				|

		52012PC0507

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse 26. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 91/2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes /* COM/2012/0507 final - 2012/0241 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
 Ettepaneku taust
   || Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek on seotud WTO vaidluste lahendamise organi vastuvõetud aruande rakendamisega, mis käsitleb dumpingu- ja subsiidiumivastaseid küsimusi (edaspidi „WTO võimaldamismäärus”). 28. juulil 2011 võttis WTO vaidluste lahendamise organ (edaspidi „VLO”) vastu apellatsioonikogu aruande ja apellatsioonikogu aruandega muudetud hindamiskogu aruande juhtumi kohta „European Communities — Definitive Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel Fasteners from China” (Euroopa ühendused: Lõplik dumpinguvastane meede teatavate Hiinast pärit rauast või terasest kinnitusdetailide kohta), DS 397 (edaspidi „aruanded”). Nimetatud aruanded on seotud 26. jaanuari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 91/2009 (millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes) (edaspidi „algmäärus”), mille rakendamisel järgiti nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005.
   || Üldine taust Ettepanek esitatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1515/2001 meetmete kohta, mida ühendus võib võtta pärast WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta.
   || Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2009, 26. jaanuar 2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes.
   || Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata.
 Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine
   || Konsulteerimine huvitatud isikutega
   || Rakendamisega seotud huvitatud isikutel on juba avalikustamise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.
   || Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
   || Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
   || Mõju hindamine Ettepanek tuleneb WTO vaidluste lahendamise organi vastuvõetud dumpingu- ja subsiidiumivastaseid küsimusi käsitleva aruande (WTO võimaldamismääruse) rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid selles on esitatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.
 Ettepaneku õiguslik külg
   || Kavandatud meetmete kokkuvõte 26. jaanuari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes. Pärast WTO vaidluste lahendamise organi vastuvõetud aruannet on uuesti hinnatud esialgse uurimise lõplikke järeldusi, tuginedes esialgse uurimise käigus kogutud teabele ning pärast algatamisteate avaldamist kogutud teabele. Parandatud on neid lõpliku määruse aspekte, mis leiti VLO aruannetes olevat vastuolulised, ning kavandatud meetmetega viiakse nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2009 kooskõlla VLO soovituste ja otsustega. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 91/2009.
   || Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 233. Nõukogu määrus (EÜ) nr 1515/2001, 23. juuli 2001, meetmete kohta, mida ühendus võib võtta pärast WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta.
   || Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
   || Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.
   || Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.
   || Nõuet, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata.
   || Vahendi valik
   || Kavandatav vahend: määrus.
   || Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: algmäärus ei paku alternatiivseid võimalusi.
 Mõju eelarvele
   || Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.
2012/0241 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
millega muudetakse 26. jaanuari 2009. aasta
määrust (EÜ) nr 91/2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks
teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide
impordi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 23. juuli 2001. aasta
määrust (EÜ) nr 1515/2001 meetmete kohta, mida ühendus võib võtta pärast
WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste
meetmete kohta[1]
(edaspidi „WTO võimaldamismäärus”), eriti selle artiklit 1,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa
Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. KEHTIVAD MEETMED
(1)       26. jaanuari 2009. aasta
määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase
tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest
kinnitusdetailide impordi suhtes[2] (edaspidi „lõplik määrus”).
B. WTO
VAIDLUSTE LAHENDAMISE ORGANI VASTUVÕETUD ARUANDED
(2)       28. juulil 2011 võttis Maailma
Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO”) vaidluste lahendamise organ (edaspidi
„VLO”) vastu apellatsioonikogu aruande ja apellatsioonikogu aruandega muudetud
hindamiskogu aruande vaidluse kohta „European Communities — Definitive
Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel Fasteners from China”[3] (Euroopa ühendused: Lõplik
dumpinguvastane meede teatavate Hiinast pärit rauast või terasest
kinnitusdetailide kohta) (edaspidi „aruanded”). Nimetatud aruannetes jõuti muu
hulgas järeldusele, et ELi ei toiminud kooskõlas järgmiste artiklitega:
–
WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõige 10
ja artikli 9 lõige 2 seoses määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse
kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse
liikmed) (edaspidi „ELi dumpinguvastane algmäärus”) artikli 9 lõikega 5
selle kohaldamisel teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest
kinnitusdetailide impordi uurimisel (edaspidi „kinnitusdetailide uurimine”);
–
WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõiked 4
ja 2 ning artikli 2 lõige 4 seoses teatavate aspektidega
dumpingu kindlakstegemisel kinnitusdetailide uurimises;
–
WTO dumpinguvastase lepingu artikli 4 lõige 1
seoses liidu tootmisharu määratlusega kinnitusdetailide uurimises;
–
WTO dumpinguvastase lepingu artikli 3 lõiked 1
ja 2 seoses dumpinguhinnaga impordi mahu arvestusega kinnitusdetailide
uurimises;
–
WTO dumpinguvastase lepingu artikli 3 lõiked 1
ja 5 seoses põhjusliku seose analüüsiga kinnitusdetailide uurimises ja
–
WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõige 5
ja lõike 5 punkt 1 seoses konfidentsiaalse teabe käsitlemisega
kinnitusdetailide uurimises.
C. MENETLUS
(3)       6. märtsil 2012 algatati WTO
võimaldamismääruse kohaselt läbivaatamine Euroopa Liidu Teatajas
vastavasisulise teate[4]
(edaspidi „algatamisteade”) avaldamise teel. Euroopa Komisjon teavitas määruse
(EÜ) nr 91/2009 vastuvõtmiseni viinud uurimise (edaspidi „esialgne
uurimine”) osalisi läbivaatamisest ning sellest, kuidas lõplikku määrust
käsitlevate aruannete järeldusi kavatsetakse arvesse võtta.
D.
VAATLUSALUNE TOODE
(4)       Vaatlusalune toode on
teatavad Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest (v.a roostevabast
terasest) kinnitusdetailid, st puidukruvid (v.a võtmega keeratavad
puidukruvid), isekeermestavad kruvid, muud peaga kruvid ja poldid (nende juurde
kuuluvate mutrite või seibidega või ilma, v.a varrastest, lattidest, profiilidest
või traadist treitud, täisristlõikega kruvid tüve läbimõõduga kuni 6 mm ning
kruvid ja poldid raudtee ehitusmaterjalide parandamiseks) ning seibid (edaspidi
„kinnitusdetailid” või „vaatlusalune toode”).
(5)       Vaatlusalune toode kuulub
praegu CN-koodide 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318
15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00
alla.
(6)       Aruanded ei mõjuta lõpliku
määruse põhjendustes (40) kuni (57) esitatud järeldusi seoses vaatlusaluse
toote ja samasuguse tootega.
E.
ARUANNETE PÕHJAL LÄBI VAADATUD JÄRELDUSED
(7)       Nagu on viidatud
algatamisteates, hindas komisjon uuesti esialgse uurimise lõplikke järeldusi,
võttes arvesse VLO soovitusi ja otsuseid. Kõnealune uus hindamine põhines
esialgse uurimise käigus kogutud teabel ning pärast algatamisteate avaldamist
kogutud teabel.
(8)       Dumpingu ja kahju esialgne
uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007
(edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste parameetrite
kindlakstegemiseks analüüsiti andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist
2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
(9)       Käesoleva määruse eesmärk on
parandada lõpliku määruse neid aspekte, mille VLO leidis oma vastuvõetud aruannetes
olevat vastuolulised, ning viia lõplik määrus kooskõlla VLO soovituste ja
otsustega.
1.           Individuaalne kohtlemine: artikli 9
lõike 5 kohaldamine lõplikus määruses
(10)     Käesolevas jaos on tutvustatud
esialgse uurimise uuesti hinnatud järeldusi, mis käsitlevad aruannetes esitatud
soovitusi ja otsuseid selle kohta, et EL ei toiminud kooskõlas WTO
dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõikega 10 ja artikli 9 lõikega 2
seoses algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaldamisega esialgses
kinnitusdetailide uurimises.
(11)     Nagu
on märgitud lõpliku määruse põhjendustes (81) ja (84), leiti, et nii kõik
viis valimisse kaasatud eksportivat tootjat kui ka kolm individuaalselt uuritud
eksportivat tootjat, kes taotlesid individuaalset kohtlemist , vastavad
kõikidele nõuetele, et võimaldada neile kooskõlas algmääruse artikli 9
lõikega 5 individuaalset kohtlemist. Nagu on täpsustatud lõpliku määruse põhjendustes (62)
ja (78), käsitati nelja algsesse valimisse kuulunud eksportivat tootjat
ning ühte individuaalselt uuritud äriühingut koostööst keeldunud äriühingutena,
sest nende poolt uurimise käigus esitatud teave ei vastanud tõenditele.
(12)     Võttes arvesse aruannetes
sisalduvaid soovitusi seoses algmääruse artikli 9 lõikega 5 kutsus
komisjon Hiina Rahvavabariigis tegutsevaid eksportivaid tootjaid endast märku
andma ning esitama oma hetkeolukorra läbivaatamiseks vajalik teave juhul, kui
nende ekspordi suhtes Euroopa Liitu kohaldatakse praegu teatavate Hiina
Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide suhtes kehtestatud
dumpinguvastaseid meetmeid ning kui nad ei teinud esialgses uurimises koostööd
ega taotlenud individuaalset kohtlemist, kartes nendest toimingutest tulenevat
halduskoormust või seda, et nad ei vasta kõikidele algmääruse artikli 9
lõikes 5 sätestatud kriteeriumitele.
(13)     Komisjon kutsus kõnealuseid tootjaid
üles tegema avalduse selle kohta, kas nad ei teinud esialgses uurimises
koostööd ega taotlenud individuaalset kohtlemist seetõttu, et nad kartsid nendest
toimingutest tulenevat halduskoormust või seda, et nad ei vasta kõikidele
algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumitele. Asjaomastel
huvitatud isikutel paluti endast 30 päeva jooksul pärast algatamisteate
avaldamist märku anda ja esitada järgmine teave:
–
kas nad ei teinud esialgse uurimise algatamise ajal
koostööd ega taotlenud individuaalset kohtlemist asjaomaste kartuste tõttu ja
–
teave esialgse uurimisega hõlmatud uurimisperioodi
jooksul Euroopa Liitu eksporditud koguste ja ekspordihindade kohta.
(14)     Mõni Hiina Rahvavabariigi
eksportiv tootja väljendas muret seoses algatamisteates sätestatud VLO
aruannete rakendusmenetlusega. Eelkõige rõhutasid nad, et nende arvates on
kehtestatud tähtajad liiga lühikesed. Nende väitel oli eksportivatele
tootjatele pandud põhjendamatu halduskoormus, mis avaldas tõkestavat mõju ja
välistas neile individuaalse kohtlemise võimaldamise.
(15)     Asjaomaste eksportivate
tootjate väljendatud mure ei leitud olevat põhjendatud. Komisjoni arvamuse
kohaselt oli kehtestatud tähtaeg asjakohane, võttes arvesse halduskoormust ja
taotletud teabe väikest hulka. Algatamisteates on selgitatud, et eksportiva
tootja hetkeolukord vaadatakse läbi niipea, kui saadud on järgmist teavet
sisaldav taotlus:
–
lihtne avaldus selle kohta, et eksportiv tootja ei
teinud koostööd ega taotlenud individuaalset kohtlemist asjaomaste kartuste
tõttu ja
–
põhiandmed, mis näitavad, et ta eksportis esialgse
uurimise perioodil vaatlusalust toodet ELi.
(16)     Kõnealuse teabe küsimise ainus
põhjus oli võimaldada komisjonil teha kindlaks need eksportivad tootjad, kellel
oleks olnud võimalus teha esialgse uurimise käigus koostööd ja taotleda
individuaalset kohtlemist, kuid kes ei teinud seda asjaomaste kartuste tõttu. 30-päevane
tähtaeg leiti olevat asjakohane, et vastata taotlusele esitada lihtne avaldus
ja põhiandmed, ning seda ei saa käsitada ebaproportsionaalse halduskoormuse tekitamisena.
Hiina kaubanduskoda ja üks Hiina eksportiv tootja väitsid, et taotledes põhjenduses (15)
nimetatud teavet seadis komisjon Hiina eksportivate tootjate suhtes tingimusi,
kuigi WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõike 10 ja artikli 9
lõike 3 kohaselt tuleks üldjuhul võimaldada individuaalset kohtlemist.
Selline lähenemisviis on vastuolus VLO aruannete soovitustega ning kõnealused
osalised palusid komisjonil oma ametiülesannete korras Hiina eksportivate
tootjatega ühendust võtta ja märkida, et neile võimaldatakse individuaalset
kohtlemist. Sellega seoses leiab komisjon, et kõikidele teadaolevatele Hiina
eksportivatele tootjatele ja nende kutseühingutele ning riigi ametiasutustele saadetud
algatamisteate avaldamise teel oli komisjon kõikide Hiina eksportivate
tootjatega ühendust võtnud, kutsudes neid üles endast 30 päeva jooksul
märku andma, kui nad olid esialgse uurimisperioodi jooksul eksportinud, ent ei
andnud endast esialgse uurimise ajal teada. Viimast küsimust ei tohiks käsitada
n-ö katse läbimise tingimusena, nagu väitsid nimetatud osalised, vaid asjaolude
tuvastamisena, mis näitab, et esialgne uurimine tegelikult käsitles neid.
Lõpuks tuleb märkida, et eksporditud toodetega seotud küsimustele paluti
vastata selleks, et teha kindlaks, kas esialgselt valitud valimit on vaja
muuta, ning need ei ole seotud individuaalse kohtlemisega. Seepärast lükati see
väide tagasi.
(17)     Viieteistkümnest äriühingust,
kes pärast algatamisteate avaldamist endast märku andsid ja tähtaja jooksul
päringu esitasid:
–
kümme olid eksportivad tootjad, kes olid endast
esialgse uurimise käigus juba märku andnud ja koostööd teinud. See näitab, et
neil ei olnud mingeid kartusi seoses koostöö tegemise ja individuaalse
kohtlemise taotlemisega esialgse uurimise jooksul, ning seega ei olnud võimalik
nende olukorda käimasoleva läbivaatamise raames uuesti hinnata. Ühel nimetatud
kümnest äriühingust, kes taotlesid oma praeguste tollimaksude läbivaatamist,
paluti esitada komisjonile algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane
läbivaatamistaotlus;
–
üks äriühing oli uus eksportiv tootja (st ta ei olnud
esialgse uurimise ajal tooteid ELi eksportinud). Kõnealusel äriühingul ei olnud
seega sel põhjusel võimalik esialgse uurimise ajal koostööd teha ja
individuaalset kohtlemist taotleda. Äriühingut teavitati lõpliku määruse
artikli 2 kohasest menetlusest uue eksportiva tootja režiimi taotlemiseks;
–
kahe puhul leiti, et tegemist ei ole mitte
eksportivate tootjate, vaid kaubandusettevõtetega, seega teavitati neid asjaolust,
et käesolev läbivaatamine neid ei käsitle;
–
kaks eksportivat tootjat väitsid, et nad vastavad
kriteeriumitele, ja taotlesid oma olukorra uurimist. Üks neist äriühinguist
võttis aga hiljem oma taotluse tagasi.
(18)     Päringu teinud äriühingutele
anti võimalus teha neile esitatud teabe kohta märkusi.
(19)     Leiti, et eksportiv tootja,
kes väitis end kriteeriumitele vastavat ja taotles oma olukorra uurimist, jääb algatamisteate
punktis 1 sätestatud kriteeriumite raamesse. Kõnealune eksportiv tootja
taotles ka individuaalset kontrollimist algmääruse artikli 17 lõike 3
alusel, väites, et kui ta ei oleks asjaomaste kartuste tõttu esialgses
uurimises koostööst loobunud, oleks ta taotlenud sellist kohtlemist. Võttes
arvesse asjaolu, et esialgses uurimises kontrolliti individuaalselt kõiki
sellise taotluse teinud eksportivaid tootjaid, võeti tema taotlus võrdse
kohtlemise põhimõttel vastu.
(20)     6. juunil 2012 avaldati teade[5] kõnealuse eksportiva tootja,
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd. (edaspidi „BFC”) hetkeolukorra läbivaatamise
kohta. Selle eksportiva tootja eksporditud kogused moodustasid uurimisperioodil
alla 0,4 % Hiina Rahvavabariigist pärit koguekspordist. Seda arvesse
võttes leidis komisjon, et puudub vajadus muuta eksportivate tootjate esialgset
valimit. Hiina Rahvavabariigi eksportivale tootjale ja temaga seotud
äriühingutele ELis, kes osalesid esialgse uurimisperioodi jooksul vaatlusaluse
toote edasimüügis, saadeti küsimustik.
(21)     Komisjon küsis ja kontrollis kogu
teavet, mida peeti vajalikuks dumpingu kindlakstegemiseks, ning teostas ka
kohapealset kontrolli järgmiste seotud äriühingute valdustes:
–
Bulten Sweden AB, Göteborg, Rootsi;
–
Bulten GMBH, Bergkamen, Saksamaa.
(22)     Komisjon jõudis järeldusele,
et kooskõlas VLO aruannetes algmääruse artikli 9 lõike 5 kohta
esitatud soovitustega tuleb BFC-le tagada individuaalne kohtlemine.
2.           Teatavad aspektid dumpingu
kindlakstegemisel kinnitusdetailide uurimises
(23)     Käesolevas jaos on tutvustatud
esialgse uurimise uuesti hinnatud järeldusi, mis käsitlevad aruannetes esitatud
soovitusi ja otsuseid selle kohta, et EL ei toiminud kooskõlas WTO
dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõigetega 4 ja 2 ning artikli 2
lõikega 4 seoses teatavate aspektidega dumpingu kindlakstegemisel
esialgses kinnitusdetailide uurimises.
(24)     Mõne Hiina eksportiva tootja
ja Hiina kaubanduskojaga peetud avatud dialoogi käigus esitati osalistele
üksikasjalikumat teavet koostööd tegeva India tootja müüdavate toodete omaduste
kohta, et järgida WTO VLO soovitusi seoses WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6
lõigetega 4 ja 2 ning artikli 2 lõikega 4, nagu on märgitud
põhjendustes (28) kuni (53). Kõnealune teave hõlmas eeskätt toote omadusi,
mis leiti olevat sobivad normaalväärtuse määramiseks ning mida kasutati
võrdluses vaatlusaluse tootega, st asjaolu, et India omamaine müük on jagatud
standard- ja erikinnitusdetailide müügiks ning et iga tehingu puhul on tehtud kindlaks
tugevusklass. Seejärel arvutati kõikide toote kontrollnumbrite tabelis
kindlakstehtud tugevusklasside normaalväärtus kilogrammi kohta.
(25)     Komisjon keskendus kahele
määravale võrdluselemendile, nimelt tugevusklassile ning standard- ja
erikinnitusdetailide eristamisele, nagu on viidatud lõpliku määruse
põhjendustes (48) kuni (50). Eri- ja standardtoote eristamine lisati
uurimise käigus uue võrdluselemendina ning teise peamise võrdluskriteeriumina
kasutati tugevusklassi, mille enamik Hiina eksportivaid tootjaid selle esialgse
uurimise käigus ise esitasid.
(26)     Nagu on märgitud lõpliku
määruse põhjenduses (56), oli võrdlusriigis toodetud
standardkinnitusdetaile võimalik võrrelda valimisse kuulunud Hiina
Rahvavabariigi tootjate poolt ELi eksporditavate kinnitusdetailidega, sest neil
on Hiina Rahvavabariigist eksporditavate toodetega ühesugused füüsikalised ja
tehnilised põhiomadused.
(27)     Normaalväärtust väljendati
tehasest hankimise tasandil, mida oli kohandatud, et võtta arvesse India tootja
kvaliteedikontrollist tingitud mõju hinnale, kuna Hiinas sellist kontrolli ei
teostatud. Seega oli tulemus kaks normaalväärtuste loetelu, mida väljendati
Hiina jüaanides kilogrammi kohta tugevusklasside kaupa: üks käsitles standard-
ja teine erikinnitusdetaile.
2.1.        30.
mai 2012. aasta teabe avalikustamise teatis
(28)     30.
mail 2012 avalikustati kõigile huvitatud isikutele lisateavet normaalväärtuse
ja ekspordihinna võrdlemiseks kasutatud tooteliikide kohta. Nagu on täpsustatud
algatamisteates, esitati kõikidele huvitatud isikutele üksikasjalikumat teavet seoses
tooteomadustega, mis leiti olevat sobivad normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.
(29)     Teabe avalikustamise teatise
sisu oli seotud normaalväärtusega, mis määrati kindlaks koostööd tegeva India
tootja poolt omamaisel turul müüdava vaatlusaluse toote hindade põhjal. Algmääruse
artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb selliste eksportivate
tootjate puhul, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrata
normaalväärtus võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Koostööd
nõustusid tegema kaks India tootjat, kes vastasid küsimustikule. Küsimustiku vastustes
esitatud andmeid kontrolliti nende kahe äriühingu valdustes. Paraku esitas ainult
üks äriühing piisavalt üksikasjalikud andmed, mida sai kasutada normaalväärtuse
kindlaksmääramiseks.
(30)     Nagu on märgitud lõpliku
määruse põhjenduses (90), „seadsid mitu importijat ja eksportijat kahtluse
alla viimati nimetatud India tootja andmete kasutamise asjakohasuse, kuna i) kõnealuse
tootja poolt toodetud ja India siseturul müüdud kogus ei esindaks väidetavalt
Hiinast ühendusse eksporditud kogust ning ii) kõnealusel India tootjal on
väidetav äriline side ühe kaebust toetava ühenduse tootjaga. Sellega seoses
tuleks märkida, et i) India tootja müügimahtu peeti usaldusväärse
normaalväärtuse kindlaksmääramiseks piisavalt tüüpiliseks ning ii) asjaolu, et
võrdlusriigi tootjal on kaebust toetava ühenduse tootjaga side, ei muuda
võrdlusriigi valikut põhjendamatuks. Märgiti ka, et see side tekkis pärast uurimisperioodi.
Eespool esitatut arvesse võttes ning muude kolmandate riikide tootjate koostöö
puudumise tõttu peeti India valimist võrdlusriigiks põhjendatuks”.
(31)     Arvestades
India turu konkurentsitingimusi ja avatust ning asjaolu, et koostööd teinud India
tootja müüdavad tooteliigid on võrreldavad Hiina Rahvavabariigi eksportivate
tootjate eksporditud toodetega, jõuti järeldusele, et India on algmääruse
artikli 2 lõike 7 põhjal sobiv kolmas turumajanduslik riik.
(32)     Teabe
avalikustamise teatises täpsustati, et omamaist müüki käsitlevad andmed
hõlmasid uurimisperioodi, kuid mitte toote kontrollnumbreid. India tootja
suutis aga teha kindlaks müüdud kinnitusdetailide tugevusklassi ja ka selle,
kas kinnitusdetailide näol oli tegemist lõplikus määruses esitatud määratluse
kohaste standard- või erikinnitusdetailidega. Uurimise alguses, kui toote
kontrollnumbrid kehtestati, ei olnud kindlaks tehtud vajadust standard- ja
erikinnitusdetaile eristada.
(33)     Komisjon täheldas aga, et
selline eristamine mõjutab hinna võrreldavust ning seepärast küsiti India
tootjalt asjaomaseid andmeid, mille ta ka esitas. Seepärast oli India omamaine
müük jagatud standard- ja erikinnitusdetailide müügiks ning iga tehingu puhul
oli tehtud kindlaks tugevusklass. Kõikide algselt toote kontrollnumbrite
tabelis kindlaks tehtud tugevusklasside kohta arvutati normaalväärtus
kilogrammi kohta.
(34)     Muid
esialgsetes toote kontrollnumbrites sisalduvaid omadusi ei kasutatud – mitte
ainult seepärast, et India tootja ei suutnud nii üksikasjalikke andmeid
esitada, vaid ka järgmistel põhjustel:
–
läbimõõtu ja pikkust ei peetud asjakohaseks, sest
analüüs teostati kaalu põhjal, mistõttu võeti automaatselt arvesse kõiki
võimalikke kinnitusdetailide läbimõõdust või pikkusest tulenevaid erinevusi;
–
miski ei osutanud sellele, et India tootja toodete
ja Hiina kinnistudetailide vahel esines mingeid erinevusi seoses kattekihis
sisalduva kroomiga või kattekihiga üldiselt (mis põhimõtteliselt näitab
galvaanimist);
–
ainsa järelejäänud toote kontrollnumbrite elemendi
– CN-koodi – puhul leiti, et see ei ole usaldusväärne näitaja, sest erinevalt
ELi ametiasutustest ei erista Hiina ega India ametiasutused vaatlusaluse toote
määratlemiseks kasutatavat kümmet CN-koodi.
(35)     Seepärast keskendus komisjon
kahele määrava tähtsusega erinevusele toodete vahel: ühelt poolt
tugevusklassile ning teiselt poolt sellele, kas tegemist on standard- või
erikinnitusdetailidega, mis osutab nii erinevatele klientidele kui ka erinevale
kvaliteedile.
(36)     Normaalväärtust väljendati
tehasest hankimise tasandil, mida oli kohandatud, et võtta arvesse India tootja
kvaliteedikontrollist tingitud mõju hinnale, kuna Hiinas sellist kontrolli ei
teostatud. Seega oli tulemus kaks normaalväärtuste loetelu, mida väljendati
Hiina jüaanides kilogrammi kohta tugevusklasside kaupa: üks käsitles standard-
ja teine erikinnitusdetaile.
(37)     Komisjon teavitas kõiki
huvitatud isikuid, et normaalväärtust ei ole võimalik avalikustada, sest see on
seotud ühe India tootja konfidentsiaalse hinnaga omamaisel turul. Huvitatud
isikuid teavitati aga, et Hiina tootjate tavaliselt eksporditav standardtüüpi 8,8
tugevusklassi kinnitusdetailide (toote kontrollnumbrite tabelis tähis „G”) tavapärane
normaalväärtus tehasest hankimise tasandil jääb vahemikku 9–12 jüaani
kilogrammi kohta.
2.2.        30. mai 2012. aasta teabe
avalikustamise teatise kohta laekunud märkused
(38)     Üks importija ning neli
eksportivat tootjat väitsid, et osalistele lisateabe kohta märkuste esitamiseks
ette nähtud aeg (10 päeva) oli liiga lühike. Komisjoni arvamuse kohaselt oli
aga eespool nimetatud tähtaeg sobilik, arvestades asjaolu, et esitatav teave
pidi üksnes täiendama andmeid, mis olid esialgse uurimise lõppedes lõplikus
määruses juba avalikustatud. Seepärast leiti, et kõnealuse lisateabe uurimiseks
ja selle kohta märkuste esitamiseks ette nähtud aeg on mõistlik.
(39)     Mõne osalise väitel oli
komisjon öelnud, et tal ei ole füüsikaliste omaduste kohta mingit uut teavet
peale normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud toodete tugevusklassi. See
väide tuleb ümber lükata. Läbivaatamise selles etapis esitas komisjon lihtsalt
täiendavaid selgitusi selle kohta, kuidas normaalväärtus esialgses uurimises
kindlaks tehti. On tähtis rõhutada, et Hiina eksportivad tootjad olid nimetanud
„tugevust” kui ühte asjakohast omadust. See ei tähenda aga, et komisjonil ei
olnud mingit teavet muude füüsikaliste omaduste kohta.
(40)     Samade osaliste väitel oli komisjon
ärakuulamiste ajal seoses ekspordihindade ja normaalväärtuse võrdlemise
eesmärgil tehtavate võimalike kohandamistega öelnud, et eelistatav on kohandamine
hinnaanalüüsi, mitte kulude analüüsi põhjal. Tegelikult selgitas komisjon, et
algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt tuleb võrdluses võtta
nõuetekohaselt arvesse hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi, mitte kulude
erinevusi.
(41)     Seejärel kordasid kõnealused
osalised oma väidet, mille kohaselt tuleb kohandamisel arvesse võtta ka
erinevusi tootmiskuludes, näiteks tooraine tarbimise tõhususe, valtstraadi
tarbimise, elektrikulu, isetoodetud elektri, töötaja kohta arvestatud
tootlikkuse, mõistliku kasumitaseme ja tootmisvahenditega seotud erinevusi.
Nagu eespool märgitud, on algmääruse artikli 2 lõikes 10 viidatud
hinnale, mitte kulule. Asjaomased osalised ei esitanud mingeid tõendeid selle
kohta, et väidetavad erinevused kulus toovad kaasa hinnaerinevusi. Kui see on
õigustatud, kasutatakse Hiina-taolisi üleminekumajandusi käsitlevates
uurimistes võrdlusriiki, et välistada selliste mitteturumajanduslikes riikides
esinevate hindade ja kulude arvessevõtmine, mis ei kujuta endast turujõudude
tavalist tagajärge. Seega kasutatakse normaalväärtuse kindlakstegemiseks
toimivate turumajanduste tootjate kulusid ja hindu käsitlevaid asendusandmeid.
Seepärast lükatakse tagasi kõnealused väited, et kohandamisel tuleb arvesse
võtta tootmiskulude erinevusi.
(42)     Peale
selle väitsid nimetatud osalised, et 30. mail 2012 esitatud lisateave India
tootja müüdavate toodete omaduste kohta ei olnud terviklik, kuivõrd väidetavalt
puudusid andmed järgmiste tahkude kohta: kinnitusdetaili liigiga seotud
erinevused; kattekiht ja kroomi kasutamine; läbimõõt ja pikkus; jälgitavus; ISO
9000; defektsete toodete osa ning muud kõvaduse, painduvuse, tugevuse,
löögikindluse, vastupidavuse ja teiste hõõrdetegurite muud aspektid. Nad
palusid selgitada põhjuseid, miks ei peetud asjakohaseks ülejäänud esialgsetes
toote kontrollnumbrites sisalduvaid omadusi. Kõnealuseid küsimusi selgitati
kahes teabe avalikustamise teatises, mis saadeti vastavalt 5. juulil ning lisati
toimikusse huvitatud isikutele tutvumiseks 11. juulil 2012.
2.3.        5.
juuli 2012. aasta teabe avalikustamise teatis
(43)     Pärast osaliste esitatud
lisateabe taotlust, mida on nimetatud põhjenduses (42), saadeti 5. juulil
2012 kõikidele huvitatud isikutele teine teabe avalikustamise teatis.
Kõnealuses teatises esitati järgmine lisateave:
–
tabel, milles on esitatud nende standardkinnitusdetailide
tugevusklasside kaupa arvutatud normaalväärtuste hinnatasemete vahemik, mida
ainus koostööd tegev India tootja müüb India omamaisel turul sõltumatutele
klientidele. Ühtlasi täpsustati, et valdav osa Hiina tootjate ekspordist kuulub
tugevusklassi „G”;
–
India andmete põhjalik analüüs, mis näitas, et kodumaisel
turul müüdavad standardkinnitusdetailid olid galvaanitud, mis vastavad toote
kontrollnumbri koodile „A”. Seepärast tegi komisjon ettepaneku võrrelda
eksporditud mudeleid A-tüüpi kattekihiga toodete normaalväärtusega;
–
pärast India omamaiste hinnaandmete eraldi
analüüsimist tehti India tootja kasutatud müügikoodide tekstireast läbimõõtu ja
pikkust käsitlevate andmete väljavõte. Võimaldamaks võrdlust Hiina äriühingute
ekspordiga, koondati need andmed vahemikesse, et eristada toodete peamisi
omadusi:
 Näitaja || Läbimõõt || Pikkus
 Väike || M4–M10 || 0–100 mm
 Keskmine || M12–M20 || 100–200 mm
 Suur || M22–M30 || 200–300 mm
–
seepärast tegi komisjon ettepaneku kasutada neid
andmeid selleks, et normaalväärtust veelgi täpsustada ja arvutada selle põhjal
dumpingumarginaalid. Kui eksporditud kinnitusdetailid ei jäänud asjaomastesse
vahemikesse, siis neid dumpingu arvutamisel ei kasutatud. See mõjutas vaid väga
väikest osa ekspordist;
–
komisjon esitas võrdluseks kavandatud läbivaadatud
toote kontrollnumbrid:
 Näitaja || Kirjeldus || Toote kontrollnumber
 Standard-/erikinnitusdetail || Standardkinnitusdetail || S
   || Erikinnitusdetail || P
 Tugevusklass || 3,6 || A
   || 4,6 || B
   || 4,8 || C
   || 5,6 || D
   || 5,8 || E
   || 6,8 || F
   || 8,8 || G
   || 9,8 || H
   || 10,9 || I
   || 12,9 || J
 Kattekiht || Galvaanitud kattekiht || A
 Läbimõõt || M4–M10 || S
   || M12–M20 || M
   || M22–M30 || L
 Pikkus || 0–100 mm || S
   || 101–200 mm || M
   || 201–300 mm || L
–
komisjon esitas ülevaate dumpingumarginaalidest,
mida on muudetud vastavalt teabe avalikustamise teatises nimetatud ettepanekule,
märkides, et kõnealuseid läbivaadatud dumpinguvastaseid marginaale ei käsitata
automaatselt dumpinguvastase tollimaksuna, mille suhtes kehtib väiksema
tollimaksu reegel;
–
lõpuks esitati ühe ELi tootja kohta uued tabelid 22,
23, 32, 33 ja 34 vastusena mõne huvitatud isiku märkustele, mille kohaselt 30. mai
2012. aasta teabe avalikustamise teatises esitatud teave ei olnud täielik, kuna
kõnealustest tabelitest puudus mõni element või ei olnud nende kohta esitatud
nõuetekohast kokkuvõtet.
2.4.        Märkused 5. juuli 2012. aasta
teabe avalikustamise teatise kohta
(44)     Mõni osaline taotles
lisateavet normaalväärtuse hinnataseme kohta. Nagu on märgitud põhjenduses (82),
ei olnud võimalik hinnataset huvitatud isikutele avalikustada, sest tegemist on
võrdlusriigi ühe tootja hindu käsitleva konfidentsiaalse teabega. 5. juulil
2012 avalikustati aga mittekonfidentsiaalsed andmed standardkinnitusdetailide
normaalväärtuse kohta tugevusklasside kaupa nendele Hiina eksportivatele
tootjatele, kes sellist teavet taotlesid, ning lisati ka uurimistoimikusse
huvitatud isikutele tutvumiseks. Kõnealuses teatises esitas komisjon tabeli,
milles olid esitatud selliste standardkinnitusdetailide tugevusklasside kaupa
arvutatud normaalväärtuste hinnatasemed, mida ainus koostööd tegev India tootja
müüb India omamaisel turul sõltumatutele klientidele.
(45)     Samuti väitis mõni osaline, et
komisjon oli neid 26. juunil 2012 peetud ärakuulamisel teavitanud sellest, et
India omamaine müük hõlmas kahesugusega kattekihtiga tooteid, („A” ja „B”
vastavalt esialgses uurimises kasutatud toote kontrollnumbrite tabelile). See
väide ei ole põhjendatud. Komisjon teavitas kõnealuseid osalisi sellest, et
läbivaatamise asjaomases etapis uuris ta kinnitusdetailide kattekihi liike,
mida India tootja kasutas. 3. juulil 2012 toimunud järgmisel ärakuulamisel
ning 11. juulil 2012 uurimistoimikusse huvitatud isikutele tutvumiseks
lisatud teatisega teavitati kõiki osalisi sellest, et India tootja kasutab standardkinnitusdetailide
tootmisel kattekihti „A”.
(46)     11. juuli 2012. aasta
ärakuulamisel palusid samad osalised komisjonil selgitada, kuidas on India
tootja eristanud standard- ja erikinnitusdetailide normaalväärtust. Komisjon
osutas, et seda tehti klientide nimede põhjal. Ent nagu tõendab kaubanduse
peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku esitatud protokoll, ütles
komisjon enne ärakuulamise lõppu, et ta peab seda küsimust selgitama, mida ta
ka tegi järgnevas, 13. juuli 2012. aasta teatises, mis saadeti
ärakuulamises osalenud osalistele ning lisati mittekonfidentsiaalsesse
toimikusse kõikidele huvitatud isikutele tutvumiseks. Nimetatud osaliste väide,
mille kohaselt oli komisjon öelnud, et „normaalväärtuse eristamine standard- ja
erikinnitusdetailide vahel teostati muu hulgas klientide nimede põhjal”,
ei ole seega täielik, sest nagu alljärgnevas põhjenduses on märgitud, esitati
selle küsimuse kohta rohkem teavet.
(47)     Seoses
standard- ja erikinnitusdetailide erinevusega on komisjoni 13. juuli 2012. aasta
teatises selgitatud, et „ei saa välistada, et autotööstus kasutab teatavatel
otstarvetel ka standardkinnitusdetaile”. Mõne osalise väitel leidis komisjon,
et autotööstuses kasutatavaid kinnitusdetaile võib käsitada ka standardkinnitusdetailidena.
Selline väide ei ole põhjendatud. Nagu asjaomases teatises on selgelt märgitud,
tegi komisjon sellise avalduse olukorras, kus tal puudus India tootja klientide
nimekiri. Ent nagu esialgse uurimise käigus kindlaks tehti ja nagu on
üksikasjalikumalt selgitatud allpool punktis 2.7, tellivad autotootjad
kvaliteediga seotud ja ärilistel põhjustel alati eriprojekti järgi kavandatud
kinnitusdetaile, et täita asjaomase tootmisharu suhtes kehtivate ISO
standardite nõudeid. Seepärast käsitavad kinnitusdetailide tootjad, seahulgas India
autotootjate veebisaitidel esitatud teabe kohaselt India tootjad, kõiki
autotööstusele toodetavaid kinnitusdetaile eritoodetena. Kuna India tootja
määratles kõik eritellimusel toodetud osad selgelt erikinnitusdetailidena,
leiab komisjon, et autotööstusele suunatud standardkinnitusdetaile ei lisatud
esialgse uurimise käigus esitatud standardkinnitusdetailide loetelusse.
(48)     Hiina kaubanduskoda ja üks
Hiina eksportiv tootja esitasid eespool kirjeldatuga sarnaseid väiteid seoses
autotööstusele suunatud kinnitusdetailide võimaliku lisamisega normaalväärtuse
hulka ning väitsid peale selle, et isegi need autotööstuse kinnitusdetailid,
mis ei ole valmistatud kliendi eritellimuse järgi, peavad ikkagi läbima
spetsiaalse kvaliteedikontrolli või tuleb nende puhul täita jälgitavusega
seotud nõudeid, mis muudavad need kallimaks, ning tavapäraselt tuleks neid
käsitada erikinnitusdetailidena. Nende väitel olid alusetud komisjoni
järeldused, mille kohaselt käsitati kõrgetasemelisteks rakendusteks kasutavaid
kinnitusdetaile, mida ei toodetud kasutaja jooniste järgi, sellele vaatamata
erikinnitusdetailidena, ning seepärast ei tegutsenud komisjon kooskõlas
algmääruse artikli 2 lõikega 10, rikkudes õiglase võrdluse põhimõtet.
Peale selle leidsid nad, et komisjoni järeldusi, mis põhinesid India tootja
tehtud eristusel, ei olnud kohapeal kontrollitud. Eespool kirjeldatut arvesse
võttes taotlesid nad komisjonilt standard- ja erikinnitusdetailide eristuse
läbivaatamist ja kui see ei ole võimalik, siis teistsuguse normaalväärtust
käsitleva andmekogumi kasutamist.
(49)     Komisjoni
arutluskäiku seoses standard- ja erikinnitusdetailide eristamisega on juba
tutvustatud eespool põhjenduses (47). Seoses väitega, et India tootja
eristust ei ole kontrollitud, siis kontrollis komisjon läbivaatamise teel mitu
korda müüginimekirju (st kontrollis põhjalikult müüginimekirjas sisalduvate
müügitehingute valimit, et veenduda nimekirja õigsuses) vastavalt tavapärastele
kontrollitavadele. Peale selle kontrolliti India tootja esitatud eristatud
müüginimekirja, võrreldes seda eristatud kategooriate keskmise hinnatasemega,
nagu on selgitatud nimetatud teatises. Seepärast ei ole põhjendatud väide, et
komisjon ei kontrollinud India tootja esitatud andmeid.
(50)     Lisaks on andmete usaldusväärsuse
piisav kinnitus ka kriteeriumid, mida India tootja kasutas erikinnitusdetailide
määratlemiseks, st asjaolu, et need on valmistatud tellija jooniste järgi, nagu
on märgitud eespool põhjenduses (47). Esialgses uurimises kohandas
komisjon juba normaalväärtust, et võtta arvesse India tootja kvaliteedikontrolli
etappe, mida valimisse kuulunud Hiina tootjad ei järginud. Nendel asjaoludel ei
pea komisjon vajalikuks kasutada teistsuguseid normaalväärtust käsitlevaid
andmekogumeid, nagu asjaomased osalised soovitasid. Lõpuks, nagu on märgitud
lõpliku määruse põhjenduses (89), ei soostunud ükski teine tootja muudest
võimalikest võrdlusriikidest, hoolimata komisjoni jõupingutustest, menetluses
koostööd tegema.
(51)     Seoses võrdlusriigi India
tootja andmete kasutamisega normaalväärtuse kindlaksmääramiseks väitis Euroopa
turustajate ühendus (EFDA), et selline meetod ei ole asjakohane, võttes arvesse
selle tootja tootevalikut, tootmismahtu, kliendiprofiili, turustamismeetodit ja
turupositsiooni, mis ei ole võrreldavad Hiina eksportivate tootjate olukorraga.
Peale selle väitis nimetatud ühendus, et Hiina hinnad on madalad, sest need kajastavad
standardtoodete suuremahulise tootmise eeliseid, kuna tegemist on
spetsialiseerunud ja tõhusate tootjatega. Lisaks taotles asjaomane ühendus
üksikasjalikumat teavet India tootja standardkinnitusdetailide hindade ja
tootmismahtude kohta. Lõpuks esitas EFDA Eurostati andmed kinnitamaks oma
väidet, mille kohaselt Hiina Rahvavabariigi ja India kahe konkreetse CN-koodi
alla kuuluva toote ekspordihindade võrdlus näitab, et kõnealuste toodete puhul
moodustab India eksport 4 % Hiina Rahvavabariigi ekspordist ning et India
ei ole asjaomase toote usaldusväärne eksporditurgudele tarnija.
(52)     Seoses võrdlusriigi India
tootja valimise asjakohasusega viidatakse eespool esitatud põhjenduse (49)
viimasele osale. Üldine väide, mille kohaselt Hiina ekspordihinnad kajastavad
suuremahulise tootmise eeliseid, ei olnud põhjendatud ega kvantifitseeritud
mõtestatud viisil, mis oleks läbivaatamise asjaomases etapis teostatud
analüüsile kaasa aidanud. Seoses taotlusega saada India tootja andmete kohta
lisateavet viidatakse põhjendusele (82), kus on käsitletud
konfidentsiaalsust. Väite puhul, et India eksport ei olnud võrreldav Hiina
Rahvavabariigi ekspordiga uurimisperioodi vältel ja pärast seda, loetakse
normaalväärtuse kindlaksmääramisel kooskõlas algmäärusega asjakohaseks India
omamaiseid hindu, mitte India ekspordihindu. Seepärast ei ole EFDA asjaomased
väited põhjendatud.
(53)     Seoses
India tootja kasutatud kattekihiga väljendasid Hiina kaubanduskoda ja üks Hiina
eksportiv tootja kahtlusi ning palusid komisjonil selgitada, mil viisil pakkus
konfidentsiaalne teave veenvaid tõendeid selle kohta, et India tootja müüs
omamaisel turul üksnes galvaanitud kinnitusdetaile. Kontrolli käigus esitas
India tootja tõendeid, mis võimaldasid komisjonil järeldada, et omamaiselt
müüdavad standardkinnitusdetailid on galvaanitud ja vastavad algsetes toote
kontrollnumbrites täpsustaud kattekihi liigile „A”. Sellistel asjaoludel leiab
komisjon, et toimikus sisalduvad tõendid on piisavad järeldamaks, et omamaisel
turul müüdavad standardkinnitusdetailid olid galvaanitud. Nagu on märgitud
põhjenduses (81), tehti sellega seoses kohandus kroomist tuleneva
erinevuse arvestamiseks.
2.5.        Pärast 5. juuli 2012. aasta
teabe avalikustamise teatist taotletud lisateave
(54)     Mõni
eksportiv tootja palus lisaselgitusi ja -teavet, et neil oleks võimalik
taotleda oma esialgses uurimises kehtestatud dumpingumarginaali kohandamist,
tuginedes järgmistele kaalutlustele:
(a)
normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud
tooteliikide omadused (CN-koodid, tugevusklass, standard- või eritoode);
(b)
lisateave India tootja müüdavate toodete omaduste
kohta, mida kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks;
(c)
selgitused põhjuste kohta, miks ei kasutatud
esialgsetes toote kontrollnumbrites sisalduvaid ülejäänud omadusi, ja
(d)
kohandused, mis tuleb teha füüsikaliste omaduste
erinevuste arvessevõtmiseks.
(55)     Seoses punktiga a eespool oli
koostööd tegeva India tootja müüdavate kinnitusdetailide tugevusklass kõikidele
osalistele saadetud küsimustikus kasutatud toote kontrollnumbrites sisalduva
tugevuse näitaja, nagu on märgitud 30. mail 2012 esitatud teatises. Tugevusklassi
kindlakstegemiseks kasutas India tootja müüginimekirjas toote kontrollnumbrite sama
asjakohast elementi, milles veenduti kohapealse kontrolli käigus.
(56)     Standard- ja erikinnitusdetailide
eristamist on selgitatud lõpliku määruse põhjenduses (54).
Erikinnitusdetaile toodetakse kliendi jooniste järgi. Standardkinnitusdetaile
toodetakse varudesse ja mitte vastavalt kindla kliendi täpsustustele. Vajadust
eristada koostööd tegeva India tootja toodetud standard- ja erikinnitusdetaile
on täielikult tunnistatud ning nagu on märgitud lõpliku määruse põhjendustes (51)
ja (54), põhines valimisse kuulunud Hiina tootjate ekspordihinna ja
normaalväärtuse võrdlus standardsetel kinnitusdetailidel.
(57)     Seoses punktis b tõstatatud
küsimustega ei ole konfidentsiaalsusest tulenevatel põhjustel võimalik
avalikustada India tootja müüdavate kruvide ja poltide täpseid mudelitüüpe. Ent
nagu eespool viidatud, tehti võrdlus sama kategooria – standard- või eritooted
– raames ning toote kontrollnumbrites täpsustatud tugevusklasside kaupa kaalu
põhiselt.
(58)     Seoses punktis b tõstatatud küsimustega
taotles jällegi mitu huvitatud isikut lisateavet kattekihi kohta. Esialgse
uurimise andmete täiendav analüüs näitas, et India omamaisel turul
standardtootena müüdavatel kinnitusdetailidel on põhikattekiht, st need on
galvaanitud. See teave esitati huvitatud isikute taotletud ärakuulamistel ja avalikustati
uuesti asjaomast teavet küsinud huvitatud isikutele ning lisati ka toimikusse
huvitatud isikutele tutvumiseks.
(59)     Kaks valimisse kuulunud
eksportivat tootjat taotlesid lisateavet seoses kohandustega, et võtta arvesse
kroomi kasutamist kattekihis. Nagu on selgitatud põhjenduses (81),
analüüsiti täiendavalt koostööd tegeva India tootja esitatud müügiandmeid,
mille tagajärjel kohandati normaalväärtust, et võtta arvesse kroomist
tulenevaid erinevusi. Samad kaks eksportivat tootjat palusid lähemalt
selgitada, kuidas määrati kindlaks koostööd tegeva India tootja omamaise müügi
kasumlikkus, kas tootmiskulud on esitatud toote kontrollnumbrite põhjal või on
kasutatud keskmisi kulusid ning kas normaalväärtus hõlmas toodete müümist
mõnele sidusettevõttele.
(60)     Kogu asjakohast teavet
normaalväärtuse kohta on käsitletud lõpliku määruse põhjenduses (94).
Täpsustatud on ka seda, et kasutatud on ainult omamaist müüki sõltumatutele
äriühingutele.
(61)     Hiljem väitsid kaks asjaomast
eksportivat tootjat, et neil on tõsiseid kahtlusi selle kohta, kas kasumlikkuse
ja tüüpilisuse kontrolli teostati nõuetekohaselt. Tüüpilisuse kontrollimise
puhul oli kõnealustel eksportivatel tootjatel täpsemalt kahtlusi seoses
sellega, kas India tootja omamaine müük moodustas läbivaadatud tooterühmades
rohkem kui 5 % nende ekspordimahust. Seoses tüüpilisuse kontrollimisega
leiti, et juhul, kui 5 % künnis ei olnud teatava tooteliigi puhul
täidetud, oli omamaise müügi maht sellele vaatamata nõuetekohase võrdluse
pakkumiseks piisav. Kasumlikkuse kontrollimise kohta kinnitati, et see teostati
tooteliikide põhjal.
(62)     Seoses eespool punktis c
tõstatatud küsimustega, st miks ei kasutatud normaalväärtuse ja ekspordihinna
võrdlemisel kõiki toote kontrollnumbrites esitatud omadusi, selgus uurimise
käigus, et kõik toote kontrollnumbrites esitatud omadused ei oleks
usaldusväärne näitaja. Esiteks seetõttu, et ei Hiina ega India ametiasutused
erista vaatlusaluse toote määratlemiseks kasutatavat kümmet CN-koodi nagu ELi
ametiasutused. Teiseks, nagu on selgitatud lõpliku määruse põhjenduses (48),
väitis mitu osalist, et Hiina eksportivate tootjate toodetud kinnitusdetailid
on standardtooted (vastupidavusklass peamiselt 4,8 ja 8,8 vahel), millel ei ole
tooraine, vastupidavuse, kattekihi või sertifitseerimise/ohutusega seotud
eriomadusi; mis on ette nähtud tavakasutuseks (mittekutsealaseks kasutamiseks
ja üldiseks turustamiseks), mitte kõrgtehnoloogiliseks kasutuseks, ning mis ei
vasta konkreetsete lõppkasutajate (nt auto-, keemia- või lennutööstus)
rangetele nõuetele.
(63)     Seoses eespool punktis d
tõstatatud küsimustega ei olnud vastuvõetavad sellised elemendid nagu „jälgitavus”,
ISO 9000 standardid, defektsete toodete osa ning muud kriteeriumid, näiteks „kõvadus,
painduvus, tugevus, löögikindlus, vastupidavus ja hõõrdetegur”, millele
juhtisid tähelepanu kaks teist eksportivat tootjat, sest asjaomased äriühingud
ei ole tõendanud, kuidas sellised elemendid mõjutavad normaalväärtuse ja
ekspordihinna võrreldavust.
(64)     Kuna puudub igasugune
konkreetne teave võrreldavuse väidetava puudulikkuse kohta, mida esialgse
uurimisega seotud huvitatud isikud lisaks esitatud soovitustele väitsid, ning
võttes arvesse täiendava teabe piiratud kättesaadavust muude tehniliste omaduste,
näiteks kattekihi kohta, jõuti esialgses uurimises järeldusele, et huvitatud
isikute endi rõhutatud põhitegurid ja -erinevused, eelkõige tugevusklass ning
asjaolu, kas tegemist on standard- või eritootega, on piisav alus, mille põhjal
normaalväärtust ja ekspordihindu võrrelda.
2.6.        Normaalväärtust käsitleva
teabe täiendav avalikustamine 11. juulil 2012
(65)     11. juulil 2012 avalikustas
komisjon täiendavalt normaalväärtuse uue liigituse, mida on kirjeldatud
eespool, ja dumpingumarginaalide kavandatud ümberarvutuse eespool selgitatud
alustel, ning palus esitada märkusi.
(66)     Nagu on märgitud põhjenduses (32),
esitas India tootja oma esialgses teabes omamaise müügi nimekirja ilma toote
kontrollnumbriteta. Müügitehinguid sai tuvastada üksnes artikli koodi (st igale
tootele kehtestatud sisekoodi) ja toodet kirjeldava tekstirea põhjal, näiteks:
 M8X1.25X16 FLANGE SCREW
(67)     Nagu on selgitatud lõpliku
määruse põhjendustes (48) kuni (57), oli India äriühingu omamaine müük
jaotatud standard- ja erikinnitusdetailide müügiks, milleks kasutati
põhjenduses (77) täpsustatud eristust. Selle tulemusel esitati omamaise
müügi nimekiri kahe toimikuna: standardtoodete omamaise müügi nimekirja ja
eritoodete omamaise müügi nimekirjana. Selliseid müügitehinguid, mida ei olnud
võimalik määratleda ei standard- ega eritoodete müügina, ei võetud
normaalväärtuse edasises arvutamises arvesse.
(68)     Ühtlasi selgus uurimise
käigus, et normaalväärtuse kindlakstegemiseks on vaja kasutada kinnitusdetaili
tugevusklassi. India äriühing määras kindlaks tugevusklassid kõikide standard-
ja eritoodete omamaise müügi nimekirja ridade kohta, mis esitati veerus
„Klass”, näidates ära tugevusklassi, näiteks:
 KIRJELDUS || KLASS
 M8X1.25X16 FLANGE SCREW || 8,8
(69)     Selle põhjal arvutati esialgne
normaalväärtus, kasutades standard- ja eritoodete eristust ning tugevusklassi,
nagu on kirjeldatud rakendamise läbivaatamist käsitleva teabe esmakordse avalikustamise
teates (30. mai 2012).
(70)     Nagu on märgitud põhjenduses (54),
palus mõni eksportiv tootja lisaselgitusi, viidates kinnitusdetailide
kattekihil, läbimõõdul ja pikkusel põhineva võrdluse puudumisele, ning väitis,
et see võib mõjutada algselt arvutatud normaalväärtuse taset.
(71)     Toote kontrollnumbrite
puudumisel analüüsiti iga tehingu tekstirea kirjeldust (olles koondanud sama
kirjeldusega tehingud), et teha kindlaks müüdud kinnitusdetailide läbimõõt ja
pikkus. Eespool esitatud näites tähistab M8 läbimõõtu ja 16 pikkust. Antud
juhul on seega kirjeldatud 8 mm läbimõõduga ja 16 mm pikkust kruvi. 1.25
osutab keerme sammule, mida vaatlusaluse toote liigitamiseks ei kasutatud.
(72)     Hiina eksportivate tootjate
kasutatud toote kontrollnumbrite puhul on asjaomased andmed esitatud mõnevõrra
erinevalt. Eespool kirjeldatud kruvi läbimõõtu ja pikkust oleks tähistatud „080016”.
(73)     Normaalväärtuse ja
ekspordihinna kokkulangevuse tagamiseks liigitas komisjon läbimõõdu ja pikkuse
kolme võrdsesse vahemikku, nagu on kirjeldatud 5. juuli 2012. aasta
teises teabe avalikustamise kirjas:
 Näitaja || Läbimõõt || Pikkus
 Väike || M4–M10 || 0–100 mm
 Keskmine || M12–M20 || 100–200 mm
 Suur || M22–M30 || 200–300 mm
(74)     Väike arv India tootja
müügitehinguid jäi väljapoole kõnealuseid vahemikke ning neid ei kasutatud
normaalväärtuse arvutamisel. Eespool kirjeldatud kruvi oleks läbivaadatud toote
kontrollnumbrite puhul seega tähistatud „GSS”: tugevusklass 8,8; väike
läbimõõt; lühike pikkus.
(75)     Eespool kirjeldatud näite
põhjal oli selge, et toodet kirjeldav tekstirida ei sisalda mingit teavet India
omamaise tootja kasutatud kattekihi kohta. Seepärast tutvuti uurimistoimikuga,
et leida tõendeid võimaliku kattekihi liigi kohta, mida India tootja omamaisel
turul müüdud standardkinnitusdetailidel kasutas. Toimikus sisalduv
konfidentsiaalne teave, mida kontrolliti India tootja valdustes, näitas, et
omamaisel turul müüdavate kinnitusdetailide puhul kasutati galvaanimist (toote
kontrollnumbrite põhjal liik „A”), ning see teave avalikustati kõikidele osalistele
5. juulil 2012.
2.7.        Märkused
11. juuli 2012. aasta teabe avalikustamise teatise kohta
(76)     Eespool nimetatud avalikustamisteatisele
vastas mitu eksportivat tootjat. Nende eksportivate tootjate taotlusel
korraldati ärakuulamine, mida juhatas kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise
eest vastutav ametnik, et jätkata dialoogi komisjoniga ning arutada asjaomaste
tootjate tõstatatud punkte. Eelkõige tõstatasid eksportivad tootjad järgmised
küsimused:
(a)
meetod, mille põhjal oli India tootja omamaises
müügis eristanud standard- ja eritooteid;
(b)
juhul kui mõnda autotööstusele müüdud
kinnitusdetaili käsitati standardkinnitusdetailina, oleks põhjendatud „oluline
kohandamine”;
(c)
normaalväärtuse kohandamine artikli 2 lõike 10
punkti b alusel, et võtta arvesse valtstraadi Indiasse importimisel
tasutud kaudseid makse;
(d)
kroom (VI) sisaldus standardkinnitusdetailide
kattekihis;
(e)
meetod, mida komisjon kasutas juhul, kui puudus
konkreetsetele eksporditehingutele vastav omamaine müük, ja
(f)
India tootja omamaise müügi tootekoodide
avalikustamine.
(77)     Seoses
punktiga a jagas India tootja omamaise müügi standard- ja eritoodete
müügiks, käsitades kliendi jooniste järgi toodetud kinnitusdetaile
erikinnitusdetailidena ja muud müüki, st tooteid, mis ei olnud valmistatud
konkreetsete või kliendilt saadud jooniste järgi, standardkinnitusdetailidena.
(78)     Seoses punktiga b ja nagu
on täpsustatud toimikusse lisatud 13. juuli 2012. aasta teatises, mis
saadeti nimetatud huvitatud isikutele pärast 11. juulil peetud
ärakuulamist, kinnitas komisjon, et nagu on märgitud eespool, viitab komisjon
klientide nimede puudumisel põhjendusele (47). Peale selle täheldab
komisjon, et Euroopa kinnitusdetailide tootjate ühendus on väitnud järgmist:
„kui Euroopas tellib klient – eriti autotööstusest pärit klient –
kinnitusdetaili, mis toodetakse joonise järgi, kuid mis ühtlasi vastab
täielikult rahvusvahelistele standarditele (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), käsitab
kinnitusdetaili tootja seda toodet igal juhul eritootena ja tuvastab selle
äriühingu siseklassifikatsioonis eritootena (…) niimoodi toimivad
kinnitusdetailide tootjad kõikjal maailmas, sealhulgas Indias”. Seega on komisjon
kindel, et esialgse uurimise järelduste tegemise ajal esitatud
standardkinnitusdetailide loetelu ei sisaldanud autotööstusele suunatud
standardkinnitusdetaile. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.
(79)     Seoses punktiga c
tõstatasid eksportivad tootjad ärakuulamisel küsimuse kohandamise kohta
algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel, et võtta arvesse valtstraadi
Indiasse importimisel tasutavaid tollimakse, mis sisalduvad normaalväärtuses,
kuid mitte Hiina ekspordihinnas. Esialgses uurimises valimisse kuulunud Hiina
äriühingud ostsid Hiinas toodetud valtstraati.
(80)     India tootja imporditud
tooraine suhtes kehtis põhitollimaks (5 % hinnatavast väärtusest) ja
tollimaksuga seotud haridusmaks (3 % põhitollimaksust pluss tasakaalustava
tollimaksu summa). Ent algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b
kohaselt saab sellist kohandamist kaudsete maksude arvessevõtmiseks taotleda
juhul, kui omamaiseks tarbimiseks ette nähtud samasuguse toote või selles
füüsiliselt sisalduvate materjalide eest tasutavaid impordimakse ei nõuta sisse
või need tagastatakse samasuguse toote Euroopa Liitu eksportimisel. Kuna ei ole
väidetud ega esitatud tõendeid selle kohta, et eespool nimetatud eksportivate
tootjate ekspordi puhul ei nõuta toorainelt (valtstraat) sisse impordimakse või
et sellised maksud tagastatakse, tuleb kõnealune väide tagasi lükata. Peale
selle ei võimaldata sellist kohandamist tavaliselt siis, kui asjaomane
eksportiv tootja hangib kogu oma tooraine omamaistelt tarnijatelt ega tasu
seetõttu mingeid impordimakse, nagu on tegemist käesoleva läbivaatamise puhul.
(81)     Seoses
punktiga d eespool näitavad esialgses uurimistoimikus esitatud tõendid, et
India omamaisel turul müüdud standardkinnitusdetailide tavapärane kattekiht
sisaldas kroomi (Cr3), mis langes seetõttu kokku toote
kontrollnumbrites esitatud määratlusega, mille kohaselt kattekihile ei ole
lisatud kroom (VI). Seepärast arvutati dumpingumarginaalid ümber, võttes
ekspordi poole peal arvesse kõige kallimat kroomi sisaldavat kattekihi liiki,
kohandamata seejuures ekspordihinda. Kaks eksportivat tootjat väitsid, et
kattekihiga seotud teave käsitles praegust olukorda, mitte uurimisperioodi
jooksul valitsenud olukorda. See ei vasta tõele. Esialgse
uurimise käigus teostatud kontrolli käigus saadi kinnitatud tõendeid, mis
näitasid, et kõik esialgse uurimisperioodi jooksul Indias omamaiselt müüdud
standardkinnitusdetailid olid galvaanitud.
(82)     Seoses
punktiga e eespool on leidnud kinnitust, et dumpingumarginaalide
arvutamisel lähtuti sellest, et vastava omamaise müügi puudumise korral jäeti
eksporditehingud dumpingu arvutamisest välja. Mõne osalise väitel puudus alus teatavate
eksporditehingute dumpingumarginaali arvutamisest väljajätmiseks. Kõikide
valimisse kuulunud Hiina eksportivate tootjate puhul leiti aga omamaise müügi
ja ekspordimüügi vahel märkimisväärseid kokkulangevusi, mis võimaldasid
õiglaselt kajastada eri osaliste müügitehinguid.
(83)     Seoses punktiga f eespool
väitsid Hiina kaubanduskoda ja üks Hiina eksportija, et India tootja ei
esitanud mõjuvaid põhjuseid, miks ta ei lubanud komisjonil avalikustada enda
omamaise müügi tootekoode käsitlevat eriteavet. Komisjon esitas mitme toimikule
lisatud teatise, kõikidele huvitatud isikutele kättesaadavaks tehtud teabe
avalikustamise teatise ning Hiina kaubanduskojale ja kõikidele asjaomase
taotluse esitanud Hiina eksportijatele ärakuulamiste tagamise kaudu võimalikult
palju teavet, järgides samas konfidentsiaalsuseeskirju. Mis puudutab taotlust
avalikustada India tootja tootekoodid, siis võimaldaks selle teabe avalikustamine
teistel osalistel piisavalt täpselt arvutada India tootja omamaiseid hindu,
mida tuleks konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks vältida. Kui komisjon jätab
konfidentsiaalse teabe kaitsmata, võib see kaasa tuua kahjunõudeid ja heidutada
uurimistes vabatahtlikult koostööd tegevaid võrdlusriikide äriühinguid.
Seepärast lükati kõnealune taotlus tagasi.
2.8.        Lõplikus määruses
normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud meetodites tehtud kohandused
(84)     Võttes arvesse väiteid, mille
Hiina eksportivad tootjad esitasid käesoleva läbivaatamise käigus seoses
tooteliikide määratlusega India toodete normaalväärtuse arvutamises ning mille
kohaselt olid lisaks standard- ja eritoodete eristamisele ning tugevusklassile
olulised ka sellised elemendid nagu läbimõõt, pikkus ja kattekiht, ning
järgnevaid ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul peetud
ärakuulamisi ja dialooge, vaadati India tootja andmed uuesti läbi.
(85)     Pärast nimetatud uut
läbivaatamist suutis komisjon teha kindlaks India omamaisel turul müüdavate
kinnitusdetailide läbimõõdu ja pikkuse. Selleks et kõnealuseid kinnitusdetaile
oleks võimalik õiglaselt võrrelda Hiina Rahvavabariigist eksporditud toodetega,
määrati nii läbimõõdu kui ka pikkuse puhul kindlaks vahemikud ning arvutati iga
vahemiku kohta normaalväärtus. Seda on selgitatud ka kahes teatises (5. ja
11. juuli 2012), mis tehti kättesaadavaks kõikidele huvitatud isikutele. Tänu
vahemikesse koondamisele, mille eesmärk oli eristada India tootja müüdava toote
põhiomadusi, võimaldas selline meetod õiglast võrdlust Hiina äriühingute
ekspordiga, mida huvitatud isikud taotlesid. Järgnevalt märkisid kaks
eksportivat tootjat, et neil ei olnud täielikku teavet, väites, et kuna liigitamine
ei olnud selge ega sobilik, ei olnud neil seetõttu piisavalt andmeid, et
taotleda kohandamist füüsikaliste erinevuste arvessevõtmiseks. Ent lisaks
nendele üldistele väidetele ei esitanud asjaomased kaks eksportivat tootjat
mingeid tõsiseltvõetavaid alternatiivseid ettepanekuid ega arvestatavaid tõendeid.
Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.
(86)     EFDA väitis, et läbimõõdu ja
pikkuse kasutamine ei kajasta tegelikkust, ning pakkus välja nende kahe
kriteeriumiga seotud alternatiivse võimaluse, mis nende arvates võimaldas
välistada teatavate toodete väljajätmise, samas sellist alternatiivset
lähenemist põhjendamata. Komisjoni kavandatud liigituse puhul ei jäetud välja
ühtegi tooteliiki (hõlmatud olid kõik läbimõõdu ja pikkuse võimalikud
kombinatsioonid) ja seega ei olnud võimalik asjaomast väidet lähemalt uurida.
(87)     Leiti, et kõik müüdud
standardkinnitusdetailid on galvaanitud, ja seega võeti normaalväärtuse
arvutamise aluseks kattekiht, mis vastab toote kontrollnumbrite koodile „A”.
Kui valimisse kuulunud Hiina eksportiv tootja ei eksportinud kattekihi liigile
„A” vastavaid kinnitusdetaile, kasutati lähimat kattekihi liiki, kohandamata
sealjuures ekspordihinda.
(88)     Tugevusklassi käsitlevaid
andmeid ning standard- ja eritoodete eristust ei muudetud.
(89)     Kaks eksportivat tootjat
taotlesid kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku
sekkumist, et uurida võrdlusriigi India tootja konfidentsiaalseid andmeid ja
esitada tagatised seoses tema omamaise müügi konfidentsiaalsusega, aga ka
seoses küsimustega, mis käsitlesid standardkinnitusdetailide kattekihti, kroomi
sisaldust kattekihis ning standardkinnitusdetailide pikkuse ja läbimõõduga
seotud teabe väljavõtet. Pärast võrdlusriigi India tootja konfidentsiaalsete
andmetega tutvumist selgitas ärakuulamise eest vastutav ametnik kahe eksportiva
tootja esitatud küsimusi. Ärakuulamise eest vastutava ametniku aruanne lisati
toimikusse huvitatud isikutele tutvumiseks.
(90)     Hoolimata eespool nimetatud
lisateabest, selgitustest, ärakuulamistest ja peetud dialoogist väitsid
teatavad osalised jätkuvalt, et neil puudus teave, mis võimaldaks neil taotleda
kohandusi õiglase võrdluse tagamiseks. Kooskõlas apellatsioonikogu nõuetega[6] esitas komisjon osalistele põhjalikku teavet normaalväärtuse
kindlakstegemiseks kasutatud tooterühmade kohta. Peale selle esitas komisjon
pikendatud ajavahemiku jooksul (30. mai 2012 kuni 19. juuli 2012)
teavet ning vastas kõikide osaliste tõstatatud küsimustele. Peale selle nähti
kõikidele osalistele ette täiendav 20-päevane ajavahemik lõplikult
avalikustatud teabe kohta märkuste esitamiseks.
(91)     Vastupidiselt
apellatsioonikogu aruandele väitsid samad osalised, et komisjon keeldus
avalikustamast teavet normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud India tootja
konkreetsete toodete kohta, esitamata selleks veenvaid põhjendusi. Dumpinguvastase
lepingu artikli 6 lõikes 5 on sätestatud, et uurimisasutused käsitavad
konfidentsiaalset teavet või konfidentsiaalselt esitatud teavet
konfidentsiaalsena. Käesoleval juhul esitas India tootja teavet omamaisel turul
müüdavate tooteliikide kohta konfidentsiaalselt ning asjaomane äriühing on
uuesti esitanud komisjonile konfidentsiaalse kohtlemise taotluse, mille
kohaselt ta peab asjaomast teavet endiselt rangelt konfidentsiaalseks, nagu on
viidatud põhjenduses (82). Ühtlasi väitsid kõnealused osalised, et komisjon
ei esitanud mõtestatud mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet India tootja esitatud
teabest, nagu aruannetega nõutakse. Ent nagu eespool esitatud põhjendustes
märgitud, esitas komisjon käimasoleva dialoogi käigus huvitatud isikutele
konfidentsiaalsuse piires India tootja kohta kogu asjakohase teabe, et neil
oleks võimalik oma huve kaitsta.
2.9.        Normaalväärtuse
kindlakstegemine Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate puhul:
normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdlus
(92)     Vastavalt eespool kirjeldatule
arvutati normaalväärtus ja võrreldi seda ekspordihinnaga. Hinnaerinevuste
kõrvaldamiseks kohandati ekspordihinda juhul, kui vaatlusaluste
kinnitusdetailide kattekihile oli lisatud kroom (VI). Sarnaselt esialgsele
uurimisele võrreldi neid kahte väärtust tehasest hankimise tasandil.
2.10.      Taotlused kohandamiseks toote
omaduste põhjal
(93)     Üks eksportiv tootja taotles
algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a alusel kohandamist, et
võtta arvesse vaatlusaluse toote mitmesuguste liikide (kuuskantkruvid,
puidukruvid, poldid) füüsikalisi erinevusi. Kuna täielikud normaalväärtust
käsitlevad andmed ei ole kõnealusele eksportivale tootjale konfidentsiaalsusega
seotud põhjustel kättesaadavad, tugines äriühing kinnitusdetailide eri liikide
hinnaerinevuste ulatuse tõendamiseks enda ekspordihindadele.
(94)     Esialgses uurimises eristati
normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel standard- ja erikinnitusdetaile,
nagu on märgitud lõpliku määruse põhjenduses (102), ning tehti kindlaks ka
tugevusklassid. Kuna võrdlusriigi tootja ei esitanud toote kontrollnumbrite
järgi liigitatud teavet, nagu talt paluti, ei kasutatud käesoleval juhul kõiki toote
kontrollnumbrites esitatud näitajaid. Ühe esialgsetes toote kontrollnumbrites
sisalduva elemendi eesmärk oli teha kindlaks kinnitusdetailide eri liigid
vastavalt sellele, millise CN-koodi alla need kuuluvad. Arvestades asjaolu, et
India tootja ei esitanud sellist teavet, ei olnud esialgses uurimises võimalik
seda elementi võrdlemisel kasutada.
(95)     Eksportiva tootja esitatud
teave viitas sellele, et põhjendatud võib olla kohandamine kinnitusdetailide
mitmesuguste liikide arvessevõtmiseks. Väljapakutud meetodid ei leitud aga
olevat asjakohased, sest nagu on selgitatud põhjenduses (34), ei esitanud
äriühing tooteliikide kohta algselt taotletud täpset CN-koodide kohast teavet.
Alternatiivse võimalusena kontrolliti liidu tootmisharu hinnaerinevusi liidu
turul, et teha kindlaks, kas eri liiki kinnitusdetailide vahel esineb
hinnaerinevusi. Liidu tootmisharu esitas täieliku teabe vastavalt toote kontrollnumbritele,
nagu seda algselt küsiti. Kõnealune kontroll kinnitas, et sõltuvalt
kinnitusdetailide liigist on hinnad ELi turul erinevad. Selle põhjal leiti
olevat asjakohane kohandada normaalväärtust, et selliseid erinevusi arvesse
võtta. Kohandamise alusena võeti liidu tootmisharu keskmiseks müügihinnaks
liidu turul „1” ning kõikidele üksikutele tooteliikidele määrati eraldi
väärtus, sõltuvalt nende hinna suhtest keskmisesse hinda. Seejärel kohaldati
neid väärtusi normaalväärtuse suhtes, mida kasutati kõikide eksportiva tootja
eksporditavate tooteliikidega võrdlemiseks.
(96)     Kuna kõnealuste kohandamiste
aluseks oli erinevate füüsikaliste omaduste turuväärtus ELi turul, leiti olevat
asjakohane kohandada samamoodi kõikide eksportivate tootjate dumpingumarginaalide
arvutamist.
(97)     Pärast üldist teavet
avalikustava dokumendi avaldamist väitsid masinate ja elektroonikatoodete
impordi ja ekspordi kaubanduskoda (CCME) ja üks Hiina eksportija, et komisjon
rikub jätkuvalt WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõiget 4 ning
artikli 6 lõikeid 2 ja 4, esitamata õigeaegselt teavet selle
kohta, mille põhjal võrreldi ekspordihinda ja normaalväärtust, ning palus
komisjonil avalikustada terviklik teave normaalväärtuse kindlakstegemiseks
kasutatud tooteliikide kohta, et täita oma kohustust pakkuda Hiina
eksportivatele tootjatele võimalust tagada oma huvide kaitsmine ja esitleda oma
juhtumit täieliku teabe põhjal ning tagada ekspordihindade ja normaalväärtuse
õiglane võrdlemine. Seepärast palusid nimetatud osalised komisjonil kontrollida
uuesti järgmist:
(a)
normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud
tooteliikide täielik avalikustamine;
(b)
selle tagamine, et Hiina eksportivate tootjate
toodetud standardkinnitusdetaile ei võrrelda selliste võrdlusriigi tootja
toodetud kinnitusdetailidega, mis on ette nähtud kasutamiseks kõrgetasemelistes
rakendustes;
(c)
esitada tõendeid selle kohta, kuidas põhjendada
kohandamistaotlusi;
(d)
esitada teavet selle kohta, kuidas on tehtud
teatavad kohandused, ja
(e)
ELi kohustus mitte jätta arvesse võtmata ühtegi eksporditehingut.
(98)     Seoses punktiga a leitakse, et
võttes arvesse 30. mai 2012. aasta, 11. juuli 2012. aasta
ja 13. juuli 2012. aasta teabe avalikustamise teatiste, 31. juulil
2012 saadetud üldist teavet avalikustava dokumendi ning eelkõige
põhjenduste (77) kuni (96) ja konsultatsiooniprotsessi käigus peetud
ärakuulamiste kaudu kättesaadavaks tehtud teavet, on huvitatud isikutele
avalikustatud kogu võimalik teave konfidentsiaalsust käsitlevate nõuete piires.

(99)     Seoses punktiga b, mis
käsitleb vajadust tagada, et Hiina eksportivate tootjate toodetud
standardkinnitusdetaile ei võrrelda selliste võrdlusriigi tootja toodetud
kinnitusdetailidega, mis on ette nähtud kasutamiseks kõrgetasemelistes
rakendustes, on seda aspekti käsitletud põhjenduses (78) eespool.
Igasuguste uute tõendite puudumisel ning üksnes nimetatud osaliste väidete
põhjal, mille kohaselt võidi kasutada muudeks kõrgetasemelisteks rakendusteks
kui autotööstusele ette nähtud kinnitusdetaile, on toimikus kättesaadav teave
komisjoni arvamuse kohaselt piisavalt usaldusväärne tagamaks, et asjaomase
Hiina eksportija ekspordihindadega võrdlemiseks kasutatud normaalväärtuse
kindlaksmääramine põhines ainult standardkinnitusdetailidel.
(100)   Seoses punktiga c ja väidetega,
mille kohaselt komisjon ei esitanud teavet selle kohta, kuidas Hiina
eksportijad võiksid põhjendada oma kohandamistaotlusi seoses selliste
elementidega nagu „jälgitavus”, ISO 9000 standardid, defektsete toodete osa
ning muud kriteeriumid, näiteks „kõvadus, painduvus, tugevus, löögikindlus,
vastupidavus ja hõõrdetegur” (vt põhjendus (63) eespool) ning
imporditollimaksudega seotud kuludega (vt põhjendused (79) ja (80) eespool),
teeb komisjon järgmised tähelepanekud. Esiteks tuletatakse meelde, et osalised
on juhtinud nendele elementidele tähelepanu ilma mingeid täpsemaid üksikasju
esitamata. Ärakuulamise eest vastutava ametniku 11. juulil 2012
korraldatud ärakuulamisel palus komisjon osalistel esitada eespool nimetatud
küsimuste kohta lisateavet, mida aga ei tehtud. Seoses taotlusega võtta
ekspordihindade kohandamisel arvesse valtstraadi Indiasse importimisel
kehtivaid tollimakse ja üldisemalt asjaolu, et Hiina eksportivatel tootjatel on
juurdepääs odavamale toorainele, selgitas komisjon põhjenduses (80)
üksikasjalikult põhjust, miks selline kohandamine ei ole vastuvõetav. Peale
selle, nagu on täpsustatud algse määruse põhjenduses (63), ei kajastanud
tähtsaimale toorainele – terasest valtstraadile – tehtavad kulutused oluliselt
turuväärtusi. Täheldati, et terasest valtstraadi hind oli omamaisel turul
märkimisväärselt madalam kui muudel turgudel. Seepärast ei saa kasutada
selliseid moonutatud hindu kohandamise alusena, nagu nimetatud osalised
taotlesid. Sellistel asjaoludel ei mõista komisjon, millist lisateavet oleks
Hiina kaubanduskoja ja eksportiva tootja seisukohast võimalik esitada, et kahte
kõnealust kohandamistaotlust täiendavalt põhjendada.
(101)   Seoses punktiga d tuletatakse
meelde, et teave, mis käsitleb „normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud
ELi tootjate tooteliike ja nende hinnatasemeid, aga ka sellest tulenevate
võrdlusriigi tootja normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud tooteliikide
kohandamiste mõju”, on konfidentsiaalne ning seda ei saa avalikustada. Hiina
kaubanduskoda ja üks Hiina eksportiv tootja palusid täiendavalt selgitada,
kuidas on teostatud kohandamine kattekihi erinevuste arvessevõtmiseks. Ent nagu
on viidatud põhjenduses (92) eespool, tuleb tähele panna, et komisjon
osutas konkreetse teabe avalikustamise dokumendis, milliseid eksporditud
tooteliike on kohandatud, võimaldades seega asjaomastel osalistel mõista,
kuidas kohandamine on teostatud.
(102)   Seoses punktiga e ja väidetava
vajadusega võtta WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 4
punkti 2 kohase õiglase hinnavõrdluse tagamiseks dumpingu arvutamisel
arvesse kõiki võrreldavaid eksporditehinguid märgib komisjon, et ta järgib
täpselt nimetatud osaliste palvet ja soovitusi kohandada dumpingumarginaalide
kindlakstegemiseks kasutatud normaalväärtust. Kasutatud meetodid, mida on
selgitatud põhjendustes (93) kuni (96) eespool, ning põhjused, miks
kindlakstehtud dumpingu mahtu väljendati protsendimäärana dumpingu mahu
arvutamises kasutatud eksporditehingutest, on kirjeldatud põhjendustes (107)
ja (108) allpool, on täielikus kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu
artikli 2 lõike 4 punktiga 2, milles on viidatud võrreldavatele
eksporditehingutele. Antud juhul on võrdluseks kasutatud kõiki võrreldavaid
tehinguid (tooteliikide kaupa). Seepärast oli mõistlik väljendada
kindlakstehtud dumpingu mahtu protsendimäärana nendest eksporditehingutest,
mida kasutati dumpingu mahu arvutamiseks.
(103)   Pärast üldise teabe
avalikustamist kordasid kaks Hiina eksportivat tootjat, et tuleb teha kohandusi
võtmaks arvesse väidetavaid erinevusi tooraine tarbimise tõhususes ning
tooraine paremat kättesaadavust, tõhusamat elektritarbimist ja madalamat
tootlikkust töötaja kohta. Tuletatakse meelde, et esialgses uurimises ei
võimaldatud ühelegi Hiina eksportivale tootjale turumajanduslikku kohtlemist
ning ei saa leida, et nende kulustruktuur kajastab selliseid turuväärtusi, mida
saaks kasutada kohandamise alusena, eelkõige seoses tooraine kättesaadavusega.
Peale selle tuleb märkida, et Hiina Rahvavabariigis kasutusel olevad
tootmisprotsessid leiti olevat võrreldavad India tootja protsessidega ning
väidetavad erinevused leiti olevat väga väikesed. Antud juhul tehti kindlaks,
et India tootja konkureerib India omamaisel turul mitme teise tootjaga ja tema
hinnad kajastavad täielikult omamaisel turul valitsevat olukorda. Nagu on
märgitud põhjenduses (41) eespool, tuli normaalväärtuse kindlakstegemiseks
kasutada toimivate turumajanduste tootjate kulusid ja hindu käsitlevaid
asendusandmeid.
(104)   Samad kaks Hiina eksportivat
tootjat väitsid, et läbimõõtu ja pikkust käsitlevate andmete vahemikesse koondamisel
ei peaks komisjon viitama vahemikele, vaid kasutama võrdluse teostamisel
pikkust ja läbimõõtu käsitlevaid tegelikke andmeid. Esiteks, nagu on märgitud
põhjenduses (70) eespool, leppis komisjon pärast 26. juunil 2012
korraldatud ärakuulamist samade osalistega kokku läbimõõdu ja pikkuse vahemike
kehtestamise, et võtta arvesse füüsikaliste omaduste mõju hindadele. Nimetatud
osalised ise viitasid mõnele võimalikule vahemikule, komisjon aga osutas
ärakuulamise jooksul, et väljapakutud vahemikud tuleks läbi vaadata tagamaks
kõikide eksporditud tooteliikide kokkusobitamine India tootja selliste
tooteliikidega, mis nendega lähedalt sarnanevad. Teiseks väitsid nimetatud
osalised näiteks 3. juulil 2012 peetud ärakuulamise jooksul korraldatud
esitluses, et läbimõõdul on väike mõju tooraine tarbimisele ühiku kohta.
Seepärast lükati see väide tagasi.
2.11.      Dumpingumarginaalid
(105)   Dumpingumarginaalid
kehtestati kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna
võrdluse põhjal.
(106)   Käesolevas läbivaatamises
käsitletud eksportiva tootja lõplik dumpingumarginaal, väljendatud protsendina
CIF-impordihinnast Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:
 Bulten Fasteners (China) Co., Ltd || 0,0 %
(107)   Läbivaadatud lõplikud dumpingumarginaalid,
väljendatud protsendina CIF-impordihinnast Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu
tasumist, on järgmised:
 Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja || Kehtiv dumpingumarginaal || Läbivaadatud dumpingumarginaal
 Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. || 69,9 % || 43,4 %
 Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. || 93,2 % || 63,7 %
 Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. || 74,5 % || 64,3 %
 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. || 105,3 % || 69,7 %
 Changshu City Standard Parts Factory ja Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. || 63,1 % || 38,3 %
 CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd || 0 % || 0 %
 Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd || 26,5 % || 22,9 %
 Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd || 0 % || 0 %
 Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad eksportivad tootjad || 78,1 % || 54,1 %
 Kõik teised äriühingud || 115,4 % || 74,1 %
(108)   Üks eksportiv tootja väitis, et
tema dumpingumarginaali arvutamisel tuleb dumpingu kogumahtu väljendada
protsendina kõikide eksporditehingute kogu CIF-hinnast, mitte protsendina
dumpingu arvutamisel kasutatud eksporditehingutest. Asjaomase äriühingu
arvamuse kohaselt eeldatakse vastasel korral dumpingut nende eksporditehingute
puhul, mida dumpingu kindlaksmääramisel ei kasutata.
(109)   Ekspordihinna ja
normaalväärtuse võrdlus tehti ainult nende Hiina eksportiva tootja eksporditud
tooteliikide kaalutud keskmise põhjal, millele vastavat tooteliiki tootis ja
müüs ka India tootja. Seda peeti kõnealuse eksportiva tootja võimaliku
dumpingutaseme kindlaksmääramisel kõige asjakohasemaks aluseks; kui kõiki muid
eksporditud tooteliike oleks püütud kokku sobitada India tootja väga sarnaste
tooteliikidega, oleks selle tulemus olnud ebatäpsed järeldused. Selle põhjal on
õige väljendada leitud dumpingu kogust protsendina nendest eksporditehingutest,
mida kasutati dumpingu koguse arvutamisel – seda järeldust peetakse tüüpiliseks
kõikide eksporditud tooteliikide puhul. Sama lähenemisviisi kasutati teiste
eksportivate tootjate dumpingumarginaalide arvutamisel.
3.           Liidu tootmisharu määratlus
(110)   Nagu on viidatud
algatamisteates, hindas komisjon uuesti liidu tootmisharu määratlust, et võtta
arvesse VLO aruannetes sisalduvaid soovitusi, mille kohaselt EL ei toiminud
kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikli 4 lõikega 1, jättes
liidu tootmisharu määratlusest välja need tootjad, kes ei soovinud valimis
osaleda, ning leides, et algmääruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud 25 %
künnis kajastab automaatselt „olulist osa” liidu vaatlusaluse toote
kogutoodangust. 15. juulil 2011 avaldatud apellatsioonikogu aruande
punktis 430 tunnistatakse, et „kinnitusdetailide tööstuse killustatud
olemus võis aga võimaldada sellist väikest osakaalu, kuna ulatuslikuma teabe
kogumine ei oleks teostatav, tingimusel et komisjoni tootmisharu määratlemise
protsessiga ei kaasnenud olulist moonutamise riski. […] piirates omamaise
tootmisharu määratluse tootjatega, kes soovisid valimis osaleda, jättis
komisjon välja asjakohast teavet esitanud tootjad” (rõhk lisatud). Viimati
nimetatud tootjad lisataksegi nüüd liidu tootmisharu määratlusse.
(111)   Esialgses uurimises leiti, et
valimis osalema nõustunud ja esialgses uurimises täielikku koostööd teinud
liidu tootjate toodang moodustas 27,0 % vaatlusaluse toote kogutoodangust
Euroopa Liidus. Seepärast leiti, et algmääruse artikli 4 lõike 1 ja
artikli 5 lõike 4 tähenduses moodustasid need äriühingud liidu
tootmisharu.
(112)   Pärast
VLO aruannete järelduste esitamist ning kehtivate dokumentide põhjal kõikidelt
sellistelt ELi tootjatelt, kes olid Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate
rauast või terasest kinnitusdetailide importi käsitleva dumpinguvastase
menetluse algatamise teate[7] punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtajaks endast
märku andnud, ning olenemata sellest, kas nad osutasid oma valmisolekule
valimis osaleda, tegi komisjon uue arvutuse, mille kohaselt liidu tootmisharu
moodustas tegelikult 36,3 % vaatlusaluse toote Euroopa Liidu 2006. aasta
kogutoodangust.
(113)   Olles liidu tootmisharu mõiste
läbi vaadanud, kontrollis komisjon, kas kõnealuse tootmisharu kinnitusdetailide
toodangu protsendimäär hinnangulisest kogutoodangust kajastas „olulist osa” WTO
dumpinguvastase lepingu artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(114)   Nagu on täpsustatud lõpliku määruse põhjenduses (112), tehti uurimisega
kindlaks, et liidus toodavad samasugust toodet paljud tootjad, hinnanguliselt
üle 300 peamiselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtja (VKE) ning mõni
suurem äriühing ja kontsern. Esialgse uurimise algatamise ajal võttis komisjon
ühendust kõikide selliste teadaolevate äriühingutega ning palus neil osaleda
uurimises ja esitada oma tegevuse kohta teatavaid andmeid. Esialgse uurimise
algatamise ajal avaldatud algatamisteates ega algatamise päeval kõikidele
teadaolevatele ELi tootjatele saadetud kaaskirjas ei viidatud asjaolule, et
koostööd mitte teha soovivate ELi tootjate esitatud teavet ei võeta arvesse.
(115)   Nagu märgitud, on enamik ELi
kinnitusdetailide tootjad väikesed, kui mitte mikroettevõtted (pereettevõtted),
kelle vahendid, sealhulgas finants- ja inimressursid on piiratud; kes ei ole
riigisiseste või ELi ühenduste liikmed, mis saaksid neid uurimise käigus
esindada, ning kellel VKEdele omaselt puuduvad vahendid kaubandusvaldkonnas
tegutsevate spetsialiseerunud juristide ja raamatupidajate kaasamiseks. Ühtlasi
on väikeettevõtetel tõsine mure seoses oma konfidentsiaalsete andmete
kaitsmisega sellistes uurimistes, mida nad aga peavad ülitähtsaks. Sellele
vaatamata andis suur arv tootjaid (kokku 63 ELi tootjat) endast märku ja esitas
küsitud teabe. Tuleb märkida, et selliste tootjate hulka kuulusid nii VKEd kui
ka suuremad äriühingud üle terve ELi. Eespool kirjeldatut ning asjaomase juhtumi
konkreetseid asjaolusid arvesse võttes võib neid tootjaid, kes esindavad 36,3 %
vaatlusaluse toote kogutoodangust ELis, käsitada kogu liidu tootmisharu olulise
osana, ja seetõttu vastavad nad WTO dumpinguvastase lepingu artikli 4
lõike 1 tähendusele. Kuna, nagu märgitud, andsid algatamise ajal esialgses
algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast märku kõik suuremad ELi
tootjad, võib peale selle käsitada esialgses uurimises valitud valimit tüüpilisena
isegi pärast veel 18 ELi tootja lisamist liidu tootmisharu määratlusse.
(116)   Hiina kaubanduskoda väitis, et
komisjon ei saa piirduda eespool põhjenduses (112) nimetatud tähtajaks
endast märku andnud ELi tootjatelt saadud andmete kasutamisega, sest teatavad
ELi tootjad võisid otsustada endast mitte märku anda, kuna nad ei soovinud
valimis osaleda ja teadsid seetõttu, et nende vastust ei võeta arvesse. Hiina
eksportijate ühendus palus komisjonil „alustada kogu valikumenetlust uuesti ja
võtta ühendust kõikide ELi tootjatega, viitamata asjaolule, et tootjad peavad
nõustuma valimis osalema”[8].
Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiti aga, et lõpliku valimi valikumenetluse
taasalustamiseks puudub vajadus, sest suurimad ELi tootjad andsid endast märku
algatamisetapis. Pärast teabe avalikustamist kordas Hiina kaubanduskoda oma
väidet, mille kohaselt ei saa välistada, et suur arv tootjaid ei vastanud
valimi moodustamiseks saadetud küsimustikule „just sel põhjusel, et nad
teadsid, et nende soovimatus valimis osaleda toob automaatselt kaasa nende
väljajätmise omamaisest tootmisharust”. Tuleb tähele panna, et esialgses
uurimises olid samu väiteid esitanud Hiina eksportivad tootjad ja Euroopa
importijad, kes vaidlesid vastu tootmisharu olemuse küsimusele. Nagu on
selgitatud lõpliku määruse põhjenduses (26), võttis komisjon pärast
menetluse algatamist ühendust märkimisväärse arvu liidu tootjatega, kellest
vastasid vaid üksikud. Tuleb märkida, et ei esitatud mingeid viiteid nende
võimaliku lõplikusse valimisse lisamise või sealt väljajätmise kohta.
Tegelikult ei olnud liidu tootjate võimalik valimine lõplikusse valimisse
oluline nende otsuse puhul anda endast menetluse käigus märku, sest selline
otsus oli motiveeritud muudest teguritest, nagu on rõhutatud põhjenduses (115)
eespool. Seepärast lükati tagasi komisjonile suunatud taotlus, mille kohaselt
komisjon peaks kahju hindamise uuesti teostama.
4.           Liidu tootmisharu olukord
(117)   Pärast aruannete avaldamist hinnati
eespool põhjenduses (114) määratletud liidu tootmisharu tasandil uuesti
esialgses uurimises kahju kohta tehtud järeldusi seoses toodangu,
tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamise, müügi, ühikuhinna, turuosa,
tööhõive ja tootlikkusega seotud suundumustega, st andmetega, mis koguti kuue
valimisse kuulunud tootja ning veel 57 tootja kohta, kes nüüd moodustasid
osa liidu tootmisharust. Seoses teiste ELi tootmisharu valimi puhul kindlaks tehtud
kahjunäitajatega võib märkida, et kuna teave varude, tasuvuse, rahavoogude,
investeeringute, investeeringutasuvuse, kapitali kaasamise võime ja töötasude
kohta pärineb kuue valimisse kuulunud tootja kontrollitud vastustest
küsimustikule, leidsid järeldused läbivaatamisel seega kinnitust.
4.1.        Toodang, tootmisvõimsus ja
tootmisvõimsuse rakendamine
(118)   Kogu kättesaadava teabe põhjal
(vt põhjendus (112)) oli liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja
tootmisvõimsuse rakendamise dünaamika järgmine:
 Liidu tootmisharu kokku || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || Uurimisperiood
 Tootmismaht (Mt) || 489 993 || 524 571 || 493 924 || 519 880 || 537 877
 Indeks || 100 || 107 || 100 || 106 || 110
 Tootmisvõimsus (Mt) || 859 766 || 881 454 || 902 741 || 919 485 || 944 817
 Indeks || 100 || 102 || 105 || 107 || 110
 Tootmisvõimsuse rakendamine (%) || 57 % || 60 % || 55 % || 57 % || 57 %
(119)   Hoolimata sellest, et nõudlus 2004. aastast
kuni uurimisperioodini märgatavalt kasvas (29 %), kõikus liidu tootmisharu
tootmismaht kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ning oli uurimisperioodil 9 %
suurem kui 2003. aastal võrreldes 6 % esialgse uurimise puhul, st
ikkagi märgatavalt väiksem kui nõudluse 29 % kasv.
(120)   Seoses tootmisvõimsuse ja
tootmisvõimsuse rakendamisega leidsid kinnitust esialgses uurimises tehtud
järeldused, kuigi lähtuti erinevast andmekogumist (vt lõpliku määruse
põhjendused (130) kuni (133)).
4.2.        Liidu müük, turuosa, kasv ja
keskmised ühikuhinnad
(121)   Järgmised andmed kajastavad
liidu tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele liidus (mahu ja väärtuse põhjal)
kogu kättesaadava teabe põhjal:
 Liidu tootmisharu kokku || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || Uurimisperiood
 Liidu tootmisharu müük liidus (tuhandetes eurodes) || 990 540 || 1 050 039 || 1 102 684 || 1 198 794 || 1 289 940
 Indeks || 100 || 106 || 111 || 121 || 130
 Liidu tootmisharu müük liidus (Mt) || 445 769 || 494 307 || 468 892 || 506 752 || 507 750
 Indeks || 100 || 111 || 105 || 114 || 114
 Liidu tootmisharu ühiku müügihind liidus (eurot/Mt) || 2 222 || 2 124 || 2 351 || 2 365 || 2 540
 Indeks || 100 || 96 || 106 || 106 || 114
 Liidu tootmisharu turuosa (Mt) || Ei kohaldata || 28 % || 27 % || 24 % || 22 %
 Indeks || Ei kohaldata || 100 || 96 || 86 || 80
(122)   Eespool toodud tabelis esitatud
läbivaadatud andmed kinnitavad lõpliku määruse põhjendustes (137) kuni (140)
kirjeldatud järeldusi sel määral, et kõik kahju suundumused leidsid kinnitust.
Erinevalt esialgses uurimises kindlaks tehtud 12 % kasvas liidu
tootmisharu müügimaht vaatlusalusel perioodil 14 % ning selle väärtus 30 %,
mitte 21 %. Tegelikult leiti suundumused olevat väga sarnased esialgses
uurimises kindlakstehtule. Müügimahu samasugune langus aastatel 2004–2005
kinnitab lõpliku määruse põhjenduses (139) esitatud järeldust, mille
kohaselt liidu tootmisharu ei suutnud ära kasutada liidu tarbimise suurenemist
ning seega vähenes liidu tootjate turuosa vähem kui kolme aasta jooksul 20 %.
4.3.        Tööhõive ja tootlikkus
(123)   Liidu tootmisharu tööhõive ja
tootlikkuse dünaamika oli järgmine:
 Liidu tootmisharu kokku || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || Uurimisperiood
 Töötajate arv || 7 530 || 8 340 || 8 559 || 8 549 || 8 581
 Indeks || 100 || 111 || 114 || 114 || 114
 Tootlikkus (megatonni töötaja kohta) || 65 || 63 || 58 || 61 || 63
 Indeks || 100 || 97 || 89 || 93 || 96
4.4.        Kahju kohta tehtud järeldused
(124)   Eespool
kirjeldatut arvesse võttes leidsid kinnitust lõpliku määruse põhjendustes (153)
kuni (161) esitatud järeldused.
5.           Dumpinguhinnaga impordi maht
(125)   Nagu on viidatud
algatamisteates, võttis komisjon arvesse VLO aruannete järeldusi, mille
kohaselt EL ei toiminud kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikli 3
lõigetega 1 ja 2 seoses dumpinguhinnaga impordi mahu arvestusega
kinnitusdetailide esialgses uurimises.
(126)   Sellest tulenevalt vaatas
komisjon oma kahjude hinnangu uuesti läbi, võttes arvesse asjaolu, et mõne eksportiva
tootja puhul leiti, et nad ei tegelenud uurimisperioodil dumpinguga.
Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise kohaselt ei tegelenud kaks Hiina
tootjat dumpinguga. Nagu on märgitud põhjenduses (105) eespool, leiti
käesoleva läbivaatamise käigus, et dumpinguga ei tegele veel üks eksportiv
tootja. Kõnealuse kolme eksportiva tootja impordi kogumaht jäi uurimisperioodil
vahemikku üksnes 0,01–0,40 % Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse
toote koguimpordist. Kahjuanalüüs seoses Hiina Rahvavabariigist pärit impordi
dünaamikaga, mis põhines dumpinguhinnaga impordi mahul (välja arvatud import, mille
puhul ei kehtinud dumpinguhind), näitab ebaolulisi muutusi lõpliku määruse
põhjenduses (121) kirjeldatud suundumustes.
 Allikas: Eurostat || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || Uurimisperiood
 Hiinast pärit impordi maht (Mt) || 216 085 || 295 227 || 387 783 || 485 435 || 577 811
 Indeks || 100 || 137 || 179 || 225 || 267
 Hiina turuosa || Ei kohaldata || 17 % || 22 % || 23 % || 25 %
6.           Põhjuslik seos – liidu
tootmisharu ekspordinäitajad
(127)   Nagu on viidatud
algatamisteates, hindas komisjon uuesti oma põhjusliku seose analüüsi, et võtta
arvesse aruannete järeldusi, mille kohaselt EL ei tegutsenud kooskõlas WTO
dumpinguvastase lepingu artikli 3 lõigetega 1 ja 5, võttes ELi
tootmisharu konkreetsete ekspordinäitajate asemel arvesse Eurostati üldisi
ekspordistatistika andmeid.
(128)   Liidu tootmisharu
ekspordinäitajaid on analüüsitud lõpliku määruse põhjenduses (175). Leiti,
et eksport kolmandatesse riikidesse moodustas 2006. aastal liidu
tootmisharu samasuguse toote tootmisest üksnes 11 %. Ent nagu on osutatud
VLO aruannetes, olid kasutatud andmed seotud Eurostati teabega kõikide liidu
tootjate ekspordi kohta, mitte liidu tootmisharu ekspordiga. Pärast VLO aruannete
avaldamist hindas komisjon uuesti oma põhjusliku seose analüüsi, uurides, kas uuesti
määratletud liidu tootmisharu ekspordinäitajad võiksid mõjutada tekkinud kahju.
Leiti, et uurimisperioodil moodustas eksport kolmandatesse riikidesse uuestimääratletud
liidu tootmisharu samasuguse toote tootmisest üksnes 3,7 %, mitte 11 %,
nagu on märgitud lõpliku määruse põhjenduses (175). Kõnealune eksport
kasvas 2003. aastast kuni uurimisperioodini ligikaudu 4 %. Peale
selle oli kõnealuse ekspordi hind järjepidevalt märkimisväärselt kõrgem
müügihindadest liidu turul.
 Liidu tootmisharu kokku || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || Uurimisperiood
 Vaatlusaluse toote liidu eksport ülejäänud riikidesse (Mt) || 19 599 || 23 613 || 21 098 || 20 967 || 20 400
 Indeks || 100 || 120 || 108 || 107 || 104
 Vaatlusaluse toote liidu eksport ülejäänud riikidesse (tuhandetes eurodes) || 47 261 || 55 657 || 52 958 || 58 831 || 55 477
 Indeks || 100 || 118 || 112 || 124 || 117
 Ühikuhind (eurot/Mt) || 2 411 || 2 357 || 2 510 || 2 806 || 2 719
(129)   Seega võib järeldada, et liidu
tootmisharu eksport kolmandatesse riikidesse ei põhjustanud olulist kahju.
Peale selle leidis kinnitust lõpliku määruse põhjenduses (184) tehtud
lõplik järeldus, et Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga import on
tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6
tähenduses.
7.           Konfidentsiaalse teabe
käsitlemine
(130)   Nagu on viidatud
algatamisteates, viis komisjon läbi järelduste uue hindamise, tuginedes
aruannetes tehtud otsustele, mille kohaselt EL ei tegutsenud kooskõlas WTO
dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõikega 5 ja lõike 5 punktiga 1
seoses konfidentsiaalse teabe käsitlemisega.
(131)   Pärast aruannete avaldamist palus
komisjon kahel asjaomasel liidu tootjal esitada asjakohaseid väiteid selle
kohta, miks konfidentsiaalsest teabest ei olnud võimalik koostada
mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet. Kaks kõnealust tootjat esitasid
mittekonfidentsiaalset lisateavet või selgitasid põhjuseid, miks teatava teabe
kohta ei olnud võimalik kokkuvõtet koostada. Asjaomaste tootjate poolt sel
viisil esitatud teave edastati kõikidele huvitatud isikutele. Üks Euroopa Liidu
tootjaid esindav ühendus väitis, et liidu kahe tootja esitatud teave oli
arusaamatu ning ei võimaldanud ristkontrollimist Eurostati avalikult
kättesaadavate andmetega. Seoses selle väitega märgitakse, et kuna kahe
asjaomase tootja esitatud andmed käsitlesid konkreetseid äriühinguid, ei ole
tõenäoline, et on olemas mingeid ristkontrollimist võimaldavaid avalikke allikaid.

(132)   Hiina kaubanduskoda ja EFDA
väitsid, et esitatud lisateave ei olnud täielik, kuna tabelites 22, 23 ja 32–34
puudusid jätkuvalt teatavad elemendid, ning seega ei olnud see kooskõlas
viisiga, kuidas VLO järeldusi oleks pidanud kohaldama. Pärast täiendava
mittekonfidentsiaalse teabe esitamist ei laekunud selle kohta mingeid muid
märkusi. Kuna tabelid 32–34 sisaldavad andmeid asjaomase äriühingu müügi
ja kulude kohta, esitati selle oma olemuselt konfidentsiaalse teabe kohta kokkuvõte,
et anda selle sisust teatav ülevaade, avalikustamata samas konfidentsiaalset
teavet. Ülejäänud teabe, mis väideti olevat puudu tabelites 22 (tarnitud
tooraine liigid ja ostetud tooraine maht) ja 23 (esitatud on ainult
indekseeritud arvandmed maksueelse kasumimarginaali kohta, ilma eraldi
andmeteta ELi-sisese ja sellest väljaspool toimunud müügi kohta), esitas
asjaomane liidu äriühing uuesti, et andmetest oleks võimalik nõuetekohaselt aru
saada, ning kõnealune vastus lisati toimikusse huvitatud isikutele tutvumiseks.
Kokkuvõttes leitakse, et aruannetes asjaomase küsimuse kohta esitatud soovitusi
on täiel määral järgitud.
(133)   Peale selle ei olnud EFDA
väitel võimalik liidu tootja esitatud tabeli 24 põhjal järeldada, et
asjaomasele äriühingule oleks tekitatud olulist kahju, sest tabel näitas
kasumi, rakendamise ja väljundi järjepidevat kasvu. Komisjon viis aga läbi uue
kahjude hindamise, võttes sealhulgas arvesse kuue valimisse kuulunud ELi tootja
andmeid, ning järeldas, et tekitatud on olulist kahju, nagu on kinnitatud
põhjenduses (124) eespool. Seepärast ei ole kõnealune väide põhjendatud.
(134)   Lõpuks, nagu on märgitud
algatamisteate punktis 6, avalikustas komisjon 30. mail 2012 pärast
WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõiget 5 ja artikli 6 lõike 5
punkti 1 käsitlevate järelduste avaldamist seoses konfidentsiaalse teabe
käsitlemisega Eurostati andmed kogu ELi kinnitusdetailide toodangu kohta
sellisel kujul, nagu need esialgu esitati.
8.           Muud soovitused ja otsused
(135)   Nagu teates on märgitud, kohustus
komisjon võtma arvesse kinnitusdetailide uurimises osalenud osaliste märkusi,
kes väidavad, et seoses turumajandusliku kohtlemisega tehtud järelduste
avaldamine on neid kahjustanud, või muid VLO soovitusi ja otsuseid. Vastavalt
VLO aruannetes seoses algmääruse artikli 9 lõikega 5 esitatud
soovitustele võimaldas komisjon individuaalset kohtlemist ühele äriühingule.
F. AVALIKUSTAMINE
(136)   Eespool nimetatud järeldustest
teavitati kõiki osalisi. Ühtlasi nähti neile pärast teabe avalikustamist ette
teatav aeg märkuste ja väidete esitamiseks. Pärast teabe avalikustamist laekus
mitu märkust.
(137)   Eelnevast järeldub, et 26. jaanuari
2009. aasta määrusega (EÜ) nr 91/2009 teatavate Hiina
Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide suhtes kehtestatud
dumpinguvastased meetmed tuleb säilitada ning Bulten Fasteners China impordi
suhtes tuleb kehtestada 0 % tollimaks.
G. JÄRELDUS
(138)   Eespool kirjeldatud uue
hindamise põhjal järeldatakse, et esialgses uurimises kindlaks tehtud kahjustav
dumping leidis kinnitust. Ühele eksportivale tootjale võimaldati aga
individuaalset kohtlemist kooskõlas VLO aruannetes sisalduvate soovitustega
algmääruse artikli 9 lõike 5 kohta. Seepärast tuleks lõpliku määruse
artikli 1 lõiget 2 vastavalt muuta. Nimetatud artiklit tuleks muuta
ka selleks, et võtta arvesse teatavate lõpliku määruse artikli 1 lõikes 2
esitatud tabelis loetletud äriühingute puhul arvutatud läbivaadatud
dumpinguvastaseid tollimakse, nagu on sätestatud allpool:
 Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja || Dumpingumarginaal || Kahjumarginaal || Lõplikud meetmed
 Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. || 43,4 % || 99,9 % || 43,4 %
 Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. || 63,7 % || 79,5 % || 63,7 %
 Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. || 64,3 % || 64,4 % || 64,3 %
 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. || 69,7 % || 78,3 % || 69,7 %
 Changshu City Standard Parts Factory ja Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. || 38,3 % || 65,3 % || 38,3 %
 CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd || 0,0 % || 0,3 % || 0,0 %
 Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd || 22,9 % || 133,2 % || 22,9 %
 Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 %
 Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad eksportivad tootjad || 54,1 % || 77,5 % || 54,1 %
 Kõik teised äriühingud || 74,1 % || 85,0 % || 74,1 %
ON VASTU VÕTNU KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Tabel, milles on esitatud määruse (EÜ) nr 91/2009
artikli 1 lõikes 2 loetletud äriühingute valmistatud toodete vaba
netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatavad lõplikud
dumpinguvastased tollimaksud, asendatakse järgmise tabeliga:
 Äriühing || Tollimaks (%) || TARICi lisakood
 Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai || 43,4 % || A924
 CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou || 0,0 % || A918
 Changshu City Standard Parts Factory ja Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu || 38,3 % || A919
 Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan || 22,9 % || A920
 Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan || 63,7 % || A921
 Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo || 64,3 % || A922
 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. Jiangshan || 69,7 % || A923
 Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai || 0,0 % || A925
 Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Peking || 0,0 % || A997
 I lisas loetletud äriühingud || 54,1 % || A928
 Kõik teised äriühingud || 74,1 % || A999
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa
Liidu Teatajas.
Käesoleva määrus on tervikuna siduv
ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 201, 26.7.2001, lk 10.
[2]               ELT L 29, 31.1.2009, lk 1.
[3]               WTO, apellatsioonikogu aruanne, AB-2011-2, WT/DS397/AB/R,
15. juuli 2011. WTO, hindamiskogu aruanne, WT/DS397/R, 3. detsember 2010.
[4]               ELT C 66, 6.3.2012, lk 29.
[5]               ELT C 160, 6.6.2012, lk 19.
[6]               Apellatsioonikogu aruanne, punkt 512, mille kohaselt
„artikli 2 lõikega 4 kohustatakse uurimisasutusi (…) vähemalt teavitama osalisi
hinnavõrdluses kasutatavatest tooterühmadest”.
[7]               ELT C 267, 9.11.2007,
lk 31.
[8]               „Ärakuulamine seoses Hiina Rahvavabariigist pärit
kinnitusdetailide impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete
läbivaatamisega”, ärakuulamise eest vastutava ametniku poolt Hiina
kinnitusdetailide ühingule (CCME) korraldatud ärakuulamine, 11. juuli 2012.