               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.2.2017
            COM(2017) 86 final
            2017/0038(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes vastu võetav seisukoht seoses ÜRO eeskirjade nr 3, 4, 6, 7, 13, 19, 23, 27, 28, 38, 39, 43, 45, 48, 50, 69, 70, 73, 75, 77, 79, 83, 87, 91, 98, 99, 101, 104, 107, 109, 110, 112, 113, 118, 119, 123 ja 138 muudatusettepanekutega ning sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3.) küberjulgeoleku ja andmekaitse suuniste kaudu muutmise ettepanekuga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               ÜRO Euroopa Majanduskomisjon (UNECE) töötab rahvusvahelisel tasandil välja ühtlustatud nõuded, mille eesmärk on kõrvaldada tehnilised tõkked mootorsõidukite kaubanduselt 1958. aasta muudetud kokkuleppe osaliste vahel ning tagada, et neil sõidukitel oleks kõrge ohutuse- ja keskkonnakaitse tase.

               Kooskõlas nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsusega 97/836/EÜ ühines liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“), ning kooskõlas nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsusega 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“), ühines liit paralleelse kokkuleppega.

               UNECE sõidukite eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi WP.29 istungeid peetakse kolm korda aastas: iga kalendriaasta märtsis, juunis ja novembris. Igal istungil võetakse tehnika arengu võimaldamiseks vastu uusi ÜRO eeskirju või olemasolevate ÜRO eeskirjade või ÜRO üldiste tehniliste normide muudatusi. Enne iga WP.29 istungit võtab kõnealused muudatused vastu üks kuuest WP.29 raames tegutsevast töörühmast.

               Seejärel toimub WP.29 istungil muudatuste, täienduste ja paranduste vastuvõtmise lõplik hääletamine, juhul kui kvoorum on koos ja kui saavutatakse kokkuleppeosaliste kvalifitseeritud häälteenamus. EL on WP.29 raames kahe kokkuleppe (1958. ja 1998. aasta kokkuleppe) osaline. Iga kord valmistatakse ette nõukogu otsus (nn megaotsus), mis sisaldab eeskirjade, muudatuste, täienduste ja paranduste nimekirja ja millega volitatakse komisjoni hääletama igal WP.29 istungil liidu nimel.

               Käesolevas nõukogu otsuses määratakse kindlaks liidu seisukoht 13.–17. märtsil 2017 toimuval WP.29 istungil hääletamiseks esitatud eeskirjade, muudatuste, täienduste ja paranduste kohta.

               •Kooskõla poliitikavaldkonna kehtivate sätetega

               Käesolev ettepanek täiendab liidu siseturupoliitikat autotööstuse valdkonnas ja on sellega täies kooskõlas.

               WP.29 süsteem tugevdab sõidukistandardite rahvusvahelist harmoneerimist. 1958. aasta kokkuleppel on selle eesmärgi saavutamisele väga suur mõju, kuna ELi tootjad saavad rakendada ühtset tüübikinnituseeskirjade kogumit, teades, et lepinguosalised tunnistavad nende tooted oma riiklikele õigusaktidele vastavaks. Tänu sellele süsteemile on määrusega (EÜ) nr 661/2009 mootorsõidukite ohutuse kohta kehtetuks tunnistatud rohkem kui 50 ELi direktiivi ja asendatud need vastavate 1958. aasta kokkuleppel põhinevate eeskirjadega.

               Samalaadne lähenemisviis on võetud direktiiviga 2007/46/EÜ, mis asendas liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning millega kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti ÜRO eeskirjad ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates asjaomase direktiivi vastuvõtmisest on üha sagedamini hakatud ELi tüübikinnituse raames lõimima liidu õigusaktidesse ÜRO eeskirju.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               WP.29 süsteem on seotud liidu konkurentsivõimepoliitikaga, millele käesoleval algatusel on positiivne mõju. Käesolev ettepanek on kooskõlas ka liidu transpordi- ja energiapoliitikaga, mida on 1958. aasta kokkuleppe raamesse jäävate eeskirjade koostamisel ja vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse võetud.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               •Subsidiaarsus

               Selliste rahvusvaheliste õigusaktide nagu ÜRO eeskirjade ettepanekute ning ÜRO eeskirjade ja üldiste tehniliste normide eelnõude muudatusettepanekute poolt hääletamine ja nende ülevõtmine liidu mootorsõidukite tüübikinnitussüsteemi on liidu ainupädevuses. See hoiab ära siseturu killustumise ning lisaks tagab kogu liidus võrdväärsed keskkonna- ja ohutusnormid. Samuti kaasneb sellega mastaabisääst: tooteid saab valmistada kogu liidu ja isegi rahvusvahelise turu jaoks, ilma et neid oleks vaja kohandada igalt liikmesriigilt eraldi tüübikinnituse taotlemiseks.

               Seepärast on käesolev ettepanek subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas.

               •Proportsionaalsus

                  Nõukogu otsusega volitatakse komisjoni hääletama liidu nimel ja see on vastavalt nõukogu otsuse 97/836/EÜ artikli 5 lõikele 1 proportsionaalne vahend, et määrata kindlaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis esitatav ühtne ELi seisukoht WP.29 istungi päevakorras olevate töödokumentide üle hääletamisel. Käesolev ettepanek on seega proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, kuna see ei lähe järgmiste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale: tagada nii siseturu nõuetekohane toimimine kui ka avaliku ohutuse ja kaitse kõrge tase.

               •Vahendi valik

               Nõukogu otsuse kasutamist on nõutud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9, et kehtestada rahvusvahelises lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Käesoleva ettepaneku puhul ei ole välisekspertide arvamusi vaja kasutada. Siiski on mootorsõidukite tehniline komitee selle läbi vaadanud.

               •Mõju hindamine

               Käesoleva ettepaneku mõju ei saa hinnata, kuna see ei ole seadusandliku iseloomuga, ning muud poliitilised alternatiivid puuduvad või on võimatud.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Algatusel ei ole halduskoormuslikke tagajärgi, kuna megaotsusele lisatud parandusviited ei lisa ettevõtjaile, sh VKEdele uusi aruannete esitamise ega muid halduskohustusi. Vastupidi, halduskoormust püütakse vähendada, sest ülemaailmselt harmoneeritud standardite kohaldamine võimaldab tootjail esitada süsteemide ja osade tüübikinnitusdokumente mitte üksnes ELis, vaid ka 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide eksporditurgudel väljaspool ELi.

               Ettepanekul on väga positiivne mõju ELi autotööstuse konkurentsivõimele ja rahvusvahelisele kaubandusele. Rahvusvaheliselt harmoneeritud sõidukieeskirjade tunnustamist ELi kaubanduspartnerite poolt peetakse parimaks viisiks kõrvaldada mittetariifsed kaubandustõkked ning avada turulepääs ELi autotootjatele või seda avardada.

               •Põhiõigused

               Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

               Käesolev algatus ei mõjuta eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Ei kohaldata.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

               Puuduvad

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Ettepanekus määratakse kindlaks liidu seisukoht

               –ÜRO eeskirjade nr 3, 4, 6, 7, 13, 19, 23, 27, 28, 38, 39, 43, 45, 48, 50, 69, 70, 73, 75, 77, 79, 83, 87, 91, 98, 99, 101, 104, 107, 109, 110, 112, 113, 118, 119, 123 ja 138 muudatuste; ning

               –sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3.) küberjulgeoleku ja andmekaitse suuniste kaudu muutmise ettepaneku hääletamisel.

               2017/0038 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes vastu võetav seisukoht seoses ÜRO eeskirjade nr 3, 4, 6, 7, 13, 19, 23, 27, 28, 38, 39, 43, 45, 48, 50, 69, 70, 73, 75, 77, 79, 83, 87, 91, 98, 99, 101, 104, 107, 109, 110, 112, 113, 118, 119, 123 ja 138 muudatusettepanekutega ning sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3.) küberjulgeoleku ja andmekaitse suuniste kaudu muutmise ettepanekuga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas nõukogu otsusega 97/836/EÜ
                  1
                ühines liit Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe“).

               (2)Nõukogu otsusega 2000/125/EÜ
                  2
                ühines liit kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist („paralleelne kokkulepe“).

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ
                  3
                asendati liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad („ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates asjaomase direktiivi vastuvõtmisest on üha sagedamini hakatud ELi tüübikinnituse raames lõimima liidu õigusaktidesse ÜRO eeskirju.

               (4)Pidades silmas kogemusi ja tehnika arengut, on vaja kohandada tehnika edusammudega nõudeid, mis on seotud teatavate elementide või joontega, mille suhtes kohaldatakse ÜRO eeskirju nr 3, 4, 6, 7, 13, 19, 23, 27, 28, 38, 39, 43, 45, 48, 50, 69, 70, 73, 75, 77, 79, 83, 87, 91, 98, 99, 101, 104, 107, 109, 110, 112, 113, 118, 119, 123 ja 138.

               (5)Selleks et sätestada ühtsed nõuded sõidukite ehitusele, tuleks muuta sõidukite ehitust käsitlevat konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3.) küberjulgeoleku ja andmekaitse suuniste kaudu, takistamata koostoimelise, ühendatud ja automatiseeritud juhtimise raames toimuvat arendamist ELi tasandil.

               (6)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel UNECE asjaomastes komiteedes, nimelt 1958. aasta muudetud kokkuleppe halduskomitees ja paralleelse kokkuleppe täitevkomitees eespool osutatud ÜRO dokumentide vastuvõtmise küsimuses,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel 1958. aasta muudetud kokkuleppe halduskomitees ja paralleelse kokkuleppe täitevkomitees ajavahemikul 13.–17. märtsini 2017, on hääletada käesoleva otsuse lisas loetletud ettepanekute poolt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

                     (2)
                  Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) (EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.2.2017
            COM(2017) 86 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes vastu võetav seisukoht seoses ÜRO eeskirjade nr 3, 4, 6, 7, 13, 19, 23, 27, 28, 38, 39, 43, 45, 48, 50, 69, 70, 73, 75, 77, 79, 83, 87, 91, 98, 99, 101, 104, 107, 109, 110, 112, 113, 118, 119, 123 ja 138 muudatusettepanekutega ning sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3.) küberjulgeoleku ja andmekaitse suuniste kaudu muutmise ettepanekuga

               LISA

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi number

                        Eeskirja nr 3 (helkurseadmed) 02-seeria muudatuste 17. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/19

                        Eeskirja nr 4 (tagumiste registreerimismärkide valgustamise seadmed) 18. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/20 ja WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 6 (suunatuled) 01-seeria muudatuste 27. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/21 ja WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 7 (ääretule-, piduritule- ja ülemised ääretulelaternad) 02-seeria muudatuste 26. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/22 ja WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 13 (raskeveokid: pidurdamine) 8. muudatuse 2. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/45

                        Eeskirja nr 19 (eesmised udulaternad) 04-seeria muudatuste 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/23 ja WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 23 (tagurdustulelaternad) 21. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/24 ja WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 27 (ohukolmnurgad) 04-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/25

                        Eeskirja nr 28 (helisignaalseadmed) 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/3

                        Eeskirja nr 38 (tagumised udulaternad) 18. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/26 ja WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 39 (kiirusemõõdik ja läbisõidumõõdik) 01-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/11

                        Eeskirja nr 43 (turvaklaas) 01-seeria muudatuste 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/12

                        Eeskirja nr 45 (esilaternate puhastusseade) 01-seeria muudatuste 11. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/27

                        Eeskiri nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine): 06-seeria muudatuste 9. täienduse ettepanek

                        WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 50 (mopeedide ja mootorrataste ääretule-, pidurdustule- ja suunatulelaternad) 19. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/28 ja WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 69 (aeglaselt liikuvate sõidukite tagumised tunnusmärgid) 01-seeria muudatuste 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/30

                        Eeskirja nr 70 (raskete ja pikkade sõidukite tagumised tunnusmärgid) 01-seeria muudatuste 10. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/31

                        Eeskirja nr 73 (küljekaitsevahendid) 01-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/17

                        Eeskirja nr 75 (L-kategooria sõidukite rehvid) 16. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/8

                        Eeskirja nr 77 (seisutulelaternad) 17. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/32 ja WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 79 (roolimehhanism) 01-seeria muudatuste 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/10

                        ja GRRF-83-08-Rev.3

                        Eeskirja nr 83 (M1- ja N1-kategooria sõidukite heide) 06-seeria muudatuste 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/42

                        Eeskirja nr 83 (M1- ja N1-kategooria sõidukite heide) 07-seeria muudatuste 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/43

                        Eeskirja nr 87 (päevatulelaternad) 19. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/33 ja WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 91 (küljeääretulelaternad) 16. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/34 ja WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 98 (gaaslahendusvalgusallikaga esituled) 01-seeria muudatuste 8. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/35 ja WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 99 (gaaslahendusvalgusallikas) 13. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/36

                        Eeskirja nr 101 (CO2-heitmed/kütusekulu) 01-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/44

                        Eeskirja nr 104 (valgustpeegeldav märgistus) 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/37

                        Eeskirja nr 107 (M2 ja M3 sõidukid) 06-seeria muudatuste 2. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/13

                        Eeskirja nr 107 (M2 ja M3 sõidukid) 07-seeria muudatuste 1. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/14

                        Eeskirja nr 109 (kommertsveokite ja nende haagiste protekteeritud rehvid) 8. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/9

                        Eeskirja nr 110 (surumaagaasi või veeldatud maagaasi kasutavad sõidukid) 01-seeria muudatuste 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/15

                        Eeskirja nr 112 (asümmeetrilist lähituld kiirgavad esilaternad) 01-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/38 ja WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 113 (sümmeetrilist lähituld kiirgavad esilaternad) 01-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/39, WP.29-171-03,

                        ja WP.29-171-04

                        Eeskirja nr 118 (materjalide põlemisomadused) 02-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/16

                        Eeskirja nr 118 (materjalide põlemisomadused) 03-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/18

                        Eeskirja nr 119 (nurgalaternad) 01-seeria muudatuste 5. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/40 ja WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 123 (kohanduvate esitulede süsteem (AFS)) 01-seeria muudatuste 8. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/41 ja WP.29-171-03

                        Eeskirja nr 138 (vaiksed maanteesõidukid (QRTV)) 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/6

                        Eeskirja nr 138 (vaiksed maanteesõidukid (QRTV)) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/7

                        Küberjulgeoleku ja andmekaitse suuniste projekti ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/46


				|

		52013PC0781

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse otsust 2002/546/EÜ kohaldamisaja osas /* COM/2013/0781 final - 2013/0387 (CNS) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Euroopa Liidu
toimimise lepingu sätetega, mida kohaldatakse ELi äärepoolseimate piirkondade,
sh Kanaari saarte suhtes, ei ole põhimõtteliselt võimalik erinevalt maksustada
kohalikke tooteid ja Hispaaniast või teistest liikmesriikidest pärinevaid
tooteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 (endine EÜ
asutamislepingu artikli 299 lõige 2) alusel on siiski võimalik
kehtestada kõnealuste piirkondade suhtes erimeetmed tulenevalt seal
valitsevatest püsivatest ebasoodsatest tingimustest, mis mõjutavad
äärepoolseimate piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku olukorda.
Nõukogu
20. juuni 2002. aasta otsusega 2002/546/EÜ,[1] mis on vastu võetud EÜ
asutamislepingu artikli 299 lõike 2 alusel, lubatakse Hispaanial kuni
31. detsembrini 2011 vabastada teatavad Kanaari saartel valmistatud tooted
„Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias”
maksust (edaspidi „AIEM”) või seda kõnealuste toodete puhul vähendada.
Kõnealuse otsuse lisas on esitatud toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada
maksuvabastust või -vähendust. Sõltuvalt tootest ei või kohalike ja muude
toodete maksumäära erinevus olla üle 5, 15 või 25 protsendipunkti.
Otsuses 2002/546/EÜ
on esitatud erimeetmete vastuvõtmise põhjused: eraldatus, tooraine- ja
energiasõltuvus, kohustus koguda suuremaid varusid, väike kohalik turg ja
vähearenenud eksporditegevus. Ebasoodsad tingimused suurendavad  kohalike
toodete tootmiskulusid ja seega ka omahinda, nii et erimeetmete puudumisel
oleksid need vähem konkurentsivõimelised kui väljastpoolt pärinevad tooted,
isegi kui võtta arvesse veokulu Kanaari saartele. See raskendaks seega kohaliku
tootmise püsimajäämist. Otsusega 2002/546/EÜ hõlmatud erimeetmete eesmärk on
seega tugevdada kohalikku tööstust, muutes selle konkurentsivõimelisemaks.
AIEM on kaudne riigimaks, millega ühel etapil maksustatakse tootjate
kaubatarned Kanaari saartel ja sama liiki võrreldava või sarnase kauba import
Kanaari saartele, sõltumata selle päritolust. Importkauba maksustatav väärtus
põhineb tolliväärtusel ja  Kanaari saarte tootjate kaubatarnete väärtus põhineb
saadud tasu kogusummal. Otsusega 2002/546/EÜ hõlmatud erimeetmed tekitavad
diferentseeritud maksustamise vormi, mis loob eelised teatavate toodete
tootmiseks kohapeal. See maksusoodustus kujutab endast riigiabi, mille korral
on vaja komisjoni heakskiitu, mis anti riigiabi NN 22/2008 käsitleva otsusega.
2009. aasta
ülemaailmsel majanduskriisil, mille mõjul vähenes reisimine, olid tõsised
tagajärjed Kanaari saarte majandusele, mis sõltub ülimal määral turismist
saadavatest tuludest. Eelkõige tööjõu vähendamine turismisektoris viis Kanaari
saarte töötuse määra olulise kasvuni. Töötuse määr, mis ajavahemikul 2001–2007
kõikus 10,4 % ja 12 % vahel, tõusis 2008. aastal 17,3 %ni ja
2009. aastal 26,2 %ni. Selline areng rõhutab turismist ülimal määral
sõltuva majanduse ohustatust ja majandustegevuse mitmekesistamise vajadust.
16. novembril 2010
esitas Hispaania Euroopa Komisjonile taotluse pikendada otsuse 2002/546/EÜ
kohaldamisaega kahe aasta võrra, nii et selle kehtivusaja lõpp langeks kokku
aastatel 2007–2013 kohaldatavate regionaalabi suuniste[2] kehtivusaja lõpuga.
Hispaania esitas
ka taotluse riigiabi NN 22/2008 käsitleva otsuse kohaldamisaja pikendamiseks
kahe aasta võrra; kõnealuse otsuse kohaselt on Hispaania ametiasutuste antav
abi AIEMi osas ühisturuga kokkusobiv. Komisjon andis loa kõnealuseks
kaheaastaseks pikendamiseks riigiabi SA.31950 (N 544/2010) käsitleva otsusega,[3] millega riigiabi NN 22/2008
käsitleva otsuse kohaldamisaega pikendati 31. detsembrini 2013.
Komisjon hindas
otsuse 2002/546/EÜ kohaldamisaja pikendamistaotlust Kanaari saari mõjutavate
ebasoodsate tingimuste ulatust arvesse võttes ja jõudis järeldusele, et
taotletud pikendamise lubamine on õigustatud.
Tegelikult kinnitati
28. augustil 2008 vastuvõetud aruandes, mille komisjon esitas nõukogule Kanaari
saartel kehtiva AIEMiga seotud erikorra kohaldamise kohta, et AIEM toimib
rahuldavalt ja otsuse 2002/546/EÜ sätetes ei ole vaja mingeid muudatusi teha.
Seepärast muudeti
nõukogu 19. detsembri 2011. aasta otsusega nr 895/2011/EL[4] otsust 2002/546/EÜ, pikendades
selle kohaldamisaega 31. detsembrini 2013.
Hispaania
ametiasutused taotlesid Kanaari saartel toodetud kauba suhtes kehtivate AIEMi
erieeskirjade uuendamist ajavahemikuks 2014–2020; uuendamise käigus muudetaks
toodete loetelu ja mõne toote suhtes kohaldatavaid maksimummäärasid. Uuendamine
tuleb heaks kiita nii ELi toimimise lepingu artikli 349 kohase nõukogu otsusega
kui ka komisjoni riigiabi käsitleva otsusega.
28. juunil
2013 võttis komisjon vastu uued regionaalabi suunised aastateks 2014–2020[5]. Need suunised moodustavad osa
riigiabi kontrolli kaasajastamise laiemast strateegiast, mille eesmärk on
edendada ühtse turu majanduskasvu, innustades kasutama tõhusamaid abimeetmeid
ja keskendades komisjoni täitetegevuse juhtumitele, millel on suurim mõju
konkurentsile.
Pidades silmas, et
kõnealused suunised jõustuvad 1. juulil 2014, tundub otsuse 2002/546/EÜ
(muudetud otsusega nr 895/2011/EL) kohaldamisaja pikendamine kuue kuu võrra
olevat õigustatud, sest siis langeb selle kehtivusaja lõpp kokku suuniste
jõustumiskuupäevaga.
Seetõttu tuleks
otsust 2002/546/EÜ (muudetud otsusega nr 895/2011/EL) vastavalt muuta.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA
MÕJU HINDAMINE
Käesoleva ettepaneku asjus konsulteeriti
Euroopa Komisjoni asjaomaste peadirektoraatidega ja dokument vaadati läbi, et
lisada sinna esitatud soovitused.
Kuna käesolevas ettepanekus pannakse ette
pikendada kehtiva nõukogu otsuse kohaldamisaega piiratud ajaks (kuus kuud)
samade toodete suhtes ja samal määral, ei peeta mõju hindamist vajalikuks.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud
meetmete kokkuvõte
Pikendada otsuse
2002/546/EÜ (millega Hispaanial lubatakse vabastada teatavad Kanaari saartel
valmistatud tooted AIEM-maksust või seda kõnealuste toodete puhul vähendada)
(muudetud otsusega nr 895/2011/EL) kohaldamisaega.
Õiguslik alus
Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikkel 349.
Subsidiaarsuse
põhimõte
Üksnes nõukogul on
volitus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 alusel vastu
erimeetmeid äärepoolseimate piirkondade suhtes, et teha kohandusi aluslepingute
kohaldamises nendes piirkondades, kaasa arvatud ühises poliitikas, tulenevalt
seal valitsevatest püsivatest ebasoodsatest tingimustest, mis mõjutavad
äärepoolseimate piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku olukorda.
Ettepanek on seega
kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
Proportsionaalsuse
põhimõte
Ettepanek on
proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.
Ettepaneku eesmärk
on otsuse 2002/546/EÜ (muudetud otsusega nr 895/2011/EL) kohaldamisaja
pikendamine kuue kuu võrra, nii et selle kehtivusaja lõpp langeks kokku
aastatel 2014–2020 kohaldatavate regionaalabi suuniste jõustumiskuupäevaga.
Iga täiendava
pikendamise luba antakse ainult pärast uut toodete lõikes tehtud analüüsi.
Vahendi valik
Kavandatav vahend:
nõukogu otsus.
Muud õigusaktid ei
oleks asjakohased järgmisel põhjusel.
Muudetav õigusakt
ise on nõukogu otsus, mis on vastu võetud samal õiguslikul alusel (ELi
toimimise lepingu artikkel 349, endine EÜ asutamislepingu artikli 299
lõige 2).
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei
mõjuta liidu eelarvet.
2013/0387 (CNS)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega muudetakse otsust 2002/546/EÜ
kohaldamisaja osas
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 349 (endine EÜ asutamislepingu artikli 299
lõige 2),
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[6],
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu 20. juuni
2002. aasta otsusega 2002/546/EÜ,[7]
mis on vastu võetud EÜ asutamislepingu artikli 299 alusel, lubatakse
Hispaanial kuni 31. detsembrini 2011 vabastada teatavad Kanaari saartel
valmistatud tooted „Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en
las Islas Canarias” maksust (edaspidi „AIEM”) või seda kõnealuste toodete puhul
vähendada. Kõnealuse otsuse lisas on esitatud toodete loetelu, mille suhtes
saab kohaldada maksuvabastust või -vähendust. Sõltuvalt tootest ei või kohalike
ja muude toodete maksumäära erinevus olla üle 5, 15 või 25 protsendipunkti.
(2)       AIEMi vabastused ja
vähendamised tekitavad diferentseeritud maksustamise, mis loob eelised
teatavate toodete tootmiseks kohapeal. See kujutab endast riigiabi, mille
korral on vaja komisjoni heakskiitu.
(3)       Nõukogu 19. detsembri
2011. aasta otsusega nr 895/2011/EL[8]
muudeti otsust 2002/546/EÜ, pikendades selle kohaldamisaega 31. detsembrini 2013.
(4)       28. juunil 2013 võttis
komisjon vastu regionaalabi suunised aastateks 2014–2020,[9] kus nähti ette, kuidas
liikmesriigid võivad anda abi äriühingutele, et aidata kaasa Euroopa ebasoodsas
olukorras olevate piirkondade arengule aastatel 2014–2020. Need suunised, mis
jõustuvad 1. juulil 2014, moodustavad osa riigiabi kontrolli kaasajastamise
laiemast strateegiast, mille eesmärk on edendada ühtse turu majanduskasvu,
innustades kasutama tõhusamaid abimeetmeid ja keskendades komisjoni
täitetegevuse juhtumitele, millel on suurim mõju konkurentsile[10].
(5)       Otsuse 2002/546/EÜ (muudetud
otsusega nr 895/2011/EL) kohaldamisaja pikendamine kuue kuu võrra on
õigustatud, sest siis langeb selle kehtivusaja lõpp kokku aastatel 2014–2020
kohaldatavate regionaalabi suuniste jõustumiskuupäevaga.
(6)       Seetõttu tuleks otsust
2002/546/EÜ (muudetud otsusega nr 895/2011/EL) vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsuse 2002/546/EÜ (muudetud otsusega nr
895/2011/EL) artikli 1 lõike 1 esimeses lauses asendatakse kuupäev „31.
detsember 2013” kuupäevaga „30. juuni 2014”.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise
päeval.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania
Kuningriigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 179, 9.7.2002, lk 22-27.
[2]               ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.
[3]               ELT C 237, 13.8.2011, lk 1.
[4]               ELT L 345, 29.12.2011, lk 17.
[5]               ELT C 209, 23.7.2013, lk 1.
[6]               ELT C , , lk .
[7]               EÜT L 179, 9.7.2001, lk 22.
[8]               ELT L 345, 29.12.2011, lk 17.
[9]               C (2013) 3769, 28.6.2013.
[10]             COM/2012/0209 final.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2017
            COM(2017) 434 final
            2017/0200(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            sõlmida Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Jordaania Hašimiidi Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  30. mail 2017 andis nõukogu komisjonile loa alustada liidu nimel läbirääkimisi Jordaania Hašimiidi Kuningriigiga (edaspidi „Jordaania“) liidu ja Jordaania vahelise lepingu üle, milles sätestatakse Jordaania osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

                  Nõukogu lubava otsuse tingimuste kohaselt saab läbirääkimisi alustada alles pärast seda, kui on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

                  Läbirääkimisi alustati 26. juunil 2017 ja need viidi edukalt lõpule 10. juulil 2017, kui tulevaste lepinguosaliste esindajad parafeerisid lepingu eelnõu teksti. Käesolevale ettepanekule lisatud lepingu eelnõu on kooskõlas nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistega. Eelkõige sätestab see otseselt liidu õigusaktile osutades, et Jordaania PRIMAs osalemise tingimused on needsamad, mis on sätestatud otsuses (EL) 2017/1324
                     1
                  .

                  Liidu finantshuvide, eelkõige komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, kontrollikojale ja PRIMA rakendusstruktuurile (PRIMA-IS) asjaomaste liidu õigusaktide kohaste auditite ja juurdluste tegemiseks antud volituste kaitse tagamiseks osutab leping konkreetselt otsuse (EL) 2017/1324 asjakohastele sätetele ning kohustab lepinguosalisi osutama nende rakendamise tagamiseks igasugust vajalikku abi. Peale selle sätestatakse tulevase lepinguga, et lepinguosalised peavad kokku leppima üksikasjaliku korra abi andmiseks, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Nagu esitatud ka mõjuhinnangu aruandes PRIMA kohta,
                     2
                   on PRIMA avatus kolmandatele riikidele, näiteks Jordaaniale osalemiseks kooskõlas rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö eesmärkidega, nagu neid kirjeldatakse komisjoni 2012. aasta teatises „ELis tehtava rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö parandamine ja keskendamine: strateegiline lähenemisviis“
                     3
                   ja raamprogrammis „Horisont 2020“, mis aitab edendada koostööd kolmandate riikidega teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas, et lahendada ülemaailmseid sotsiaalprobleeme ja toetada liidu välispoliitikat. Käesolev leping on kooskõlas ka olemasoleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel)
                     4
                   ning Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepinguga,
                     5
                   millega nähakse ette liidu ja Jordaania koostöö teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas ning soodustatakse uurimis- ja arendustegevust ühist huvi pakkuvates valdkondades.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  PRIMA rakendamine tihedas koostöös kolmandate riikidega nagu Jordaania on samuti asjakohane liidu muude poliitikate, näiteks migratsioonipoliitika, arengupoliitika ja naabruspoliitika seisukohast ning nendega kooskõlas.

               2.Ettepaneku õiguslik külg

                  Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 186 ning artikli 218 lõike 6 punktil a.

               3.MÕJU EELARVELE

                  Käesoleva otsuse finantsselgituses on näidatud otsuse esialgne mõju eelarvele.

               Eelnevalt arvestades teeb komisjon nõukogule ettepaneku sõlmida Euroopa Liidu nimel leping.

               2017/0200 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               sõlmida Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Jordaania Hašimiidi Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2017/1324
                  6
                on sätestatud liidu osalemine mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               (2)Jordaania Hašimiidi Kuningriik (edaspidi „Jordaania“) väljendas soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina võrdsel alusel liikmesriikidega ja PRIMAs osalevate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“.

               (3)Otsuse (EL) 2017/1324 artikli 1 lõike 2 kohaselt saab Jordaania PRIMAs osalevaks riigiks, kui ta sõlmib liiduga teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva rahvusvahelise lepingu, milles sätestatakse Jordaania PRIMAs osalemise tingimused.

               (4)Kooskõlas nõukogu otsusega <XXX>
                  7
                kirjutati XX.X.20XX Euroopa Liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Jordaania Hašimiidi Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), eeldusel et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (5)Leping tuleks liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Jordaania Hašimiidi Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), kiidetakse liidu nimel heaks.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud liidu nimel esitama lepingu punktis 4.2 sätestatud teate, et väljendada liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub [selle vastuvõtmise kuupäev].

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: nõukogu otsus sõlmida Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Jordaania Hašimiidi Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  8

                  Jaotis 08 „Teadusuuringud ja innovatsioon“, teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“.

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ☑ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  9

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Käesoleva algatuse eesmärk on lubada Jordaanial saada PRIMAs osalevaks riigiks. PRIMA strateegiline eesmärk on suurendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning arendada teadmisi ja ühiseid uuenduslikke lahendusi Vahemere piirkonna riikide põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide jaoks, et muuta need kestlikuks, ning integreeritud veevarustuse ja -majanduse jaoks, et muuta need süsteemid ning veevarustus ja -majandus kliimale vastupidavamaks, tõhusamaks, kulutõhusamaks ning keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt kestlikuks ning toetada ennetavalt veenappuse, toiduga kindlustatuse, toitumis-, tervise-, heaolu- ja rändeprobleemide lahendamist.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  PRIMA eesmärkide saavutamiseks rakendavad mitu liikmesriiki ja kolmandad riigid seda ühiselt samadel tingimustel. Selleks et Jordaania osaleks PRIMAs võrdsel alusel ELi liikmesriikidega ja kolmandate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“, peab liiduga sõlmitud rahvusvahelise lepinguga laiendama otsusega (EL) 2017/1324 kehtestatud õiguskorra kohaldamisala Jordaaniale.

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Käesolev algatus võimaldab Jordaanial saada PRIMAs osalevaks riigiks ja teha seda võrdsel alusel liikmesriikidega ja kolmandate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“. Vastavalt otsusele (EL) 2017/1324 on Jordaania õigussubjektidel automaatselt õigus taotleda ELi toetust ELi eelarvest rahastatavate projektide jaoks.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Käesoleva algatuse eesmärk on lubada Jordaanial osaleda PRIMAs. Käesoleva algatuse tulemus- ja mõjunäitajad on seega tihedalt seotud PRIMA algatuse kui terviku omadega, nagu on täpsustatud komisjoni vastavas ettepanekus
                     10
                  .

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Vt eespool nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta ja PRIMA mõjuhinnangu aruanne, mis on lisatud käesolevale komisjoni ettepanekule
                     11
                  .

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus

                  Vt eespool nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Algatusele ei eelnenud samalaadset varasemat algatust, kuna PRIMA on esimene omataoline algatus, kus osalevad ELi teadusuuringute raamprogrammiga liitumata kolmandad riigid, tehes seda võrdsel alusel liikmesriikidega, ning seetõttu on nende osalemiseks vaja sõlmida liiduga rahvusvahelisi lepinguid.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Vt eespool nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ☑Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku alates lepingu jõustumisest kuni otsuse (EL) 2017/1324 kehtivuse lõppemiseni (31.12.2028).

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku alates lepingu jõustumisest kuni 31.12.2020. (Kõnealusel ajavahemikul tuleb koostada lepingu rakendussätted. Pärast kõnealust ajavahemikku ei ole edasine tegevus lepinguga ette nähtud.)

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  12

               ◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻ komisjoni talituste, sealhulgas tema töötajate kaudu liidu delegatsioonides;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ☑ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –☑ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  Luuakse uus õigussubjekt, kes tegeleb ainult PRIMA rakendamisega. ELi rahaline toetus PRIMA-le antakse selle struktuuri kaudu.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Vt eespool punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Tuvastatud ohud

                  Vt eelmistes punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Vt eelmistes punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Vt eelmistes punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed

                  Liidu finantshuvide, eelkõige komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, kontrollikojale ja PRIMA rakendusstruktuurile (PRIMA-IS) asjaomaste liidu õigusaktide kohaste auditite ja juurdluste tegemiseks antud volituste kaitse tagamiseks osutab ELi ja Jordaania vahel sõlmitav leping konkreetselt otsuse (EL) 2017/1324 asjakohastele sätetele ning kohustab lepinguosalisi osutama nende rakendamise tagamiseks igasugust vajalikku abi. Peale selle sätestatakse tulevase lepinguga, et lepinguosalised peavad kokku leppima üksikasjaliku korra abi andmiseks, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Rubriik 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

                        Liigendatud/liigendamata
                           13
                        .

                        EFTA riigid
                           14

                        Kandidaatriigid
                           15

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        1a

                        08.01.05

                        Liigendamata

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Number
                        [Nimetus ………………………………………]

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               [Selle punkti täitmisel tuleks kasutada
               haldusalaste eelarveandmete tabelit
                (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles CISNETi võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.]

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               eurodes

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        1a

                        „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

                        Aasta
                        2018
                           16

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1)

                        Maksed

                        (2)

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        Maksed

                        (2a)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           17

                        Eelarverida nr 08.010501

                        (3)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI <1a>
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Maksed

                        =5+ 6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–4
                        assigneeringud KOKKU
                           (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        Maksed

                        =5+ 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               eurodes

                        Aasta
                        2018
                           18

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        • Muud halduskulud

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        <Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat> KOKKU

                        Assigneeringud

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

               eurodes

                        Aasta
                        2018
                           19

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

                        Maksed

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –☑
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Kulukohustuste assigneeringud eurodes

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           20

                        Keskmine kulu

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           21
                         ...

                        – Väljund

                        – Väljund

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Kokkuvõte

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               eurodes

                        Aasta
                        2018
                           22

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5 vahesumma

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5
                           23

                        välja jäävad kulud

                        Personalikulud

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Muud
                        halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5 välja jäävate
                        kulude vahesumma

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        KOKKU

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral lisaassigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta

                        2020

                        Aasta

                        2021–2029

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        08 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        0,2

                        0,2

                        0,2

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           24

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad LT, RLE ja RTJ)

                        XX 01 02 02 (LT, KT, RLE, RTJ ja NED)

                        XX 01 04 yy
                           25

                        – Peakorteris

                        – Delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (LT, RLE ja RTJ kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (LT, RLE ja RTJ otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

                        0,2

                        0,2

                        0,2

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Halduskokkuleppe ettevalmistamine ja sõlmimine Jordaania ametiasutustega, et anda abi seoses ELi finantshuvide kaitsega, nagu on ette nähtud lepingu artikliga 2.

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –☑
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –☑ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               Assigneeringud eurodes

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –☑
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               eurodes

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           26

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Artikkel …..........

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod.

                     (1)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (ELT L 185, 18.7.2017, lk 1).

                     (2)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (3)
                  COM(2012) 497 final.

                     (4)
                  ELT L 129, 15.5.2002, lk 3.

                     (5)
                  ELT L 159, 17.6.2011, lk 108.

                     (6)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (ELT L 185, 18.7.2017, lk 1).

                     (7)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (8)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (9)
                  COM(2016) 662 final, 18.10.2016.

                     (10)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (11)
                  Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (12)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (13)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (14)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid.

                     (15)
                  2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (16)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (17)
                  2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (18)
                  2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (19)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (20)
                  Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.

                     (21)
                  2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (22)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (23)
                  LT = lepingulised töötajad, KT = kohalikud töötajad, RLE = riikide lähetatud eksperdid, RTJ = renditööjõud, NED = noored eksperdid delegatsioonides.

                     (24)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (25)
                  Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2017
            COM(2017) 434 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            sõlmida Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Jordaania Hašimiidi Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Jordaania Hašimiidi Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               Euroopa Liit (edaspidi „liit“)

               ühelt poolt

               ning

               Jordaania Hašimiidi Kuningriik (edaspidi „Jordaania“)

               teiselt poolt

               (edaspidi „lepinguosalised“),

               arvestades, et 1. mail 2002 jõustunud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel nähakse ette teadus- ja tehnoloogiaalane koostöö;

               arvestades, et 29. märtsil 2011 jõustunud Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepinguga nähakse ette lepinguosaliste teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö ametlik raamistik;

               arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), reguleerib algatuses osalevate ELi liikmesriikide ja programmiga „Horisont 2020” liitunud riikide osalemistingimusi, eelkõige nende rahalisi kohustusi ja algatuse juhtimisstruktuurides osalemist;

               arvestades, et otsuse (EL) 2017/1324 sätete kohaselt saab Jordaania PRIMAs osalevaks riigiks, kui ta sõlmib liiduga teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva rahvusvahelise lepingu, milles sätestatakse Jordaania PRIMAs osalemise tingimused;

               arvestades, et Jordaania väljendas soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina võrdsel alusel ELi liikmesriikidega ja PRIMAs osalevate riikidega, kes on assotsieerunud programmiga „Horisont 2020“;

               arvestades, et Jordaania kui PRIMAs osaleva riigi õiguste ja kohustuste reguleerimiseks on vaja sõlmida liidu ja Jordaania vaheline rahvusvaheline leping;

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Eesmärk

               Käesoleva lepingu eesmärk on sätestada Jordaania osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               Artikkel 2

               Jordaania PRIMAs osalemise tingimused

               Jordaania PRIMAs osalemise tingimused on needsamad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA). Lepinguosalised täidavad kõnealuse otsusega ette nähtud kohustusi ja võtavad asjakohaseid meetmeid, eelkõige andes igasugust vajalikku abi kõnealuse otsuse artikli 10 lõike 2 ning artikli 11 lõigete 3 ja 4 kohaldamise tagamiseks. Lepinguosalised lepivad kokku abi andmise üksikasjaliku korra, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               Artikkel 3

               Territoriaalne kohaldamisala

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu lepingut, ning teiselt poolt Jordaania territooriumi suhtes.

               Artikkel 4

               Jõustumine ja kestus

               1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

               2. Käesolev leping jõustub päeval, mil mõlemad lepinguosalised teineteisele diplomaatiliste kanalite kaudu teatavad, et esimeses lõikes osutatud menetlused on lõpule viidud.

               3. Käesolev leping jääb jõusse seni, kuni kehtib otsus (EL) 2017/1324, juhul kui kumbki lepinguosaline ei lõpeta seda artikli 5 kohaselt.

               Artikkel 5

               Lepingu lõpetamine

               1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu mis tahes ajal lõpetada, esitades teisele lepinguosalisele kirjaliku teate oma kavatsuse kohta leping lõpetada.

               Lõpetamine jõustub kuue kuu möödumisel kuupäevast, mil kõnealune kirjalik teade on jõudnud adressaadini.

               2. Käesoleva lepingu lõpetamise ajal pooleli olevaid projekte ja tegevust jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.

               3. Lepinguosalised lepivad vastastikku kokku kõigi muude lepingu lõpetamise tagajärgede suhtes.

               Artikkel 6

               Vaidluste lahendamine

               Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) artiklis 97 sätestatud vaidluste lahendamise menetlust kohaldatakse kõigi vaidluste suhtes, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.

               Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.