               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.7.2015
            COM(2015) 365 final
            2015/0160(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta seoses Kreeka erimeetmetega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Finantskriisi tagajärjel on Kreekas jätkuvalt negatiivne majanduskasv ja suur likviidsusprobleem, samuti napib riigi vahendeid hädavajalikeks investeeringuteks, et elavdada majanduskasvu ja luua töökohti. Võttes arvesse Kreekas tekkinud äärmiselt rasket olukorda, teeb komisjon oma teatises „Tööhõive ja majanduskasvu uus start Kreekas” erakorralise meetmena kolm ettepanekut, mille eesmärk on tagada, et Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfondist (ESF), Ühtekuuluvusfondist ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) saadavaid ELi rahalisi vahendeid kasutataks tulemuslikult kohapealseteks investeeringuteks ja et need jõuaksid toetusesaajateni võimalikult kiiresti. Sellega seoses teeb komisjon investeeringute koheseks elavdamiseks ettepaneku suurendada selliste rahastamisvahendite esialgseid eelmakseid, mis on kättesaadavad programmiperioodil 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitika programmidele majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringute raames ning EMKFi toetatavatele programmidele. Lisaks teeb komisjon ettepaneku suurendada programmiperioodi 2007–2013 lõpus programmide maksimaalseid kaasrahastamismäärasid ja maksete ülemmäära, et selleks perioodiks vastuvõetud programmide raames rahastatavate meetmete jaoks kättesaadavaid ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutataks tulemuslikumalt.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               Tehakse ettepanek lisada määruse (EL) nr 1303/2013 artiklisse 134 täiendav lõige, et näha ette selliste rahastamisvahendite täiendavad esialgsed eelmaksed, mis on Kreekas kättesaadavad programmiperioodi 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavadele majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringute raames ning EMKFist rahastatavatele programmidele. Samuti tehakse ettepanek lisada kolm täiendavat lõiget määruse (EL) nr 1303/2013 artiklisse 152, et suurendada Kreeka puhul eel- ja vahemaksete kumulatiivse kogusumma ülemmäära 100 %-ni ning lähenemiseesmärgi ja piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi programmiperioodi 2007–2013 rakenduskavade kaasrahastamismäära 100 %-ni.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD

                  Väliste sidusrühmadega ei konsulteeritud.

               4.MÕJU EELARVELE

               Kavandatud muudatus ei too kaasa muutusi määruse (EL) nr 1311/2013 I lisas sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste ja maksete iga-aastastes ülemmäärades. Ettepanek hõlmab maksete assigneeringute toomist varasemale ajale ja ei mõjuta eelarvet programmiperioodil 2014–2020.

               Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kulukohustuste assigneeringute jaotus aastate kaupa jääb muutumatuks.

               Programmiperioodi 2007–2013 kaasrahastamismäärade tõusu ja maksete ülempiiri kaotamise otseseks katmiseks vajalikud täiendavad maksete assigneeringud on 2015. aastal 500 miljonit eurot ja täiendavate esialgsete eelmaksete jaoks vajatakse 2015. aastal samuti 500 miljonit eurot.

               Kõnealuseid täiendavaid maksete assigneeringuid võib olla võimalik katta perioodi 2014–2020 programmide vahemakseteks ette nähtud maksete assigneeringutest vastavalt sellele, kui palju esitatakse vahemaksete taotlusi 2015. aastal. Maksetaotluste esitamist võivad mõjutada viivitused liikmesriikide programmi juhtivate asutuste määramisel, kuna vahemaksete taotluste esitamiseks peavad olema määratud nimetatud asutused. Komisjon jälgib olukorda ja teeb vajaduse korral asjakohased ettepanekud.

               2016. aasta eelarveprojektis ei nähtud 2016. aastaks siiski ette 500 miljoni euro ulatuses täiendavaid eelmakseid. Samuti ei nähtud ette perioodi 2007–2013 programmide kaasrahastamismäärade ja maksete ülempiiri suurendamise mõju 2016. aastale. Komisjonil on seega tõenäoliselt kavas katta täiendavad maksevajadused 2016. aasta eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku kaudu, võttes arvesse liikmesriikide korrigeeritud prognoose, programmide käimasolevat vastuvõtmist ja programmi juhtivate asutuste määramise hetkeseisu.

               Hinnanguline mõju aastale 2017 lisatakse järgmisesse eelarvemenetlusse.

               5.MUUD KÜSIMUSED

                  Ettepanek hõlmab kõnealuste erakorraliste meetmete rakendamisega seotud aruandluskorda.

               2015/0160 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta seoses Kreeka erimeetmetega

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 177,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  1
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  2
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Finantskriisi tagajärjed on mõjunud Kreekale erakordselt raskelt. Kriis on tekitanud Kreekas aastate vältel jätkuvalt negatiivse majanduskasvu, mis on omakorda toonud kaasa suure likviidsuspuudujäägi, samuti napib riigi vahendeid majanduse jätkusuutliku elavnemise soodustamiseks vajalikeks investeeringuteks. See on tekitanud erandliku olukorra, mille lahendamiseks on vaja võtta erimeetmeid.

               (2)On väga oluline, et Kreeka likviidsuspuudujääk ja riigi vahendite nappus ei takistaks investeeringute tegemist Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist, Ühtekuuluvusfondist (edaspidi „fondid”) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (edaspidi „EMKF”) toetatavate programmide raames.

               (3)Et tagada Kreekale piisavad rahalised vahendid fondidest ja EMKFist toetatavate perioodi 2014–2020 programmide rakendamise alustamiseks 2015. ja 2016. aastal, on asjakohane suurendada kõnealustel aastatel esialgseid eelmakseid, mida makstakse tema rakenduskavadele majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringute raames ning EMKFi toetatavatele programmidele, täiendava esialgse eelmakse kaudu.

               (4)Tagamaks, et täiendava esialgse eelmakse summat kasutatakse tulemuslikult ja et see jõuab fondidest ja EMKFist toetuse saajateni võimalikult kiiresti, võimaldades neil teha kavandatud investeeringuid ja saada pärast maksetaotluste esitamist raha kiiresti tagasi, tuleks täiendava eelmakse summa maksta komisjonile tagasi, kui komisjonile ei laeku teatava tähtaja jooksul piisavalt maksetaotlusi.

               (5)Et kasutada tulemuslikult rahalisi vahendeid, mis on kättesaadavad Kreekas programmiperioodil 2007–2013 fondidest toetatavate lähenemise ja piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi rakenduskavade raames toimuvate meetmete rahastamiseks, tuleks suurendada kaasrahastamismäärade ülempiire ja programmidele tehtavate maksete ülempiiri programmiperioodi lõpus. Tuleks ette näha aruandlusmehhanism, et tagada sel viisil kättesaadavaks tehtud vahendite tulemuslik kasutamine kohapealsete investeeringute rahastamiseks.

               (6)Vajatava toetuse pakilisust arvesse võttes peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata.

               (7)Määrust (EL) nr 1303/2013 tuleks seetõttu muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määrust (EL) nr 1303/2013 muudetakse järgmiselt.

               1)
                     Artiklile 134 lisatakse järgmine lõige 1a:

               „1a.
                     Lisaks lõike 1 punktides b ja c sätestatud osamaksetele tasutakse Kreeka rakenduskavadele 2015. ja 2016. aastal täiendavate esialgsete eelmaksetena 3,5 % terveks programmiperioodiks fondidest ja EMKFist eraldatava toetuse summast.

               Täiendavad esialgsed eelmaksed ei laiene Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toimuvatele programmidele ega noorte tööhõive algatuse sihtotstarbelistele assigneeringutele.

               Kui fondist asjaomasele rakenduskavale käesoleva lõike alusel 2015. ja 2016. aastal makstud täiendavate esialgsete eelmaksete kogusumma ei ole 31. detsembriks 2016 kaetud kõnealuse rakenduskava sertifitseerimisasutuse esitatud maksetaotlustega, maksab Kreeka kõnealusest fondist nimetatud kava jaoks makstud täiendavate esialgsete eelmaksete kogusumma komisjonile tagasi. Nimetatud tagasimakset ei käsitata finantskorrektsioonina ning sellega ei kaasne fondide ega EMKFi toetuste vähenemine rakenduskavale. Tagasimakstud summad loetakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktile c sihtotstarbeliseks sisetuluks.”

               2)
                     Artiklile 152 lisatakse lõiked 4, 5 ja 6:

               „4.
                     Erandina määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 79 lõikest 1 on tehtud eel- ja vahemaksete kumulatiivse kogusumma ülempiir 100 % rahalisest toetusest, mida antakse fondidest lähenemiseesmärgi ja piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi rakenduskavadele Kreekas.

               5.
                     Erandina määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 53 lõikest 2 ja artikli 77 lõikest 1 ning ilma et see piiraks selliste komisjoni otsuste kohaldamist, millega määratakse kindlaks fondidest igale Kreeka rakenduskavale ja igale prioriteetsele suunale antava toetuse maksimummäär ja maksimumsumma, kohaldatakse vahe- ja lõppmaksete arvutamisel 100 % maksimaalset kaasrahastamismäära Kreeka lähenemiseesmärgi ja piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi rakenduskavade iga prioriteetse suuna rahastamiskõlblike kulude suhtes, mis on esitatud sertifitseerimisasutuse tõendatud kuluaruandes. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 77 lõiget 2 ei kohaldata Kreeka rakenduskavade suhtes.

               6.
                     Kreeka loob mehhanismi, millega tagatakse, et lõigetes 4 ja 5 sätestatud meetmete tulemusena kättesaadavaks tehtud täiendavaid summasid kasutatakse üksnes tema rakenduskavade toetusesaajatele ja meetmetele ette nähtud makseteks.

               Kreeka esitab komisjonile aruande lõigete 4 ja 5 kohaldamise kohta 2016. aasta lõpuks ning annab täiendavalt aru lõplikus rakendusaruandes, mis tuleb esitada vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 89 lõikele 1a.”

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline toetus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek:

                  EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

                  millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta seoses Kreeka erimeetmetega

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)
                  3
                struktuurile

                  04 – Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus

                  04 02 17 – Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — Lähenemine (2007–2013)

                  04 02 19 – Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine – Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (2007–2013)

                  04 02 60 – Euroopa Sotsiaalfond — Vähem arenenud piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringud

                  04 02 61 – Euroopa Sotsiaalfond — Üleminekupiirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringud

                  04 02 62 – Euroopa Sotsiaalfond — Arenenumad piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringud

                  11 – Merendus ja kalandus

                  11 06 60 – Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise kalanduse ja vesiviljeluse, kalanduspiirkondade tasakaalustatud ja kaasava territoriaalse arengu edendamine ning ühise kalanduspoliitika rakendamise kiirendamine

                  13 – Regionaal- ja linnapoliitika

                  13 03 16 – Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Lähenemine

                  13 03 18 – Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive

                  13 03 60 – Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Vähem arenenud piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid

                  13 03 61 – Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Üleminekupiirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid

                  13 03 62 – Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Enam arenenud piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid

                  13 04 02 – Ühtekuuluvusfondi meetmete (2007–2013) lõpuleviimine

                  13 04 60 – Ühtekuuluvusfond – Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  4

               ⌧ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  ei kohaldata

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Erieesmärk nr

                  ei kohaldata

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  ei kohaldata

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  ei kohaldata

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  ei kohaldata

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  ei kohaldata

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisandväärtus

                  ei kohaldata

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  ei kohaldata

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  ei kohaldata

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –⌧
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2015–31.12.2023

               –⌧
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2015–2020

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
                  5

               ◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻
                     rakendusametite kaudu;

               ⌧ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.

               Märkused

                  ei kohaldata

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  ei kohaldata

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.2.1.Välja selgitatud ohud.

                  ei kohaldata

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  ei kohaldata

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  ei kohaldata

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  ei kohaldata

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        [Nimetus ………………………...……………]

                        Liigendatud/liigendamata
                           6

                        EFTA riigid
                           7

                        Kandidaatriigid
                           8

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        1 Arukas ja kaasav majanduskasv

                        04 02 17 – Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine — Lähenemine (2007–2013)

                        04 02 19 – Euroopa Sotsiaalfondi meetmete lõpuleviimine – Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (2007–2013)

                        04 02 60 – Euroopa Sotsiaalfond — Vähem arenenud piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringud

                        04 02 61 – Euroopa Sotsiaalfond — Üleminekupiirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringud

                        04 02 62 – Euroopa Sotsiaalfond — Arenenumad piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringud

                        13 03 16 – Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Lähenemine

                        13 03 18 – Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) meetmete lõpuleviimine — Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive

                        13 03 60 – Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Vähem arenenud piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid

                        13 03 61 – Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Üleminekupiirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid

                        13 03 62 – Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Enam arenenud piirkonnad — Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid

                        13 04 02 – Ühtekuuluvusfondi meetmete (2007–2013) lõpuleviimine

                        13 04 60 – Ühtekuuluvusfond – Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        2 Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

                           11 06 60 – Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise kalanduse ja vesiviljeluse, kalanduspiirkondade tasakaalustatud ja kaasava territoriaalse arengu edendamine ning ühise kalanduspoliitika rakendamise kiirendamine

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        [Nimetus ………………………...……………]

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               Kavandatud muudatus ei too kaasa muutusi määruse (EL) nr 1311/2013 I lisas sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste ja maksete iga-aastastes ülemmäärades.

               Noorte tööhõive algatuse kulukohustuste assigneeringute jaotus aastate kaupa jääb muutumatuks.

               2015. aastal noorte tööhõive algatuse esialgseteks eelmakseteks vajalike maksete assigneeringute kasv kaetakse jaotise 4 (Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine) assigneeringutest, mis on 2015. aasta eelarvega ette nähtud ESFi ja noorte tööhõive algatuse tarbeks.

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Nr

                        1

                        Arukas ja kaasav majanduskasv

                        Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat

                        2014

                        2015

                        2016

                        2017

                        2018
                           9

                        2019

                        2020

                        KOKKU

                        •Tegevusassigneeringud

                        1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

                        Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond

                        Kulukohustused

                        (1)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Maksed

                        (2)

                        0

                        1 000,000

                        1 000,000

                        -1 000,000

                        0

                         -1 000,000

                        0

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           10

                        ei kohaldata

                        (3)

                        Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi ja regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        0

                        1 000,000

                        1 000,000

                        0

                        -1 000,000

                        0

                        -1 000,000

                        0

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Maksed

                        (5)

                        0

                        1 000,000

                        1 000,000

                        -1000,000

                        0

                        -1,000.000

                        0

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 1
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Maksed

                        =5+ 6

                        0

                        1 000,000

                        1 000,000

                        0

                        -1 000,000

                        0

                        -1,000.000

                        0

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        2014

                        2015

                        2016

                        2017

                        2018
                           11

                        2019

                        2020

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        2. Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

                        Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

                        Kulukohustused

                        (1)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Maksed

                        (2)

                        0

                        12,8

                        12,8

                        -12,8

                        0

                         -12,8

                        0

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           12

                        ei kohaldata

                        (3)

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        0

                        12,8

                        12,8

                        -12,8

                        0

                        -12,8

                        0

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Maksed

                        (5)

                        0

                        12,8

                        12,8

                        -12,8

                        0

                        -12,8

                        0

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 2
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Maksed

                        =5+ 6

                        0

                        12,8

                        12,8

                        -12,8

                        0

                        -12,8

                        0

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–4
                        assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        Maksed

                        =5+ 6

                        0

                        1 012,800

                        1 012,800

                        0

                        -1 012,800

                        0

                        -1 012,800

                        0

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud”

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        <…….> peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        • Muud halduskulud

                        <…….> peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           13

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        Maksed

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –⌧
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           14

                        Väljundi keskmine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           15
                        ...

                        - Väljund

                        - Väljund

                        - Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2 ...

                        - Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Ülevaade

               –⌧
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           16

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5 kokku

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5
                           17

                        välja jäävad kulud

                        Personalikulud

                        Muud
                        halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5
                        välja jäävad kulud

                        KOKKU

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendava te assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –⌧
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               –◻
                     Ettepanek/algatus nõuab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta N+2

                        Aasta N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        •Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           18

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 aa
                           19

                        - peakorteris

                        - delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –⌧
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –⌧
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           20

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod.

                     (1)
                  ELT C ..., ..., lk …

                     (2)
                  ELT C ..., ..., lk …

                     (3)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (4)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (5)
                  Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (6)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (7)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (8)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid.

                     (9)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 136 peavad eelmaksed olema tõendatud (tasaarvestatud) noorte tööhõive algatuse deklareeritud kuludega 31. detsembriks 2018.

                     (10)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (11)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 136 peavad eelmaksed olema tõendatud (tasaarvestatud) noorte tööhõive algatuse deklareeritud kuludega 31. detsembriks 2018.

                     (12)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus

                     (13)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (14)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (15)
                  Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...”

                     (16)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (17)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (18)
                  Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (19)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (20)
                  Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.10.2015
            COM(2015) 487 final
            2015/0236(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 teatavate kalapüügivõimaluste osas

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 on määratud 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Tavaliselt muudetakse kõnealuseid püügivõimalusi nende kehtivusaja jooksul mitu korda. Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta määrust (EL) 2015/104 järgmiselt.

               19. jaanuaril 2015 võttis nõukogu vastu määruse (EL) 2015/104, millega määrati kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Kõnealuses määruses on sätestatud, et kilu ja seotud kaaspüügi lubatud kogupüük (TAC) ICESi IIa rajooni ja ICESi IV alapiirkonna liidu vetes 2015. aastal on 227 000 tonni. Selle koguse kehtestamise aluseks olid kehtestamise ajal kättesaadavad Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuanded.

               30. juunil 2015 avaldas ICES nõuanded, milles käsitleti kilu püüki Põhjameres 2015. aasta juulist kuni 2016. aasta juunini ja mille kohaselt ei tohi soovitud kogupüük sel perioodil ületada 506 000 tonni. Need nõuanded olid varasemaga võrreldes positiivsed peamiselt seetõttu, et saadi andmed populatsiooni hea juurdekasvu kohta ja uued hinnangud kalastussuremuse osas ning mudeli jaoks ajakohastati sisendnäitajaid.

               Kuna Euroopa Liidus kehtestatakse kalapüügivõimalused aasta kaupa, siis tuleks kilu puhul lubatud kogupüügi osalise suurendamise eesmärgil 2015. aasta jaoks ettenähtud püügivõimalusi muuta. 2015. aasta püügivõimaluste osalist suurendamist võetakse arvesse 2016. aasta püügivõimaluste kavandamisel.

               ICESi uusimate nõuannete kohaselt on heeringavaru ICESi IIIa rajoonis vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 punktis 18 esitatud mõistele ja kooskõlas artikli 15 lõikega 8 bioloogiliselt ohututes piirides.

               VIIa rajoonis (lõunapool laiuskraadist 52° 30’ N) ning VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk rajoonis (Iiri meri, Keldi meri ja Iirimaa edelaosa rannikuveed) leiduva heeringavaru osas pandi 2015. aastal paika sihtnäitaja ja muudeti hindamismudelit. Sihtnäitaja alusel muudeti varude hinnangulist suurust ja nõuannete kohaselt võib 2016. aastal lubatavat kogupüüki oluliselt suurendada. Kuna tegemist on sügisel püütava kalaliigiga, on kalatööstuse huvides ja varude seisukohast ohutu suurendada püügivõimalusi vähesel määral juba 2015. aastal. 2015. aasta püügivõimaluste osalist suurendamist võetakse arvesse 2016. aasta püügivõimaluste kavandamisel.

               Norra tursiku lubatud kogupüük ICESi IIIa rajoonis ning IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes on praegu kindlaks määratud ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. oktoobrini 2015. Kuna ICESi nõuanded avaldatakse üksnes 2015. aasta viimases kvartalis, tuleks kõnealuse lubatud kogupüügi kohaldamisperioodi pikendada 2015. aasta lõpuni, vältimaks olukorda, kus kõnealuse kalavaru puhul 1. novembrist kuni 31. detsembrini 2015 mingit lubatud kogupüüki ei kohaldata.

               Norraga peetud konsultatsioonide tulemusena võib nüüd meriahvena lubatud kogupüügiks määrata 1500 tonni I ja II püügipiirkonna Norra vetes. Komisjoni ettepanekus võetakse seda kokkulepet arvesse ja määratakse ELi kvoot ja asjaomaste liikmesriikide kvoodid.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

                  Ettepanek on kooskõlas määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud ühise kalanduspoliitikaga.

               •Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega

                  Ettepanek on kooskõlas liidu muude poliitikavaldkondadega

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikel 3.

               •Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)

                  Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

               •Proportsionaalsus

               Ettepanek on tehtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikega 3 antud volituste piires ega lähe kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud sätte eesmärgi saavutamiseks.

               •Vahendi valik

                  Euroopa Liidu toimimise lepinguga on ette nähtud nõukogu määrus.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJU HINNANGUD

               •Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ettepanek tehakse ICESi teaduslike nõuannete põhjal, sidusrühmadega ei ole vaja ametliult konsulteerida, sest ettepanekul on vaid piiratud mõju.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ettepanek tehakse ICESi teaduslike nõuannete põhjal.

               •Mõju hindamine

                  Ettepanek tehakse ICESi teaduslike nõuannete põhjal ning vastab ühise kalanduspoliitika eesmärkidele.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Kavandatud meetmed ei mõjuta eelarvet.

               2015/0236 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 teatavate kalapüügivõimaluste osas

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)ICESi uusimate nõuannete kohaselt on heeringavaru ICESi IIIa rajoonis määruse (EL) nr 1380/2013
                  1
                artikli 4 punktis 18 esitatud mõistele vastavalt bioloogiliselt ohututes piirides. Määruse (EL) 2015/104 I lisas tuleks heeringavaru puhul seega märkida, et selle varu suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 sätestatud erandit.

               (2)Teaduslikest nõuannetest järeldub, et heeringa lubatud kogupüüki võib 2015. aastal ICESi VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk rajoonides teataval määral suurendada ning et see on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärkidega.

               (3)30. juunil 2015 avaldas Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuanded, milles käsitleti kilu püüki ICESi IIa rajooni ja ICESi IV alapiirkonna liidu vetes 2015. aasta juulist kuni 2016. aasta juunini ja mille kohaselt lubatakse soovitud kogupüügina püüda 506 000 tonni. Nõuannete aluseks olid andmed populatsiooni hea juurdekasvu kohta, uued hinnangud kalastussuremuse osas ning mudeli jaoks ajakohastatud sisendnäitajad.

               (4)Nõukogu määrusega (EL) 2015/104
                  2
                on kilu puhul lubatud kogupüük ICESi IIa rajooni ja ICESi IV alapiirkonna liidu vetes 2015. aastal 227 000 tonni. Seda tuleks ICESi 30. juunil 2015 esitatud nõuannete põhjal suurendada, et võimaldada kõnealuse kalavaru optimaalset püüki.

               (5)Kuna ICESi nõuanded hõlmavad ajavahemikku 2015. aasta juulist kuni 2016. aasta juunini, tuleks ICESi soovitatud maksimaalsest püügikogusest 2015. aasta püügivõimaluste suurendamisel võtta arvesse vaid teatavat osa.

               (6)Norra tursiku lubatud kogupüük ICESi IIIa rajoonis ning IIa rajoonis ja IV alapiirkonna liidu vetes on praegu kindlaks määratud ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. oktoobrini 2015. Kuna ICESi nõuanded avaldatakse üksnes 2015. aasta viimases kvartalis, tuleks neis piirkondades norra tursiku puhul kehtiva lubatud kogupüügi kohaldamisperioodi pikendada 2015. aasta lõpuni.

               (7)Norra püügimahu ülekandmise tulemusena lubatakse ELi laevadel püüda ICESi I ja II püügipiirkonna Norra vetes meriahvenat 1500 tonni.

               (8)Määrust (EL) 2015/104 tuleks seega vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määrust (EL) 2015/104 muudetakse järgmiselt.

               1.IA lisa muudetakse järgmiselt.

               (a)Püügivõimaluste tabeli kanne heeringa (Clupea harengus) kohta IIIa püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

                        Liik:

                        Heeringas (1)

                        Püügipiirkond:

                        IIIa

                        Clupea harengus

                        (HER/03A.)

                        Taani

                        18 034

                        (2)

                        Analüütiline TAC

                        Saksamaa

                         289

                        (2)

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.

                        Rootsi

                        18 865

                        (2)

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

                        Liit

                        37 188

                        (2)

                        Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3.

                        Norra

                        5 816

                        Fääri saared

                         600

                        (3)

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        43 604

                        (1)

                        Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.

                        (2)

                        Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda IV püügipiirkonna liidu vetes (HER/*04-C.).

                        (3)

                        Võib püüda üksnes Skagerrakis (HER/*03AN.).

               (b)Püügivõimaluste tabeli kanne heeringa (Clupea harengus) kohta püügipiirkondades VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk asendatakse järgmisega:

                        Liik:

                        Heeringas

                        Püügipiirkond:

                        VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) ja VIIk(1)

                        Clupea harengus

                        (HER/7G-K.)

                        Saksamaa

                        213

                        Analüütiline TAC

                        Prantsusmaa

                        1 185

                        Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3.

                        Iirimaa

                        16 591

                        Madalmaad

                        1 185

                        Ühendkuningriik

                        24

                        Liit

                        19 198

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        19 198

                        (1)

                        Seda püügipiirkonda on suurendatud alaga, mille piirid on järgmised:

                        - põhjas laiuskraad 52º 30' N,

                        - lõunas laiuskraad 52º 00' N,

                        - läänes Iirimaa rannik,

                        - idas Ühendkuningriigi rannik.

               (c)Püügivõimaluste tabeli kanne kilu (Sprattus sprattus) ja seotud kaaspüügi kohta IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes asendatakse järgmisega:

                        Liik:

                        Kilu ja seotud kaaspüük

                        Püügipiirkond:

                        IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

                        Sprattus sprattus

                        (SPR/2AC4-C)

                        Belgia

                        3 929

                        (1)

                        Analüütiline TAC

                        Taani

                        310 987

                        (1)

                        Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3.

                        Saksamaa

                        3 929

                        (1)

                        Prantsusmaa

                        3 929

                        (1)

                        Madalmaad

                        3 929

                        (1)

                        Rootsi

                        1 330

                        (1) (2)

                        Ühendkuningriik

                        12 967

                        (1)

                        Liit

                        341 000

                        Norra

                        9 000

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        350 000

                        (1)

                        Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib hariliku soomuslesta ja merlangi püügi arvestada maha kuni 2 %st kvoodist (OTH/*2AC4C), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest kilu  ja seotud kaaspüügi kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt.

                        (2)

                        Kaasa arvatud tobiad.

               (d)Kustutatakse püügivõimaluste tabelis norra tursiku (Trisopterus esmarki) ja seotud kaaspüügi kohta IIIa püügipiirkonnas ning IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes esitatud kande joonealune märkus 4.

               2.Lisas IB esitatud püügivõimaluste tabelis asendatakse kanne meriahvenate (Sebastes spp.) kohta I ja II püügipiirkonna Norra vetes järgmisega:

                        Liik:

                        Meriahvenad

                        Püügipiirkond:

                        I ja II püügipiirkonna Norra veed

                        Sebastes spp.

                        (RED/1N2AB.)

                        Saksamaa

                          766

                        Analüütiline TAC

                        Hispaania

                          95

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.

                        Prantsusmaa

                          84

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

                        Portugal

                          405

                        Ühendkuningriik

                          150

                        Liit

                        1 500

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        Ei kohaldata

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (2)
                  Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.4.2015
            COM(2015) 174 final
            2015/0090(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 76/621/EMÜ, millega määratakse toiduõlide ja -rasvade maksimaalne eruukhappesisaldus, ning nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks

               SELETUSKIRI

               Mitme viimaste kümnendite jooksul vastuvõetud õigusakti mõju on ammendunud, kuid tehniliselt on need endiselt jõus. Aktid on vananenud oma ajutise laadi tõttu või on nende sisu üle võetud hilisemate aktidega. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes kokku, et ühenduse õigust tuleb ajakohastada ja õigusaktide arvu vähendada, tunnistades kehtetuks õigusaktid, mida enam ei kohaldata. Enam mitte asjakohased õigusaktid tuleks ühenduse õigustikust välja jätta, et parandada liidu õiguse läbipaistvust ning kindlust.

               Komisjon on võtnud mitmel puhul meetmeid, et eemaldada õigustikust vananenud õigusakte, mõnel juhul õigusaktide kehtetuks tunnistamisega tavapärase menetluse abil ja mõnel juhul komisjoni asjakohaste õigusaktide vananenuks kuulutamisega. Komisjon on kindlaks teinud kaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 42 ja 43 (endised artiklid 36 ja 37) põhinevat ühise põllumajanduspoliitikaga seotud nõukogu õigusakti, millel ei ole enam praktilist mõju, aga mis on ametlikult ikka veel jõus. Nõukogu poolt vastu võetud õigusaktide vananenuks tunnistamine ei ole komisjoni pädevuses. Õiguskindluse huvides soovitab komisjon, et nõukogu ja parlament tunnistaksid kehtetuks käesolevas ettepanekus loetletud õigusaktid.

               2015/0090 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 76/621/EMÜ, millega määratakse toiduõlide ja -rasvade maksimaalne eruukhappesisaldus, ning nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  1
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liidu õiguse läbipaistvuse parandamine on oluline osa parema õigusloome strateegiast, mida liidu institutsioonid rakendavad. Sellega seoses on asjakohane jätta kehtivate õigusaktide hulgast välja õigusaktid, millel ei ole enam tegelikku mõju.

               (2)Järgmised ühise põllumajanduspoliitikaga seotud õigusaktid on vananenud, kuigi ametlikult on need ikka veel jõus:

               –nõukogu direktiiv 76/621/EMÜ
                  2
               . Nimetatud direktiivi sisu on üle võetud komisjoni määrusesse (EÜ) nr 1881/2006
                  3
               ;

               –nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006
                  4
               . Nimetatud määrusega kehtestatud ajutist kava kohaldati üksnes kuni turundusaastani 2009/2010.

               (3)Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks kõnealused vananenud õigusaktid kehtetuks tunnistada,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Direktiiv 76/621/EMÜ ja määrus (EÜ) nr 320/2006 tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT C ..., ..., lk …

                     (2)
                  Nõukogu direktiiv 76/621/EMÜ, 20. juuli 1976, millega määratakse toiduõlide ja -rasvade ning õli- või rasvalisandiga toiduainete maksimaalne eruukhappesisaldus (EÜT L 202, 28.7.1976, lk 35).

                     (3)
                  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1881/2006, 19. detsember 2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

                     (4)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, 20. veebruar 2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).