				|

		52013PC0184

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (uuesti sõnastatud) /* COM/2013/0184 final - 2013/0096 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma
talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt
kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et
õigusnormide arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende
vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida tihedamini.
2.           Komisjon on algatanud nõukogu 3. mai
1998. aasta määruse (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide
nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta[2]
kodifitseerimise ning vastavasisuline ettepanek on esitatud seadusandjale[3]. Uus määrus pidi asendama
sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4].

3.           Seadusandliku menetluse käigus soovitas
Euroopa Keskpank (EKP) oma arvamuses kodifitseerimise ettepaneku kohta[5] teha teatavaid muudatusi
tehniliste näitajate osas, mis on esitatud nii määruse (EÜ) nr 975/98 artiklis
1 nagu ka kodifitseeritud teksti eelnõu I lisas. Kuna lisa sõnastuse muutmine
kujutaks endast sisulist muudatust, mis läheks kodifitseerimisest kaugemale,
otsustati rakendada 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelise
kokkuleppe „Õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud
töömeetod”[6]
punkti 8[7],
arvestades nimetatud punkti kohta tehtud ühisavaldust[8].
4.           Määruse (EÜ) 975/98 artiklis 1 olnud
tabelisse tehtav muudatus sisaldab kõigi kehtivate mündi paksuse näitajate
asendamist uute näitajatega. Eelkirjeldatud tabelis on müntide paksus märgitud
kolmandas veerus, koos alamärkusega, et paksusega seotud näitajad on soovituslikku
laadi. Nagu eelpool nimetatud EKP arvamuses mainitud, kui soovituslikku laadi
näitajad olid ainukesed näitajad, mida oli võimalik 1998. aastal kehtestada,
kui ringlusse lastavate euromüntide tehnilised näitajad esimest korda vastu
võeti, siis hetkel on asjakohane soovituslikud näitajad asendada päris
euromüntide paksuse näitajatega, mis on laialdaselt teada ja münte tootvate
rahapadade poolt kontrollnäitajana kasutatavad. Sellest muudatusest tulenevalt
tuleks kustutada määruse (EÜ) nr 975/98 põhjendus 13, mis sisaldab selgitust olemasolevate
paksuse näitajate soovitusliku laadi kohta.
5.           Selleks, et sisse viia vajalikud
muudatused, on kohane muuta määruse (EÜ) nr 975/98 kodifitseerimine
uuestisõnastamiseks.
ê 975/98
(kohandatud)
2013/0096 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste
ja tehniliste näitajate kohta
(uuesti sõnastatud)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
eriti selle artikli Ö 128 Õ lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[9],
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[10]
ning arvestades järgmist:
ò uus
(1)       Nõukogu
3. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide
nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta[11] on korduvalt oluliselt
muudetud[12].
Kuna sellesse tuleb teha täiendavaid muudatusi, tuleks see selguse huvides
uuesti sõnastada.
ê 975/98 põhjendus
2 (kohandatud)
(2)       Vastavalt aluslepingu artikli
Ö 128 Õ lõikele 2 võivad
liikmesriigid euromündid käibele lasta pärast seda, kui Euroopa Keskpank (EKP)
on käibele lastava koguse kinnitanud. Nõukogu võib Ö komisjoni
ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendi ning Õ EKPga
konsulteerimist võtta meetmeid kõigi ringlusse lastavate euro müntide
nimiväärtuste ja tehniliste näitajate ühtlustamiseks, et soodustada nende
tõrgeteta ringlust Ö Euroopa Liidus Õ.
ê 975/98 põhjendus
3
(3)       Europangatähed antakse välja
nimiväärtuses 5-500 eurot . Pangatähtede ja müntide nimiväärtused
peavad olema sellised, et eurodes ja sentides väljendatud summasid oleks
sularahas kerge maksta.
ê 975/98
põhjendus 5 (kohandatud)
(4)       Euroopa Ö Liidu Õ ühtne mündisüsteem
peaks süvendama üldsuse usaldust ning hõlmama tehnoloogilisi uuendusi, mis Ö tagaksid et
see on kindel, usaldusväärne ja tõhus süsteem Õ.
ê 975/98 põhjendus
6 (kohandatud)
(5)       Süsteemi omaksvõtmine üldsuse
poolt on üks Ö Euroopa Liidu Õ mündisüsteemi
põhieesmärke. Üldsuse usaldus süsteemi vastu sõltub euromüntide
füüsilistest omadustest ning seetõttu peaksid mündid olema võimalikult
kasutajasõbralikud.
ê 975/98
põhjendus 7
(6)       On konsulteeritud
tarbijaühingute, Euroopa Pimedate Liidu ja müügiautomaaditööstuse esindajatega,
et arvestada tähtsate kasutajakategooriate erinõudmisi. Selleks et tagada
tõrgeteta üleminek eurole ja teha mündisüsteemi omaksvõtmine kasutajatele
hõlpsamaks, tuleks garanteerida, et münte on võimalik visuaalselt ja kompimise
abil kergesti eristada.
ê 975/98 põhjendus
8 (kohandatud)
(7)       Euromündid on paremini
eristatavad ja neid on kergem omaks võtta, Ö kuna Õ nende diameeter ja
nimiväärtus on omavahel seotud.
ê 975/98
põhjendus 9
(8)       1- ja 2-euroste müntide suure
väärtuse tõttu on pettusevõimaluste vähendamiseks vaja erilisi turvaelemente. Tõhusaimaks
kasutatavaks turvaelemendiks peetakse tehnoloogiat, mis võimaldab münte
valmistada kolmekihiliste ja kahevärvilistena.
ê 975/98 põhjendus
11 (kohandatud)
(9)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
30. juuni 1994. aasta direktiiv 94/27/EÜ, millega kaheteistkümnendat korda
muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide
ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise
ja kasutamise piirangutega[13]
Ö piirab Õ nikli kasutamist
teatavates toodetes, sest see võib mõnel juhul tekitada allergiat. Kõnesolev
direktiiv ei hõlma münte. Ö Inimeste
tervise huvides Õ on soovitatav
müntide niklisisaldust vähendada.
ê 975/98 põhjendus
13
Euromüntide puhul ettenähtud tehniliste näitajate seas on soovituslikku
laadi ainult mündi paksuse näitaja, kuna mündi tegelik paksus sõltub ettenähtud
diameetrist ja kaalust,
ê 975/98
põhjendus 10 (kohandatud) ja 566/2012 põhjendus 3 (kohandatud)
(10)     Mündi kaks külge, millest üks
tähistab Ö ühist Õ Euroopat ja teine Ö äratuntavalt Õ liikmesriiki,
väljendavad asjakohaselt Euroopa Liidu liikmesriikide vahel sõlmitud rahaliidu
ideed. Euromüntide ühisel Euroopa küljel on nii ühisraha nimetus kui ka mündi
nimiväärtus. Liikmesriiki tähistaval küljel ei tohiks korrata ei ühisraha
nimetust ega mündi nimiväärtust.
ê 566/2012
põhjendus 4
(11)     Seda arvesse võttes tuleks
liikmesriiki tähistaval küljel selgelt märkida mündi emiteerinud liikmesriik,
et huvitatud kasutajad saaksid mündi emiteerinud riigi hõlpsasti kindlaks teha.
ê 566/2012
põhjendus 5 (kohandatud)
(12)     Euromündi serval olevat kirja
tuleks pidada liikmesriiki tähistava külje osaks ja sellel ei Ö tohiks Õ seetõttu korrata
viidet mündi nimiväärtusele, välja arvatud 2-eurose mündi puhul, kui
kasutatakse numbrit „2” või sõna „euro” asjakohases tähestikus või mõlemat.
ê 566/2012
põhjendus 6 (kohandatud)
(13)     Euromüntide liikmesriiki
tähistava külje kujunduse üle otsustab iga liikmesriik, mille rahaühik on euro,
ning arvesse tuleks võtta seda, et euromündid on ringluses kogu euroalal, mitte
üksnes münte emiteerinud liikmesriigis. Tagamaks, et mündid oleksid ka
liikmesriiki tähistavalt küljelt kohe äratuntavad kui euromündid, peaks
kujundust ümbritsema Ö Euroopa Õ Liidu lipu 12 tähte.
ê 566/2012
põhjendus 7 (kohandatud)
(14)     Käibemüntide äratundmise
hõlbustamiseks ja müntide vermimise nõuetekohase järjepidevuse tagamiseks
tuleks liikmesriikidel lubada muuta ringlusse lastavate tavamüntide
liikmesriiki tähistava külje kujundust ainult üks kord viieteistkümne aasta
jooksul, v.a juhul, kui mündil osutatud riigipea vahetub. Sellega ei tohiks
siiski piirata nende muudatuste tegemist, mis on vajalikud euro võltsimise
ärahoidmiseks. Ö Otsuse Õ käibemüntide ühise
Euroopa külje muudatuste üle Ö peaks tegema Õ nõukogu ning
hääleõigus Ö peaks olema Õ ainult
liikmesriikidel, mille rahaühik on euro.
ê 566/2012
põhjendus 8
(15)     Üksikutel liikmesriikidel
peaks olema lubatud emiteerida mälestusmünte, et jäädvustada olulisi riikliku
või üleeuroopalise tähtsusega teemasid, samal ajal kui nende liikmesriikide
poolt, mille rahaühik on euro, ühiselt emiteeritud mälestusmüntidel tuleks
jäädvustada kõige olulisemaid üleeuroopalisi teemasid. 2‑eurone münt on
selleks kõige sobivam peamiselt tänu mündi suurele läbimõõdule ja teatavatele
tehnilistele omadustele, mis pakuvad piisavalt kaitset võltsimise vastu.
ê 566/2012
põhjendus 9
(16)     Arvestades, et euromündid on
ringlusse lastud kogu euroalal, ja vältimaks sobimatu kujunduse kasutamist,
peaksid münte emiteerivad liikmesriigid üksteist ja komisjoni enne kavandatud
käibelelaskmiskuupäeva euromüntide uue liikmesriiki tähistava külje kujunduse
kavandist teavitama. Komisjon peaks kontrollima kavandite vastavust käesoleva
määruse tehnilistele nõuetele. Nimetatud kavandid tuleks komisjonile esitada
piisavalt vara enne münte emiteeriva liikmesriigi kavandatud
käibelelaskmiskuupäeva, et jätta vajaduse korral piisavalt aega kujunduse
muutmiseks.
ê 566/2012
põhjendus 10
(17)     Veelgi enam, tuleks kehtestada
ühtsed tingimused euromüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse
kinnitamiseks, et vältida sellise kujunduse valimist, mida võidakse mõnes
liikmesriigis sobimatuks pidada. Arvestades asjaolu, et pädevus nii tundliku
teema osas nagu euromüntide liikmesriike tähistava külje kujundus kuulub
emiteerivale liikmesriigile, tuleks rakendamisvolitused anda nõukogule. Sellel
alusel nõukogu poolt tehtavad rakendusotsused oleksid tihedalt seotud nõukogu
poolt aluslepingu artikli 128 lõike 2 alusel vastu võetud õigusaktidega. Seetõttu
tuleks nimetatud otsuste vastuvõtmiseks nõukogu poolt kohaldada nende nõukogu
liikmete, kes esindavad liikmesriike, mille rahaühik ei ole euro, hääleõiguse
peatamist aluslepingu artikli 139 lõikes 4 sätestatu kohaselt. Kõnealune kord
peaks võimaldama emiteerival liikmesriigil muuta vajaduse korral oma kavandit
õigel ajal,
ê 975/98
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
ê 975/98
(kohandatud)
Artikkel 1
Euromüntide seeria koosneb kaheksast mündist
nimiväärtusega 1 sent kuni 2 eurot, Ö ja mis peavad vastama
I lisas kehtestatud tehnilistele näitajatele. Õ
ê 566/2012
artikkel 1 (kohandatud)
Artikkel 2
Ö Käesolevas
määruses Õ kasutatakse järgmisi
mõisteid:
1)           „käibemündid” – ringlusse lastavad
euromündid, mille nimiväärtus ja tehniline kirjeldus on viidatud artiklis 1;
2)           „tavamündid” – käibemündid, välja
arvatud mälestusmündid;
3)           „mälestusmündid” – käibemündid,
mille eesmärk on jäädvustada teatavat teemat, nagu on määratletud artiklis 9.
Artikkel 3
Käibemüntidel on ühine Euroopa külg ja
liikmesriiki äratuntavalt tähistav külg.
Artikkel 4
1. Käibemüntide liikmesriiki tähistaval küljel
ei korrata uuesti märget nimiväärtuse ega selle ükskõik millise osa kohta.
Sellel ei korrata märget vääringu nimetuse ega selle ükskõik millise osa kohta,
v.a juhul, kui selline märge tuleneb erinevast tähestikust.
2. Erandina lõikest 1 võib 2-eurose mündi
serval olev kiri viidata mündi nimiväärtusele, kui kasutatakse numbrit „2” või
sõna „euro” asjakohases tähestikus või mõlemat.
Artikkel 5
Mis tahes nimiväärtusega käibemüntide
liikmesriiki tähistavale küljele on märgitud mündi käibele lasknud liikmesriigi
nimi või nime lühend.
Artikkel 6
1. Käibemüntide liikmesriiki tähistaval küljel
kujutatakse 12 tähest moodustunud sõõri, mis täielikult ümbritseb liikmesriiki
tähistavat kujundust, sh aastaarvu ja märget emiteeriva liikmesriigi nime
kohta. See ei takista teatavaid kujunduselemente ulatumast tähtede sõõri sisse,
eeldusel et tähed on selged ja täielikult nähtavad. 12 tähte tuleks kujutada
nii, nagu need on esitatud Ö Euroopa Õ Liidu lipul.
2. Käibemüntide liikmesriiki tähistava külje
kujunduse valimisel võetakse arvesse, et euromündid on ringluses kõigis
liikmesriikides, mille rahaühik on euro.
Artikkel 7
1. Tavamüntide liikmesriiki tähistava külje
kujundust võib muuta ainult üks kord viieteistkümne aasta jooksul, piiramata
nende muudatuste tegemist, mis on vajalikud euro võltsimise ärahoidmiseks.
2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist,
võib tavamüntide liikmesriiki tähistava külje kujundust muuta, kui vahetub
mündil osutatud riigipea. Asjaolu, et riigipea ametikoht on ajutiselt täitmata
või riigipea ülesandeid täidetakse ajutiselt, ei anna täiendavat õigust sellise
muudatuse tegemiseks.
Artikkel 8
Emiteerivad liikmesriigid ajakohastavad oma
tavamüntide liikmesriiki tähistavat külge, et täielikult
järgida käesolevat määrust 20. juuniks 2062.
Artikkel 9
1. Mälestusmüntide liikmesriigi kujundus
erineb ringlusse lastavate tavamüntide kujundusest ning nendel jäädvustatakse
üksnes olulisemaid riiklikke või üleeuroopalisi teemasid. Mälestusmüntidel,
mille emiteerivad ühiselt kõik liikmesriigid, mille rahaühik on euro,
jäädvustatakse üksnes kõige olulisemaid üleeuroopalisi teemasid ja nende
kujunduses tuleb arvestada nende liikmesriikide põhiseadusest tulenevate
võimalike nõuetega.
2. Mälestusmündi serval olev kiri on sama nagu
tavamündi puhul.
3. Mälestusmüntide nimiväärtus võib olla
üksnes 2 eurot.
Artikkel 10
1. Liikmesriigid teavitavad üksteist
käibemüntide liikmesriiki tähistava külje uue kujunduse kavandist, sh mündi
serval olevast kirjast ning mälestusmüntide puhul prognoositud emissiooni
mahust, enne selle kujunduse ametlikku kinnitamist.
2. Volitused käibemüntide uue või muudetud
liikmesriiki tähistava külje kavandite kinnitamiseks antakse nõukogule, kes
tegutseb kvalifitseeritud häälteenamuse alusel kooskõlas lõigetes 3–7 sätestatud
korraga.
Käesolevas artiklis viidatud otsuste tegemisel
peatatakse nende riikide hääletusõigus, mille rahaühik ei ole euro.
3. Lõike 1 kohaldamisel esitab emiteeriv
liikmesriik nõukogule, komisjonile ja teistele liikmesriikidele, mille rahaühik
on euro, käibemüntide uue kujunduse kavandi üldjuhul vähemalt kolm kuud enne
kavandatud käibelelaskmiskuupäeva.
4. Seitsme päeva jooksul pärast lõikes 3
osutatud kavandi esitamist võib iga liikmesriik, mille rahaühik on euro,
esitada nõukogule ja komisjonile saadetud põhjendatud arvamuses vastuväite
münti emiteeriva liikmesriigi poolt esitatud kujunduse kavandi suhtes, kui
nimetatud kujunduse kavand võib tõenäoliselt põhjustada selle liikmesriigi
kodanike hulgas vastakaid reaktsioone.
5. Kui komisjon leiab, et kujunduse kavand ei
vasta käesolevas määruses sätestatud tehnilistele nõuetele, esitab ta seitsme
päeva jooksul pärast lõikes 3 osutatud kavandi esitamist nõukogule negatiivse
hinnangu.
6. Kui nõukogule ei ole vastavalt lõigetes 4
ja 5 osutatud ajapiirangu jooksul esitatud põhjendatud arvamust ega negatiivset
hinnangut, loetakse kavandi kinnitamise otsus nõukogu poolt vastu võetuks
lõikes 5 osutatud ajapiirangu möödumisele järgneval päeval.
7. Kõigil muudel juhtudel teeb nõukogu
viivitamata otsuse kavandi kujunduse kinnitamise kohta, v.a juhul, kui
emiteeriv liikmesriik võtab seitsme päeva jooksul pärast põhjendatud arvamuse
või negatiivse hinnangu esitamist esitatud kavandi tagasi ja teatab nõukogule
oma kavatsusest esitada uus kujunduse kavand.
8. Komisjon avaldab kogu asjakohase teabe
käibemüntide liikmesriiki tähistava külje uue kujunduse kohta Euroopa Liidu
Teatajas.
Artikkel 11
Artikleid 4, 5 ja 6 ning artikli 9 lõiget 2:
a)           ei kohaldata selliste käibemüntide
suhtes, mis on emiteeritud või valmistatud enne 19. juunit 2012;
b)           ei kohaldata üleminekuajal, mis
lõpeb 20. juunil 2062, sellise kujunduse suhtes, mida 19. juunil 2012 juba
kasutati seaduslikult käibemüntidel.
Käibemündid, mis on emiteeritud või
valmistatud üleminekuaja jooksul, võivad jääda Ö piiramatu Õ aja jooksul kehtivaks
seaduslikuks maksevahendiks.
Artikkel 12
Määrus (EÜ) nr 975/98 tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisa vastavustabelile.
ê 975/98
(kohandatud)
Artikkel 13
Käesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas Õ.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
ê 975/98
(kohandatud)
è1 423/1999
art 1 p 1 alapunkt a
è2 423/1999
art 1 p 1 alapunkt b
è3 423/1999
art 1 p 1 alapunkt c
è4 423/1999
art 1 p 2
ð uus
I LISA
Ö Artiklis
1 viidatud tehnilised näitajad Õ
 Nimiväärtus (eurodes) || Diameeter (mm) || Paksus (mm) (1) || Kaal (g) || Kuju || Värvus || Koostis || Serv
 2 || 25,75 || 1,95   ð 2,20 ï || 8,5 || Ümmargune || Rõngas: hõbedane || Vask-nikkel (Cu75Ni25) || Serval paiknev tekst Tihe rihveldus
 Keskmine osa: kuldne || Kolmekihiline: nikkel-messing/nikkel/nikkel-messing CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5
 1 || 23,25 || 2,125   ð 2,33 ï || 7,5 || Ümmargune || Rõngas: kuldne || Nikkel-messing (CuZn20Ni5) || Katkendlik rihveldus
 Keskmine osa: hõbedane || Kolmekihiline: Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25
 0,50 || 24,25 || è1 1,88 ç ð 2,38 ï || è2 7,8 ç || Ümmargune || Kuldne || Nordic Gold Cu89Al5Zn5Sn1 || è3 Tihedalt hammastatud serv ç
 0,20 || 22,25 || 1,63   ð 2,14 ï || 5,7 || Ümmargune, mõningate sälkudega (“Hispaania lille” kujuline) || Kuldne || Nordic Gold Cu89Al5Zn5Sn1 || Sile
 0,10 || 19,75 || 1,51 ð 1,93 ï || 4,1 || Ümmargune || Kuldne || Nordic Gold Cu89Al5Zn5Sn1 || è4 Tihedalt hammastatud serv ç
 0,05 || 21,25 || 1,36 ð 1,67 ï || 3,9 || Ümmargune || Vaskne || Vasega kaetud teras || Sile
 0,02 || 18,75 || 1,36 ð 1,67 ï || 3 || Ümmargune || Vaskne || Vasega kaetud teras || Sile, ühe soonega
 0,01 || 16,25 || 1,36 ð 1,67 ï || 2,3 || Ümmargune || Vaskne || Vasega kaetud teras || Sile
 (1)            Müntide paksusega seotud näitajad on soovituslikku laadi.
______________
é
II LISA
Kehtetuks tunnistatud määrus
koosmuudatuste loeteluga
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 975/98 || (EÜT L 139, 11.5.1998, lk 6) ||
 || Nõukogu määrus (EÜ) nr 423/1999 || (EÜT L 52, 27.2.1999, lk 2)
 || Nõukogu määrus (EL) nr 566/2012 || (ELT L 169, 29.6.2012, lk 8)
______________
III LISA
Vastavustabel
 Määrus (EÜ) nr 975/98 || Käesolev määrus
 Artikkel 1, sissejuhatav lause || Artikkel 1
 Artikkel 1a || Artikkel 2
 Artikkel 1b || Artikkel 3
 Artikkel 1c || Artikkel 4
 Artikkel 1d || Artikkel 5
 Artikkel 1e || Artikkel 6
 Artikkel 1f || Artikkel 7
 Artikkel 1g || Artikkel 8
 Artikkel 1h || Artikkel 9
 Artikkel 1i || Artikkel 10
 Artikli 1j sissejuhatav lause, alapunkt a ja alapunkt b esimene lause || Artikli 11 esimene lõik
 Artikli 1j alapunkti b teine lause || Artikli 11 teine lõik
 - || Artikkel 12
 Artikkel 2 || Artikkel 13
 Artikkel 1, tabel || I lisa
 - || II lisa
 - || III lisa
_____________
[1]               KOM(87) 868 PV.
[2]               Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa
Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire’i kodifitseerimisest KOM(2001)
645 lõplik.
[3]               KOM(2010) 691 PV.
[4]               Vt käesoleva ettepaneku II lisa.
[5]               4. märtsi 2011. aasta Euroopa Keskpanga arvamus seoses
ettepanekuga, mis käsitleb nõukogu määrust ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste
ja tehniliste näitajate kohta (kodifitseeritud tekst) (ELT C 114,
12.4.2011, lk 1).
[6]               ELT C 102, 4.4.1996, lk 2.
[7]               „Kui seadusandliku protsessi käigus selgub, et on
vaja teha ka sisulisi muudatusi lisaks vaid kodifitseerimisele, esitab vajaduse
korral ettepaneku(d) komisjon.”.
[8]               „Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon märgivad, et
juhul, kui on vajalik teha sisulisi parandusi minnes kaugemale
kodifitseerimisest, on komisjonil võimalik juhtumipõhiselt valida, kas
uuestisõnastada oma ettepanek või esitada täiendavalt eraldiseisev
parandusettepanek, jättes oma kodifitseerimisettepaneku samal ajal lauale, ning
viies sisulise muudatuse pärast seda, kui see on vastu võetud,
kodifitseerimisettepanekusse sisse.”
[9]               ELT C […], […], lk […].
[10]             ELT C […], […], lk […].
[11]             EÜT L 139, 11.5.1998, lk 6.
[12]             Vt II lisa.
[13]             EÜT L 188, 22.7.1994, lk 1.