title: Ettepanek nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2287/2003 seoses Põhjamerel kiltturska püüdvate laevade merepäevade arvuga ning põhjatraalide kasutamisega Assooride, Kanaari saarte ja Madeira ümbruse vetes

text:
                  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                  Brüssel 16.8.2004
                                                  KOM(2004) 555 lõplik
                                                  .
                                       Ettepanek
                                NÕUKOGU MÄÄRUS
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2287/2003 seoses Põhjamerel kiltturska püüdvate
     laevade merepäevade arvuga ning põhjatraalide kasutamisega Assooride, Kanaari
                           saarte ja Madeira ümbruse vetes
                                            .
                                  (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                SELETUSKIRI
   Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2287/2003 määratakse 2004. aastaks kindlaks teatavate
   kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse
   ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. Määrust on vaja
   muuta uute teaduslike andmete tõttu.
   (1)     Keskkonnakaitsenõuete ühtsesse kalanduspoliitikasse kaasamise protsess eeldab, et
   võetaks vastu meetmed kalapüügitegevusega mereökosüsteemidele avaldatava mõju
   minimeerimiseks. Seda nõuet väljendatakse selgesõnaliselt määruse (EÜ) nr 2371/2002
   (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artiklis 21.
   Uuemad teadusuuringud on näidanud, et teatud süvamere-elupaiku tuleb kaitsta
   kalapüügivahenditega põhjustatava mehhaanilise erosiooni eest. Siia hulka kuuluvad
   süvamerekorallide (Lophelia pertusa) kogumitest, soojusallikatest ja karbonaatkuhjatistest
   moodustunud elupaigad. Hiljutiste teadusuuringute ja eriti Rahvusvahelise Mereuurimise
   Nõukogu (ICES) uuringute tulemusena on Atlandi ookeanis leitud ja kaardistatud mitmeid
   selliseid elupaiku. Lophelia pertusa’t on täheldatud Kanaari saarte lähedal ja mitmes paigas
   Atlandi ookeanis asuvate Madeira ja Assoori saarte ümbruses, enamasti üle 1000 m
   sügavusel.
   21. mai 1992. aasta direktiivis 92/43/EÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja
   taimestiku kaitse kohta2 on nimetatud süvamere-elupaigad loetud ühendusele huvi
   pakkuvateks elupaikadeks. Lisaks pakuvad need üha enam huvi keskkonnakaitsealastele
   rahvusvahelistele foorumitele. Nii näiteks lülitas Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse
   konventsioon hiljaaegu süvamere-korallrifid ohustatud elupaikade nimekirja. Süvamere-
   elupaikade kui erilist kaitset nõudvate ohustatud elupaikadega tegeletakse ka ÜRO ookeanide
   ja mereõiguse mitteametlike konsultatsioonide (UNICPOLOS) raames. Maailma eri
   piirkondades on mitmed rannikuriigid juba rakendanud vajalikke kaitsemeetmeid. Vastavalt
   määruse 2371/2002 artiklile 7 kiitis komisjon 20. augustil 2003. aastal Ühendkuningriigi
   palvel heaks erakorralised abinõud, millega keelati põhjatraalide kasutamine Darwini
   ahelikul; järgnevalt muutis nõukogu kõnealuse abinõu komisjoni ettepaneku põhjal alaliseks
   oma 22. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 602/2004, millega muudetakse määrust (EÜ)
   nr 850/98 seoses süvavee korallriffide kaitsega traalpüügi mõju eest Šotimaast loodesse jääval
   alal3.
   Lisaks asuvad Assoore, Madeirat ja Kanaari saari ümbritsevas ühenduse kalastusvööndis
   mitmed teadaolevad või võimalikud süvamere-elupaigad, mis on tänu nõukogu määrusega
   (EÜ) nr 2027/95 kehtestatud juurdepääsu erirežiimile jäänud seni traalimisest puutumata.
   Kuna kõnealuse režiimi kehtivus lõppes 15. novembril 2003. aastal, on nüüd tähtis tagada
   mainitud piirkondade jätkuv kaitse ühenduse seadusandlusega. Sel eesmärgil võttis komisjon
   vastu ettepaneku keelata traalide kasutamine ülalnimetatud saarestike ümbruses
   (KOM(2004/56)), muutes määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte
   mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu4.
   1
           EÜT L 358, 20.12.2002, lk 59.
   2
           EÜT L 206, 22.7.1992,lk 7.
   3
           ELT L 97, 01.04.2004, lk 30.
   4
           EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. Viimati muudetud määrusega (EÜ) nr                       973/2001
           (EÜT L 137, 19.5.2001, lk 1). [Viimati muudetud määrusega (EÜ) nr […/…] (ELT L …).].
ET                                                      2                                                ET
 ---pagebreak---    Käesoleva ettepaneku koostamisel kõnealuste tähtsate mereelupaikade kaitseks võttis
   komisjon arvesse ICESi viimaseid aruandeid. ICES on juhtinud tähelepanu iseäranis sellele,
   kui tundlikud on nimetatud elupaigad traalimise mõju suhtes.
   Kuna 2004. aastal valitakse uus Euroopa Parlamendi koosseis, lükkub kõnealuse ettepaneku
   vastuvõtmine tõenäoliselt mõne kuu võrra edasi ja see tähendab ohtu, et kaitsemeetmete
   puudumisel võidakse Assooride piirkonnas traalimisega põhjustada süvamere-elupaikadele
   väga raskesti korvatavat kahju.
   Nimetatud kaalutlustel on kohane ülalnimetatud piirkondades traalide kasutamise keelamiseks
   muuta 2004. aasta TACi määrust, mille IV lisa käsitleb konkreetselt kalapüügi tehnilisi
   tingimusi käsitlevaid meetmeid, mida tuleks kohaldada 2004. aastal. See pakub kõnealustele
   süvamere-elupaikadele ajutiselt kaitset seni, kuni Euroopa Parlament on esitanud oma
   arvamuse ja nõukogu võtnud vastu otsuse komisjoni ettepaneku kohta, millega muudetakse
   määrust (EÜ) nr 850/98.
   Samas kui kõnealusel meetmel on märkimisväärselt soodne pikaajaline mõju keskkonnale, ei
   ole sellel olulisi tagajärgi kalapüügisektori jaoks, kuna traalimise keeld kehtis kuni viimase
   ajani. Lisaks võivad kalalaevastikud jätkata kaitstaval alal püüki veetavate püünistega, mis ei
   puuduta merepõhja, näiteks pelaagiliste traalnootade, õngejadade, seinnootade ja muude
   seisevpüünistega.
   (2)     Ühendkuningriigi teadustalitustelt on saadud uusi põhjalikke andmeid, mis näitavad, et
   väljaspool “tursakaitsevööndit” tegutsevate kalalaevastike väljapüükides on tursa osakaal
   olnud alati väike. Seetõttu leitakse, et väljaspool tursapüügitsooni kalastavate laevade
   püügikoormuse, näiteks lubatud merepäevade arvu suurendamine ei kujuta endast tursavarude
   taastumisele olulist täiendavat ohtu. Siinjuures tuleb aga tagada, et selliseid
   lisapüügivõimalusi ei saaks üle kanda muudele, teistsugustes kalastamistingimustes
   tegutsevatele laevadele.
   Nõukogul palutakse käesolev ettepanek võimalikult kiiresti vastu võtta, et võimaldada
   kaluritel planeerida oma tegevust käesolevaks püügihooajaks.
ET                                                 3                                               ET
 ---pagebreak---                                                   Ettepanek
                                          NÕUKOGU MÄÄRUS
     millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2287/2003 seoses Põhjamerel kiltturska püüdvate
       laevade merepäevade arvuga ning põhjatraalide kasutamisega Assooride, Kanaari
                                     saarte ja Madeira ümbruse vetes
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele
   kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta5, eriti selle
   artiklit 20,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   ning arvestades järgmist:
   (1)      Hiljutiste teadusuuringute ja eriti Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES)
            uuringute tulemusena on Atlandi ookeanis leitud ja kaardistatud väga tundlikke
            süvamere-elupaiku. Nimetatud elupaiku asustavad olulised ja väga mitmekesised
            bioloogilised kooslused ja neid peetakse esmajärjekorras kaitset vajavateks. 21. mai
            1992. aasta direktiiviga 92/43/EÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja
            taimestiku kaitse kohta6 on kõnealused elupaigad loetud ühendusele huvi pakkuvateks.
            Lisaks lülitati süvamere-korallrifid hiljuti Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse
            konventsiooni raames ohustatud elupaikade nimekirja.
   (2)      Teadusuuringute andmetel on nende elupaikade taastumine mööda merepõhja
            veetavate traalidega tekitatud kahjust kas võimatu või siis äärmiselt aeglane ja
            vaevaline. Assoore, Madeirat ja Kanaari saari ümbritsevates vetes asub mitmeid
            teadaolevaid või võimalikke süvamere-elupaiku, mis on jäänud kuni viimase ajani
            traalimisest puutumata tänu nõukogu 15. juuni 1995. aasta määrusega (EMÜ) nr
            2027/95 (millega kehtestatakse teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja
            kalavarudega seotud püügikoormuse korraldussüsteem)7 kehtestatud juurdepääsu
            erirežiimile. Seetõttu on kohane keelata põhjatraalide ja muude sarnaste
            kalapüügivahendite kasutamine Assooride, Kanaari saarte ja Madeira ümbruses, kus
            kõnealused elupaigad on veel hästi säilinud.
   (3)      Uued teaduslikud andmed näitavad, et IV lisa punktis 17 sätestatud tingimustele
            vastava tursapüügi puhul on saak tõenäoliselt väike ja järelikult ei kujuta kõnealune
   5
            EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.
   6
            EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.
   7
            EÜT L 199, 24.8.1995, lk 1. Muudetud määrusega (EÜ) nr 1954/2003 (ELT L 289, 7.11.2003,lk 1).
ET                                                     4                                                  ET
 ---pagebreak---           püük tursavarude taastumisele olulist täiendavat ohtu. Seetõttu on kilttursa
          püügipäevade arvu suurendamine põhjendatud.
   (4)    Nõukogu 19. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2287/2003, millega määratakse
          2004. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning
          tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes
          püügipiirangutega vetes8, tuleb seetõttu vastavalt muuta,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                             Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 2287/2003 IV ja V lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
                                             Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel, […]
                                               Nõukogu nimel
                                               eesistuja
   8
          ELT L 344, 31.12.2003, lk 1.
ET                                                5                                           ET
 ---pagebreak---                                                LISA
   Määruse (EÜ) nr 2287/2003 lisasid muudetakse järgmiselt:
   1.     IV lisa:
          Lisatakse järgmine punkt:
   ‘19.   Traalimise keeld Assooride, Kanaari saarte ja Madeira ümbruse vetes
   Laevadel on keelatud kasutada põhjatraale või sarnaseid kasutamisel vastu merepõhja
   puutuvaid veetavaid võrke piirkondades, mis on piiratud järgmisi koordinaate ühendavate
   joontega:
   a)     Assoori saared
           36° 00’ põhjalaiust ja       23° 00’ läänepikkust
           42° 00’ põhjalaiust ja       23° 00’ läänepikkust
           42° 00’ põhjalaiust ja       34° 00’ läänepikkust
           36° 00’ põhjalaiust ja       34° 00’ läänepikkust
   b)     Kanaari saared ja Madeira
           27° 00’ põhjalaiust ja       19° 00’ läänepikkust
           26°00’ põhjalaiust ja        15° 00’ läänepikkust
           29° 00’ põhjalaiust ja       13° 00’ läänepikkust
           36° 00’ põhjalaiust ja       13° 00’ läänepikkust
           36° 00’ põhjalaiust ja       19° 00’ läänepikkust’
   2.     V lisa:
           Punktile 6 lisatakse järgmine alapunkt:
           ‘(g) Erandina võivad liikmesriigid alapunktis a “Punktis 4a osutatud
           kalapüügivahendid” määratud maksimaalset piirkonnas viibimise ja sadamast ära
           oldud päevade arvu suurendada 12 päevani laevade puhul, mis on varustatud
           VMS-iga ja millel on vähemalt ühe kalendrikuu jooksul kehtivad IV lisa punkti 17
           alapunktis b viidatud eripüügiload.
ET                                               6                                          ET
 ---pagebreak---    Sellised laevad
   –     teatavad riiklikele ametivõimudele igast kala lossimise ajast ja kohast vähemalt
         neli tundi enne sellise lossimise läbiviimist,
   –     võivad päevi alapunktis b sätestatud korra kohaselt kokku liita ainult sellise
         ajavahemiku piires, mille jaoks neil on IV lisa punkti 17 alapunktis b viidatud
         katkematu eripüügiluba,
   –     võivad vastavalt punktis 10 osutatud korrale kanda päevi üle ainult laevadele,
         mille püügipäevade arvu võib tõsta vastavalt käesolevale alapunktile.’
ET                                        7                                               ET


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0364

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2004/2003 Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta  /* KOM/2007/0364 lõplik - COD 2007/0130 */

		ETBrüssel 27.6.2007KOM(2007) 364 lõplik2007/0130 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2004/2003 Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1) Ettepaneku taust· Ettepaneku põhjus ja eesmärgidEÜ asutamislepingu artiklis 191 tunnustatakse Euroopa tasandi erakondade äärmiselt olulist rolli ning sellega luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2003. aastal vastu võetud erakondi käsitleva määruse õiguslik alus. Pidades silmas liidu demokraatliku infrastruktuuri tugevdamist ja optimeerimist, on käesoleva ettepaneku eesmärk kehtiva määruse parandamine ja kohandamine nelja viimase aasta jooksul saadud kogemuste valguses [1].Määrus on osutunud edukaks, luues Euroopa tasandi erakondade tegevuseks ja rahastamiseks vajaliku raamistiku. Määruse alusel rahastatavate Euroopa tasandi erakondade arv on kasvanud kaheksalt kümnele ning need esindavad Euroopa poliitiliste jõudude väga laia spektrit. Rahastamine tagatakse ELi eelarve I jao (parlament) IV jaotise 40. peatüki eelarvereaga 402. Vaatamata määruse senisele edule on loomulik, et raamistikku tuleb saadud kogemuste põhjal kohandada. Seega on käesoleva ettepaneku eesmärk teha mõningad muudatused määrusesse nr (EÜ) 2004/2003 Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta, mis on vastu võetud juunis 2003.· Üldine taustEuroopa Liidu kindel poliitiline eesmärk on edendada Euroopa avalikkust, et stimuleerida kodanike teadlikku osalemist liidu demokraatias. Komisjoni demokraatia, dialoogi ja diskussiooni „D-kava“ üks tähtsamaid järeldusi on see, et liidus on nõudlus poliitilise dialoogi tugevdamise ja laiendamise meetmete järele ning samuti võimalus neid vastu võtta.Valges raamatus Euroopa teabevahetuspoliitika kohta rõhutas komisjon erakondade olulist rolli Euroopa avalikkuse arendamisel. Valge raamatu koostamisele eelnenud avalik arutelu kinnitas erakondade Euroopa tasandil tegutsemise tähtsust, kuna see aitab tekitada üle riigipiiride ulatuvat diskussiooni kogu Euroopas. Samuti aitaks see tõsta Euroopa kodanike valimisaktiivsust. Samamoodi rõhutati 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimisi käsitlevas komisjoni teatises [2] Euroopa poliitiliste erakondade võimalikku rolli ELi kodanike tõhustatud osalemise edendamises Euroopa ja riikliku tasandi demokraatiaprotsessis.Pole olemas lihtsat viisi (ja kindlasti mitte üht ja ainuõiget lahendust), kuidas toetada kodanike püüdlusi demokraatias osaleda. On selge, et niisuguseid püüdlusi tuleb edendada väga mitmesuguste algatuste ja meetmetega, väärtustades eelkõige alt ülespoole suunatud algatusi, mis põhinevad kodanike aktiivsel tegutsemisel. Oluline on tagada kodanike – sealhulgas kindlasti ka noorte – võimalikult laialdane osalemine liidu demokraatias, nõnda et kõigi arvamust võetakse kuulda.Euroopa tasandil saab nimetatud eesmärkide saavutamist stimuleerida ja hõlbustada. Peamiselt sel põhjusel moodustatigi Euroopa tasandi erakonnad, mis on mänginud äärmiselt olulist rolli riikliku ja Euroopa tasandi poliitika vahelise lõhe kaotamisel ning aidanud Euroopa rahvastel oma häält kuuldavaks teha.2) Euroopa Parlamendi koostatud käesoleva määruse hindamineMääruse artiklis 12 pannakse Euroopa Parlamendile kohustus avaldada aruanne määruse kohaldamise kohta. Artiklis 12 on sätestatud, et nimetatud aruandes „…näidatakse vajaduse korral võimalikud muudatused rahastamissüsteemis“. Euroopa Parlament võttis oma järeldusi sisaldava resolutsiooni vastu 23. märtsil 2006 [3].Euroopa Parlamendi resolutsioonis toodi esile mõningad määruse toimimisega seotud probleemid ning esitati soovitusi muudatuste kohta.Soovitused jagunevad kolme kategooriasse:a) Soovitused määruse finantssätete läbivaatamiseks, et viia need kooskõlla Euroopa tasandi erakondade konkreetsete vajadustegaKategooria hõlmab eelkõige rahalise reservi, väljastpoolt ELi eelarvet pärinevatest vahenditest moodustatava reservi kogumise luba; rahaliste vahendite ühest eelarvekategooriast teise üleviimise piirangute leevendamist; pikaajaliseks planeerimiseks vajaliku rahalise kindluse tagamist ning teatava protsendi assigneeringute ülekandmise lubamist ühelt aastalt järgmise aasta esimesse kvartalisse.b) Soovitused komisjonile Euroopa tasandi erakondadega seotud Euroopa poliitiliste sihtasutuste toetamise kohta ettepanekute tegemiseksSoovituses keskendutakse vajadusele stimuleerida Euroopa poliitiliste sihtasutuste arengut, et toetada ja hõlbustada Euroopa erakondade pingutusi teabevahetuse ja diskussiooni edendamiseks, ning kutsutakse komisjoni üles esitama ettepanekut Euroopa poliitiliste sihtasutuste toetamise kohta.c) Mitmesugused soovitused määruse muude aspektide läbivaatamiseks kooskõlas asjakohaste sidusrühmadegaKategooria hõlmab eelkõige Euroopa erakondade ühtse õigusliku staatuse puudumisest tulenevaid probleeme. Lisaks juhitakse aruandes tähelepanu selguse puudumisele Euroopa tasandi erakondade valimiskampaaniates osalemist reguleerivates eeskirjades. Peale selle soovitatakse parlamendi aruandes samas kontekstis vaadelda ka poliitilisi noorteorganisatsioone.3) Ettepaneku õiguslik külg· Kavandatud meetmete kokkuvõteKomisjon on Euroopa Parlamendi soovitusi käesoleva ettepaneku koostamisel põhjalikult kaalunud.Tuleb rõhutada, et parlament on ka ise astunud samme parlamendi resolutsioonis tuvastatud puuduste kaotamiseks, muutes 1. veebruaril 2006 juhatuse 29. märtsi 2004. aasta otsust, millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 2004/2003 rakendamise kord [4]. Seetõttu on käesoleva muutmisettepaneku eesmärk tegelda üksnes niisuguste puudustega, mille kaotamiseks tuleb muuta määrust ning mida parlament ise lahendada ei saa. Nagu eespool öeldud, kuulub asjakohane eelarverida ELi eelarve parlamendi jakku ning eelarvevahendite käsutaja on parlament.Komisjoni ettepanekus sisalduvad muudatused võib jagada kolme tähtsamasse kategooriasse. Euroopa tasandi erakondade rahastamist reguleerivate finantssätete parandamise küsimuses tehakse nimetatud sätete muutmiseks kaks ettepanekut. Esiteks tehakse ettepanek lubada erakondadel erandina finantsmääruse artiklis 109 sätestatud kasumi taotlemist keelavast eeskirjast kanda teatav protsent (25%) aastasest toetusest üle järgmise aasta esimesse kvartalisse. See säte annab erakondadele võimaluse paremini kohaneda muutuvate poliitiliste olude ja prioriteetidega, mida on erakondade iga-aastase eelarve ja tööplaani koostamisel raske ennustada.Teiseks tehakse ettepanek lubada Euroopa tasandi erakondadel moodustada rahaline reserv erakondade enda sissetuleku põhjal, mis ületab uue, piiratud minimaalse kaasrahastamise määra 15%. Artikli 9 uus lõige 8, millega tehakse ka erand finantsmääruse artiklis 109 sätestatud kasumi taotlemist keelava eeskirja suhtes, tagab erakondadele suurema rahalise kindluse ja planeerimise võimaluse, stimuleerides neid samas tugevdama omafinantseerimist ja vähendama seega sõltuvust Euroopa tasandi avaliku poolsest sektori rahastamisest. Sobiva tasakaalu tagamiseks tehakse ettepanek lubada erakondadel moodustada reserv, mille suurus võib olla kuni 100% nende aastasissetulekust. Kui erakond nimetatud taseme ületab, vähendatakse edaspidi avaliku sektori toetuste määra vastavas ulatuses.Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste küsimuses leiab komisjon, et sellistel sihtasutustel on Euroopa tasandi erakondade tegevuse ja eesmärkide toetamisel ja edendamisel tähtis osa. Euroopa poliitilised sihtasutused võivad erakondade tegevust toetada ja täiendada mitmesuguse tegevuse kaudu, mis aitab tekitada diskussiooni Euroopa poliitika ja integratsiooni küsimustes, toimides muuhulgas uute ideede, lähenemiste ja poliitiliste valikute katalüsaatorina. Nõnda võivad Euroopa poliitilised sihtasutused omavahel kokku viia mitmesugused asjaosalised, sealhulgas riiklikud poliitilised sihtasutused ja akadeemilised ringkonnad, kes on suutelised rikastama poliitilist diskussiooni ning töötama välja uusi ja uuenduslikke poliitilisi ettepanekuid.Paljudes liikmesriikides mängivad poliitilised sihtasutused riigi poliitikas juba praegu olulist rolli, muuhulgas seetõttu, et poliitiliste sihtasutuste tegevus on Euroopa tasandi erakondade tegevusest erinev ning pikemas perspektiivis kavandatav, kuna erakonnad panevad arusaadavatel põhjustel enam rõhku liidu päevapoliitilistele küsimustele. Poliitiliste sihtasutuste võimaliku tegevuse puhul võiks rõhutada järgmist:– Euroopa poliitikat ja Euroopa integratsiooniprotsessi käsitleva diskussiooni jälgimine, analüüsimine ja selles osalemine;– Euroopa poliitikat ja Euroopa integratsiooniprotsessi käsitleva diskussiooni jälgimine, analüüsimine ja selles osalemine;– nimetatud küsimusi käsitlevate ning peamisi sidusrühmi hõlmavate Euroopa tasandi seminaride, koolituskursuste, konverentside ja uurimuste toetamine.Euroopa tasandi koostööraamistiku pakkumine riiklikele poliitilistele sihtasutustele ja akadeemilistele ringkondadele, sealhulgas noorteorganisatsioonidele ja kodanikuühiskonna esindajatele. Et poliitilised sihtasutused on Euroopa erakondadega lähedalt seotud, tehakse ettepanek, mille kohaselt need peavad rahastamistaotlused esitama Euroopa tasandi erakonna kaudu, millega need on seotud (vt artikli 4 uus lõige 4). Läbipaistvuse tagamiseks (ning kooskõlas tegevuspõhise eelarvestamise põhimõttega) tuleks Euroopa tasandi poliitilistele sihtasutustele määratavad assigneeringud esitada ELi eelarve I jao (parlament) IV jaotise 40. peatükis eraldi eelarvereana.Tehakse ettepanek kinnitada selgesõnaliselt, et ELi eelarvest saadud vahendeid võib kasutada ka Euroopa tasandi erakondade kampaaniate rahastamiseks Euroopa Parlamendi valimiste puhul, tingimusel, et see ei kujuta endast otsest või kaudset riiklike poliitiliste erakondade või nende kandidaatide rahastamist. Muudatus tuleneb loogiliselt tõsiasjast, et Euroopa tasandi erakonnad peavad (kooskõlas kehtiva määrusega) olema Euroopa Parlamendi valimistel osalenud või väljendanud oma kavatsust neil osaleda.2007/0130 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2004/2003 Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 191,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [5],toimides asutamislepingu artiklis 251sätestatud korras [6]ning arvestades järgmist:(1) Määruse (EÜ) nr 2004/2003 artiklis 12 on sätestatud, et Euroopa Parlament avaldab määruse kohaldamise kohta aruande, milles näidatakse vajaduse korral võimalikud muudatused rahastamissüsteemis.(2) 23. märtsi 2006. aasta resolutsioonis määruse (EÜ) nr 2004/2003 kohaldamise kohta [7] leidis Euroopa Parlament, et määrust tuleks alates selle jõustumisest 2003. aastal saadud kogemuste valguses mitmes punktis parandada.(3) Käesoleva määruse kontekstis tuleks vastu võtta Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste rahalist toetamist reguleerivad sätted, kuna sellised erakondadega seotud Euroopa tasandi sihtasutused võivad oma tegevuse kaudu toetada ja innustada Euroopa erakondade eesmärkide saavutamist, eelkõige osaledes Euroopa poliitika ja integratsiooni teemalises diskussioonis, toimides muuhulgas uute ideede, lähenemiste ja poliitiliste valikute katalüsaatorina.(4) Kodanike võimalikult lai osalus liidu demokraatias on jätkuvalt oluline eesmärk. Selles kontekstis võivad erilist rolli mängida noorteorganisatsioonid, tekitades noorte seas huvi liidu poliitilise süsteemi vastu ja tugevdades sellealaseid teadmisi, edendades aktiivselt nende osalemist Euroopa tasandi demokraatlikus tegevuses.(5) Euroopa tasandi erakondade rahastamist reguleerivaid eeskirju tuleks kohandada, et võtta paremini arvesse erakondade töö erilisi tingimusi, sealhulgas muutuvaid poliitilisi väljakutseid ja ajakavasid, mis avaldavad eelarvele mõju, millega erakonnad ei oska iga-aastase eelarve ja tööplaani koostamisel arvestada. Selleks tuleks lubada kanda teatav osa toetusest üle järgmise aasta esimesse kvartalisse.(6) Et suurendada erakondade pikaajalise finantsplaneerimise suutlikkust, võtta arvesse aastast aastasse varieeruvaid rahastamisvajadusi ning stimuleerida erakondi mitte sõltuma üksnes avaliku sektori rahastamisest, tuleks Euroopa tasandi erakondadel lubada väljastpoolt Euroopa Liidu eelarvet pärinevatest vahenditest piiratud rahalise reservi moodustamist.(7) Et luua tingimused Euroopa tasandi erakondade rahastamiseks, julgustades samas erakondi tagama piisavat pikaajalist finantsplaneerimist, tuleks kohandada minimaalse kaasrahastamise nõuet.(8) Selleks et veelgi tugevdada ja edendada Euroopa Parlamendi valimiste euroopalikkust, tuleks selgesõnaliselt kinnitada, et ELi eelarvest saadud vahendeid võib kasutada ka Euroopa tasandi erakondade kampaaniate rahastamiseks Euroopa Parlamendi valimiste puhul, tingimusel, et see ei kujuta endast otsest või kaudset riiklike poliitiliste erakondade või nende kandidaatide rahastamist.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 2004/2003 muudetakse järgmiselt.(1) Artiklile 2 lisatakse järgmine punkt:“4. Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused – liikmesriigis juriidilise isiku staatust omav üksus või üksuste võrgustik, mis on seotud Euroopa tasandi erakonnaga ning mis toetab ja täiendab asjaomase Euroopa tasandi erakonna tegevust eelkõige järgmiste ülesannete täitmise kaudu:– Euroopa poliitikat ja Euroopa integratsiooniprotsessi käsitleva diskussiooni jälgimine, analüüsimine ja selles osalemine;– nimetatud küsimusi käsitlevate ning peamisi sidusrühmi, sealhulgas noorteorganisatsioone ja teisi kodanikuühiskonna esindajaid hõlmavate seminaride, koolituskursuste, konverentside ja uurimuste korraldamine ja toetamine;– Euroopa tasandi koostööraamistiku pakkumine riiklikele poliitilistele sihtasutustele, akadeemilistele ringkondadele ja teistele asjaomastele osalejatele.“(2) Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:Punkti d) järele lisatakse teine ja kolmas lõik:“Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus peab täitma järgmised tingimused:a) olema seotud kooskõlas artikliga 3 tunnustatud Euroopa tasandi erakonnaga, kes kinnitab nimetatud seost;b) järgima, eriti oma programmis ja tegevuses, Euroopa Liidu asutamispõhimõtteid, nimelt vabaduse, demokraatia, inimõiguste austamise ja põhiliste vabaduste ning seaduslikkuse põhimõtteid.Käesoleva määruse raames määratlevad Euroopa tasandi erakonnad ja sihtasutused ise omavaheliste suhete vormi, pidades silmas, et Euroopa tasandi erakonna ning sellega seotud Euroopa tasandi sihtasutuse igapäevane töökorraldus ning juhtimisstruktuurid peavad olema piisavalt eraldatud.”(3) Artiklile 4 lisatakse lõiked 4, 5, 6 ja 7:“4. Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus võib taotleda rahastamist Euroopa tasandi erakonna kaudu, millega see on seotud.5. Euroopa tasandi poliitilisele sihtasutusele eraldatakse rahalist toetust seotuse alusel Euroopa tasandi erakonnaga, kohaldades artikli 10 lõike 1 sätteid. Niiviisi eraldatud summade suhtes kohaldatakse artiklit 9.6. Euroopa tasandi sihtasutusele eraldatud toetust võib kasutada üksnes sihtasutuse artikli 2 lõikes 4 määratletud tegevuse rahastamiseks.7. Euroopa Liidu eelarvest rahastamise taotluste hindamisel kohaldatakse lõigete 1 ja 3 sätteid mutatis mutandis Euroopa tasandi sihtasutuste suhtes.“(4) Artiklile 5 lisatakse lõiked 4, 5 ja 6:“4. Lõike 2 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis Euroopa tasandi sihtasutuste suhtes.5. Kui Euroopa tasandi erakond, millega Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus on seotud, kaotab oma staatuse, jääb kõnealune Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus ilma käesoleva määruse alusel rahastamise õigusest.6. Kui Euroopa Parlament leiab, et artiklis 3 lõikes c osutatud mis tahes tingimust enam ei täideta, jääb kõnealune Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus ilma käesoleva määruse alusel rahastamise õigusest.”(5) Artikkel 6 asendatakse järgmisega:„Artikkel 6Rahastamisega seotud kohustused1. Euroopa tasandi erakond ja Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus:a) avaldab oma tulud ja kulud ning varade ja kohustuste aruande igal aastal;b) deklareerib oma rahastamisallikad, esitades nimekirja annetajatest ja iga annetaja annetustest, välja arvatud annetuste puhul, mis ei ületa 500 eurot.See ei võta vastu:a) anonüümseid annetusi,b) annetusi Euroopa Parlamenti kuuluvate poliitiliste rühmade eelarvetest,c) annetusi mis tahes ettevõtjalt, kelle suhtes ametiasutused võivad otseselt või kaudselt kasutada valitsevat mõju omandiõiguse, finantsosaluse või ettevõtja suhtes kehtivate eeskirjade alusel,d) 12 000 eurot aastas annetaja kohta ületavaid annetusi füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt, välja arvatud lõikes c) viidatud ettevõtjad, ning ilma et see piiraks lõigete 2 ja 3 kohaldamist.2. Euroopa tasandi erakonda võivad toetada selle liikmeks olevad riiklikud erakonnad. Need ei või ületada 40 % kõnesoleva erakonna aastaeelarvest.3. Euroopa tasandi poliitilist sihtasutust võivad toetada selle liikmeks olevad riiklikud poliitilised sihtasutused ning Euroopa tasandi erakonnad. Niisugused toetused ei või ületada 40 % kõnealuse sihtasutuse aastaeelarvest.“(6) Artikkel 7 asendatakse järgmisega:„Artikkel 7Rahastamiskeeld1. Euroopa tasandi erakondade rahastamist Euroopa Liidu üldeelarvest või mis tahes muust allikast ei või kasutada muude erakondade otseseks või kaudseks rahastamiseks, eriti riikide erakondade puhul, mida reguleerivad riiklikud eeskirjad.2. Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste rahastamist Euroopa Liidu üldeelarvest ei või kasutada ei Euroopa tasandi ega riiklike erakondade ega ka riiklike sihtasutuste otseseks või kaudseks rahastamiseks.“(7) Artikkel 8 asendatakse järgmisega:„Artikkel 8Kulu liikIlma et see piiraks poliitiliste sihtasutuste rahastamist, võib assigneeringuid, mis on saadud Euroopa Liidu üldeelarvest kooskõlas käesoleva määrusega, kasutada ainult artikli 4 lõike 2 punktis b viidatud poliitilises programmis näidatud eesmärkidega otseselt seotud kulude katteks.Selliste kulude hulka kuuluvad administratiivkulud ning tehnilise abi, koosolekute, teadusuuringute, piiriüleste ürituste, uuringute, teabe ja väljaannetega seotud kulud.Selliste kulude hulka võib ka kuuluda Euroopa tasandi erakondade kampaaniate rahastamine Euroopa Parlamendi valimiste puhul, milles nad osalevad artikli 3 punkti d) nõuetest lähtuvalt. Vastavalt artiklile 7 ei kujuta need assigneeringud riigi erakondade või nende kandidaatide otsest ega kaudset rahastamist.“(8) Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:a) punkt 1 asendatakse järgmisega:“1. Assigneeringud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste rahastamiseks määratakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus ja teostatakse kooskõlas Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega (nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002*) ja selle rakenduseeskirjadega (komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002**).Käesoleva määruse rakendamismenetluse kehtestab eelarvevahendite käsutaja.“b) punkt 3 asendatakse järgmisega:“3. Käesoleva määruse alusel toimuvat rahastamist kontrollitakse kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.Kontrolli teostatakse iga-aastase sõltumatu välisauditi kinnitamise teel. See kinnitus edastatakse Euroopa Parlamendile kuue kuu jooksul pärast asjaomase rahandusaasta lõppu“.c) Lisatakse järgmised lõiked 7, 8 ja 9:„7. Kui Euroopa tasandi erakonnal tulud ületavad kulusid eelarveaasta lõpuks, mille jooksul erakond on saanud tegevustoetust, võib erandina määruse (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 artiklis 109 sätestatud kasumi taotlemist keelava eeskirja suhtes kuni 25% kogusissetulekust üle kanda järgmisesse aastasse tingimusel, et see kasutatakse ära enne järgmise aasta esimese kvartali lõppu.8. Kasumi taotlemist keelava eeskirja täitmise kontrolli kohaldamisel ei võeta arvesse omavahendeid, eelkõige Euroopa tasandi erakonna aastase tegevuse käigus kogutud annetusi ja liikmemakse, mille summa ületab 15% toetusesaaja nõuetele vastavatest kuludest.9. Lõike 8 sätteid ei kohaldata, kui Euroopa tasandi erakonna rahaline reserv ületab 100% erakonna keskmisest aastasissetulekust.“___________________* EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.** EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.(9) Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:“2. Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavad vahendid ei tohi ületada 85% Euroopa tasandi erakonna või poliitilise sihtasutuse eelarvest. Tõendamiskohustus on asjakohasel Euroopa tasandi erakonnal.“(10) Artikkel 12 asendatakse järgmisega:„Artikkel 12HindamineEuroopa Parlament avaldab aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rahastatud tegevuste kohta hiljemalt 15. veebruaril 2011. Aruandes näidatakse vajaduse korral võimalikud muudatused rahastamissüsteemis.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[1] ELT L 297, 15.11.2003, lk 1.[2] Komisjoni teatis − 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised: Komisjoni aruanne Euroopa Liidu kodanike elukohaliikmesriigis valimistel osalemise (direktiiv 93/109/EÜ) ja valimiskorra kohta (otsus 76/787/EÜ, muudetud otsusega 2002/772/EÜ, Euratom), KOM (2006) 790.[3] ELT C 292E, 1.12.2006, lk 127.[4] ELT C 150, 28.6.2006, lk 9.[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT C […], […], lk […].[7] ELT C 292E, 1.12.2006, lk 6.--------------------------------------------------