               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.9.2016
            COM(2016) 583 final
            2016/0275(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Käesolev ettepanek moodustab osa mahukast välisinvesteeringute kavast, mis esitati komisjoni 7. juuni 2016. aasta teatises Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta
                  1
               . välisinvesteeringute kava algatuse kiitis seejärel 28. juunil 2016. aastal heaks Euroopa Ülemkogu ja selle eesmärk on kõrvaldada rände algpõhjused, aidates kaasa säästva arengu eesmärkide saavutamisele. Käesolev ettepanek võimaldab Euroopa Investeerimispangal (edaspidi „EIP“) toetada välisinvesteeringute kava, laiendades EIP välislaenude andmise volitusi nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt. See võimaldab EIP-l kiiresti toetada välisinvesteeringute kava eesmärke, eelkõige tagades erasektori abisaajatele täiendava rahastamise. Koos allpool loetletud täiendavate osadega („sammastega“) esitatakse käesolevas ettepanekus EIP poolt välisinvesteeringute kavale pakutava toetuse põhielemendid.

                  EIP välistehingute ELi tagatise üldine ulatus ning üldtingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustes. Kõige hiljutisem otsus, mis käsitleb EIP finantstehinguid väljaspool liitu ajavahemikul 2014–2020, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsus nr 466/2014/EL (edaspidi „otsus“).

                  EIP välistehingutele ELi eelarvetagatise andmise vajadus tuleneb EIP põhikirjas sätestatud kohustusest tagada kõigile oma laenutehingutele piisav tagatis ning üldisemalt tuleneb see vajadusest kaitsta EIP krediidivõimelisust. ELi tagatis on olnud peamine vahend, mille abil tagada kooskõla EIP finantsstruktuuri – mis on muude rahvusvaheliste finantseerimisasutuste struktuuridest oluliselt suuremal määral võimendatud – ja kolmandatele riikidele laenamisega kaasneva oluliselt suurema riski vahel, võttes arvesse vajadust hoida ära EIP reitingu langemine allapoole taset AAA, samal ajal piirates EIP kapitali sidumise vajadust.

                  Liit annab EIP-le eelarvetagatise, mis katab liidu välispoliitika eesmärkide toetuseks väljaspool liitu tehtud finantstehingutega seotud riigiriski ja poliitilised riskid. Peale selle rahastab EIP omal riisikol väljaspool liitu toimuvaid investeerimisjärgu tehinguid, samuti tegevust erivolituste alusel, näiteks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikides.

                  Kõnealuse otsuse artikli 19 kohaselt peab komisjon koostöös EIPga esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahehindamise aruande kõnealuse otsuse esimeste kohaldamisaastate kohta (2014–2016). Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanekud kõnealuse otsuse muutmiseks. Vahehindamise aruanne koostatakse sõltumatu välishindamise ja EIP panuse alusel. Eelkõige esitatakse aruandega ettepanek rahastamiskõlblike riikide loetelu muutmiseks.

                  Tuginedes volituse kogu kestuse ajal piirkonnas laenude andmist käsitlevale EIP prognoosile, on komisjon seisukohal, et EIP välisfinantseerimise tagamisel ELi tagatise alusel tekivad käesoleva finantsperspektiivi (2014–2020) ülejäänud aastatel raskused. Kui lisaks sellele arvestada riikide riskiastmeid (nt idanaabruses), on EIP omal riisikol põhinevatele vahenditele tuginemise võimalused piiratud. Lisaks sellele kutsus Euroopa Ülemkogu 18. märtsil 2016. aastal EIPd üles esitama oma juuni kohtumisel „spetsiifiline algatus, mille eesmärk on võtta kiiresti kasutusele täiendav rahastamine jätkusuutliku majanduskasvu, elutähtsa taristu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetuseks lõunanaabruses ja Lääne-Balkani riikides“. 16. juunil 2016 toimus EIP juhatuses vastusena Euroopa Ülemkogu 18. märtsi 2016 järeldustele arutelu dokumendi üle, mis moodustab EIP poolt Euroopa Ülemkogule esitatava ettepaneku aluse. Oma 28. juuni 2016. aasta järelduses väitis Euroopa Ülemkogu, et „Euroopa Investeerimispanga algatus lõunanaabruses ja Lääne-Balkani riikides kui esimene samm uues koostööraamistikus aitab soodustada investeeringute tegemist partnerriikides ning me toetame seda täielikult“. EIP dokument põhineb kolmel sambal:

               1. sammas: selliste tegevuste hoogustamine, mida on võimalik teostada olemasolevate raamistike alusel;

               2. sammas: piirkondades pakutavate toodete valiku laiendamine, et toetada peamiselt avalikku sektorit;

               3. sammas: piirkondades pakutavate toodete valiku laiendamine, et toetada peamiselt erasektorit.

                  1. samba (laene 2 miljardit eurot) meetmed teostatakse olemasolevate volituste ja võimaluste raames, suurendades selleks laenamist tasemeni, mis kasutab täiel määral ära praeguse volitusega sätestatud võimalikke ülemmäärasid.

                  2. samba (laene 1,4 miljardit eurot) raames kavandas EIP volituse üldise ülemmäära suurendamist 1,4 miljardi euro võrra.

                  3. samba meetmetega kaasneb laenumahu kasv 2,3 miljardit eurot ja ELi tagatise ulatuse laienemine kommertsriskidele. EIP erasektori laenude korral piirdub ELi tagatis praegu poliitiliste riskidega kõnealuses otsuses kirjeldatud tähenduses. Seda summat tuleb kasutada täiel määral pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade abistamiseks kriisist mõjutatud piirkondades.

                  Koos moodustavad kolm sammast EIP vastupanuvõime algatuse lõunanaabruses ja Lääne-Balkanil (edaspidi „EIP vastupanuvõime algatus“), mis omakorda moodustab välisinvesteeringute kava lahutamatu osa.

                  Vahehindamise tulemuste alusel ja EIP vastupanuvõime algatusest lähtuvalt teeb komisjon ettepaneku muuta kõnealust otsust järgmiselt:

                  •
                        lisada volitusse neljas kõrgetasemeline eesmärk, milles käsitletakse rände algpõhjuseid. Selle üksikasjalik selgitus on esitatud 5. osas;

                  •
                        väljastada fakultatiivsed 3 miljardit eurot sama piirkondliku ülemmääraga nagu eelnevalt. Komisjon teeb ettepaneku, et erasektorile antav EIP 1,4 miljardi euro suurune toetus, mis on suunatud pagulastele ja vastuvõtvatele kogukondadele (vastupanuvõime algatuse 2. sammas), tuleks kaasata aktiveeritud 3 miljardi euro suurusesse fakultatiivsesse volitusse;

                  •
                        luua EIP 2,3 miljardi euro suurusele erasektori volitusele (EIP vastupanuvõime algatuse 3. sammas) täiendav maksimaalne ülemmäär, lisades otseselt pagulaste ja vastuvõtvate kogukondadega seotud erasektori tegevustele täieliku tagatise ning laiendada seega ELi tagatise ulatust kommertsriskidele;

                  •
                        võimaldada EIP-le rohkem paindlikkust summade muutmisel piirkondlike ülemmäärade ümberjagamisel (praegusest 10 % piirkondade vahel kuni 20 %-ni), kuid seda vaid liidu jaoks prioriteetsete piirkondade puhul, eriti Ukraina ja rändeprobleemidega tegelevate piirkondade või mis tahes muu 2014–2020 aasta volituse jooksul esilekerkiva väljakutse puhul. Suurenenud paindlikkust ei kohaldata EIP vastupanuvõime algatuse EIP erasektori volituse suhtes.

                  Nimetatud uute elementide lisamisest tingituna tuleb kõnealuses otsuses teha mitmeid muudatusi.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  EIP juhtorganeid kutsutakse üles võtma vajalikke meetmeid, et kohandada EIP tegevust viisil, mis aitaks tõhusalt toetada liidu välispoliitikat, ning et täita kõnealuses otsuses sätestatud nõuded. ELi tagatis antakse vaid nendele EIP finantstehingutele, mis vastavad käesolevas otsuses sätestatud nõuetele, millel on EIP hinnangul lisaväärtus ja mis toetavad otsuse artiklis 3 määratletud järgmisi kõrgetasemelisi eesmärke:

                  1. kohaliku erasektori arendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) toetamine;

                  2. sotsiaalse ja majandusliku infrastruktuuri, sealhulgas transpordi-, energia-, keskkonnainfrastruktuuri, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning tervishoiu ja hariduse arendamine;

                  3. kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine.

                  Lisaks nimetatud kolmele kõrgetasemelisele eesmärgile peetakse põhieesmärgiks riikide piirkondlikku integratsiooni, sealhulgas eelkõige majanduslikku integratsiooni ühinemiseks valmistuvate riikide, naabruspoliitikas osalevate riikide ja liidu vahel.

                  Ettepaneku kohaselt tuleks lisada uus kõrgetasemeline poliitikaeesmärk, mis hõlmab rände algpõhjustega tegelemise strateegilisi meetmeid.

                  ELi tagatise ulatus võimaldab EIP-l tegutseda väljaspool liitu ning piirab samal ajal EIP riskipositsiooni ja säilitab seega EIP krediidivõimelisuse. Finantseerimistehingute tegemisega väljaspool liitu toetab EIP kaudselt liidu poliitikaeesmärke, mis hõlmavad vaesuse vähendamist kaasava majanduskasvu ja säästva majanduse kaudu, keskkonnaalast ja sotsiaalset arengut, ning liidu heaolu maailma muutuvates majandustingimustes.

                  Selleks teevad komisjon, Euroopa välisteenistus ja EIP koostööd ning tagavad EIP välistegevuste kooskõla ELi välispoliitika eesmärkidega, et maksimeerida koostoimet EIP rahastamise ja ELi eelarvevahendite vahel peamiselt regulaarse ja süstemaatilise dialoogi kaudu ning poliitika strateegiate ja projektide kavandamise teemadel varakult üksteisega konsulteerides (12. septembril 2013. aastal allkirjastatud komisjoni ja EIP vastastikuse mõistmise memorandum koostöös Euroopa välisteenistusega). Selleks et tagada praktilised meetmed, mille abil seostada ELi tagatise üldeesmärgid nende rakendamisega EIP poolt, uuendas komisjon 8. mail 2015. aastal oma piirkondlikke tehnilisi tegevussuuniseid.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 18. märtsi 2016. aasta taotlust, on kavandatav EIP algatus suunatud lõunanaabruse ja Lääne-Balkani riikidele. Nendel riikidel on eriti kiireloomulised pagulaskriisiga seotud rahastamisvajadused. Lisaks on see piirkond peamine piirkond, kus EIP-l on sihtrahastamislahenduste pakkumisel laenamisel, ühendamisel ja nõustamisel märkimisväärne kogemus, võrgustik ja varasemad tulemused.

                  EIP toetab rändajate ja pagulaste sissevoolu arvestades majanduslikku vastupanuvõimet ning säästva arengu kaitsmist. Nimetatud tulemused saavutatakse EIP tegevuse kaudu kahes peamises valdkonnas:

                  - tegelemine suurenenud vajadustega taristu ja sellega seotud teenuste valdkonnas, et teenindada järsult suurenenud rahvastikku;

                  - vastuvõtvate ja pagulaste kogukondade töövõimaluste laiendamine, et soodustada majanduslikku integratsiooni ja võimaldada pagulastel iseseisvalt toime tulla.

                  EIP võib nende probleemide lahendamiseks tehtavaid jõupingutusi  toetada nii erasektori (näiteks VKEd, korporatiivne finantseerimine ja mikrofinantseerimine) kui ka avaliku sektori meetmete kaudu (sealhulgas kohalikud omavalitsused ja avaliku sektori asutused), mis on suunatud märkimisväärselt suurenenud vajadustega tegeleva taristu ja teenuste parandamiseks.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesolev ettepanek võtta vastu otsus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL, põhineb kahel õiguslikul alusel: Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklitel 209 ja 212. Eelkõige sätestatakse ELi toimimise lepingu artikli 209 lõikes 3 koostoimes selle lepingu artikliga 208, et EIP aitab oma põhikirjas esitatud tingimuste kohaselt kaasa liidu arengukoostöö poliitika eesmärkide edendamiseks vajalike meetmete rakendamisele.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna ELi tagatis on osutunud tõhusaks vahendiks, mille abil katta liidu välispoliitikat toetavate EIP välistehingutega seotud poliitilisi riske ja riigiriski. Aastateks 2014–2020 ette nähtud ELi tagatise andmise volitus võimaldab jätkata praegust tõhusat ja majanduslikult põhjendatud tegevust.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) ja proportsionaalsus

               ELi toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada kavandatavate meetmete eesmärke ja neid oleks parem saavutada Euroopa Liidu tasandil. Kuna liikmesriikide finantseerimisasutuste fiskaalvõimekus meetmete võtmiseks on erinev, on meetme ulatuse ja toime tõttu taotletavaid eesmärke parem saavutada liidu tasandil.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Kõnealuse otsuse rakendamise hindamiseks teostati vahehindamine. Otsuse artiklis 19 nähakse ette spetsiifilised nõuded aruande sisule:

                  „Aruanne sisaldab eelkõige järgmist:

                  a)
                        hinnang jaotuspõhimõtete kohaldamisele;

                  b)
                        hinnang EIP aruandlusele ja asjakohasel juhul soovitused selle parandamiseks;

                  c)
                        hinnang tulemuste mõõtmise raamistikule, sealhulgas tulemuslikkuse näitajad ja kriteeriumid ning nende toetus käesoleva otsuse eesmärkide saavutamisele;

                  d)
                        üksikasjalik ülevaade kriteeriumidest, mida võeti arvesse soovituses fakultatiivse lisasumma täieliku või osalise võimaliku aktiveerimise kohta.“

                  Komisjoni aruanne põhineb välisnõustaja (PwC) hinnangul ja EIP panusel.

                  Nõustaja aruanne on kättesaadav aadressil:

                     http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm

                  Komisjoni vahearuanne, mis on lisatud käesolevale ettepanekule, annab ülevaate komisjoni hinnangust välishinnangu tulemustele ning võtab kokku vahehindamise tulemused ja komisjoni ettepaneku põhielemendid, sealhulgas komisjoni hinnangu EIP vastusele Euroopa Ülemkogu 18. märtsi 2016. aasta nõudele.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Hindamisel tugineti eelkõige peamiste sisemiste ja väliste sidusrühmadega, sealhulgas liikmesriikide ja peamiste asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide esindajatega peetud arvamustevahetustele. Hindamise eesmärk oli koguda kvalitatiivset teavet ning kaasata protsessi peamiste sidusrühmade arvamused ja seisukohad. Diagnostilise aruande alusel korraldati valitsusväliste organisatsioonidega 2016. aasta mais töötuba. Arvamuste vahetamise käigus valitsusväliste organisatsioonide esindajatega käsitleti diagnostilises etapis kindlaks määratud arenguideesid, samuti nende ideedega tegelemiseks välja pakutud esialgseid soovitusi. Kõik nimetatud konsultatsioonid ja arvamustevahetused olid piisavad selleks, et välisnõustaja saaks koostada ülevaate sidusrühmade seisukohtadest. Üksikasjalik teave nimetatud konsultatsioonide peamise tulemuse kohta on esitatud konsultatsiooni aruandes. Hinnang hõlmas ka intervjuusid komisjoni ja EIP töötajatega ning projekti juhtumiuuringuid.

               •Mõjuhinnang

               Kõnealuse otsuse ettevalmistamise kontekstis koostas komisjon mõjuhinnangu, mis on lisatud komisjoni ettepanekule. Mõju hindamine põhines peamiste sidusrühmade, kõnealusest otsusest mõjutatud sidusrühmade, otsuse rakendamisel osalevate sidusrühmade ja seadusandjatega toimunud laiaulatuslikel konsultatsioonidel.

               Ajavahemikuks 2014–2020 antud volituse välishinnangu kontekstis tegi nõustaja intervjuusid peamiste volituse kavandamisse ja rakendamisse kaasatud institutsioonide, organisatsioonide ja isikutega ning nendega, kelle ametikoht võimaldas neil tegevuste tulemusi ja mõju kõige paremini jälgida. Nimetatud sidusrühmade hulka kuulusid EIP ja komisjoni töötajad, riigitasandi valitsusametnikud, rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ja arengu rahastamisasutuste töötajad, era- ja riiklikud institutsionaalsed investorid, erasektori finantsvahendusasutused ning era- ja avaliku sektori lõplikud abisaajad. See protsess võimaldas väga spetsiifiliste üksikasjalike ja tehniliste tõendite kogumist ning pakkus sidusrühmadele võimaluse täiendada hinnangut oma seisukohtadega ja anda oma panus. Intervjuud käsitlesid selliseid probleeme nagu välislaenude andmise volituse kavandamise ja rakendamise olulisus, selle kooskõla ELi välistegevuste ja liidu muude rahastamisvahenditega, välislaenude andmise volituse tõhusus, nähtavus lõplikele abisaajatele ning tulemuslikkus järelevalve alusel. Hiljutise eelneva mõjuhinnangu ja välishindamise alusel ei ole kõnealusesse uude ettepanekusse kaasatud eraldi mõjuhinnangut, kuna kõnealuse otsuse väljapakutud muudatused on peamiselt piiritletud tagatise laiendamise ja kõnealuses otsuses sätestatud ülemmäärade suurendamisega.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta) loodud välistegevuse tagatisfond (edaspidi „tagatisfond“) tagab liidu eelarve jaoks likviidsuspuhvri EIP finantstehingutest ja muust liidu välistegevusest, s.t makromajanduslikust finantsabi ja Euratomi laenudest tuleneda võiva kahjumi vastu. EIP volitus moodustab umbes 90 % tagatisfondiga kaetud portfellist.

                  Tagatisfondi rahastatakse liidu eelarvest tehtava ühe iga-aastase maksega. Tagatisfondile vahendite eraldamise mehhanismi eesmärk on säilitada tagatisfondi maht tasemel, mis moodustab 9 % tagasimaksmata laenusummast, ning sellega kehtestatakse de facto ülempiir ELi eelarvetagatisega kaetud EIP välistehingute suurusele. 2016. aastal
                     2
                   teostatud tagatisfondi toimimise välishindamises jõuti järeldusele, et kõnealune rahastamismäär (9 %) on asjakohane.

                  Ettepanekus nähakse ette ELi tagatisega kaetud EIP finantstehingute üldise ülemmäära suurenemine aastatel 2014–2020, aktiveerides selleks kõnealuses otsuses väljatoodud 3 miljardi euro suuruse fakultatiivse summa ja lisades rände algpõhjustega tegelevate projektidele uue erasektori laenuvolituse suuruses 2,3 miljardit eurot. Üldine ülemmäär suureneb 32,3 miljardi euroni ning see jaotatakse piirkondlikeks ülemmääradeks ja vaheülemmääradeks.

                  Volituse üldise ülemmäära suurenemisega seotud tagatisfondi rahastamise täiendavad eelarvevajadused finantseeritakse ELi eelarverea 01 03 06 vahenditest. Rahastamine finantseeritakse mitmeaastase finantsraamistiku raames ning selle arvutamine põhineb tagatisega laenude välja- ja tagasimaksete prognoosil. EIP laenude välja- ja tagasimaksete iga-aastaste prognooside alusel tuleks piiritleda täiendavad eelarvevajadused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku vältel perioodiks 2018–2020 115 miljoni euroga. Osa käesoleva EIP volituse alusel allkirjastatud laenudest makstakse välja ja tagasi pärast 2020. aastat.

                  ELi tagatis, mis katab EIP erasektori laenamisvolituste kohaseid finantstegevusi, hinnastatakse. Tagatisfondile makstakse EIP erasektori laenamisvolituse kohastest finantstegevustest tulenevad riskipreemia tulud, et katta kommertsrisk.

                  Eelarvemõju seoses tagatisfondi rahastamisega, sealhulgas aluseks olevate eeldustega, on esitatud ettepanekule lisatud finantsselgituses.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  EIP teeb ja jälgib ELi tagatisega kaetud EIP finantstehinguid EIP kehtestatud eeskirjade ja menetluste kohaselt, rakendades ka asjakohaseid auditeerimis-, kontrolli- ja järelevalvemeetmeid. Peale selle kinnitab EIP direktorite nõukogu, kus komisjoni esindab üks direktor liikmena ja üks direktor asendusliikmena, iga EIP finantstehingu ning jälgib, et EIP juhtimine toimuks vastavalt põhikirjale ja kooskõlas juhatajate nõukogu kehtestatud üldjuhistega.

                  Komisjoni, kontrollikoja ja EIP kolmepoolses lepingus on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad, mille kohaselt teostab liidu tagatisega kaetud EIP finantstehingute kohta auditeid kontrollikoda.

                  Käesoleva otsuse alusel koostatakse korrapäraseid aruandeid. Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande EIP volituse rakendamise kohta.

                  Tulemuste aruandlus põhineb asjakohastel koondnäitajatel, mis hõlmavad konkreetset sektorit või võimaluse korral kogu portfelli. Neid näitajaid mõõdetakse tulemuste mõõtmise raamistiku kontekstis projekti kogu olelustsükli jooksul hindamise tasandil ning kontrollimise ajal kuni projekti täieliku rakendamiseni. Näitajaid mõõdetakse esimeste mõõdetavate arengutulemuste ilmnemiseni – tavaliselt kolm aastat pärast projekti lõpetamist. Võimaluste piires kasutatakse neid ka lõpparuande koostamisel.

                  Peale selle esitab EIP komisjoni aruandekohustuse täitmiseks või Euroopa Kontrollikoja taotluste rahuldamiseks komisjonile iga ELi tagatisega kaetud finantstehingu kohta statistilised, finants- ja raamatupidamisandmed ning audiitori otsuse EIP finantstehingute jäägi kohta.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Komisjoni hinnangu kohaselt vahehindamise tulemustele ja poliitika kontekstile, sealhulgas EIP vastupanuvõime ettepanekule, saab  otsuse muudatuste põhielemendid kokku võtta järgmiselt:

                  -
                        ootamatute geopoliitiliste sündmuste tõttu, mis sunnivad ELi pakkuma välisvolituse kaudu kiiret ja olulist finantstuge, on EIP finantstehingute maht pärast volituse 1,5-aastast rakendamist oluliselt mõjutanud mõningaid piirkondlikke ülemmäärasid ja tinginud mõnedes piirkondades tegevuse piiratud tagatise (Aasia, Lõuna-Aafrika, Kesk-Aasia, Ida-Euroopa, Lõuna-Kaukaasia). Tekkinud olukord võib piirata tulevasi EIP tehinguid ja vähendada volituse võimekust vastata potentsiaalsetele tulevastele väljakutsetele või ELi tulevaste aastate prioriteetidele. Seega tehakse ettepanek aktiveerida 3 miljardi euro suurune fakultatiivne lisasumma ja muuta kõnealuse otsuse I lisas sätestatud piirkondlikke ülemmäärasid;

                  •
                        uue horisontaalse kõrgetasemelise eesmärgi lisamine rände algpõhjustega tegelemiseks;

                  •
                        3 miljardi euro suurune fakultatiivne lisasumma hõlmab EIP vastupanuvõime algatusega seotud 1,4 miljardi euro suurust summat (2. sammas) riikliku osalusega tegevusteks. 1,4 miljardi euro suurune summa jaotatakse ühinemiseks valmistuvate riikide ja Vahemere piirkonna riikide vahel;

                  •
                        erasektorile suunatud EIP finantstehingute üldise ülemmäära suurendamine 2,3 miljardi euro võrra (3. sammas), mis on suunatud pagulasi ja/või vastuvõtvaid kogukondi toetavatele projektidele. Nimetatud summa jaotatakse ühinemiseks valmistuvate riikide ja Vahemere piirkonna riikide vahel EIP prognooside alusel. Selles kontekstis ja nimetatud summa ulatuses laiendatakse ELi tagatist nimetatud tehingutele kõigile EIP-l saada olevatele laekumata maksetele (edaspidi „üldtagatis“) ja ei rakendata ainult poliitilise riski tagatist, mis kehtib kõnealuse otsuse kohaselt praegu. Selle uue volitusega seotud ELi üldtagatis hinnastatakse. Tulud makstakse välistegevuste tagatisfondi. ELi tagatisega kaetud EIP tehingute maksimaalset ülemmäära suurendatakse seega 32,3 miljardi euroni;

                  •
                        seoses oma tulemuste mõõtmise raamistikuga peab EIP arendama ja rakendama näitajad projektidele, mis on seotud rände algpõhjustega tegelemise strateegiliste meetmetega. Komisjoni kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava, EIP finantstehinguid käsitleva aruande raames hinnatakse EIP finantstegevuste mõju strateegilistele meetmetele;

                  •
                        rahastamiskõlblike riikide loetelu muutmine: suure sissetulekuga ja kõrge krediidireitinguga riikide, näiteks Brunei, Islandi, Iisraeli, Singapuri, Tšiili ja Lõuna-Korea, ning Hiina Rahvavabariigi erihalduspiirkondade Hong Kongi ja Macau eemaldamine rahastamiskõlblike riikide loetelust. Võimalike rahastamiskõlblike riikide ja piirkondade loetellu lisatakse Iraan (otsuse II lisa);

                     viite lisamine ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel sõlmitud Pariisi kokkuleppele. kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega seotud EIP tehingute maht peaks edendama EIP kliimainvesteeringutega seotud laenude suurendamist arengumaades 25 %-lt 35 %-le aastaks 2020. Otsusega hõlmatud ajavahemikul peaks nimetatud tehingute minimaalne maht moodustama volituse uutest prioriteetidest lähtuvalt vähemalt 25 % kõigist EIP finantstehingutest ning EIP eesmärk peaks samas olema praeguste heade tulemuste säilitamine. Ettepaneku kohaselt peaks EIP täiustama kohandamiselemente oma panuses kliimamuutustega seotud projektidesse;

                     piirkondadevahelise ümberjaotamise ülemmäära suurendamine 10 %-lt 20 %-le nendel juhtudel, kui see on seotud vajadusega tegeleda kiireloomuliste ja kriisiolukordadega, mis võivad tekkida volituse perioodil ja mida peetakse ELi välispoliitika olulisteks prioriteetideks. Ümberjaotamist ei kohaldata erasektori volitusega seotud 2,3 miljardile eurole ega rände algpõhjustega tegelevate avaliku sektori projektidega seotud 1,4 miljardile eurole;

               •
                     EIP toetust liidu VKEdele tuleb suurendada (ELi ettevõtete rahvusvahelistumine);

               •
                     rõhutatakse EIP volituse otsest panust mõnede säästva arengu eesmärkide saavutamisse.

               2016/0275 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 209 ja 212,

               võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               1)Rahvusvaheline kogukond seisab silmitsi enneolematu pagulaskriisiga, mille lahendamine eeldab solidaarsust, rahaliste vahendite tõhusat mobiliseerimist ja seda, et praeguste probleemidega tegeletakse ja neid lahendatakse üheskoos. Kõik osapooled peavad tegema koostööd jätkusuutliku, keskpika ja pikaajalise poliitika järgimisel ning olemasolevate protsesside ja programmide tõhusal kasutamisel, et toetada algatusi, mis aitavad tegeleda rände algpõhjustega.

               2)Kolmandate riikidega tuleks välja töötada uus tulemustele suunatud partnerlusraamistik, milles võetakse arvesse kogu liidu poliitikat ja kõiki vahendeid. Uue partnerlusraamistiku osana tuleks luua välisinvesteeringute kava, et toetada investeeringuid väljaspool liitu asuvates piirkondades, aidates samal ajal kaasa säästva arengu eesmärkide saavutamisele. See peaks täitma ka säästva arengu tegevuskavas aastani 2030 seatud eesmärke ja muid eesmärke, mis on seatud välistegevuse rahastamisvahendites.

               3)28. juunil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks Euroopa Investeerimispanga (EIP) ettepaneku toetada välisinvesteeringute kava EIP vastupanuvõime algatuse kaudu lõunanaabruses ja Lääne-Balkani riikides (edaspidi „EIP vastupanuvõime algatus“).

               4)EIP vastupanuvõime algatuse oluline osa on EIP välislaenude andmise volituse nii kvantitatiivne kui ka kvalitatiivne laiendamine. Nii peaks EIP-l olema võimalik kiiresti toetada välisinvesteeringute kava eesmärkide saavutamist, eelkõige pakkudes erasektori finantseeringu saajatele täiendavat rahastamist.

               5)EIP vastupanuvõime algatuse ja muude välisinvesteeringute kava komponentide vastastikune täiendavus tuleb tagada Euroopa Säästva Arengu Fondi strateegianõukogu kaudu, kus EIP on täisliige.

               6)Lisaks sellele ja kooskõlas Euroopa Ülemkogu järeldustega peaks EIP esitama välisinvesteeringute kava raames naabruspoliitika tegevjuhatusele esimese investeerimisaknana EIP vastupanuvõime algatuse erasektori komponendi.

               7)Eelarvetagatis väljaspool liitu tehtavate finantseerimistehingute jaoks anti EIP-le Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 466/2014/EL
                  3
               .

               8)Otsuse 466/2014/EL artikli 19 kohaselt koostas komisjon koostöös EIPga sõltumatu välishinnangu alusel vahehindamise aruande nimetatud otsuse kohaldamise kohta.

               9)Selleks et välislaenude andmise volituse kaudu oleks võimalik tegeleda võimalike probleemidega ja liidu prioriteetidega ja ka selleks, et oleks võimalik võtta strateegilisi meetmeid rände algpõhjustega tegelemiseks, tuleks EIP finantseerimistehingute ELi tagatise ülemmäära tõsta 32 300 000 000 euroni, vabastades fakultatiivse 3 000 000 000 euro suuruse lisasumma. Üldvolituse raames tuleks ette näha 1 400 000 000 eurot avaliku sektori projektidele, mis on suunatud pagulastele ja neid vastuvõtvatele kogukondadele kriisist kannatada saanud piirkondades.

               10)Uue erasektorile laenuandmise volituse raames tuleks ette näha kuni 2 300 000 000 eurot projektidele, mis tegelevad rände algpõhjustega tõstetud maksimaalse ülemmäära piires ning neile tuleks anda liidu üldtagatis.

               11)Rände algpõhjustega tegelemine tuleks lisada volituse uue eesmärgina.

               12)Tagada tuleks selliste ELi algatuste vastastikune täiendavus ja koordineeritus, mis tegelevad rände algpõhjustega, sealhulgas liidu toetus tagasisaadetud rändajate jätkusuutlikuks taasintegreerimiseks päritoluriikides.

               13)Pärast Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel Pariisi kokkuleppe
                  4
               vastuvõtmist peaks EIP püüdma säilitada praegu välislaenude andmise volituse alusel kliimamuutustega seotud kulutuste kõrget taset, aidates suurendada oma kliimamuutustega seotud investeeringuid arengumaades 2020. aastaks 25 %-lt 35 %-le.

               14)Erasektorile laenuandmise volituse kohaste EIP finantseerimistehingutega kaasnev risk liidu eelarvele tuleks hinnastada ja riski hinnastamisest saadav tulu tuleks maksta välistegevuse tagatisfondi, et katta kommertsrisk ja hoida ära turumoonutused.

               15)EIP peaks oma tulemuste mõõtmise raamistikus välja töötama näitajate kogumi avaliku sektori ja erasektori projektide jaoks, mis on suunatud pagulastele ja vastuvõtvatele kogukondadele, ja seda kasutama. Hinnang EIP finantseerimistehingute panusele rände algpõhjustega tegelemisel tuleks seepärast lisada iga-aastasesse aruandlusse, mille komisjon esitab EIP finantseerimistehingute kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

               16)Ainult juhul, kui volituse perioodil tekib vajadus lahendada häda- ja kriisiolukordi, mida käsitatakse liidu välispoliitika prioriteetidena, tuleks piirkondadevahelist EIP ümberjaotamise ülemäära selle volituse ajal tõsta 10 %-lt 20 %-le. Erasektori volituse kohast 2 300 000 000 eurot ja avaliku sektori projektidele suunatud 1 400 000 000 eurot ei saa ümber jagada, sest need on mõeldud rände algpõhjustega tegelemiseks.

               17)Rahastamiskõlblike piirkondade ja riikide loetelu ning potentsiaalselt rahastamiskõlblike piirkondade ja riikide loetelu tuleks muuta, et jätta nendest välja kõrge sissetulekuga riigid, mille krediidireiting on kõrge (Brunei, Island, Iisrael, Singapur, Tšiili ja Lõuna-Korea). Lisaks lisatakse potentsiaalselt rahastamiskõlblike piirkondade ja riikide loetellu Iraan.

               18)Seepärast tuleks otsust nr 466/2014/EL vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Otsust nr 466/2014/EL muudetakse järgmiselt.

               1)
                     Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 2

               ELi tagatisega EIP finantseerimistehingute ülemmäärad

               1.
                     Ajavahemikul 2014–2020 on ELi tagatisega EIP finantseerimistehingute maksimaalne ülemmäär 32 300 000 000 eurot. Ülemmäära järgimisel ei võeta arvesse algul finantseerimistehinguteks ette nähtud, kuid hiljem tühistatud summasid.

               Nimetatud ülemmäär jaotatakse kaheks osaks:

               a) üldvolituse alusel kuni 30 000 000 000 eurot, millest kuni 1 400 000 000 eurot on ette nähtud avaliku sektori projektidele, mis on suunatud pagulastele ja vastuvõtvatele kogukondadele;

               b) erasektorile laenuandmise volituse alusel kuni 2 300 000 000 eurot projektide jaoks, milles tegeletakse rände algpõhjustega.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud üldvolituse ja erasektorile laenuandmise volituse alusel ette nähtud ülemmäär jaotatakse piirkondlikeks ülemmääradeks ja vaheülemmääradeks, nagu on sätestatud I lisas. Piirkondlike ülemmäärade piires tagab EIP järk-järgult ELi tagatisega hõlmatud piirkondades riikide kaupa tasakaalustatud jaotuse.“

               2)
                     Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

               lõikele 1 lisatakse järgmine punkt d:

               „d)
                     strateegilised meetmed rände algpõhjustega tegelemiseks.“;

               b)
                     lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:

               „Tagamaks erasektori investeeringute maksimaalset mõju arengule, püüab EIP tugevdada finantseeringut saavate riikide kohalikku erasektorit, toetades kohalikke investeeringuid, nagu on sätestatud lõike 1 punktis a. Lõikes 1 sätestatud üldeesmärke toetavate EIP finantseerimistehingutega püüab EIP suurendada oma toetust liidu VKEde investeerimisprojektidele. Asjaomaste VKEde kasuks eraldatud rahaliste vahendite kasutamise tõhusaks kontrollimiseks kehtestab ja säilitab EIP piisavad lepingulised sätted, millega kehtestatakse standardne aruandluskohustus nii finantsvahendajatele kui ka finantseeringu saajatele“;

               c)
                     lõiked 7 ja 8 asendatakse järgmisega:

               „7.
                     Lõike 1 punktis c sätestatud üldeesmärke toetavate EIP finantseerimistehingutega toetatakse kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise valdkonnas teostatavaid investeerimisprojekte, millega aidatakse kaasa ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle konventsiooni alusel vastuvõetud Pariisi kokkuleppe üldiste eesmärkide saavutamisele, eelkõige vältides kasvuhoonegaaside heitkoguste tekkimist või vähendades neid taastuvenergia, energiatõhususe ja säästva transpordi valdkonnas või suurendades haavatavate riikide, sektorite ja kogukondade vastupanuvõimet kliimamuutuste negatiivsele mõjule.

               Kliimamuutuse projektide rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid on määratletud 2015. aastal ajakohastatud EIP kliimamuutuste strateegias
                  5
               . Tuginedes metoodikale, mille EIP on koostanud kasvuhoonegaaside heitkoguste ja nende muutuste prognooside hindamiseks, lisatakse süsiniku heitkoguste analüüs keskkonnamõju hindamise menetlusse, et teha kindlaks, kas projekti ettepanekud suurendavad maksimaalselt energiatõhusust.

               Käesoleva otsusega hõlmatud ajavahemikul peaks EIP püüdma säilitada kliimaga seotud tehingute praegust kõrget taset, samas kui nende tehingute osakaal peab olema vähemalt 25 % kõigist EIP finantseerimistehingutest.

               EIP parandab kohandamiselemente oma panuses kliimamuutustega seotud projektidesse.

               8.
                     EIP finantseerimistehingutega, millega toetatakse lõike 1 punkti d kohaste üldeesmärkide saavutamist, toetatakse investeerimisprojekte, mis tegelevad rände algpõhjustega ning aitavad kaasa pikaajalise majandusliku vastupanuvõime parandamisele ja jätkusuutlikku arengu tagamisele finantseeringut saavates riikides. EIP finantseerimistehingud on eelkõige suunatud sellele, et rahuldada suurenenud vajadus taristu ja sellega seotud teenuste järele, tulemaks toime rändajate sissevooluga, ning parandada vastuvõtvate ja pagulaskogukondade töövõimalusi, et edendada majandusintegratsiooni ja võimaldada pagulastel ise toime tulla.

               Nende finantseerimistehingutega toetatakse:

               a) erasektoris väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, ettevõtterahandust ja mikrofinantseerimist;

               b) avalikku sektorit, sealhulgas kohalikud omavalitsused ja avaliku sektori üksused, taristu ja teenustega, et rahuldada oluliselt kasvanud vajadused.“;

               3)
                     Artikli 8 lõikesse 1 lisatakse teine lõik:

               „Täielikku tagatist kohaldatakse ka artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud erasektorile laenuandmise volituse alusel tehtud EIP finantseerimistehingutele.“;

               4)
                     Artiklisse 10 lisatakse kolmas lõik:

               „Artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud erasektorile laenuandmise volituse alusel tehtud EIP finantseerimistehingutega kaasnev risk liidu eelarvele hinnastatakse ja riski hinnastamisest saadav tulu makstakse välistegevuse tagatisfondi.“;

               5)
                     Artikli 11 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

               a)
                     punkti b lisatakse järgmine lause:

               „b)
                     Näitajad projektide jaoks, mis suunatud strateegilistele meetmetele rände algpõhjustega tegelemiseks, töötab välja EIP;“;

               b)
                     lisatakse punkt j:

               „j)
                     „hinnang EIP finantseerimistehingute panusele strateegilistesse meetmetesse rände algpõhjustega tegelemiseks.“;

               6)
                     Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

               „Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaldamise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõpliku hindamisaruande 31. detsembriks 2021.“

               7)
                     I, II ja III lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud I, II ja III lisaga.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE NIMETUS

                  1.1.
                     Ettepaneku/algatuse nimetus

                  1.2.
                     Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

                  1.3.
                     Ettepaneku/algatuse liik

                  1.4.
                     Eesmärk/eesmärgid

                  1.5.
                     Ettepaneku/algatuse põhjendus

                  1.6.
                     Meetme kestus ja finantsmõju

                  1.7.
                     Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

                  2.1.
                     Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

                  2.2.
                     Haldus- ja kontrollisüsteemid

                  2.3.
                     Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

                  3.1.
                     Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

                  3.2.
                     Hinnanguline mõju kuludele

                  3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

                  3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

                  3.2.3.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

                  3.3.
                     Hinnanguline mõju tuludele

               ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE NIMETUS

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis muudab 16. aprilli 2014 otsust 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantstehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  6

                  Jaotis 01 – majandus- ja rahandusvaldkond

                  Tegevuspõhise eelarvestamise meede: rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  7

               X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärk/eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Välisvolituse alusel toimuva EIP liiduvälise tegevuse üldeesmärk on toetada liidu välispoliitikat asjakohaste investeerimisprojektide rahastamisega partnerriikides, ühendades ELi eelarvetagatise ja EIP enda vahendid.

                  Oma liiduväliste ja ELi tagatisega hõlmatud finantstehingutega peaks EIP toetama liidu partnerriikide jätkusuutlikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut ning nende riikide partnerlust liiduga.

                  Volituse alusel teostatavate EIP finantstehingutega taotletavad üldised eesmärgid on järgmised:

                  a) kohaliku erasektori arendamine, eelkõige VKEde toetamine;

                  b) sotsiaalse, keskkonnaalase ja majandusliku infrastruktuuri arendamine;

                  c) kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine;

                  d) rände algpõhjustega tegelemise strateegilised meetmed.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Tegevuspõhise juhtimise erieesmärk nr 2: „parandada ELi profiili, ELi välisesindatust ja sidemeid EIP ja EBRDga ning teiste rahvusvaheliste finantsasutustega, sealhulgas parandada ELi mainet asjakohaste majandusfoorumite raames, et ühtlustada strateegiat ja tegevust ning edendada ELi välistegevuse prioriteete“.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Jaotis 01.03 – rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

                  Otsuse 466/2014/EL ettevalmistamise käigus koostas komisjon mõjuhinnangu, mis on lisatud komisjoni ettepanekule.

                  Kuna otsuse 466/2014/EL muutmise ettepaneku ainuke eesmärk on ELi tagatise laiendamine ja ülemmäärade suurendamine, ei tuleks selle suhtes kohaldada mõjuhinnangu koostamise nõuet.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

                  EIP on alates 2012. aastast välja töötanud raamistiku EIP tehingute tulemuste ja mõju mõõtmiseks näitajate kogumi operatiivse jälgimise abil. Tulemuste mõõtmise raamistik
                     8
                   aitab parandada oodatavate projektitulemuste eelhindamist ning suurendab EIP suutlikkust koostada aruandlust tegelikult saavutatud tulemuste kohta. Tulemuste mõõtmise raamistiku eesmärk on näidata, kuidas EIP laenud suurendavad toodangut, mis annavad tulemusi ja avaldavad aja jooksul mõju ning mis on kooskõlas pangale antud volituse eesmärkidega.

                  Peale selle jälgitakse edusamme ettepaneku eri- ja tegevuseesmärkide täitmisel põhinäitajate abil, mis on esitatud järgmises punktis „Järelevalve ja aruandluse eeskirjad“.

                  [Seoses kliimameetmete edendamise projektide rahastamisega:

                  EIP kliimastandardites, kus määratletakse EIP eesmärgid, millel on lisaväärtus, nõutakse, et kogu rahastus oleks kooskõlas ELi kliimamuutuste poliitikaga. Konkreetselt on EIP eesmärk:

                  •muuta oma laenuportfelli kliimasõbralikumaks, edendades erinevates sektorites kliimamuutuste leevendamise projekte ja edendades finantseeritud projektides energiatõhusate lahenduste rakendamist;

                  •arvestada projektitsükli jooksul peavoolu kliimariskidega ning edendada pikaajalise jätkusuutlikkuse huvides kliimamuutustega kohanemise projekte või kliimamuutustega kohanemise elemente ja meetmeid sisaldavaid projekte;

                  •EIP finantseeritud investeerimisprojektide süsiniku heitkoguste hindamine ja asjaomane aruandlus EIP aastaaruande iga-aastase kasvuhoonegaaside heite ja säästu jaotise osana;

                  •
                        2009. aasta kliimameetmete peamiste tulemuslikkuse näitajate kaasamine strateegilisse tegevuskavasse, mille praegune laenamise iga-aastane eesmärk on vähemalt 25 %. Näitaja aluseks on kliimameetmetega seotud projektide ühtsed määratlused.

                  •Süsiniku väärtuse (nii finantsilis- kui ka majandusliku väärtuse) kajastamine oma rahastamisotsuste tegemist käsitlevates nõuetes ja protsessides.

                  •Läbipaistvuse, vastutuse ja toetuse suurendamine ning koostöö teiste institutsioonidega kliimaga seotud teemadel, sealhulgas mitmepoolsete finantseerimisasutuste, kahepoolsete finantseerimisasutuste („vastastikune usaldamine“), valitsusväliste organisatsioonide, Euroopa Komisjoni ja akadeemilise kogukonnaga.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Otsuse 466/2014/EL artiklis 19 on sätestatud: „Komisjon esitab 31. detsembriks 2016 koostöös EIPga Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahehindamise aruande käesoleva otsuse esimeste kohaldamisaastate kohta ning vajaduse korral ettepaneku selle muutmiseks. Vahehindamise aruanne koostatakse sõltumatu välishindamise ja EIP panuse alusel.

                  Aruanne sisaldab eelkõige järgmist:

                  a)hinnang jaotuspõhimõtete kohaldamisele;

                  b)hinnang EIP aruandlusele ja asjakohasel juhul soovitused selle parandamiseks;

                  c)hinnang tulemuste mõõtmise raamistikule, sealhulgas tulemuslikkuse näitajad ja kriteeriumid ning nende toetus selle otsuse eesmärkide saavutamisele;

                  d)üksikasjalik ülevaade kriteeriumidest, mida võeti arvesse soovituses fakultatiivse lisasumma täieliku või osalise võimaliku aktiveerimise kohta.“

                  Selleks teostas välisnõustaja sõltumatu välishinnangu, mille valmimises osales ka EIP. Komisjoni aruanne annab ülevaate komisjoni hinnangust välishinnangu tulemustele ja teeb kokkuvõtte järeldustest.

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

                  Liiduvälised EIP finantstehingud on väga nähtav ja tõhus vahend liidu välistegevuse toetamiseks. Peamised eelised, mida annab EIP sekkumine sellistes riikides, hõlmavad peale rahalise toetuse muu hulgas ka eksperditeadmiste edasiandmist projekti teostajatele ning ELi keskkonna-, sotsiaalsete ja hankestandardite kohaldamist EIP rahastatavate investeerimisprojektide suhtes. Lisaks eespool nimetatud eelistele saavad lõplikud abisaajad konkurentsivõimeliste intressimäärade kaudu EIP abil täielikult osa ELi tagatise rahalistest eelistest ja EIP soodsatest rahastamistingimustest.

                  ELi tagatisega kaetud volitus tagab vajaliku ELi poliitilise ja rahalise toetuse EIP laenudele neile riikidele ja investeerimisprojektidele, mis ei vastaks kõrgendatud riski tõttu vastasel juhul EIP üldistele suunistele ja kriteeriumidele.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetundides on arvestatud otsuse 466/2014/EL aluseks olnud mõjuhinnangu konteksti.

                  Lisaks sellele peab komisjoni kõnealuse otsuse alusel esitama igal aastal aruande EIP välistegevuste kohta, millele on antud ELi eelarvetagatis. Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule rakendamisaruande EIP välistegevuste kohta. Viimane aastaaruanne esitati 2015. kalendriaasta
                     9
                   kohta. See hõlmab järgmist:

                  •hinnang EIP finantstehingute kohta projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil;

                  •hinnang EIP finantseerimistehingute lisaväärtuse, hinnangulise tootluse, tulemuste ja arengumõju kohta, tuginedes EIP tulemuste mõõtmise raamistiku aastaaruandele;

                  •hinnang EIP finantstehingute panusele liidu välispoliitika ja strateegiliste eesmärkide saavutamisse;

                  •hinnang EIP finantseeringu saajatele üle kantud rahalise kasu kohta;

                  •hinnang EIP finantstegevuste kvaliteedi kohta;

                  •üksikasjalik teave ELi tagatise kasutamise kohta;

                  •teave kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse rahastamise mahtude kohta;

                  •komisjoni ning muude Euroopa ja rahvusvaheliste finantseerimisasutustega tehtava koostöö, sealhulgas kaasrahastamise kirjeldus;

                  •teave EIP ja Euroopa Ombudsmani vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi toimimise järelhindamise kohta.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  EIP finantstehingud täiendavad välisabi rahastamisvahendite kaudu toimuvat tegevust. Liidu välispoliitika paremaks toetamiseks igas konkreetses piirkonnas tugevdati seost EIP prioriteetide ja liidu poliitika vahel. See saavutati piirkondlike tehniliste tegevussuuniste koostamise ja uuendamisega pärast otsuse 466/2014/EL vastuvõtmist. Komisjon, koos Euroopa välisteenistuse ja EIPga, uuendas piirkondlikke tehnilisi tegevussuuniseid 2015. aasta mais.

                  Piirkondlike tehniliste tegevussuuniste eesmärk on tagada EIP ja komisjoni vahelise dialoogi ja koostöö tugevam raamistik. Vajaduse korral võib EIP finantstehinguid siduda tulemuslikult ELi eelarveliste vahenditega kaasrahastamise toetuste, riskikapitali ja riskijagamise kujul või tehnilise abina projektide ettevalmistamisel ja rakendamisel või õigusraamistiku täiustamisel.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               X Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               X
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.1.2020

               EIP finantstehinguid võib EIP sõlmida alates 2014. aastast kuni 2020. aastani.

               X Finantsmõju avaldub alates 2014. aastast

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
                  10

               X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

                  Märkused

                  Kooskõlas kehtivate õigusnormidega rahastab EIP investeerimisprojekte kehtestatud eeskirjade ja menetluste kohaselt. EIP ja komisjon muudavad tagatis- ja sissenõudmislepingut, milles on sätestatud üksikasjalikud tingimused ja menetlused.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

                  EIP teeb ELi tagatisega kaetud EIP finantstehinguid EIP kehtestatud eeskirjade ja menetluste kohaselt, rakendades ka asjakohaseid auditeerimis-, kontrolli- ja järelevalvemeetmeid.

                  Peale selle kinnitab EIP direktorite nõukogu, kus komisjoni esindab üks direktor liikmena ja üks direktor asendusliikmena, iga EIP finantstehingu ning jälgib, et EIP juhtimine toimuks vastavalt põhikirjale ja kooskõlas juhatajate nõukogu kehtestatud üldjuhistega.

                  Komisjoni, kontrollikoja ja EIP sõlmitud kolmepoolses lepingus on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad, mille kohaselt teeb liidu tagatisega kaetud EIP finantstehingute auditeid kontrollikoda.

                  Otsuse nr 466/2014/EL nõuete alusel koostatakse korrapärased aruanded. Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande EIP volituse rakendamise kohta. Tulemuste aruandlus põhineb asjakohastel koondnäitajatel (EIP tulemuste mõõtmise raamistikul), mis hõlmavad konkreetset sektorit või võimaluse korral kogu portfelli. See aitab valida konkreetsete tulemuste põhjal välja usaldusväärsed projektid, mis on kooskõlas ELi prioriteetidega ja mille puhul annab EIP kaasamine lisaväärtuse. Hindamisetapis tehakse kindlaks tulemusnäitajad, samuti algne olukord ja eesmärgid, mis kajastavad tehingu oodatavaid majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid tulemusi. Edusammude tegemist võrreldes kõnealuste täpsustatud võrdlusnäitajatega jälgitakse projekti kogu kestuse jooksul ja sellest antakse aru kahel korral: otsetehingute puhul projekti lõpetamisel ja kolm aastat pärast projekti lõpetamist; börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide puhul investeerimisperioodi lõpus ja tegevuse lõppemisel; vahendatud laenuandmise puhul jaotusperioodi lõpus.   Need näitajad hõlmavad järgmiseid valdkondi: i) piirkonnale lepinguga antud summa; ii) piirkonnale välja makstud summa; iii) edusammud, mida on tehtud tegevuse tasakaalustatud jaotamisel riikide lõikes; iv) tegevuse jaotus eri eesmärkide vahel; v) kliimamuutustega seotud laenude maht võrreldes finantseerimise sihtsummadega ning mõju kasvuhoonegaaside heitkoguste absoluutsele ja suhtelisele vähendamisele; vi) kliimamuutuste riskiga seoses hinnatud projektide arv; vii) ELi toetustega ühendatud tehingute arv ja summa, ning viii) muude rahvusvaheliste finantseerimisasutustega kaasrahastatud tehingute arv ja summa.

                  Peale selle esitab EIP komisjoni aruandekohustuse täitmiseks või Euroopa Kontrollikoja taotluste rahuldamiseks komisjonile iga ELi tagatisega kaetud finantstehingu kohta statistilised, finants- ja raamatupidamisandmed ning audiitori otsuse EIP finantstehingute jäägi kohta.

                  Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaldamise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõpphinnangu aruande 31. detsembriks 2021.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.2.1.Välja selgitatud ohud

                  ELi eelarvet ohustav risk on seotud eelarvetagatisega, mille liit annab EIP-le kolmandates riikides tehtavate tehingute jaoks. Tagatisega garanteeritakse täielikult kõik maksed, mis jäävad EIP-l saamata riike ja riigi tasandist allpool asuvaid avalik-õiguslikke üksuseid hõlmavate tehingute alusel, ning muud tehingud, mis hõlmavad riskide jagamist liidu ja EIP vahel, on tagatud üksnes poliitilise riski vastu.

                  Ettepanekus nähakse ette ELi tagatisega kaetud EIP finantstehingute üldise ülemmäära suurenemine, aktiveerides selleks kõnealuses otsuses väljatoodud 3 miljardi euro suuruse fakultatiivse summa. Komisjoni otsuse muutmise ettepanekus pakutakse välja ka üldise ülemmäära suurendamine 2,3 miljardi euro võrra EIP erasektori finantstehingute korral, mis on suunatud pagulasi ja/või vastuvõtvaid kogukondi toetavatele projektidele. Selles kontekstis saab volitus kasu üldtagatisest ja mitte ainult poliitilise riski tagatisest. Üldtagatis katab EIP finantstegevusi erasektoris osana rände algpõhjustega tegelemise strateegilistest meetmetest.

                  Seega suureneb üldine ülemmäär ajavahemikul 2014–2020 27 miljardilt eurolt 32,3 miljardi euroni.

                  Igal juhul on ELi tagatise ülemmäär 65 % kõigi antud laenude ja tagatiste kogusummast, millest arvatakse maha tagastatud summad ning millele lisanduvad kõik seonduvad summad.

                  Kolmandatele riikidele antavaid EIP laene katvat eelarvetagatist kajastavat eelarvekirjet (märkega „p.m.“) rakendatakse ainult tagatise sellise kasutamise korral EIP poolt, mida ei saa täielikult katta tagatisfondi välistegevuste vahenditest. Kuigi eelarve selline kasutamine (s.t summas, mis ületab tagatisfondi) on väga vähe tõenäoline, kajastavad eelarvereaga seonduvad märkused rahastamisvajadusi, mis võivad tekkida, kui EIP esitab maksetaotluse, mis on seotud ELi tagatisega kaetud kohustuste täitmata jätmisega.

                  2015. aastal ja 2016. aasta esimesel poolel kasutati tagatisfondi Süüriale antud laenust tulenevate kohustuste täitmatajätmisega seotud võlgnevuste katmiseks. Iga-aastastes aruannetes, mille komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldeelarvest kaetud tagatiste kohta, analüüsitakse riigiriski näitajaid ning esitatakse andmed kohustuste täitmata jätmise riski arenemise kohta. Aruandes esitatakse teave ELi eelarveriski kvantitatiivsete aspektide kohta. Riskide kvaliteet sõltub siiski tehingu liigist ja laenajate seisundist. Aruandes esitatud riskihinnang põhineb majandusliku ja finantsolukorra kohta saadud teabel, reitingutel ja muudel asjaoludel, mis on teada tagatud laenu saanud riikide kohta.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Komisjon vastutab ELi tagatise haldamise eest. Otsuse muutmise ettepaneku kohased EIP finantstehingud tehakse kooskõlas EIP tavapärase töökorra ja usaldusväärse pangandustava põhimõtetega. EIP ja komisjon sõlmivad lepingu, milles on sätestatud kavandatud otsuse rakendamise üksikasjalikud tingimused ja kord. Vt ka eespool esitatud punkti „Järelevalve ja aruandluse eeskirjad“.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Ei kohaldata

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

                  EIP-l lasub peamine vastutus pettustevastaste meetmete võtmise eest, eelkõige kohaldades finantstehingute suhtes dokumenti „EIP poliitikameetmed, millega välditakse ja takistatakse korruptsiooni, pettust, salakokkuleppeid, sundi, rahapesu ja terrorismi rahastamist Euroopa Investeerimispanga tegevuses“. EIP võttis vastu poliitika nõrgalt reguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide suhtes.

                  EIP on pühendunud karmi poliitika säilitamisele maksupattuste, maksudest kõrvalehoidumise ja kahjulike maksumeetmete vastu kõigis oma tegevustes, sealhulgas laenamisel finantsvahendajate kaudu. EIP jälgib pidevalt rahvusvaheliste standardite muutumist, et säilitada oma juhtpositsioon finantseerimisasutuste seas võitluses nimetatud kahjulike maksumeetmetega ning tagamaks, et EIP poliitika nõrgalt reguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide suhtes on kooskõlas majanduslike muudatustega.

                  2014. aastal uuendatud ja EIP kodulehel avaldatud EIP grupi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikus sätestatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise peamised põhimõtted ning nendega seotud EIP grupi tegevuse usaldusväärsuse aspektid ja eesmärgid, et ennetada EIP grupi, juhtorganite, töötajate ja vastaspoolte seotust rahapesu, terrorismi või muude kriminaalsete tegevuste rahastamisega või nende kasutamist nimetatud tegevusteks.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        […][Nimetus …..]

                        Liigendatud/liigendamata
                           11

                        EFTA riigid
                           12

                        Kandidaatriigid
                           13

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        4

                        01.0305 ELi tagatis EIP

                        kolmandatele riikidele antud

                        laenudele ja laenutagatistele

                        01.0306 maksed tagatis-

                        fondi

                        Liigendatud/liigendamata

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Nr

                        Rubriik 4

                        Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat

                        Aasta

                        2014
                           14

                        Aasta
                        2015

                        Aasta
                        2016

                        Aasta
                        2017

                        Aastad

                        2018–2020

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida nr 01 0305

                        Kulukohustused

                        (1)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Maksed

                        (2)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Eelarverida nr 01 0306

                        Lisakulukohustused

                        (1a)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        Lisamaksed

                        (2a)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           15

                        Eelarverea nr

                        (3)

                        Peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU <…….>

                        Kulukohustused

                        =1 + 1a +3

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Maksed

                        =2 + 2a

                        +3

                        -

                        -

                        -

                        -

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        Maksed

                        (5)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 4
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        -

                        -

                        -

                        -

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        Maksed

                        =5+ 6

                        -

                        -

                        -

                        -

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“. Täiendavaid halduskulusid ei ole

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Peadirektoraat: <…….>

                        • Personalikulud

                        • Muud halduskulud

                        Peadirektoraat KOKKU <…….>

                        Assigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2014

                        Aasta
                        2015

                        Aasta
                        2016

                        Aasta
                        2017

                        Aastad

                        2018–2020

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        -

                        -

                        -

                        -

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        Maksed

                        -

                        -

                        -

                        -

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               XEttepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustada eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2014

                        Aasta
                        2015

                        Aasta
                        2016

                        Aasta
                        2017

                        Aastad

                        2018–2020

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Liik
                           16

                        Väljundi keskmine kulu

                        Ei

                        Kulu

                        Ei

                        Kulu

                        Ei

                        Kulu

                        Ei

                        Kulu

                        Ei

                        Kulu

                        Ei

                        Kulu

                        Ei

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2

                        Parandada ELi profiili, välisesindatust ja sidemeid EIP ja EBRDga ning muude rahvusvaheliste finantsasutuste ja asjakohaste majandusfoorumite raames, et ühtlustada strateegiat ja tegevust ning edendada ELi välistegevuse prioriteete

                        -

                        -

                        -

                        -

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        -

                        -

                        -

                        -

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        KULUD KOKKU

                        -

                        -

                        -

                        -

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

               Hinnangulise mõju tegevusassigneeringutele võib kokku võtta järgmiselt:

               • 01 0305 – ELi tagatis EIPst kolmandatele riikidele antud laenudele ja laenutagatistele

               Kolmandatele riikidele antavaid EIP laene katvat eelarvetagatist kajastavat eelarvekirjet (märkega „p.m.“) rakendatakse ainult tagatise sellise kasutamise korral, mida ei saa täielikult katta tagatisfondi vahenditest.

               • 01 0306 – maksed tagatisfondi

               Välistegevuse tagatisfondi tuleb rahastada vastavalt tagatisfondi käsitlevale määrusele (nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009). Kooskõlas nimetatud määrusega põhineb laenude rahastamine aasta lõpu seisuga tagasimaksmata laenusummal. Rahastamiseks vajalik summa arvutatakse „n“ aasta alguses sihtsumma (9 % kapitalikohustuste kogusummast) ja „n-1“ aasta lõpu seisuga fondi netovara vahena. Kõnealune summa sisestatakse „n“ aastal „n+1“ aasta esialgsesse eelarveprojekti ja makstakse tagatisfondi välja „n+1” aasta alguses ühe maksena eelarverealt 01 0306.

               Tuleb märkida, et tagatisfondist kaetakse ka makromajandusliku finantsabi ja Euratomi laene, mis ei kuulu kavandatud otsuse reguleerimisalasse. Sellepärast võetakse eelarvevajaduste prognoosimisel arvesse nimetatud kahe meetme alla kuuluvaid kehtivaid sõlmitud tehinguid ja potentsiaalseid uusi tehinguid. Tagatisfondi rahastamise iga-aastased vajadused ajavahemikul 2014–2020 sõltuvad lõppkokkuvõttes kolme meetme alusel tehingute sõlmimise, väljamaksete tegemise ja laenude tagasimaksmise tegelikust tempost, samuti tagatisfondi varade arengust.

               Alltoodud tabelis on esitatud eeldatav välistegevus, mis on kaetud tagatisfondist ajavahemikul 2014–2026 (võlakohustuste ja väljamaksete tegemise maht).

               Kapitalikohustuse prognoos (32,3 miljardit eurot) perioodil 2014–2026 seoses EIP, makromajandusliku finantsabi ja Euratomi laenudega

                        KOGU KAPITALIKOHUSTUS (EIP + makromajanduslik finantsabi + EURATOM)

                        2014. aasta lõpp

                        2015. aasta lõpp

                        2016. aasta lõpp

                        2017. aasta lõpp

                        2018. aasta lõpp

                        2019. aasta lõpp

                        2020. aasta lõpp

                        2021. aasta lõpp

                        2022. aasta lõpp

                        2023. aasta lõpp

                        2024. aasta lõpp

                        2025. aasta lõpp

                        2026. aasta lõpp

                        Kapitalikohustuse summad

                        26 353

                        28 451

                        30 744

                        32 730

                        35 198

                        36 654

                        37 713

                        38 278

                        37 981

                        36 841

                        34 568

                        32 562

                        30 320

               Kapitalikohustuse vähenemine alates 2021. aastast on seotud prognooside puudumisega EIP järgmiseks volitusperioodiks

               3.2.3.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               XEttepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Hinnangulised täiendavad eelarvevajadused on esitatud eespool punktis „Hinnanguline mõju kuludele“ (115 miljonit eurot perioodil 2018–2020) ja need kaetakse rubriigi 4 sisese ümberpaigutamise või viimase abinõuna mittesihtotstarbelise varu kasutamisega.

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               XEttepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               ◻
                     ◻omavahenditele

               X mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           17

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  Kui tagatisfond on sihtsummast suurem, tagastatakse ülejääk üldeelarvesse.

                  Tuludele avalduva võimaliku mõju arvutusmeetodit kirjeldatakse üksikasjalikult eespool punktis „Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele“, milles käsitletakse tagatisfondi toimimise mehhanismi.

                     (1)
                  COM(2016) 385 7.6.2016

                     (2)
                  Tagatisfondi välistegevuste hinnang avaldati aadressil http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsus nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 135, 8.5.2014, lk 1).

                     (4)
                  Nõukogu 11. aprilli 2016. aasta otsus (EL) 2016/590 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta (ELT L 103, 19.4.2016, lk 1).

                     (5)
                  Dokument „EIP kliimastrateegia – rahaliste vahendite mobiliseerimine üleminekuks vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele”, mille EIP võttis vastu 22. septembril 2015.

                     (6)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (7)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (8)

                     http://www.eib.org/projects/cycle/monitoring/rem.htm

                     (9)
                  COM(2016) xxx (final), XX.XX.2016

                     (10)
                  Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (11)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (12)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (13)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (14)
                  Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (15)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (16)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (17)
                  Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.9.2016
            COM(2016) 583 final
            LISA
            Piirkondlikud ülemmäärad
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus,
            millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks

               PIIRKONDLIKUD ÜLEMMÄÄRAD

               A. Ühinemiseks valmistuvad riigid: 9 679 000 000 eurot, millest 9 239 000 000 eurot üldvolituse alusel ja 440 000 000 eurot erasektorile laenuandmise volituse alusel.

               B. Naabruspoliitikaga hõlmatud ja partnerlusriigid: 18 374 000 000 eurot, mis on jagatud järgmisteks vaheülemmääradeks:

               i) Vahemere piirkonna riigid: 12 366 000 000 eurot, millest 10 506 000 000 eurot üldvolituse alusel ja 1 860 000 000 eurot erasektorile laenuandmise volituse alusel;

               ii) Ida-Euroopa, Lõuna-Kaukaasia ja Venemaa: 6 008 000 000 eurot;

               C. Aasia ja Ladina-Ameerika: 3 785 000 000 eurot, mis on jagatud järgmisteks vaheülemmääradeks:

               i) Ladina-Ameerika: 2 543 000 000 eurot;

               ii) Aasia: 1 040 000 000 eurot;

               iii) Kesk-Aasia: 202 000 000 eurot;

               D. Lõuna-Aafrika: 462 000 000 eurot.

               EIP juhtorganid võivad pärast komisjoniga konsulteerimist otsustada, et üldise kindlaksmääratud ülemmäära piires jagatakse piirkondade vahel ümber kuni 20 % vaheülemmäärade summast ning kuni 20 % piirkondlike ülemmäärade summast. Punktides A ja B erasektorile laenuandmise volituse jaoks ettenähtud 2 300 000 000 euro suurust kogusummat ei muudeta.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.9.2016
            COM(2016) 583 final
            LISA
            Potentsiaalselt rahastamiskõlblikud piirkonnad ja riigid
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus,
            millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks

               POTENTSIAALSELT RAHASTAMISKÕLBLIKUD PIIRKONNAD JA RIIGID

               A. Ühinemiseks valmistuvad riigid

               1. Kandidaatriigid

               Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Montenegro, Serbia, Türgi

               2. Potentsiaalsed kandidaatriigid

               Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo

               B. Naabruspoliitikaga hõlmatud ja partnerlusriigid

               1. Vahemere piirkonna riigid

               Alžeeria, Egiptus, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Palestiina, Süüria, Tuneesia

               2. Ida-Euroopa, Lõuna-Kaukaasia ja Venemaa

                  Ida-Euroopa: Valgevene, Moldova Vabariik, Ukraina

                  Lõuna-Kaukaasia: Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia

                  Venemaa

               C. Aasia ja Ladina-Ameerika

               1. Ladina-Ameerika

               Argentiina, Boliivia, Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Kuuba, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peruu, Uruguay, Venezuela

               2. Aasia

               Afganistan, Bangladesh, Bhutan, Filipiinid, Hiina, India, Indoneesia, Iran, Iraak, Jeemen, Kambodža, Korea RDV, Laos, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Pakistan, Sri Lanka, Tai ja Vietnam

               3. Kesk-Aasia

               Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan

               D. Lõuna-Aafrika

                  Lõuna-Aafrika

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.9.2016
            COM(2016) 583 final
            LISA
            Rahastamiskõlblikud piirkonnad ja riigid
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus,
            millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks

               RAHASTAMISKÕLBLIKUD PIIRKONNAD JA RIIGID

               A. Ühinemiseks valmistuvad riigid

               1. Kandidaatriigid

               Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Montenegro, Serbia, Türgi

               2. Potentsiaalsed kandidaatriigid

               Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo

               B. Naabruspoliitikaga hõlmatud ja partnerlusriigid

               1. Vahemere piirkonna riigid

               Alžeeria, Egiptus, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Palestiina, Tuneesia

               2. Ida-Euroopa, Lõuna-Kaukaasia ja Venemaa

                  Ida-Euroopa: Valgevene, Moldova Vabariik, Ukraina

                  Lõuna-Kaukaasia: Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia

                  Venemaa

               C. Aasia ja Ladina-Ameerika

               1. Ladina-Ameerika

               Argentina, Boliivia, Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peruu, Uruguay, Venezuela

               2. Aasia

               Bangladesh, Bhutan, Filipiinid, Hiina, India, Indoneesia, Iraak, Jeemen, Kambodža, Laos, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Pakistan, Sri Lanka, Tai ja Vietnam

               3. Kesk-Aasia

               Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan

               D. Lõuna-Aafrika

               Lõuna-Aafrika