               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.12.2016
            COM(2016) 781 final
            2016/0386(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2017. aastaks

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ) soovitakse tagada vee-elusressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes. Tähtis vahend nende eesmärkide saavutamiseks on iga-aastane kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine.

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks liikmesriikide 2017. aasta kalapüügivõimalused seoses majanduslikult kõige tähtsamate Musta mere kalavarudega.20

               Üldine taust

               Bulgaaria ja Rumeenia kasutavad Musta mere kalavarusid koos ELi mittekuuluvate riikidega, nt Türgi, Ukraina, Gruusia ja Venemaa Föderatsiooniga. Euroopa Liidu ja liitu mittekuuluvate riikide vahel ei ole siiski piirkondlikul tasandil tehtud otsust lubatud kogupüügi (TAC) kohta. 2008. aastast alates on Euroopa Liit (EL) igal aastal määranud kindlaks autonoomsed kvoodid hariliku kammelja ja kiluvarude jaoks, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaldamine.

               Kilupüük on Musta mere äärsete riikide jaoks olulise sotsiaal-majandusliku tähtsusega. Vastavalt kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) tehtud Musta mere 2015.–2016. aasta hindamisele moodustas ELi riikide osa Musta mere kilu püügi ametlikult teatatud lossimistest 2014. aastal 4 %, 2013. aastal 14 % ja 2012. aastal 9 %. Vastavalt Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) 2016. aasta istungjärgu aruandele on Musta mere kiluvarusid kasutatud säästvalt.

               Hariliku kammelja püük on Musta mere äärsete riikide jaoks samuti olulise sotsiaal-majandusliku tähtsusega. Vastavalt kalanduse STECFi tehtud Musta mere 2015.–2016. aasta hindamisele on hariliku kammelja varud oluliselt vähenenud. Vastavalt GFCMi 2016. aasta istungjärgu aruandele on hariliku kammelja varud Mustas meres ülepüütud ja liigkasutuses. ELi riikide osa Mustal merel hariliku kammelja püügi ametlikult teatatud lossimistest moodustas 2014. aastal 7 %, 2013. aastal 5,5 % ja 2012. aastal 4,6 % ning lisaks hinnanguline ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük. Seepärast on komisjon seadnud viimastel aastatel prioriteediks kehtestada rahvusvaheline varude taastamise kava hariliku kammelja jaoks tervel Mustal merel. Sellesuunalisi edusamme tehti GFCMi 2015. aasta istungjärgul, kus kiideti heaks ELi ettepanek, mis käsitleb meetmeid hariliku kammelja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata püügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks Mustal merel,
                  1
                ning GFCMi 2016. aasta istungjärgul, kus võeti vastu ELi ettepanek, mis käsitleb hariliku kammelja püügi teaduslikku seiret, majandamist ja kontrolli Mustal merel
                  2
               .

               Saagi osakaal rannikuäärsete riikide vahel on oluliselt muutunud Krimmi hiljutise ühendamise tõttu Venemaa Föderatsiooniga, mille tõttu muutusid Musta mere majandusvööndid.

               Komisjoni teatises 2016. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta (COM(2015) 239 (final)) kirjeldatakse ettepaneku tausta.

               Käesoleva aasta andmekogud ei ole kättesaadavad, sest ELi-välistest allikatest on keeruline andmeid kätte saada. Seega ei ole STECFil võimalik 2016. aasta septembrisse kavandatud istungjärgul esitada teaduslikke nõuandeid püügivõimaluste kohta Mustal merel 2017. aastaks, mistõttu on nõuannete esitamine eespool nimetatud põhjusel teadmata ajani edasi lükatud. Selles etapis kättesaadav teaduslik nõuanne vastab asjaomaste kalavarude hindamisele, mille STECF tegi eelmisel aastal ja GFCMi varude hindamise töörühm 2016. aasta märtsis. Võttes arvesse hariliku kammelja muret tekitavat olukorda, mida GFCM kinnitas 2016. aastal, jääb selle kalavaru seisukorra õige hindamine samaks: ülekasutatud.

               Ettepanekut tuleb ajakohastada, kui STECF või GFCMi varude hindamise töörühm teeb lõpuks kättesaadavaks uued nõuanded ja teabe. GFCM kiidab selle töörühma tehtud hindamise heaks alles 2017. aasta teises kvartalis. Seepärast võib kõnealuse rühma tehtud hindamise tulemus olla soovituslik, aga seda ei saa võtta ametliku konsolideeritud teadusliku nõuandena.

               Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

               Kalapüügivõimalusi ja nende eraldamist liikmesriikidele reguleeritakse kord aastas. Viimane selline õigusakt on nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/73,
                  3
                millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2016. aastaks.

               Lisaks iga-aastastele kalapüügivõimalustele tuleks rõhutada järgmisi meetmeid, mis on olulised käesoleva ettepanekuga hõlmatud kalapüügi jaoks Mustal merel:

               –kalavarude kaitseks kehtestatavad alammõõdud ja võrgusilma miinimumsuurused hariliku kammelja püügil Mustal merel on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määruses (EL) nr 227/2013,
                  4
                millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98 (kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu) ja (EÜ) nr 1434/98 (millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks);

               –Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) 37. istungjärgul vastu võetud soovitus GFCM/37/2013/2, millega kehtestatakse miinimumnõuded hariliku kammelja püügiks põhjanakkevõrkudega ja vaalaliste kaitseks Mustas meres (Split, 2013. aasta mai);

               –Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) 39. istungjärgul vastu võetud soovitus GFCM/39/2015/3, millega kehtestatakse meetmed hariliku kammelja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata püügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks Mustal merel (Milano, 2015. aasta mai);

               –Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) 39. istungjärgul vastu võetud soovitus GFCM/39/2015/4, millega kehtestatakse Musta mere hariliku ogahai majandamise meetmed (Milano, 2015. aasta mai);

               –Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) 40. istungjärgul vastu võetud soovitus GFCM/40/2016/6, milles käsitletakse hariliku kammelja püügi teaduslikku seiret, majandamist ja kontrolli Mustal merel (St Julian, 2016. aasta mai–juuni).

               Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

               Esitatud meetmed on kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja eeskirjadega ning liidu säästva arengu poliitikaga.

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritud

               Teadusorganisatsioon, kellega konsulteeriti, on kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF).

               Euroopa Liit taotleb igal aastal STECFilt teaduslikke nõuandeid tähtsate kalavarude kohta. STECF annab nõu vastavalt komisjonilt saadud pädevusele. Nõukogus käesoleva ettepaneku arutamise käigus esitatavad kõige uuemad ja täpsemad soovitused hõlmavad kõiki Musta mere kalavarusid, mille kvootide kohta tehakse ettepanek.

               Lõplik eesmärk on tagada selline kalavarude tase, mis võimaldab saavutada maksimaalse jätkusuutliku saagikuse. See eesmärk on lisatud sõnaselgelt ühise kalanduspoliitika uude alusmäärusesse, mille artikli 2 lõikes 2 sätestatakse, et see eesmärk „tuleb saavutada võimaluse korral 2015. aastaks ning [...] 2020. aastaks kõigi kalavarude puhul.“ See kajastab liidu võetud kohustusi seoses ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisega 2002. aastal Johannesburgis ja eesmärgi saavutamiseks väljatöötatud rakenduskavaga.

               Konsulteerimine huvitatud isikutega

               Huvitatud isikutega konsulteeriti komisjoni teatise kaudu, milles käsitletakse arutelu seoses 2017. aasta kalapüügivõimalustega. STECF esitab ettepaneku teadusliku põhjenduse. Kõik STECFi aruanded on kättesaadavad merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi veebisaidil.

               Mõju hindamine

               Teaduslikele nõuannetele tuginedes säilitatakse kavandatud meetmetega liidu kalalaevade praegused kalapüügivõimalused hariliku kammelja püügimahtude osas Mustal merel. Kalavaru populatsiooni taastamisele avaldatava negatiivse mõju ohtu on vähendatud tänu Rumeenia ja Bulgaaria kehtestatud ja rakendatud lisakontrollimeetmetele. Kõnealused liikmesriigid täidavad oma kohustusi selle määruse vastuvõtmise raames, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude püügivõimalused Mustal merel.

               Ettepanek ei kajasta mitte ainult lühiajalisi probleeme, vaid on ka osa pikaajalisest strateegiast, mille puhul kalapüüki kohandatakse järk-järgult nii, et see saavutaks säästva taseme pikaajalises perspektiivis.

               Ettepaneku strateegia järgimine võib seega viia keskmises või pikas perspektiivis väiksema püügikoormuseni, kuid pikas perspektiivis stabiilsete või suurenevate kvootideni. Seega oodatakse strateegia pikaajalise tulemusena püügikoormuse kohandamisest tulenevat väiksemat keskkonnamõju ning püsivat või kasvavat lossimismahtu. Pikas perspektiivis suureneb püügitegevuse säästvus.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               Kavandatud meetmete kokkuvõte

               Ettepanekus sätestatakse püügipiirangud, mida kohaldatakse Mustal merel ELi püügipiirkondades, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada kalapüügi bioloogiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlik maht.

               Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.

               Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad ühise kalanduspoliitika alusmääruse artiklis 2 sätestatud kohustustest.

               Subsidiaarsuse põhimõte

               Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               Proportsionaalsuse põhimõte

               Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

               Ühine kalanduspoliitika on ühine kogu liidule. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

               Nõukogu kavandatava määrusega eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikeid 6 ja 7 ning artiklit 17, on liikmesriikidel otsustusvabadus oma püügivõimaluste jaotamisel nende lipu all sõitvate laevade vahel. Seega on liikmesriikidel piisavalt manööverdamisruumi selliste otsuste tegemisel, mis on seotud neile eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja majandusliku mudeli valikuga.

               Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise konkreetse määruse võtab nõukogu vastu igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas.

               Vahendi valik

               Kavandatav vahend: määrus.

               Tegemist on ettepanekuga kalavarude majandamiseks ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 alusel ja kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 16.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.

               5.TÄIENDAV TEAVE

               Lihtsustamine

               Ettepanekuga lihtsustatakse jätkuvalt (ELi või liikmesriikide) ametiasutuste haldusmenetlusi, kuna selles sisalduvad Musta mere 2016. aasta püügivõimalusi käsitleva määrusega sarnased sätted.

               Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel

               Ettepanek käsitleb iga-aastast määrust 2017. aasta kohta ega sisalda seetõttu läbivaatamisklauslit.

               Üksikasjalik selgitus

               Ettepanekuga määratakse kindlaks liikmesriikide 2017. aasta kalapüügivõimalused seoses teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmadega.

               Lossimiskohustust hakatakse teatavat liiki püügiga hõlmatud kalavarude suhtes kohaldama alates 1. jaanuarist 2015. Mustal merel hõlmab selline kalapüük väikeste pelaagiliste liikide, st kilu püüki. Kilu on üks käesolevas määruses käsitletud kalavarudest, mille suhtes kohaldatakse kvoote. Alates 1. jaanuarist 2017 kohaldatakse lossimiskohustust Musta mere püüki määratlevate liikide kogu saagi suhtes.

               Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 2 kohase lossimiskohustuse kehtestamisega toimub muutus – kavandatavad kalapüügivõimalused kajastavad lossitud kalavarude asemel püütud kalavarusid. Seda tehakse asjaomaste kalavarude püügi kohta saadud teaduslike nõuannete põhjal, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1. Kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta ka artikli 16 lõiget 1 (milles osutatakse suhtelise stabiilsuse põhimõttele) ja artikli 16 lõiget 4 (milles osutatakse ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja mitmeaastastes majanduskavades sätestatud eesmärkidele). Esitatud arvud kajastavad teaduslikke nõuandeid ning kvootide kehtestamise raamistikku, mis on esitatud 2016. aasta kalapüügivõimaluste üle peetavaid konsultatsioone käsitlevas komisjoni teatises.

               Komisjoni eesmärk on tagada kalavarude säästev kasutamine vastavalt liidu poliitikale ja rahvusvahelistele kohustustele ning säilitada samas püügivõimaluste stabiilsus, mistõttu lubatud kogupüügi iga-aastased muudatused on kalapüügivõimaluste piires limiteeritud, võttes arvesse konkreetse kalavaru seisukorda.

               Musta mere äärsete riikide kokkulepitud lubatud kogupüügi puudumisel on liikmesriikidele eraldatud ELi autonoomsed kvoodid esitatud kavandatava määruse lisas.

               Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96
                  5
                artikliga 2 tehakse ettepanek, et artikleid 3 ja 4 ei kohaldata käesoleva määrusega reguleeritud kalavarude suhtes. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist kohaldatakse lossimiskohustusega hõlmatud kalavarude suhtes.

               2016/0386 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2017. aastaks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

               võttes arvesse komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

               (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013
                  6
                kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid.

               (3)Nõukogul on kohustus võtta vastu meetmed Mustal merel kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta kalavaru või kalavarurühma kaupa ning sealhulgas määrata vajaduse korral kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõigetele 1 ja 4 eraldatakse kalapüügivõimalused liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või püügiviisi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus ning järgitaks kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 2 osutatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.

               (4)Kalapüügivõimalused tuleks kehtestada olemasoleva teadusliku nõuande põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise ja pidades ka silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus.

               (5)Kilupüügil kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 osutatud lossimiskohustust alates 1. jaanuarist 2015. Kõnealuse määruse artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb üleminekust kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiselt lossimise põhjal kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisele saagi põhjal.

               (6)Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalusi kasutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009,
                  7
                eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse püügi registreerimist ja andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta.

               (7)Nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96
                  8
                artikli 2 kohaselt tuleb kindlaks määrata, milliste kalavarude puhul kehtivad kõnealuses artiklis osutatud meetmed.

               (8)Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, on oluline avada kõnealused Musta mere püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2017. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist.

               (9)Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidus kohaldatava õigusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               I PEATÜKK
                  Reguleerimisese, kohaldamisala ja mõisted

               Artikkel 1
               Reguleerimisese

               Käesoleva määrusega määratakse 2017. aastaks kindlaks Bulgaaria ja Rumeenia lipu all sõitvate liidu kalalaevade kalapüügivõimalused Mustal merel teatavate kalavarude suhtes.

               a) harilik kammeljas (Psetta maxima)

               b) kilu (Sprattus sprattus)

               Artikkel 2
               Kohaldamisala

               Käesolevat määrust kohaldatakse Mustal merel tegutsevate liidu kalalaevade suhtes.

               Artikkel 3
               Mõisted

               Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)„GFCM“ – Vahemere üldine kalanduskomisjon;

               b)„Must meri“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011
                  9
                I lisas määratletud geograafiline alapiirkond 29;

               c)„kalalaev“ – laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside ärieesmärgil kasutamiseks;

               d)„liidu kalalaev“ – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

               e)
                     „varu“ – mere bioloogiline ressurss teataval majandamisalal;

               f)„liidu autonoomne kvoot“ – liidu kalalaevadele autonoomselt eraldatud püügi piirnorm, kui puudub kokkulepitud lubatud kogupüük;

               g)„analüütiline hindamine“ – asjaomase kalavaru olukorra muutumise kvantitatiivne hindamine, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mille teaduslik läbivaatamine on hinnanud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta.

               II PEATÜKK
                  Kalapüügivõimalused

               Artikkel 4
               Kalapüügivõimaluste jaotamine

               Liidu kalalaevadele ette nähtud autonoomsed kvoodid, selliste kvootide jaotamine liikmesriikide vahel ning vajaduse korral sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud lisas.

               Artikkel 5
               Kalapüügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

               Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

               a)määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

               b)määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist;

               c)määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105 ja 107 kohast mahaarvamist.

               Artikkel 6
               Lossimiskohustuseta püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

               Hariliku kammelja püüki ja kaaspüüki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

               III PEATÜKK
                  Lõppsätted

               Artikkel 7
               Andmete edastamine

               Kui liikmesriigid saadavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmeid kalavarude lossitud koguste kohta, kasutavad nad käesoleva määruse lisas sätestatud kalavarude koode.

               Artikkel 8
               Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) 39. istungjärgul vastu võetud soovitus GFCM/39/2015/3, millega kehtestatakse meetmed hariliku kammelja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata püügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks Mustal merel (Milano, 2015. aasta mai).

                     (2)
                  Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) 40. istungjärgul vastu võetud soovitus GFCM/40/2016/6, milles käsitletakse hariliku kammelja püügi teaduslikku seiret, majandamist ja kontrolli Mustal merel (GSA29) (St Julian, 2016. aasta mai–juuni).

                     (3)
                  ELT L 19, 19.1.2015, lk 1.

                     (4)
                  ELT L 78, 20.3.2013, lk 1.

                     (5)
                  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

                     (6)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (7)
                  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

                     (8)
                  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

                     (9)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1343/2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.12.2016
            COM(2016) 781 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:
            NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2017. aastaks

               LISA

               järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:

               NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2017. aastaks

               LIIDU KALALAEVADELE KOHALDATAVAD PÜÜGIVÕIMALUSED Järgmistes tabelites on esitatud lubatud kvoodid (eluskaalu tonnides) kalavarude ning nendega funktsionaalselt seotud tingimuste kaupa.

               Kalavarudele viidatakse liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit:

                        Teaduslik nimetus

                        Kolmetäheline kood

                        Tavanimetus

                        Psetta maxima

                        TUR

                        Harilik kammeljas

                        Sprattus sprattus

                        SPR

                        Kilu

                        Liik:

                        Harilik kammeljas

                        Püügipiirkond:

                        liidu veed Mustas meres

                        Psetta maxima

                        (TUR/F3742C)

                        Bulgaaria

                        43,2

                        Analüütiline nõuanne kalavarude kohta

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

                        Rumeenia

                        43,2

                        Liit

                        86,4

                        (1)

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        Ei kohaldata / Ei ole kokku lepitud

                        _________

                         (1)
                              Kalandustegevus, sealhulgas ümberlaadimine, kala pardale võtmine, lossimine ega esmamüük, ei ole lubatud 15. aprillist kuni 15. juunini 2017.

                        Liik:

                        Kilu

                        Püügipiirkond:

                        liidu veed Mustas meres

                        Sprattus sprattus

                        (SPR/F3742C)

                        Bulgaaria

                        8 032,5

                        Analüütiline nõuanne kalavarude kohta

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

                        Rumeenia

                        3 442,5

                        Liit

                        11 475

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        Ei kohaldata / Ei ole kokku lepitud


title: Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2004 seoses Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametiajaga

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0190(18)

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.05.2005KOM(2005) 190 lõplik2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ)nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja asedirektori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, seoses direktori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU PÕHJUSED JA EESMÄRKPraegu on Euroopa Liidus 20 detsentraliseeritud asutust, mida võib nimetada ühenduse asutusteks mõnede ühiste tunnuste põhjal, näiteks asutamine õiguslikust alusest lähtudes, juriidilise isiku staatus, halduslik ja rahanduslik sõltumatus ning selgelt määratletud pädevus- ja tegevusala.Sellist ühenduse asutust juhib vastutav ametnik, kelle ametnimetus on üldjuhul direktor ja keda teatavatel juhtudel abistab üks või mitu asedirektorit. Direktorite ametiaeg kestab tavaliselt neli kuni viis aastat. Enamikus algmäärustest on siiski ette nähtud, et direktori või vajaduse korral asedirektori ametiaega võib üks või mitu korda sama pikaks ajavahemikuks pikendada. Ametisse nimetamise tingimused ja ametiaja kestus on iga asutuse puhul algmäärusega kindlaks määratud.Kuni viimaste aastateni pikendas direktori ametiaega ametisse nimetav asutus või ametiisik oma otsusega. Kui komisjon asus algmäärusi üksikasjalikumalt läbi vaatama, jõudis ta järeldusele, et selline tava tekitab teatava õigusliku probleemi.Nimelt kasutatakse ühenduste asutuste algmäärustes (välja arvatud määrus nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, ja hilisem määrus nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) ametiaja pikendamise tähistamiseks mõistet „ametisse tagasi nimetamine“.Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 214 lõige 1, mis käsitleb komisjoni liikmete ametissenimetamist, ning artiklid 223 ja 224, mis käsitlevad Euroopa Kohtu kohtunike ametissenimetamist, sisaldavad samasugust sätet. Kuid mõlemal juhul on kokku lepitud, et ametisse tagasi nimetamise võimalus ei tähenda lihtsustatud menetluse rakendamist ja seda, et ametiaega pikendatakse ilma asutamislepinguga ettenähtud ametissenimetamise menetlusest kinni pidamata.Sellistel asjaoludel saab ametisse tagasi nimetamise võimalust tõlgendada üksnes nii, et töötaja peab ametiaja lõppedes uueks ametiajaks uuesti kandideerima.Kui sellist tõlgendusviisi kasutada ka ühenduse asutuste puhul, tuleb teha järeldus, et ametisse tagasinimetamise võimalus ei vabasta direktorit algmääruses sätestatud ametissenimetamise menetluse järgimisest.Asutuste direktoritel ja abidirektoritel ei ole mitte üksnes kindlaksmääratud ametiaeg, vaid nad on lisaks ka asutuse töötajad, kes on tööle võetud lepingu alusel ajutise teenistujana, ning nende suhtes kehtivad Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused.Sel põhjusel peab ametissenimetamise menetlus hõlmama vaba ametikohta käsitleva teate avaldamist kõikides liikmesriikides ning järgima sobivate kandidaatide väljavalimise korda, mis vastab ühenduste muude teenistujate teenistustingimustest ja algmäärustest lähtuvatele eeskirjadele.Kõnealused menetlused on tavaliselt aeganõudvad ja suhteliselt kulukad. Juhul kui ametisolev direktor otsustab uuesti kandideerida, võivad need asjaomasel ajavahemikul asutuse tööd aeglustada või häirida.Arvestades asutuste konkreetseid vajadusi ja viimaste aastate tava, ei ole ilmselt asjakohane kehtestada nõuet, et asutused iga kord direktori või muu asjaomase ametniku ametiaja lõpul järgiksid valikumenetlust. Ametisse nimetavatel asutustel või ametiisikutel peaks olema võimalik valida, kas pikendada jooksvat ametiaega või viia läbi uus valikumenetlus.Samuti tuleks arvesse võtta asjaolu, et asutuste direktorid ei vastuta üksnes halduse eest, vaid mängivad olulist osa ka asutuse töös ja asutuse ülesannete täitmises. Ametisse nimetav asutus või ametiisik peab otsuse tegemisel niisiis arvesse võtma kaht vajadust: tagada järjepidevus asutuse haldusjuhtimises ning rakendada asutuse tegevuses uusi ideid ja põhimõtteid.Seepärast tuleb ametisoleva direktori ametiaja pikendamise otsus vastu võtta, tuginedes direktori suutlikkuse ja asutuse vajaduste eelnevale hindamisele, mille viib läbi asutus või isik, kelle ülesanne on esitada ametisse nimetavale asutusele kandidaate, ja ametiaja pikendamist võib lubada ühe korra kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei kesta kauem kui esimene ametiaeg.Kokku kavatsetakse ametissenimetamist käsitlevaid sätteid muuta 18 asutuse puhul, mis tingib 18 algmääruse eeskirjade muutmisele suunatud määrusettepanekute esitamise.Muuta ei ole vaja kahe asutuse asutamismäärusi: nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta[1] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet.[2] Asjaomaste asutuste piiratud tegevusaja tõttu ei ole nende määrustega ette nähtud direktori ametiaja pikendamist.Samuti ei ole tehtud ettepanekuid teise ja kolmanda samba asutuste ja muude organite asutamisdokumentide muutmiseks.Kahe asutuse puhul, mille kohta on tehtud määrusettepanek, mis on läbivaatamisel või vastuvõtmisel (Euroopa Kemikaalide Amet[3] ja ühenduse kalanduse kontrolliagentuur[4]) esitab komisjon muutmisettepanekuid nende tekstide ühtlustamiseks kõigi ühenduse asutuste algmäärustega vastavalt vajadusele.2. ÕIGUSLIK ALUS JA VASTUVÕTMISMENETLUSIga määrus, millega luuakse mingi asutus, tugineb põhimõtteliselt sellele asutamislepingu artiklile, mis vastab asutuse pädevusvaldkonnale ja tegevusalale ning millest tuleneb ka vastuvõtmismenetlus, mida tuleb rakendada.Seetõttu oleks vaja muuta kõiki määrusi, millega on loodud kõnealuseid asutusi.Määruste vastuvõtmisel tuleks järgida menetlust, mis kehtis asutuse loomise ajal, võttes vajadusel arvesse pärast asjaomase asutamismääruse vastuvõtmist toimunud arenguid Euroopa Parlamendi asutamislepinguga kehtestatud pädevustes või muudatusi õiguslikes alustes.Eelkõige käib see Euroopa Keskkonnaagentuuri kohta, kuid ka viie muu asutuse kohta, mille puhul õiguslikku alust on muudetud ja asutamislepingu artikkel 308 asendatud sellise õigusliku alusega, mis käsitleb asjaomaste asutuste tegevusvaldkonda.Tegemist on kõigepealt Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskusega, mille asutamismäärus on praegu kodifitseerimisel, mille käigus komisjon nõustus nõukogu seisukohaga, et õigusliku alusena tuleks nüüdsest kasutada artiklit 152, samuti Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega (artikkel 150), Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga (artikli 137 lõike 1 punktid a ja b), Euroopa koolitusfondiga (artikkel 150) ning Euroopa Töötervishoiu- ja Tööohutusagentuuriga (artikli 137 lõike 1 punkt a).3. MÄÄRUSETTEPANEKUTE SÕNASTUS3.1 Kolm põhjendust, mis esinevad kõigis määrusettepanekutes, sõnastatakse järgmiselt:Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite või vajadusel esimeeste ametiaja pikendamise tingimusi ja korda käsitlevad eeskirjad tuleks ühtlustada.Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.Seetõttu tuleks muuta määrust nr …/… [asutuse loomist käsitleva algmääruse pealkiri].“3.2 Kõikide muudetud määruste puhul soovitatakse järgmist standardsõnastust:„Asutust juhib direktor, kelle haldusnõukogu* nimetab komisjoni ettepanekul** ametisse viieks aastaks ning komisjoni ettepanekul** ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige– esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;– asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“*ühenduse sordiameti ja siseturu ühtlustamisameti puhul nõukogu, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi puhul komisjon;**siseturu ühtlustamisameti, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi puhul haldusnõukogu.3.3 Muudatusettepanekud puudutavad järgmisi asutusi ja määrusi:-  Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP): nõukogu määruse (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) artikli 6 lõige 2;-  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (EUROFOUND): nõukogu 26. mai 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) artikli 8 lõige 3;-  Euroopa Keskkonnaagentuur (AEE): nõukogu 7. mai 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) artikli 9 lõike 1 esimene lause;-  Euroopa Koolitusfond (ETF): nõukogu 7. mai 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1360/90 (millega luuakse Euroopa Koolitusfond, muudetud nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1572/98) artikli 7 lõike 1 teine lause;-  Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus: nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) artikli 9 lõike 1 esimene lause;-  siseturu ühtlustamisamet: nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 (ühenduse kaubamärgi kohta) artikli 120 lõige 2;-  Euroopa töötervishoiu- ja tööohutusagentuur: nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrus (EMÜ) nr 2062/94 (Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta) artikli 11 lõige 1;-  ühenduse sordiamet (CPVO): nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2100/94 (ühenduse sordikaitse kohta) artikli 43 lõige 2;-  Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus: nõukogu 28. novembri 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2965/94 (Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta) artikli 9 lõige1;-  Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus: 2. juuni 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1035/97 (millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus) artikli 10 lõige 1;-  Euroopa Toiduohutusamet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) artikli 26 lõike 1 esimene lause;-  Euroopa Meresõiduohutuse Amet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1406/2002 (millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet) artikli 16 lõige 2;-  Euroopa Lennundusohutusamet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1592/2002 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist) artikli 30 lõige 4;-  haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) artikli 17 lõige 1;-  Euroopa ravimiamet: nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet) artikli 64 lõike 1 kolmas lause;-  Euroopa Raudtee Amet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega luuakse Euroopa Raudtee Amet) artikli 31 lõige 3;-  Euroopa GNSS Järelevalveamet: nõukogu 12. juuli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1321/2004 (Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta) artikli 7 lõike 2 kolmas lõik;-  Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur: nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2004 (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) artikli 26 lõike 5 teine lause.2005/0072 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ)nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 175,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[6]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[7]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[8]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta,[9]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1210/90 artikli 9 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmise tekstiga:Agentuuri juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning ja nende saavutamise viisi,-  agentuuri ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0073 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 150,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[10]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[11]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[12]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[13]ning arvestades järgmist:1.  Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.2.  Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.3.  Seetõttu tuleks muuta nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta,[14]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 337/75 artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Direktori ametiaeg kestab viis aastat. Juhatuse ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab juhatus eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0074 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja asedirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõike 1 punkte a ja b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[15]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[16]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[17]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[18]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 26. mai 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta,[19]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1365/75 artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:„3. Direktor ja asedirektor nimetatakse ametisse kuni viieks aastaks ning nende ametiaega võib haldusnõukogu ettepanekul ja pärast atesteerimist pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viisi,-  fondi ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0075 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 150,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[20]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[21]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[22]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[23]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond,[24]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1360/90 artikli 7 lõike 1 teine lause asendatakse järgmise tekstiga:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  fondi ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0076 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 152,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[25]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[26]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[27]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[28]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta,[29]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 302/93 artikli 9 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viisi,-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0077 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 40/94 seoses siseturu ühtlustamisameti juhataja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[30]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[31]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[32]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta,[33]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 120 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Juhataja ametiaeg on kuni viis aastat. Haldusnõukogu ettepanekul ja pärast atesteerimist ning komisjoni arvamust võib ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0078 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2100/94 seoses ühenduse sordiameti juhataja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[34]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[35]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[36]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta,[37]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 43 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Juhataja ametiaeg ei ole pikem kui viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist ning haldusnõukogu arvamust võib ametiaega pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0079 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2965/94 (Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[38]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[39]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta,[40]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2965/94 artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0080 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus, seoses direktori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 284 ja 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[41]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[42]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[43]võttes arvesse regioonide komitee arvamust[44]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus,[45]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1035/97 artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse neljaks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni nelja aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0081 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 37, 95 ja 133 ning artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[46]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[47]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[48]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,[49]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seepärast tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused,[50]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) 178/2002 artikli 26 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:1. Esimesest lausest jäetakse välja fraas „ning teda saab tagasi nimetada“.2. Lisatakse järgmised lõigud:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib tegevdirektori ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja lõpuks saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0082 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[51]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[52]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[53]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,[54]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus,[55]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 851/2004 artikli 17 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Haldusnõukogu nimetab direktori ametisse komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel viieks aastaks ning ametiaega võib komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist pikendada üks kord kuni viie aasta võrra; asjaomane nimekiri koostatakse Euroopa Ühenduste Teatajas ja mujal avaldatud osalemiskutsete põhjal korraldatud avaliku konkursi alusel.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0083 (COD)EttepanekEURO OPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 seoses Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95 ja artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[56]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[57]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[58]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[59]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet,[60]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) 726/2004 artikli 64 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:1. Kolmas lause jäetakse välja.2. Lisatakse järgmised lõigud:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib tegevdirektori ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0084 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1321/2004 seoses Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) järelevalveameti tegevdirektori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[61]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[62]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliitraadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta,[63]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1321/2004 artikli 7 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmise tekstiga:„Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0085 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 (Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõike 1 punkti a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[64]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[65]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[66]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[67]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta,[68]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2062/94 artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Agentuuri juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks õigusega teda komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist tagasi nimetada teiseks kuni viie aasta pikkuseks ametiajaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0086 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet, seoses tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[69]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[70]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[71]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[72]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet,[73]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0087 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1592/2002 seoses Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori ja direktorite ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[74]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[75]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[76]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[77]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist,[78]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 30 lõige 4 asendatakse järgmise tekstiga:„4. Tegevdirektori ja direktorite ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0088 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[79]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[80]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[81]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[82]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet,[83]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 881/2004 artikli 31 lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:„3. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0089 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2004 seoses Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a ja artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[84]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[85]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[86]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seepärast tuleks muuta nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta,[87]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2007/2004 artikli 26 lõike 5 teine lause asendatakse järgmise tekstiga:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib haldusnõukogu nende ametiaega pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  agentuuri ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 306, 7.12.2000 ja KOM(2004) 451 (lõplik), 28.6.2004.[2] ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.[3] KOM(2003) 644 (lõplik)[4] KOM(2004) 289 (lõplik)[5] EÜT C ..., ..., lk ... .[6] EÜT C ..., ..., lk ... .[7] EÜT C ..., ..., lk ... .[8] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[9] EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1641/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1).[10] ELT C […], […], lk […].[11] ELT C […], […], lk […].[12] ELT C […], […], lk […].[13] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[14] EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2051/2004 (ELT L 355, 1.12.2004, lk 1).[15] EÜT C ..., ..., lk ... .[16] EÜT C ..., ..., lk ... .[17] EÜT C ..., ..., lk ... .[18] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[19] EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1649/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 25).[20] ELT C […], […], lk […].[21] ELT C […], […], lk […].[22] ELT C […], […], lk […].[23] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[24] EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1648/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 22).[25] ELT C […], […], lk […].[26] ELT C […], […], lk […].[27] ELT C […], […], lk […].[28] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[29] EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1651/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 30).[30] ELT C […], […], lk […].[31] ELT C […], […], lk […].[32] ELT C […], […], lk […].[33] EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 422/2004 (ELT L 70, 9.3.2004, lk 1).[34] ELT C […], […], lk […].[35] ELT C […], […], lk […].[36] ELT C […], […], lk […].[37] EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 873/2003 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 38).[38] ELT C […], […], lk […].[39] ELT C […], […], lk […].[40] EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1645/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 13).[41] ELT C […], […], lk […].[42] ELT C […], […], lk […].[43] ELT C […], […], lk […].[44] ELT C […], […], lk […].[45] EÜT L 151, 10.6.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1652/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 33).[46] ELT C […], […], lk […].[47] ELT C […], […], lk […].[48] ELT C […], […], lk […].[49] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[50] EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4).[51] ELT C […], […], lk […].[52] ELT C […], […], lk […].[53] ELT C […], […], lk […].[54] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[55] EÜT L 142, 30.4.2004, lk 1.[56] ELT C […], […], lk […].[57] ELT C […], […], lk […].[58] ELT C […], […], lk […].[59] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[60] ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.[61] ELT C […], […], lk […].[62] ELT C […], […], lk […].[63] ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.[64] ELT C […], […], lk […].[65] ELT C […], […], lk […].[66] ELT C […], […], lk […].[67] Euroopa Parlamendi […] arvamus[68] EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1654/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 38).[69] ELT C […], […], lk […].[70] ELT C […], […], lk […].[71] ELT C […], […], lk […].[72] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[73] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 724/2004 (ELT L 129, 29.4.2004, lk 1).[74] ELT C […], […], lk […].[75] ELT C […], […], lk […].[76] ELT C […], […], lk […].[77] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[78] EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 5).[79] ELT C […], […], lk […].[80] ELT C […], […], lk […].[81] ELT C […], […], lk […].[82] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[83] ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.[84] ELT C […], […], lk […].[85] ELT C […], […], lk […].[86] ELT C […], […], lk […].[87] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.