLEGT-litsentsi saamiseks esitab eksportija:

               −
                     FLEGT-litsentsi taotluse ja

               −
                     maksuameti (SARi) poolt kinnitatud ekspordiarve.

               b)
                     Taotluse laekumisel FLEGT-litsentside väljastamise üksus:

               i)
                     laseb õiguspärasuse kontrollimise üksusel veenduda, et huvitatud isik (eksportija) vastaks kõigile õiguspärasuse määratluse asjakohastele näitajatele;

               ii)
                     kontrollib, kas asjaomase saadetise tarneahelas on õiguspärasuse nõue täidetud.

               c)
                     Vastavushindamise tabelite kõigi kohaldatavate näitajate ning tarneahela nõuete täitmise kohta kogutud teabe alusel teeb õiguspärasuse kontrollimise üksus kindlaks, kas õiguspärasuse nõuded on täidetud, ja edastab FLEGT-litsentside väljastamise üksusele järgmise teabe:

               i)
                     kui ettevõtja ei täida õiguspärasuse nõudeid, siis seisukoha koos asjaomaste põhjendustega, mis võimaldab FLEGT-litsentside väljastamise üksusel teatada taotlejale, et taotlus on tagasi lükatud;

               ii)
                     kui ettevõtja täidab õiguspärasuse nõudeid, siis FLEGT-litsentside väljastamise üksusele otsuse vastuväidete puudumise kohta.

               d)
                     Taotluse, lisadokumentide ja õiguspärasuse kontrolli üksuse esitatud õigusnormidele vastavust käsitleva otsuse alusel FLEGT-litsentside väljastamise üksus kas väljastab FLEGT-litsentsi või keeldub selle väljastamisest.

               e)
                     Kogu teave FLEGT-litsentsi väljastamise kohta kantakse spetsiaalsesse andmebaasi.

               2.
                     Kõigi I lisas osutatud puittoodete, sealhulgas näidistoodete suhtes kohaldatakse liidu turule eksportimisel FLEGT-litsentsimissüsteemi.

               Joonis 1

               FLEGT-litsentside väljastamise korra vooskeem

               ARTIKKEL 4

               Paberkandjal FLEGT-litsentside tehniline kirjeldus

               1.
                     Paberkandjal FLEGT-litsentsid peavad vastama käesoleva lisa 1. liites esitatud vormile.

               2.
                     Paberi formaat on A4. Paberil on lisaks templile ka eri logode, sealhulgas Hondurase vapi või embleemi vesimärgid.

               3.
                     FLEGT-litsentsid täidetakse kirjutusmasinal või arvutis. Vajaduse korral võib need täita käsitsi.

               4.
                     FLEGT-litsentse väljastav asutus kasutab metalltemplit, mis on soovitatavalt terasest. Siiski võib FLEGT-litsentse väljastav asutus kasutada reljeefpitsatit, millel on kombineeritud tähtede ja numbrite perforeeritud kujutised.

               5.
                     Numbrite ja tähtedega esitatud koguse märkimisel kasutab FLEGT-litsentse väljastav asutus võltsimiskindlaid võtteid, mis teevad võimatuks numbrite või sõnade lisamise.

               6.
                     Vormil ei tohi olla kustutamisi ega parandusi, välja arvatud juhul, kui need on kinnitatud FLEGT-litsentse väljastava asutuse templi ja allkirjaga.

               7.
                     FLEGT-litsents täidetakse ja trükitakse hispaania keeles.

               ARTIKKEL 5

               FLEGT-litsentside väljastamise vorm

               1.
                     FLEGT-litsentse võib väljastada Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi juurde kuuluva elektroonilise süsteemi kaudu.

               2.
                     Nendele liidu liikmesriikidele, kes ei ole elektroonilise süsteemiga liitunud, antakse välja paberkandjal FLEGT-litsents.

               ARTIKKEL 6

               FLEGT-litsentsi koopiad

               1.
                     FLEGT-litsents koosneb ühest originaaleksemplarist ja viiest koopiast.

               2.
                     Originaaleksemplar antakse FLEGT-litsentsi omanikule.

               3.
                     Viit nummerdatud koopiat kasutatakse järgmiselt:

               a)
                     1. koopia jätab FLEGT-litsentse väljastav asutus endale edaspidiseks kontrollimiseks;

               b)
                     2. koopia pannakse saadetisega kaasa. See antakse FLEGT-litsentsi omanikule, kes saadab selle koos saadetisega toote ostjale esitamiseks selle liikmesriigi tolliasutusele, kuhu litsentsiga hõlmatud saadetis saabub vabasse ringlusse lubamiseks;

               c)
                     3. koopia antakse FLEGT-litsentsi omanikule, kes saadab selle ostjale esitamiseks asjakohasele ametiasutusele, kes vastutab FLEGT-litsentside eest selles liikmesriigis, kuhu litsentsiga hõlmatud saadetis saabub vabasse ringlusse lubamiseks;

               d)
                     4. koopia on mõeldud Hondurase tolliasutustele ekspordikontrolli eesmärgil.

               e)
                     5. koopia on mõeldud FLEGT-litsentsi omanikule säilitamiseks.

               ARTIKKEL 7

               FLEGT-litsentsi kehtivus, tühistamine ja asendamine

               1.
                     FLEGT-litsentsi kehtivus ja pikendamine

               FLEGT-litsents hakkab kehtima väljaandmise päeval ja kehtib kuus (6) kuud alates väljaandmise kuupäevast. Kehtivuse lõppkuupäev on märgitud FLEGT-litsentsil.

               2.
                     FLEGT-litsentsi tühistamine

               2.1.
                     FLEGT-litsents kaotab kehtivuse ja see tuleks tagastada litsentse väljastavale asutusele, kui sellega hõlmatud puittooted on kadunud või hävinenud saatmise käigus enne liitu saabumist.

               2.2.
                     FLEGT-litsents tühistatakse järgmistel juhtudel:

               a)
                     kui eksportija on pannud toime saadetisega seotud rikkumise, mis avastatakse pärast FLEGT-litsentsi väljastamist;

               b)
                     kui eksporti ei ole toimunud ja litsentsi omanik ei ole taotlenud selle pikendamist.

               2.3.
                     Eksportija võib litsentsi ka vabatahtlikult tagastada, kui ta otsustab seda mitte kasutada.

               3.
                     FLEGT-litsentsi asendamine

               3.1.
                     Juhul kui FLEGT-litsentsi originaaleksemplar ja/või liidu pädevatele asutustele mõeldud koopiad on kaduma läinud, varastatud või hävinenud, võib FLEGT-litsentsi omanik või tema volitatud esindaja taotleda litsentse väljastavalt asutuselt nende asendamist, esitades originaali ja/või koopia kaotsimineku, varastamise või hävinemise kohta tõendid.

               3.2.
                     Litsentse väljastav asutus väljastab FLEGT-litsentsi asenduslitsentsi pärast litsentsiomaniku taotluse kättesaamist ja läbivaatamist.

               3.3.
                     Hondurase valitsus esitab liidule FLEGT-litsentsi autenditud näidise ning litsentse väljastava asutuse templite ja volitatud töötajate allkirjade näidised.

               3.4.
                     Asenduslitsents sisaldab esialgsel FLEGT-litsentsil märgitud teavet ja märkusi, sealhulgas litsentsi numbrit. FLEGT-litsentsi asenduslitsentsil peab olema märge „replacement licence“ („asenduslitsents“).

               3.5.
                     Kui kadunud või varastatud FLEGT-litsents leitakse üles, ei tohi seda kasutada ning see tuleb saata tagasi litsentse väljastavale asutusele.

               ARTIKKEL 8

               FLEGT-litsentside väljastamisega seotud rikkumiste käsitlemine

               Puittoodetega seotud mis tahes rikkumise või valeteabe esitamise, FLEGT-litsentsile märgitud teabe võltsimise või muutmise või FLEGT-litsentsimissüsteemi käsitlevate eeskirjade rikkumise korral võetakse haldus- või õiguslikud meetmed vastavalt rikkumise ulatusele kooskõlas Hondurase õigusaktidega.

               ARTIKKEL 9

               Kahtlused FLEGT-litsentsi kehtivuse ja
                  autentsuse suhtes

               1.
                     Kui liidu pädeval asutusel tekib FLEGT-litsentsi, selle koopia või asenduslitsentsi kehtivuse või autentsuse suhtes kahtlusi, võib ta teha süsteemis vastava päringu või taotleda FLEGT-litsentse väljastavalt asutuselt lisateavet. Ainult FLEGT-litsentse väljastaval asutusel on kohustus ja volitused anda teavet litsentsi kehtivuse või autentsuse kohta.

               2.
                     Kui litsentse väljastav asutus peab seda vajalikuks, võib ta paluda asjaomase liidu liikmesriigi pädeval asutustel saata talle asjaomase FLEGT-litsentsi või selle asenduslitsentsi koopia.

               3.
                     Juhul kui FLEGT-litsentse väljastav asutus peab seda vajalikuks, tühistab ta litsentsi ning väljastab parandatud eksemplari, millel on autentsust kinnitav tempel märkega „Duplicate“ („Duplikaat“), ning edastab selle asjaomase liidu liikmesriigi pädevale asutusele.

               4.
                     Kui FLEGT-litsentsi kehtivus leiab kinnitust, teavitab litsentse väljastav asutus sellest viivitamata liidu pädevat asutust elektroonilisel teel. FLEGT-litsentse väljastav asutus autendib tagastatud eksemplarid asjakohasel viisil.

               5.
                     Kui kahtluse alla seatud FLEGT-litsents ei ole kehtiv, teavitab litsentse väljastav asutus sellest asjaomase liidu liikmesriigi pädevat asutust eelistatavalt elektroonilisel teel.

               6.
                     Kui FLEGT-litsentsi autentsuse või kehtivuse suhtes tekib kahtlusi, peab litsentse väljastav asutus vastama liidu pädevate asutuste ja Hondurase ametiasutuste küsimustele ning andma nende nõudmisel lisateavet ja selgitusi.

               1. liide

               1.
                     FLEGT-litsentsi vorm

                        1.

                        1. Litsentse väljastav asutus

                        Nimi:

                        Aadress:

                        2. Importija

                        Nimi:

                        Aadress:

                        ORIGINAAL

                        3. FLEGT-litsentsi number

                        4. Kehtivusaja lõpp

                        5. Ekspordiriik

                        7. Transpordivahend

                        6. ISO-kood

                        8. FLEGT-litsentsi omanik (nimi ja aadress)

                        9. Puidu või puittoodete kaubanduslik nimetus

                        10. HSi koodid

                        1.

                        11. Tavanimetus ja teaduslik nimetus

                        12. Ülestöötamisriik

                        13. ISO-koodid

                        14. Maht (m3)

                        15. Netokaal (kg)

                        16. Ühikute arv

                        17. Eristusmärgid

                        18. FLEGT-litsentse väljastava asutuse tempel ja ametniku allkiri

                        Koht ja kuupäev

               2.
                     Lisateave saadetiste kohta

               Järgmine teave on seotud FLEGT-litsentsiga.

                        Nr

                        Puidu või puittoodete kaubanduslik nimetus

                        HSi kood

                        Tavanimetus ja teaduslik nimetus

                        Ülestöötamisriik

                        Ülestöötamisriigi ISO-kood

                        Maht (m3)

                        Kaal

                        (kg)

                        Ühikute arv

                        1.

                        2.

                        3.

                        4.

                        5.

                        6.

                        7.

                        8.

                        9.

                        10.

                        Väljaandmise koht

                        Kuupäev (päev/kuu/aasta)

                        FLEGT-litsentse väljastava asutuse tempel ja ametniku allkiri

               2. liide

               Vormi täitmise juhend

               Üldosa

               —
                     Vorm tuleb täita trükitähtedega.

               —
                     Riikide ISO-koodid vastavad rahvusvahelistele standardsetele kahetähelistele riigikoodidele.

                        Lahter 1

                        FLEGT-litsentse väljastav asutus

                        Märkida FLEGT-litsentse väljastava asutuse nimi ja aadress.

                        Lahter 2

                        Importija

                        Importija nimi ja aadress.

                        Lahter 3

                        FLEGT-litsentsi number

                        Märkida väljaandmisnumber.

                        Lahter 4

                        Kehtivusaja lõpp

                        FLEGT-litsentsi kehtivusaeg.

                        Lahter 5

                        Ekspordiriik

                        Partnerriik, kust puittooted liitu eksporditi.

                        Lahter 6

                        ISO-kood

                        Märkida lahtris 5 nimetatud partnerriigi kahetäheline riigikood.

                        Lahter 7

                        Transpordivahend

                        Märkida ekspordikohta vedamisel kasutatav transpordivahend.

                        Lahter 8

                        FLEGT-litsentsi omanik

                        Märkida eksportija nimi ja aadress.

                        Lahter 9

                        Puidu või puittoodete kaubanduslik nimetus

                        Märkida puittoote (-toodete) kaubanduslik nimetus.

                        Lahter 10

                        HSi koodid

                        Märkida kauba nelja- või kuuekohaline kood vastavalt kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile.

                        Lahter 11

                        Tavanimetus ja teaduslik nimetus

                        Märkida tootes kasutatud puiduliikide tavanimetused ja teaduslikud nimetused. Kui tootes on kasutatud rohkem kui üht puiduliiki, tuleb need märkida eraldi ridadele. Lahtri võib tühjaks jätta selliste liittoodete või koostisosade puhul, milles on kasutatud rohkem kui üht puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat).

                        Lahter 12

                        Ülestöötamisriik

                        Märkida riigid, kus lahtris 10 osutatud puiduliigid üles töötati. Kui tootes on kasutatud rohkem kui ühte liiki, märkida kõigi kasutatud puidu liikide päritoluriigid.

                        Lahtri võib tühjaks jätta selliste liittoodete või koostisosade puhul, milles on kasutatud rohkem kui üht puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat).

                        Lahter 13

                        ISO-koodid

                        Märkida lahtris 12 osutatud riikide ISO-koodid.

                        Lahtri võib tühjaks jätta selliste liittoodete või koostisosade puhul, milles on kasutatud rohkem kui üht puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat).

                        Lahter 14

                        Maht (m3)

                        Märkida kogumaht kuupmeetrites. Lahtri võib tühjaks jätta, välja arvatud juhul, kui lahtris 15 osutatud teave on jäetud esitamata.

                        Lahter 15

                        Netokaal (kg)

                        Märkida kogukaal ehk puittoodete netomass kilogrammides ilma kontaktmahutite ja muu pakendita, v.a aluspuud, tugipostid, kleepmärgid jms. Lahtri võib tühjaks jätta, välja arvatud juhul kui lahtris 14 osutatud teave on jäetud esitamata.

                        Lahter 16

                        Ühikute arv

                        Märkida ühikute arv, kui töödeldud toote kogust on sel viisil kõige parem kindlaks määrata. Lahtri võib tühjaks jätta.

                        Lahter 17

                        Eristusmärgid

                        Vajaduse korral märkida eristusmärgid, nt partii või veokirja number. Lahtri võib tühjaks jätta.

                        Lahter 18

                        FLEGT-litsentse väljastava asutuse tempel ja ametniku allkiri

                        Volitatud ametnik kirjutab sellesse lahtrisse oma allkirja ja lööb FLEGT-litsentse väljastava asutuse ametliku templi. Märkida tuleb ka koht ja kuupäev.

               ________________

               V LISA

               Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteem

               Sisukord

               1.
                     SISSEJUHATUS

               1.1.
                     Üldine taust

               1.2.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemi eesmärk

               1.3.
                     Uued vahendid ja elemendid metsamajanduse parandamiseks

               2.
                     ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI SUHTES KOHALDATAV HONDURASE ÕIGUSRAAMISTIK

               2.1.
                     Rahvusvahelised konventsioonid ja lepingud

               2.2.
                     Piirkondlikud konventsioonid ja lepingud

               2.3.
                     Loodusvarade säästvat majandamist käsitlevad riiklikud õigusaktid

               2.4.
                     Tööturgu käsitlevad riiklikud õigusaktid

               2.5.
                     Puittoodete ekspordilt makstavaid riiklikke ja munitsipaalmakse käsitlevad riiklikud õigusaktid

               2.6.
                     Halduskorda, läbipaistvusmehhanisme ja üldsuse kaasamist käsitlevad riiklikud õigusaktid

               2.7.
                     Kohtuametnike kohaldatavad riiklikud õigusaktid

                  3.
                     ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI ELEMENDID

               3.1.
                     Õiguspärasuse määratlus

               3.2.
                     Õiguspärasuse määratlusele vastavuse kontrollimine

               3.3.
                     Tarneahela kontrollid

               3.4.
                     FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamise protsess

               3.5.
                     Sõltumatu auditeerimine

               4.
                     INSTITUTSIOONILINE RAAMISTIK JA OSALEJATE ROLL ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISEL

               4.1.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel osalejad

               4.2.
                     Riigiasutused

               4.2.1
                     Metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse amet (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF)

               4.2.2
                     Maksuamet (Servicio de Administración de Rentas, SAR)

               4.2.3
                     Omavalitsused

               4.2.4
                     Omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP)

               4.2.5
                     Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS)

               4.2.6
                     Hondurase sotsiaalkindlustusamet (Instituto Hondureño de Seguridad Social, IHSS)

                  4.2.7
                     Energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente)

               4.2.8
                     Riiklik põllumajandusamet (Instituto Nacional Agrario, INA)

               4.2.9
                     Põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium (Secretaría de Agricultura y Ganadería, SAG)

               4.2.10
                     Tollitulude alamdirektoraat (Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras, DARA).

               4.2.11
                     Kaudselt kaasatud valitsusasutused

               4.3.
                     Erametsandussektor

               4.4.
                     Kodanikuühiskonna organisatsioonid

               4.4.1
                     Kohalikud organisatsioonid

               4.4.2
                     Valitsusvälised arenguorganisatsioonid

               4.5.
                     Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad

               4.6.
                     Suutlikkuse suurendamine

               5.
                     ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI KOHALDAMISALA/ULATUS

               5.1.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puittooted

               5.2.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud turud

               5.3.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puiduallikad

               5.3.1
                     Hondurases ülestöötatud puit

               5.3.2
                     Imporditud puit

               5.3.3
                     Käesoleva lepinguga reguleerimata puit

               5.4.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud ettevõtjad

                  6.
                     ÕIGUSPÄRASUSE MÄÄRATLUSELE VASTAVUSE KONTROLLIMINE

               6.1.
                     Õiguspärasuse kontrollimise põhimõtted

               6.1.1
                     Õiguspärasuse kontrollimisse kaasatud asutused

               6.1.2
                     Vastavushindamise tabelitel põhinevad kontrollimenetlused

               6.1.3
                     Õiguspärasuse kontrollimise vahendite säilitamine

               6.1.4
                     Infosüsteemid ja kontrollifunktsioonid

               6.1.5
                     Riskijuhtimise põhimõte

               6.1.6
                     Õiguspärasuse audit ja selle tulemusel väljastatav õiguspärasuse tõend

               6.2.
                     Ettevõtjate kohustused seoses õiguspärasuse kontrollimisega

               7.
                     PUIDU JA PUITTOODETE TARNEAHELA KONTROLLIMINE

               7.1.
                     Tarneahela kontrollimise põhimõtted

               7.2.
                     Puittoodete identifitseerimine

               7.3.
                     Ettevõtjate poolt tarneahela kohta esitatav teave

               7.4.
                     Imporditud puittoodete kontrollimine

               7.5.
                     Läbiveetavate puittoodete kontrollimine

               7.6.
                     Konfiskeeritud puittoodete kontrollimine

               7.7.
                     Muudetud sihtotstarbega maalt pärinevate puittoodete kontrollimine

               8.
                     ERASERTIFITSEERIMISE TUNNUSTAMINE

               9.
                     ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMILE MITTEVASTAVUSE JUHTUMITE KÄSITLEMINE

                  10.
                     KAEBUSTE KÄSITLEMINE

               10.1.
                     Sissejuhatus

               10.2.
                     Eesmärgid

               10.3.
                     Kaebuste käsitlemise mehhanismide liigid

               10.4.
                     Kaebuste käsitlemise mehhanismide ja nende aluseks olevate põhimõtete kehtestamine

               11.
                     ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISEGA SEOTUD KONSULTEERIMIS-, KAASAMIS- JA KOORDINEERIMISMEHHANISMID

               11.1.
                     Lepingu rakendamise ühiskomitee

               11.2.
                     Tehniline komitee

               11.3.
                     FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise institutsioonidevaheline sekretariaat

               11.4.
                     Riiklik ebaseadusliku metsaraie vastane strateegia ning selle seosed FLEGTi vabatahtliku partnerluslepinguga

               12.
                     SEKTORIS OSALEJATE ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISSE KAASAMISEKS LOODUD ERGUTUS-, TEAVITUS-, KAITSE- JA LEEVENDUSMEETMED

               1. liide. Tarneahela lülid (männimets)

               2. liide. Tarneahela lülid (laialehine mets)

               1.
                     SISSEJUHATUS

               1.1.
                     Üldine taust

               Ladina-Ameerika metsad hävinevad kõige kiiremini maailmas ja Hondurase iga-aastane raadamise määr on omakorda üks piirkonna kõrgemaid. Metsade hävinemisel ja seisundi halvenemisel on mitmesuguseid põhjuseid, peamiselt ulatuslik veisekasvatuse ja monokultuuride (nt õlipalmi) pealetung, ebaseaduslik metsaraie (lageraie), metsapõlengud ja puidu jätkusuutmatu ülestöötamine.

               Näiteks ebaseadusliku metsaraie põhjustatud metsade hävinemise ja nende seisundi halvenemise ning vihmametsade põllumaaks muutmise negatiivse mõju tulemusel väheneb elurikkus ning saab kannatada või kaob täiesti metsa ökosüsteemide looduslik vastupidavus. Lisaks tekitab tasude maksmata jätmine ja maksudest kõrvalehoidumine finantskahju.

               1.2.
                     Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi eesmärk

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi eesmärk on parandada riigi metsandussektori juhtimist, tagades, et kõik metsa tarneahela ettevõtjad peavad rangelt kinni õigusaktidest.

               See eesmärk hõlmab metsakasutusõiguste andmist, toormaterjali ülestöötamist, puidu transporti ning puittoodete esmatöötlemist, teisest töötlemist ja kaubandust nii siseturul kui ka rahvusvahelisel turul, mis saavutatakse nii olemasolevate õigusaktide kohaldamise ja jõustamise kui ka olemasolevate riiklike kontrollisüsteemide parandamise kaudu.

               1.3.
                     Uued vahendid ja elemendid metsamajanduse parandamiseks

               Õiguspärasele puidule FLEGT-litsentside väljastamine on küll käesoleva vabatahtliku partnerluslepingu üle peetavate läbirääkimiste ja lepingu rakendamise oluline eesmärk, aga mitte ainus oodatav tulemus. Litsentside väljastamiseks ning Hondurase ja ELi ootuste rahuldamiseks metsahalduse parandamise ja õiguspärase puidukaubanduse edendamise valdkonnas tuleb õiguspärasuse kontrolli tugevdamiseks välja töötada uued vahendid. Seepärast on lepingus välja pakutud mitu uut, innovaatilist elementi, mis eeldatavasti mõjutavad soodsalt metsandussektori juhtimist. Need elemendid, millest osa on juba kasutusel ja ülejäänud väljatöötamisel, moodustavad Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi. Nimetatud elemendid hõlmavad nii organisatsioonide kui ka institutsioonide tasandil eelkõige järgmist.

               Õiguspärase puidu määratlus

               a)
                     Kõigi siseturgu ja mis tahes sihtkohta suunduvat eksporti varustavate puiduallikate, sealhulgas imporditud puidu suhtes kohaldatavad õigusnõuded, mis sisalduvad ka vastavushindamise tabelites.

               Tarneahela kontrollid

               b)
                     Käesoleva lepingu rakendamise vahe-eesmärk: puidu jälgitavuse IT-süsteemi (SIRMA) väljatöötamine ja rakendamine: tõhusam puidukoguste kontrollimine tarneahelas tänu ühendustele muude infosüsteemidega (nii ICFi asutusesisese süsteemi kui ka teiste asutuste süsteemidega) ja teabevahetusele teiste riikidega (keskpikk perspektiiv).

               c)
                     SIRMA ja Hondurase automatiseeritud tollitulude süsteemi (SARAH) vaheline teabevahetus ja ristviited (keskpikk perspektiiv).

               d)
                     Käesoleva lepingu rakendamise vahe-eesmärk: kõigi ettevõtjate suhtes kohaldatavate hoolsusnõuete kehtestamine. Õigusraamistikku kohustuse lisamine, mis vähendab ettevõtjate nõuetele mittevastavuse võimaluse miinimumini nii kohalike kui ka välisriigist pärinevate toodete puhul (keskpikk perspektiiv).

               Kontrollimenetlused

               e)
                     Kõigi vastavushindamise tabelitega hõlmatud õigusaktide rangem kohaldamine (pikk perspektiiv).

               f)
                     Pääste- ja kasutuselevõtukavadega hõlmatud metsaaladel metsa ülestöötamise kontrollide tõhustamine, eelkõige seal, kus tarneahela seire nõuab suuremaid jõupingutusi (pikk perspektiiv).

               g)
                     Riikliku metsanduse infosüsteemi (SNIF) konsolideerimine, et luua tõhus ja asjakohane link teiste seotud asutustega ning võimaldada kasutajatele juurdepääs neile huvipakkuvale teabele (keskpikk perspektiiv).

               h)
                     Käesoleva lepingu rakendamise vahe-eesmärk: ettevõtjate õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele mittevastavusest ülevaate saamiseks andmebaasi loomine ja haldamine (keskpikk perspektiiv).

               i)
                     Käesoleva lepingu rakendamise vahe-eesmärk: riskipõhise õiguspärasuse auditi korraldamine kontrollimaks, kas kõik ettevõtjad vastavad õiguspärasuse tagamise süsteemi näitajatele ja nõuetele (keskpikk perspektiiv).

               j)
                     Käesoleva lepingu rakendamise vahe-eesmärk: õiguspärasuse tõendi väljatöötamine, mis väljastatakse pärast õiguspärasuse auditit tõendamaks vastavust õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele (keskpikk perspektiiv).

               k)
                     Vabatahtliku erasertifitseerimise tunnustamine, tingimusel et see toimub vastavushindamise tabelite alusel. Pidades silmas käesoleva lisa punktis 8 sätestatud menetlusi, võib aktsepteerida akrediteeritud sertifitseerimisasutuste väljastatud õiguspärasuse, metsamajandamise ja/või järelevalveahela sertifikaate tõendina osalisest või täielikust vastavusest õiguspärasuse näitajatele, et vältida töö dubleerimist ja lihtsustada kontrollimist (keskpikk perspektiiv).

               FLEGT-litsentside väljastamise menetlus

               l)
                     FLEGT-litsentside väljastamine, et tagada kõigi ELi suunduvate puidusaadetiste vastavus õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele. Teistesse riikidesse eksporditava puidu puhul peavad olema täidetud ka H-Legali litsentside väljastamise nõuded (keskpikk perspektiiv).

               Sõltumatu audit

               m)
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audit, et tagada süsteemi kõigi elementide usaldatavus ja teha ettepanekuid tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks (keskpikk perspektiiv).

               n)
                     Käesoleva lepingu rakendamise vahe-eesmärk: FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise institutsioonidevahelise sekretariaadi (SIIAVA) loomine, et koordineerida õiguspärasuse tagamise süsteemi väljatöötamisse ja rakendamisse kaasatud eri riigiasutuste tegevust ja kooskõlastada nende panust. Sekretariaat hakkab tegelema dialoogi ja koordineerimisega, et tagada koostöös teiste organitega, sealhulgas tehnilise komiteega, käesoleva lepingu edukas ja interaktiivne rakendamine läbi arutelude, nii et kõik sidusrühmad oleksid metsahalduse parandamisse kaasatud, sellest informeeritud ja sellele pühendunud (lühike perspektiiv).

               o)
                     Käesoleva lepingu rakendamise vahe-eesmärk: metsandussektoris eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks konsultatsioonide korraldamine vastavalt asjaomasele seadusele, kui see jõustub (keskpikk perspektiiv).

               p)
                     Omandiõigust tõendava dokumendita metsaalade riigi omandisse viimiseks tehtavate jõupingutuste tõhustamine, keskendudes ICFi väljastatud kogukonnametsade majandamise lepingutega kaetud riigile mittekuuluva maa reguleerimisele (regularización ja saneamiento jurídico) (pikk perspektiiv).

               q)
                     Jõupingutuste tõhustamine eesmärgiga seadustada Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste omandiõigus oma esivanemate maale (pikk perspektiiv).

               r)
                     Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeeriumi (STSS) ning Hondurase sotsiaalkindlustusameti (IHSS) institutsioonilise suutlikkuse suurendamine, tagades neile vajalikud vahendid vastavushindamise tabelite näitajate ja kontrollimisvahendite tõhusaks rakendamiseks ja järelevalveks (pikk perspektiiv).

               s)
                     Sektori käsitöönduslike ettevõtjate suutlikkuse suurendamine õigusnõuetele vastavuse osas (pikk perspektiiv).

               2.
                     ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI SUHTES KOHALDATAV HONDURASE ÕIGUSRAAMISTIK

               Hondurase puittooteid käsitlev õigusraamistik koosneb mitmesugustest elementidest, sealhulgas rahvusvahelistest konventsioonidest ja lepingutest (piirkondlikest ja piirkonnavälistest), Hondurase põhiseadusest, teisestest õigusaktidest, eeskirjadest ja muudest standarditest, mida kohaldavad eri valitsusasutused vastavalt oma pädevusvaldkonnale. Õiguspärasuse tagamise süsteemi kuuluvad asutused teevad Hondurase puittoodete õiguspärasuse kontrollimisel omavahel koostööd.

               II lisas ja allpool esitatud vastavushindamise tabelid kirjeldavad õiguspärasuse ning õiguspärasuse tagamise süsteemi eri elementidega seotud peamisi õiguslikke vahendeid, millele vastavust kontrollitakse enne iga FLEGT-litsentsi väljastamist.

                  2.1
                     Rahvusvahelised konventsioonid ja lepingud

               −
                     Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioon nr 169 sõltumatutes riikides elavate põlis- ja hõimurahvaste kohta.

               −
                     Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon.

               −
                     ÜRO keskkonna- ja arengukonverents.

               −
                     ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ja eelkõige 2015. aasta Pariisi kokkulepe, millest on saanud peamine rahvusvaheline instrument kliimamuutustega tegelemiseks.

               2.2.
                     Piirkondlikud konventsioonid ja lepingud

               −
                     Kesk-Ameerika bioloogilise mitmekesisuse ja looduslike alade kaitse konventsioon. Konventsiooni eesmärk on kaitsta nii palju kui võimalik Kesk-Ameerika maismaa ja mere elurikkust. Konventsiooni allkirjastasid Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama presidendid 1992. aastal Nicaraguas Managuas.

               −
                     Kesk-Ameerika säästva arengu allianss. Tegemist on huvide, arengualgatuste, kohustuste ja õiguste kooskõlastamise ning asjaomaste konsultatsioonide piirkondliku strateegiaga, mille allkirjastasid 1994. aastal Belize, Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama presidendid ja esindajad.

               −
                     Loodusmetsade ökosüsteemide majandamise ja kaitse ning metsaistandike arendamise piirkondlik konventsioon. Konventsiooni eesmärk on edendada metsandusliku potentsiaaliga maal asuvate metskattega alade kasutusviisi muutmise ärahoidmise ning hävitatud metsaalade taastamise riiklikke ja piirkondlikke mehhanisme. Konventsiooni allkirjastasid Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama välisministrid 1993. aastal Guatemalas Guatemala Citys.

               2.3.
                     Loodusvarade säästvat majandamist käsitlevad riiklikud õigusaktid

               −
                     Dekreet nr 131-1982 (Hondurase Vabariigi põhiseadus).

               −
                     Dekreet nr 181-2009 (üldine veeseadus).

                  2.4.
                     Tööalased riiklikud õigusaktid

               −
                     Otsus nr 101-JD-71 (sotsiaalkindlustusseaduse rakendusmäärus).

               2.5.
                     Puittoodete ekspordilt makstavaid riiklikke ja munitsipaalmakse käsitlevad riiklikud õigusaktid

               −
                     Dekreet nr 170-2016 (maksuseadustik).

               −
                     Dekreet nr 194-2002 (finantstasakaalu ja sotsiaalkaitseseadus).

               −
                     Resolutsioon nr 223-2008 (Kesk-Ameerika ühtse tolliseadustiku (CAUCA) rakendusmäärus).

               −
                     Rahandusministeeriumi otsus nr 0630 (välisvaluutas eksporditulu seaduse rakendusmäärus).

               2.6.
                     Halduskorda, läbipaistvusmehhanisme ja üldsuse kaasamist käsitlevad riiklikud õigusaktid

               −
                     Dekreet nr 170-2006 (läbipaistvuse ja avalikule teabele juurdepääsu seadus).

               −
                     Dekreet nr 152-1987 (haldusmenetlusseadus ja selle rakendusmäärus).

               2.7.
                     Kohtuametnike kohaldatavad riiklikud õigusaktid

               −
                     Dekreet nr 144-1983 (Hondurase karistusseadustik).

               3.
                     ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI ELEMENDID

               Õiguspärasuse tagamise süsteem koosneb järgmistest elementidest:

               1)
                     õiguspärase puidu määratlus, milles nähakse selgelt ette õigusaktide aspektid, millele vastavust Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteem peab korrakindlalt tõendama, olenemata toodete kavandatavast turust;

               2)
                     tarneahela kontrollid jälgimaks puidu teekonda alates metsatöödest või impordikohast kuni tarneahela viimase lülini;

               3)
                     kontrollimenetlused, et tagada ja dokumenteerida kõigile õiguspärasuse määratluse elementidele vastavus ning kõigi tarneahela kontrollide edukas läbimine;

               4)
                     liitu suunduvatele puittoodetele FLEGT-litsentside väljastamise menetlused;

               5)
                     sõltumatud auditid tagamaks, et süsteem oleks nii tulemuslik ja tõhus, nagu lepinguosalised on kokku leppinud.

               3.1.
                     Õiguspärasuse määratlus

               Käesoleva lepingu kohane puidu õiguspärasuse määratlus on esitatud II lisas. See lisa on tihedalt seotud teiste lisadega, moodustades osa Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemist. Selles määratakse kindlaks käesoleva vabatahtliku partnerluslepingu alusel kohaldatavad õigusnõuded, mis on seotud metsahalduse ees seisvate ülesannetega, mille sektoris osalejad selgitasid välja riigi tasandil toimunud dialoogi käigus.

               Vastavushindamise tabelite kujul esitatud üksikasjaliku õiguspärasuse määratluse alusel saab kontrollida tarneahela ettevõtjate vastavust näitajatele, kontrollivahenditele ja jälgitavuse nõuetele ning see on asjaomaste institutsioonide vastava seire- ja kontrollitegevuse alus. Sõltumatud auditid tagavad, et süsteem on piisavalt tulemuslik ja tõhus.

                  3.2.
                     Õiguspärasuse määratlusele vastavuse kontrollimine

               Õiguspärasuse kontrollimise käigus

               −
                     tagatakse, et puittooted on seaduslikud. See tähendab, et kontrollitakse, kas asjaomase pädevusvaldkonna metsandussektori ettevõtjad vastavad kõigile vastavushindamise tabelites sisalduvatele näitajatele;

               −
                     tagatakse mittevastavuste menetlemine ja parandus- või ennetusmeetmete kohaldamine;

               −
                     nõutakse, et puittooted ja nendega seotud tegevuse vastavus õiguspärasuse määratluse nõuetele oleks ühemõtteliselt tõendatud;

               −
                     tõendatakse nõuetele vastavus füüsiliste ja dokumendikontrollide ning korrakindlalt kogutud teabe ja tarneahela eri punktides kindlaks tehtud andmete kontrollimise kaudu;

               −
                     dokumenteeritakse menetlused ja kogutakse tõendeid, mis võimaldavad litsentse väljastaval asutusel enne FLEGT- või H-Legali litsentsi väljastamist hinnata saadetise õiguspärasust; ning

               −
                     määratletakse selgelt ja dokumenteeritakse kõigi kontrolliprotsessis osalevate asutuste rollid ja kohustused.

               Tänu valdkondlikele asutustele ja lepingu rakendamise ühiskomitee poolt kinnitatud kontrollimise käsiraamatule on Hondurase riigil olemas meetodid ja vahendid, et kontrollida, kas sektoris osalejad ja ettevõtjad täidavad õigusnõudeid. Need meetodid ja kontrollimisvahendid on esitatud käesoleva lisa alapunktis 6.1.4.

               Süsteem võimaldab avastada mis tahes puudused ja mittevastavused, asjakohastel juhtudel määrata karistused, vajaduse korral välja pakkuda asjakohased parandusmeetmed ning tagada, et avastatud puuduste kõrvaldamiseks meetmeid ka rakendatakse.

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi kuuluvatel asutustel on olemas IT-tööriistad ja -protokollid, et kontrollida vastavust vastavushindamise tabelites esitatud näitajatega, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud käesoleva lisa punktis 4.

               Õiguspärasuse kontrollimine hõlmab kohapealseid meetmeid, nagu järelevalve kontrollkäigud ja tehnilised auditid ning korrapärased tehniliste ja haldusnormide täitmise kontrollid, mida teevad asjaomased asutused vastavalt kontrollitavate näitajate liigile.

               Kohtuametnike
                  5
                toel ja koostöös õiguskaitseasutustega (Hondurase relvajõudude, riikliku ennetuspolitsei, Ministerio Público ja Procuraduria General de la República’ga) viiakse läbi ka kontrolle teedel ja kontrollpunktides, et veenduda puittoodete transporti käsitlevate õigusaktide järgimises, teavitades alati pädevaid asutusi, et võetaks vajalikud meetmed.

               Kodanikuühiskonna organisatsioonid (s.o metsanduse nõuandekomisjonid)
                  6
                teostavad ühiselt sotsiaalset järelevalvet, et tagada majandamiskavade, tegevuskavade ja muude raielubade rakendamise suhtes kohaldatavate tehniliste ja halduseeskirjade järgimine. Metsanduse nõuandekomisjonid võivad esitada oma tähelepanekud ja soovitused SIIAVA-le, FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise ühiskomiteele või selle tehnilistele üksustele, käesoleva lepingu sõltumatule auditiosakonnale ja üldsusele.

               Kontrollimise sagedus määratakse riskipõhiselt, võttes arvesse tarneahelas osalevate riigiasutuste võimekust ja vastutusala ning haldusandmeid (trahve, kaebusi jms), mis viitavad seaduserikkumise riskile. Nimetatud riskiga on arvestatud nii metsandusettevõtjate kui ka teenuseosutajate endi puhul. Eri avalike asutuste teostatavate kontrollide sagedus määratakse kindlaks käesoleva lisa alapunktis 6.1 kirjeldatud õiguspärasuse kontrollimise käsiraamatus.

               Õiguspärasuse kontrollimise eest vastutavad asutused peavad kontrollimisvahendite kohta toimikuid, mis sisaldavad nii digitaalseid kui ka paberkandjal dokumente (dokumentide koopiad, geograafilised andmed jne). Nimetatud toimikud sisaldavad dokumenteeritud asjaolusid kronoloogilises järjestuses. Turvalisuse kaalutlustel säilitavad valitsusasutused ka nende toimikute digitaalseid varukoopiaid. Kooskõlas IX lisaga on kõik nimetatud toimikud avalikud niivõrd, kuivõrd need on läbipaistvuse ja avalikule teabele juurdepääsu seaduse kohaselt avalik teave.

               Õigusaktidele vastavuse kontrollimine, mis hõlmab ka FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamist, on puittoodete ekspordi oluline etapp, kuna sellega tõendatakse vastavust.

                  3.3.
                     Tarneahela kontrollid

               Puidu jälgitavus on üks õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid kooskõlas Hondurase õigusraamistikuga. ICFil on tarneahela jälgimise vahendid, näiteks SNIF ja SIRMA. Mõlemad süsteemid on juba kasutusel, aga kavas on luua uusi mooduleid kooskõlas käesoleva lepingu nõuetega. Seepärast loetakse, et nimetatud süsteemide ehitamine on pooleli, ning mõne funktsiooni väljatöötamine on hõlmatud VIII lisas sätestatud lisameetmetega.

               Tarneahela jälgimine algab Hondurases langetatud puidu raieloast ja Hondurasesse imporditud puidu ühtsest tollideklaratsioonist.

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames puittoodete liikumise jälgimisel kasutatavad peamised dokumendid on raieload, veoload ja veokirjad, tootmisaruanded, SARi poolt kinnitatud arvete alusel puittoodete sisend- ja väljundkoguste ja kohaletoimetamise aruanded ning ühtsed tollideklaratsioonid. Nimetatud dokumendid registreeritakse SNIFis ja SIRMAs, kui need süsteemid on täielikult välja töötatud. See võimaldab välja arvutada tarneahela igas etapis liikuva puidu mahu, nagu on kirjeldatud alapunktis 7.1.

               Ametiasutused kasutavad kaht andmete kontrollimise menetlust: valideerimist ja kooskõlastavat võrdlemist. Valideerimine seisneb ettevõtja loodud andmete võrdlemises ja vastandamises valitsuse esindajate kogutud andmetega, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 1. ja 2. liite veerus 3.1.

               Andmete kooskõlastav võrdlemine seisneb tarneahela eri etappidel esitatud andmete võrdlemises ja analüüsimises tuvastamaks erinevusi, mis viitavad kontrollimata või ebaseadusliku puidu olemasolule. Andmete kooskõlastavat võrdlemist kirjeldatakse käesoleva lisa 1. ja 2. liite veerus 3.2.

               Asjakohane järelevalve ja selgelt määratletud valideerimise ning kooskõlastava võrdlemise menetluste rakendamine tarneahela igal etapil on otsustava tähtsusega tagamaks, et ühest kohast teise liikuv puit oleks õiguspärane, vältides seeläbi ringluses oleva õiguspärase puidu kokkupuutumist kontrollimata või ebaseaduslikest allikatest pärineva puiduga.

               3.4.
                     FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamise protsess

               FLEGT- ja H-Legali litsentsid väljastatakse pärast kõigile õiguspärasuse määratluse nõuetele vastavuse vaieldamatut tõendamist kontrolli tulemusel ning pärast puittoodete tarneahela jälgimist.

               FLEGT-litsents on viimane kohustuslik nõue, mida kohaldatakse puittoodete suhtes, mis on kantud käesoleva lepingu I lisas esitatud lepinguosaliste vahel kokkulepitud toodete loetelusse ja mida eksporditakse Hondurasest liidu mis tahes liikmesriiki. Liitu mittekuuluvatesse riikidesse eksportimisel kasutatakse sama õiguspärasuse kontrollimise menetlust. Erinevus seisneb selles, et FLEGT-litsentsi asemel nõutakse H-Legali litsentsi.

               IV lisas kirjeldatakse FLEGT-litsentside väljastamise korda. Eksportija esitab liitu eksportimise korral tollivormistuse saamiseks FLEGT-litsentsi ning liiduvälistele turgudele eksportimise korral H-Legali litsentsi koos muude tolliasutuse nõutavate dokumentidega.

               3.5.
                     Sõltumatu auditeerimine

               Sõltumatu auditeerimine on õiguspärasuse tagamise süsteemi hädavajalik element, mis tagab süsteemi usaldusväärsuse. Sõltumatu auditi käigus kontrollitakse, kas õiguspärasuse tagamise süsteemi raames puittoodete tarneahela kõikide etappide (sealhulgas raie, veo, esmase ja teisese töötlemise ning kauplemise) õiguspärasuse tõendamisel rakendatavad mehhanismid toimivad ja vastavad täielikult kõikidele tarneahelale esitatavatele nõuetele ning FLEGT- ja H-Legali litsentse väljastava asutuse kehtestatud eeskirjadele.

               Sõltumatu audit on õiguspärasuse tagamise süsteemi osa ja seda tuleb läbi viia enne FLEGT-litsentside väljastamise protsessi algust. Auditimenetlused ja nende rakendamine määratakse üksikasjalikumalt kindlaks käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

               Auditite ulatus ja põhimõtted on määratletud VI lisas esitatud sõltumatute auditite juhistes.

               4.
                     INSTITUTSIOONILINE RAAMISTIK JA OSALEJATE ROLL ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISEL

               Käesolevas punktis kirjeldatakse osalejate rolli õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel. Kirjeldatakse, kuidas osalejad vastavalt oma kohustustele toetavad või rakendavad praktikas käesoleva lepingu nõudeid või teevad nõuete täitmise tagamiseks vajalikke kontrolle ja koostööd ning täiendavad üksteist puittoodete õiguspärasuse tagamisel.

               Käesoleva lepingu ettevalmistaval ja korralduslikul etapil peavad asutused, erasektori ettevõtjad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas agrometsanduse organisatsioonid ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esindajad, kriitiliselt hindama oma suutlikkust seoses neile pandud kohustustega õiguspärasuse kontrollimisel ja tagamisel. Kõiki käesolevas punktis nimetatud tehnilise ja institutsioonilise suutlikkuse tugevdamise aspekte käsitletakse VIII lisas.

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamiseks vajalikud teadmised ja kogu protsessi asjakohane juhtimine, asutuste eesmärgid seoses osalemise ja heade tavadega, iga osaleja vastutus ning vajalik asutustevaheline koordineerimine nõuavad kõik kõrgetasemelist ettevalmistust ja suutlikkuse suurendamist. Seepärast on VIII lisaga hõlmatud ka lepingu rakendamisel osalejate suutlikkuse suurendamiseks mõeldud lisameetmed.

               Käesoleva lisa punktis 11 on sätestatud õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise otstarbel loodavad või säilitatavad koordineerimisasutused, näiteks FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise institutsioonidevaheline sekretariaat. Et kinnitada uuesti institutsioonilisi kokkuleppeid käesoleva lepingu rakendamise kohta, sõlmitakse avaliku sektori institutsioonide vahel üks või mitu vastastikuse mõistmise memorandumit, kaasates vähemalt järgmised asutused: metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse amet (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF); maksuamet (Servicio de Administración de Rentas, SAR); Hondurase omavalitsuste liit (Asociación de municipios de Honduras, AMHON); omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP); riiklik põllumajandusamet (Instituto Nacional Agrario, INA); tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeeriumi (Secretaría de Trabajo y Seguridad Social, STSS) riigisekretariaat; Hondurase sotsiaalkindlustusamet (Instituto Hondureño de Seguridad Social, IHSS); energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeeriumi (MiAmbiente) riigisekretariaat; põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeeriumi (Secretaría de Agricultura y Ganadería, SAG) riigisekretariaat; tollitulude alamdirektoraat (Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras, DARA); julgeolekuministeeriumi (Secretaría de Seguridad Nacional de Honduras, SSN) riigisekretariaadile alluv riiklik ennetuspolitsei; riigiprokuröri büroo (Ministerio Público, MP); riigiprokuratuur (Procuraduria General de la República, PGR); riigikohus (Corte Suprema de Justicia de Honduras, CSJ); riigikaitseministeeriumi (Secretaría de Defensa Nacional, SEDENA) riigisekretariaadile alluvad Hondurase relvajõud; põlisrahvaste ja afro-honduraslaste riiklik direktoraat (Dirección de Pueblos Indígenas y Afrohondureños, DINAFROH); üldsuse juurdepääsu avalikule teabele käsitlev amet (Instituto de Acceso a la Información Pública, IAIP) ja riiklik inimõiguste komisjon (Comisionado Nacional de los Derechos Humanos, CONADEH).

               Samuti sõlmitakse koostöölepingud, et tagada nimetatud asutuste vaheline asjakohane koordineerimine, tuginedes praegustele lepingutele (näiteks 2015. aasta oktoobris INA, IP ja ICFi allkirjastatud maade seadustamist ja omandiõigust käsitlevale institutsioonidevahelisele kokkuleppele) ja järgides nende eeskuju.

               Arvestades, et määratletud omandiõiguse puudumine on üks metsandussektoris laialdaselt levinud nõrga valitsemise põhjuseid, käsitletakse käesolevas lepingus maade seadustamise ja omandiõigusega seotud küsimusi nii vastavushindamise tabeleid käsitlevas II lisas, kus loetletakse asjaomased erinäitajad, kui ka VIII lisas, mis käsitleb lisa- ja kõrvalmeetmeid, mille alusel luuakse spetsiaalne maade seadustamise kava, nagu lepinguosalised on kokku leppinud, et kiirendada seadustamist vastavalt käesoleva lepingu prioriteetidele.

               Spetsiaalne maade seadustamise kava keskendub riiklike metsaalade ja kaitsealade omandiõigusele. Kaitsealade osas käsitletakse kavas ainult puhvertsoone, kus riigil on lubatud metsa üles töötada, et tagada vajalik õiguskindlus ja luua õiguslik alus neil aladel elavate kogukondadega juba allkirjastatud või tulevikus allkirjastatavate kogukonna metsamajandamise lepingutele. Samuti sätestatakse kavas kõnealuse maa kasutajate või elanike kasuks kasutusvalduslepingute sõlmimine. Kasutusvaldusleping on õiguslik vahend, millega säilitatakse riigi omandiõigus maa suhtes, kuid tagatakse elanikele õiguskindlus rahaliste, ökoloogiliste ja sotsiaalsete hüvede osas, mis parandavad elukvaliteeti ja loodusvarade mõistlikku kasutamist kooskõlas kehtivate õigusaktidega. Nimetatud tegevuste eesmärk on tugevdada metsahaldust ja maakasutuse planeerimist.

               Maa omandiõiguse, seadustamisprotsessi ja kolme nimetatud asutuse – INA, IP ja ICFi – juhtiva rolli küsimustes tuleb panna rõhku nende asutuste tegevuse kooskõlastamisele Hondurase kohviameti (IHCAFE) omaga, mille eesmärk on suurendada Hondurase kohvikasvatajate loodud sotsiaalmajanduslikku kasu, parandades kohvi tootmisahela konkurentsivõimet.

               Nende nelja asutuse kooskõlastatud tegevus peab keskenduma riigimetsaalade suhtes omandiõigust tõendavate dokumentide kohvitootjatele väljastamise protsessi käsitlemisele, mis peab toimuma viisil, mis kaitseks metsakattega maad, kaitsealasid ja valgalasid, vältides uute omandiõiguse dokumentide väljastamist, millega kaasneb metsa ja keskkonna edasine hävinemine ning nende seisundi halvenemine.

                  4.1.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamises osalejad

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisse otseselt kaasatud valitsusasutustest on olulisim protsessi juhtiv ICF, kes on metsanduse järelevalve asutus, mis viib ellu metsade, kaitsealade ja eluslooduse kaitse ning arendamise riiklikku poliitikat. Tema tegevus keskendub metsaressursside, kaitsealade ja eluslooduse haldamisele ja majandamisele, sealhulgas kaitsele, taastamisele, ülestöötamisele, säilitamisele ja edendamisele, et soodustada säästvat arengut ja kaitsta seeläbi riigi sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonnaalaseid ja kultuurilisi huve.

               Ülejäänud õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisse otseselt kaasatud asutused on loetletud alapunktis 4.2 ning järjestatud vastavushindamise tabelite kohaselt nende vastutusalasse kuuluvate näitajate ja kontrollimisvahendite arvu alusel, mis puudutavad muu hulgas maksude registreerimist ja kontrolli, omandiõigusi, sotsiaalkindlustust ja keskkonda. Iga asutuse vastutusalasse kuuluvaid vastavushindamise tabelite näitajaid ja iga näitaja puhul vajalikke ressursse kirjeldatakse ühiskomitee poolt kinnitatavas kontrollimise käsiraamatus vastavalt II lisas sätestatule.

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi on kaasatud ka järgmised asutused ja osalejad:

               kohtuametnikud (CSJ) ja õiguskaitseasutused (riiklik ennetuspolitsei, Hondurase relvajõud, PGR ja MP) vastutavad ennetuse, kontrolli ja õiguskaitse eest. IAIP tegeleb avaliku teabe ja läbipaistvuse küsimustega;

               põlisrahvaste ja afro-honduraslaste riiklik direktoraat (DINAFROH) allub sotsiaalse kaasamise ministeeriumile (SEDIS) ning tema ülesanne on parandada Hondurase põlis- ja Aafrika päritolu elanikkonna elukvaliteeti produktiivse majandusliku, kultuurilise, poliitilise ja sotsiaalse arengu kaudu;

               erasektori metsandusettevõtjad on puidu tarneahelas tegutsevad ettevõtjad, kes vastavad vastavushindamise tabelite näitajatele ja esitavad selle tõendamiseks vajalikke dokumente. Nad viivad läbi vajalikke ja asjakohaseid kontrolle, et tagada enda töödeldava puidu õiguspärasus, ning nende suhtes kohaldatakse õiguspärasuse kontrollimise mehhanisme, mida rakendavad vastava pädevusega eri riigiasutused. Sellesse ettevõtjate rühma kuuluvad metsaomanikest füüsilised ja juriidilised isikud; metsanduse valdkonna mikro-, väikesed, keskmise suurusega ja suured ettevõtted; tööstuslikud ülestöötajad; eraõiguslikud sertifitseerimisasutused; kogukondlikud rühmad jne. Nimetatud ettevõtjad peavad nõustuma ka sotsiaalse järelevalvega, mida teostavad kodanikuühiskonna organisatsioonid metsanduse nõuandekomisjonide kaudu koos riigiasutustega.

               Kodanikuühiskonna organisatsioonid hõlmavad käesoleva lepingu tähenduses metsanduse nõuandekomisjone, mis tegutsevad kogukondade, omavalitsusüksuste, piirkondade ja riigi tasandil, valitsusväliseid arenguorganisatsioone ning muid organisatsioone, kes osalevad aktiivselt metsaressursside ja nende poolt elanikkonnale avaldatava mõju järelevalves ning teostavad nii ametiasutuste kui ka ettevõtjate tegevuse üle sotsiaalset järelevalvet. Selleks kasutavad nad käesoleva lisa alapunktis 10.3 kirjeldatud kaebuste käsitlemise menetlusi ja protokolle.

               Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad on oma juhtimisorganite ja organisatsioonide kaudu kaasatud sotsiaalse järelevalve teostamisse ning eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks mõeldud konsultatsioonimehhanismide ja -menetluste rakendamisse. Nad on valdkonnale spetsialiseerunud valitsusasutuste juhitava metsamaade seadustamisprotsessist kasusaajad; protsessi eesmärk on tunnustada nende esivanematelt päritud õigust maale. Kui Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad tegelevad ettevõtjatena ärilisel eesmärgil metsatöödega, kohaldatakse nende suhtes õiguspärasuse tagamise süsteemi menetlusi.

                  4.2.
                     Riigiasutused

               Käesoleva lepingu vastavushindamise tabelites on otseselt hõlmatud kümme valitsusasutust. Selleks et hõlbustada õiguspärasuse tõendite väljastamist kõigile ettevõtjatele, kes täidavad vastavushindamise tabelites esitatud näitajad ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuded, edastavad kõik käesoleva lepinguga hõlmatud asutused ICFi õiguspärasuse kontrollimise üksusele teabe nende vastutusalas olevate näitajate täitmise kohta. Nimetatud kohustus on ka kõigil ICFi eri organitel.

               Allpool kirjeldatakse kõiki vastavushindamise tabelites otseselt hõlmatud asutusi ning loetletakse nende vastutusalas olevad näitajad ja kontrollimisvahendid.

               4.2.1
                     Metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse amet (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF)

               ICF on metsandussektori järelevalveasutus, kes viib ellu metsade, kaitsealade ja eluslooduse kaitse ning arendamise riiklikku poliitikat ning kelle pädevuses on koostada programme, projekte ja kavasid ning luua tehnilisi ja operatiivsed haldusüksusi, mis on vajalikud Hondurase metsaseaduse eesmärkide saavutamiseks. ICFil on ka teiste seaduste, sealhulgas omandi-, vee- ja keskkonnaseaduste jõustamisega seotud ülesanded.

               ICFi tegevus keskendub metsaressursside, kaitsealade ja eluslooduse haldamisele ning majandamisele, sealhulgas nende kaitsele, taastamisele, tootlikule kasutamisele ja edendamisele, edendades seeläbi säästvat arengut kooskõlas riigi sotsiaalsete, majanduslike, keskkonnaalaste ja kultuuriliste huvidega.

               4.2.2
                     Maksuamet (Servicio de Administración de Rentas, SAR)

               SARi tegevus maksude registreerimisel ja kontrollimisel on tsentraalselt kooskõlastatud ICFiga tagamaks, et metsanduse tootmisahela ettevõtjad täidavad oma maksukohustused.

               Vastavushindamise tabelite kohaselt on DEI (Dirección Ejecutiva de Ingresos) asemele loodud SARi peamised ülesanded riiklike ja rahvusvaheliste maksueeskirjade täitmise tagamine ning eri seadustega kehtestatud maksude ja tasude sissenõudmise juhtimine.

               4.2.3
                     Omavalitsused

               Omavalitsusasutused on omavalitsusüksuste juht- ja haldusorganid ning nende eesmärk on tagada kohalike elanike heaolu, edendada terviklikku arengut ja kaitsta keskkonda.

               Omavalitsused täidavad õiguspärasuse tagamise süsteemis kaht rolli: esiteks täidavad nad munitsipaalmetsamaade omanikena vastavushindamise tabelite kohaseid kohustusi ning teiseks arendavad nad kohalike omavalitsuste asutustena munitsipaalmaksusüsteemi ja tagavad selle täitmise. Omavalitsused kasutavad maksu- ja finantshaldussüsteemi (SAFT), mis lisaks sisekontrolli toimingute hõlbustamisele pakub ka täielikku ülevaadet omavalitsuste finantsseisust.

               4.2.4
                     Omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP)

               IP on detsentraliseeritud valitsusasutus, kellel on vara ja omanike registreerimise ning identifitseerimise volitused kogu riigis. Sellisena peab ta riiklikku registrit, kuhu kantakse kõik aktid ja omandiõigust tõendavad dokumendid, mis on seotud vara või omandi registreerimisega, sealhulgas omandiõiguste registreerimise, tunnustamise, üleandmise, ülemineku, muutmise, maksustamise või tühistamisega.

               4.2.5
                     Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS)

               STSSil lasub üldine vastutus tööhõivepoliitika ja sotsiaalkaitsesüsteemide eest seoses töötajate ja tööandjate heaolu ja sotsiaalkindlustusega.

                  4.2.6
                     Hondurase sotsiaalkindlustusamet (Instituto Hondureño de Seguridad Social, IHSS)

               Hondurase sotsiaalkindlustusamet on riigi maksuametist sõltumatu, eraldi varadega iseseisev juriidiline isik. Alates selle loomisest on ta vastutanud Hondurase töötavale elanikkonnale mõeldud sotsiaalkindlustusteenuste suunamise, juhtimise, osutamise ja haldamise eest. Hondurase põhiseadus kohustab valitsust, tööandjaid ja töötajaid panustama sotsiaalkindlustussüsteemi rahastamisse, täiustamisse ja laiendamisse.

               Hondurase töölisklassi sotsiaalkindlustus põhineb peamiselt IHSSi pakutaval kindlustuskaitsel, mistõttu mõjutab asutus oluliselt tervishoiu ja sotsiaalkindlustuse valdkonna juhtimist. IHSS on esindatud ainult Hondurase suurimates linnade (Tegucigalpa, San Pedro Sula, Ceiba ja Puerto Cortés), kus asuvad suurimad metsandusettevõtted, aga mitte riigi teistes suuremates keskustes ja veelgi vähem maapiirkondades, kus enamik metsandusettevõtjaid töötab.

               4.2.7
                     Energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente)

               MiAmbiente vastutab keskkonna, ökosüsteemide, veeressursside kaitse ja kasutamise, kooskõlastamise, taimestiku ja loomastiku kaitse ning metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete keskkonnamõju hindamisega seotud poliitika väljatöötamise, kooskõlastamise, teostamise ja hindamise eest.

                  4.2.8
                     Riiklik põllumajandusamet (Instituto Nacional Agrario, INA)

               Kuna INAs tehakse praegu ümberkorraldusi, ei ole asutuse tulevane asukoht veel selge ja ka tema praegused ülesanded võivad tulevikus muutuda. Kui mõni õiguspärasuse tagamise süsteemi seisukohalt oluline ülesanne, mida praegu täidab INA, määratakse tulevikus teistele asutustele, registreeritakse need uued asutused käesoleva lepingu tarbeks ametlikult INA asendajatena.

               INA on osaliselt autonoomne asutus, kes vastutab riigi põllunduspoliitika elluviimise, agrometsandusmaade omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise ja maapiirkondade sidusrühmadele ning Hondurase põliskogukondadele ja Aafrika päritolu kogukondadele tehnilise abi andmise eest, kaasates maaelanikkonda riigi terviklikku arengusse. INA vastutab maaomandi seadustamisprotsesside raames põllumajandusmaade omandilise kuuluvuse registreerimise eest koostöös ICF ja IPga. Konkreetselt riigimetsamaa omandiõiguse taotluste puhul tegutseb INA koostöös ICFiga selle nimel, et säilitada kõnealuse maa kasutamine metsanduse otstarbel, ehkki metsamaa omandilise kuuluvuse registreerimine ei ole INA ülesanne. Metsaalade suhtes omandiõiguse andmisel on alati vajalik ICFi positiivne tehniline arvamus.

                  4.2.9
                     Põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium (Secretaría de Agricultura y Ganadería, SAG)

               Põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium koordineerib avalikku põllumajandussektorisse kuuluvate asutuste poolt elluviidava eri valdkondade poliitikaga seotud aspekte, eelkõige seoses maa valdamise, maapiirkondade rahastamise, kaubanduse, metsanduse, põllukultuuride ja loomakasvatuse ning maaelu ja metsade arendamisega.

               SAG vastutab looduslike liikidega rahvusvahelise kauplemise reguleerimise eest, kohaldades ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni. Käesoleva lepingu kontekstis mõjutab see CITESiga hõlmatud liikidelt pärinevaid puittooteid.

               4.2.10
                     Tollitulude alamdirektoraat (Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras, DARA).

               Täidesaatva dekreediga nr PCM-083-2016 loodi tollisüsteemi ja kaubandusorganite (COPRISAO) üldreformiga tegelev presidendi komisjon. Käimasoleva tollisüsteemi ja kaubandusorganite üldreformi läbiviimise ajal allub DARA otse nimetatud komisjonile.

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames osaleb DARA eksporditud, imporditud ja läbiveetavate puittoodete kontrollimisel ning nõuetekohasuse kinnitamisel. Käesoleva lepingu ettevalmistavas ja korralduslikus etapis tuleks võimalike lünkade ja kitsaskohtade tuvastamiseks põhjalikult läbi vaadata ekspordiga seotud tolliprotseduurid, mis võivad mõjutada kontrollimeetodeid.

               4.2.11
                     Kaudselt kaasatud valitsusasutused

               Alljärgnevalt kirjeldatakse õiguspärasuse tagamise süsteemiga kaudselt seotud valitsusasutusi, mis ei kanna täielikku ega otsest vastutust või kaasvastutust vastavushindamise tabelite näitajate täitmise kontrollimise eest, aga valitsuse kontrolliasutustena täidavad siiski teatud rolli, sest nende ülesanded on olulised kesk- ja omavalitsusasutuste tulemusliku töö tagamiseks seoses õiguspärasuse tagamise süsteemiga.

               Eriüksused, nagu riiklik institutsioonidevaheline julgeolekujõude üksus (FUSINA-FFAA) ja institutsioonidevaheline keskkonnakuritegevusevastane töökond (FTIA), on ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodetega kauplemise vastase riikliku strateegia (ENCTI) raames keskkonnakuritegude eest vastutusele võtmisega tegelevad operatiivorganid. Need valitsuse loodud ajutised organid on hõlbustanud institutsioonidevahelist koordineerimist ebaseadusliku tegevuse peatamisel ja keskkonnaalaste õigusaktide täitmise tagamisel. FTIA moodustavad eelkõige ICF, MiAmbiente, kohtuametnikud ja õiguskaitseasutused (MP, PGR, PNP ja FFAAH). Seda juhib ICF ja see toimib institutsioonidevahelise koordineerimismehhanismina, mis tegeleb uurimise, sanktsioonide ja seirega, eelkõige tugeva keskkonnamõjuga kuritegude puhul. Nimetatud organite kogemus on eeskujuks, juhul kui tulevikus luuakse alaline, pikaajaliselt toimiv mehhanism. Seevastu FUSINA tegutseb FFAA juhtimisel kohtuotsuste alusel.

               4.2.11.1
                     Riiklik ennetuspolitsei (PNP)

               PNP ülesanne on tagada elu, looduskaunite alade ja keskkonnakaitset käsitlevate õigusaktide täitmine nii linna- kui ka maapiirkondades, et Hondurase elanikud saaksid oma õigusi ja vabadusi vabalt kasutada.

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames aitab PNP läbi viia puittoodete veoste kontrolle koostöös ICFi, kohtuametnike ja kõigi teiste õiguskaitseasutustega. Näiteks töötab PNP läbiveo kontrollpunktides koos ICFi ja SARiga (nn rohelised kontrollpunktid).

               4.2.11.2
                     Riigiprokuröri büroo (MP)

               MP tegutseb ühiskonna nimel ja esindab riiklikku süüdistust kohtus. Üks tema ülesandeid on uurida keskkonnakuritegusid kooskõlas kehtivate õigusaktidega, milles sätestatakse Hondurases keskkonnakuritegudena käsitletavate tegude eest määratavad karistused, ning rahvusvaheliste lepingutega.

               Metsanduse valdkonnas tegutseb MP keskkonnaprokuratuuri (FEMA) kaudu. MP kui Hondurase ühiskonna esindaja peamine roll on keskkonnale, ökosüsteemidele, loodusvaradele ja rahvatervisele kahju tekitanud tegevuse uurimine, dokumenteerimine ja sellise tegevuse kohta algatatud kriminaalmenetluste raames Hondurase kohtutes süüdistuste esitamine.

               4.2.11.3
                     Riigiprokuratuur (Procuraduria General de la República, PGR)

               PGR vastutab riigi õiguste edendamise, esindamise ja kaitsmise eest kõigis kohtumenetlustes, milles ta osaleb.

               4.2.11.4
                     Riigikohus (Corte Suprema de Justicia de Honduras, CSJ)

               Kohtuotsuste tegemine ja täitmisele pööramine kuuluvad vabariigi kohtute ainupädevusse. Õigusemõistmine kuulub sõltumatute magistraadikohtunike ja kohtunike pädevusse.

               4.2.11.5
                     Hondurase relvajõud

               Relvajõud on riiklik institutsioon, mille esmane ülesanne on kaitsta Hondurase territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust, rahu, avalikku korda ja põhiseaduslikku korda.

               Alates 2006. aastast on tehtud relvajõududele ülesandeks toetada riigi metsade ja ökosüsteemide kaitset; seda tehakse ökosüsteemi- ja keskkonnahalduse toetamise direktoraadi (Dirección de Apoyo al Manejo de Ecosistemas y Ambiente) kaudu (C-9).

               4.2.11.6
                     Põlisrahvaste ja afro-honduraslaste riiklik direktoraat (Dirección de Pueblos Indígenas y Afrohondureños, DINAFROH)

               DINAFROH on sotsiaalse kaasamise ministeeriumi osakond, mille ülesanne on parandada Hondurase põlis- ja Aafrika päritolu elanikkonna elukvaliteeti produktiivse majandusliku, kultuurilise, poliitilise ja sotsiaalse arengu kaudu. STSSi koordineerimisel ja DINAFROHi toetusel tegeleb Hondurase valitsus praegu konsultatsiooniprotsessiga, mille alusel ÜRO Arenguprogrammi ja põlisrahvaste õiguste ÜRO eriraportööri toetusel koostatakse ja võetakse vastu seadus Hondurase üheksa põlisrahva ja Aafrika päritolu rahva kõigi organisatsioonide eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks mõeldud konsultatsioonide korraldamise kohta.

               4.2.11.7
                     Üldsuse juurdepääsu avalikule teabele käsitlev amet (Instituto de Acceso a la Información Pública, IAIP)

               IAIP on detsentraliseeritud valitsusasutus, mille ülesanne on edendada ja hõlbustada kodanike juurdepääsu avalikule teabele ning avaliku teabe kaitsmise, liigitamise ja säilitamise institutsiooniliste menetluste reguleerimine ja järelevalve.

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames on IAIPi ülesanne muu hulgas tagada kodanikele võimalus kasutada oma õigust osaleda avalikus halduses, samuti tagada läbipaistvus avalike ülesannete täitmisel ning riigi ja eraisikute vahelistes suhetes. Metsandussektorit käsitlev teave avaldatakse IAIPi ühtses läbipaistvusportaalis ja ICFi portaalis ning seda kirjeldatakse üksikasjalikult mõlema asutuse portaalis. Lisaks sisaldab VIII lisa lisameedet üldsusele mõeldud teabe haldamise süsteemi loomiseks.

               4.2.11.8
                     Riiklik inimõiguste komisjon (Comisionado Nacional de los Derechos Humanos, CONADEH).

               CONADEH jälgib Hondurase põhiseaduses, inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes Hondurase ratifitseeritud lepingutes ja konventsioonides sätestatud õigustest ja tagatistest kinnipidamist.

               4.2.11.9
                     Metsade, kaitsealade ja eluslooduse riiklik uurimissüsteem (Sistema de Investigación Nacional Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, SINFOR)

               SINFOR on 2007. aasta metsaseadusega loodud avaliku ja erasektori institutsioonidevaheline platvorm, mille ülesanne on korraldada, toetada ja edendada metsandussektori, kaitsealade, eluslooduse jms teaduslikku uurimist, aga ka soodustada oskusteabe ja tehnoloogia siiret Hondurases.

               Süsteemi ülesanne on ajakohase teabe pakkumine poliitika kujundamiseks ning eeskirjade ja õigusaktide koostamiseks, mis tagaksid sektori jätkusuutlikkuse ja juhtimise. Metsade, kaitsealade ja eluslooduse uurimise kavandamisel ja edendamisel on SINFORi prioriteet leida uurimisvõimalusi, mille saaks kaasata riiklikesse kavadesse ja strateegiatesse, näiteks ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodetega kauplemise vastasesse riiklikku strateegiasse (ENCTI), ning liikmesasutuste strateegiakavadesse ja muudesse sektoriga seotud algatustesse.

               4.3.
                     Erametsandussektor

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames hõlmavad erametsandussektoris osalejad neid, kes kasumi teenimise eesmärgil käitlevad või toodavad toorainet, hangivad seda metsast, transpordivad, töötlevad või turustavad seda ning tegelevad selle ekspordi või impordiga.

               Arvestades asjaomaste organisatsioonide ja nende äritegevuse mitmekesisust, on loodud mitu liigitussüsteemi. Maksuseadustikus liigitatakse neid järgmiselt: i) füüsilised isikud; ii) juriidilised isikud, sealhulgas kutseühendused, äriühingud, ühistud ja äriühendused ning üldse kõik avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused ja ühendused, kellel on juriidilise isiku staatus; ning iii) üksused, kogukonnad, organisatsioonid (Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad, kogukondlikud rühmad) ja õigustoimingud, mis moodustavad funktsionaalse või varalise üksuse, isegi kui ei ole tegemist juriidilise isikuga.

               Järgmine liigitus põhineb ettevõttes töötavate inimeste arvul: metsanduse mikroettevõtted, millest enamik on pereettevõtted, kus töötab kuni neli inimest; väikesed metsandusettevõtted, kus töötab 5–10 inimest; keskmise suurusega metsandusettevõtted, kus töötab 11–100 inimest; suured metsandusettevõtted, kus on üle 100 töötaja.

               Metsaseaduses eristatakse kolme ettevõtete kategooriat. Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtted tegelevad ümarpuidu või mõne muu metsast pärineva puit- või mittepuittoorme esmase töötlemisega. Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtted töötlevad metsatoodete esmatöötlemise ettevõttest pärinevaid tooteid. Puidu- ja puittoodete laod aga viivad nimetatud eri puittooteid turule.

               Tuleb märkida, et ülaltoodud liigitus kehtib ainult männipuitu kasutava tööstuse puhul; käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval ei ole Hondurases registreeritud ega tegutse ühtki laialehiste liikide puidust metsatoodete esmatöötlemise ettevõtet. Peale selle viiakse enamasti metsast välja jämedalt kanditud puitu, mitte ümarpuitu, sest puit kanditakse metsas ning veetakse kogumispunktidesse, et see mootorsõidukitel edasi teisese töötlemise ettevõtetesse või puiduladudesse müügiks vedada. Virnad ja kogumiskeskused on kohad, kus puittooted virnastatakse, et neid hiljem edasi toimetada, ilma et need omanikku vahetaks. Seevastu puiduladudes ostavad laoomanikud tarnijatelt puittooted ja müüvad neid klientidele.

               Rutiinsete kontrollide ja metsanduse nõuandekomisjonidelt laekuvate sotsiaalse järelevalve aruannete abil jälgib ICF korrapäraselt metsanduse tootmisahelas, sealhulgas männi- ja laialehistes metsades, metsaistandikel ja hajusalt puudega kaetud mittemetsaaladel toimuvaid mis tahes muutusi, et hoida ära õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmamata metsatöid. Kui tulevikus tehakse kohaldatava õigusraamistiku läbivaatamise tulemusena metsandussektori korralduses muudatusi, kohandatakse ka õiguspärasuse tagamise süsteemi selle tagamiseks, et kõik puiduallikad oleksid hõlmatud.

               Need ettevõtjad rakendavad tootmismenetlusi ning seetõttu peavad just nemad oma pädevusala piires täitma näitajate ja kontrollimisvahendite kaudu esitatud nõuded. Selleks rakendavad nad piisavaid ja asjakohaseid sisekontrollimenetlusi metsa ülestöötamise ja tootmislitsentside osas ning täidavad oma kohustusi tööhõive, keskkonna, maksude (nii riiklike kui ka munitsipaalmaksude), veo, kaubanduse ja näitajatega täpsustatud muude küsimuste osas. Samuti peavad nad nõuetekohaselt säilitama vajalikud tõendavad dokumendid ja ettenähtud kontrollivahendid.

               Ühtlasi kohaldatakse erametsandussektori organisatsioonide suhtes õiguspärasuse kontrollimise mehhanisme, mida rakendavad riigiasutused vastavalt oma pädevusele.

                  4.4.
                     Kodanikuühiskonna organisatsioonid

               Hondurase õigusraamistik annab riigi kodanikele õiguse ja paneb neile kohustuse osaleda ametiasutuste tegevuses ja teha selle üle sotsiaalset kontrolli. Metsandussektor hõlmab mitmesuguseid kodanikuühiskonna organisatsioone, kes on huvitatud sellest, et täidetaks seadusi, ning neil on kontrollimisvahendite rakendamisel väga aktiivne ja tõhus roll. Need organisatsioonid on järgmised.

               4.4.1
                     Kohalikud organisatsioonid

               Metsandusseadusega on loodud üldsuse kaasamiseks, üldsusega konsulteerimiseks ja ICFi toetamiseks mõeldud organid, näiteks metsanduse, kaitsealade ja eluslooduse nõuandekomisjonid (CCFid), mis on korraldatud ja tegutsevad kohalikul, kogukondlikul, omavalitsusepõhisel, piirkonnapõhisel ja kesksel tasandil. Ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodetega kauplemise vastases riiklikus strateegias (ENCTI) osutatakse nende organite olulisele rollile sotsiaalse kontrolli tegemisel (eelkõige kohalikul ja kogukondlikul tasandil), majandamiskavade, iga-aastaste tegevuskavade ja muude lubade nõuetele vastavuse kontrollimise toetamisel ning õiguspärase puidu tarbimise edendamisel. See saavutatakse koostöös riigiasutuste, eelkõige ICFiga.

                  4.4.2
                     Valitsusvälised arenguorganisatsioonid

               Metsandussektori meetmeid toetavad mitmesugused riigisisesed ja rahvusvahelised valitsusvälised arenguorganisatsioonid
                  7
                nii institutsioonilisel kui ka territoriaalsel tasandil. Nad tegelevad muu hulgas korraldusliku tegevusega, omavalitsuste ja kogukonna tasandil tegutsevate üldsuse kaasamise organite suutlikkuse suurendamisega ning poliitilise mõju, sotsiaalse kontrolli, tehnilise abi ja inimõigustega.

               Käesoleva lepingu ettevalmistaval ja korralduslikul etapil töötavad valitsusvälised arenguorganisatsioonid välja oma metoodika sotsiaalse järelevalve meetmete rakendamiseks. Lisaks muudele organitele esitatakse sotsiaalse järelevalve aruanded lepingu rakendamise ühiskomiteele asjakohaste meetmete võtmiseks. Seeläbi luuakse kaasamissüsteem, mis aitab kaasa käesoleva lepinguga kehtestatud haldusmenetluste pidevale täiustamisele.

               Samuti luuakse kaebuste käsitlemise süsteem, mis toetab sotsiaalse järelevalve ülesande täitmist, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktides

                10 ja 11.

                  4.5.
                     Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad

               Hondurases elab üheksa põlisrahvast ja Aafrika päritolu rahvast. Enamik neist rahvastest elab suurtel metsaaladel, kus leidub nii kaitsealasid kui ka majandatavat metsa. Need rahvad on: pechid, tawahkad, lenkad, Chortíse maiad, tolupaned, miskitud, nahuad, garífunad ja Aafrika päritolu inglise keelt kõnelevad inimesed, kellel on olemas neid esindavad organisatsioonid, sealhulgas üleriigiline Hondurase põlisrahvaste konföderatsioon (CONPAH).

               Need rahvad osalevad õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel, mis hõlmab ka vastavushindamise tabelite 2. printsiipi: „Honduras austab metsaaladel elavate põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste õigusi.“

               Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad täidavad metsandussektoris järgmisi rolle:

               −
                     nad on seadustamisprotsessist ning nende esivanematelt päritud territooriumi omandiõiguse austamisest kasusaajad;

               −
                     nad osalevad eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks mõeldud mehhanismide ja menetluste rakendamisel, mis on loodud austamaks rahvaste enesemääramisõigust ja autonoomiat vastavalt ILO konventsioonile nr 169 ja ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonile; ning

               −
                     nad tegelevad majandatavatel metsaaladel äritegevusega kooskõlas vastavushindamise tabelite ja kohaldatavate õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetega.

               4.6.
                     Suutlikkuse suurendamine

               Süsteemi tõhusa toimimise ja puittoodete õiguspärasuse tagamiseks vajalikku suutlikkuse arendamist on kirjeldatud VIII lisas. Iga meetme sõnastamisel lähtutakse kõigilt õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise osalejatelt nõutava suutlikkuse hindamisest.

                  5.
                     ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI KOHALDAMISALA/ULATUS

               Kogu õiguspärasuse tagamise süsteemi kohaldamisalasse kuuluv Hondurase päritolu puit ja kõik puittooted peavad pärinema (looduslikest või istutatud) era-, munitsipaal- või riigimetsadest, mida hallatakse maksimaalset tootlikkust, mitmeotstarbelist kasutamist ning sotsiaalset võrdsust käsitlevate haldus- ja tehniliste kriteeriumide alusel, et tagada ökosüsteemide jätkusuutlikkus ning nende tootmis-, kaitse- ja keskkonnaalane suutlikkus.

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi kohaldatakse ka teistest riikidest pärit puidu suhtes, kui importijad suudavad tõestada, et see pärineb õiguspärastest allikatest ja on imporditud kooskõlas nii puidu päritoluriigi kui ka Hondurase seadustega. Õiguspärasuse tagamise süsteemi kohaldatakse kõigi ettevõtjate, sealhulgas selliste ettevõtjate suhtes, kellel on eraasutuse väljastatud metsamajandamise ja järelevalveahela sertifikaadid, aga ka selliste ettevõtjate suhtes, kes omavad ärilisel eesmärgil istandikke.

               5.1.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puittooted

               Õiguspärasuse tagamise süsteem hõlmab kõiki käesoleva lepingu I lisas määratletud tooteid. Hondurase metsaseaduse artikliga 102 on keelatud teatavate puittoodete eksport, sätestades, et loodusmetsadest pärinevat laialehiste liikide puitu tohib eksportida ainult töödeldud puiduna. Seega ei ole lubatud eksportida nendelt liikidelt pärinevat ümarpuitu ja jämedalt kanditud puitu.

               Kuigi nendelt liikidelt pärinevat ümarpuitu ja jämedalt kanditud puitu ei tohi eksportida, on see õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud, olenemata selle töötlemisastmest.

               Puittoodete suhtes, mis ei ole käesoleva lepingu I lisas loetletud, ei kohaldata liitu eksportimisel FLEGT-litsentsi menetlust. Kõnealuste toodete Hondurasest liitu importijad peavad rakendama nõuetekohast hoolsust vastavalt liidu puidumäärusele, et tõendada toodete õiguspärasust.

               5.2.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud turud

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi kohaldatakse kõigile turgudele, sealhulgas nii eksportturgudele kui ka siseturule lastavate puittoodete suhtes. Siiski seatakse õiguspärasuse tagamise süsteemi järgimise tagamiseks tehtavad jõupingutused tähtsuse alusel järjekorda, eristades turge järgmiselt:

               −
                     liidu turg: liidu turule eksporditavate toodete õiguspärasuse kontrollimine toimub vastavalt käesolevale lepingule, mille kohaselt loetakse FLEGT-litsentsi kohustuslikuks eeltingimuseks niipea, kui on kinnitatud, et süsteem on valmis VII lisas sätestatud korra alusel FLEGT-litsentside väljastamiseks;

               −
                     muud rahvusvahelised turud: eksporditavate toodete õiguspärasuse kontrollimine toimub vastavalt käesolevale lepingule, olenemata ekspordi sihtriigist, ning toodete õiguspärasuse tõendamiseks väljastatakse H-Legali litsents;

               −
                     siseturg: siseturule lastavate toodete õiguspärasuse kontrollimine toimub samuti vastavalt käesolevale lepingule ning tooteid omavate ettevõtja õiguspärasuse tõendamiseks väljastatakse õiguspärasuse tõendid.

               Kõigil nimetatud õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise tasanditel võetakse meetmed, et takistada teadmata või ebaseaduslikku päritolu puidu sisenemist metsanduse tarneahelasse. Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamist tõhustatakse VIII lisas nimetatud meetmete võtmisega.

               5.3.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puiduallikad

               Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puiduallikad on jaotatud järgmiselt.

               5.3.1
                     Riigi territooriumil üles töötatud puit

               Riigi territooriumil üles töötatud puit pärineb järgmistest allikatest:

               1.
                     metsad (loodusmetsad või istandikud);

               2.
                     alad, kus on loodud agrometsandussüsteemid, st looduslikud või istutatud puud koos teiste liikidega, näiteks kohvipuude, kakaopuude või muude põllumajanduskultuuridega;

               3.
                     hajusalt kasvavad okaspuud või laialehised puud väljaspool metsi.

               Üles töötada on lubatud laialehiseid metsi ja männimetsi, olenemata sellest, kes on kõnealuse maa omanik. Ülestöötamiseks antakse luba ühel alljärgnevalt loetletud viisidest:

               −
                     metsamajandamiskava ja sellega seotud iga-aastaste tegevuskavade alusel, mille on kinnitanud ICF, järgmiste ettevõtjate puhul:

               −
                     kogukondlikud kasusaajad, kellel on kollektiivsed metsamajandamise lepingud (kogukonna metsamajandamise lepingud);

               −
                     metsamajandamise lepingute üksikisikutest kasusaajad; ning

               −
                     erametsade, munitsipaalmetsade (ejido), riiklike ja fiskaalmetsade omanikud;

               −
                     agrometsandussüsteemi erikava ja sellega seotud iga-aastase raiekava alusel eramaal või munitsipaalmaal (ejido) paiknevate agrometsandussüsteemide omanike puhul;

               −
                     päästekavade alusel metsade puhul, mida mõjutavad loodusõnnetused, haigused või kahjurite levik, avaliku või erasektori ehitusprojektid ning taimestiku muutused põllumajandusmaal. Päästekavade puhul, mis on väljastatud alade kohta, kus hakkavad toimuma avaliku või erasektori ehitustööd või taimestiku muutused põllumajandusmaal, tuleb läbi viia keskkonnamõju hindamine, enne kui MiAmbiente väljastab keskkonnaloa sertifikaadi. Ajutisi või alalisi põllumajanduskultuure puudutava taimestiku muutusega seotud päästekavad kehtivad ainult põllumajandusmaade puhul. Metsaseaduse artikliga 93 sätestatakse, et metsamaa loomulik kasutusviis tuleb säilitada ning seda järgida vastavalt maakasutuse planeerimise põhimõtetele ja õigusnormidele. Lisaks on metsaseaduse määruse artikliga 294 keelatud taimestiku muutmine majandamiskavaga hõlmatud majandatavates metsades ja suure metsanduspotentsiaaliga maadel. Käesoleva lisa alapunktis 7.7 kirjeldatakse üksikasjalikumalt maakasutuse muutmise tulemusel saadud puittoodete õiguspärasuse kontrollimist;

               −
                     varasema loaga (iga-aastase tegevuskava või raiekava, sertifitseeritud istandiku raieloa või päästeplaaniga) hõlmatud metsanduse kõrvalsaaduste väljavedu käsitleva kasutuselevõtukavaga;

               −
                     sertifitseeritud istandiku raielubadega, mis käsitlevad ICFi poolt sertifitseeritud metsaistandikelt puidu väljavedamist.

               Väljaspool metsi, enamasti elupiirkondades ja karjakasvatusaladel hajusalt kasvavad puud on traditsiooniliselt olnud puidutöökodade peamine puiduallikas. Samas aga ei ole Hondurases veel kehtestatud õigusnorme, mis reguleeriksid kõnealuste puude ärilisel eesmärgil ülestöötamist, mistõttu kaasati VIII lisasse vastav lisameede. Kui asjaomased õigusnormid jõustuvad, lisatakse need vastavushindamise tabelite asjakohase näitaja kirjeldusse, järgides II lisa punktis „Hondurase õigus-, haldus- ja institutsiooniline raamistiku muudatused“ ettenähtud menetlust.

               Kõnealune puiduallikas on õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud juba enne vastavushindamise tabelite ajakohastamist ning metsandussektori ettevõtjad, kes seesuguse päritoluga puitu üles töötavad, peavad kohaldama kõiki muid õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid.

               5.3.2
                     Imporditud puit

               Nii füüsilised kui ka juriidilised isikud, kes impordivad puitu, peavad rakendama nõuetekohase hoolsuse menetlusi selle tõendamiseks, et nende imporditava puiduga seoses ei ole märkimisväärset ebaseadusliku käitumise riski ja et ülestöötamise riigi eksportijad järgivad seadust. Kõnealuse nõuetekohase hoolsuse menetluse ulatus määratakse käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. VIII lisas on sätestatud Hondurases nõuetekohase hoolsuse menetluste rakendamise lisameede.

                  5.3.3
                     Lepinguga reguleerimata puit

               Alljärgnevad kaks puiduliiki ei ole õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud ja nende suhtes ei kohaldata FLEGT-litsentsimissüsteemi.

               −
                     Läbiveetav puit

               Läbiveetav puit on kolmandatest riikidest pärit või ühtse transiidideklaratsiooni alusel ajutiselt Hondurasesse sisenev puit, mille lõplik sihtkoht on mõni muu riik. See tuleb identifitseerida ja hoida eraldi Hondurases toodetud või riiki imporditud puidu tarneahelast. Õiguspärasuse tagamise süsteem ei hakka hõlmama läbiveetavat puitu, mistõttu ei saa selle eksportimiseks väljastada FLEGT- ega H-Legali litsentsi.

               Käesoleva lisa alapunktis 7.5 selgitatakse, kuidas hakkavad toimima nimetatud toodete läbiveo kontrollimise mehhanismid tagamaks, et need tooted ei satu riigi siseturu tarneahelasse.

               −
                     Konfiskeeritud puit

               Hondurase õigusnormide rikkumise või imporditud puidu puhul hoolsuskohustuste mittetäitmise tõttu konfiskeeritud puittooted ei ole õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud. ICFil ja julgeolekujõududel on volitused vajalike uurimistoimingute läbiviimiseks ja MP kaudu juhtumite kohtusse viimiseks. Käesoleva lisa alapunktis 7.6 selgitatakse, mis juhtub arestitud või konfiskeeritud puiduga.

               5.4.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud ettevõtjad

               Käesoleva lepingu tähenduses on ettevõtja iga füüsiline või juriidiline isik, kes tegutseb metsanduse tootmisahelas. Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud ettevõtjate tegevused on kirjeldatud tabelis 1.

               Tabel 1.
                  Metsandussektori ettevõtjate tegevused.

                        Ettevõtja

                        Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud tegevused

                        1.
                              Erametsaalade omanik (sealhulgas põliskogukonnad, kellel on maa kasutusõigus) ja ühismaade omanik (omavalitsusüksused)

                        Taotleb maa omandiõigust või esitab tõendid selle olemasolu kohta.

                        Taotleb enne metsa ülestöötamist ICFi kinnitust metsamajandamiskavale ja sellega seotud iga-aastastele tegevuskavadele, päästekavale või kasutuselevõtukavale.

                        Esitab ICFile taotluse ülestöötatud puidu veolubade saamiseks ja aruanded kasutatud veolubade kohta, mis sisestatakse SIRMA andmebaasi.

                        Esitab tõendid selle kohta, et eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku põhimõtteid on nõuetekohaselt järgitud.

                        2.
                              Agrometsandussüsteemiga ala omanik

                        Taotleb agrometsandussüsteemi raames metsa ülestöötamiseks agrometsandussüsteemi erikava ja iga-aastase raiekava kinnitamist. Esitab ICFile taotluse ülestöötatud puidu veolubade saamiseks ja aruanded kasutatud veolubade kohta, mis sisestatakse SIRMA andmebaasi.

                        3.
                              Metsaistandiku omanik

                        Esitab ICFile metsaistandiku sertifitseerimise taotluse ja sertifitseeritud istandiku ülestöötamise taotluse.

                        Esitab ICFile taotluse ülestöötatud puidu veolubade saamiseks ja aruanded kasutatud veolubade kohta, mis sisestatakse SIRMA andmebaasi.

                        4.
                              Kasutaja/elanik

                        Sõlmib maade seadustamise menetluse tulemusel kasutusvalduslepingu, mis võimaldab kasutajatel/elanikel metsa majandada. Nõuded, mida peavad täitma riigimetsaalade seadustamisest eraõiguslikud kasusaajad, on sätestatud metsaseaduses.

                        Taotleb ICFilt luba maa taasmetsastamiseks või muude metsandustegevuste / keskkonnaalaste tegevuste elluviimiseks.

                        Esitab metsaistandiku sertifitseerimise taotluse ja seejärel taotlevad istandiku ülestöötamise luba.

                        5.
                              Metsaalade kasutusvaldaja (sealhulgas kogukonnarühmad)

                        Metsamajandamisega seonduva tegevuse elluviimiseks esitab metsamajandamislepingu sõlmimise taotluse ning metsaala ülestöötamiseks taotleb ICFi kinnitust metsamajandamiskavale, päästekavale või kasutuselevõtukavale.

                        6.
                              Töövõtja

                        Isik, kelle metsaomanik võtab tööle, kui ta ei tööta ise oma vahenditega metsa üles. Töötab metsa üles ning veab puidu välja ja transpordib selle metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetesse või puiduladudesse ning võib ka puitu müüa.

                        Esitab piirkondlikule metsandusametile avalduse selle kohta, et ta on registreeritud, ning esitab ülestöötamisel ja vedamisel kasutatava varustuse ning põhitöötajate nimekirja.

                        Vastutab (ICFi kinnitatud) veoloa ja (SARi kinnitatud) veokirja kasutamise eest. Kohaldatavate eeskirjade täitmise eest vastutab raieloast kasusaaja või loa omanik, kes sõlmib alltöövõtulepingu töövõtjaga.

                        7.
                              Vedaja

                        Pakub kaubaveoteenust, mis kõnealusel juhul puudutab puitu, mis võib olla kas ülestöötamiskohast metsatoodete ettevõttesse või puidulattu veetav ümarpuit või metsatoodete ettevõttest lõppsihtkohta veetav töödeldud puit. Enamasti ostab seda teenust metsaomanik, töövõtja või metsatoodete ettevõte.

                        Laialehiste metsade puhul algab vedaja osalus käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva seisuga hetkest, mil metsast saabunud jämedalt kanditud puit on väljapool metsa asuvas kogumispunktis virnastatud ning seda veetakse sealt sõidukitega metsatoodete ettevõtetesse või puiduladudesse.

                        Vedaja esitab ametiasutustele veetavate toodete õiguspärasust tõendavad dokumendid (veoloa, SARi kinnitatud arve ning veokirja või arve vastavalt vajadusele).

                        8.
                              Kvalifitseeritud metsatehnik (TFC)

                        Koostab metsaomanike nimel metsamajandamiskavasid, agrometsandussüsteemide erikavasid ning nendega seotud iga-aastaseid kavasid, päästekavasid ja kasutuselevõtukavasid.

                        (Võtab ainuvastutuse metsamajandamiskava kohaste iga-aastaste tegevuskavade rakendamise haldamise eest. Selleks esitab ta ICFile metsaomaniku nimel ametisse nimetamise ja ameti vastuvõtmise kohta märgukirja ning saab iga-aastase tegevuskava haldajaks.)

                        Vastutab kõigi enda hallatavate ülestöötamisviiside suhtes kohaldatavate tehniliste nõuete järgimise eest. Samuti vastutab metsas kasutatavate veolubade kohta igakuiste vahearuannete esitamise eest, andes üksikasjalikku teavet väljaveetud puidu kohta, millele on lisatud kasutatud lubade koopiad.

                        9.
                              Sõltumatu metsatehnik (TFI)

                        Koostab metsamajandamiskavasid, agrometsandussüsteemide erikavasid ning nendega seotud iga-aastaseid kavasid, päästekavasid ja kasutuselevõtukavasid.

                        Vastutab kõigi enda hallatavate ülestöötamisviiside suhtes kohaldatavate tehniliste nõuete järgimise eest. Samuti vastutab metsas kasutatavate veolubade kohta igakuiste vahearuannete esitamise eest, andes üksikasjalikku teavet väljaveetud puidu kohta, millele on lisatud kasutatud lubade koopiad.

                        10.
                              Eksportija

                        Olenevalt saadetiste sihtkohtadest esitab ICFile FLEGT-litsentsi (liitu eksportimise korral) või H-Legali litsentsi (muudesse riikidesse eksportimise korral) väljastamise taotluse.

                        Taotleb tolliasutuselt ekspordilube, sealhulgas impordi faktuurarveid, ühtseid tollideklaratsioone ja muid eksporditava toote õiguspärasust tõendavaid dokumente seoses nii rahvatervisega seotud piirangute kui ka tariifsete ja mittetariifsete eeskirjadega, muu hulgas vajaduse korral CITESi sertifikaate.

                        11.
                              Importija

                        Taotleb tolliasutuselt impordilube, sealhulgas impordi faktuurarveid, ühtseid tollideklaratsioone ja muid imporditava toote õiguspärasust tõendavaid dokumente seoses nii rahvatervisega seotud piirangute kui ka tariifsete ja mittetariifsete eeskirjadega, muu hulgas vajaduse korral CITESi sertifikaate.

                        Rakendab nõuetekohase hoolsuse mehhanisme kontrollimaks ostetavate puittoodete õiguspärasust.

                        12.
                              Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtte omanik

                        Peab ajakohastatud arvestusraamatut sisend- ja väljundkoguste kohta ning esitab ICFile igakuiseid tootmisaruandeid, millele on lisatud kinnitatud müügiarved. Palub väljastada arveid ning esitab SARile igakuiseid ja iga-aastaseid käibedeklaratsioone koos vastavate kinnitatud müügiarvete ja veokirjadega.

                        Rakendab nõuetekohase hoolsuse mehhanisme kontrollimaks ostetavate toodete õiguspärasust.

                        Praegu ei ole laialehiste liikide puidust metsatoodete esmatöötlemise ettevõtteid, sest metsast väljaveetav puit on juba jämedalt kanditud ning see viiakse turule kas metsatoodete teisese töötlemise ettevõtete või puiduladude kaudu.

                        13.
                              Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtete omanik (sealhulgas puidutöökojad ning muud mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (MiPyME))

                        Peab ajakohastatud arvestusraamatut sisend- ja väljundkoguste kohta ning esitab ICFile igakuiseid tootmisaruandeid, millele on lisatud kinnitatud müügiarved.

                        Palub väljastada arveid ning esitab SARile igakuiseid ja iga-aastaseid käibedeklaratsioone koos vastavate kinnitatud müügiarvete ja veokirjadega.

                        Rakendab nõuetekohase hoolsuse mehhanisme kontrollimaks ostetavate toodete õiguspärasust.

                        14.
                              Puidulao omanik

                        Peab ajakohastatud arvestusraamatut sisend- ja väljundkoguste kohta ning esitab ICFile igakuiseid tootmisaruandeid, millele on lisatud kinnitatud müügiarved.

                        Palub väljastada arveid ning esitab SARile igakuiseid ja iga-aastaseid käibedeklaratsioone koos vastavate kinnitatud müügiarvete ja veokirjadega.

                        Rakendab nõuetekohase hoolsuse mehhanisme kontrollimaks ostetavate toodete õiguspärasust.

                        15.
                              Tööandja (mis tahes eespool nimetatud ettevõtjate kategooriasse kuuluvates ettevõtetes)

                        Registreerib töötajaid Hondurase sotsiaalkindlustusametis ning täidab tööalaseid õigusakte.

               6.
                     ÕIGUSPÄRASUSE MÄÄRATLUSELE VASTAVUSE KONTROLLIMINE

               Hondurase puittooted loetakse õiguspäraseks, kui need vastavad II lisas esitatud asjaomasele määratlusele.

               Kontrolli teostavad valitsusasutused (vajaduse korral kasutades käesoleva lisa punktis 8 sätestatud tunnustatud eraõiguslike sertifitseerimismehhanismide abil saadud andmeid) ning see seisneb puittoodete õiguspärasuse tagamiseks vajalike kontrollide tegemises.

               Kontroll peab olema piisavalt tugev ja tõhus, et tagada II lisas esitatud vastavushindamise tabelites sätestatud nõuetele mis tahes mittevastavuste avastamine siseturu tarneahela eri etappidel. Samuti tuleb kontrollida riigi tarneahelasse siseneva imporditud puidu õiguspärasust.

               6.1.
                     Õiguspärasuse kontrollimise põhimõtted

               Käesoleva lepingu ettevalmistaval ja korralduslikul etapil ajakohastavad ja kinnitavad lepinguosalised lepingu rakendamise ühiskomitee kaudu õiguspärasuse kontrollimise käsiraamatu, milles kirjeldatakse kontrollimeetodeid, mida tuleb kasutada õigusnõuete täitmise kontrollimiseks iga näitaja ning ja kontrollivahendi puhul, mis määratletakse vastavushindamise tabelite võtmeelemendina. Iga näitaja puhul määratakse igas asutuses üksus, kes vastutab kontrollimise ja kontrollitavate dokumentide eest. Lisaks täpsustatakse näitaja kontrollimise sagedus ning märgitakse asjaomast teavet ja eri asutustes vastavalt nende vastutusalale säilitatavaid dokumente (nii paberkandjal kui ka digitaalsel kujul) sisaldavate registrite asukohad.

                  6.1.1
                     Õiguspärasuse kontrollimisse kaasatud asutused

               Kontrolli teevad selgelt kindlaks määratud asutused, kellel on piisavad vahendid, haldussüsteemid ja koolitatud töötajad ning tugevad ja tõhusad mehhanismid huvide konfliktide kontrollimiseks. Igas asutuses on kõigil kontrolli tegevatel töötajatel oma töö tegemiseks vajalikud oskused ja kogemus ning nende üle teostatakse nõuetekohaselt järelevalvet.

               ICFi ja teiste õiguspärasuse tagamise süsteemi kuuluvate asutuste organisatsiooniline ja funktsionaalne struktuur võimaldab kontrollida kõigi ettevõtjate vastavust õiguspärasuse näitajatele. Arvestades iga asutuse poolt ettevõtjate kontrollimise käigus kogutud teabe mahtu ning selle säilitamise ja ajakohastamise vajadust, sisestatakse kontrollitulemused ICFi õiguspärasuse kontrollimise üksusele kättesaadavasse andmebaasi. See tagab kontrolliüksusele pidevalt kogu teabe, mis on vajalik ettevõtjatele õiguspärasuse tõendite väljastamiseks ja tõendite kehtivuse läbivaatamiseks. Selline andmete kogumine ja ajakohastamine nõuab asjaomaste asutuste tegevuse kooskõlastamist, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 11.

               Alljärgnev skeem kujutab andmete liikumist õiguspärasuse tagamise süsteemi eri osaliste vahel õiguspärasuse kontrollimise käigus.

                  Tabelis 2

                kirjeldatakse eelmisel joonisel kujutatud õiguspärasuse kontrollimise mehhanisme.

               Tabel 2.
                  Õiguspärasuse kontrollimise mehhanismide kirjeldus.

                        Nr

                        Kirjeldus

                        1.

                        Metsandussektori ettevõtja – füüsiline või juriidiline isik, kes osaleb metsandustoodete tarneahelas.

                        2.

                        Kontrollimisvahendite rakendamine (II lisa).

                        3.

                        Kontrollimisvahendite väljatöötamise meetodid asutuste kaupa. Mõni kontrollimisvahend töötatakse välja ainult üks kord, teisi aga uuendatakse regulaarselt.

                        4.

                        Füüsiliste ja/või elektrooniliste kontrollimisvahendite väljatöötamine (II lisa).

                        5.

                        Kontrollimeetodid. Mittevastavuse juhtumi avastamise korral rakendab iga institutsioon dokumenteerimise, töötlemise, jälgimise ja andmebaasi kaudu õiguspärasuse kontrollimise üksuse teavitamise menetlusi.

                        6.

                        Parandus- ja karistusmeetmed seoses haldus- või ametialasest tegevusest tuleneva õigusnõuete mittejärgimisega (V lisa punkt 9).

                        7.

                        Kõigi kaasatud asutuste poolt ühise õiguspärasuse kontrollimise andmete kokkuvõte, kasutades süsteeme SIRMA ja SNIF, ICFi geoportaali ja kõnealuste asutuste muid töövahendeid (V lisa punktid 6 ja 7).

                        8.

                        Õiguspärasuse kontrollimise üksusele taotluse esitamine ettevõtja õiguspärasuse tõendi väljastamiseks (V lisa punktid 6 ja 7).

                        9.

                        Õiguspärasuse kontrollimise üksuse valduses olevate andmete kokkuvõte, et hinnata vastavushindamise tabelite nõuete täitmist ja tarneahela kontrollimist ettevõtja poolt. Positiivse tulemuse korral väljastab õiguspärasuse kontrollimise üksus õiguspärasuse tõendi, mis tõendab ostjatele siseturul, et ettevõtja vastab õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele (V lisa punktid 6 ja 7).

                        10.

                        Litsentside väljastamise üksusele taotluse esitamine FLEGT- või H-Legali litsentsi väljastamiseks, mis tõendab ettevõtja tegevuse seaduslikkust, et ettevõtja saaks oma tooteid eksportida mis tahes turule (IV lisa).

                        11.

                        Litsentside väljastamise üksuse otsus selle kohta, kas ettevõtja tegevus on õigusaktidega kooskõlas. Kui litsentside väljastamise üksuse otsus on positiivne (st ettevõtja täidab kõik õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuded), väljastatakse kas FLEGT-litsents (liidu turule eksportimise puhul) või H-Legali litsents (muudele turgudele eksportimise puhul), mis tõendab klientidele rahvusvahelisel turul, et ettevõtja on täitnud õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuded. Kui otsus on negatiivne, teavitab litsentside väljastamise üksus taotlejat (ettevõtjat) (IV lisa).

                        12.

                        Õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatute audiitorite poolt oma tähelepanekute kohta aruannete koostamine, mis sisaldavad muu hulgas järeldusi ja soovitusi lepingu rakendamise ühiskomiteele, kes vastutab kõnealuste sõltumatute auditiaruannete korrapärase avaldamise eest (VI lisa).

                        13.

                        Kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt raielubade ja üldisemalt metsandussektori kohta kontrolliaruannete koostamine, mis tehakse kättesaadavaks lepingu rakendamise ühiskomiteele (V lisa alapunkt 4.4.2).

                  6.1.2
                     Vastavushindamise tabelitel põhinevad kontrollimenetlused

               Lepinguosaliste poolt lepingu rakendamise ühiskomitee kaudu kinnitatud käsiraamatus kirjeldatakse meetodeid, mida rakendavad näitaja vastavuse osalise või täieliku kontrollimise eest vastutavad kaasatud asutused. Käsiraamatus määratakse kindlaks kontrollimise eest vastutav asutus või amet ja ülesande täitmiseks vajalik tegevus. Käsiraamatus esitatakse ka kontrollimise sagedus, määrates kindlaks, millal tuleb kontrollimisvahendeid kontrollida, ja nimetatakse asutus ja kontor, kus kõnealust teavet sisaldavaid paberkandjal ja digitaalseid koopiaid hoitakse.

               6.1.3
                     Õiguspärasuse kontrollimise vahendite säilitamine

               Iga kontrollimisvahendiga seotud paberkandjal ja digitaalseid dokumente hoitakse igas asutuses, kes vastutab asjaomaste kontrollimisvahendite loomise eest. Selliseid asutuste andmeid säilitatakse vähemalt 10 aastat, nagu on ette nähtud läbipaistvuse ja avalikule teabele juurdepääsu seadusega (LTAIP). Nimetatud seaduses sätestatakse ka teabe töötlemise kord (artiklid 30, 31 ja 32) ning esitatakse avaliku teabe (artikkel 3), konfidentsiaalsete isikuandmete (artikkel 7) ja salastatud teabe (artikkel 8) määratlused.

               Võttes arvesse kontrollimisvahendite õiguspärasuse ja autentsuse tähtsust, tagavad vastutavad asutused, et iga kontrollimisvahendi puhul säilitatakse nii füüsilised kui ka digitaalsed dokumendid. Infohalduse läbipaistvuse ja tõhususe huvides peavad kontrollimisvahenditega seotud asutused tagama, et nende dokumentides sisalduv teave oleks vastavalt vajadusele õigeaegselt ja tõhusalt kättesaadav teistele organisatsioonidele, sealhulgas ICFi õiguspärasuse kontrollimise üksusele. Samuti peaks iga õiguspärasuse kontrollimisega seotud institutsioon tuginema oma pädevusvaldkonnas kohaldatavatele õigusaktidele, eeskirjadele ja menetlustele eesmärgiga saada ettevõtjatelt vajalikku teavet ja säilitada seda oma registris.

               6.1.4
                     Infosüsteemid ja kontrollifunktsioonid

               Juba olemasolevad ja tulevikus väljatöötatavad arvutisüsteemid, tööriistad ja protokollid, mille abil kontrollitakse vastavushindamise tabelites sisalduvate näitajate täitmist, võimaldavad koguda dokumentaalseid tõendeid ja kontrollkäikudel kogutavaid tõendeid ning võrrelda andmeid kogu puidutarneahela ulatuses. Käesoleva lisa alapunktis 3.2 on sätestatud õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste kasutatavad peamised IT-tööriistad ja -protokollid. Järgnevates lõikudes on lühidalt kirjeldatud IT-süsteeme, mida asjaomased asutused praegu oma ülesannete täitmisel kasutavad.

               ICFi kasutatavad süsteemid

               −
                     Riiklik metsanduse infosüsteem (SNIF)

               See IT-lahendus võimaldab hallata era-, riigi-, ja munitsipaalmetsade ning metsatoodete ettevõtete ja puiduladude omandiõigust tõendavate dokumentide dünaamilisi andmebaase. Süsteem sisaldab teavet kõigi raielubade, sealhulgas majandamiskavade, tegevuskavade, päästekavade, kasutuselevõtukavade, agrometsandussüsteemide erikavade ja ICFi sertifitseeritud istanduste raielubade kohta. Süsteemi kaudu saab jälgida tarneahelas metsaraie ettevõtjate vahel liikuvat puitu.

               −
                     Puidu jälgitavuse IT-süsteem (SIRMA)

               See IT-lahendus võimaldab jälgida puidu väljavedamist ja transpordivooge, võttes aluseks iga raieloa puhul kasutatud veolubade andmed. Süsteemi kasutatakse SNIFi teabe alusel veolubade registri pidamiseks. Süsteem võrdleb puidu vedamiseks metsast metsatoodete ettevõtetesse väljastatud registreeritud lubade andmeid iga ettevõtja esitatud kuuaruannete kohaste ahela iga lüli sisend- ja väljundkogustega. Säilitatav teave võimaldab jälgida tootmist, vahendamist või müüki ning varusid/laoseisu.

               −
                     Geoportaal

               Hondurase metsakaardi virtuaalne platvorm näitab kaitsealade geograafilist asukohta ja pindala, majandamislepingutega hõlmatud alasid, deklareeritud mikrovalgalasid, maanteede infrastruktuuri, metsamajandamiskavasid ja võrdluskaarte. Geoportaal on ühendatud SNIFiga. Teavet kasutatakse puidu liikumisteede väljaselgitamiseks ning see hõlbustab kontrollpunktide asukohtade kavandamist maanteedel ja teedevõrgu tundlikes punktides kontrollide läbiviimiseks. Niipea kui luuakse uued SNIFi moodulid, ühendatakse need geoportaaliga ning need hõlmavad muu hulgas järgmist: päästekavade, agrometsandussüsteemi erikavade, sertifitseeritud metsaistandike ja metsatoodete ettevõtete jms andmeid.

               SARi kasutatavad süsteemid

               −
                     Elektrooniline sisemine maksusüsteem (E-tax)

               Portaal, kus maksumaksjad saavad täita maksudeklaratsiooni vorme. Süsteem võimaldab näiteks vastastikku kontrollida maksumaksjate poolt iga kuu täidetavate deklaratsioonide andmeid (nt tulumaksu kohta) ning ettevõtjate poolt ICFile esitatavaid kuuaruandeid.

               −
                     Maksu- ja finantshaldussüsteem (SAFT)

               Süsteem suurendab omavalitsuste finantshalduse tõhusust, tulemuslikkust, õigeaegsust ja läbipaistvust riigi õigusaktide kohaste haldus- ja finantsmenetluste automatiseeritud ja integreeritud haldamise teel. Süsteem hõlbustab sisekontrollide läbiviimist ja haldab omavalitsuste finantsteavet integreeritult ning selle saab statistiliste andmete ja digitaalsete kaartide loomiseks ühendada teiste programmidega.

               −
                     Riiklik maksuregister (RTN)

               Füüsilised ja juriidilised isikud ning organisatsioonid või üksused, kes ei ole juriidilised isikud, aga oma tegevusest tulenevalt on maksukohustuslased, peavad registreeruma maksuhaldurite peetavas riiklikus maksuregistris, nagu on sätestatud kohaldatavates õigusaktides.

               Füüsilise isiku riikliku maksuregistri number on tema riikliku isikuandmete registri (RNP) number, millele on lisatud üks lisanumber, ja see antakse isikule kogu eluks. Juriidilised isikud kantakse riiklikku maksuregistrisse nende registreerimise või asutamise hetkel.

               IP kasutatavad süsteemid

               −
                     Hondurase riiklik varahaldussüsteem (SINAP)

               IT-süsteem, mida Hondurase valitsus kasutab ametliku platvormina omandiõigusi käsitleva teabe haldamiseks. Üks SINAPi allsüsteeme on SURE.

               −
                     Hondurase ühtne registreerimissüsteem (SURE)

               Infosüsteem, mille eesmärk on järk-järgult ajakohastada omandiõiguste registreerimise ja maa kinnistamise menetlusi kogu riigis.

               IHSSi kasutatavad süsteemid

               −
                     Hondurase sotsiaalkindlustussüsteem

               IHSS haldab liikmete infosüsteemi (SICA), kus hoitakse registreeritud ettevõtete tööandjate ja töötajate andmeid. IHSS on üleriigilise geograafilise ulatusega ja sellel on esindused ja bürood kõigis riigi suuremates linnades.

               MiAmbiente kasutatavad süsteemid

               −
                     Keskkonnalubade lihtsustatud korras väljastamise süsteem (SLAS)

               Süsteemi loomise eesmärk oli pakkuda ettevõtetele paindlikku mehhanismi, mis võimaldaks neil riigi mis tahes piirkonnas projektiga viivitamata alustada, esitades projekti takistavate juriidiliste aspektide kiire analüüsi, uurides põhjalikult mis tahes liiki projekti keskkonnamõju suhtarvu selgitust ning määrates automaatselt projekti teostamiseks vajalikud leevendusmeetmed projekti asukoha geograafiliste koordinaatide alusel.

               INA kasutatavad süsteemid

               −
                     Riiklik põllumajandusregister (RAN)

               INA kasutatav riiklik põllumajandusregister koosneb dokumendiregistrist ja geograafilistest andmebaasidest, mis võimaldavad jälgida omandiõigust tõendavate dokumentidega hõlmatud alasid. Praegu ei kasuta INA IT-süsteemi ega relatsioonandmebaasi arhitektuuri, mis võimaldaks interaktsiooni muude süsteemidega.

               DARA kasutatavad süsteemid

               −
                     Hondurase automatiseeritud tollitulu süsteem (SARAH)

               Süsteem kasutab avatud standarditel põhinevaid tipptasemel tehnoloogiaid, mis pakuvad tavapärast brauserit ja veebiteenuseid kasutades väga hõlpsasti ligipääsetavat veebipõhist tolliteenust. Süsteemi lisarakendused toetavad tollihaldust ja võimaldavad kehtestada kontrolle, soodustades samal ajal rahvusvahelist kaubandust.

               −
                     Hondurase elektrooniline väliskaubanduse süsteem (SECEH) ja selle veebipõhine ekspordideklaratsioonide kinnitamise moodul

               SECEH toetab ekspordisektorit, võimaldades kaupade tollivormistuseks vajalike ekspordidokumentide veebis vormistamist.

               −
                     Rahvusvahelise kaubatransiidi süsteem (TIM)

               IT-süsteem hõlbustab standardsete tolliprotseduuride kasutamist Kesk-Ameerika piiridel optimeerimaks rände-, tolli- ja karantiiniformaalsusi, kasutades rahvusvahelise kaubatransiidi puhul ühtainsat läbiveodokumenti.

               −
                     Integreeritud väliskaubanduse süsteem (SICE)

               Süsteemi kaudu saavad Hondurase keskpanga (BCH) töötajad tutvuda väliskaubandusstatistikaga. Teave kuvatakse vastavalt Kesk-Ameerika tariifisüsteemile ning usaldusväärsuse tagamiseks kontrollitakse seda esmalt mitme teabeallika abil.

               Käesoleva lepingu ettevalmistava ja korralduslikul etapi käigus töötatakse välja järgmised IT-vahendid:

               −
                     ICFi dokumenteeritava teabe haldussüsteemi loomine

               Loodav virtuaalne andmekogu võimaldab ICFil korraldada, jälgida ja hallata metsandussektoriga seotud dokumenteeritud teavet, muu hulgas seadusi, keskvalitsuse strateegia- ja poliitikadokumente, uuringuid, kokkulepped, päringuid, aruandeid, konventsioone ja tehniliste dokumentide varukoopiaid. Süsteem peab olema kavandatud nii, et tekiks veebikeskkond, kus saab esitada päringuid ning ettevõtjatel on otsuste tegemise hõlbustamiseks juurdepääs dokumenteeritud teabele. Süsteemi loomine hõlbustab ICFi kontrollimenetluste läbiviimist, mis on õiguspärasuse tagamise süsteemi põhielement. Seepärast on eesmärk süsteem välja töötada lühikeses perspektiivis, käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

               −
                     Õiguspärasuse kontrollimise üksuse jaoks andmebaasi loomine

               Selleks, et kontrollida, kas ettevõtjad täidavad vastavushindamise tabelite näitajaid ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid, vajab õiguspärasuse kontrollimise üksus teabe vastuvõtmiseks ja ajakohastamiseks vahendit, mille abil luuakse õiguspärasuse tagamise süsteemis osalejatele juurdepääs loodavale andmebaasile, ühendades selle õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel osalevate asutuste infosüsteemide andmebaasidega. Andmebaasi loomine hõlbustab tarneahela kontrollimenetluste läbiviimist, mis on õiguspärasuse tagamise süsteemi põhielement. Seepärast on eesmärk süsteem välja töötada keskpikas perspektiivis, käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

               −
                     Metsanduse registreerimise, haldamise ja kontrolli IT-süsteemi (Sistema Informático de Registro, Administración y Control Forestal, SIRACOF) loomine

               Süsteem luuakse ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodetega kauplemise vastase riikliku strateegia (ENCTI) raames IT-vahendina, et tõhustada formaalsustega seotud andmete töötlemist, suurendada haldusmenetluste läbipaistvust, parandada registriandmete kvaliteeti ning toetada metsanduse väärtusahela kontrollimehhanisme, alates metsast kuni töötlemiskeskuste ja toodete turule viimiseni. Süsteemi arendamisel on tehtud olulisi edusamme – on loodud allsüsteemid, näiteks SNIF, SIRMA ja geoportaal, mille abil hallatakse ja töödeldakse põhiteavet. Samuti on neid süsteeme järk-järgult uuendatud.

               −
                     STSSi registri pidamise süsteemi loomine

               STSS vajab süsteemi, mis võimaldab kontrollida, kas ettevõtjad täidavad STSSi vastutusalasse kuuluvaid näitajaid.

               Käesoleva kokkuleppe ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus on võimalus tuvastada muid mooduleid või infosüsteeme, mille abil saab õiguspärasuse kontrollimisega seotud teabe loomist, edastamist, süsteemide vahel jagamist ning haldamist olemasolevate rahaliste, tehniliste ja inimressursside piires veelgi hõlbustada. Et välja selgitada, mil määral oleks iga juhtumi puhul asjakohane süsteem arvutipõhiseks muuta, analüüsitakse üksikasjalikumalt vajadusi ja ressursse. See tähendab, et õiguspärasuse kontrollimise infosüsteemide loendit järk-järgult täiustatakse.

               6.1.5
                     Riskijuhtimise põhimõte õiguspärasuse tagamise süsteemiga mittevastavuse korral

               Ebaseadusliku tegevuse vähendamine on õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel peamine ülesanne. Selleks on vaja terviklikku riskijuhtimismehhanismi, mida rakendatakse kogu tarneahela ulatuses. Olukorras, kus asutustel puuduvad vajalikud vahendid kõigis valdkondades võrdse intensiivsuse ja sagedusega tõhusa kontrolli tagamiseks, on lahendus riskipõhine õiguspärasuse kontrollimine.

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel seisneb riskijuhtimine iga riski puhul selle esinemise tõenäosuse ja puidu õiguspärasusele avalduva mõju hindamises. Hindamisel võetakse arvesse VIII lisas esitatud ettevõtjate nõuetele vastavuse alusuuringu tulemusi. Riski iseloom oleneb sellest, kus ja millal see esineb. Seepärast kasutavad ICF ja teised valitsusasutused otsuste tegemisel objektiivset ning ühtset metoodikat, alustades riskide liigitamisest ja asjaoludele vastavate otsustuskriteeriumide väljaselgitamisest.

               Lepingu rakendamise ühiskomitee vastutusalasse kuuluvas õiguspärasuse kontrollimise käsiraamatus esitatakse riskide liigitamise põhiprintsiibid, mille alusel otsustatakse, kuidas õiguspärasuse kontrollimisele läheneda; seejärel analüüsitakse õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel esineda võivaid ebaseadusliku tegevuse riske.

               Kogu tarneahela ulatuses riskijuhtimise protseduuride rakendamisel peetakse silmas alljärgnevaid ebaseadusliku tegevuse märke:

               −
                     mis tahes punktis siseneb tarneahelasse materjal, mis pärineb teadmata allikast või on üles töötatud ilma seadusliku raieloata;

               −
                     teatavate omadustega toote kogus on suurem kui kõnealuse tootetüübi tootmis- või müügiprotsessi käigus kasutatud õiguspärastest allikatest pärineva samade omadustega algse toote või tooraine kogus.

               Ühtlasi võetakse riskijuhtimismenetlustes arvesse ettevõtjate ja nende puidu õiguspärasust tõendavaid lisadokumente, näiteks käesoleva lisa punktis 8 määratletud heakskiidetud erasertifitseerimissüsteemide väljastatud tunnustatud tõendeid.

               Õiguspärasuse kontrollimiseks võetavad meetmed põhinevad ülaltoodud riskiliikidel. Valdkonna juhtimise tõhustamiseks riigi olemasolevate IT-süsteemide koostoime kaudu määratletakse ühised institutsioonidevahelised meetmed.

               Seega hõlbustab riskijuhtimine riiklike strateegiliste eesmärkide ja sihtide sõnastamist eesmärgiga lahendada metsahalduse valdkonnas erilist tähelepanu nõudvaid ülesandeid. Samuti aitab see hinnata, kas puidu tarneahela õiguspärasuse kontrollimise eest vastutavatel asutustel on piisavad vahendid või kas nad kavandavad nende puudumise korral meetmeid puuduste kõrvaldamiseks.

               Impordiga seotud riskijuhtimise puhul võib vastavalt riski tasemele tollikontrolli teostada kas piiriületuspunktides või kontrolliprotseduurina pärast tollivormistust. Puitu sisaldavaid impordisaadetisi võib kontrollida pärast tollivormistust. Tollialaste õigusaktide kohaselt otsustab tolliasutus riskijuhtimismenetlusi kasutades impordisaadetiste tollivormistusjärgsete kontrollide ulatuse, sisu ja meetodi.

               Tollidokumentide ja vabasse ringlusse lubatud kaupade tollivormistusjärgne kontrollimine peab toimuma mitte rohkem kui viie aasta jooksul alates tollideklaratsiooni registreerimisest. Tolliasutus ja ICF teevad tihedat koostööd nii puiduimpordi seiramisel kui ka kontrollimisel, mis hõlmab muu hulgas korrapäraseid ja süstemaatilisi piiri- ja tollivormistuskontrolle, aga ka riskikahtluse korral.

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel järgitavad riskijuhtimise põhimõtted kehtivad ka eraettevõtjate, eriti importijate nõuetekohase hoolsuse süsteemide puhul, et minimeerida ebaseadusliku puidu või puittoodete siseturule sattumise riski.

               Nagu on määratletud käesoleva lisa alapunktis 6.2, peab nõuetekohase hoolsuse süsteemide teise põhielemendi kohaselt iga ettevõtja hindama ebaseadusliku puidu olemasolu riski oma tarneahelas, tuginedes puidutarnijate kohta kogutud andmetele ja võttes arvesse käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus väljatöötatavates menetlustes sätestatud kriteeriume.

               Eraettevõtjate poolt nõuetekohase hoolsuse rakendamine ja avalik-õiguslike asutuste riskipõhised kontrollimenetlused on mõlemad hõlmatud VIII lisas käsitletavate lisameetmetega. Nende rakendamiseks vajalikud menetlused kavandab, kohaldab ja kinnitab lepingu rakendamise ühiskomitee enne esimese FLEGT-litsentsi väljastamist.

               6.1.6
                     Õiguspärasuse audit ja selle tulemusel väljastatav õiguspärasuse tõend

               ICF kontrollib oma õiguspärasuse kontrollimise üksuse kaudu iga ettevõtja õigusaktidele vastavust II lisas sätestatud õiguspärasuse näitajate ning käesolevas lisas sätestatud kõigi ettevõtjate suhtes kohaldatavate tarneahela nõuete alusel, järgides menetlusi, mis võimaldavad väljastada õiguspärasuse tõendi igale metsandussektori ettevõtjale.

               Õiguspärasuse auditite läbiviimise ja õiguspärasuse tõendite väljastamise menetlustega peab tõendama järgmist:

               −
                     puittooted on toodetud viisil, mis vastab kõikidele õiguspärasuse määratluses sisalduvatele nõuetele. Määratluses sisalduvate näitajate ja kontrollimisvahenditega seotud nõuded peavad olema täidetud kooskõlas seadusega ning näitajad ja kontrollimisvahendid peavad tõendama ettevõtja seaduslikkust. Ei tohi olla tõendeid ühegi kehtiva rikkumise kohta;

               −
                     kaasatud asutuste läbi viidavad kontrollid annavad kindluse, et asjaomased tooted hõlmavad ainult õiguspärase tegevuse teel saadud puitu;

               −
                     kaasatud asutused teostavad õiguspärasuse auditi raames ettevõtjate kohapealseid kontrolle ning audit hõlmab dokumentide kontrolli ja olemasolevate andmebaaside kontrollimist;

               −
                     kõnealuse kontrolli- ja valideerimismenetluse kirjalik aruanne säilitatakse vastavalt käesoleva kokkuleppe ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus määratletud korrale.

               Kontrollimenetlus päädib taotlejale kättetoimetamiseks õiguspärasuse tõendi väljastamisega ning koosneb alljärgnevatest etappidest.

               Koostamise metoodika

               1.
                     Ettevõtja esitab ICFi õiguspärasuse kontrollimise üksusele taotluse õiguspärasuse tõendi väljastamiseks.

               2.
                     SIIAVA iga-aastase õiguspärasuse auditi ajakava alusel kontrollib iga asutus ettevõtja õiguspärasust vastavalt asjaomase asutuse vastutusalasse kuuluvatele kohaldatavatele eeskirjadele ning teavitab ICFi õiguspärasuse kontrollimise üksust tulemustest.

               3.
                     ICF õiguspärasuse kontrollimise üksus analüüsib talle kättesaadavaid kontrollimisvahendeid koos asjaomastelt institutsioonidelt saadud kontrolliaruannetega.

               4.
                     Õiguspärasuse kontrollimise üksus hindab, kas ettevõtja vastab kõikidele vastavushindamise tabelites esitatud näitajatele ja õiguspärasuse kontrollimise süsteemi nõuetele.

               5.
                     Kui ettevõtja vastab kõigile nimetatud nõuetele, lõpetab õiguspärasuse kontrollimise üksus ettevõtja õiguspärasuse auditi, väljastades õiguspärasuse tõendi.

               Kontrollimeetodid

               ICFi või mõne muu huvitatud institutsiooni taotlusel kontrollib õiguspärasuse kontrollimise üksus SIRMA, SNIFi või muu käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus kindlaks määratud infosüsteemi kaudu, kas kõnealusel ettevõtjal on kehtiv õiguspärasuse tõend. Samamoodi kontrollitakse kehtiva tõendi olemasolu iga kord, kui ettevõtja esitab õiguspärasuse kontrollimise üksusele taotluse oma õiguspärasuse tõendi uuendamiseks.

               Enne õiguspärasuse tõendi kehtivusaja lõppu peab ettevõtja vastavalt vajadusele taotlema kas selle uuendamist või pikendamist. Kehtivusaja pikendamise taotlemise korral peab taotleja esitama lisadokumente, mis tõendavad pikendamise vajadust (nt kui ettevõtja ootab mõne asutuse poolt kinnitusvahendi väljastamist), juhul kui ta esitas taotluse õigeaegselt ning kooskõlas koostamise metoodikaga, mis määratletakse käsiraamatus, mille lepinguosalised lepingu rakendamise ühiskomitee kaudu kinnitavad. Õiguspärasuse kontrollimise üksus analüüsib lisadokumente ja otsustab, kas on asjakohane väljastada uus õiguspärasuse tõend või kehtivat tõendit uuendada või pikendada.

               Nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 8, võetakse õiguspärasuse tõendite väljastamise menetluses arvesse kõiki käesoleva lepingu kontekstis riigi poolt heakskiidetud erasertifitseerimissüsteemide väljastatud tunnustatud tõendeid. See võib lühendada õiguspärasuse tõendi väljastamiseks vajalikku auditimenetlust.

               Õiguspärasuse tõendite väljastamise, uuendamise ja kehtivusaja pikendamise menetlused, sealhulgas haldustoimikusse kuuluvate dokumentide komponentide kindlaksmääramine, ning kaasatud asutustelt pärinevate andmete võrdlemise süsteemi toimimine määratletakse käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus ICFi spetsiaalse haldusaktiga ning esitatakse kinnitamiseks lepingu rakendamise ühiskomiteele.

               6.2.
                     Ettevõtjate kohustused seoses õiguspärasuse kontrollimisega

               Kogu tarneahela metsandusettevõtjad vastutavad enda ostetavate toodete õiguspärasuse kontrollimise eest, rakendades nõuetekohast hoolsuskohustust, nagu on määratletud käesoleva lisa alapunktis 7.4.

               Nõuetekohast hoolsuskohustust peab rakendama ostetava puidu suhtes nii riigi siseturul soetatud kui ka imporditud toodete puhul. Kuigi õiguspärasuse kontrolli kohaldatakse iga ettevõtja suhtes, peab kontroll näitama, et iga puidutarnija kontrollib ja dokumenteerib ka enda ostetava puidu õiguspärasust. Konfidentsiaalseks tunnistatud teabe, näiteks raamatupidamisandmed, võib hoolsuskohustuse auditist välja jätta, nagu määratakse nõuetekohase hoolsuskohustuse menetluste osas käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

               Iga puiduostu puhul tarneahela mis tahes punktis kontrollivad ettevõtjad puidu õiguspärasuse tõendi kehtivust ja autentsust ning puidu vastavust asjaomase tarnija puhul kohaldatavatele näitajatele, sealhulgas puidu füüsiliste omaduste (muu hulgas liigi ja mõõtmete) vastavust tagamaks puidu õiguspärane päritolu. Kui kahtlustatakse, et puit on ebaseaduslik, peavad ettevõtjad enne puittoodete ostmist võtma riskimaandusmeetmeid, nagu on määratletud käesoleva lisa alapunktis 7.1.

               Kui tarnijal on ICFi õiguspärasuse kontrollimise üksuse poolt nõuetekohaselt väljastatud kehtiv õiguspärasuse tõend, võib hoolsuskohustuse audit piirduda selle tõendi koopia nõudmisega. Siiski peab ettevõtja kontrollima asjaomase õiguspärasuse tõendi kehtivust ja autentsust, kasutades selleks õiguspärasuse kontrollimise üksuse spetsiaalset tööriista, mis töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

               Kui ettevõtjad on oma tarnijate õiguspärasust käsitleva teabe kokku kogunud, on nad edaspidi kohustatud tagama teabe ajakohasuse.

               Metsandusettevõtjate nõuetekohasuse kontrollimisel kasutatakse nõuetekohase hoolsuse menetlust ja kontroll peab näitama, et:

               −
                     asjaomased tooted on toodetud viisil, mis vastab kõikidele õiguspärasuse määratluses sisalduvatele nõuetele; ning et

               −
                     teostatakse piisavalt kontrolle tagamaks, et asjaomased tooted hõlmavad ainult õiguspärase tegevuse teel saadud puitu.

               7.
                     PUIDU JA PUITTOODETE TARNEAHELA KONTROLLIMINE

               Käesoleva lepinguga hõlmatud puidu ja puittoodete tarneahela kontrollimine on üks SIIAVA kaudu teiste õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste tööd koordineeriva ICFi ülesandeid.

               Nii männipuidu ja kui ka laialehiste liikide puidu ning puittoodete majandamist, tootmist ja liikumist hõlmavasse tarneahelasse kuuluvad alljärgnevad kriitilised punktid, mida on üksikasjalikult kirjeldatud käesoleva lisa 1. ja 2. liites:

               −
                     puittoodete import

               −
                     puittoodete transiit

               −
                     metsainventuur

               −
                     puude ülestöötamine, ümarpuidu ja saetud puidu tootmine ning virnastamine metsas või kogumiskeskustes

               −
                     männimetsade puhul:

               −
                     ümarpuidu vedamine metsast metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetesse

               −
                     laialehiste metsade puhul:

               −
                     saetud puidu transport metsast ajutistesse kogumiskeskustesse

               −
                     puidu ladustamine ajutistes kogumiskeskustes

               −
                     saetud puidu vedamine ajutistest kogumiskeskustest metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetesse

               −
                     metsatoodete esmatöötlemise ettevõtted

               −
                     töödeldud puittoodete transportimine

               −
                     metsatoodete teisese töötlemise ettevõtted

               −
                     puidulaod

               −
                     FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamine

               −
                     puittoodete eksport

               −
                     puittoodete konfiskeerimine

               Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval on laialehiste metsade ahela lülid suures osas samad mis männimetsade ahelal. Erinevusi kirjeldatakse käesoleva lisa 1. ja 2. liites.

               7.1.
                     Tarneahela kontrollimise põhimõtted

               Tarneahela kontrollimine hõlmab kõiki käesolevas lepingus käsitletud tooteid, olenemata sellest, kas need on mõeldud riigisiseseks või rahvusvaheliseks tarbimiseks, ning kõiki tarneahela lülisid alates metsainventuurist ja metsamajandamiskavast kuni puidu ülestöötamise, transportimise, töötlemise, impordi ja turustamiseni nii siseturul kui ka välisturgudel, sealhulgas liidus.

               Tarneahela kontrolli rakendamisel on ICFile ja teistele kaasatud asutustele kättesaadavad mitu automatiseeritud infosüsteemi, millest mõned on juba olemas ja ülejäänud tuleb välja töötada. Nimetatud süsteemid võimaldavad nii metsandusametil kui ka kõigil teistel kaasatud asutustel ja osalejatel infot koguda, korraldada, säilitada ja edastada.

               Need infosüsteemid hõlmavad teabe valideerimise ja võrdleva hindamise tööriistu, mis on kättesaadavad kõigile kaasatud asutustele ning mida nad kasutavad puidu õiguspärasuse kontrollimisel tarneahela igas lõigus.

               Tarneahela kontrollimine õiguspärasuse tagamise süsteemi raames põhineb alljärgneval kahel meetmel:

               a)
                     eraõiguslike osalejate ostetud puidu õiguspärasuse kontrollimine

               Erasektoril on oluline roll õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise raames ebaseaduslike tegevuste riski maandamisel. Erasektori kohustuste seas on kesksel kohal nõuetekohase hoolsuse mehhanismi rakendamine enda ostetavate toodete seaduslikkuse tõendamiseks. Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames kehtestatakse hoolsuskohustus eraettevõtjate jaoks õiguslikult reguleeritud kontrollikohustusena, mille kohaselt nad peavad nii sise- kui ka rahvusvaheliselt turult pärinevate toodete puhul hankima teavet selle kohta, kas nende ostetav puit pärineb seaduslikest allikatest, ning analüüsima potentsiaalseid riske ja võtma tuvastatud riskide maandamiseks asjakohaseid meetmeid.

               Puidu õiguspärasuse kohta hangitav teave võib hõlmata dokumente, mis kinnitavad nii imporditud puidu kui ka Hondurases ostetud puidu seaduslikkust, näiteks Hondurase poolt (punktis 8 kirjeldatud menetlust järgides) tunnustatud erasertifitseerimissüsteemide väljastatud tõendeid Hondurasest pärineva puidu puhul või päritoluriigi väljastatud FLEGT-litsentse imporditud puidu puhul. Nimetatud tõendite ja litsentsidega hõlmatud puidu puhul loetakse automaatselt, et ebaseadusliku tegevuse risk puudub.

               ICF kontrollib, kas ettevõtjad täidavad hoolsusnõudeid, viies läbi õiguspärasuse auditeid, mille tulemusel väljastatakse õiguspärasuse tõend, juhul kui auditeeritav ettevõtja täidab õigusaktide nõudeid. Sellega seoses hõlmavad VIII lisas sätestatud lisameetmed nõuetekohase hoolsuse rakendamiseks mõeldud menetluste ja õiguslike vahendite väljatöötamist nii siseturu kui ka impordituru jaoks.

               b)
                     andmete valideerimine ja kooskõlastav võrdlemine tarneahela kontrollimisel ICFi poolt

               Tarneahela üle tõhusa kontrolli saavutamiseks kasutatakse integreeritud viisil teavet, mis pärineb olemasolevatest arvuti infosüsteemidest, mida kasutavad ICF (SNIF, SIRMA ja geoportaal) ja SAR (RTN ja SARAH) ning mis täiendavad üksteist, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa alapunktis 6.1.4. Nimetatud süsteemide kombineeritud funktsioonid peavad võimaldama nii kvalitatiivsete kui ka kvantitatiivsete andmete analüüsi kooskõlastava võrdlemise ja valideerimise teel alljärgnevatel juhtudel:

               −
                     metsandusettevõtjate esitatud andmete ning ICFi ja muude asutuste sisestatud kohapealsete kontrollide andmete valideerimist ning

               −
                      käesoleva lisa 1. ja 2. liites määratletud tarneahela eri lõikudest pärinevate kvantitatiivsete andmete kooskõlastavat võrdlemist.

               Kõnealused kooskõlastava võrdlemise ja valideerimise ülesanded sooritatakse tarneahela igas lõigus menetluste alusel, mis on juba olemas, vaadatakse läbi või töötatakse välja enne esimese FLEGT-litsentsi väljastamist.

               Kõigis nimetatud infosüsteemides võimaldab teabe kooskõlastav võrdlemine tuvastada võimalikke õigusnormide rikkumisi ning viia läbi nendega seotud metsade, metsatoodete ettevõtete ja puiduladude auditeid. Sellistel juhtudel avab ICF toimiku uurimise läbiviimiseks ja halduskaristuse määramiseks, kui see on asjakohane, aga võib esitada asja ka riigiprokuröri büroole juhul, kui leidub kriminaalvastutusele viitavaid tõendid.

               7.2.
                     Puittoodete identifitseerimine

               Puittoodete identifitseerimine hõlbustab nende liikumise jälgimist tarneahelas. Männimetsadest ja laialehistest metsadest pärinevate toodete puhul kasutatakse erinevaid identifitseerimismeetodeid. Järgatud männipalkide füüsiliste omaduste tõttu identifitseeritakse neid enamasti dokumentide alusel, kasutades raie- ja veolube. Seevastu iga-aastaste tegevuskavadega hõlmatud laialehistelt liikidelt pärinevate järgatud palkide identifitseerimiseks nummerdatakse ning kirjeldatakse iga puu ja palk eraldi. Käesoleva lisa 1. ja 2. liites kirjeldatakse üksikasjalikult kogu tarneahela ulatuses kasutatavaid identifitseerimisviise.

                  7.3.
                     Ettevõtjate poolt tarneahela kohta esitatav teave

               Puidu tarneahelas on mitut liiki ettevõtjaid, kes on kohustatud esitama vajaliku teabe pädevale asutusele tõendamaks õiguspärasust ahela igas lülis. Iga ettevõtjaliigi puhul esitamisele kuuluv teave on kirjeldatud kokkuvõtlikult käesoleva lisa alapunkti 5.4. tabelis 1 ning üksikasjalikult käesoleva lisa 1. ja 2. liites.

               7.4.
                     Imporditud puittoodete kontrollimine

               Imporditud puittoodete õiguspärase päritolu kontrollimine ülestöötamise riigis on oluline õiguspärasuse tagamise süsteemi tarneahela terviklikkuse tagamisel. Hondurasesse imporditavate puittoodete õiguspärasuse kontrollimine põhineb hoolsuskohustuse rakendamisel, mis hõlmab:

               a)
                     päritoluriigi või -riikide õigusraamistiku kohaselt ebaseadusliku puidu Hondurasesse importimise keeldu;

               b)
                     importija kohustust tagada imporditavate puittoodete õiguspärasus, võttes alljärgnevad meetmed:

               i)
                     teabe kogumine ülestöötamise ja töötlemise riigi või riikide asjaomaste puiduallikate õiguspärasuse kohta;

               ii)
                     punkti i alusel kogutud teabe põhjal ebaseadusliku tegevuse riski analüüsimine; ning

               iii)
                     punkti ii alusel kindlaks määratud riski maandamine;

               c)
                     tolliasutuse õigust viia läbi imporditava puidu õiguspärasuse kontrolle toodete piiriületuskohas või vajaduse korral järelkontrolle, kui imporditud tooted on juba Hondurases.

               Enne esimese FLEGT-litsentsi väljastamist töötatakse välja imporditavate puittoodete kontrollimist käsitlevad eraldi õigusaktid koos üksikasjalike menetlustega eraettevõtjate poolt puittoodete importimisel nõuetekohase hoolsuskohustuse rakendamiseks.

               7.5.
                     Läbiveetavate puittoodete kontrollimine

               Läbi Hondurase veetavad puittooted tuleb identifitseerida, inventeerida ja hoida eraldi Hondurases toodetud või imporditud puidu tarneahelast ning need peavad läbima kehtestatud tollikontrolliprotseduurid. Läbiveetavad puittooted ei ole õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud ja seetõttu ei väljastata nende Hondurasest eksportimiseks FLEGT-litsentsi.

               Läbiveetavad puittooted peavad läbima Hondurase tolliasutuse kontrolli riigist läbivedamise ajal, olles liigitatud kategooriasse „rahvusvaheline kaubatransiit“, mis on ühendatud süsteemiga SARAH. Päritoluriik, st riik, kus puitu langetati ja üles töötati, peab olema selgelt märgitud veokirjas ja muudes veodokumentides.

               Rahvusvahelisel läbiveol olevate puittoodetega peab kaasas olema nende ühtne deklaratsioon ja nende kohta tuleb vormistada kõigi läbiveo käigus läbitavate tolliasutuste märgetega dokument jälgitavuse tagamiseks, kusjuures mõlemas dokumendis peab olema registreeritud toodete sisenemine Hondurasesse ja väljumine sihtriiki.

               Honduras täpsustab käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus, milliseid juriidilisi dokumente ja muid konkreetseid tollikontrolle läbiveetavate puittoodete puhul nõutakse. Enne esimese FLEGT-litsentsi väljastamist tehakse kättesaadavaks nimetatud puidu käsitlemise üksikasjalik kord.

               7.6.
                     Konfiskeeritud puittoodete kontrollimine

               Metsaseaduse kohaselt on konfiskeeritud puittooted õiguspärasuse tagamise süsteemis registreeritud, aga saavad tarneahelasse taassiseneda ainult juhul, kui neid kasutatakse üksnes sotsiaalsel otstarbel, eelkõige koolimööbli valmistamiseks.

               Vastavalt muudetud metsaseaduse artiklile 106 on ICFil ja muudel pädevatel asutustel (riigiprokuröri bürool, riiklikul ennetuspolitseil ja Hondurase relvajõududel) õigus konfiskeerida puittooteid ja kõrvaltooteid, mille ülestöötamisel või vedamisel on rikutud kohaldatavaid õigusnorme.

               Eksperdiarvamuse ja riigiprokuröri büroo väljastatud toodete vabastamisdokumendi alusel annab ICF konfiskeeritud puittooted või kõrvaltooted üle riigi vanglatele või departemangude tehnikainstituutidele, kes peavad kasutama seda puitu ainult koolimööbli valmistamiseks, mis pärast valmimist antakse üle haridusministeeriumile.

               ICF registreerib iga konfiskeerimise õiguspärasuse tagamise süsteemis, sisestades konfiskeerimiskoha, puidu päritolukoha, õigusrikkuja nime, konfiskeeritud puidu mahu liikide kaupa ja saadetise saaja. Sellega seoses on VIII lisas sätestatud lisameede uute spetsiifiliste SIRMA moodulite väljatöötamiseks.

                  7.7.
                     Muudetud sihtotstarbega maalt pärinevate puittoodete kontrollimine

               Nõuetekohaselt kinnitatud muudetud sihtotstarbega maalt pärinevad puittooted võivad siseneda tarneahelasse. Teatud alal kõigi puude lõikamiseks või langetamiseks võib anda loa järgmistel juhtudel:

               a)
                     loodusõnnetuste, kahjurite või haiguste poolt kahjustatud metsade puhul. Päästekava võib kinnitada ainult juhul, kui kõnealused puud on loodusjõudude mõjul murdunud või taimekahjurite tõttu tugevalt kahjustatud või surnud;

               b)
                     riikliku või erasektori infrastruktuuri ehitamise korral. Nende puude lõikamiseks või langetamiseks, mis tuleb kõrvaldada elektriülekandeliinide, akveduktide või muude avalikku huvi pakkuvate riiklike või erasektori ehitiste rajamiseks, peab MiAmbiente viima läbi keskkonnamõju hindamise, enne kui ICF annab puude langetamiseks loa;

               c)
                     põllumajandusmaal, mille puhul omanik taotleb taimestiku asendamise luba, kasvavate puude langetamise ja ülestöötamise puhul eesmärgiga kasutada maad loomakasvatuse või lühiajaliste või püsikultuuride kasvatamise otstarbel. Selleks peab MiAmbiente viima läbi keskkonnamõju hindamise, enne kui ICF annab puude langetamiseks loa. Puude langetamise luba, mis antakse taimestiku asendamiseks lühiajaliste või pikaajaliste põllumajanduskultuuridega, kehtib ainult põllumajandusmaa puhul. Metsaseaduse artikliga 93 sätestatakse, et metsamaa loomulik kasutusviis tuleb säilitada ning seda järgida vastavalt maakasutuse planeerimise põhimõtetele ja õigusnormidele. Lisaks on metsaseaduse määruse artikliga 294 keelatud taimestiku asendamine suure metsanduspotentsiaaliga maadel.

               Piirkondlikud metsandusametid kontrollivad, et maa, mille sihtotstarbe muutmist taotletakse, ei asuks piirkonnas, kus metsa ülestöötamine on metsaseadust reguleeriva üldmääruse artikliga 157 keelatud. Kui sihtotstarbe muutmise taotlus ei ole seotud sellise piirkonnaga, annab ICF puude langetamiseks ja ülestöötamiseks loa, väljastades päästekavaks nimetatava raieloa. Seda käsitleb vastavushindamise tabelites näitaja 3.3.2. Metsandussektori ettevõtjatel peab enne kõnealuste puude ülestöötamist olemas olema ICFi väljastatud päästekava, olenemata sellest, kas omanik kavatseb puitu üles töötada ärilisel eesmärgil või mitte.

               Pärast puude ülestöötamist päästekava alusel võidakse kinnitada kasutuselevõtukava kõnealuselt maalt ülejäänud puude eemaldamiseks. Üldiselt saadakse kasutuselevõtukavade alusel kõrvaltooteid, näiteks küttepuid ja puusütt. Harvadel juhtudel saadakse väikesemõõdulist saetud puitu. Ka need puittooted tohivad tarneahelasse siseneda.

               Vastavalt seadusele ei väljasta ICF raielube puidule, mis pärineb aladelt, kus on juba tehtud lageraie, välja arvatud kahjurite poolt kahjustatud puidu päästekavade puhul. Kui avastatakse ala, kus on tehtud lageraie ilma kinnitatud päästekavata, välja arvatud kahjuritega seotud juhtumid, teatatakse sellest riigiprokuröri büroole kui metsandusega seotud õigusrikkumisest. Sellisel juhul ei tohi puit tarneahelasse siseneda.

               8.
                     ERASERTIFITSEERIMISE TUNNUSTAMINE

               Hondurases on kasutusel erasertifitseerimise mehhanismid laialehiste metsade ja männimetsade majandamiseks ning järelevalveahela kontrollimise süsteemid. Kui seesugused metsamajandamise ja järelevalveahela sertifitseerimise süsteemid ning mis tahes muud tekkida võivad (rahvusvahelised või riiklikud) süsteemid, mille raames sõltumatud akrediteeritud asutused väljastavad sertifikaate, on käesoleva lepingu kohaselt valitsuse poolt tunnustatud ja heaks kiidetud, siis on asjakohane aktsepteerida neid sertifitseeritud ettevõtjate õiguspärasuse tõendina vältimaks kontrollide dubleerimist ja kiirendamaks asjaomastele ettevõtjatele õiguspärasuse tõendite väljastamist.

               Et valitsus neid tunnustaks, peab olema tagatud, et erasertifitseerimissüsteemide poolt kasutatavad mehhanismid hõlmavad kõiki käesoleva lepingu vastavushindamise tabelites määratletud nõudeid ja õiguspärasuse tagamise süsteemi raames sätestatud järelevalveahela nõudeid. Kui erasertifitseerimissüsteemide kasutatavad mehhanismid hõlmavad üksnes osa käesoleva lepingu vastavushindamise tabelites määratletud näitajaid ja kontrollimisvahendeid, kehtib valitsuse tunnustus ja heakskiit ainult nende näitajate ning kontrollimisvahendite suhtes. Erasertifitseerimissüsteemi teostatavad järelevalveahela kontrollid peavad samuti olema õiguspärasuse tagamise süsteemi sätetega piisavas vastavuses, et oleks tagatud nende õiguspärasus.

               Tunnustamise kord ja liik määratakse kindlaks käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus ning lepingu rakendamise ühiskomitee kinnitab need enne rakendamist, olenemata sellest, kas tunnustamine hõlmab vastavushindamise tabeleid tervikuna või ainult osa neist ja/või õiguspärasuse tagamise süsteemi raames sätestatud järelevalveahela kontrollimise süsteemi või nende mis tahes muud võimalikku kombinatsiooni.

               Peamised kohaldatavad suunised on lühidalt alljärgnevad.

               1.
                     Erasertifitseerimisstandardite hindamine

               Hondurase valitsus tunnustab ICFi kaudu eraõiguslikke õiguspärasuse, säästva metsamajandamise ja järelevalveahela sertifikaate, olles analüüsinud eraõiguslike sertifitseerimissüsteemide endi poolt akrediteeritud sõltumatute eraõiguslike sertifitseerimisorganisatsioonide rakendatavaid suuniseid, kriteeriume ja kontrollimenetlusi eesmärgiga tagada, et need hõlmavad kõiki vastavushindamise tabelites ja õiguspärasuse tagamise süsteemis sätestatud nõudeid.

               Eraõigusliku sertifitseerimissüsteemi taotlusel hindab ICF kõnealuse süsteemi poolt rakendatavaid suuniseid, kriteeriume ja menetlusi, tehes kindlaks, kas need on õiguspärasuse tagamise süsteemi vastavushindamise tabelitega vastavuses.

               Muu hulgas hinnatakse iga sertifitseerimissüsteemi suutlikkust süsteemi kuuluvate sõltumatute akrediteeritud organisatsioonide kaudu ettevõtjaid süstemaatiliselt kontrollida ning hindamine hõlmab ka süsteemi kvaliteedi üldisemaid aspekte, nagu teabe ja andmete edastamise läbipaistvus, auditi järelduste üldsusele kättesaadavus ja ajakohase erasertifikaatide omanike andmebaasi olemasolu.

               Hindamise tulemusel koostatakse aruanne, mis avaldatakse ja tehakse üldsusele kättesaadavaks.

               2.
                     Erasertifitseerimissüsteemide heakskiitmine riigi poolt

               Kui käesoleva punkti 1. alapunktis kirjeldatud hindamise tulemus on positiivne, teavitab ICFi tegevdirektor Hondurase riigi nimel avalikkust erasertifitseerimissüsteemi heakskiitmisest, täpsustades vajaduse korral, milliseid näitajaid ja kontrollimisvahendeid tunnustamine hõlmab.

               3.
                     Sertifitseeritud ettevõtjate tunnustamine riigi poolt

               Riik tunnustab heakskiidetud erasertifitseerimissüsteemi väljastatud sertifikaadiga ettevõtjaid kõnealuse sertifikaadiga hõlmatud tegevuste ulatuses. Muu tegevuse puhul, mis ei ole sertifikaadiga hõlmatud, peab iga ettevõtja järgima vastavushindamise tabelite ja õiguspärasuse tagamise süsteemiga sätestatud ülejäänud kohustusi. Kõnealune tunnustus hõlmab õiguspärasuse, metsamajandamise või järelevalveahela erasertifitseerimissüsteemi neid elemente, mis on hindamise tulemusel tunnistatud II lisa ja käesoleva lisa sätetele vastavaks, nagu on kirjeldatud käesoleva punkti alapunktides 1 ja 2. Tunnustamine eeldab ka erasertifitseerija poolt taotluse esitanud ettevõtja kohta koostatud perioodiliste auditiaruannete tulemuste analüüsi.

               4.
                     Õiguspärasuse tõendite väljastamine tunnustatud erasertifikaadiga ettevõtjatele

               Ettevõtjad, kelle tunnustatud erasertifikaat hõlmab kõiki nende tegevusi ja ka kõiki vastavushindamise tabelite näitajaid, saavad automaatselt ICFi õiguspärasuse kontrollimise üksuse väljastatava õiguspärasuse tõendi. Õiguspärasuse tõend väljastatakse pärast kehtiva, kuid peatselt aeguva õiguspärasuse tõendi kehtivuse kontrollimist (ettevõtjate puhul, kellel juba on õiguspärasuse tõend) või pärast tunnustatud erasertifikaadi kehtivuse ja autentsuse kontrollimist ning tunnustatud erasertifitseerija koostatud perioodiliste auditiaruannete läbivaatamist, mis tõendavad, et asjaomane ettevõtja täidab õigusnorme.

               Kui ettevõtja erasertifikaat on väljastatud, kasutades tunnustatud eraõiguslikku sertifitseerimismehhanismi, mis ei hõlma kõiki vastavushindamise tabelite nõudeid, väljastatakse õiguspärasuse tõend ainult juhul, kui samaaegselt on täidetud mõlemad alljärgnevad tingimused:

               a)
                     erasertifitseerija perioodilised auditiaruanded tõendavad, et kõnealune ettevõtja vastab vastavushindamise tabelites sisalduvatele õiguspärasuse nõuetele, mis on hõlmatud ka asjaomase erasertifitseerimissüsteemiga;

               b)
                     õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutused on kontrolli teel veendunud, et ettevõtja vastab vastavushindamise tabelite näitajatele ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele, mis ei ole hõlmatud asjaomase erasertifitseerimissüsteemiga.

               Kui tunnustatud erasertifikaadiga ettevõtja tegutseb ka mõnel muul tegevusalal, mis ei ole sertifikaadiga hõlmatud, aga kuulub käesoleva lepingu reguleerimisalasse, väljastatakse õiguspärasuse tõend ainult juhul, kui õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutused on kontrolli teel veendunud ettevõtja sertifikaadiga mitte hõlmatud tegevuse õiguspärasuses.

               Nii saab väljastada õiguspärasuse tõendeid heakskiidetud erasertifitseerimissüsteemi raames sertifitseeritud ettevõtjatele, ilma et oleks vaja korraldada eraldi kontrollkäiku, vältides või osalise tunnustamise puhul minimeerides ettevõtja õiguspärasuse korduvat kontrollimist.

               5.
                     Erasertifitseerimisauditi aruannete esitamine

               Tunnustatud erasertifikaatidega ettevõtjad peavad ICFi õiguspärasuse kontrollimise üksusele esitama kõik asjaomase erasertifitseerimissüsteemi koostatud auditiaruanded, sealhulgas teabe oma sertifikaatide kehtivuse või ulatusega seotud mis tahes muutuste ja eelkõige sertifikaatide peatamise või lõpetamise kohta. See peaks võimaldama tagada nimetatud ettevõtjate õiguspärasuse jälgimise ning tänu sellele ka tulevikus uuendada kõnealuste ettevõtjate õiguspärasuse tõendeid.

               Tunnustatud erasertifitseerimisorganisatsioonid omakorda laadivad SNIFi üles kõik auditiaruanded, mis nad enda poolt sertifitseeritavate ettevõtjate kohta koostavad. Kõnealuseid aruandeid kasutab õiguspärasuse kontrollimise üksus teabe kooskõlastava võrdlemise otstarbel.

               Erasertifitseerimissüsteemide ja nende poolt sertifitseeritavate ettevõtjate hindamise, heakskiitmise ja tunnustamise menetlused ja suunised töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. Nimetatud tunnustamistegevuse üle õiguspärasuse kontrollimise üksuse poolt teostatava järelevalve, sealhulgas sertifikaatide kehtivuse ja sertifitseerimissüsteemide raames vajalike parandusmeetmete üle teostatava järelevalve menetlused töötatakse samuti välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. Kõik nimetatud dokumendid tehakse üldsusele kättesaadavaks.

                  9.
                     ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMILE MITTEVASTAVUSE JUHTUMITE KÄSITLEMINE

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames määratakse kindlaks metsandussektoris osalejate süsteemi sätetega mittevastavuse juhtumite tuvastamise, registreerimise ja käsitlemise erimeetmed. Mittevastavus tähendab juhtumeid, mille puhul tarneahelasse kuuluvad ettevõtjad ei vasta vastavushindamise tabelite ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele, ning juhtumid, mille puhul õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutused ei järgi väljastamise ja kontrollimenetlusi.

               Kui mõni asutus tuvastab dokumentide kontrollimise või kohapealse kontrolli käigus, et ettevõtja ei vasta õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele, viib see asutus läbi hindamise, et teha kindlaks, kas tuvastatud mittevastavus on rikkumine või kuritegu. Kui on toime pandud ebaseaduslik tegu, teavitab kõnealune asutus sellest asjaomast pädevat asutust, kes määrab asjakohased karistused. Asjaomane pädev asutus omakorda teavitab ICFi õiguspärasuse kontrollimise üksust, et see saaks vajaduse korral õiguspärasuse tõendi kehtivuse peatada või taastada.

               Kõik õigusnormidele mittevastavuse juhtumid sisestatakse õiguspärasuse kontrollimise üksuse andmebaasi, mis toimib keskarhiivina, kus hoitakse teavet ja dokumente ettevõtjate õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele mittevastavuse juhtumite ning nende lahendamiseks võetud parandusmeetmete ja määratud karistuste kohta. Nimetatud andmebaasi sisestavad teavet ja ajakohastavad seda kõik õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetega seotud asutused vastavalt oma kohustustele ja pädevusvaldkondadele.

               Kui mittevastavuse juhtum liigitatakse kuriteoks, ei väljastata kõnealusele ettevõtjale ja asjaomasele puittoodete saadetisele õiguspärasuse tõendit, FLEGT-litsentsi ega H-Legali litsentsi ning juhtum viiakse MP juhtimisel kohtusse. Rikkumiste puhul määravad vastutavad asutused halduskaristusi (lubade ajutine peatamine, trahvid või kahjude hüvitamine), mis võivad samuti takistada õiguspärasuse tõendi, FLEGT-litsentsi või H-Legali litsentsi väljastamist, vähemalt kuni lahendusmeetmete võtmise teel rikkumiste kõrvaldamiseni. Kõik mittevastavuse juhtumid, mis on seotud konkreetse koormaga, tuleb lahendada mittevastavuse kõrvaldamise ja sellega seotud trahvi tasumise teel, enne kui eksporditava koorma puhul antakse eksportimiseks luba, ekspordi sihtkohast olenemata.

               Käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus, enne esimese FLEGT-litsentsi väljastamist määratlevad kõik õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutused nimetatud süsteemiga mittevastavuse eri kategooriad ning nende mõju õiguspärasuse tõendite, FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentside väljastamisele ning kehtivusele. Lepingu rakendamise ühiskomitee kinnitab kõnealused kategooriad enne nende kohaldamist. Samuti kehtestab iga asutus, kes ei ole veel kindlaks määranud õiguspärasuse tagamise süsteemiga mittevastavuse juhtumite käsitlemise mehhanisme, vajalikud üksikasjalikud suunised selliste juhtumite käsitlemise, sealhulgas võimaliku karistuse määramise kohta.

               Eri asutustele kättesaadava mittevastavuste juhtumeid käsitleva teabe kooskõlastamise tagamiseks luuakse ka õiguspärasuse kontrollimise üksuse andmebaas, kus säilitatakse kõnealuseid juhtumeid käsitlevat teavet. Kindlaks määratakse ka see, milline nimetatud andmebaasis sisalduv teave tehakse üldsusele kättesaadavaks ja kuidas seda tehakse.

                  10.
                     KAEBUSTE KÄSITLEMINE

               10.1.
                     Sissejuhatus

               Kaebuste käsitlemise mehhanismid on läbipaistvad, tõhusad ja kättesaadavad ning neid rakendavad vastavushindamise tabelites ja õiguspärasuse tagamise süsteemi raames kindlaks määratud koostamise meetodeid ja kontrollimenetlusi rakendavatest asutustest eraldiseisvad asutused. Juba olemasolevad või käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus loodavad mehhanismid võimaldavad tagada, et õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise ja toimimise ning süsteemi kaasatud organisatsioonide kohta esitatud kaebusi käsitletakse ja lahendatakse kooskõlas käesoleva lisa punktis 10.4 määratletud põhimõtetega.

               Nende mehhanismide raames hõlmab kaebuse mõiste kaebusi, vaidlusi, erimeelsusi, konflikte jms, mille algatavad osalejad, kes on õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisse otseselt kaasatud või keda käesoleva lepingu alusel võetud meetmed või tehtud otsused võivad mõjutada.

                  10.2.
                     Eesmärgid

               Kaebuste käsitlemise mehhanismide eesmärgid on järgmised:

               −
                     dokumenteerida, analüüsida ja lahendada kõik sidusrühmade esitatud kaebused tõhusalt ning vastavalt varem välja töötatud ja avaldatud menetlustele;

               −
                     pakkuda kannatanutele vahendeid, mille abil paluda asjaomastel asutustel vigu parandada või tegevusetust korvata;

               −
                     tõhustada haldusmenetlusi; ning

               −
                     suurendada õiguspärasuse tagamise süsteemi usaldusväärsust ning osalejate ja üldsuse usaldust selle vastu.

               Kõigi nimetatud mehhanismide ulatus määratakse kindlaks käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. Kaebuste vastuvõtmise, registreerimise ja käsitlemise menetlused põhinevad käesoleva lisa punktis 10.4 loetletud põhimõtetel ning töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

                  10.3.
                     Kaebuste käsitlemise mehhanismide liigid

               Käesolev leping näeb ette vähemalt neli kaebuste käsitlemise mehhanismide liiki, mis erinevad osalejate ja valdkondade poolest.

               1.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste kasutatavad kaebuste käsitlemise mehhanismid

               Kaebused, mis käsitlevad õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise aspekte ja ettevõtjate tegutsemist või iga asutuse enda osakondade, teenistuste või üksuste tegutsemist, jõuavad iga õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuseni kaebuste käsitlemise mehhanismide kaudu, mis on juba olemas või kavatsetakse luua. Eelkõige peavad iga asutuse mehhanismid käsitlema kõnealuse asutuse ülesannete täitmise ja otsuste tegemisega seotud kaebusi.

               Kui kõnealuse mehhanismi kaudu laekunud kaebust ei lahendata varem kindlaks määratud tähtajaks või lahendus ei vasta kaebuse esitaja ootustele, võib viimane esitada edasikaebuse SIIAVA-le.

               2.
                     FLEGT-litsentside väljastamise üksuse kasutatav kaebuste käsitlemise mehhanism

               Lisaks käesoleva alapunkti 1. osas nimetatud kaebuste käsitlemise mehhanismile loob ICF teise kaebuste käsitlemise mehhanismi FLEGT-litsentside väljastamise üksuses. Loodava mehhanismi abil käsitletakse spetsiifiliselt FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentsidega seotud kaebusi, mis nõuavad viivitamatut reageerimist, näiteks vaidlustatud otsuste ja põhjendamatute viivitustega seotud kaebusi.

               Kui kõnealuse mehhanismi kaudu laekunud kaebust ei lahendata varem kindlaks määratud tähtajaks või lahendus ei vasta kaebuse esitaja ootustele, võib viimane esitada edasikaebuse SIIAVA-le.

               3.
                     Sõltumatute auditite raames kasutatav kaebuste käsitlemise mehhanism

               Sõltumatu audit hõlmab mehhanismi, mille abil võetakse vastu ning käsitletakse auditi toimingute ja tulemustega ning õiguspärasuse tagamise süsteemi (kontrollimenetluste, litsentsimissüsteemi jms) toimimisega seotud kaebusi.

               Kui kõnealuse mehhanismi kaudu laekunud kaebust ei lahendata varem kindlaks määratud tähtajaks või lahendus ei vasta kaebuse esitaja ootustele, võib viimane esitada edasikaebuse lepingu rakendamise ühiskomiteele. Kõik auditiga või õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimisega seotud kaebused esitatakse ühiskomiteele teatavaks võtmiseks, analüüsimiseks ja registreerimiseks ning vastavate lahendamismeetmete määramiseks.

               4.
                     Lepingu rakendamise ühiskomitee kasutatav kaebuste käsitlemise mehhanism

               Lepingu rakendamise ühiskomiteel on olemas kaebuste käsitlemise mehhanism sidusrühmade tuvastatud probleemide käsitlemiseks, eelkõige seoses käesoleva lepingu üldiste põhimõtetega, nagu läbipaistvus, juurdepääs avalikule teabele, valitsemise parandamine ja käesoleva lepingu mõju metsandussektorile.

               Ühiskomitee kaebuste käsitlemise mehhanismi rakendatakse ka edasikaebuste puhul, mis on esitatud seoses õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste, FLEGT-litsentside väljastamise üksuse või sõltumatu audiitori tegevust käsitlevate kaebustega, mida ei ole lahendatud vastaval tasandil.

               5.
                     Kodanikuühiskonna osalemine kaebuste käsitlemisel

               Metsanduse nõuandekomisjonid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid teostavad sotsiaalset järelevalvet õiguspärasuse tagamise süsteemi ja käesoleva lepingu üldise toimimise üle. Ühtlasi suunavad ja esitavad nad eri osalejatelt laekunud ametlikke ja muid kaebusi õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimise kohta. Selleks on neil juurdepääs teabele, mis on vajalik vastava uurimise läbiviimiseks, järgides kõnealuse teabe suhtes kehtivaid konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse nõudeid. Tegevuse nõuetekohase kooskõlastamise tagamiseks sõlmivad nad ICFiga koostöölepingud. Sotsiaalse järelevalve tähelepanekud ja soovitused, samuti ametlikud ja muud kaebused võetakse teadmiseks ja neid käsitletakse vastaval tasandil ning lõpuks esitatakse need lepingu rakendamise ühiskomiteele teatavaks võtmiseks ja lahendamiseks.

               6.
                     CONADEHi osalemine õiguspärasuse tagamise süsteemis

               Vastavalt riikliku inimõiguste komisjoni (CONADEH) poolt rakendatavatele alusseadustele on kõik avaliku sektori asutused ja muud valitsusasutused kohustatud esmajärjekorras ning viivitamata toetama CONADEHi uurimis- ja kontrollimistegevust. Seetõttu võib CONADEH vastu võtta käesoleva lepingu toimimisega seotud kaebusi ning tal on juurdepääs nii õiguspärasuse tagamise süsteemiga kui ka käesoleva lepinguga üldisemalt seotud asutuste kasutatavatele kaebuste käsitlemise mehhanismidele.

                  10.4.
                     Kaebuste käsitlemise mehhanismide ja nende aluseks olevate põhimõtete kehtestamine

               Selleks, et tagada kaebuste käsitlemise mehhanismide rakendamine ning kehtestada mehhanismide rakendamise kord kaebusi vastuvõtvates organisatsioonides ja lepingu rakendamise ühiskomitees, tuleb järgida alljärgnevaid põhimõtteid, mis peavad kajastuma ka õigustes ja kohustustes.

               1.
                     Kõigil üksikisikutel ja organisatsioonidel, kes on metsandussektori ettevõtjad või sidusrühmad või nende seaduslikud esindajad, on õigus esitada kaebusi.

               2.
                     Kaebuste esitamise kord peab olema selge, kergesti mõistetav ja avalik.

               3.
                     Institutsioonide kehtestatud mehhanismid peavad olema hõlpsasti ligipääsetavad ning katma territooriumi piisavalt büroode, veebisaitide või muude sobivate vahendite abil.

               4.
                     Kaebuste esitamise vormid peavad olema hõlpsasti täidetavad, võttes arvesse kaebuse esitajate isiklikke võimalusi ja oskusi (kirjaoskust, juurdepääsu internetile jne).

               5.
                     Kaebuses tuleb nimetada vähemalt kaebuse esitamise põhjused ning vastavalt vajadusele kaebusega seotud asukoht, kuupäev, asutus ja ettevõtja.

               6.
                     Kui olukord seda nõuab, võib kaebuse esitada anonüümselt, tagades seeläbi esitaja isiku konfidentsiaalsuse.

               7.
                     Mehhanismide kehtestamisel tuleb nii palju kui võimalik vältida kaebuse esitamiseks lubatud aja piiramist.

               8.
                     Mehhanismid peavad tagama, et kaebusi hakatakse lahendama kohe, kui need esitatakse.

               9.
                     Mehhanismid peavad olema läbipaistvad nii kaebuste teatavaks võtmise kui ka uurimise osas, tagades kaebuste aegsa ja asjakohase käsitlemise.

               10.
                     Iga asjaomase asutuse siseauditid peavad tagama, et kaebusi käsitletakse asjakohasel viisil ja ei jäeta tähelepanuta.

               11.
                     Kaebusetoimikuid ei tohi avalikult kommenteerida enne, kui otsus on tehtud ning kõiki osalisi, sealhulgas neid toetavaid kodanikuühiskonna organisatsioone, on otsusest teavitatud.

               12.
                     Enne kaebusetoimikute avalikustamist tuleb kaaluda kaebuse esitaja ohutust, sealhulgas võimalust tagada vajaduse korral kaebuse esitaja anonüümsus.

               13.
                     Asutuste kehtestatud mehhanismid peavad tagama, et kaebused dokumenteeritakse ning neid ei käsitle esialgse otsuse tegemisega otseselt seotud ametnikud ega sellistest ametnikest sõltuvad või nende alluvuses töötavad ametnikud. Samuti peavad asutused kaitsma ametnikke võimaliku kättemaksu eest.

               14.
                     Kaebuse esitajate taotlustele tuleb vastata või neid nõuetekohaselt töödelda. Kaebuse tagasilükkamise korral tuleb otsust nõuetekohaselt põhjendada.

               15.
                     Kui kaebus lükatakse tagasi või seda ei saa lahendada esialgsel tasandil, võib osaline otsuse edasi kaevata järgmisele kõrgemale tasandile, nagu on määratletud käesoleva lisa alapunktis 10.3, ja lõpuks vaidlustada asjakohases kohtus.

               Kui kaebuse esitamise põhjus on mittevastavus õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele, kohaldatakse käesoleva lisa punktis 9 kirjeldatud tingimusi. Nagu on selgitatud käesoleva lisa alapunktis 10.2, põhinevad kaebuste vastuvõtmise, registreerimise ja käsitlemise menetlused käesolevas punktis loetletud põhimõtetel ning töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. Nimetatud menetluste raames määratakse muu hulgas kindlaks kaebustele vastamise tähtajad ning asjaomaste mehhanismide suhtes kohaldatavad läbipaistvuskriteeriumid. Kaebuste käsitlemise mehhanismidega seotud eeskirjad ja suunised ning võetud meetmed esitatakse lepingu rakendamise ühiskomiteele.

               Eespool kirjeldatud kaebuste käsitlemise mehhanismide abil dokumenteeritakse ja analüüsitakse korrakindlalt iga laekunud kaebust. ICF ja teised kaasatud asutused töötavad välja eraldi andmebaasi oma pädevusvaldkondadesse kuuluvate kaebuste dokumenteerimiseks ja jälgimiseks. Nimetatud andmebaas ühendatakse ICFi keskse kaebuste andmebaasiga, nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 9.

               Kaebuste käsitlemise mehhanismid põhinevad kõigi asjaomaste poolte vahelisel tihedal koostööl, eriti asutusega, kelle kohta on kaebus esitatud. Selleks sõlmib ICF käesoleva lepinguga seotud avaliku sektori asutustega koostöölepingud, mis hõlbustavad teabevahetust ja koostööd ning kaebuste käsitlemist ja uurimist, eelkõige tagades teabe edastamise juhul, kui kaebust ei esitata kohe pädevale asutusele.

               ICF sõlmib koostöölepingud ka kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kes on koordineeritud viisil huvitatud ICF poolt kaebuste käsitlemiseks, uurimiseks ja kaebuste uurimise kohta lõpparuannete avaldamiseks kasutatava mehhanismi toimimisest, ning täiendavad seeläbi ICFi ja teiste õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud avaliku sektori asutuste tööd.

               Kaebuste käsitlemise mehhanismide menetlused, suunised, nõuded ja hindamiskriteeriumid ning eespool nimetatud koostöölepingud töötatakse välja ja on kasutamisvalmis enne esimese FLEGT-litsentsi väljastamist.

               11.
                     ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISEGA SEOTUD KONSULTEERIMIS-, KAASAMIS- JA KOORDINEERIMISMEHHANISMID

               Puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamine nõuab kõigi osaliste kaasamist selgelt määratletud rollide ja kohustustega ning vastavalt neile seadustega antud pädevusele, et täielikult ära kasutada nende erialast pädevust ja vastastikust täiendavust.

               Et tagada osaliste, sidusrühmade, riigi, erasektori, kodanikuühiskonna ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste tõhus koordineerimine, kaasamine ning nendega konsulteerimine, nõustuvad nimetatud rühmad püüdlema konsensust põhiküsimustes, mis jäävad nende eri kohustustest ja pädevusvaldkondadest väljapoole.

               Asjakohane koordineerimine saab toimuda kahel vastastikku täiendaval tasandil – strateegilisel ja operatiivsel. Strateegilisel tasandil saab määratleda ühiseid kontrollimenetlusi, operatiivne tasand aga võimaldab neid menetlusi praktikas rakendada, ilma et eri osaliste kaasamine oleks mis tahes viisil piiratud.

               11.1
                     Lepingu rakendamise ühiskomitee

               Tegemist on Hondurase ja liidu kõrgeima koordineeriva asutusega, kes kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 19 ja X lisaga vastutab lepingu kohaldamise järelevalve ja seire eest, sealhulgas sõltumatu auditi juhtimise eest. Ühiskomitee hõlbustab ka lepinguosaliste vahelist dialoogi ja teabevahetust.

               Ühiskomiteesse peavad kuuluma Hondurase metsandussektori eri sidusrühmade, st avaliku ja erasektori, kodanikuühiskonna, Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste, kohalike kogukondade ning vajaduse korral ka muude rühmade esindajad.

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise osas vastutab ühiskomitee kõigi käesolevas lisas nimetatud ning lepinguosaliste poolt käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi ning rakendamise käigus kindlaks määratud kontrollidokumentide ja -menetluste loomise, kinnitamise ja järelevalve eest.

               Samuti kinnitavad lepinguosalised ühiskomitee kaudu käesoleva lepingu rakendamise ajakava, nagu on ette nähtud käesoleva lepingu artiklis 14. Lisaks käesolevas lisas kirjeldatud lisa- ja kõrvalmeetmete rakendamise ajakavale kirjeldatakse kõnealuses ajakavas ka lepinguosaliste poolt kokku lepitud käesoleva lepingu rakendamise etappe kuni esimese FLEGT-litsentsi väljastamiseni.

               11.2.
                     Tehniline komitee

               Tegemist on Hondurase kõrgeima koordineeriva asutusega, kuhu kuuluvad kõigi sidusrühmade, st avaliku sektori asutuste, erasektori, kodanikuühiskonna ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esindajad. Tehnilise komitee kohustused on järgmised:

               −
                     esitada lepingu rakendamise ühiskomiteele otsustamist hõlbustavat strateegilist teavet toetamaks käesoleva lepingu tulemuslikku rakendamist;

               −
                     jälgida käesoleva lepingu rakendamise protsesse vastavalt lepinguosaliste vahel kokku lepitud ajakavale;

               −
                     jälgida VIII lisas määratletud lisameetmetest kinnipidamist;

               −
                     hõlbustada dialoogi pidamist ja üksmeele saavutamist, tagades kõigi käesoleva lepinguga seotud osaliste kaasamise;

               −
                     mõjutada avaliku sektori asutusi ja teisi osalisi, et kiirendada käesoleva lepingu täitmisega seotud otsuste tegemist.

               11.3.
                     FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise institutsioonidevaheline sekretariaat (SIIAVA)

               Strateegilisel tasandil loob Hondurase riik asjakohase õigusaktiga FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise institutsioonidevahelise sekretariaadi (SIIAVA), kuhu kuuluvad õiguspärasuse tagamise süsteemiga seotud avaliku sektori osaliste esindajad. Sekretariaat hakkab tegelema õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamist võimaldava dialoogi ja koordineerimisega.

               Sekretariaadi kaudu koordineerivad avaliku sektori asutused oma tegevust käesoleva lepingu II ja V lisas sätestatud kontrollimehhanismide rakendamisel, tagades seeläbi seaduste kohaldamise õiguspärasuse määratluse ja õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud valdkondades.

               Asjaomastel asutustel peab olema õiguspärasuse tagamise süsteemi jälgimiseks ja rakendamiseks vajalik suutlikkus, ressursid ja vahendid, mistõttu peavad nad suurendama süsteemi kohaldamise eest vastutavate valitsusasutuste ja muude asutuste töötajate suutlikkust. Seepärast sisaldab VIII lisa sekretariaati käsitlevat eraldi lisameedet.

               Et kontrollida vastavushindamise tabelite näitajate ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuete täitmist ning jälgida nende kohaldamist, esitavad sekretariaati kuuluvad asutused sekretariaadile ja vajaduse korral tehnilisele komiteele regulaarselt aruandeid õiguspärasuse tagamise süsteemi arendamise ja rakendamise ning tekkinud raskuste kohta. Sekretariaat võtab neid õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste regulaarseid aruandeid ning samuti nende asutuste eri üksuste ja infosüsteemide kaudu õiguspärasuse tagamise süsteemi kohta laekuvaid andmeid ja teavet arvesse.

               Käesoleva lepingu II ja V lisas sätestatud nõuetega süstemaatiliste mittevastavuste kõrvaldamiseks, mis päädivad keskkonnakuritegudega, analüüsib sekretariaat ICFi ja teiste õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste muude mehhanismidega saavutatud tulemusi. Nimetatud mehhanismid hõlmavad liikuvaid üksusi ja alalisi kontrollpunkte, riiklikku institutsioonidevahelist julgeolekuüksust (FUSINA) ja institutsioonidevahelist keskkonnakuritegevuse vastast töökonda (FTIA), keda toetavad teiste seas riiklik ennetuspolitsei, keskkonnaprokuratuur, riigiprokuratuur ja Hondurase relvajõud.

               Peale selle võtab sekretariaat vastu ja arvestab sotsiaalse järelevalve aruandeid, mida koostavad CONADEH, CCF ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, ning eri osaliste esitatud kaebusi, mis käsitlevad õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimist ja mida süsteemi kaasatud avaliku sektori asutused ei ole lahendanud, nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 10. Nimetatud kaebusi käsitletakse viivitamata ja nõuetekohase hoolsusega ning neile vastatakse samuti viivitamata.

               Sekretariaati kuuluvatelt avaliku sektori esindajatelt saadud käesoleva lepingu ettevalmistamisel, korraldamisel ja rakendamisel aluseks võetava teabe esitab sekretariaat lepingu rakendamise ühiskomiteele ja tehnilisele komiteele. Sekretariaadi toimimise kord sätestatakse üksikasjalikumalt käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

               11.4.
                     Ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodetega kauplemise vastane riiklik strateegia (ENCTI) ning selle seosed käesoleva lepinguga

               Metsaseaduse artikli 18 lõikega 22 sätestatakse, et ICF peab välja töötama ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodetega kauplemise vastase riikliku strateegia (ENCTI) ning seda rakendama. Samuti peab ICF „kooskõlastama ja struktureerima metsandussektorit, kaitsealasid ja elusloodust esindavate organite tegevust, edendades kaasavat ja detsentraliseeritud haldamist“ (artikli 18 lõige 5).

               Kõiki muid asutusi ning samuti kodanikuühiskonna organisatsioone, metsaomanikke, erineva võimekuse ja lisandväärtuse määraga metsatööstuse esindajaid, kohalikke kogukondi, territoriaalkogusid, piirkondliku, omavalitsuste ja kohaliku tasandi nõuandekomisjone ning metsandussektoris osalevaid muude majandusharude esindajaid kutsub ICF üles osalema aktiivselt ENCTI rakendamisel.

               Käesoleva lepingu kontekstis aitab ENCTI rakendamine võidelda ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodetega kauplemise vastu ning annab ICFi käsutusse rakendusvahendi. ENCTI alusel saavutatud tulemused ja tehtud soovitused esitab ICF SIIAVA-le, kuhu kuuluvad mõlemasse protsessi kaasatud osalejad, ühendades seal oma jõupingutused, täiendades üksteist ning luues sünergiat metsandussektoris õigusrikkumiste vastu võitlemisel. Eriti olulise panuse annavad keskkonnaprokuratuur (FEMA), riigiprokuratuur, riiklik politsei, Hondurase relvajõud, kohtusüsteem, kohalikud omavalitsused ja Hondurase riiklik inimõiguste komisjon.

               Käesoleva lepinguga seotud asutuste vahelise koordineerimise tagajana analüüsib SIIAVA ICFi esitatud ENCTI rakendamise tulemusi eesmärgiga lahendada süstemaatilisi keskkonnakuritegusid ning määrata kindlaks asjaomaste asutuste kohustused ja neilt oodatavad tegevused. Samuti jagab SIIAVA teavet liikuvate üksuste ja alaliste kontrollipunktide toimimise ning riikliku institutsioonidevahelise julgeolekuüksuse ja institutsioonidevahelise keskkonnakuritegevuse vastase töökonna saavutatud tulemuste kohta.

               12.
                     SEKTORIS OSALEJATE ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISSE KAASAMISEKS LOODUD ERGUTUS-, TEAVITUS-, KAITSE- JA LEEVENDUSMEETMED

               Riigi metsandussektori juhtimine hõlmab mitut rasket ülesannet, mis on muu hulgas seotud metsandussektori arvukate ettevõtjate, sealhulgas väikeste ettevõtjate tegevuse õiguspärasuse tagamisega. Sellega seoses pakub õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamine võimalust nende probleemidega tegelemisel kaasata riiklikul tasandil tarneahelas osalejaid ning leida erimeetmeid kõigi osalejate õiguspärasuse edendamiseks, hõlbustades seeläbi käesoleva lepingu rakendamist.

               Vabatahtliku partnerluslepingu ettevalmistaval ja korralduslikul etapil rakendatakse õiguspärasuse tagamise süsteemi järk-järgult, seades esikohale ekspordiks mõeldud toodete õiguspärasuse tagamiseks vajalikud meetmed. Seda põhjusel, et paljud siseturule tootvad, eelkõige väiksemad ettevõtjad töötavad mitteametlikult ning tõenäoliselt vajavad rohkem aega, et täielikult täita riiklikke õiguspärasuse nõudeid ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid.

               Ehkki õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamist järk-järgult laiendatakse, alustatakse VIII lisas kavandatud tegevustega, mis keskenduvad siseturule, juba käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus, et hõlbustada kõigi Hondurase puidutootmise ettevõtjate järkjärgulist õigusnormidega vastavusse viimist. Asjaomased tegevused hõlmavad VIII lisas määratletud lisameetmeid õiguspärasusega seotud kitsaskohtade tuvastamiseks ja metsandussektori ettevõtjate suutlikkuse suurendamiseks.

               SIIAVA ja lepingu rakendamise ühiskomitee kaaluvad eri osalejate tõhusamaks õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisse kaasamiseks mõeldud lisameetmeid, mida kirjeldatakse dokumendis, mille koostamise eest vastutab ühiskomitee.

               1. liide

               Tarneahela lülid (männimets)

                        1. Toote identifitseerimine

                        2. Andmete avaldamine

                        3. Andmete kontrollimine

                        2.1. Tegevus ja vastutus

                        2.2. Avaldamisele kuuluvad andmed

                        3.1. Valideerimine

                        3.2. Kooskõlastav võrdlemine

                        1.
                              Puittoodete import

                        Toode identifitseeritakse ühtses tollideklaratsioonis ja tooteandmetega, mis esitatakse impordiarvel.

                        Importija esitab andmed iga saadetise ühtses tollideklaratsioonis ja impordiarvel.

                        Iga saadetise impordiarve ja ühtne tollideklaratsioon sisaldavad järgmist:

                        −
                              pitseri numbrit

                        −
                              päritolu

                        −
                              importija andmeid

                        −
                              toote (liigi) kirjeldust

                        −
                              kogust (kaalu ja/või mahtu)

                        −
                              tariifirubriiki

                        −
                              kasutatavat tolliprotseduuri

                        −
                              veokoodi

                        Tolliasutus kontrollib süstemaatiliselt saadetise lisadokumente ja võib füüsiliselt kontrollida kauba vastavust dokumentidele (ühtsele tollideklaratsioonile ja arvele) vastavalt tuvastatud riskitasemele.

                        Puittoodete import on tarneahela esimesi lülisid, mistõttu ei saa andmeid võrrelda eelmiste lülidega.

                        Märkused

                        −
                              Kehtestatakse asjakohane kord puittoodete impordi kontrollimiseks vastavalt CITESile (kehtestatakse koostöös tolliasutuse, SAG ja ICFiga).

                        −
                              Kasutatava tolliprotseduuriga määratakse kindlaks kauba lõplik sihtkoht ja selle määrab importija (nt vabatsoon, tolliladustamine, transiit või lõpptarbimine).

                        −
                              Veokoodiga määratletakse transpordivahend (tüüp, maht jne).

                        2.
                              Puittoodete transiit

                        Toode identifitseeritakse ühtses tollideklaratsioonis ja tooteandmetega, mis esitatakse impordiarvel.

                        Importija esitab andmed iga saadetise ühtses transiidideklaratsioonis ja arvel.

                        Iga saadetise arve ja ühtne transiidideklaratsioon sisaldavad järgmist:

                        −
                              pitseri numbrit

                        −
                              päritolu

                        −
                              importija andmeid

                        −
                              toote (liigi) kirjeldust

                        −
                              kogust (kaalu ja/või mahtu)

                        −
                              tariifirubriiki

                        −
                              kasutatavat tolliprotseduuri

                        −
                              veokoodi

                        Tolliasutus kontrollib süstemaatiliselt saadetise lisadokumente ja võib füüsiliselt kontrollida transpordivahendi vastavust dokumentidele (ühtsele transiidideklaratsioonile ja arvele) vastavalt tuvastatud riskitasemele.

                        Tolliasutus võrdleb riiki sisenemisel ühtsesse transiidideklaratsiooni märgitud andmeid riigist väljumisel ühtsesse transiidideklaratsiooni märgitud andmetega, kasutades elektroonilist rahvusvahelise kaubatransiidi (TIM) süsteemi

                        Märkused

                        −
                              Läbiveetavad puittooted ei tohi tarneahelasse siseneda.

                        −
                              Kehtestatakse asjakohane kord puittoodete impordi kontrollimiseks vastavalt CITESile (kehtestatakse koostöös tolliasutuse, SAG ja ICFiga).

                        −
                              Kasutatava tolliprotseduuriga määratakse kindlaks kauba lõplik sihtkoht ja selle määrab importija (nt vabatsoon, tolliladustamine, transiit või lõpptarbimine).

                        −
                              Veokoodiga määratletakse transpordivahend.

                        3.
                              Metsainventuur

                        (kogukonnarühmadele määratud riigimetsaalade puhul on maaomanik Hondurase riik ja majandamiskava omanik vastav kogukonnarühm).

                        3.1.
                              Metsamajandamiskavade kohased metsainventuurid iga-aastastes tegevuskavades

                        Iga-aastane tegevuskava sisaldab metsainventuur tulemusi iga raielangi kohta. Kohapeal tähistatakse iga langetamisele kuuluv puu värvimärgisega jalamil ja tüvel.

                        Metsamajandamiskava omanik esitab ICFile metsainventuuri tulemusi sisaldava iga-aastase tegevuskava kinnitamise taotluse.

                        Iga-aastases tegevuskavas esitatud metsainventuuri tulemused sisaldavad järgmist:

                        −
                              iga raielangi geograafilist asukohta ja pindala,

                        −
                              langetatavate puude arvu ning

                        −
                              väljaveetavat mahtu.

                        Kohapealse kontrolli käigus ICF:

                        −
                              kontrollib kohapeal piiritähiseid, võrreldes neid iga-aastases tegevuskavas loetletud raielankide geograafiliste kirjeldustega;

                        −
                              moodustab väljavedamisele kuuluvatest puudest valimi ja arvutab igalt raielangilt väljaveetava mahu, võrreldes seda iga-aastase tegevuskava taotluses esitatud andmetega.

                        ICF võrdleb iga-aastase tegevuskava taotluses esitatud andmeid kinnitatud metsamajandamiskava kohase raie ajakavaga.

                        Märkused

                        −
                              Iga-aastased tegevuskavad koostatakse metsamajandamiskavaga hõlmatud alade jaoks.

                        −
                              Raielank on iga-aastasele tegevuskavale vastav haldusüksus.

                        3.2.
                              Metsainventuuri tulemused agrometsandussüsteemi erikavade kohastes iga-aastastes raiekavades

                        Iga-aastases raiekavas sisalduvad metsainventuuri tulemused koos väljaveetavate mahtudega liikide kaupa. Kohapeal tähistatakse iga langetamisele kuuluv puu värvimärgisega jalamil ja tüvel.

                        Agrometsandussüsteemi erikava omanik esitab ICFile metsainventuuri tulemusi sisaldava iga-aastase raiekava kinnitamise taotluse.

                        Iga-aastases raiekavas esitatud metsainventuuri tulemused sisaldavad järgmist:

                        −
                              iga-aastase raiekavaga hõlmatud ala geograafilist asukohta ja pindala,

                        −
                              langetatavate puude arvu liikide kaupa ning

                        −
                              väljaveetavat mahtu liikide kaupa.

                        ICFi kohapealse kontrolli tulemusi võrreldakse iga-aastase raiekavaga, et kontrollida:

                        −
                              iga-aastase raiekavaga hõlmatud ala piiritähiseid,

                        −
                              langetatavate puude kogust liikide kaupa ning

                        −
                              väljaveetavat mahtu liikide kaupa.

                        ICF võrdleb iga-aastase raiekava taotluses esitatud andmeid kinnitatud agrometsandussüsteemi erikavas sisalduvate andmetega.

                        Märkused Iga-aastased raiekavad koostatakse agrometsandussüsteemi erikavaga hõlmatud alade jaoks.

                        3.3.
                              Metsainventuur päästekavades

                        Iga langetamisele kuuluv puu tähistatakse värvimärgisega jalamil ja tüvel.

                        Taotleja esitab metsainventuuri tulemused ICFile päästekava kinnitamise taotluses.

                        Päästekavas esitatud metsainventuuri tulemused sisaldavad iga puu kohta järgmist:

                        −
                              geograafilist asukohta,

                        −
                              mahtu ja

                        −
                              liiki.

                        ICFi kohapealse kontrolli tulemusi võrreldakse päästekava taotluses esitatud teabega, et kontrollida:

                        1)
                              päästetegevuse põhjendatust ja

                        2)
                              iga valimisse arvatud puu puhul:

                        −
                              geograafilist asukohta,

                        −
                              mahtu ja

                        −
                              liiki.

                        Metsainventuur on tarneahela esimesi lülisid, mistõttu ei saa andmeid võrrelda eelmiste lülidega.

                        Märkused

                        −
                              Päästekavaga antakse luba puude ülestöötamiseks, kui neid on kahjustanud loodusnähtused, kahjurid või haigused või need takistavad vajalikke ehitustöid.

                        −
                              ICFi suutlikkust kahjuripuhangute korral kontrollida kõiki päästekavade taotlusi suurendatakse. Selleks otstarbeks on VIII lisas ette nähtud lisameede.

                        3.4.
                              Metsainventuur taastamiskavades

                        Varasema raieloaga hõlmatud puude jäänuste tuvastamine.

                        Asjaomase varasema raieloa omanik esitab ICFile kasutuselevõtukava taotluse.

                        Kasutuselevõtukavas esitatud metsainventuuri tulemused sisaldavad järgmist:

                        −
                              varasema loaga hõlmatud ala geograafilist asukohta,

                        −
                              väljaveetavate toodete hinnangulist mahtu ja

                        −
                              liiki.

                        ICFi kohapealse kontrolli tulemusi võrreldakse kasutuselevõtukava taotluses esitatud teabega, et kontrollida:

                        1)
                              kasutuselevõtmise põhjendatust,

                        2)
                              varasema loaga hõlmatud ala geograafilist asukohta,

                        3)
                              väljaveetavate toodete hinnangulist mahtu ja

                        4)
                              liigilist kuuluvust.

                        ICF võrdleb kasutuselevõtukava taotluses esitatud andmeid varasema raieloa andmetega.

                        Märkused

                        −
                              Kasutuselevõtukavaga antakse luba alljärgnevate lubade alusel ülestöötatud puude jäänuste või kõrvaltoodete ülestöötamiseks: iga-aastased tegevuskavad, iga-aastased raiekavad, istandike sertifikaadid ja päästekavad.

                        3.5.
                              Metsainventuur ICFi sertifitseeritud metsaistandike ülestöötamiseks

                        Sertifitseeritud istandikul langetatavate puude täielik inventuur liikide kaupa. Iga langetamisele kuuluv puu tähistatakse värvimärgisega jalamil ja tüvel.

                        Metsaistandiku sertifikaadi omanik esitab metsainventuuri tulemused ICFile saadetavas raietaotluses.

                        Sertifitseeritud istandiku metsainventuuri tulemused sisaldavad:

                        −
                              sertifitseeritud istandiku geograafilist asukohta,

                        −
                              langetatavate puude kogust liikide kaupa ning

                        −
                              väljaveetavat mahtu liikide kaupa.

                        ICFi kohapealse kontrolli tulemusi võrreldakse sertifitseeritud istandiku raietaotluses esitatud andmetega, et kontrollida:

                        1)
                              sertifikaadi liiki,

                        2)
                              sertifitseeritud istandiku piiritähiseid,

                        3)
                              langetatavaid puid liikide kaupa,

                        4)
                              väljaveetavat mahtu liikide kaupa.

                        ICF võrdleb taotluses esitatud teavet kinnitatud metsaistandiku sertifikaadi andmetega.

                        Märkused

                        −
                              Istandike sertifikaate on kahte liiki: CPROTE (kaitseks) ja CPLANTA (ülestöötamiseks).

                        −
                              VIII lisa sisaldab sertifitseeritud istandike ülestöötamist reguleerivat lisameedet.

                        4.
                              Puude ülestöötamine, järgatud palkide tootmine ning metsas või kogumiskeskustes virnastamine

                        Raielangi piiritähised ja raietaotluses esitatud langetamisele kuuluvate puude andmed.

                        Iga-aastase tegevuskava, iga-aastase raiekava, päästekava, kasutuselevõtukava või metsaistandiku sertifikaadi omanik esitab raietaotluse ICFile.

                        Raietaotlus sisaldab:

                        −
                              raielangi geograafilist asukohta,

                        −
                              langetatavate puude arvu,

                        −
                              väljaveetavat mahtu,

                        −
                              teedevõrgu andmeid ja

                        −
                              virnade või kogumiskeskuste asukohta.

                        ICFi kohapealse kontrolli tulemusi võrreldakse raietaotluses esitatud teabega, et kontrollida:

                        1)
                              raielangi geograafilist asukohta,

                        2)
                              teedevõrgu andmeid,

                        3)
                              virnade või kogumiskeskuste asukohta,

                        4)
                              langetatud puude (kändude) valimi moodustamist.

                        ICF võrdleb ülestöötatud mahtu esitatud veolubade kohaselt heakskiidetud mahuga järk-järgult, kasutades puidu jälgitavuse IT-süsteemi (SIRMA) võrdlustööriistu.

                        Märkused

                        −
                              Kõigi metsainventuuri kohustusega hõlmatud metsaala liikide puhul peab kava/sertifikaadi omanik puude ülestöötamiseks esitama taotluse ja ICF selle rahuldama.

                        −
                              Virn või kogumiskeskus on koht, kus puittooted virnastatakse hilisemaks üleandmiseks.

                        5.
                              Ümarpuidu vedamine metsast metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetesse

                        Veoloal on esitatud mõõtmed, ühikute arv ja maht sõiduki kohta.

                        Raieloa omanik esitab veoloal transporditavate toodetega seotud teabe.

                        Veoloal esitatakse alljärgnev:

                        −
                              vedamise kuupäev

                        −
                              päritolu

                        −
                              sihtkoht ja vastuvõtja

                        −
                              raieloa registreerimisnumber

                        −
                              ühikute arv

                        −
                              kogumaht

                        −
                              vedaja ning

                        −
                              sõiduki registreerimisnumber.

                        Teedel läbiviidavate kontrollide käigus kontrollivad õiguskaitseametnikud, kas koorma sisu vastab veoloal esitatud andmetele.

                        ICF võrdleb raieloa omaniku deklareeritud veolube metsatoodete ettevõtete ja puiduladude deklareeritud veolubadega järk-järgult, kasutades puidu jälgitavuse IT-süsteemi (SIRMA) võrdlustööriistu.

                        Märkused

                        −
                              Teedel viivad kontrolle läbi ICF, politsei, PGR ja Hondurase relvajõud.

                        6.
                              Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtted

                        Päevased kogused kantakse tooteliikide kaupa tootmismahtude registrisse.

                        Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtte omanik esitab andmed igakuistes tootmisaruannetes, mis põhinevad tootmismahtude registril.

                        Igakuine tootmisaruanne sisaldab:

                        i)
                              ümarpuidu ja puittoodete esialgse inventuuri andmeid;

                        ii)
                              ümarpuidu ja puittoodete sisendkoguseid;

                        iii)
                              tootmismahtu puittoote liikide kaupa;

                        iv)
                              väljastatud (müüdud või üleantud) koguseid;

                        v)
                              ümarpuidu ja puittoodete lõpliku inventuuri andmeid.

                        Kohapealse kontrolli käigus kontrollib ICF metsatoodete ettevõtte igakuises tootmisaruandes esitatud teavet järgmisel viisil kogutud teabega:

                        1)
                              toodangu mahu arvutamine;

                        2)
                              olemasoleva mahu inventuuri andmete võrdlemine auditiandmetega.

                        ICF võrdleb igakuises tootmisaruandes esitatud ümarpuidu ja puittoodete sisendkoguseid raielubade omanike deklareeritud veolubade andmetega SIRMA kaudu.

                        7.
                              Töödeldud puittoodete transport

                        Veokirjas on üksikasjalikult kirjeldatud veetavad tooted sõiduki kaupa.

                        Vedaja esitab andmed sõiduki veokirjas.

                        Sõiduki veokirjas on esitatud:

                        −
                              veokirja number

                        −
                              vedamise kuupäev

                        −
                              päritolu

                        −
                              sihtkoht ja vastuvõtja

                        −
                              ühikute arv

                        −
                              kogumaht

                        −
                              vedaja

                        −
                              sõiduki registreerimisnumber

                        −
                              liigid

                        Teedel läbiviidavate kontrollide käigus kontrollivad õiguskaitseametnikud, kas koorma sisu vastab sõiduki veokirjas esitatud andmetele.

                        ICF võrdleb müüja deklareeritud sõiduki veokirjasid ostja deklareeritud sõiduki veokirjadega järk-järgult, kasutades puidu jälgitavuse IT-süsteemi (SIRMA) võrdlustööriistu.

                        Märkused

                        −
                              Veokiri kinnitatakse eelnevalt maksuameti (SAR) süsteemis.

                        −
                              Teedel viivad kontrolle läbi ICF, politsei, PGR ja Hondurase relvajõud.

                        8.
                              Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtted

                        Puittoodete töötlemise andmed kantakse tootmismahtude registrisse.

                        Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtte omanik esitab andmed igakuistes tootmisaruannetes, mis põhinevad tootmismahtude registril.

                        Igakuine tootmisaruanne sisaldab:

                        i)
                              puittoodete esialgse inventuuri andmeid,

                        ii)
                              puittoodete sisendkoguseid,

                        iii)
                              toodangu (puittoodete) mahtu,

                        iv)
                              väljastatud (müüdud või üleantud) puittoodete koguseid ning

                        v)
                              puittoodete lõpliku inventuuri andmeid.

                        Kohapealse kontrolli käigus kontrollib ICF metsatoodete teisese töötlemise ettevõtte igakuises tootmisaruandes esitatud teavet ICFi kogutud teabega:

                        1)
                              dokumenteeritud sisendkoguste, tootmismahtude ja müügimahtude läbivaatamine;

                        2)
                              olemasoleva mahu inventuur.

                        ICF võrdleb SIRMA kaudu metsatoodete ettevõtte igakuise tootmisaruande andmeid kinnitatud arvete ja veokirjade esitamise kohta müüjatelt laekunud aruannetes sisalduvate andmetega.

                        Kui puittooted saabuvad otse metsast, siis võrdleb ICF

                        metsatoodete ettevõtte igakuise tootmisaruande andmeid loa omaniku deklareeritud veolubade andmetega.

                        Märkused

                        −
                              SARi kinnitatud arve väljastatakse puittoodete müümisel ja see käib veokirjaga kaasas puittoodete transportimisel ühest tarneahela lülist teise kogu ahela ulatuses.

                        9.
                              Puiduladu

                        Puittoodete liikumise andmed kantakse sisend- ja väljundkoguste registrisse.

                        Puidulao omanik esitab andmed igakuistes sisend- ja väljundkoguste aruannetes, mis põhinevad sisend- ja väljundkoguste registril.

                        Igakuine sisend- ja väljundkoguste aruanne sisaldab:

                        i)
                              puittoodete esialgse inventuuri andmeid,

                        ii)
                              puittoodete sisendkoguseid,

                        iii)
                              väljastatud (müüdud või üleantud) puittoodete koguseid ning

                        iv)
                              puittoodete lõpliku inventuuri andmeid.

                        Kohapealse kontrolli käigus kontrollib ICF puidulao igakuises sisend- ja väljundkoguste aruandes esitatud teavet kogutud teabega järgmiselt:

                        1)
                              sisend- ja väljundkoguste registri läbivaatamine;

                        2)
                              olemasoleva mahu inventuur.

                        ICF võrdleb SIRMA kaudu puidulao igakuise sisend- ja väljundkoguste aruande andmeid SARi kinnitatud arvete ja veokirjade esitamise kohta müüjatelt laekunud aruannetes sisalduvate andmetega.

                        Kui puittooted saabuvad otse metsast, siis võrdleb ICF puidulao igakuise sisend- ja väljundkoguste aruande andmeid raieloa omaniku deklareeritud veolubade andmetega.

                        Märkused

                        −
                              SARi kinnitatud arve väljastatakse puittoodete müümisel ja see käib veokirjaga kaasas puittoodete transportimisel ühest tarneahela lülist teise kogu ahela ulatuses.

                        10.
                              FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamine

                        FLEGT-litsentsi ja H-Legali litsentsi taotlustega hõlmatud kauba deklareerimine.

                        Eksportija esitab FLEGT-litsentsi või H-Legali litsentsi taotluse ja õiguspärasuse tõendi taotluse ICFi litsentside väljastamise üksusele.

                        Taotlus sisaldab järgmisi andmeid eksporditavate puittoodete kohta:

                        −
                              puidu või puittoodete kaubanduslikku nimetust

                        −
                              HSi koodi

                        −
                              liigi teaduslikku ja tavanimetust

                        −
                              mahtu (m3) ja netokaalu (kg)

                        −
                              ühikute arvu ning

                        −
                              eritunnuseid

                        Litsentside väljastamise üksus annab õiguspärasuse kontrollimise üksusele korralduse kontrollida SIRMA või mõne muu süsteemi kaudu, kas ettevõtja ja kõik saadetises sisalduvad tooted vastavad õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele.

                        ICF võrdleb FLEGT-litsentsi ja H-Legali litsentsi taotlustes:

                        − metsatoodete esmase või teisese töötlemise ettevõtete esitatud andmeid igakuiste tootmisaruannete, veolubade ja veokirjade andmetega;

                        − puidulao esitatud andmeid igakuise sisend- ja väljundkoguste aruande, veolubade ja veokirjade andmetega.

                        Märkused.

                        −
                              SIRMA süsteemis töötatakse välja võrdlustööriistad liidu turu puhul FLEGT-litsentsi taotluste ja muude turgude puhul H-Legali litsentsi taotluste kontrollimiseks.

                        11.
                              Puittoodete eksport

                        Toode identifitseeritakse ühtses tollideklaratsioonis ning tooteandmetega, mis esitatakse SARi kinnitataval ekspordiarvel ja Hondurase keskpanga ekspordideklaratsioonil.

                        Eksportija esitab tollimaakleri kaudu iga saadetise kohta ühtse tollideklaratsiooni, SARi kinnitatud ekspordiarve ja Hondurase keskpanga ekspordideklaratsiooni.

                        Taotlustoimik sisaldab iga saadetise kohta järgmist:

                        −
                              SARi kinnitatud ekspordiarvet

                        −
                              ühtset tollideklaratsiooni

                        −
                              Hondurase keskpanga ekspordideklaratsiooni

                        −
                              FLEGT-litsentsi liitu eksportimise korral

                        −
                              litsentside väljastamise üksuse väljastatud H-Legali litsentsi liiduvälisele turule eksportimise korral

                        Tolliasutus kontrollib süstemaatiliselt, kas eksporditaotluses sisalduvad dokumendid on omavahel kooskõlas.

                        Tolliasutus kontrollib dokumendi (FLEGT-litsentsi või H-Legali litsentsi) autentsust IT-süsteemides (SIRMA ja TIM).

                        Märkused

                        −
                              Töötatakse välja tööriistad rahvusvahelise kaubatransiidi süsteemi (TIM) ja puidu jälgitavuse IT-süsteemi vahel andmete võrdlemiseks, et kontrollida Euroopa turu puhul FLEGT-litsentside ja muude turgude puhul H-Legali litsentside väljastamist.

                        12.
                              Puittoodete konfiskeerimine

                        MP väljastatav konfiskeerimiskäsk, millega käib kaasas puittoodete andmeid sisaldav eksperdiarvamus.

                        ICF konfiskeerib puittooted julgeolekujõudude (riikliku ennetuspolitsei ja Hondurase relvajõudude) toel.

                        MP, kellele osutab tehnilist abi ICF, valmistab viivitamata ette esialgse tõendusmaterjali ja väljastab eksperdiarvamuse.

                        Eksperdiarvamus sisaldab järgmist:

                        −
                              puittoote kaubanduslikku väärtust,

                        −
                              puittoote omadusi,

                        −
                              päritolukohta, kui see on teada, ja

                        −
                              puittoote kvaliteeti või seisundit.

                        MP väljastatav konfiskeerimiskäsk sisaldab järgmist:

                        −
                              õigusrikkuja nime,

                        −
                              kogust (kaalu ja/või mahtu)

                        −
                              liigilist kuuluvust ja

                        −
                              tüüpi.

                        ICF kontrollib üleantud puittoote vastavust MP väljastatud eksperdiarvamusele.

                        ICF võrdleb konfiskeerimiskäsus sisalduvat teavet esitatud teabe ning omaniku ja päritoluga seotud muu teabega, kasutades puidu jälgitavuse IT-süsteemi (SIRMA) võrdlustööriistu.

                        Märkused

                        −
                              Konfiskeeritud puittooted ei tohi tarneahelasse siseneda.

                        −
                              SIRMA sisaldab moodulit, mis võimaldab kasutajatel salvestada konfiskeeritud puidu veoload.

                        −
                              Konfiskeeritud puittoodete käsitlemist kirjeldatakse käesoleva lisa alapunktis 7.6.

               2. liide

               Tarneahela lülid (laialehised metsad)

                        0 Kriitilised kontrollpunktid

                        1. Toote identifitseerimine

                        2. Andmete avaldamine

                        3. Andmete kontrollimine

                        2.1. Tegevus ja vastutus

                        2.2. Avaldamisele kuuluvad andmed

                        3.1. Valideerimine

                        3.2. Kooskõlastav võrdlemine

                        1.
                              Puittoodete import

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        2.
                              Puittoodete transiit

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        3.
                              Metsainventuur

                        (Kogukonnarühmadele määratud riigimetsaalade puhul on maaomanik Hondurase riik ja majandamiskava omanik vastav kogukonnarühm.)

                        3.1.
                              Metsamajandamiskavade kohased metsainventuurid iga-aastastes tegevuskavades

                        Metsainventuuri tulemused iga aastase raielangi kohta, mis esitatakse iga-aastases tegevuskavas. Kohapeal iga langetamisele kuuluv puu nummerdatakse ning tähistatakse värvimärgisega jalamil ja tüvel.

                        Metsamajandamiskava omanik esitab ICFile taotluse iga-aastase tegevuskava kinnitamiseks, milles on iga aastase raielangi puhul esitatud metsainventuuri tulemused kõigi väljaveetavate puude kohta.

                        Iga-aastases tegevuskavas sisalduvad metsainventuuri tulemused hõlmavad mahtude tabelit, milles esitatakse iga puu kohta järgmised andmed:

                        −
                              puu number,

                        −
                              maht ja

                        −
                              liik.

                        Kohapealse kontrolli käigus moodustab ICF märgistatud puudest valimi ja kontrollib selle vastavust iga-aastase tegevuskava taotlusega.

                        Iga identifitseeritud puu puhul kontrollib ICF järgmist:

                        −
                              numbrit,

                        −
                              mahtu ja

                        −
                              liiki.

                        ICF võrdleb iga-aastase tegevuskava taotluses esitatud andmeid kinnitatud metsamajandamiskava kohase raie ajakavaga.

                        Märkused

                        −
                              Iga-aastased tegevuskavad koostatakse metsamajandamiskavaga hõlmatud alade jaoks.

                        −
                              Raielank on iga-aastasele tegevuskavale vastav haldusüksus.

                        3.2.
                              Metsainventuuri tulemused agrometsandussüsteemi erikavade kohastes iga-aastastes raiekavades

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Märkused

                        −
                              Iga-aastased raiekavad koostatakse agrometsandussüsteemi erikavaga hõlmatud alade jaoks.

                        3.3.
                              Metsainventuur päästekavades

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Märkused.

                        −
                              Päästekavaga antakse luba puude ülestöötamiseks, kui neid on kahjustanud loodusnähtused, kahjurid või haigused või need takistavad vajalikke ehitustöid.

                        3.4.
                              Metsainventuur kasutuselevõtukavades

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Märkused

                        −
                              Kasutuselevõtukavaga antakse luba alljärgnevate lubade alusel ülestöötatud puude jäänuste või kõrvaltoodete ülestöötamiseks:

                        −
                              iga-aastased tegevuskavad, iga-aastased raiekavad, istandike sertifikaadid ja päästekavad.

                        3.5.
                              Metsainventuur ICFi sertifitseeritud metsaistandike ülestöötamiseks

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Märkused

                        −
                              Istandike sertifikaate on kahte liiki: CPROTE (kaitseks) ja CPLANTA (ülestöötamiseks).

                        −
                              VIII lisa sisaldab sertifitseeritud istandike ülestöötamist reguleerivat lisameedet.

                        4.
                              Puude ülestöötamine ning ümarpuidu ja saetud puidu tootmine

                        Raielangi piiritähised ja raietaotluses esitatud langetamisele kuuluvate puude andmed.

                        Iga-aastase tegevuskava, iga-aastase raiekava, päästekava, kasutuselevõtukava või metsaistandiku sertifikaadi omanik esitab raietaotluse ICFile.

                        Raietaotlus sisaldab:

                        −
                              raielangi geograafilist asukohta,

                        −
                              ülestöötatavate puude geograafilist asukohta,

                        −
                              langetatavate puude arvu,

                        −
                              väljaveetavat mahtu ja

                        −
                              virnade geograafilist asukohta.

                        ICF võrdleb kontrollkäikude tulemusi raietaotluses esitatud teabega, et kontrollida:

                        1)
                              raielangi geograafilist asukohta,

                        2)
                              ülestöötatud puude valimit (arvu, liiki).

                        ICF võrdleb ülestöötatud mahtu esitatud veolubade kohaselt heakskiidetud mahuga järk-järgult, kasutades puidu jälgitavuse IT-süsteemi (SIRMA) võrdlustööriistu.

                        Märkused

                        −
                              Kõigi inventuurikohustusega hõlmatud metsaala liikide puhul peab kava/sertifikaadi omanik puude ülestöötamiseks esitama taotluse ja ICF selle rahuldama.

                        −
                              Mahagoni ja seedri ülestöötamise puhul nõutakse vastavust loodusmetsadest pärineva mahagoni- ja seedripuidu järelevalveahela rakendamist käsitleva ministri otsuse ICF-047-2011 sätetele.

                        5.
                              Saetud puidu transport metsast ajutistesse kogumiskeskustesse

                        Osa metsaraie ettevõtjaid kasutab saetud puidu metsast ajutistesse kogumiskeskustesse vedamiseks kohalikke transpordisüsteeme (nt inimtööjõudu, jõgesid või loomi), sest puuduvad sõidukite jaoks sobivad teed.

                        VIII lisas sisalduva lisameetmega sätestatakse erieeskirjad, mis reguleerivad transporti metsast kogumiskeskusesse (nt mööda jõge või muuladega).

                        6.
                              Puidu ladustamine kogumiskeskustes

                        Transporditav puit ladustatakse kogumiskeskuses ja igat liiki puidu maht registreeritakse. Seda teavet kasutatakse ICFilt veolubade taotlemisel.

                        VIII lisas sisalduva lisameetmega sätestatakse erieeskirjad, mis reguleerivad kogumiskeskuses ladustamist.

                        7.
                              Ümarpuidu ja saetud puidu transport ajutistest kogumiskeskustest

                        Sama, mis 5. lüli puhul.

                        Sama, mis 5. lüli puhul.

                        Sama, mis 5. lüli puhul.

                        Sama, mis 5. lüli puhul.

                        Sama, mis 5. lüli puhul.

                        Märkused

                        −
                              Teedel viivad kontrolle läbi ICF, politsei, PGR ja Hondurase relvajõud.

                        −
                              Ajutistest kogumiskeskustest või metsas asuvatest virnadest transporditavat saetud puitu loetakse tooraineks ja seda transporditakse saetud puidu veoloa alusel.

                        −
                              See lüli lõpetab tarneahela juhul, kui ümarpuidu või saetud puidu ostab lõpptarbija.

                        −
                              VIII lisas sisalduva lisameetmega luuakse erieeskirjad, millega kehtestatakse metsast kogumiskeskusesse transportimise (nt mööda jõge või muuladega) ja kogumiskeskustes ladustamise puhul rakendatavad kontrollimismehhanismid.

                        −
                              Ajutised kogumiskeskused asuvad maanteed või jõge mööda ligipääsetavates strateegilistes kohtades kas metsas või väljaspool seda.

                        8.
                              Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtted

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        9.
                              Töödeldud puittoodete transport

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Märkused

                        −
                              Veokiri kinnitatakse eelnevalt maksuameti (SAR) süsteemis.

                        −
                              Teedel viivad kontrolle läbi ICF, politsei, PGR ja Hondurase relvajõud.

                        −
                              Töödeldud puit tähendab metsatoodete ettevõtja poolt töödeldud puitu, mis ei hõlma ajutistes kogumiskeskustes või metsas virnas ladustatavat saetud puitu.

                        10.
                              Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtted

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        11.
                              Puiduladu

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        12.
                              FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamine

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        13.
                              Puittoodete eksport

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        14.
                              Puittoodete konfiskeerimine

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

                        Sama, mis männimetsa puhul.

               ________________

               VI LISA

               Sõltumatud auditid

               1.
                     SISSEJUHATUS

               Käesolevas lisas kirjeldatakse Hondurase metsatoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi (Sistema para Asegurar la Legalidad de los Productos Forestales de Honduras) sõltumatu auditi
                  8
                läbiviimise korda käesoleva lepingu alusel.

               Sõltumatu auditi käigus kontrollitakse, kas õiguspärasuse tagamise süsteemi raames metsatoodete raie, impordi, töötlemise, veo ja kaubanduse seaduslikkuse tõendamisel rakendatavad mehhanismid toimivad ning vastavad tarneahela nõuetele ja FLEGT-litsentse väljastava asutuse kehtestatud eeskirjadele.

               Käesolevas lisas esitatakse ülesannete nimekiri ning teabe kogumist ja aruandlust käsitlevad juhised. Samuti kirjeldatakse sõltumatu audiitori kvalifikatsiooninõudeid ja määratakse kindlaks esmased teabeallikad.

               2.
                     EESMÄRGID

               Sõltumatu auditi eesmärgid:

               a)
                     hinnata õiguspärasuse tagamise süsteemi tõhusust ja tulemuslikkust; ning

               b)
                     teha ettepanekuid süsteemi rakendamise kohandamiseks vastavalt vajadusele.

               3.
                     ÜLESANDED

               Sõltumatu auditi käigus hinnatakse õigusaktidele vastavust kõigis aspektides, mida käsitletakse II, IV ja V lisas (õiguspärasuse tagamise süsteem).

               Olulise tähtsusega on kontrollid, mis tagavad, et õiguspärasuse määratlust järgitakse praktikas, et väärtusahela tooted on jälgitavad ja et enne FLEGT-litsentsi väljastamist viiakse läbi kontroll. Kasutatav meetod peab põhinema tõenditel ning hõlmama dokumentide kontrolli ja kohapealseid kontrollkäike.

               Sõltumatu audiitori eriülesanded:

               a)
                     kontrollida, et süsteemid toimiksid tulemuslikult ja et ülestöötatav, transporditav, töödeldav ja kaubeldav puit, sealhulgas imporditud puit, vastaks õigusnõuetele. Samuti kontrollib audiitor puidu ülestöötamiseks loa andmist, Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste õiguste kaitset, tööhõive ja -turvalisuse kohustuste täitmist, transporti, töötlemist, kaubandust ning maksude, tasude ja tariifide maksmist käsitlevate õigusnõuete täitmist;

               b)
                     kontrollida, et jälgitavus, mis on õiguspärasuse tagamise süsteemi tähtis osa, on nõuetekohane ja toimib rahuldavalt, kinnitades, et nõudeid täidetakse alates ülestöötamisele eelnevatest toimingutest kuni ekspordini või müügini siseturul;

               c)
                     hinnata ICFi õiguspärasuse kontrolli üksuse ja muude kontrollimisel osalevate seotud valitsusasutuste tegevust ja tulemuslikkust õiguspärasuse kontrollimisel, et tagada õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuete täitmine;

               d)
                     hinnata süsteemi, mis on loodud eesmärgiga tagada, et ICFi FLEGT-litsentside väljastamise üksus annaks FLEGT- või H-Legali litsentse välja ainult saadetistele, mida toodetakse, töödeldakse, transporditakse ja eksporditakse vastavushindamise tabelite kõiki indikaatoreid ja õiguspärasuse tagamise süsteemi kõiki nõudeid täites;

               e)
                     hinnata FLEGT- ja H-Legali litsentside kehtivuse määramise protsessi eesmärgiga tagada, et litsentside kontrollimise süsteem toimib tõhusalt, see ei tekita tarbetuid viivitusi ega koorma litsentsiomaniku;

               f)
                     hinnata, kuidas pädevad asutused käsitlevad rikkumisi, millest on teatatud, ja kas neid käsitletakse viivitamata;

               g)
                     hinnata tegevuse käigus avastatud puuduste kõrvaldamiseks võetavate meetmete tulemuslikkust;

               h)
                     määrata kindlaks õiguspärasuse tagamise süsteemi üldised puudused ja nõrgad kohad, uurides jälgitavuse süsteemi toimimist, FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamise etappide õigusnõuetele vastavust ja nende õiguspärasuse kontrollimist ning mõju õiguspärasuse tagamise süsteemi usaldusväärsusele;

               i)
                     kontrollida ja hinnata õiguspärasuse tagamise süsteemis või muudes hiljem vastuvõetud süsteemides kirjeldatud kaitsemeetmete rakendamist ning anda soovitusi;

               j)
                     kirja panna ja esitada oma tähelepanekud, sealhulgas järeldused ja soovitused, lepingu rakendamise ühiskomiteele, kes vastutab nende sõltumatute auditiaruannete korrapärase avaldamise eest.

               4.
                     METOODIKA: TEABE KOGUMISE JA HINDAMISE NING ARUANDLUSE MEETODID

               Sõltumatu auditi läbiviimise eest vastutab sõltumatu asutus, kelle puhul on tõendatud, et ta täidab oma ülesandeid professionaalselt ja usaldusväärselt. Auditeerimisasutus koostab menetluskorra käsiraamatu, milles kirjeldab lühidalt teabe kogumise, tõendite hindamise ja aruandluse meetodeid. Esitatud käsiraamatu vaatab läbi ja kiidab heaks lepingu rakendamise ühiskomitee.

               Auditeerimisasutus peab kasutama nimetatud käsiraamatus kehtestatud menetlusi oma eri tegevuste läbiviimiseks, mis hõlmavad muu hulgas kontrollkäike ja uurimisi, et saada sidusrühmadelt tagasisidet, dokumenteerida oma järeldusi ja soovitusi ning koostada aruanded ühiskomiteele, kes need seejärel avaldab.

               4.1.
                     Töögraafik

               a)
                     FLEGT-litsentsimissüsteemi esimesel tegevusaastal viib sõltumatu auditeerimisasutus läbi järkjärgulise interaktiivse auditi.

               b)
                     Järgmisel kahel aastal auditeerib auditeerimisasutus õiguspärasuse tagamise süsteemi vähemalt kord aastas. Seejärel hindavad lepinguosalised, kas ka edaspidi tuleks audit läbi viia igal aastal.

               c)
                     Auditeerimisasutus võib korraldada ka plaaniväliseid auditeid ja kohapealseid kontrolle või korraldada neid ühe lepinguosalise taotlusel.

               4.2.
                     Töö ulatus

               a)
                     Sõltumatu auditeerimisasutuse tegevus hõlmab õiguspärasuse tagamise süsteemi kõiki aspekte, sealhulgas vastavust õiguspärasuse määratlusele, jälgitavuse süsteemi, kontrolle ja litsentseerimist ning kõiki valitsuse heakskiidetud sertifitseerimisskeeme, millega tõendatakse vastavust õiguspärasuse tagamise süsteemile.

               b)
                     Auditeerimisasutus kontrollib õiguspärasuse tagamise süsteemi eri tahkude eest vastutavate avaliku sektori asutuste ja eraettevõtete vastavust näitajatele.

               c)
                     Sõltumatu auditeerimisasutus peab kontrollima süsteeme, mida liidu pädevad asutused rakendavad Hondurases väljastatud FLEGT-litsentside kontrollimiseks.

               4.3.
                     Tõendite kogumine

               Sõltumatu auditi käsiraamatus kirjeldatakse tõendite kogumise menetlusi ja toiminguid, sealhulgas kontrollkäike, uurimisi, küsitlemisi, dokumenteerimist ning seda, kuidas sõltumatu audiitor vastab kaebustele.

               4.4.
                     Hindamine

               Sõltumatu auditeerimisasutus tagab kontrollimise käigus, et tõendeid hinnatakse kooskõlas ISO 19011 või samaväärse standardiga, mille on heaks kiitnud lepingu rakendamise ühiskomitee.

               4.5.
                     Auditeerimissüsteemid

               Auditi tõendite dokumenteerimisel eesmärgiga tuvastada õiguspärasuse tagamise süsteemi mis tahes osas esinevaid puudusi ja rikkumisi ning võetud parandusmeetmete jälgimisel teeb sõltumatu audiitor järgmist:

               a)
                     dokumenteerib auditeerimistõendid nõuetekohaselt koos üksikasjadega õiguspärasuse tagamise süsteemi täitmise ja mittetäitmise ning süsteemi nõuetele vastavuse ja mittevastavuse juhtumite kohta;

               b)
                     dokumenteerib ja hindab riskihinnangu alusel moodustatud valimit, mis hõlmab avastatud juhtumeid, kus esineb õiguspärasuse tagamise süsteemi eri tahkude mittetäitmist või mittevastavust süsteemi nõuetele, sealhulgas FLEGT-litsentside väljastamise nõuetele, ning dokumenteerib ja hindab mittetäitmise või mittevastavuse kõrvaldamiseks võetud meetmeid;

               c)
                     dokumenteerib õiguspärasuse tagamise süsteem nõrgad kohad ja lüngad, tuvastades valdkonnad, mida tuleb parandada;

               d)
                     dokumenteerib asjaomaste poolte, sealhulgas ICFi ning õiguspärasuse tagamise süsteemi muude tahkude eest vastutavate teiste avaliku sektori asutuste ja eraasutuste rakendatavate kõikide parandusmeetmete tulemuslikkuse ning annab sellele hinnangu;

               e)
                     hindab kaitsemeetmete rakendamist ja nende järgimist.

               5.
                     ARUANDED JA NENDE LEVITAMINE

               5.1.
                     Sõltumatu auditeerimisasutus koostab oma aruanded lepingu rakendamise ühiskomiteega kokku lepitud vormis ja korra alusel. Auditeerimisasutus peab:

               a)
                     esitama oma tegevusaruanded vastavalt ühiskomiteega kokkulepitud töögraafikule;

               b)
                     koostama oma aruanded kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimispõhimõtetega vastavalt ühiskomiteega sõlmitud kokkuleppele;

               c)
                     esitama kõik aruanded ühiskomiteele, kes seejärel kommenteerib neid;

               d)
                     koostama ühiskomitee kommentaare arvesse võttes lõpparuanded.

               5.2.
                     Ühiskomitee poolt heaks kiidetud aruandeid loetakse avalikeks dokumentideks ja need tuleb avaldada lepinguosaliste veebisaitidel.

               6.
                     TEABEALLIKAD

               Esmased teabeallikad on muu hulgas dokumentide läbivaatamine, kohapealsed kontrollkäigud ning konsultatsioonid ja kohtumised asjaomaste sidusrühmadega, kes on loetletud vastavushindamise tabelites (II lisa).

               Hondurase valitsus ja liit tagavad, et auditeerimisasutusel on juurdepääs kogu vajalikule teabele, sealhulgas audiitori poolt asjakohasteks peetavatele dokumentidele ja andmebaasidele, eelkõige nendele, mida on vaja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuete täitmise kontrollimiseks loodud süsteemide tõhususe hindamiseks. See hõlmab ka juurdepääsu teabele, mille on koostanud ja/või mida hoiavad avaliku sektori asutuste allasutused ja ametid ning ka asjaomaste avaliku sektori asutuste palgatud eraasutused.

               Auditeerimisasutusel on samuti täielik juurdepääs kõikidele metsamajandamisaladele nii metsamajandamistööde toimumise ajal kui ka enne ja pärast neid. See hõlmab juurdepääsu raieloaga metsadele, metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetele, töötleva tööstuse ettevõtetele, puiduladudele ja ekspordipunktidele. Kirjeldatud ulatuslik juurdepääs on mõeldud selleks, et sõltumatu audiitor saaks tuvastada õiguspärasuse tagamise süsteemis ükskõik kus esinevaid nõrkusi.

               Eelkõige on auditeerimisasutusel juurdepääs valitsusasutustele, muudele asutustele, mille valitsus on määranud või palganud õiguspärasuse tagamise süsteemi mis tahes osaga seotud ülesannete täitmiseks, ning muudele pooltele, kellelt võib saada asjaomast teavet. Need on muu hulgas järgmised:

               6.1.
                     Hondurase valitsus ja valitsuse määratud asutused

               a)
                     ICF V lisas nimetatud reguleerivate asutuste kaudu; ICFi peasekretariaat ning piirkondlikud ja kohalikud metsandusametid, kes on seotud käesoleva lepinguga hõlmatud metsandustegevuse eri tahkudega;

               b)
                     sõltumatu metsaseirele spetsialiseerunud asutus, kes väljastab aruandeid tootmisahela eri osade seiretegevuse kohta, mida ta viib ellu riigi tasandil;

               c)
                     V lisas nimetatud avaliku sektori asutused ja nende allasutused, kes on kaasatud õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisse ja õiguskaitsesse, näiteks MiAmbiente, SAG, MP ja kõrgem kontrollikoda, sealhulgas ICFi siseauditi osakond, SEFIN, INA, IP, SAR, IHSS ja STSS.

               6.2.
                     Kodanikuühiskond, kohalikud kogukonnad ning Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad

               a)
                     Kohalikud, riiklikud, piirkondlikud ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid, mis on kaasatud metsandustegevuse järelevalvesse Hondurases.

               b)
                     Kogukonnad ja üksikisikud, kes on kaasatud metsandustegevuse juhtimisse.

               c)
                     Kogukondlikud metsamajandamise organid, näiteks riigi, departemangude, omavalitsuste ja kogukondade tasandil osalevad nõuandekomisjonid ning muud metsandussektori eri tahkudega seotud asutused.

               d)
                     Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste organisatsioonid.

               6.3.
                     Muud allikad

               −
                     Metsandusettevõtted

               −
                     Agrometsandusrühmad

               −
                     Metsaomanikud

               −
                     Akadeemilised asutused

               −
                     Kohalikud asutused (omavalitsused, veeteede ametid, fondid jne)

               −
                     Eraõiguslikud metsa sertifitseerimise asutused ja eraõiguslikke sertifitseerimisprotsesse käsitlevate aruannete tulemused

               −
                     Riiklik metsanduse assotsiatsioon

               −
                     Metsatoodete importijad ja eksportijad

               −
                     Sidusrühmad, kes registreerivad kaebusi või taotlevad õiguspärasuse tagamise süsteemi mõne tahu plaanivälist auditit

               −
                     Muud allikad, mida sõltumatu audiitor peab asjakohaseks

               7.
                     NÕUTAV KVALIFIKATSIOON

               Sõltumatu auditeerimisasutuse kandidaat peab üles näitama erialast kohusetunnet, ning tal peab olema sarnaste auditite tegemise tõendatud kogemus ja suutlikkus läbi viia süstemaatilist analüüsi. Auditeerimisasutus peab olema usaldusväärne ning tegutsema sõltumatult Hondurase ettevõtetest ja asutustest, millel on metsandussektoris äriline või regulatiivne roll.

               Auditeerimisasutuse kandidaadi ülesanne on tagada, et tema töötajad teatavad igast võimalikust huvide konfliktist, ja kõnealuste konfliktide esinemise korral selgitada, millised meetmed ta võtab nende leevendamiseks. Lisaks peab auditeerimisasutuse kandidaat vastama järgmistele nõuetele:

               a)
                     tal peab olema ISO 17021
                  9
                või muu samaväärse standardi nõuetele vastav dokumenteeritud sisemine kvaliteedijuhtimissüsteem ja ta peab läbi viima auditeid kooskõlas ISO 19011
                  10
                või muule samaväärsele standardile vastavate menetlustega;

               b)
                     tal peab olema juhtimissüsteemide auditeerimise kogemus;

               c)
                     tal peab olema meetod ja mehhanism kaebuste või vaidluste läbipaistvaks käsitlemiseks;

               d)
                     tal peab lisaks auditeerimisoskustele olema mitmekülgsed oskused, eelistatavalt metsamajandamise valdkonnas, ning piisavad teadmised ja piisav sarnaste ülesannete täitmise kogemus mujal maailmas, eelistatavalt Ladina-Ameerikas;

               e)
                     ta peab tõendama, et tal on ekspertide töörühm, kellel on Hondurases või mujal Ladina-Ameerikas saadud kogemusi. Tuleb edendada piirkonna ekspertide kaasamist paralleelselt rahvusvaheliste ekspertide kasutamisega;

               f)
                     tal peavad olema põhjalikud teadmised kaubanduslikust metsandussektorist, eelistatavalt Kesk-Ameerika metsandussektorist;

               g)
                     tal peavad olema töötajad, kellel on teadmised metsanduse eri valdkondades, sealhulgas metsamajandamise, töötlemise, jälgitavuse ning puidu ja puittoodete rahvusvahelise kaubanduse vallas.

               Sõltumatu audiitor võib kaaluda partnerluse või ühisettevõtte loomist Hondurase organisatsiooniga.

               8.
                     VALIKUMENETLUS JA INSTITUTSIOONILINE RAAMISTIK

               Sõltumatu auditeerimisasutus värvatakse riigisisestele ja rahvusvahelistele pakkujatele avatud võistupakkumise alusel vastavalt Hondurase seadustele. Lepingu rakendamise ühiskomitee võib vastavalt pakkumismenetlusega seotud vajadustele ülalnimetatud kvalifikatsiooninõuete alusel koostada üksikasjalikumad kvalifikatsiooninõuded. Sõltumatu auditeerimisasutuse värbamise algatamine ja ühiskomitee soovituste alusel sõltumatu audiitori väljavalimine on Hondurase valitsuse ülesanne.

               Pakkumuste hindamine peab olema läbipaistev ja kõiki sidusrühmi tuleb teavitada kohaldatavatest kriteeriumidest. Hondurase määratud üksus, kes on ühiskomitee liige, allkirjastab pärast liiduga konsulteerimist õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitoriga lepingu. Võistupakkumisel osalejate suhtes rakendatud nõuetekohase hoolsuse menetlus ja pakkumuste hindamise aruanne avalikustatakse.

               9.
                     MUUD KOHUSTUSED

               Käesolevas punktis käsitletakse väljavalitud sõltumatu audiitori täiendavaid kohustusi, mis hõlmavad alljärgnevat.

               9.1.
                     Kättesaadavus

               Lepingulisel sõltumatul audiitoril peaks olema Hondurases kontaktpunkt või esindaja, et ta oleks kättesaadav valitsusele, erasektorile, kodanikuühiskonna organisatsioonidele, Hondurase põlisrahvastele ja Aafrika päritolu rahvastele ning teistele sidusrühmadele.

               9.2.
                     Suutlikkuse suurendamine ja jätkusuutlikkus

               Lepinguline sõltumatu audiitor peab ühtlasi tegema järgmist:

               a)
                     suhtlema valitsusasutuste, erasektori, kodanikuühiskonna ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvastega sellisel viisil, et honduraslastel saaks tekkida selge arusaamine sõltumatu audiitori tööst, näiteks korraldama koolitusseminare või infotunde;

               b)
                     palkama kvalifitseeritud honduraslastest töötajaid ja õpetama neile õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatute auditite läbiviimist.

               ________________

               VII LISA

               Hondurase puittoodete
                  õiguspärasuse tagamise süsteemi
                  hindamise kriteeriumid

               Käesoleva lepinguga nähakse ette Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi väljatöötamine ja rakendamine, mille eesmärk on tagada, et kõik I lisas nimetatud ja Hondurasest Euroopa Liitu eksporditavad või muudel ekspordi- või siseturgudel müüdavad puittooted oleks toodetud õiguspäraselt. Õiguspärasuse tagamise süsteem peaks sisaldama järgmist:

               1)
                     õiguspärase puidu ja puittoodete määratlust, mis on esitatud II lisa vastavushindamise tabelites, milles viidatakse õigusnormidele, mida tuleb täita õiguspärasuse tõendite, FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentside väljastamisel;

               2)
                     tarneahela kontrolle jälgimaks puidu teekonda alates metsatöödest või impordikohast kuni viimase siseturu või ekspordipunktini;

               3)
                     kontrollimenetlusi tagamaks ja dokumenteerimaks kõigile vastavushindamise tabelite elementidele vastavust ning kõigi tarneahela kontrollide edukat läbimist;

               4)
                     õiguspärasuse kontrollimise menetlusi, mida rakendatakse siseturu puhul õiguspärasuse tõendite ning eksporditurgude puhul FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentside väljastamisel;

               5)
                     sõltumatuid auditeid, mis tagavad, et süsteem on piisavalt tulemuslik ja tõhus.

               Enne litsentsimissüsteemi täies ulatuses tööle hakkamist viiakse läbi õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audit, mille tingimused kiidavad lepinguosalised ühiselt heaks lepingu rakendamise ühiskomitee kaudu. Nende hindamiskriteeriumidega määratakse kindlaks, mida õiguspärasuse tagamise süsteemiga tuleb saavutada, ning need on auditi tingimuste aluseks, et:

               i)
                     vaadata läbi süsteemi kirjeldus, pöörates erilist tähelepanu käesoleva lepingu allkirjastamisel tehtavatele muudatustele;

               ii)
                     uurida süsteemi praktilist toimimist; ning

               iii)
                     analüüsida ettevõtete ja avaliku sektori asutuste õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamiseks vajalikku suutlikkust.

                  1. JAGU

               ÕIGUSPÄRASUSE MÄÄRATLUS

               Käesolevas lepingus kasutatakse II lisas esitatud õiguspärase puidu mõistet.

               Õiguspärase puidu määratlus põhineb seadustel ja õigusaktidel, mis kehtivad Hondurases asjaomaste FLEGT-litsentside väljastamise ajal. Kasutatav määratlus ei tohi olla kahemõtteline ning see peab olema objektiivselt kontrollitav ja praktikas kasutatav vähemalt seaduste osas, mis reguleerivad alljärgnevaid valdkondi.

               Raie- ja ülestöötamisõigused – ICFi loaga seaduslikult määratud maa-alal puude langetamiseks ja ülestöötamiseks/väljavedamiseks juriidiliste õiguste andmine.

               Metsamajandamistegevused – metsamajandamist käsitlevate õigusnormide, eelkõige asjakohaste keskkonda ja tööhõivet käsitlevate seaduste täitmine metsatoodete tarneahela kõigis lülides.

               Tasud ja maksud – imporditavale puidule seaduslikult kehtestatud tasude ja maksude tasumine omavalitsuste ja riigi tasandil selleks, et omandada puidu langetamise, ülestöötamise, transportimise, suurtootmise, töötlemise ja turustamise õigusi.

               Teised kasutajad – kolmandate isikute, keda võiksid metsa langetamine ja ülestöötamine ning muude loodusvarade kasutamine mõjutada, maaomandiõigustest või maa ja loodusvarade kasutusõigustest kinnipidamine kõnealuste õiguste olemasolu korral.

               Kaubandus ja toll – õigussätete ning kaubandus- ja tollimenetluste järgimine, sealhulgas metsatoodete imporditariifide ja eksporditollimaksude tasumine.

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi audit peab hõlmama järgmisi küsimusi:

               1.1.
                     Kas vastavushindamise tabelite iga osa puhul on selge, mis õigusaktil see põhineb?

               1.2.
                     Kas vastavushindamise tabelites sisalduva iga põhimõtte, kriteeriumi ja näitaja puhul on selge, milline õigusakt ja erieeskirjad seda toetavad?

               1.3.
                     Kas vastavushindamise tabelite iga osa puhul on täpselt määratletud kriteeriumid ja näitajad, mida tuleb kasutada vastavuse kontrollimiseks?

               1.4.
                     Kas vastavushindamise tabelites sisalduvale igale põhimõttele, kriteeriumile ja näitajale vastavuse kontrollimiseks kasutatakse dokumenteeritud ja kehtivaid õiguslikke vahendeid?

               1.5.
                     Kas kriteeriumid ja näitajad on selged, objektiivsed ja praktikas kasutatavad?

               1.6.
                     Kas kriteeriumid ja näitajad ning nende kehtestamise ja kontrollimise meetodid määratlevad selgelt eri sidusrühmade rollid ja kohustused? Kas kontrollide tulemusel saab hinnata kõigi sidusrühmade tegevust?

               1.7.
                     Kas vastavushindamise tabelid hõlmavad kehtivate õigusaktide peamisi valdkondi (raie- ja ülestöötamisõigusi, metsamajandamistegevusi, tasusid ja maksusid, teisi kasutajaid ning kaubandust ja tolli)? Kui mitte, siis miks on teatavad õigusaktide valdkonnad tabelitest välja jäetud?

               1.8.
                     Kas vastavushindamise tabelid sisaldavad kõiki võimalikke allikaid, mille kaudu puit siseneb tarneahelasse? Kas eri allikate või õiguste andmise menetluste kontrollimiseks on välja töötatud asjakohased näitajad?

               1.9.
                     Kas asjaomased pooled võtsid vastavushindamise tabelite koostamisel arvesse kõigi kohaldatavate õigusaktide peamisi valdkondi?

               1.10.
                     Kas õiguspärasuse tagamise süsteem hõlmab peamisi õigussätteid, mis on kindlaks määratud varasemate arutelude käigus asjaomaste poolte vahel?

               1.11.
                     Kas vastavushindamise tabeleid ja rakendamise tabelit on muudetud pärast Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu jõustumist? Kas nimetatud muudatuste kontrollimiseks on välja töötatud näitajad ja kriteeriumid?

               Kui vastavushindamise tabeleid muudetakse pärast käesoleva lepingu jõustumist, tuleks esitada ka järgmised olulised küsimused:

               1.12.
                     Kas FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu muudatuste osas peeti nõu asjaomaste sidusrühmadega ja kas nende märkusi ja soovitusi võeti arvesse?

               1.13.
                     Kas vastavushindamise tabelite iga uue osa puhul on selge, mis õigusaktil see põhineb? Kas vastavushindamise tabelite iga osa puhul on täpselt määratletud kriteeriumid ja näitajad, mida tuleb kasutada vastavuse kontrollimiseks?

               1.14.
                     Kas kriteeriumid ja näitajad on selged, objektiivsed ja praktikas kasutatavad?

               1.15.
                     Kas nimetatud muudatuste kontrollimiseks on välja töötatud näitajad ja kriteeriumid? Kas kriteeriumid ja näitajad määratlevad selgelt eri sidusrühmade rollid ja kohustused?

                  2. JAGU

               TARNEAHELA KONTROLLID

               Tarneahela kontrollisüsteemid peavad andma usaldusväärse kindluse, et puittooted on jälgitavad kogu tarneahela ulatuses alates ülestöötamise või seadusliku impordi kohast kuni ekspordi või siseturul müümise kohani. Alati ei ole vaja säilitada teavet konkreetse palgi, palgikoorma või puittoote füüsilise teekonna kohta ekspordi- või müügikohast kuni päritolumetsani, kuid alati tuleb tagada füüsiline jälgitavus metsa ja esimese punkti vahel, kus tooted segunevad (nt puidu kogumiskeskus, metsatoodete esmase või teisese töötlemise ettevõte või puiduladu).

               2.1.
                     Ülestöötamisõigused

               Maa-alad või maavaldused, kus on antud metsaressursside kasutusõigused, on selgelt piiritletud ning kõnealuste õiguste omanikud nimetatud.

               2.1.1.
                     Kas kontrollisüsteemiga tagatakse, et tarneahelasse siseneb üksnes sellistelt metsaaladelt või maavaldustelt pärinev puit, mille puhul on olemas kehtivad ja kinnitatud ülestöötamisõigused?

               2.1.2.
                     Kas kontrollisüsteemiga tagatakse, et raietöid tegevatele ettevõtjatele on asjaomaste metsaalade või maavalduste kohta antud vajalikud ülestöötamisõigused?

               2.1.3.
                     Kas ülestöötamisõiguste andmise menetlused ning antud ülestöötamisõigusi ja nende omanikke käsitlev teave on avalikustatud?

               2.2.
                     Tarneahela kontrollisüsteemid

               Tõhusad puidu jälgimise mehhanismid on olemas kogu tarneahela ulatuses alates puidu ülestöötamise kohast kuni müügikohani siseturul või eksporditurgudel.

               Puidu tuvastamise meetodid võivad erineda, alates üksikute ühikute siltidega märgistamisest kuni koorma või partii saatedokumentide läbivaatamiseni. Valitud meetod peab kajastama puidu päritolu, tüüpi ja väärtust ning ebaseadusliku või kontrollimata puiduga segunemise riski.

               2.2.1.
                     Kas kõik tarneahela lülid ja ettevõtjad on kontrollisüsteemis tuvastatud ja kirjeldatud?

               2.2.2.
                     Kas kõik tarneahela etapid on kontrollisüsteemis tuvastatud ja kirjeldatud?

               2.2.3.
                     Kas on määratletud ja dokumenteeritud meetodid: a) toote päritolu tuvastamiseks ja b) teadmata allikatest pärineva puiduga segunemise vältimiseks järgmistel tarneahela etappidel:

               −
                     puidu metsasoleku ajal;

               −
                     tarneahela punktide vahelise transpordi ajal;

               −
                     ajutise ladustamise kohtades;

               −
                     esmatöötlemise ettevõttesse saabumisel;

               −
                     teisese töötlemise ettevõttesse saabumisel;

               −
                     puidulattu või ajutise ladustamise kohta saabumisel; ning

               −
                     ekspordikohta saabumisel?

               2.2.4.
                     Millised organisatsioonid/asutused vastutavad puiduvoogude kontrollimise eest? Kas neil on kontrollitegevuse nõuetekohaseks läbiviimiseks asjakohased ja piisavad inim- ja muud ressursid?

               2.2.5.
                     Kas on kehtestatud väljatöötatud ja kohaldatavate kontrollimenetluste tulemuste kontrollimise kord?

               2.2.6.
                     Kas tarneahela kontrollimenetlused on selgelt määratletud ja kõigile sidusrühmadele edastatud?

               2.3.
                     Kogused

               Puidu ja puittoodete koguste mõõtmiseks ja registreerimiseks tarneahela igas etapis on olemas usaldusväärsed ja tõhusad mehhanismid, sealhulgas enne ülestöötamist tehtavad usaldusväärsed prognoosid, mis võimaldavad arvestada kasvava metsa täpset mahtu igal maa-alal, maavaldusel või maaüksusel, kus hakatakse metsa langetama või üles töötama.

               2.3.1.
                     Kas kontrollisüsteemis registreeritakse sisend- ja väljundkogused tarneahela järgmistes etappides:

               −
                     kasvav mets,

               −
                     saetud palgid metsas,

               −
                     transporditud ja ladustatud puit,

               −
                     puidu saekaatrisse/tehasesse saabumine,

               −
                     tootmisliinidele/töötlemisettevõtetesse sisenemine,

               −
                     tootmisliinidelt/töötlemisettevõtetest väljumine,

               −
                     saekaatrist/tehasest väljumine,

               −
                     kohalikesse puiduladudesse saabumine ja sealt väljumine,

               −
                     ekspordikohta saabumine?

               2.3.2.
                     Millised organisatsioonid/asutused vastutavad koguste kontrollisüsteemi sisestamise eest? Kuidas on need organisatsioonid/asutused omavahel seotud? Kui vastutavaid organisatsioone/asutusi on mitu, siis kuidas on tagatud, et kontrollitegevus ja andmete haldamine toimub kõigis nendes organisatsioonides nõuetekohaselt ja samade standardite alusel?

               2.3.3.
                     Kas nende organisatsioonide/asutuste töötajad on saanud standardkoolituse andmete haldamises? Kas nendel organisatsioonidel/asutustel on piisavalt personali ja varustust?

               2.3.4.
                     Kuidas kontrollitakse andmete kvaliteeti?

                  2.4.
                     Võrdlemine

               Kõik andmed on registreeritud nii, et neid oleks võimalik õigel ajal võrrelda tarneahela eelnevate ja järgnevate etappide andmetega.

               2.4.1.
                     Kas kogu tarneahela ulatuses teostatakse usaldusväärset võrdlemist?

               2.4.2.
                     Kas kõik kogused on registreeritud nii, et neid oleks võimalik õigel ajal võrrelda tarneahela eelnevate ja järgnevate etappide andmetega?

               2.4.3.
                     Kas on välja töötatud meetodid saeveskite ja muude töötlemisettevõtete toorpuidu sisendkoguste ning töödeldud puidu väljundkoguste omavahelise vastavuse hindamiseks?

               2.4.4.
                     Kas puittoodete partiide või üksiktoodete usaldusväärne võrdlemine on võimalik kogu tarneahela ulatuses?

               2.4.5.
                     Milliseid infosüsteeme ja tehnoloogiaid kasutatakse andmete salvestamisel, võrdlemisel ja aruandluses? Kas on olemas tõhusad andmeturbesüsteemid?

               2.4.6.
                     Milline organisatsioon/asutus vastutab andmete võrdlemise eest? Kas tal on andmete nõuetekohaseks haldamiseks piisavad inim- ja muud ressursid?

               2.4.7.
                     Milline teave tarneahela kontrollide kohta avalikustatakse? Kuidas sidusrühmad kõnealuse teabe kätte saavad?

               2.4.8.
                     Kas kontrollisüsteem võimaldab koguselist võrdlemist vastavalt kohaldatavatele riiklikele või rahvusvahelistele standarditele?

               2.5.
                     Kontrollitud õiguspärase puidu segunemine muul moel heaks kiidetud puiduga.

               Kui kontrollitud õiguspärastest allikatest pärineva puidu segunemine muudest allikatest pärineva puiduga on lubatud, siis:

               2.5.1.
                     Kas teostatakse piisavad kontrollid, et välistada teadmata allikast pärinev või seadusliku ülestöötamisõiguseta üles töötatud materjal?

               2.5.2.
                     Kas kontrollisüsteem annab loa kontrollitud puidu segamiseks muul moel heaks kiidetud puiduga (nt imporditud puiduga või niisuguselt metsaalalt või maavalduselt pärineva puiduga, mille kohta on küll antud seaduslik ülestöötamisõigus, kuid mis ei ole veel kontrollimenetlusega täielikult hõlmatud)?

               2.5.3.
                     Milliseid kontrollimeetmeid nimetatud juhtudel kohaldatakse? Näiteks, kas kontrollidega tagatakse, et deklareeritud ja kontrollitud väljundkogused ei ületa üheski etapis kontrollitud sisendkogust?

                  2.6.
                     Imporditud puittooted

               Kehtestatud on piisavad seadused, menetlused ja kontrollid tagamaks puittoodete importimise õiguspärasus.

               2.6.1.
                     Kuidas tõendatakse imporditud puidu ja puittoodete õiguspärasust?

               2.6.2.
                     Milliseid tõendeid nõutakse selle kohta, et imporditud tooted pärinevad kolmandas riigis õiguspäraselt üles töötatud puudest?

               2.6.3.
                     Kas õiguspärasuse kontrollimise süsteemi abil tuvastatakse imporditud puit ja puittooted kogu tarneahela ulatuses?

               2.6.4.
                     Kas imporditud puidu kasutamise korral on võimalik FLEGT-litsentsi alusel tuvastada päritoluriik ja liittoodete puhul koostisosade päritoluriigid?

               2.6.5.
                     Kas on olemas mehhanism veendumaks, et importijad on rakendanud nõuetekohast hoolsust, sealhulgas dokumenteerinud õiguspärase päritolu ülestöötamisriigis, analüüsinud ebaseadusliku tegevuse riski ja vajaduse korral vastavaid leevendusmeetmeid?

               2.6.6.
                     Kas õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetekohasel hoolsusel ja riskianalüüsil põhinev lähenemine imporditud puidu õiguspärasuse hindamisele on tõhus?

               2.6.7.
                     Kuidas koordineeritakse nende organisatsioonide tööd, kes vastutavad selle eest, et Hondurasesse imporditakse ainult õiguspärast puitu? Kas neil on piisavalt ressursse?

               3. JAGU

               KONTROLLIMINE

               Kontrollimine tähendab kontrollide teostamist puidu õiguspärasuse tagamiseks. Kontrollimine peab olema piisavalt range ja tõhus, et võimaldada teha kindlaks igasugune nõuetele mittevastavus metsas või tarneahelas, ning võtta selle kõrvaldamiseks õigeaegselt meetmeid.

               3.1.
                     Korraldamine

               Kontrolli teostab valitsus, kolmandast isikust organisatsioon või mõlemad koos ning neil peavad selleks olema piisavad vahendid, juhtimissüsteemid, kvalifitseeritud ja koolitatud personal ning ranged ja tõhusad mehhanismid huvide konfliktide kontrollimiseks.

               3.1.1.
                     Kas valitsus on määranud kontrolliülesannete täitmiseks ühe või mitu organisatsiooni? Kas õigused ja kohustused (sealhulgas nendega seotud vastutusalad) on selged ja avalikustatud?

               3.1.2.
                     Kas kontrollimise eest vastutaval organisatsioonil on piisavad ressursid puidu õiguspärasuse kontrollimiseks ning süsteemid puidu tarneahela kontrollimiseks?

               3.1.3.
                     Kas ICFil on piisavad ressursid puidu õiguspärasuse kontrollimiseks kõikidel tasanditel?

               3.1.4.
                     Kas teistel õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud riigiasutustel on piisavad ressursid puidu õiguspärasuse kontrolli konkreetsete aspektide teostamiseks kõikidel tasanditel?

               3.1.5.
                     Kas kontrollimise eest vastutaval organisatsioonil on juhtimissüsteem, mis vastab järgmistele nõuetele:

               −
                     on hangitud volitused väga tõhusa ja usaldusväärse süsteemi tagamiseks vajalike kohapealsete kontrollide läbiviimiseks;

               −
                     on olemas piisavad ressursid väga tõhusa ja usaldusväärse süsteemi tagamiseks vajalike kohapealsete kontrollide läbiviimiseks;

               −
                     kõikidel töötajatel on tõhusa kontrollimise tagamiseks vajalik väljaõpe ja oskused;

               −
                     on olemas mehhanismid huvide konfliktide kontrollimiseks;

               −
                     on tagatud läbipaistev süsteem kooskõlas FLEGTi vabatahtliku partnerluslepinguga;

               −
                     kaebuste haldamise süsteem on üldsusele kättesaadav;

               −
                     on välja töötatud ja kohaldatud kontrollimeetod; ning

               −
                     kontrollimise eest vastutavate organisatsioonide õigused ja kohustused on selged ja avalikustatud?

               3.2.
                     Õiguspärasuse kontrollimine

               Kontrollimeetod on dokumenteeritud, mis tagab menetluse süstemaatilisuse, läbipaistvuse ja tõendipõhisuse, ning kontrolle viiakse läbi korrapäraste intervallidega ja need hõlmavad kõike vastavushindamise tabelites sisalduvat.

               3.2.1.
                     Kas on selgelt kindlaks määratud, mida peab kontrollima?

               3.2.2.
                     Kas kontrollimeetodid hõlmavad kõiki vastavushindamise tabelite osi ning kõigi seal nimetatud näitajatega vastavuse kontrollimist?

               Kas kontrollimise puhul on nõutud:

               −
                     dokumentide, tegevusandmike ja kohapealse tegevuse kontrollid (sealhulgas etteteatamiseta kontrollid);

               −
                     teabe kogumine väliste sidusrühmade poolt;

               −
                     kontrollitegevuse registreerimine, mis võimaldab siseaudiitoritel ja sõltumatul audiitoril kontrolli teha?

               3.2.3.
                     Kas asutuste vastutus ja rollid on selgelt määratletud ja neist peetakse kinni?

               3.2.4.
                     Kas vastavushindamise tabelite alusel tehtud kontrollide tulemused avalikustatakse? Kuidas on kõnealune teave sidusrühmadele kättesaadav?

               3.3.
                     Õiguspärasuse tõend

               Siseturul väljastatakse ettevõtjatele, kes täidavad kõiki õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid, õiguspärasuse tõend.

               3.3.1.
                     Korraldamine

               3.3.1.1.
                     Milline asutus vastutab õiguspärasuse tõendite väljastamise eest?

               3.3.1.2.
                     Kas kõnealuse asutuse ja tema töötajate ülesanded seoses õiguspärasuse tõendite väljastamisega on selgelt määratletud ja avalikustatud?

               3.3.1.3.
                     Kas on määratletud kõnealuse asutuse töötajate erialaoskustega seotud nõuded ning loodud sisekontrollisüsteem?

               3.3.1.4.
                     Kas kõnealusel asutusel on piisavad ressursid õiguspärasuse tõendite väljastamise ülesande täitmiseks?

               3.3.2.
                     Õiguspärasuse tõendite väljastamine

               3.3.2.1.
                     Kas asjaomases asutuses on kehtestatud õiguspärasuse tõendite väljastamise dokumenteeritud menetlused? Kas need menetlused, sealhulgas kõik makstavad tasud, on avalikustatud?

               3.3.2.2.
                     Millega tõendatakse, et kõnealuseid menetlusi rakendatakse praktikas nõuetekohaselt?

               3.3.2.3.
                     Kas väljastatud õiguspärasuse tõendid ja rahuldamata jäetud tõendi väljastamise taotlused on nõuetekohaselt registreeritud? Kas registreeritud andmed näitavad selgelt, millise tõendusmaterjali alusel õiguspärasuse tõendeid väljastatakse?

               3.3.2.4.
                     Kas õiguspärasuse tõendite väljastamise nõuded on selgelt määratletud ja ettevõtjatele kättesaadavad?

               3.3.2.5.
                     Milline teave väljastatud õiguspärasuse tõendite kohta avalikustatakse ja kui sageli?

               3.4.
                     Tarneahela kontrollisüsteemide kontrollimine

               Kontrollide kohaldamisala kohta on selgelt määratletud, mida tuleb kontrollida, ning kontrollid hõlmavad kogu tarneahelat alates puu ülestöötamisest kuni sise- ja eksportturgudeni. Kontrollimeetodid tagavad menetluse dokumenteerimise, süstemaatilisuse ja läbipaistvuse. Kontrollid põhinevad tõenditel, toimuvad korrapäraste intervallidega ja hõlmavad kõike kohaldamisalas sisalduvat, sealhulgas andmete korrapärast ja õigeaegset võrdlemist ja kooskõlastamist igas ahela etapis.

               3.4.1.
                     Kas kontrollimeetodid hõlmavad kõiki tarneahela kontrolle?

               3.4.2.
                     Kas tarneahel on kontrollimeetodites selgelt määratletud?

               3.4.3.
                     Millised on tõendid selle kohta, et tarneahela kontrolle on tõepoolest kontrollitud?

               3.4.4.
                     Kas asutuste vastutus ja rollid on selgelt määratletud ja neist peetakse kinni? Kas vastutaval organisatsioonil on tarneahela kontrollide teostamiseks piisavalt töötajaid ja ressursse?

               3.4.5.
                     Kas tarneahela kontrollisüsteemide kontrollimise tulemused avalikustatakse? Kuidas on kõnealune teave sidusrühmadele kättesaadav?

               3.4.6.
                     Kas õiguspärasuse tagamise süsteemi riskipõhine lähenemine aitab kaasa puidu tõhusale kontrollimisele kogu tarneahela ulatuses?

               3.4.7.
                     Millist infosüsteemi kasutatakse andmete registreerimiseks, kontrollimiseks ja säilitamiseks? Kas on olemas süsteem andmete turvalisuse ja neile juurdepääsu tagamiseks?

               3.5.
                     Vabatahtlike sertifitseerimissüsteemide tunnustamine

               Lepingu rakendamise ühiskomitee on kinnitanud vabatahtlike sertifitseerimissüsteemide tunnustamise menetlused. Nende tunnustamismenetluste hulka kuulub ka riskianalüüsil põhinev õiguspärasuse tagamise süsteemi kontrollimenetlus.

               3.5.1.
                     Kas vabatahtlike sertifitseerimissüsteemide tunnustamise menetlused on ajakohased? Kas need on üldsusele kättesaadavad?

               3.5.2.
                     Kas mõnda vabatahtlikku sertifitseerimissüsteemi on juba tunnustatud? Kas impordi kontrollisüsteemide tunnustamise viis aitab tagada õiguspärasust?

               3.6.
                     Mittevastavuse juhtumid

               On olemas tõhus ja toimiv mehhanism mittevastavuse tuvastamise korral asjakohaste parandusmeetmete võtmiseks ja rakendamiseks.

               3.6.1.
                     Kas kontrollisüsteem sisaldab ülaltoodud nõuet?

               3.6.2.
                     Kas on välja töötatud mehhanism, mille abil käsitleda FLEGT-litsentside ja õiguspärasuse tõendite väljastamist mõjutavaid mittevastavuse juhtumeid, ning kas seda praktikas rakendatakse?

               3.6.3.
                     Kas kontrollisüsteem võimaldab nõuetekohaselt tuvastada mittevastavuse juhtumeid?

               3.6.4.
                     Kas tuvastatud mittevastavuse juhtumeid ja võetud parandusmeetmeid registreeritakse nõuetekohaselt? Kas kõnealuste parandusmeetmete tulemuslikkust hinnatakse?

               3.6.5.
                     Kas mittevastavuse juhtumite tuvastamisel ja hindamisel võetakse arvesse teiste sidusrühmade kogutud teavet?

               3.6.6.
                     Milline teave tuvastatud mittevastavuse juhtumite kohta avalikustatakse?

               3.7.
                     Kaebuste käsitlemine

               3.7.1.
                     Kas on olemas kaebuste käsitlemise süsteem ja kas see on kättesaadav kõigile sidusrühmadele?

               3.7.2.
                     Kas kontrolliasutustes on sisse seatud mehhanismid sidusrühmade ja sõltumatu audiitori kaebuste vastuvõtmiseks ning nendele reageerimiseks?

               3.7.3.
                     Kas kontrolliasutustes on sisse seatud mehhanismid valitsusametnike tuvastatud rikkumiste kohta saabuvate teadete vastuvõtmiseks ja nendele reageerimiseks?

               3.7.4.
                     Kas on selgelt teada, kuidas toimub kaebuste vastuvõtmine, dokumenteerimine, (vajaduse korral) kõrgemale tasandile edastamine ning nendele reageerimine?

                  4. JAGU

               FLEGT-LITSENTSID

               Honduras on määranud FLEGT-litsentside väljastamise eest üldist vastutust kandva litsentse väljastava asutuse. FLEGT-litsentse väljastatakse üksiksaadetistele või heakskiidetud ettevõtjatele.

               4.1.
                     Korraldamine

               4.1.1.
                     Milline asutus vastutab FLEGT-litsentside väljastamise eest?

               4.1.2.
                     Kas FLEGT-litsentse väljastava asutuse ja selle töötajate ülesanded seoses FLEGT-litsentside väljastamisega on selgelt määratletud ja avalikustatud?

               4.1.3.
                     Kas on kindlaks määratud FLEGT-litsentse väljastava asutuse töötajate oskustega seotud nõuded ning loodud sisekontrollisüsteem?

               4.1.4.
                     Kas FLEGT-litsentse väljastaval asutusel on piisavad ressursid oma ülesannete täitmiseks?

                  4.2.
                     FLEGT-litsentside väljastamine

               4.2.1.
                     Kas litsentse väljastaval asutusel on kehtestatud litsentside väljastamise dokumenteeritud menetlused? Kas need menetlused, sealhulgas kõik makstavad tasud, on avalikustatud?

               4.2.2.
                     Millega tõendatakse, et kõnealuseid menetlusi rakendatakse praktikas nõuetekohaselt?

               4.2.3.
                     Kas väljastatud FLEGT-litsentside ja rahuldamata jäetud litsentside väljastamise taotlused on nõuetekohaselt registreeritud? Kas registreeritud andmed näitavad selgelt, millise tõendusmaterjali alusel FLEGT-litsentse väljastatakse?

               4.2.4.
                     Kas FLEGT-litsentside väljastamise nõuded on selgelt määratletud ja eksportijatele kättesaadavad?

               4.2.5.
                     Milline teave väljastatud FLEGT-litsentside kohta avalikustatakse ja kui sageli?

               4.3.
                     Saadetiste FLEGT-litsentsid

               4.3.1.
                     Kas FLEGT-litsentse väljastatakse üksiksaadetistele?

               4.3.2.
                     Kas ekspordisaadetiste õiguspärasust saab kontrollida valitsuse kontrolli- ja jälgitavuse süsteemide kaudu?

                  4.4.
                     Päringud väljastatud FLEGT-litsentside kohta

               Kas on olemas piisav süsteem liidu liikmesriikide pädevate asutuste poolt FLEGT-litsentside kohta esitatud päringute haldamiseks vastavalt käesoleva lepingu III lisale? Põhiküsimused on muu hulgas järgmised.

               4.4.1.
                     Kas liidu liikmesriikide pädevatel asutustel on õigus saada selgitusi Hondurases väljastatud FLEGT-litsentside kohta?

               4.4.2.
                     Kas liidu liikmesriikide pädevate asutuste ja Hondurase FLEGT-litsentse väljastava asutuse vahelise suhtlemise tarvis on olemas selgelt määratletud menetlused?

               4.4.3.
                     Kas on loodud kanalid, mille kaudu teised riigisisesed või rahvusvahelised sidusrühmad saavad väljastatud FLEGT-litsentside kohta esitada päringuid?

                  5. JAGU

               ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI SÕLTUMATUT AUDITIT KÄSITLEVAD SUUNISED

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu auditeerimine on Hondurase metsandussektori reguleerivatest asutustest sõltumatu ülesanne. Selle eesmärk on tagada FLEGT-litsentsimissüsteemi usaldusväärsus, jälgides, et kõik õiguspärasuse tagamise süsteemi osad toimiksid ettenähtud viisil.

               5.1.
                     Institutsiooniline raamistik

               Asutuse määramine – Honduras on ametlikult määranud õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatut auditit teostava asutuse, kes töötab tõhusalt ja läbipaistvalt.

               Sõltumatus muudest õiguspärasuse tagamise süsteemi osadest – metsaressursside majandamises või reguleerimises osalevad organisatsioonid ja üksikisikud ning sõltumatu auditiga seotud organisatsioonid ja isikud on teineteisest selgelt lahutatud.

               5.1.1.
                     Kas valitsus on dokumenteerinud nõuded sõltumatu audiitori sõltumatuse kohta?

               5.1.2.
                     Kas on ette nähtud, et Hondurase metsandussektoris ärihuve või institutsioonilist rolli omavad organisatsioonid või üksikisikud ei tohi tegutseda sõltumatu audiitorina?

               Sõltumatu audiitori määramine – sõltumatu audiitorina tegutsev organisatsioon määratakse läbipaistva mehhanismi kaudu ning tema tegevuse kohta on loodud selged ja avalikult kättesaadavad eeskirjad.

               5.1.3.
                     Kas valitsus on avalikustanud õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitorina tegutseva organisatsiooni õigused ja kohustused?

               5.1.4.
                     Kas valitsus on dokumenteerinud ja avalikustanud õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitorina tegutseva organisatsiooni määramise menetlused?

               Kaebuste käsitlemise mehhanismi kehtestamine – on loodud sõltumatu auditi järelduste tõttu tekkinud kaebuste ja vaidluste käsitlemise mehhanism. Kõnealune mehhanism võimaldab käsitleda kõiki FLEGT-litsentsimissüsteemi toimimisega seotud kaebusi.

               5.1.5.
                     Kas on olemas kaebuste käsitlemise dokumenteeritud mehhanism, mis on tehtud kättesaadavaks kõigile sidusrühmadele?

               5.1.6.
                     Kas on selge, kuidas toimub kaebuste vastuvõtmine, dokumenteerimine, (vajaduse korral) kõrgemale tasandile edastamine ning neile reageerimine?

               5.2.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitorina tegutsev organisatsioon

               Organisatsioonilised ja tehnilised nõuded – õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitorina tegutsev organisatsioon on süsteemi muudest osadest sõltumatu ning tegutseb vastavalt dokumenteeritud haldusstruktuurile ning põhimõtete ja menetluste alusel, mis on kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud parimate tavadega.

               5.2.1.
                     Kas õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitorina tegutsev organisatsioon tegutseb vastavalt dokumenteeritud juhtimissüsteemile, mis vastab ISO 17021 ja 17065 või sarnaste standardite nõuetele?

               Järelevalve metoodika – õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitori kasutatavad meetodid on tõendipõhised ning seiret teostatakse minimaalsete määratud intervallidega.

               5.2.2.
                     Kas õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitori meetodites täpsustatakse, kas kõik tähelepanekud põhinevad süsteemi toimimisega seotud objektiivsetel tõenditel?

               5.2.3.
                     Kas õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitori meetodites täpsustatakse süsteemi iga osa kontrollimise maksimaalsed intervallid?

               Sõltumatu auditi ulatus – sõltumatu audiitorina tegutseval organisatsioonil on kehtestatud õigused ja kohustused, milles täpsustatakse selgelt, mida on vaja jälgida, ning mis hõlmavad kõiki FLEGT-litsentside väljastamise nõudeid, milles on kokku lepitud.

               5.2.4.
                     Kas õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitori meetodid hõlmavad kõiki õiguspärasuse kontrollimise süsteemi osi ja kas neis on nimetatud peamised süsteemi osade tõhususe kontrollid?

               Aruannetega seotud nõuded – Kas sõltumatu audiitorina tegutsev organisatsioon esitab lepingu rakendamise ühiskomiteele regulaarselt aruandeid õiguspärasuse tagamise süsteemi usaldusväärsuse, sealhulgas kõigi mittevastavuse juhtumite kohta, esitades ka oma hinnangu nimetatud juhtumite lahendamiseks võetud parandusmeetmete kohta?

               5.2.5.
                     Kas õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitorina tegutseva organisatsiooni õigustes ja kohustustes on täpsustatud aruannetega seotud nõuded ja aruannete esitamise sagedus?

               ________________

               VIII LISA

               Lisa- ja kõrvalmeetmed

               SISSEJUHATUS

               Käesoleva lepingu tõhus rakendamine Hondurases nõuab lisa- ja kõrvalmeetmete kehtestamist asutuste ja osaliste jaoks, kes vastutavad käesoleva lepingu täitmise eest.

               Lisa- ja kõrvalmeetmed töötatakse välja, võttes arvesse protsessi kaasatud asutustega peetud konsultatsioone, käesoleva lepinguga seotud läbirääkimiste käigus tehtud kontrollkäikude järeldusi ja soovitusi ning Hondurase metsandussektorit käsitlevate mitmesuguste uuringute soovitusi. Meetmed, mida läbirääkimiste käigus ei määratleta, lisatakse tehnilise sekretariaadi ja FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise institutsioonidevahelise sekretariaadi (SIIAVA) tööplaanidesse lisa- ja kõrvalmeetmetena.

               Pärast käesoleva lepingu jõustumist hakkab Honduras ellu viima kõnealuste meetmete rakendamise töökava, sealhulgas kaasatud asutuste praeguste ja uute allasutuste töötajate väljaõpet, mis aitab tagada kiire ja tõhusa ülemineku käesoleva lepingu läbirääkimiste käigus saadud teadmiste ja kogemuste edasiandmise teel.

               Planeerimise eesmärgil on lisa- ja kõrvalmeetmed jaotatud viide kategooriasse.

               −
                     Avalike asutuste ja muude käesoleva lepinguga seotud osaliste vahelise koordineerimise tõhustamine

               −
                     Suutlikkuse suurendamine

               −
                     Strateegiline meede

               −
                     Uuringud

               −
                     Õiguslikud vahendid

               Lisa- ja kõrvalmeetmete rakendamisel eristatakse kolm tähtsusastet:

               −
                     tähtis – Hondurase õiguspärasuse tagamise süsteemi käivitamiseks hädavajalik meede;

               −
                     keskmise tähtsusega – õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimise optimeerimisel kasulik meede või meede tagamaks, et suur osa ettevõtjatest suudaks täita õigusnorme ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid;

               −
                     vähetähtis – üldisem sektoripõhine (ametiasutused, erasektor, kodanikuühiskond jne) toetusmeede.

               Käesolevas lisas loetletud meetmete fookust ja kohaldamisala kirjeldatakse lisa- ja kõrvalmeetmete käsiraamatus, mille eest vastutab lepingu rakendamise ühiskomitee, kes vajaduse korral vaatab käsiraamatu läbi ja ajakohastab seda.

               1.
                     AVALIKE ASUTUSTE JA MUUDE KÄESOLEVA LEPINGUGA SEOTUD OSALISTE VAHELISE KOORDINEERIMISE TÕHUSTAMINE

               1.1.
                     Käesoleva lepingu tarbeks asutustevaheliste koostöölepingute sõlmimine ja rakendamine

               SIIAVA ja lepingu rakendamise ühiskomitee koosseisud ning käesoleva lepingu rakendamine lepitakse kokku avaliku sektori asutuste vahelises vastastikuse mõistmise memorandumis, mille allkirjastavad teiste seas järgmised avaliku sektori asutused: energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente), metsakaitseamet (ICF), omandiamet (IP), riiklik põllumajandusamet (INA), maksuamet (SAR), tollitulude alamdirektoraat (DARA), Hondurase omavalitsuste liit (AMHON), Hondurase sotsiaalkindlustusamet (IHSS), tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS), põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium (SAG), põlisrahvaste ja afro-honduraslaste riiklik direktoraat (DINAFROH), avaliku teabe amet (IAIP), riigiprokuröri büroo (MP), julgeolekuministeerium (SSN, kes esindab riiklikku ennetuspolitseid (PNP)), riigikaitseministeerium (SEDENA, kes esindab Hondurase relvajõude (FFAA)), riigiprokuratuur (PGR), Hondurase keskpank (BCH), riiklik metsateaduste kool (ESNACIFOR) ning muud keskkonna- ja metsandusküsimustega tegelevad akadeemilised asutused. Lisaks sõlmitakse koostöölepingud, kui seda peetakse käesoleva lepinguga seotud eri asutuste tegevuse koordineerimisel kasulikuks.

                  1.2.
                     Käesoleva lepinguga seotud avaliku sektori asutustes asjakohaste korralduslike muudatuste tegemine ja kõnealuste asutuste eelarvetest käesoleva lepingu rakendamiseks vajalike vahendite eraldamine

               Iga asutus lähtub vajalike asjaomaste eelarvemuudatuste tegemisel käesolevast lepingust ja selle lisadest, eelkõige käesolevast lisast. Rahandusministeerium (SEFIN) võtab vajalikud meetmed, et tagada käesoleva lepinguga seoses vajalikud eelarvevahendid, mida taotlevad MiAmbiente, ICF, IP, INA, SAR, DARA, AMHON, IHSS, STSS, SAG, DINAFROH, IAIP, MP , SSN, SEDENA, PGR, BCH, ESNACIFOR ja muud keskkonna- ning metsandusküsimustega tegelevad akadeemilised asutused. Kõnealuseid vahendeid kasutatakse asjaomaste käesoleva lepingu kohaste tegevuste elluviimiseks ning lisatakse asutuste ajakohastatud strateegilistesse kavadesse ja iga-aastastesse tegevuskavadesse alates kuue kuu möödumisest käesoleva lepingu jõustumisest.

               1.3.
                     Asutustevahelise koordineerimise strateegiate väljatöötamine ja rakendamine eesmärgiga tagada iga asutuse vastutusalasse kuuluvate vastavushindamise tabelites esitatud näitajate ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuete täitmine

               Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamine üldiselt ja eriti ICFi õiguspärasuse kontrollimise üksuse toimimine nõuavad ICFi ja käesoleva lepinguga seotud asutuste vahelist tihedat koostööd, et ühtlustada nimetatud üksusesse saabuvat infovoogu. Rakendatavaid strateegilisi meetmeid koordineeritakse FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise institutsioonidevahelise sekretariaadi (SIIAVA) kaudu.

                  1.4.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste vahelise teabevahetuse mehhanismide sisseseadmine, seades prioriteediks IT-süsteemide sidumise

               Teabevahetus suurendab andmete liikumist õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise ja õiguspärasuse näitajate jälgimise eest vastutavate asutuste süsteemide vahel. ICFi tulevasele õiguspärasuse kontrollimise üksusele andmete kättesaadavaks tegemiseks luuakse andmebaas. Kõnealune meede võimaldab ICFi süsteemide SIRMA, SNIFi ja geoportaali interaktiivset andmevahetust teiste asutuste süsteemide ning kutseliitude olemasolevate süsteemidega.

               Välja arendatakse arvutisüsteem, mille funktsioonid on kohandatud konkreetsete asutuste rakendussuutlikkusele. Süsteemi mõne osa puhul võib kaaluda lahendusi, mis ei ole arvutipõhised, võttes arvesse teabevahetussüsteemi diagnostika ja teostatavuse analüüsi tulemusi.

                  1.5.
                     Ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodetega kauplemise vastase riikliku strateegia (ENCTI) tegevuskava rakendamine

               Tegemist on käesoleva lepingu rakendamise valdkondadevahelise strateegiaga, mis hõlmab vastavushindamise tabelite mitme põhimõttega seotud tegevusi, nagu on kirjeldatud V lisa punktis 11. ICF on teinud mitu katset ENCTI strateegiat rakendada, mis on ebaõnnestunud peamiselt rahapuuduse tõttu. Esimese sammuna asjaomaste asutuste poolt ENCTI rakendamisel kasutatavate meetmete ja vahendite järjepideva loomise suunas kavandati 2017. aastal mõne ennetus- ja seiremeetme rakendamine ning koostati vastav eelarve.

               1.6.
                     Käesoleva lepingu rakendamisel tehtud edusammude jälgimise ja hindamise metoodika loomine ning rakendamine

               Käesoleva lepingu rakendamisel tehtud edusammude jälgimiseks ja hindamiseks on igal asutusel vaja lähtepunkti ning kindlaks määratud metoodikat, mis võimaldaks tal lepingu rakendamisel tehtud edusamme süstemaatiliselt jälgida. Ühtlasi saaks neist juhinduda ka käesoleva kokkuleppe kohta aastaaruannete koostamisel ja kaks korda aastas lepinguosaliste poolt lepingu läbivaatamisel.

                  1.7.
                     Käesoleva lepingu mõju mõõtmise meetodite loomine ja rakendamine

               Käesoleva lepingu mõju, eelkõige haavatavatele elanikkonnarühmadele avalduva mõju mõõtmiseks vajavad eri osalised lähtepunkti ja kindlaks määratud metoodikat, mis võimaldaks lepingu mõju süstemaatiliselt mõõta, nagu on sätestatud artikli 19 lõike 3 punktis h ja artiklis 17.

               1.8.
                     Riigimetsaalade ja põlisrahvaste territooriumide seadustamise erikava rakendamine

               ICFi, IP ja INA vahel sõlmitud lepingute täitmise otstarbel koostatakse ning rakendatakse erikava.

               1.9.
                     Metsandussektoriga seotud juhtumite korral kohtuametnike ja õiguskaitseasutustega koostöösuutlikkuse suurendamine

               Meetme eesmärk on suurendada suutlikkust, eelkõige kohtunike ja magistraadikohtunike koolitamise osas keskkonna- ning metsandusalaste õigusaktide rakendamisega seotud küsimustes, pidades silmas nende rolli käesoleva lepingu tõhusal rakendamisel.

                  1.10.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemi kaebuste käsitlemise menetluste rakendamiseks vajalike õigusaktide väljatöötamise koordineerimine

               Meetmega määratakse kindlaks kõigi õiguspärasuse tagamise süsteemi kaebuste käsitlemise olemasolevate ja loodavate menetlustega tegelevate V lisa punktis 10 kirjeldatud asutuste koostoimimine, tegutsemine ja pädevusvaldkonnad. Kõnealused asutused hõlmavad kõiki õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutusi, sõltumatut auditeerimisasutust, lepingu rakendamise ühiskomiteed ja kodanikuühiskonda.

               1.11.
                     Metsahalduse parandamise eesmärgil üldsuse kaasamise tugevdamine ja ametlikule alusele seadmine

               ICF sõlmib puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimise sõltumatu järelevalve otstarbel suutlikkuse suurendamist ja institutsioonidevahelist kooskõlastamist käsitlevad lepingud kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste (PIAH) organisatsioonidega. See hõlmab kohaliku elanikkonna poolset järelevalvet metsandus- ja tööstustegevuse üle.

               1.12.
                     Avaliku teabe haldamise süsteemi loomine ja rakendamine

               IX lisas kirjeldatud üldist huvi pakkuva teabe ja muu võimaliku loodava asjakohase teabega tutvumiseks luuakse andmebaas.

               2.
                     SUUTLIKKUSE SUURENDAMINE

               2.1.
                     Käesoleva lepingu rakendamisse kaasatud asutuste jaoks suutlikkuse suurendamise programmi väljatöötamine ja rakendamine

               ICF ja käesoleva lepingu rakendamisse kaasatud asutused töötavad välja ja rakendavad koolitusprogrammi, mis on kohandatud iga asutuse ülesannetele eesmärgiga suurendada kõnealuste asutuste teadmisi.

               2.2.
                     Metsandussektori ettevõtjate suutlikkuse suurendamise kava väljatöötamine ja rakendamine

               Käesoleva lepinguga seotud läbirääkimiste käigus 2016. aasta oktoobris tehtud kontrollkäigud tõid esile metsandusettevõtjate, näiteks metsaomanike, metsatoodete ettevõtete, agrometsandusrühmade, VKEde ja mikroettevõtjate õiguspärasusega seotud nõrkusi ja lünki. Meetmega 4.4 ette nähtud uuring on alus metsandussektori ettevõtjate koolituste läbiviimisele. Kõnealune kava hõlmab ettevõtjate tehnilist koolitust, eelistades VKEsid ja mikroettevõtjaid ning võttes arvesse nende erivajadusi.

               3.
                     STRATEEGILISED MEETMED

               3.1.
                     Valitsusasutuste metsandussektoriga seotud töökorra tõhustamine ja lihtsustamine

               Kõnealune meede nõuab metsanduse tarneahela praeguste haldusmenetluste üksikasjalikku läbivaatamist. Meetme otstarve on muuta metsandussektorisse investeerimine atraktiivseks ning hõlbustada VKEde ja mikroettevõtjate tegutsemist, kiirendades vabatahtliku partnerluslepinguga seotud formaalsuste täitmist kõikides asutustes.

               3.2.
                     Käesoleva lepingu rakendamisse kaasatud asutustes kasutatavate rikkumiste käsitlemise ja karistuste määramise menetluste hindamine ning ajakohastamine

               Meetme raames vaadatakse läbi igas käesoleva lepingu rakendamisse kaasatud asutuses rikkumiste ja karistuste puhul kohaldatavad õigusnormid ning menetlused. Meetme tegevust koordineerib SIIAVA.

                  3.3.
                     Riskipõhise kontrollimenetluse loomine ja rakendamine

               Ebaseadusliku tegevuse vähendamiseks, mis on õiguspärasuse tagamise süsteemi peamine ülesanne, tuleb õigeaegse ja tõhusa kontrollimise huvides kogu tarneahela ulatuses rakendada laiaulatuslikku riskijuhtimise mehhanismi, nagu on sätestatud V lisa alapunktis 6.1.5.

               3.4.
                     Puidu jälgitavuse riikliku IT-süsteemi (SIRMA) ajakohastamine, haldamine ja rakendamine

               SIRMAs registreeritakse ülestöötamist, kontrolle, seiret ja kontrollimistoiminguid käsitlevad dokumendid, mis tagab metsanduse tarneahela jälgitavuse.

               Käesolev meede on seotud meetmega 3.5, mis hõlmab SNIFi ja SIRMA vahelist infohaldust.

               3.5.
                     Metsanduse riikliku infosüsteemi (SNIF) uute moodulite loomine ja rakendamine

               Meede võimaldab SIRMA ja SNIFi vahelise veebiühenduse abil koostada kõigi raielubade kohta mahtude kontrollimise aruandeid, mis tuleb kinnitada SNIFis läbi viidud dokumendikontrolli teel. Peale selle hallatakse praegu SIRMAs palju SNIFis mittesisalduvate raielubade kohta käivat teavet, mistõttu on vaja mooduleid nende süsteemide ühendamiseks.

                  3.6.
                     Valitsusasutuste metsandussektoriga seotud haldusmenetluste detsentraliseerimise ja üleandmise põhimõtete väljatöötamine ja rakendamine

               Meetme eesmärk on välja töötada ja rakendada vastavushindamise tabelites sisalduvate näitajatega seotud asutuste menetluste delegeerimise ja seeläbi kiirendamise strateegia. Lisaks on eesmärk luua ja ellu viia ka detsentraliseerimisstrateegia, mille tulemusel annab ICF haldusülesanded koos nende täitmiseks vajalike ressursside ja suutlikkusega järk-järgult üle omavalitsustele.

               3.7.
                     Haavatavate elanikkonnarühmade kaitseks käesoleva lepingu rakendamise raames meetmete loomine

               Tegemist on haavatavate elanikkonnarühmade õiguste kaitseks mõeldud suunatud meetmetega. Käesoleva lepingu elluviimise seire, hindamise ja mõju mõõtmise (lisameede 1.7) meetodite rakendamise käigus määratakse V lisas (punktis 12) sätestatud meetmetele lisaks täiendavad kaitsemeetmed.

               3.8.
                     Metsandussektori mikro- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate õiguspärasuse tugevdamiseks mõeldud järkjärgulise strateegia väljatöötamine ja elluviimine

               Kõnealuse strateegia loomiseks tuleks välja töötada lisameede 4.6 (ettevõtjate loendus), mida toetavad lisameetmed 2.2 (suutlikkuse suurendamine), 3.1 (haldusmenetluste kiirendamine) ja 3.12 (stiimulid).

                  3.9.
                     Riikliku maakasutuse klassifitseerimise süsteemi väljatöötamine ja rakendamine

               Kõnealuse riikliku klassifitseerimissüsteemi raames liigitatakse maakasutuse sihtotstarbed ja jälgitakse maa kasutamist aja jooksul, sealhulgas metsaga kaetud maa, väljaspool metsi hajusalt puudega kaetud maa ja muu pinnakattega maa kasutust.

               Klassifitseerimiskriteeriumid hõlmavad nii maakasutuse majanduslikku ja sotsiaalset mõõdet kui ka selle biofüüsikalisi tahke. Süsteem kujundatakse vastavalt olemasolevatele või kavandatavatele tehnilis-teaduslikele uuringutele, nagu on sätestatud metsanduse, kaitsealade ja eluslooduse seaduses.

               Riiklikku klassifitseerimissüsteemi juhib ICF, kes vastutab selle ülesehituse, kavandamise ja rakendamise eest ning keda toetavad MiAmbiente, SAG, inimõiguste, justiitsasjade, siseasjade ja detsentraliseerimise ministeerium ning nende pädevusalasse kuuluv INA. Süsteemi ülesehitusse hakkavad kuuluma erimeetmed, mille otstarve on tagada, et aja jooksul säiliks süsteemi haldamiseks ja pidamiseks vajalik suutlikkus ning et koostatud andmekogumid oleksid kättesaadavad ja ajakohased.

                  3.10.
                     Metsandusettevõtete ja puiduladude keskkonnaloa sertifikaatide puhul MiAmbiente poolt kasutatava keskkonnamõju kategooriate määramise tabeli uuendamine

               Meetme eesmärk on ICFi ja MiAmbiente vahelises koostöös ajakohastada metsandusettevõtete ja puiduladude tegevuse keskkonnamõju kategooriad. Kõnealused kategooriad avaldatakse ja nende rakendamine kinnitatakse ametlikult. Luuakse moodul, mille kaudu hakatakse väljastama sertifikaate, millega vabastatakse vähese keskkonnamõjuga projektid keskkonnaloa sertifikaadi hankimise kohustusest, ning keskkonnalubade lihtsustatud korras väljastamise süsteemi (SLAS) moodul, mis vähendab keskkonnaloa sertifikaadi kohustusest vabastamisele kuluvat aega projektide puhul, mis ei ole hõlmatud keskkonnamõju kategooriate määramise tabeliga.

               3.11.
                     Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeeriumis (STSS) metsandussektori tööhõive kohta teabe talletamise ja haldamise süsteemi loomine

               Et hinnata õiguspärasust töölepingute, miinimumpalga maksmise ning tervise- ja ohutusmeetmetega seotud näitajate (vastavushindamise tabelites 4. põhimõtte alla kuuluvate näitajate) osas, on STSSi praeguse suutlikkuse suurendamiseks tarvis luua IT-süsteem kodumaiste metsandusettevõtete registreerimiseks ja vajalike järelmeetmete võtmiseks, pidades silmas formaalsuste lihtsustamist.

               Teabe talletamiseks ja haldamiseks mõeldud IT-süsteemi loomine võib toimuda ka järk-järgult, vastavalt kaasatud STSSi osakondade ja riigi tasandil tegutsevate metsandusettevõtjate suutlikkusele, luues vastastikused ühendused teiste asutustega (sealhulgas IHSSiga).

               3.12.
                     Metsandussektori mikro- ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele keskenduva stiimulipõhise strateegia väljatöötamine ja elluviimine

               Meetme eesmärk on rakendada metsaseaduse artikleid 35 ja 149 stiimulite osas, otsides võimalusi olemasolevate ressursside kasutamiseks ja nende kättesaadavaks tegemiseks metsandustegevuses osalevatele kasusaajatele, eelkõige metsandussektori mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Nimetatud stiimulitega hõlmatakse ka metsaomanikud.

               3.13.
                     Käesoleva lepinguga seotud riikliku kommunikatsioonistrateegia väljatöötamine ja elluviimine

               Riikliku kommunikatsioonistrateegia abil levitatakse teavet käesoleva lepingu kohaldamisala kohta ja suurendatakse metsandussektori ettevõtjate teadlikkust õiguspärasuse osas. Strateegiat viiakse ellu järk-järgult, alustades tööhõive- ja sotsiaalsetest aspektidest.

                  3.14.
                     Põllumajandus- ja metsandussektori parandamise ja ühtlustamise poliitikas kokkuleppimine

               Kõnealuse meetme rakendamisel vaadatakse muu hulgas läbi põllumajandus-, metsandus- ja maakasutuse planeerimise poliitika eesmärgiga vähendada metsamaa muutmist põllumajandusmaaks ning tugevdada maakasutuse muutmise õiguspärasuse kontrolle. Tegevust juhivad ICF, MiAmbiente, SAG ja majandusarengu ministeerium (Secretaría de Desarrollo Económico, SDE).

               4.
                     UURINGUD

               ICF või käesoleva lisa lõpus esitatud lisameetmete loendis nimetatud asjaomane asutus viib teiste asutustega kooskõlastatult ja tähtsuse järjekorras läbi alljärgnevad uuringud.

               4.1.
                     Analüüsib asutuste tehnilist ja operatiivset suutlikkust käesoleva lepingu rakendamisel

               Analüüsi tulemusi kasutatakse lisameetmete 1.2 ja 2.1 väljatöötamisel, sest saadav teave annab vajalikud suunised asutuste suutlikkuse suurendamiseks.

                  4.2.
                     Uurib käesoleva lepingu mõju haavatavate elanikkonnarühmade elatusallikatele, sealhulgas loob lähtepunkti

               Haavatavate elanikkonnarühmade mõiste hõlmab muu hulgas Hondurase põlisrahvaid ja Aafrika päritolu rahvaid (PIAH), agrometsanduse organisatsioone ja väikeseid puusepatöökodasid. Uuringu tulemusi kasutatakse lisameetme 3.7 väljatöötamisel.

               4.3.
                     Vaatab läbi (impordi ja ekspordi) õiguspärasuse kontrolli tasemega seotud tolliprotseduuri eesmärgiga ühtlustada seda käesoleva lepingu kohaste menetlustega

               Uuringu käigus vaadatakse läbi puidu impordi ja ekspordi õiguspärasuse kontrollimise tasemega seotud tolliprotseduur, et seda vajaduse korral ajakohastada.

               4.4.
                     Viib läbi metsandussektori ettevõtjate õiguspärasuse taset käsitleva alusuuringu, käsitledes muu hulgas käesoleva lepingu põhimõtete, kriteeriumide ja näitajatega hõlmatud keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke aspekte.

               Uuring hõlbustab kontrollimehhanismide rakendamist ja ettevõtjate suutlikkuse suurendamise programmide loomist.

                  4.5.
                     Uurib esmase ja teisese töötlemise ettevõtete tootmisvõimet, mis võetakse aluseks jälgitavuse süsteemide kontrollide kehtestamisel

               Kõnealused uuringud annavad ICFile andmeid puidu esmatöötlejate tootmisvõime kohta, mida kasutatakse metsandusettevõtete kontrollimisel.

               4.6.
                     Ajakohastab metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ning puiduladude loendusandmeid kontrollimehhanismide rakendamise eesmärgil

               Käesoleva lisameetme kohaldamisel ja vastavalt metsaseaduses esitatud kirjeldustele loetakse väikesi tisleri-, puusepa- ja muid samalaadseid töökodasid teisese töötlemise ettevõteteks.

               5.
                     ÕIGUSLIKUD VAHENDID

               Koostöös muude käesoleva lepingu rakendamisse kaasatud asutustega viib ICF või lisameetmete loendis nimetatud asjaomane asutus läbi alljärgnevad tegevused.

               5.1.
                     SIIAVA loomine ja institutsionaliseerimine õigusaktiga

                  5.2.
                     Puittoodete siseturul nõutavat hoolsuskohustust käsitleva õigusakti koostamine ja rakendamine

               5.3.
                     Puittoodete importimisel nõutavat hoolsuskohustust käsitleva õigusakti koostamine ja rakendamine

               5.4.
                     Läbiveetava puidu ja puittoodete ning riiki imporditud puidu ja puittoodete kontrollimehhanisme käsitlevate eeskirjade hindamine, ajakohastamine ja rakendamine

               5.5.
                     Määruse koostamine ja rakendamine, et määratleda õiguspärasuse tõendite, FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentside väljastamise kord

               5.6.
                     Väljaspool metsi hajusalt kasvavate puude ülestöötamist käsitlevate eeskirjade koostamine ja rakendamine

               Kõnealuste eeskirjadega määratakse kindlaks tehnilised ja õiguslikud mehhanismid, mille kaudu hajusalt kasvavate puude omanik võib saada õiguse neid üles töötada. Nähakse ette, et nimetatud puude ülestöötamise teel saadud puit tarnitakse esmajärjekorras väikestele metsandusettevõtetele (puidutöökodadele). Kõnealuseid eeskirju kohaldatakse siiski igat liiki ettevõtjate suhtes, kes võivad nimetatud päritolu puitu kasutada, olenemata ettevõtja suurusest.

                  5.7.
                     Mitteärilise tegevuse lubade alusel puude ülestöötamist käsitlevate eeskirjade koostamine ja rakendamine

               Kõnealuste eeskirjadega määratakse kindlaks tehnilised ja õiguslikud mehhanismid, mille kaudu võib huvitatud isik (kes ei tarvitse olla asjaomase maa omanik) hajusalt kasvavaid puid oma tarbeks üles töötada. Nimetatud mitteärilise tegevuse lubade alusel saadud tooted ei sisene tarneahelasse. Sellele vaatamata ICF registreerib need ja jälgib neid.

               5.8.
                     Eelneva vaba ja teadliku nõusoleku rakendamiseks määruse ja muu raamistiku väljatöötamine ning rakendamine

               Kui eelneva vaba ja teadliku nõusoleku seadus on saanud riigis õiguslikult siduvaks, tuleb luua selle rakendamise mehhanismid.

               Sel eesmärgil kohustub Hondurase riik nii palju kui võimalik kõikidel tasanditel ja kõikides asutustes ning oma pädevuste piires toetama asjaomase määruse loomist ja väljatöötamist, tagades Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste ning kogukondade osalemise.

               Kooskõlas rahvusvaheliste standarditega töötatakse välja ka eelneva vaba ja teadliku nõusoleku rakendamise kord, mida kohaldatakse metsandussektoris kuni nimetatud seaduse vastuvõtmiseni.

                  5.9.
                     Riigiametnike toimepandud nõuete rikkumiste kategooriate kindlaksmääramise korda käsitleva määruse koostamine ja rakendamine

               5.10.
                     Metsandussektori ettevõtjate toimepandud rikkumiste käsitlemise ja karistuste määramise suuniste väljatöötamine ja rakendamine

               5.11.
                     Töövõtjate tegevuse suhtes kohaldatava õigusraamistiku väljatöötamine ja rakendamine

               5.12.
                     Metsa majandamise parandamise suuniste ja nõuete läbivaatamine, ajakohastamine ning rakendamine

               Suuniste ja nõuete ajakohastamisel pööratakse rohkem tähelepanu laialehistele metsadele, sest männimetsade kasutamist reguleerivad eeskirjad on juba kehtestatud.

               5.13.
                     Sertifitseeritud metsaistandikke käsitlevate eeskirjade ajakohastamine ja rakendamine

               5.14.
                     Kaitsekava ja kinnitatud iga-aastaste tegevuskavade omavahelise vastavuse kontrollimise juhiste koostamine ning rakendamine.

               5.15.
                     Õigusliku vahendi väljatöötamine ja rakendamine, millega määratletakse omavalitsuse keskkonnaüksuste roll MiAmbiente ja AMHONiga koostöös keskkonnaloa sertifikaatide väljastamisel

               5.16.
                     Agrometsandussüsteemi erikavasid käsitlevate eeskirjade hindamine, ajakohastamine ja rakendamine üle 100 hektari suuruste süsteemide puhul

               5.17.
                     ICFi kasutatava erasertifitseerimissüsteemide tunnustamise mehhanismi väljatöötamine ja rakendamine

               6.
                     Lisa- ja kõrvalmeetmete rahastamismehhanismid

               Lepinguosalised on kindlaks teinud, et enamiku käesolevas lisas nimetatud meetmete ja muude käesoleva lepingu rakendamiseks vajalike meetmete võtmiseks on tarvis täiendavaid tehnilisi ja rahalisi vahendeid. Nimetatud vahenditega tagatakse, et õiguspärasuse kontrollimisega seoses selgelt kindlaks määratud asutused saavad võtta meetmeid kindlustundega, et on olemas piisavad vahendid, juhtimissüsteemid ja kvalifitseeritud personal ning usaldusväärsed ja tõhusad mehhanismid käesoleva lepingu tulemuslikuks rakendamiseks, ning võimaldatakse tegeleda ebaseadusliku metsaraie algpõhjuste ja ajenditega. Lisavahendite eraldamine toimub Hondurasele antava abi planeerimise tavamenetluste ning Hondurase enda eelarvemenetluste alusel.

               See tähendab, et osa käesolevas lisas nimetatud lisa- ja kõrvalmeetmete rahastamiseks võidakse kasutada alljärgnevaid allikaid.

               −
                     Hondurase valitsuse vahendid:

               −
                     riigieelarve.

               −
                     Euroopa Komisjoni ja/või liidu liikmesriikide rahastus:

               −
                     projektid;

               −
                     vajaduse korral eelarvetoetus;

               −
                     muud rahastamisallikad.

               Lepinguosalised on otsustanud, et kui on vaja täiendavaid rahalisi vahendeid, kohustuvad nad otsima muid täiendava rahastamise allikaid. Sellega seoses tagavad lepinguosalised, et käesoleva lepingu rakendamisega seotud meetmed kooskõlastatakse olemasolevate või tulevaste arendustegevusalaste algatustega, eelkõige REDD+iga.

               TOETUS JA LISAMEETMED STRATEEGILISTE VALDKONDADE KAUPA

                        Nr

                        Tähtsus

                        Kategooria

                        Meede/tegevus

                        Vastutav asutus

                        1.1

                        Tähtis

                        Koordineerimise tugevdamine

                        Asutustevaheliste koostöölepingute sõlmimine ja rakendamine käesoleva lepingu raames.

                        ICF, SIIAVA

                        1.2

                        Tähtis

                        Koordineerimise tugevdamine

                        Käesoleva lepinguga seotud avaliku sektori asutustes asjakohaste korralduslike muudatuste tegemine ja kõnealuste asutuste eelarvetest käesoleva lepingu rakendamiseks vajalike vahendite eraldamine.

                        SEFIN, SIIAVA

                        1.3

                        Tähtis

                        Koordineerimise tugevdamine

                        Asutustevahelise koordineerimise strateegiate väljatöötamine ja rakendamine eesmärgiga tagada iga asutuse vastutusalasse kuuluvate vastavushindamise tabelites esitatud näitajate ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuete täitmine.

                        SIIAVA

                        1.4

                        Tähtis

                        Koordineerimise tugevdamine

                        Õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste vahelise teabevahetuse mehhanismide sisseseadmine, seades prioriteediks IT-süsteemide sidumise.

                        SIIAVA

                        1.5

                        Tähtis

                        Koordineerimise tugevdamine

                        Ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodetega kauplemise vastase riikliku strateegia (ENCTI) tegevuskava rakendamine.

                        ICF, FFAAH, FEMA, PGR, PNP, FTIA, FUSINA.

                        1.6

                        Tähtis

                        Koordineerimise tugevdamine

                        Käesoleva lepingu rakendamisel tehtud edusammude jälgimise ja hindamise metoodika loomine ning rakendamine.

                        ICF, SIIAVA

                        1.7

                        Tähtis

                        Koordineerimise tugevdamine

                        Käesoleva lepingu mõju mõõtmise meetodite loomine ja rakendamine.

                        ICF, SIIAVA

                        1.8

                        Tähtis

                        Koordineerimise tugevdamine

                        Riigimetsaalade ja põlisrahvaste territooriumide seadustamise erikava rakendamine.

                        ICF, INA, IP, AMHON

                        1.9

                        Tähtis

                        Koordineerimise tugevdamine

                        Metsandussektoriga seotud juhtumite korral kohtuametnike ja õiguskaitseasutustega koostöösuutlikkuse suurendamine.

                        ICF, FEMA, PGR, Riigikohus

                        1.10

                        Tähtis

                        Koordineerimise tugevdamine

                        Õiguspärasuse tagamise süsteemi kaebuste käsitlemise menetluste rakendamiseks vajalike õigusaktide väljatöötamise koordineerimine.

                        ICF, SIIAVA

                        1.11

                        Tähtis

                        Koordineerimise tugevdamine

                        Metsahalduse parandamise eesmärgil üldsuse kaasamise tugevdamine ja ametlikule alusele seadmine.

                        ICF

                        1.12

                        Keskmise tähtsusega

                        Koordineerimise tugevdamine

                        Avaliku teabe haldamise süsteemi loomine ja rakendamine.

                        SIIAVA

                        2.1

                        Tähtis

                        Suutlikkuse suurendamine

                        Käesoleva lepingu rakendamisse kaasatud asutuste jaoks suutlikkuse suurendamise programmi väljatöötamine ja rakendamine.

                        ICF, SIIAVA, ESNACIFOR ja muud akadeemilised asutused.

                        2.2

                        Keskmise tähtsusega

                        Suutlikkuse suurendamine

                        Metsandussektori ettevõtjate suutlikkuse suurendamise kava väljatöötamine ja rakendamine.

                        ICF

                        3.1

                        Tähtis

                        Strateegiline meede

                        Valitsusasutuste metsandussektoriga seotud töökorra tõhustamine ja lihtsustamine.

                        ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

                        3.2

                        Tähtis

                        Strateegiline meede

                        Käesoleva lepingu rakendamisse kaasatud asutustes kasutatavate rikkumiste käsitlemise ja karistuste määramise menetluste hindamine ning ajakohastamine.

                        SIIAVA

                        3.3

                        Tähtis

                        Strateegiline meede

                        Riskipõhise kontrollimenetluse loomine ja rakendamine.

                        ICF, MiAmbiente, PNP, MP

                        3.4

                        Tähtis

                        Strateegiline meede

                        Puidu jälgitavuse riikliku IT-süsteemi (SIRMA) ajakohastamine, haldamine ja rakendamine.

                        ICF

                        3.5

                        Tähtis

                        Strateegiline meede

                        Metsanduse riikliku infosüsteemi (SNIF) uute moodulite loomine ja rakendamine.

                        ICF

                        3.6

                        Keskmise tähtsusega

                        Strateegiline meede

                        Valitsusasutuste metsandussektoriga seotud haldusmenetluste detsentraliseerimise ja üleandmise põhimõtete väljatöötamine ja rakendamine.

                        ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

                        3.7

                        Keskmise tähtsusega

                        Strateegiline meede

                        Haavatavate elanikkonnarühmade kaitseks käesoleva lepingu rakendamise raames meetmete loomine.

                        SIIAVA

                        3.8

                        Keskmise tähtsusega

                        Strateegiline meede

                        Metsandussektori mikro- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate õiguspärasuse tugevdamiseks mõeldud järkjärgulise strateegia väljatöötamine ja elluviimine.

                        SIIAVA

                        3.9

                        Keskmise tähtsusega

                        Strateegiline meede

                        Riikliku maakasutuse klassifitseerimise süsteemi väljatöötamine ja rakendamine.

                        IP, ICF, INA

                        3.10

                        Keskmise tähtsusega

                        Strateegiline meede

                        Metsandusettevõtete ja puiduladude keskkonnaloa sertifikaatide puhul MiAmbiente poolt kasutatava keskkonnamõju kategooriate määramise tabeli uuendamine.

                        ICF, MiAmbiente

                        3.11

                        Keskmise tähtsusega

                        Strateegiline meede

                        Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeeriumis (STSS) metsandussektori tööhõive kohta teabe talletamise ja haldamise süsteemi loomine.

                        STSS

                        3.12

                        Vähetähtis

                        Strateegiline meede

                        Metsandussektori mikro- ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele keskenduva stiimulipõhise strateegia väljatöötamine ja elluviimine.

                        ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

                        3.13

                        Vähetähtis

                        Strateegiline meede

                        Käesoleva lepinguga seotud riikliku kommunikatsioonistrateegia väljatöötamine ja elluviimine.

                        ICF, SIIAVA

                        3.14

                        Vähetähtis

                        Strateegiline meede

                        Põllumajandus- ja metsandussektori parandamise ja ühtlustamise poliitikas kokkuleppimine.

                        SDE, ICF, SAG, MiAmbiente, IHCAFE

                        4.1

                        Tähtis

                        Uuringud

                        Asutuste tehnilise ja operatiivse suutlikkuse analüüs käesoleva lepingu rakendamisel.

                        SIIAVA

                        4.2

                        Tähtis

                        Uuringud

                        Käesoleva lepingu mõju uurimine haavatavate elanikkonnarühmade elatusallikatele, sealhulgas lähtepunkti loomine.

                         Sotsiaalse kaasamise sekretariaat (SEDIS), DINAFROH, ICF

                        4.3

                        Tähtis

                        Uuringud

                        (Impordi ja ekspordi) õiguspärasuse kontrolli tasemega seotud tolliprotseduuri läbivaatamine, et ühtlustada seda käesoleva lepingu kohaste menetlustega.

                        DARA, SAR, ICF

                        4.4

                        Tähtis

                        Uuringud

                        Metsandussektori ettevõtjate õiguspärasuse taset käsitleva alusuuringu korraldamine, käsitledes muu hulgas käesoleva lepingu põhimõtete, kriteeriumide ja näitajatega hõlmatud keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke aspekte.

                        ICF, SIIAVA

                        4.5

                        Keskmise tähtsusega

                        Uuringud

                        Esmase ja teisese töötlemise ettevõtete tootmisvõime uuring, mis võetakse aluseks jälgitavuse süsteemide kontrollide kehtestamisel.

                        ICF, AMADHO, ESNACIFOR ja muud akadeemilised asutused.

                        4.6

                        Keskmise tähtsusega

                        Uuringud

                        Metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ning puiduladude loendusandmete ajakohastamine kontrollimehhanismide rakendamise eesmärgil.

                        ICF

                        5.1

                        Tähtis

                        Õiguslikud vahendid

                        SIIAVA loomine ja institutsionaliseerimine.

                        SDE, ICF, IP, INA, DINAFROH, MiAmbiente, SAG, SAR, DARA, IAIP, politsei, FFAA, PGR, IHSS, STSS, ESNACIFOR ja muud akadeemilised asutused.

                        5.2

                        Tähtis

                        Õiguslikud vahendid

                        Puittoodete siseturul nõutavat hoolsuskohustust käsitleva õigusakti koostamine ja rakendamine.

                        ICF, PGR, MP

                        5.3

                        Tähtis

                        Õiguslikud vahendid

                        Puittoodete importimisel nõutavat hoolsuskohustust käsitleva õigusakti koostamine ja rakendamine.

                        ICF, DARA, BCH

                        5.4

                        Tähtis

                        Õiguslikud vahendid

                        Läbiveetava puidu ja puittoodete ning riiki imporditud puidu ja puittoodete kontrollimehhanisme käsitlevate eeskirjade hindamine, ajakohastamine ja rakendamine.

                        DARA, ICF, SAR

                        5.5

                        Tähtis

                        Õiguslikud vahendid

                        Määruse koostamine ja rakendamine, et määratleda õiguspärasuse tõendite, FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentside väljastamise kord.

                        ICF

                        5.6

                        Tähtis

                        Õiguslikud vahendid

                        Väljaspool metsi hajusalt kasvavate puude ülestöötamist käsitlevate eeskirjade koostamine ja rakendamine.

                        ICF

                        5.7

                        Tähtis

                        Õiguslikud vahendid

                        Mitteärilise tegevuse lubade alusel puude ülestöötamist käsitlevate eeskirjade koostamine ja rakendamine.

                        ICF

                        5.8

                        Tähtis

                        Õiguslikud vahendid

                        Eelneva vaba ja teadliku nõusoleku rakendamiseks määruse ja muu raamistiku väljatöötamine ning rakendamine.

                        STSS, DINAFROH, CONPAH, põlisrahvaste ühendused ja muud asjaomased organisatsioonid

                        5.9

                        Keskmise tähtsusega

                        Õiguslikud vahendid

                        Riigiametnike toimepandud nõuete rikkumiste kategooriate kindlaksmääramise korda käsitleva määruse koostamine ja rakendamine.

                        SIIAVA

                        5.10

                        Keskmise tähtsusega

                        Õiguslikud vahendid

                        Metsandussektori ettevõtjate toimepandud rikkumiste käsitlemise ja karistuste määramise suuniste väljatöötamine ja rakendamine.

                        ICF, SIIAVA

                        5.11

                        Keskmise tähtsusega

                        Õiguslikud vahendid

                        Töövõtjate tegevuse suhtes kohaldatava õigusraamistiku väljatöötamine ja rakendamine.

                        ICF

                        5.12

                        Keskmise tähtsusega

                        Õiguslikud vahendid

                        Metsa majandamise parandamise suuniste ja nõuete läbivaatamine, ajakohastamine ning rakendamine.

                        ICF

                        5.13

                        Keskmise tähtsusega

                        Õiguslikud vahendid

                        Sertifitseeritud metsaistandikke käsitlevate eeskirjade ajakohastamine ja rakendamine

                        ICF

                        5.14

                        Vähetähtis

                        Õiguslikud vahendid

                        Kaitsekava ja kinnitatud iga-aastaste tegevuskavade omavahelise vastavuse kontrollimise juhiste koostamine ning rakendamine.

                        ICF

                        5.15

                        Vähetähtis

                        Õiguslikud vahendid

                        Õigusliku vahendi väljatöötamine ja rakendamine, millega määratletakse omavalitsuse keskkonnaüksuste roll MiAmbiente ja AMHONiga koostöös keskkonnaloa sertifikaatide väljastamisel.

                        MiAmbiente, AMHON

                        5.16

                        Vähetähtis

                        Õiguslikud vahendid

                        Agrometsandussüsteemi erikavasid käsitlevate eeskirjade hindamine, ajakohastamine ja rakendamine üle 100 hektari suuruste süsteemide puhul.

                        ICF

                        5.17

                        Vähetähtis

                        Õiguslikud vahendid

                        ICFi kasutatava erasertifitseerimissüsteemide tunnustamise mehhanismi väljatöötamine ja rakendamine.

                        ICF

               ________________

               IX LISA

               Läbipaistvus ja üldsuse juurdepääs avalikule teabele

               1.
                     SISSEJUHATUS

               Käesoleva lepingu rakendamine nõuab muu hulgas FLEGTi vabatahtlikku partnerluslepingut, selle eesmärke, rakendamist, järelevalvet ja kontrollimehhanisme käsitleva teabe kättesaadavaks tegemist. Nimetatud teabe teevad kättesaadavaks lepingu rakendamise ühiskomitee ning kumbki lepinguosaline eraldi, eesmärgiga tagada FLEGT-litsentsimissüsteemi arusaadavus kõigi sidusrühmade jaoks ning metsamajanduse hea juhtimine.

               Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks sätestatakse käesolevas lisas: i) avalikustamisele kuuluv metsandusega seotud teave, ii) selle teabe avalikustamise eest vastutavad asutused ja iii) mehhanism, mis tagab teabele juurdepääsu.

               Teabe kättesaadavaks tegemise rakendusmeetmed tagavad, et: 1) lepingu rakendamise ühiskomitee ja teiste kaasatud asutuste ja organite tegevus käesoleva lepingu rakendamisel on läbipaistev, arusaadav ja asjakohane kõigi metsatoodete tarneahela sidusrühmade ja üldsuse jaoks; 2) on loodud mehhanism, mis võimaldab sidusrühmadele vaba juurdepääsu olulisele teabele metsandussektori kohta; 3) Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimist toetatakse sõltumatu järelevalve otstarbel teabe kättesaadavaks tegemisega ning 4) käesoleva lepingu üldeesmärgid saavutatakse.

               Käesoleva lepingu sätted on kooskõlas Hondurase õigusaktidega, mis käsitlevad avalikule teabele juurdepääsu, tagades, et see teave on kättesaadav, seda levitatakse regulaarselt ja see esitatakse taotlemise korral viivitamata. Lisaks toetub käesolev lisa II ja V lisas viidatud õigusnormidele ja lepingutele.

               Läbipaistvusmehhanismiga tagatakse sidusrühmadele juurdepääs asjakohasele teabele käesoleva lepingu rakendamise jälgimisel ja olulisele metsandussektorit käsitlevale teabele eesmärgiga tugevdada selle sektori haldamist Hondurases.

               2.
                     EESMÄRGID

               −
                     Suurendada riigi metsamajandussüsteemi ja FLEGT-litsentsimissüsteemi usaldusväärsust ja tugevdada nende haldamist,

               −
                     suurendada teadlikkust Hondurase avalikustatavast teabest,

               −
                     tagada, et metsandussektorit käsitlevat teavet levitatakse, ning

               −
                     võimaldada sidusrühmadel jälgida käesoleva lepingu rakendamist.

               3.
                     TAUST

               Käesoleva lisa sätted on kooskõlas Hondurase rahvuskongressi poolt 30. detsembril 2006 vastu võetud läbipaistvuse ja avalikule teabele juurdepääsu seadusega (LTAIP). Nimetatud seaduse eesmärk on arendada ja rakendada riiklikku läbipaistvuse poliitikat ning tagada igale inimesele avalikule teabele juurdepääsu õigus, et toetada õigusriigi põhimõtet ja tugevdada demokraatiat kodanike osaluse kaudu.

               LTAIPi artiklis 6 viidatakse läbipaistvuse kultuuri ja üldsuse teabele juurdepääsu edendamisele, sätestades, et „käesoleva seadusega hõlmatud asutused korraldavad avalikele teenistujatele korrapäraseid ja ajakohaseid koolitusi läbipaistvuse kultuuri tingimustes teabele juurdepääsu võimaldamise kohta nii teavitamise kui ka avaliku halduse eesmärgil ...“.

               LTAIPi nõuete täitmiseks on kõikidel Hondurase riigiasutustel läbipaistvuse portaalid, mille kaudu pakutakse üldsusele teavet asutuse, selle ülesannete, pädevuste, tegevuse ja ressursside majandamise kohta. Lisaks on igas asutuses avaliku teabe ametnik, kes vastutab kodanike päringutele vastamise ja taotluse korral kodanikele teabe esitamise eest, kui kõnealune teave ei ole konfidentsiaalne. Taotletud teabe võib esitada isiklikult, faksi, posti või e-posti teel.

               LTAIPi artiklis 17 sätestatakse, et „avalik teave loetakse konfidentsiaalseks juhul, kui kahju, mida teave võib põhjustada, on suurem kui selle teadmisega seotud üldine huvi, või kui teabe avaldamine ohustaks või kahjustaks:

               1)
                     riigi julgeolekut;

               2)
                     mis tahes üksikisiku elu, turvalisust või tervist, humanitaarabi, laste või teiste isikute seadusega kaitstud huve või habeas data garantiid;

               3)
                     kuritegude ennetamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmise või õigusemõistmisega seotud konfidentsiaalse uurimistegevuse edenemist;

               4)
                     riigi põhiseaduse ja muude seadustega kaitstavaid huve;

               5)
                     rahvusvahelisi läbirääkimisi või suhteid; või

               6)
                     Hondurase majanduse, rahanduse või valuuta stabiilsust või selle juhtimist.“

               Metsandussektori haldamise tugevdamiseks on metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse ametil (ICF) kommunikatsioonistrateegia, mille alusel juhitakse käesoleva lepinguga seotud teabevahetust Hondurases.

               Nimetatud kommunikatsioonistrateegia on esitatud suuniste kujul, mille eesmärk on parandada teabevahetust ning seeläbi muuta Hondurase metsamajandust kodumaal ja rahvusvaheliselt nähtavamaks. See sisaldab ka ettepanekuid eri sidusrühmade (erasektori, kodanikuühiskonna ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste) vahelise koostöö sünergia suurendamiseks, et strateegilise ja koordineeritud teabevahetuse kaudu ära kasutada olemasolevad ning tekkivaid suhtlusvõimalusi.

               Hondurase käesoleva lepingu toetuseks tegutsemise ning metsamajanduse tugevdamisest tõusva ühiskondliku kasu parem mõistmine innustab üldsust aktiivselt osalema heade valitsemistavade edendamisel ja suurendab avalike asutuste usaldusväärsust.

               4.
                     AVALIKUSTATAV TEAVE

               4.1.
                     Lepingu rakendamise ühiskomitee poolt avalikustatav teave

               a)
                     Ühiskomitee struktuur ja toimimine.

               b)
                     Ühiskomitee koosolekute protokollid ja vastuvõetud otsused.

               c)
                     Ühiskomitee aastaaruanne, milles esitatakse eelkõige alljärgnev teave:

               −
                     käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks kindlaks määratud tähtajaks tehtud edusammud ja kõik lepingu rakendamisega seotud küsimused;

               −
                     Hondurasesse imporditud puidu ja puittoodete kogused ning lepinguosaliste võetud meetmed, et hoida ära ebaseaduslikku päritolu puidu ja puittoodete import ning tagada seeläbi FLEGT-litsentsimissüsteemi terviklikkus;

               −
                     FLEGT-litsentsimissüsteemiga mittevastavuse juhtumid Hondurases ja nende lahendamiseks võetud meetmed, sealhulgas FLEGT-litsentsi taotluste rahuldamata jätmine;

               −
                     ilma FLEGT-litsentsita liidu tollipunktidesse saabunud saadetiste arv ning asjaomased puidu ja puittoodete kogused;

               −
                     meetmed, mille eesmärk on ära hoida ebaseaduslikku päritolu puidu ja puittoodete eksport liiduvälistele turgudele ning nende müük siseturul;

               −
                     Hondurase väljastatud FLEGT-litsentside loend;

               −
                     FLEGT-litsentsimissüsteemi alusel liidu imporditud puittoodete kogused asjaomaste harmoneeritud süsteemi (HS) rubriikide kaupa ja liidu liikmesriikide kaupa, mille kaudu tooted liitu imporditi.

               d)
                     Sõltumatut auditit käsitlev üldine teave, sealhulgas:

               −
                     sõltumatu auditiga seotud õigused ja kohustused;

               −
                     auditi väljakuulutamine;

               −
                     sõltumatu audiitori õigused ja kohustused ning kontrolli- ja auditiaruanded;

               −
                     audiitori ja sõltumatu auditi kohta esitatud kaebused ning teave nende käsitlemise kohta.

               e)
                     Õiguspärasuse kontrollimise juhised, nagu on sätestatud II lisas.

               f)
                     Käesoleva lepingu rakendamise ajakava ning senise tegevuse kokkuvõte koos lepingu rakendamisel tehtud edusammude hinnanguga, sealhulgas teave VIII lisas sätestatud lisameetmete rakendamisel tehtud edusammude kohta.

               4.2.
                     Käesoleva lepingu rakendamist ja täitmist käsitlev teave

               −
                     Käesoleva lepingu tekst, selle lisad ja muudatused.

               4.2.1.
                     Õiguspärasuse tagamise süsteemi käsitlev teave

               −
                     Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi käsitlevad dokumendid,

               −
                     õiguspärasuse kontrollimise juhised, nagu on sätestatud II lisas, ja

               −
                     FLEGT-litsentside väljastamise kord.

               4.2.2.
                     Käesoleva lepinguga seotud struktuure ja menetlusi käsitlev teave

               −
                     Käesoleva lepinguga seotud asutuste/organisatsioonide nimekiri,

               −
                     õiguspärasuse kontrollimise üksuse struktuur ja toimimine ning

               −
                     FLEGT-litsentside väljastamise üksuse struktuur ja toimimine.

               4.2.3.
                     Käesoleva lepinguga seotud dokumendid

               −
                     Ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodetega kauplemise vastane riiklik strateegia (ENCTI),

               −
                     FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu ja metsandussektori haldamise parandamisega seotud kommunikatsioonistrateegia ning

               −
                     maaomandiõiguse seadustamise erikava.

               4.3.
                     Geograafiline teave

               −
                     Poliitilised haldusüksused,

               −
                     taimkate,

               −
                     kaitsealad,

               −
                     deklareeritud mikrovalgalad,

               −
                     eramaade, riigimaade või munitsipaalmaade (ejido) kinnitatud metsamajandamiskavad,

               −
                     võõrandamatute riigimetsaressursside kataloogi kantud alad ja

               −
                     ICFi nimel registreeritud omandiõigust tõendavad dokumendid ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste territooriumide registreeritud kasutusõigused.

               4.4.
                     Metsamajandamist ja ülestöötamist käsitlev teave

               −
                     aasta jooksul kinnitatud majandamiskavad,

               −
                     aasta jooksul kinnitatud iga-aastased tegevuskavad,

               −
                     aasta jooksul kinnitatud päästekavad,

               −
                     aasta jooksul kinnitatud agrometsandussüsteemi erikavad,

               −
                     aasta jooksul väljastatud istandikusertifikaadid,

               −
                     aasta jooksul heakskiidetud raietööd sertifitseeritud metsaistandikel,

               −
                     riigimetsade ülestöötamine pakkumismenetluste kaudu (kui see on asjakohane),

               −
                     kogukondade, organiseeritud rühmade ja juriidiliste või füüsiliste isikute halduslepingud,

               −
                     ICFis registreeritud metsatoodete ettevõtted ja puidulaod ning

               −
                     aasta jooksul üles töötatud toodete ja kõrvaltoodete kogused loa, metsa, maavalduse ning metsanduspiirkonna liikide kaupa.

               4.5.
                     Puidutootmist käsitlev teave

               −
                     Töödeldud puittoodete aastatoodang metsa, metsanduspiirkonna ja metsatoodete ettevõtte liikide kaupa.

               4.6.
                     Rahvusvahelist kaubandust käsitlev teave

               −
                     puittoodete impordi ja ekspordi register, sealhulgas kogused, tooteliigid ja kauplemise riigid,

               −
                     siseturu avaldatud puiduhinnad ning

               −
                     väljastatud CITESi sertifikaadid.

               4.7.
                     Haldustasudelt teenitud tulu

               Kõnealuste tulude teenimist reguleeritakse üldise metsandusmääruse artikliga 503 Hondurase riigikassale saadetavate vormide ja maksete kaudu.

               Vastavalt talle seadusega antud volitustele ning muu hulgas metsandusseadusega talle määratud ülesandeid täites avalikustab ICF need tulud korrapäraselt elektroonilisi või arvutipõhiseid vahendeid kasutades või vajaduse korral trükituna (LTAIPi artikkel 13).

               a)
                     Aruanne ICFi määratud haldustasudelt teenitud tulude kohta

               Metsade ülestöötamise ning tasude ja maksude maksmisega seoses otsustati, et avalikustamisele kuulub muu hulgas alljärgnev:

               1)
                     ICFile tehtavad maksed erametsade ja munitsipaalmetsade (ejido) majandamiskavade ning iga-aastaste tegevuskavade kinnitamise ja järelevalvega seotud halduskulude eest (üldise metsandusmääruse artikkel 507). Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast alates maksmisele kuuluvad tasud on sätestatud resolutsioonidega GG-486-1996 (männipuidu puhul) ja GG-MP-104-2007 (laialehiste puude puidu puhul) ning neid võib muuta. Nimetatud teenustasude muutmise korral avaldatakse muudatused uutes resolutsioonides;

               2)
                     ICFile riigi omandis olevate männimetsade ja laialehiste metsade ülestöötamise eest makstav raietasu, nagu on sätestatud ICFi otsuses nr 033-2015, mida võib muuta. Kõik resolutsioonide muudatused avaldatakse.

               b)
                     Aruanded muude tulude kohta

               1)
                     Metsandusseaduses ja selle rakendusmääruses sätestatud kuritegude ja õigusrikkumiste eest määratavate trahvide ja sanktsioonidega seoses tehtavad maksed. Metsandusega seotud õigusrikkumiste korral määrab ja haldab trahve ja sanktsioone ICF, nagu on sätestatud haldusrikkumiste komisjoni trahvide ja sanktsioonide kohaldamise erimääruses (ICFi otsus nr 010-2014).

               4.8.
                     Metsandusega seotud kuriteod ja õigusrikkumised

               Teave kõigi metsandusega seotud kuriteojuhtumite kohta, mis on kohtusse jõudnud ja mille kohta on tehtud lõplik kohtuotsus.

               5.
                     TEABE LEVITAMISE MEHHANISMID

               Lepinguosalised kohustuvad tagama kõigi käesoleva lepingu raames võetud meetmete läbipaistvuse. Sel eesmärgil teevad nad kättesaadavaks kogu teabe, mida nad asjaomase sektori mõne teise sidusrühma sellekohase taotluse korral vajalikuks peavad.

               Kõnealuse teabe avalikustamise vahendid ja kanalid peavad hõlmama alljärgnevat.

               Ametlikud aruanded ja trükised

               −
                     Hondurase metsandussektorit käsitlev teave avaldatakse iga-aastases metsandusstatistikas (ICF), millega teavitatakse üldsust metsandussektoris toimuvast. Lisaks soositakse koostööd metsandussektori eri sidusrühmadega trükistesse (uudiskirjadesse, teabelehtedesse, reklaamiribadesse jms) investeerimisel ning ajakohase teabe avaldamisel. Liit avaldab FLEGTi vabatahtlikud partnerluslepingud Euroopa Liidu Teatajas. Kõnealuseid lepinguid käsitlevad trükis ilmuvad teabeallikad on ka iga asjaomase riigi avaldatavad FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu aastaaruanded.

               Veebisaidid

               −
                     ICF loob oma veebisaidil lehe, mis sisaldab kõigi käesoleva lepinguga seotud asutuste ja organisatsioonide linke. Hondurase metsandussektorit käsitlev geograafiline teave avaldatakse ICFi geoportaalis.

               −
                     Liit avaldab ELi delegatsiooni Hondurases ja Euroopa Komisjoni veebisaitidel lepingu rakendamise ühiskomiteed käsitleva teabe (vt alapunkt 4.1), käesoleva lepingu teksti (vt alapunkt 4.2) ja lingi ICFi veebilehele.

               Muud teabe levitamise viisid

               −
                     Eri sidusrühmadele mõeldud platvormid,

               −
                     avalikud infotunnid,

               −
                     pressikonverentsid,

               −
                     videofilmid ning

               −
                     raadio ja televisioon.

               6.
                     MUUDELT SIDUSRÜHMADELT SAADAV TEAVE

               Läbipaistvuse huvides peaksid avaliku sektori asutused, valitsusvälised organisatsioonid, erasektori arenguorganisatsioonid ja projektide elluviijad, kelle tegevus on seotud metsandussektoriga, seadma koostöös ICFiga sisse kooskõlastamismehhanismid eesmärgiga hõlbustada omaenda ja ICFi veebisaitide kaudu üldsuse juurdepääsu käesolevat lepingut käsitlevale teabele ning metsandussektori haldamise parandamist. Peale selle tuleks avalikkust teavitada ka nimetatud organisatsioonide tegevusest ICFi ametlikul veebisaidil asuva lehekülje kaudu.

               Kommunikatsioonimehhanisme tuleb parandada, nii et ICFi teavitataks igasugustest metsandussektoriga seotud toetustest, mis puudutavad ka liitu, kui kõnealust toetust annavad muud asutused või organisatsioonid. Selleks lepivad lepinguosalised kokku, et hakatakse korraldama korrapäraseid kooskõlastamiskoosolekuid ICFi ja ELi delegatsiooni vahel Hondurases.

               ________________

               X LISA

               Lepingu rakendamise ühiskomitee

               Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 19 moodustavad lepinguosalised järelevalve- ja otsustusorgani, milleks on lepingu rakendamise ühiskomitee. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu rakendamise ja järelevalve eest, sealhulgas sõltumatu auditi juhtimise eest. Ühiskomitee hõlbustab ka lepinguosaliste vahelist dialoogi ja teabevahetust. Ühiskomitee moodustamisel peavad osalema ja selle koosseisu kuuluma Hondurase metsandussektori eri sidusrühmad: avalik ja erasektor, kodanikuühiskond, Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad, kogukonnad ning vajaduse korral ka muud sidusrühmad.

               Eelkõige teeb lepingu rakendamise ühiskomitee järgmist:

               a)
                     seoses käesoleva lepingu haldamisega:

               1.
                     avaldab käesoleva lepingu rakendamise aastaaruandeid vastavalt IX lisale;

               2.
                     pärast Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimise hindamist ja VII lisas esitatud hindamiskriteeriumidele tuginedes soovitab kuupäeva, millal tuleks FLEGT-litsentsimissüsteem kasutusele võtta;

               3.
                     koostab, vaatab läbi, ajakohastab ning kinnitab käesoleva lepinguga seotud dokumendid ja rakenduskorra, sealhulgas õiguspärasuse tagamise süsteemi kontrollimise käsiraamatu, lisa- ja kõrvalmeetmete rakendamise suunised ning käesoleva lepingu rakendamise ajakava;

               4.
                     nimetatud dokumentide ja rakenduskorra alusel, mille eest ta vastutab, vaatab üle käesoleva lepingu eri meetmete ning lepingu rakendamisega seotud eesmärkide ja tähtaegade täitmisel tehtud edusammud ning pakub välja ja võtab meetmeid parandamaks käesoleva lepingu toimimist;

               5.
                     analüüsib ja registreerib kõik vajalikud käesoleva lepingu muudatused. Ühiskomitee analüüsib vähemalt kord kahe aasta jooksul ka kõiki käesoleva lepingu ja selle lisade parandusi või ajakohastamisi, mis võivad olla vajalikud, et võtta arvesse asjakohaseid muudatusi Hondurase õiguslikus, halduslikus ja institutsioonilises raamistikus;

               6.
                     tegeleb mõlema lepinguosalise tõstatatud küsimustega ja lahendab kõik tekkida võivad konfliktid seoses käesoleva lepingu artikli 11 rakendamisega;

               7.
                     tegeleb mõlema lepinguosalise tõstatatud küsimustega ja lahendab kõik tekkida võivad konfliktid seoses käesoleva lepingu artikli 24 rakendamisega;

               8.
                     avaldab aruandeid ja märgukirju eesmärgiga muuta ühiskomitee tegevus läbipaistvaks;

               b)
                     seoses käesoleva lepingu üle järelevalve teostamise ja lepingu hindamisega:

               1.
                     lepib kokku käesoleva lepingu rakendamise ja mõju järelevalve ning hindamise meetodis;

               2.
                     jälgib käesoleva lepingu rakendamisel tehtavaid edusamme, sealhulgas õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimist;

               3.
                     korraldab ühiseid töökäike, et kontrollida kättesaadava teabe põhjal käesoleva lepingu tulemuslikkust ja lepingu mõju;

               4.
                     jälgib turuolukorda ja koostab selle kohta korrapäraselt aruandeid, tellides vajaduse korral uuringuid ning soovitades meetmeid, mida tuleks võtta puittoodete turgu käsitlevate uuringuaruannete valguses;

               5.
                     hindab käesoleva lepingu sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnamõju vastavalt asjakohasele heale tavale ja kriteeriumidele, milles lepinguosalised kokku lepivad, ning tegeleb hindamise käigus tekkinud küsimustega;

               6.
                     teeb kindlaks käesoleva lepingu rakendamisega seotud raskused ja soovitab sobivaid meetmeid nende kõrvaldamiseks;

               c)
                     seoses käesoleva lepingu sõltumatu auditiga:

               1.
                     väljastab otsuse vastuväidete puudumise kohta seoses lepinguosaliste valitud sõltumatu audiitori määramisega ning vajaduse korral tema lepingu pikendamisega;

               2.
                     kinnitab sõltumatu audiitori auditiprotseduuride käsiraamatu ja töögraafiku vastavalt VI lisale;

               3.
                     vaatab läbi ja kinnitab sõltumatu audiitorina tegutseva organisatsiooni aruanded, vaatab läbi kõik FLEGT-litsentsimissüsteemi toimimise kohta esitatud kaebused ja juhib soovituste rakendamist kummagi lepinguosalise territooriumil;

               4.
                     taotleb vajaduse korral eriaruandeid lisaks sõltumatule auditile;

               5.
                     vaatab läbi sõltumatu audiitori töö kohta esitatud kaebused ja lepib kokku võetavate meetmete osas;

               6.
                     avaldab õiguspärasuse tagamise süsteemi aruanded vastavalt VI ja IX lisale;

               7.
                     kontrollib vajaduse korral sõltumatu audiitori tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmeid;

               d)
                     seoses sidusrühmade kaasamisega käesoleva lepingu rakendamisse ja järelevalvesse:

               1.
                     võtab vajalikud meetmed, et edendada sidusrühmade osalemist käesoleva lepingu rakendamisel;

               2.
                     esitab soovitused käesoleva lepingu edukaks rakendamiseks vajaliku suutlikkuse suurendamise kohta ning vajaduse korral erasektori, kodanikuühiskonna, kohalike kogukondade ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste suutlikkuse ja osaluse suurendamise kohta käesoleva lepingu rakendamisel vastavalt metsamajandusega seotud Hondurase õigusnormidele ning jälgib nimetatud soovituste täitmist;

               3.
                     moodustab vajaduse korral töörühmad või muud allorganid sidusrühmade erialateadmisi või tagasisidet nõudvates töövaldkondades;

               4.
                     kinnitab lepingu rakendamise ühiskomitee eeskirjad ja jälgib nende rakendamist.

               ________________

                     (1)

                        Hondurases on laialehiste liikide puit määratletud kui laialehistelt puudelt pärinev puit.

                     (2)

                        ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

                     (3)

                        Komisjoni 17. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1024/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse) üksikasjalikud rakendusmeetmed (ELT L 277, 18.10.2008, lk 23).

                     (4)

                        Vabasse ringlusse lubamine on liidu tolliprotseduur. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 201 lõigete 2 ja 3 kohaselt kaasneb vabasse ringlusse lubamisega: a) tasumisele kuuluva mis tahes imporditollimaksu sissenõudmine; b) vajaduse korral muude maksude sissenõudmine, mis on sätestatud neid makse käsitlevate asjakohaste kehtivate sätetega; c) kaubanduspoliitika meetmete, keeldude ja piirangute kohaldamine niivõrd, kui neid ei tule kohaldada varasemal etapil (käesoleval juhul tuleb kontrollida FLEGT-litsentsi olemasolu); ning d) muude kauba impordi suhtes ette nähtud tolliformaalsuste täitmine. Vabasse ringlusse lubamine annab liiduvälisele kaubale liidu kauba tollistaatuse.

                     (5)

                        Kohtuametnikud on riigiametnikud, kes osalevad kohtusüsteemi töös ning täidavad kodanike õiguste austamise ja tagamisega seotud olulisi ülesandeid. Põhiseaduse artikli 314 kohaselt vastutavad kohtuorganid üksikjuhtumitel seaduste kohaldamise, kohtuotsuste tegemise ja täitmise eest; nad võivad vajaduse korral nõuda õiguskaitseasutuste toetust.

                     (6)

                        Metsanduse, kaitsealade ja eluslooduse nõuandekomisjonid on riiklikul, piirkondlikul, kohalikul ja kogukonna tasandil tegutsevad üldsuse kaasamise organid, kes nõustavad ja toetavad ICFi (metsaseaduse artiklid 21–28).

                     (7)

                        Dekreet nr 32-2011, valitsusväliste arenguorganisatsioonide edendamise eriseadus (Ley Especial de Fomento para las Organizaciones No Gubernamentales de Desarrollo).

                     (8)

                        Käesoleva lepingu sõltumatu auditeerimine on eraldiseisev sõltumatust metsaseirest ja võib täiendada teiste riigis tegutsevate sotsiaalse järelevalve organite tööd.

                     (9)

                        ISO/IEC 17021:2006. Vastavushindamine: nõuded juhtimissüsteemi auditit ja sertifitseerimist teostavatele asutustele.

                     (10)

                        ISO 19011:2002. Kvaliteedi- ja/või keskkonnajuhtimissüsteemide auditeerimise juhised.