               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.6.2017
            COM(2017) 294 final
            2017/0125(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm eesmärgiga toetada Euroopa Liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet
            {SWD(2017) 228 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  President Junckeri 2014. aasta juulis avaldatud poliitilistes suunistes on Euroopa kaitsepoliitikat nimetatud ühe peamise poliitilise prioriteedina. Selles kontekstis tuleks silmas pidada ka asjaolu, et pärast aastakümneid püsinud rahu ja stabiilsust tuleb liidul nüüd toime tulla aina suureneva ebastabiilsuse ja uute esilekerkivate julgeolekuohtudega. Muutuv julgeolekukeskkond on selgelt näidanud, et me suudame liidu kodanike ja oma partnerite ootusi täita vaid siis, kui investeerime ühiselt julgeolekusektori arendamisse ja teeme kõikidel tasanditel koostööd. Selleks et Euroopa suudaks võtta oma kaitse eest suurema vastutuse, on äärmiselt oluline parandada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja edendada innovatsiooni.

                  Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi (edaspidi „programm“) loomist käsitleva ettepaneku eesmärk on tugevdada liidu kaitsetööstuse, sealhulgas küberkaitse konkurentsivõimet ja edendada innovatsiooni. Seda võiks peamiselt teha, aidates paremini rakendada kaitsealaste teadusuuringute tulemusi, soodustades ettevõtjate koostööd kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendamisel ning võimendades liikmesriikide jõupingutusi teha koostööd tagamaks, et Euroopa kaitsesektori tehnoloogiline ja tööstuslik baas vastaks täielikult praegustele ja tulevastele julgeolekuvajadustele. See aitaks lõppkokkuvõttes suurendada liidu strateegilist autonoomiat ja tema võimet koos partneritega tegutseda.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Komisjon võttis 2016. aasta novembris vastu Euroopa kaitsealase tegevuskava, milles on sätestatud meetmed Euroopa kaitsekoostöö süvendamiseks ja Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõime tugevdamiseks. Euroopa kaitsealase tegevuskava eesmärk on viia Euroopa kaitsesektori tehnoloogiline ja tööstuslik baas täielikult vastavusse praeguste ja tulevaste julgeolekuvajadustega. Euroopa Ülemkogu väljendas selle algatuse üle heameelt ja kutsus komisjoni üles esitama 2017. aasta esimesel poolel vastavad ettepanekud.

                  Üks Euroopa kaitsealase tegevuskava kesksetest ettepanekutest on ettepanek luua Euroopa Kaitsefond (edaspidi „fond“), et toetada ühisuuringutesse investeerimist ning kaitseotstarbelise varustuse ja kaitsetehnoloogia ühist arendamist. Fond koosneb kahest eraldiseisvast, kuid üksteist täiendavast vahendist – teadusuuringute ja kaitsevõime vahend –, millega kaetakse kogu kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise tsükkel alates teadusuuringutest kuni toodete turule laskmiseni.

                  Teadusuuringute vahendi raames juurutab komisjon hiljuti käivitatud ettevalmistava meetme abil mehhanisme, mille abil suunata liidu rahalisi vahendeid kaitsesektoris tehtavatesse ühisuuringutesse.

                  Programmi loomise ettepanekuga täiendatakse kaitsesektori ühisuuringute rahastamise algatusi ja tagatakse kaitsealaste teadusuuringute tulemuste edasiarendamine. Sellega antakse panus Euroopa kaitsetööstuse uuendus- ja konkurentsivõime suurendamisse.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Euroopa kaitsealane tegevuskava ja seega ka programm on täielikult kooskõlas liidu tasandil ühise välis- ja julgeolekupoliitika kontekstis tehtud algatustega. Eelkõige on see kooskõlas 2016. aasta üldise strateegia julgeoleku- ja kaitseküsimuste rakenduskavaga, millega on pandud alus ELi ambitsioonide uuele tasemele ja mille on koos kava täitmise meetmetega heaks kiitnud Euroopa Ülemkogu
                     1
                  . Programm on samuti seotud 2016. aasta juuli ELi-NATO ühisdeklaratsiooniga, millele on alla kirjutanud Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni president ja NATO peasekretär. Komisjon tagab programmi kooskõla ka muude julgeolekupoliitika meetmete, näiteks küberjulgeoleku strateegiaga.

                  Kavandatava programmiga toetatakse ettevõtjate koostööd toodete ja tehnoloogia arendamisel, võttes arvesse liikmesriikide vahel liidu tasandil liidu võimearendusplaani raames kokku lepitud kaitsevõime prioriteete. Sellega edendatakse seega liidu julgeoleku- ja kaitsehuve.

                  Kavandatavas programmis võetakse samuti arvesse seda, et meetmete rakendamine võiks toimuda alalise struktureeritud koostöö kontekstis. Selliselt rakendatavatele meetmetele on ette nähtud kõrgemad kaasrahastamise määrad ning lõppkokkuvõttes aidatakse programmiga seega suurendada osalust Euroopa kaitsealase koostöö kaugemale arenenud raamistikus.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Määruse eelnõus tehakse ettepanek liidu kaitsetööstust puudutavate meetmete kohta. Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 173. See on kooskõlas määruse eelnõu eesmärgiga, milleks on suurendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet, soodustades eri liikmesriikide ettevõtjate koostöö kaudu innovatsiooni ja tehnoloogiaarenduse tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist.

               •Subsidiaarsus

                  Kaitsealaste teadusuuringute, innovatsiooni ja tehnoloogiaarenduse tulemuste parema rakendamise soodustamine, võimendades selleks eri liikmesriikides asutatud ettevõtjate koostööd, on riikidevahelise iseloomuga meede. See mõjutab korraga rohkem kui ühte liikmesriiki ning seega ei saa üksikud liikmesriigid seda rahuldaval viisil rakendada.

                  Probleemid, millega liidu kaitsetööstus praegu kokku puutub, osutavad selgelt kooskõlastatud tegevuse vajadusele. Euroopa kaitsesektorisse voolab vähe investeeringuid ja selle tegevus toimub eri liikmesriikides paralleelselt, mis tähendab pidevat dubleerimist. Lisaks sellele paljastab pilguheit liidu riikide kaitsetööstusesse aina suuremad puudujäägid, vananenud tehnoloogia ja uute programmide, eelkõige koostööprogrammide puuduse.

                  Piiriülene koostöö võib aidata paremini saavutada mastaabisäästu, sest väheneks dubleerimine ning oleks võimalik arendada vajalikke tooteid ja vajalikku tehnoloogiat. Paraku on selline koostöö piiratud ja liikmesriikide koordineerimata siseriiklik poliitika kõnealuses valdkonnas
                     2
                   mõjutab negatiivselt liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet.

                  Liidu tasandi meetmetel on lisaväärtus, sest nendega soodustatakse positiivsete stiimulite abil koostööd kaitsetööstuse sektoris ning need on suunatud arendustapis olevatele projektidele, mida ei saa pelgalt riiklikul tasandil edukalt ellu viia nendega seonduvate kulude ja riskide tõttu.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel.

                  Liidu sekkumise proportsionaalsus on tagatud, sest keskendutakse valdkonnale, millel on sektori konkurentsivõimele tugevaim mõju, ehk siis rahalist toetust antakse arendusetapi meetmete rakendamiseks. Pidades silmas asjaolu, et arendusetapp tundub olevat üks riskantsemaid etappe ja seega üks suuremaid kitsaskohti projekti tehnoloogilise edenemise ahelas, aitab liit osaliselt katta kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendamise kulud eesmärgiga soodustada järgmiste ühiste arendusprojektide väljatöötamist.

                  Lisaks toetatakse rahaliselt ainult selliseid meetmeid, milles osalevad ettevõtjad on asutatud eri liikmesriikides, sest nendel meetmetel on selge väärtus piiriülese koostöö edendamisel.

                  Samal ajal ei vähendata ega piirata liidu sekkumisega mingil viisil riiklikul tasandil elluviidavate meetmete toetamist. Sellega pakutakse ainult lisastiimuleid, millega toetatakse teatavate meetmete elluviimist nende probleemseimas etapis, pakkudes liidu toetust seal, kus seda on kõige rohkem vaja.

               •Vahendi valik

                  Komisjon teeb ettepaneku võtta programmi loomiseks vastu määrus. See on sobivaim õiguslik vahend, sest ainult määrus, mille sätted on vahetult kohaldatavad, võimaldab tagada teatava ühetaolisuse, mida on tarvis sellise liidu rahastamisprogrammi loomiseks ja rakendamiseks, mille eesmärk on toetada konkreetset tööstussektorit kogu Euroopas.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Kõnealust konkreetset meedet hõlmavad või sellega seotud kehtivad õigusaktid puuduvad, sest seni ei ole tehtud muid liidu tasandi seadusandlikke algatusi, mille eesmärk oleks tugevdada kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja mis oleksid suunatud kaitsesektori meetmete toetamisele nende arendusetapis. Seetõttu ei ole varem toimunud ka järelhindamist ega toimivuse kontrolli.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ettepaneku koostamise ajal konsulteeriti liikmesriikidega korrapäraste kohtumiste raames. Konsulteeritud on ka muude sidusrühmadega, keda on nõuetekohaselt teavitatud komisjoni kavatsusest valmistada ette asjaomane seadusandlik ettepanek.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Euroopa Komisjon on tellinud ettevalmistava uuringu programmi võimaliku eelarve kohta. Uuringus käsitletakse kitsaskohti koostöö käivitamisel arendusprogrammide raames ja see sisaldab ideid, mida tasub arvesse võtta liidu optimaalse sekkumise saavutamiseks.

               •Mõjuhinnang

                  Ettepanek tugineb sellele lisatud komisjoni talituste töödokumendile, mis sisaldab vajalikke elemente analüüsimaks probleeme, mis pärsivad sektori konkurentsivõimet, ja hindamaks ettepaneku eeldatavat mõju. Kuna ettepanekuga on kiire ja võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. detsembri 2016. aasta kohtumisel esitatud üleskutset, et komisjon esitaks 2017. aasta esimesel poolaastal ettepanekud Euroopa Kaitsefondi loomise kohta ja näeks ette elemendi liikmesriikide poolt kokkulepitava võime ühiseks arendamiseks,
                     3
                   esitatakse käesolev komisjoni ettepanek ilma mõjuhinnanguta.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ettepanek ei ole õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi osa ega suurenda eeldatavasti halduskoormust.

               •Põhiõigused

                  Ettepanek on põhiõigustega täies kooskõlas.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepaneku mõju liidu eelarvele on kajastatud ettepanekule lisatud finantsselgituses ja vastavad kulud on võimalik katta olemasolevatest vahenditest.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Komisjon peaks korrapäraselt jälgima oma meetmete rakendamist, vaatama läbi oodatavate tulemuste saavutamiseks tehtud edusammud ning uurima koostoimet muude täiendavate liidu programmide või liidu kaasrahastatavate riiklike programmidega. Lisaks sellele nähakse ette, et komisjon võib vajaduse korral tellida ka sõltumatutelt välisekspertidelt hinnangu käesoleva programmi alusel rakendatavate meetmete mõju ja tulemuslikkuse kohta. Komisjon peaks koostama programmi hindamisaruande ning edastama selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Selles aruandes hinnatakse eelkõige edusamme, mida on tehtud ettepanekus sätestatud eesmärkide saavutamisel, ning analüüsitakse VKEde piiriülest osalust programmi alusel rahastatavates projektides ja nende osalust üleilmses väärtusahelas.

               Ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumendis tehakse ettepanek rakendada laiendatud järelevalve- ja hindamismeetmeid, mis põhineksid Euroopa kaitsesektoris tegutsevate mitmesuguste organisatsioonide seni kogutud ja avaldatud andmetel.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Programm koostatakse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 173 ning selle üldeesmärk on aidata kaasa liidu kaitsepoliitika konkurentsi- ja uuendusvõime suurendamisele, toetades meetmeid nende arendusetapis. Toetusesaajad on liidus asutatud ettevõtjad. Programm kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2020.

               Kavandatav sekkumine toimuks finantsabi kaudu. Programmi raames antaks finantsabi toetustena või siis rahastamisvahendite või avalike hangete kaudu. Täpsemalt toetataks programmiga kaitseotstarbeliste toodete, materiaalsete või immateriaalsete komponentide või tehnoloogia kavandamist, ühise tehnilise kirjelduse koostamist, prototüüpide loomist, katsetamist, kvalifitseerimist ja sertifitseerimist. Toetada võidakse ka uuringuid, teostatavushinnanguid ja muid tugimeetmeid. Toetus on suunatud meetmetele nende arendusetapis ning seda antakse nii uute toodete ja uue tehnoloogia arendamiseks kui ka olemasolevate toodete ja olemasoleva tehnoloogia uuendamiseks.

               Meede tuleks võtta vähemalt kahes liikmesriigis asutatud vähemalt kolme ettevõtja koostöös.

               Kavandatav rahastamismäär on piiratud 20 %-ga meetme kogukuludest. Ülejäänud kulude katmises peavad oma vahendite koondamise kaudu osalema liikmesriigid. Sektori konkurentsivõime toetamiseks kasutatakse liidu eelarvet, mille vahendite abil võimendatakse koostöö alustamiseks vajalikku liikmesriikide panust. Liidu vahendite kaudu soodustatakse koostööd ja loodetakse anda tõuge võimalike ühiste arendusprogrammide käivitamiseks. Kui toetusesaajad töötavad meetme välja alalise struktureeritud koostöö kontekstis, on neil õigus saada suuremat rahalist toetust. Toetatavate projektidega tuleks anda panus liikmesriikide vahel liidu tasandil liidu võimearendusplaani raames kokku lepitud kaitsevõime prioriteetide rakendamisse ning pidada vastavalt vajadusele silmas piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd. Projekte, mille rakendamiseks taotletakse programmist toetust, hinnatakse vastavalt toetuse andmise kriteeriumidele, mis hõlmavad panust kaitsesektori innovatsiooni ja tehnoloogia arendamisse, panust liidu julgeoleku- ja kaitsehuvide edendamisse, aidates kaitsetehnoloogia arendamise kaudu kaasa liikmesriikide vahel liidu tasandil kokku lepitud ühiste kaitsevõime prioriteetide rakendamisele, samuti meetme elujõulisust ning toetusesaajate võimet tõendada, et liikmesriigid on võtnud kohustuse lõpptoode või -tehnoloogia ühiselt ja koordineeritud viisil toota ja hankida, sealhulgas teha vajaduse korral ühishange.

               Komisjon vastutab programmi täitmise ja juhtimisstruktuuri eest, ent võib siiski kooskõlas finantsmääruse nõuetega usaldada osa eelarve täitmisest mõnele teisele üksusele. Teatav osa programmi kogueelarvest tuleks eraldada meetmetele, mis võimaldavad VKEde piiriülest osalemist.

               Programmi kavandatav eelarve oleks 500 miljonit eurot.

               2017/0125 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm eesmärgiga toetada Euroopa Liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 173,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  4
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  5
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               1)30. novembril 2016. aastal vastu võetud Euroopa kaitsealases tegevuskavas kohustus komisjon täiendama liikmesriikide ühiseid jõupingutusi julgeolekuprobleemidele reageerimiseks vajaliku kaitsevõime arendamisel, pakkuma nende jaoks finantsvõimendust ja neid konsolideerima ning soodustama konkurentsivõimelist ja uuenduslikku Euroopa kaitsetööstust. Eelkõige tegi komisjon ettepaneku luua ühisuuringutesse tehtavate investeeringute toetamiseks ning kaitseotstarbelise varustuse ja kaitsetehnoloogia ühiseks arendamiseks Euroopa Kaitsefond. Fondi kaudu toetataks koostööd kogu kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendustsükli jooksul.

               2)Selleks et aidata kaasa liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõime tugevdamisele, tuleks kehtestada Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm (edaspidi „programm“). Programmi eesmärk peaks olema edendada liidu kaitsetööstuse, sealhulgas küberkaitse konkurentsivõimet, toetades ettevõtjate koostööd kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendusetapis. Teadusuuringute ja tehnoloogiaetapile järgnevas arendusetapis tekib märkimisväärseid riske ja kulusid, mis takistavad teadusuuringute tulemuste edasist rakendamist ja kahjustavad liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet. Arendusetapi toetamise kaudu aidataks programmiga kaasa kaitsealaste teadusuuringute tulemuste paremale rakendamisele ning see omakorda aitaks kaotada teadusuuringute ja tootmise vahelise lõhe ja edendada kõiki innovatsioonivorme. Programmiga tuleks täiendada meetmeid, mida võetakse kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 182, ning sellega ei hõlmata kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia tootmist.

               3)Mastaabisäästu paremaks ärakasutamiseks kaitsetööstuses tuleks programmiga toetada ettevõtjate koostööd kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendamisel.

               4)Programm peaks hõlmama kaheaastast perioodi 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2020 ning programmi rakendamiseks nimetatud perioodil tuleks kindlaks määrata konkreetne summa.

               5)Programmi tuleks rakendada täielikus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012
                  6
               . Rahastamine võib toimuda eelkõige toetuste vormis. Vajaduse korral võib kasutada ka rahastamisvahendeid või korraldada avalikke hankeid.

               6)Komisjon võib usaldada osa programmi rakendamisest määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punktis c osutatud üksuste hooleks. Komisjon võib usaldada selle ülesande Euroopa Kaitseagentuuri hooleks, sest agentuuril on olemas vajalikud teadmised ja kogemused.

               7)Võttes arvesse sektori eripära, ei käivitata ühtegi koostööprojekti ettevõtjate vahel enne, kui liikmesriigid on andnud nõusoleku selliseid projekte toetada. Pärast seda, kui liidu tasandil on kindlaks määratud ühised kaitsevõime prioriteedid, ning võttes vajaduse korral arvesse piirkondliku tasandi koostööalgatusi, teevad liikmesriigid kindlaks sõjalised vajadused ja konsolideerivad neid ning koostavad projekti tehnilise kirjelduse. Nad võivad määrata ka projektijuhi, kelle ülesanne on juhtida koostööprojekti arendamisega seotud tööd.

               8)Juhul kui programmi raames toetatavat meedet haldab liikmesriikide määratud projektijuht, peaks komisjon enne rahastamiskõlbliku meetme rakendajale toetusmakse tegemist projektijuhti sellest teavitama, et viimane saaks tagada, et toetusesaajad peavad ajakavast kinni.

               9)Liidu rahaline toetus ei tohiks mõjutada toodete, varustuse või tehnoloogia eksporti ega liikmesriikide kaalutlusõigust seoses kaitseotstarbeliste toodete ekspordipoliitikaga. Liidu rahaline toetus ei tohiks mõjutada liikmesriikide kaitseotstarbeliste toodete ekspordipoliitikat.

               10)Kuna programmi eesmärk on toetada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet koostööprojektide arendusetapis esinevate riskide vähendamise kaudu, tuleks sellega toetada meetmeid, mis on seotud kaitseotstarbelise toote või kaitsetehnoloogia arendamisega, nimelt ühiste tehniliste kirjelduste koostamist, kavandamist, prototüüpide loomist, katsetamist, kvalifitseerimist ja sertifitseerimist, samuti teostatavusuuringute tegemist ja muid toetavaid meetmeid. See kehtib ka olemasolevate kaitseotstarbeliste toodete ja olemasoleva kaitsetehnoloogia uuendamismeetmete suhtes.

               11)Arvestades, et programmiga püütakse eelkõige soodustada eri liikmesriikide ettevõtjate koostööd, tuleks programmi alusel rahastamiskõlblikuks lugeda ainult sellised meetmed, mida võetakse vähemalt kahes eri liikmesriigis asuva vähemalt kolme ettevõtja koostöös.

               12)Piiriülest koostööd kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendamisel on sageli takistanud ühises tehnilises kirjelduses kokkuleppimisega seotud raskused. Ühise tehnilise kirjelduse puudumine või selle puudulikkus on muutnud arendustöö keerulisemaks ning põhjustanud arendusetapis viivitusi ja paisutanud kulusid. Ühises tehnilises kirjelduses kokkuleppele jõudmine peaks olema käesoleva programmi alusel antava liidu toetuse saamise eeltingimus. Meetmed, millega toetatakse ühise tehnilise kirjelduse koostamist, tuleks samuti lugeda programmi alusel rahastamiskõlblikuks.

               13)Kuna programmi eesmärk on suurendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tuleks toetuskõlblikuks lugeda ainult üksused, mis on asutatud liidus ja mis on liikmesriikide või nende kodanike tegeliku kontrolli all. Liidu ja selle liikmesriikide oluliste julgeolekuhuvide kaitse tagamiseks ei tohiks programmi alusel rahastatavate meetmete rakendajate ja nende alltöövõtjate kasutatav taristu ja vara ega nende kasutatavad rajatised ja ressursid asuda mitteliikmesriigi territooriumil.

               14)Rahastamiskõlblikud meetmed, mis on välja töötatud liidu institutsioonilises raamistikus toimuva alalise struktureeritud koostöö kontekstis, aitaksid järjepidevalt tugevdada eri liikmesriikide ettevõtjate koostööd ja seega otseselt täita programmi eesmärke. Sellistele projektidele tuleks ette näha kõrgem rahastamismäär.

               15)Juhul kui programmi alusel rahastamiskõlblikuks loetud meetme rakendamises soovib osaleda ettevõtjate konsortsium ja kui liidu rahalist abi antakse toetuse vormis, peaks konsortsium nimetama ühe oma liikmetest koordinaatoriks, kes on peamine kontaktisik suhetes komisjoniga.

               16)Innovatsiooni ja tehnoloogiaarenduse edendamine liidu kaitsetööstuses peaks toimuma viisil, mis on kooskõlas liidu julgeolekuhuvidega. Seega peaks üheks toetuse andmise kriteeriumiks olema meetme panus liidu julgeolekuhuvide kaitsesse ja liikmesriikide vahel kokku lepitud ühiste kaitsevõime prioriteetide rakendamisse. Ühised kaitsevõime prioriteedid määratakse liidus kindlaks võimearendusplaani kaudu. Asjaomaste prioriteetide rakendamist tugevdatud koostöös toetatakse veel muude liidu protsesside, näiteks kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ja alalise struktureeritud koostöö kaudu. Vajaduse korral võib arvesse võtta ka piirkondlikke või rahvusvahelisi koostööalgatusi, mis teenivad liidu julgeoleku- ja kaitsehuve, näiteks NATO kontekstis tehtud algatusi.

               17)Rahastatavate meetmete elujõulisuse tagamiseks tuleks üheks toetuse andmise kriteeriumiks lugeda liikmesriikide võetud kohustust meetme rahastamises tõhusalt osaleda.

               18)Selleks et tagada rahastatavate meetmete mõju Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõime suurendajana, peaksid need meetmed olema suunatud turule ja lähtuma nõudlusest. Seetõttu tuleks toetuse andmise kriteeriumina arvesse võtta asjaolu, et liikmesriigid on juba võtnud kohustuse lõpptoode või -tehnoloogia ühiselt ja võimaluse korral koordineeritud viisil toota ja hankida.

               19)Kui meede on seotud prototüübi loomisega, ei tohiks programmi alusel antav liidu rahaline abi ületada 20 % selle meetme rahastamiskõlblike kulude kogusummast, sest prototüübi loomine on sageli kõige kulukam tegevus arendusetapis. Muude arendusetapi meetmete rahastamiskõlblikud kulud tuleks seevastu katta täies ulatuses.

               20)Kuna liidu toetuse abil püütakse tugevdada sektori konkurentsivõimet ja seda antakse ainult arendusetapi meetmete rakendamiseks, ei tohiks komisjonil olla omandi- ja intellektuaalomandiõigusi rahastatavate meetmete abil arendatavate toodete või tehnoloogia suhtes. Toetusesaajad määravad kohaldatava intellektuaalomandiõiguste süsteemi kindlaks lepingus.

               21)Komisjon peaks kehtestama kooskõlas programmi eesmärkidega mitmeaastase tööprogrammi. Tööprogrammi koostamisel peaks komisjoni abistama liikmesriikide komitee (edaspidi „programmikomitee“). Pidades silmas liidu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) poliitikat, mis on ülimalt oluline majanduskasvu, innovatsiooni, töökohtade loomise ja sotsiaalse lõimumise tagamiseks liidus, ning asjaolu, et toetatavad meetmed eeldavad üldiselt riikidevahelist koostööd, on tähtis, et tööprogrammis võetakse arvesse ja võimaldatakse VKEde piiriülest osalust ning et sellise tegevuse toetamiseks nähakse ette kindel osa kogueelarvest.

               22)Euroopa Kaitseagentuurile antakse liikmesriikide komitees vaatleja staatus, sest agentuuril on kaitsesektoris vajalikud teadmised ja kogemused, mis võivad komitee töös kasuks tulla. Liikmesriikide komiteed peaks tema töös abistama ka Euroopa välisteenistus.

               23)Programmi alusel rahastatavate meetmete väljavalimiseks peaksid komisjon või määruse nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punktis c osutatud üksused korraldama määruses nr 966/2012 ette nähtud konkurentsipõhiseid projektikonkursse. Pärast esitatud projektide hindamist sõltumatute ekspertide abil valib komisjon välja programmi alusel rahastatavad meetmed. Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses tööprogrammi vastuvõtmise ja rakendamise ning väljavalitud meetmete rahastamiseks vajalike vahendite eraldamisega. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011
                  7
               .

               24)Eespool nimetatud rakendusaktide vastuvõtmiseks tuleks kasutada kontrollimenetlust, võttes arvesse nende suurt mõju alusakti rakendamisele.

               25)Programmi kehtivusaja lõpus peaks komisjon koostama rakendamisaruande, milles käsitletakse finantstegevust rahalise rakendamise tulemuste ja võimaluse korral ka mõju seisukohast. Selles aruandes tuleks samuti analüüsida VKEde piiriülest osalust programmi alusel rahastatavates projektides ning nende osalust üleilmses väärtusahelas,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga luuakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm (edaspidi „programm“) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2020.

               Artikkel 2

               Eesmärgid

               Programmil on järgmised eesmärgid:

               (a)tugevdada liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet, toetades meetmeid nende arendusetapis;

               (b)toetada ja võimendada ettevõtjate, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate koostööd tehnoloogia või toodete arendamisel kooskõlas liikmesriikide vahel liidu tasandil kokku lepitud ühiste kaitsevõime prioriteetidega;

               (c)soodustada kaitsealaste teadusuuringute tulemuste paremat rakendamist ning aidata kaotada teadusuuringute ja arendustegevuse vaheline lõhe.

               Artikkel 3

               Eelarve

               Programmi rakendamiseks aastatel 2019–2020 nähakse ette 500 miljonit eurot jooksevhindades.

               Artikkel 4

               Üldised rahastamissätted

               1.
                     Liidu rahalist abi võib anda määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ettenähtud rahastamisliikide kaudu ning eelkõige:

               a) toetustena;

               b) rahastamisvahendite kaudu;

               c) avalike hangete kaudu.

               2.
                     Käesoleva artikli lõikes 1 viidatud rahastamisliikide ning eelarve täitmise viisi valimisel lähtutakse sellest, kas nende kaudu on võimalik täita meetme konkreetseid eesmärke ja saada tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollimise kulusid, halduskoormust ja huvide konflikti tekkimise ohtu.

               3.
                     Nagu on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012, rakendab komisjon liidu rahalist abi kas otse või kaudselt, delegeerides eelarve täitmisega seotud ülesanded nimetatud määruse artikli 58 lõike 1 punktis c loetletud üksustele.

               4.
                     Juhul kui liikmesriigid on määranud projektijuhi, teeb komisjon rahastamiskõlbliku meetme rakendajale toetusmakse pärast seda, kui ta on projektijuhti sellest teavitanud.

               Artikkel 5

               Rahastamisvahendite liigid

               1.
                     Rahastamisvahendeid, mis on loodud kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 VIII jaotisega, võib kasutada selleks, et hõlbustada artikli 6 kohaseid meetmeid rakendavate üksuste juurdepääsu rahastamisele.

               2.
                     Kasutada võib järgmist liiki rahastamisvahendeid:

               a) omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringud;

               b) laenud või tagatised;

               c) riskijagamisvahendid.

               Artikkel 6

               Rahastamiskõlblikud meetmed

               1.Programmiga aidatakse rahastada meetmeid, mida toetusesaajad rakendavad arendusetapis, ning toetust antakse nii uute toodete ja uue tehnoloogia arendamiseks kui ka olemasolevate toodete ja olemasoleva tehnoloogia uuendamiseks, kui need arendus- või uuendusmeetmed hõlmavad:

               (a)kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või tehnoloogia kavandamist või kavandi aluseks oleva tehnilise kirjelduse koostamist;

               (b)kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või tehnoloogia prototüübi loomist. Prototüüp on toote või tehnoloogia mudel, mille abil on võimalik demonstreerida elemendi toimimist tegevuskeskkonnas;

               (c)kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või tehnoloogia katsetamist;

               (d)kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või tehnoloogia kvalifitseerimist. Kvalifitseerimine on kogu protsess, mille käigus tõendatakse, et kavandatud toode/komponent/tehnoloogia vastab kavandamisele kehtestatud nõuetele. Selle protsessi raames esitatakse objektiivseid tõendeid, millega näidatakse, et kavandamisele kehtestatud nõuded on täidetud;

               (e)kaitseotstarbelise toote või tehnoloogia sertifitseerimist. Sertifitseerimine on protsess, mille raames riigi ametiasutus tõendab, et toode/komponent/tehnoloogia vastab kohaldatavatele normidele;

               (f)uuringuid, näiteks teostatavusuuringuid ja muid kaasnevaid meetmeid.

               2.Meede võetakse vähemalt kahes eri liikmesriigis asutatud vähemalt kolme ettevõtja koostöös. Toetust saavad ettevõtjad ei tohi olla sama üksuse otsese või kaudse tegeliku kontrolli ega vastastikku üksteise tegeliku kontrolli all.

               3.Lõike 2 tähenduses on „tegelik kontroll“ suhe, mis põhineb õigustel, lepingutel või mis tahes muudel vahenditel, mis kas üksikult või koos ja vastavaid asjaolusid või õigusnorme arvestades annavad võimaluse ettevõtjat otseselt või kaudselt otsustavalt mõjutada, eelkõige tulenevalt:

               (a)õigusest osaliselt või täielikult kasutada ettevõtja vara;

               (b)õigustest või lepingutest, mis võimaldavad otsustavalt mõjutada ettevõtja organite koosseisu, hääletamist või otsuseid või mis võimaldavad muul viisil otsustavalt mõjutada ettevõtja äritegevuse juhtimist.

               4.Kui meede on seotud lõike 1 punktidega b–f, tuleb see võtta ühise tehnilise kirjelduse alusel.

               Artikkel 7

               Rahastamiskõlblikud üksused

               1.Toetusesaajad on ettevõtjad, mis on asutatud liidus ning millest üle 50 % kuulub liikmesriikidele ja/või nende kodanikele ja mis on artikli 6 lõike 3 tähenduses otse või kaudselt kas ühe või mitme vaheettevõtja kaudu nende tegeliku kontrolli all. Lisaks sellele ei tohi programmi alusel rahastatavates meetmetes osalevate ettevõtete, sealhulgas nende alltöövõtjate ja muude kolmandate isikute kasutatav taristu ja vara ega nende kasutatavad rajatised ja ressursid kogu meetme kestuse ajal asuda mitteliikmesriigi territooriumil.

               2.Kui lõikes 1 määratletud toetusesaaja töötab artiklis 6 määratletud meetme välja alalise struktureeritud koostöö kontekstis, on tal õigus saada selle meetme rakendamiseks suuremat rahalist toetust, nagu on ette nähtud artikli 11 lõikes 2.

               Artikkel 8

               Taotleja kinnitus

               Iga taotleja kinnitab kirjalikult, et ta on täielikult teadlik siseriiklikest ja liidu õigusaktidest ja -normidest, mida kohaldatakse kaitsesektoris toimuva tegevuse suhtes, ning et tema tegevus on nendega kooskõlas.

               Artikkel 9

               Konsortsium

               1.Kui liidu rahalist abi antakse toetuse vormis, peavad meetmes osaleda sooviva mis tahes konsortsiumi liikmed määrama enda seast ühe liikme koordinaatoriks, kelle nimi kantakse toetuslepingusse. Koordinaator on konsortsiumi liikmete peamine kontaktisik suhtlemisel komisjoniga või asjaomase rahastamisasutusega, kui toetuslepingus ei ole sätestatud teisiti või juhul, kui mõni konsortsiumi liige ei täida toetuslepingust tulenevaid kohustusi.

               2.Meetmes osaleva konsortsiumi liikmed sõlmivad sisekokkuleppe, milles määratakse kindlaks nende õigused ja kohustused meetme rakendamisel (kooskõlas toetuslepinguga), välja arvatud tööprogrammis või projektikonkursi kutses ettenähtud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

               Artikkel 10

               Toetuse andmise kriteeriumid

               Meetmeid, mille rahastamist programmi alusel taotletakse, hinnatakse järgmiste kumulatiivsete kriteeriumide alusel:

               (a)rakendamise tipptase;

               (b)panus kaitsesektori innovatsiooni ja tehnoloogia arendamisse ning selle kaudu liidu tööstusliku autonoomia suurendamisse kaitsetehnoloogia valdkonnas;

               (c)panus, mis antakse liidu julgeoleku- ja kaitsehuvide edendamisse, arendades kaitsetehnoloogiat ja aidates seeläbi kaasa liikmesriikide vahel liidu tasandil kokku lepitud ühiste kaitsevõime prioriteetide rakendamisele;

               (d)elujõulisus, mille tõendamiseks peavad toetusesaajad näitama, et meetme ülejäänud kulud kaetakse muude rahastamisvahendite abil, näiteks liikmesriikide panustest;

               (e)artikli 6 lõike 1 punktides b–e kirjeldatud meetmete korral nende panus Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimesse, mille tõendamiseks peavad toetusesaajad näitama, et liikmesriigid on võtnud kohustuse lõpptoode või -tehnoloogia ühiselt ja koordineeritud viisil toota ja hankida, sealhulgas teha vajaduse korral ühishange.

               Artikkel 11

               Rahastamismäärad

               1.Kui meede on seotud prototüübi loomisega, ei tohi programmi alusel antav liidu rahaline abi ületada 20 % selle meetme kogukuludest. Muudel juhtudel võidakse rahalise abiga katta ka meetme kogukulud.

               2.Meedet, mille on välja töötanud artikli 7 lõikes 2 osutatud toetusesaaja, võidakse toetada 10 protsendipunkti võrra suurema rahastamismääraga.

               Artikkel 12

               Omandi- ja intellektuaalomandiõigused

               Komisjonil ei ole meetme abil arendatud toodete või tehnoloogia suhtes omandi- ega intellektuaalomandiõigusi.

               Artikkel 13

               Tööprogramm

               1.Komisjon võtab programmi kestuse ajaks rakendusaktiga vastu mitmeaastase tööprogrammi. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Tööprogramm peab olema kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega.

               2.Tööprogrammis sätestatakse üksikasjalikult programmi alusel rahastatavate projektide kategooriad.

               3.Tööprogrammiga tagatakse, et piisav osa kogueelarvest suunatakse meetmetele, mis võimaldavad VKEde piiriülest osalemist.

               Artikkel 14

               Toetuse andmise menetlus

               1.Programmi rakendamisel korraldatakse liidu rahalise abi andmiseks konkurentsipõhised projektikonkursid kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/12
                  8
               .

               2.Projektikonkursi kutse avaldamise järel laekunud projekte hindab komisjon sõltumatute ekspertide abiga artiklis 10 loetletud toetuse andmise kriteeriumide alusel.

               3.Komisjon määrab pärast iga konkurssi rakendusaktiga kindlaks väljavalitud meetmete rakendamiseks antava rahalise abi. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

               Artikkel 15

               Aastased osamaksed

               Komisjon võib jaotada eelarvelised kulukohustused aastasteks osamakseteks.

               Artikkel 16

               Komitee

               1.Komisjoni abistab komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. Euroopa Kaitseagentuur kutsutakse osalema vaatlejana.

               2.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

               Artikkel 17

               Järelevalve ja aruandlus

               1.Komisjon jälgib korrapäraselt programmi rakendamist ja annab vastavalt määruse nr 966/2012 artikli 38 lõike 3 punktile e kord aastas aru tehtud edusammudest. Selleks kehtestab komisjon vajaliku järelevalvekorra.

               2.Liidu tulevaste poliitikameetmete tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamiseks koostab komisjon tagasiulatuva hindamisaruande ning saadab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruandes, mis põhineb liikmesriikide ja peamiste sidusrühmade asjaomastel konsultatsioonidel, hinnatakse edusamme, mida on tehtud artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamisel. Samuti analüüsitakse aruandes VKEde piiriülest osalust programmi raames rakendatud projektides ning nende osalust üleilmses väärtusahelas.

               Artikkel 18

               Liidu finantshuvide kaitse

               1.Komisjon võtab vajalikud meetmed tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse eest ennetavate meetmetega, tõhusate kontrollidega ning juhul, kui avastatakse eeskirjade eiramise juhtumeid, alusetult väljamakstud summade sissenõudmise, või kui see on asjakohane, tagastamisega, ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.

               2.Komisjonil ja kontrollikojal on õigus auditeerida või rahvusvaheliste organisatsioonide puhul kooskõlas asjaomaste organisatsioonidega saavutatud kokkulepetega kontrollida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kellele on tehtud käesoleva määruse alusel liidu vahenditest väljamakseid.

               3.Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013
                  9
                ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96
                  10
                sätetele ja menetlustele, et teha kindlaks, kas seoses käesoleva määruse alusel rahastatud toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või lepinguga on esinenud pettusi, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab liidu finantshuve.

               Artikkel 19

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm eesmärgiga toetada Euroopa Liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet.

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

                  Jaotis 02 – Siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd

                  Peatükk 02 07 – Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ☑ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  11

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Kaitsetööstus on Euroopa Liidu majanduse oluline osa ning Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi eesmärk on tugevdada kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet.

               1.4.2.Erieesmärgid

                  Erieesmärk nr 1

                  Soodustada kaitsetööstuse konkurentsivõimet.

                  Erieesmärk nr 2

                  Toetada ja võimendada ettevõtjate koostööd kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendamisel.

                  Erieesmärk nr 3

                  Kaotada teadusuuringute ja tootmise vaheline lõhe ja edendada kõiki innovatsioonivorme.

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Oodatavad tulemused

                  Programmi abil aidatakse kujundada liikmesriikide kaitsetööstuse esindajate seas koostööpõhist lähenemisviisi. ELi rahaline toetus peaks aitama rakendada hulga arendusprojekte, mida muidu ei oleks nende rahastamisvajaduste või nendega seotud tehnoloogiliste riskide tõttu alustatud, ning toetus peaks viima ka uute kaitsesektori arendustegevuse koostööprojektide väljatöötamiseni.

                  Tihedam koostöö peaks aitama vähendada tarbetut dubleerimist ja arendustöö hajutatust ning saavutada mastaabisäästu. Selle tulemusena väheneksid ühikukulud, millest saaksid kasu liikmesriigid ja millel oleks positiivne mõju ekspordile.

                  Oodatav mõju

                  Programmi alusel otse või kaudselt toetatavate kaitsesektori projektide arendamine peaks tooma kasu Euroopa majandusele. Uuringud on näidanud, et kaitsesektorisse tehtud investeeringutel on märkimisväärne mitmekordselt stimuleeriv mõju SKP-le, maksudele ja tööhõivele. See mõju on võrreldav teiste peamiste avaliku sektori kulutuste kategooriatega (transport, haridus, tervis). Kaitsesektori teadusuuringud ja arendustegevus on ka alus oluliste võrsefirmade asutamisele, mille tegevusest saavad kasu nii kaitse- kui ka tsiviilsektor.

                  Kaitsesektori tarneahel koosneb suuremalt jaolt VKEdest, eelkõige põhiliste süsteemiintegraatorite tarneahela kaudu. Aina hägusam piir kaitse- ja tsiviilsektori vahel võimaldab ka neil VKEdel, kes muidu kaitsesektori tegevuses ei osale, anda oma panuse elektroonika ja tarkvara valdkonnas.

                  Kaitseprojektid peaksid pikemas perspektiivis kaasa tooma rohkem töökohti ja paremaid oskusi.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Arvestades programmi rakendamise lühikest aega, hinnatakse selle tulemusi ja mõju tagasiulatuvalt programmi rakendamise lõppedes.

                  Komisjon tagab, et programmi rakendamise ülesande saanud üksus kehtestab programmi rakendamise jälgimiseks kasutatavad vajalikud näitajad. Need on:

                  – rakendatud koostööprojektide arv;

                  – rakendatud koostööprojektide koguväärtus ja nende kaasrahastamise tase;

                  – konsortsiumi liikmena osalenud ettevõtete arv ja suurus (et jälgida VKEde osalust);

                  – kaasatud liikmesriikide arv;

                  – programmi raames rakendatud projektidesse kaasatud VKEde arv.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Käesolevas ettepanekus sisalduvate ülesannete täitmiseks on tarvis sisekokkuleppe alusel luua konsortsium, millele on osutatud käesoleva määruse artiklis 9, ning üks konsortsiumi liige tuleb määrata koordinaatoriks.

                  Konsortsiumi liikmed peavad tõendama oma tehnilist suutlikkust juhtida tõhusalt nende hooleks usaldatud meetmete rakendamist, eelkõige pidades silmas programmi piiratud kestust (2 aastat).

                  Rakendaval organil peavad olema asjatundlikud tehnika-, finants- ja õigusvaldkonna eksperdid, kes aitavad valmistada ette toetust saavate projektide valikut, hallata nende järelmeetmeid, kontrollida edasiantud tegevust ja valmistada ette kvaliteetne aruandlus komisjoni juhtkonnale.

                  Ka komisjon peab värbama eksperdid, kes jälgiksid tähelepanelikult rakendava organi tööd.

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

                  ELi õigus tegutseda põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 173.

                  Kaitsetööstuse projekte juhitakse siseriiklikul tasandil ja nende projektide arendusetapp on kõige riskantsem. Euroopa kaitsesektorisse voolab vähe investeeringuid ja selle tegevus toimub eri liikmesriikides paralleelselt, mis tähendab pidevat dubleerimist. Lisaks sellele paljastab pilguheit ELi riikide kaitsetööstusesse aina suuremad puudujäägid, vananenud tehnoloogia ja uute programmide, eelkõige koostööprogrammide puuduse. Piiriülene koostöö võib aidata paremini saavutada mastaabisäästu, sest väheneks dubleerimine ning arendataks vajalikke tooteid ja vajalikku tehnoloogiat.

                  Üks põhjus, miks Euroopa kaitsetööstus on võrreldes rahvusvaheliste osalejatega ebasoodsas konkurentsiolukorras, on ka liikmesriikidevahelise koordineerimise ja ühtsuse puudumine. See on ühtlasi peamine kuluallikas riikide eelarvetes ja takistab oluliselt ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) rakendamist.

                  ELi tasandi meetmetel on lisaväärtus, sest nendega soodustatakse positiivsete stiimulite abil koostööd kaitsetööstuse sektoris ning need on suunatud kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendusetapis olevatele projektidele, mida ei saa riiklikul tasandil ellu viia nendega seonduvate kulude ja riskide tõttu.

                  Euroopa Liidu toetus võimaldab kaitsetööstusel eraldada vajalikke rahalisi vahendeid projektidele, mille elluviimine ei ole sageli ühe riigi võimuses: nende projektide laad ja kulud eeldavad riikidevahelist koostööd.

                  Määrusega õiguslikult nõutav ühine tehniline kirjeldus aitab liikmesriikidel ja nende kaitsetööstusel liikuda ühiste standardite ning seega ka parema ja tõhusama koostöö poole.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Sarnaste programmidena võib käsitada Euroopa Kaitseagentuuri katseprojekti ja kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistavat meedet: Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi juhtimise ja selle järelemeetmete kavandamisel kasutatakse nimetatud programmide rakendamisest ja eriti nende juhtimisest saadud kogemusi.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Võimalik on koostoime muude käimasolevate kaitsesektori projektidega (näiteks Euroopa Kaitseagentuuri ettevalmistava meetmega).

                  Koostoime on samuti võimalik Euroopa Komisjoni teiste direktoraatide tegevusega teadusuuringute ja innovatsiooni vallas. Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi toetusel rahastatavatel projektidel võib muu seas olla mõju ka transpordi, side ja energeetika valdkonnas.

                  On tähtis, et komisjon kooskõlastaks investeeringute tasuvuse maksimeerimiseks teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna programme.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2019–31.12.2020

               –☑ Finantsmõju avaldub ajavahemikul 1.1.2018–31.12.2023

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
                  12

               ◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻ komisjoni talituste, sealhulgas tema töötajate kaudu liidu delegatsioonides;

               –◻ rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ☑ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF);

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;

               –☑ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  Kaudset eelarve täitmist eelistatakse selleks, et muuta programm võimalikult paindlikuks, ent Euroopa Komisjonile antakse kõik vahendid programmi rakendamise ja rahaliste vahendite kasutamise kontrollimiseks ja jälgimiseks.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Kooskõlas Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi määruse artikliga 17 jälgib komisjon korrapäraselt programmi rakendamist ja annab kord aastas aru tehtud edusammudest, kontrollides finantstegevust ja hinnates saavutatud tulemusi.

                  Selleks kehtestab komisjon vajaliku järelevalvekorra tagamaks, et programmi rakendamise ülesande saanud üksuste, liikmesriikide või kolmandate isikute asjaomaseid andmeid kogutakse tõrgeteta ja usaldusväärselt.

                  Kaudse eelarve täitmise raames täidetava ülesande jaoks tagab komisjon, et delegeerimisleping ning volitatud üksuse ja väljavalitud toetusesaajate vahel allakirjutatud lepingud/kokkulepped sisaldaksid tõhusaid ja tulemuslikke järelevalve- ja aruandmismenetlusi.

                  Kogutud andmed peaksid võimaldama komisjonil anda edusammudest aru vastavalt määruse nr 966/2012 artikli 38 lõike 3 punktile e ja viidates käesoleva finantsselgituse punktis 1.4.2 osutatud erieesmärkidele.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Tuvastatud riskid

                  Tuvastatud on järgmised riskid:

                  Ajaline risk: ajakavaga seotud probleemid, viivitused rakendamisel

                  Juhtimisrisk: puudulik koostöö liikmesriikide ja/või riikide tööstuse vahel

                  Finantsrisk: probleemid kulude haldamisel, toetusraha madal kasutusmäär (viivitused), rahastamiskõlbmatud kulud jne

                  Tehniline risk: raskused konkreetse toote või tehnoloogia arendamisel, tehnilised probleemid, kehvem tõhususnäitaja

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Vahendeid hallatakse kaudselt delegeerimislepingu kaudu.

                  Enamik vahenditest eraldatakse toetustena (teine tasand).

                  Rakendav organ seostab need toetused kohustuslike perioodiliste aruannetega, mida toetusesaajad peavad esitama konsortsiumi koordinaatori kaudu (määruse artikkel 9).

                  Konsortsiumi koordinaatoriga alla kirjutatavas lepingus või kokkuleppes täpsustatakse konsortsiumi kohustused ja eelkõige komisjoni õigus oma rahalist toetust meetme rakendamata jätmise või puuduliku rakendamise või viivituse korral vähendada või selle andmine peatada või lõpetada.

                  Komisjon lepib delegeerimislepingu kaudu kokku aruandluse laadi ja aruannete esitamise sageduse:

                  – toetusesaajate kohustuslikud aruanded;

                  – kulude kontroll;

                  – osalemine korrapärastel järelevalvekoosolekutel (tehniline ja juhtimisalane järelevalve).

                  Vajaduse korral kasutatakse programmide rakendamise kontrollimiseks koosseisuväliste tehnikaekspertide abi. Kohapealsete kontrollide tulemuste põhjal tagab komisjon, et vajaduse korral kohandatakse algselt heakskiidetud rahalise toetuse suurust ja selle andmise tingimusi ning maksete ajakava.

                  Lisaks rakendatakse projekti kulude tähelepanelikuks jälgimiseks auditistrateegiat.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Vahendite kasutamise kontrollimiseks peaks piisama punktis 3.2.3.2 osutatud personalist.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed

                  Ettepaneku artiklis 18 selgitatakse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) pädevust korraldada juurdlusi käesoleva algatusega hõlmatud toimingute üle.

                  Käesoleva määruse alusel sõlmitavate lepingute, sealhulgas osalevate kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitavate lepingutega nähakse ette komisjoni või tema volitatud esindaja tehtav finantsjärelevalve ja -kontroll, samuti kontrollikoja või OLAFi auditid, mida tehakse vajaduse korral kohapeal.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute liik

                        Rahaline osalus

                        Liigendatud/liigendamata
                           13

                        EFTA riigid
                           14

                        Kandidaatriigid
                           15

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        Liigendatud

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        Liigendamata

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute liik

                        Rahaline osalus

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        02 07 01 – Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        02 01 04 05 – Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi toetuskulud

                        Liigendamata

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               Ettepanekuga ei suurendata mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) rubriigi 1a all kavandatud kogukulusid, sest Euroopa ühendamise rahastu, Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide, Maa seire Euroopa programmi ja ITERi programmi rahastamispaketti ning mittesihtotstarbelist varu vähendatakse, et rahastada Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmile ELi eelarvest antavat panust.

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi rahastamisallikad

                        2019

                        2020

                        Kokku

                        EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU, millest

                        145

                        32 02 01 01 – Energiasiseturu tõhusam integreerimine ning elektri- ja gaasivõrkude piiriülese koostalitlusvõime suurendamine
                        32 02 01 02 – Liidu energiavarustuskindluse suurendamine

                        32 02 01 03 – Säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamine

                        09 03 03 – Üleeuroopaliste digiteenuste taristute koosvõime, säästva kasutuselevõtu, toimimise ja ajakohastamise ning Euroopa tasandil koordineerimise edendamine

                        20

                        20

                        20

                        10

                        20

                        20

                        20

                        15

                        40

                        40

                        40

                        25

                        EUROOPA SATELLIITNAVIGATSIOONI PROGRAMMID (EGNOS ja Galileo),

                        millest

                        135

                        02 05 01 – Ülemaailmsete satelliitnavigatsioonil põhinevate teenuste ja infrastruktuuri (Galileo) väljaarendamine ja käikuandmine 2020. aastaks

                        80

                        50

                        130

                        02 05 02 – 2020. aastaks selliste satelliidipõhiste teenuste pakkumine, mis võimaldavad parandada GPS-süsteemi toimimist, kattes järk-järgult terve Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) piirkonna (EGNOS)

                        5

                        5

                        MAA SEIRE EUROOPA PROGRAMM, millest

                        15

                        02 06 01 – Kosmoseseirel ja kohapeal kogutud andmetel põhinevate operatiivteenuste osutamine (Copernicus)

                        10

                        5

                        15

                        RAHVUSVAHELINE KATSETERMOTUUMAREAKTOR (ITER), millest

                        80

                        32 05 01 02 – ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi arendamise Euroopa ühisettevõte — Fusion for Energy (F4E)

                        30

                        50

                        80

                        Mittesihtotstarbeline varu, millest

                        125

                        Mittesihtotstarbeline varu

                        55

                        70

                        125

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        1a

                        „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“

                        Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        KOKKU

                        •Tegevusassigneeringud

                        02 07 01

                        Kulukohustused

                        (1)

                        244,7

                        254,5

                        499,2

                        Maksed

                        (2)

                        146,7

                        201,5

                        100

                        51

                        p.m

                        499,2

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           16

                        02 01 04 05

                        (3)

                        0,3

                        0,5

                        0,8

                        Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3

                        245

                        255

                        500

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        147

                        202

                        100

                        51

                        p.m

                        500

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        244,7

                        254,5

                        499,2

                        Maksed

                        (5)

                        146,7

                        201,5

                        100

                        51

                        p.m

                        499,2

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        0,3

                        0,5

                        0,8

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+6

                        245

                        255

                        500

                        Maksed

                        =5+6

                        147

                        202

                        100

                        51

                        p.m

                        500

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+6

                        Maksed

                        =5+6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2018

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        KOKKU

                        Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat

                        •Inimressursid

                        0,966

                        0,985

                        1,005

                        2,956

                        •Muud halduskulud

                        0,199

                        0,249

                        0,249

                        0,697

                        Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        1,165

                        1,234

                        1,254

                        3,653

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        1,165

                        1,234

                        1,254

                        3,653

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2018

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        1,165

                        246,234

                        256,254

                        503,653

                        Maksed

                        1,165

                        148,234

                        203,254

                        100

                        51

                        503,653

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        2019

                        2020

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           17

                        Keskmine kulu

                        Ei

                        Kulu

                        Ei

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRGID
                           18

                        1 – Soodustada kaitsetööstuse konkurentsivõimet

                        2 – Toetada ja võimendada ettevõtjate koostööd kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendamisel

                        3 – Kaotada teadusuuringute ja tootmise vaheline lõhe ja edendada kõiki innovatsioonivorme.

                        - Väljund

                        2

                        244,7

                        1

                        254,5

                        3

                        499,2

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        2

                        244,7

                        1

                        254,5

                        3

                        499,2

                        KULUD KOKKU

                        2

                        244,7

                        1

                        254,5

                        3

                        499,2

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Kokkuvõte

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2018

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5

                        Inimressursid

                        0,966

                        0,985

                        1,005

                        2,956

                        Muud halduskulud

                        0,199

                        0,249

                        0,249

                        0,697

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku

                        1,165

                        1,234

                        1,254

                        3,653

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                           19

                        Inimressursid

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma

                        KOKKU

                        1,165

                        1,234

                        1,254

                        3,653

               Inimressurssidega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral lisaassigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        2018

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        •Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        02 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        7

                        7

                        7

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           20

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           21

                        - peakorteris

                        - delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

                        7

                        7

                        7

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Teha kindlaks vajadused ja kontseptuaalselt funktsionaalsed projektikavandid

                        Tagada andmete salastatus ning luua vajalikud konfidentsiaalse teabe käsitlemise süsteemid ja neid hallata

                        Tagada vajalike juriidiliste dokumentide koostamine ning valmistada ette mõjuhinnangud, programmiettepanekud ja komisjoni otsused

                        Tagada programmi usaldusväärne haldamine ja tööprogrammide ettevalmistamine

                        Toetada komisjoni projektide hindamisel ja toetuste määramisel

                        Tagada usaldusväärne finantsjärelevalve ja kulude analüüs

                        Jälgida meetme rakendamist ja analüüsida tehnilisi edusamme

                        Osaleda peamistel projektikoosolekutel

                        Anda juhtkonnale aru

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –◻
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –☑
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Ettepanekut rahastatakse konkreetsetelt eelarveridadelt:

                  02 05 01 – Ülemaailmsete satelliitnavigatsioonil põhinevate teenuste ja infrastruktuuri (Galileo) väljaarendamine ja käikuandmine 2020. aastaks

                  02 05 02 – 2020. aastaks selliste satelliidipõhiste teenuste pakkumine, mis võimaldavad parandada GPS-süsteemi toimimist, kattes järk-järgult terve Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) piirkonna (EGNOS)

                  02 06 01 – Kosmoseseirel ja kohapeal kogutud andmetel põhinevate operatiivteenuste osutamine (Copernicus)

                  32 05 01 02 – ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine – ITERi arendamise Euroopa ühisettevõte – Fusion for Energy (F4E)

                  32 02 01 01 – Energiasiseturu tõhusam integreerimine ning elektri- ja gaasivõrkude piiriülese koostalitlusvõime suurendamine

                  32 02 01 02 – Liidu energiavarustuskindluse suurendamine

                  32 02 01 03 – Säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamine

                  09 03 03 – Üleeuroopaliste digiteenuste taristute koosvõime, säästva kasutuselevõtu, toimimise ja ajakohastamise ning Euroopa tasandil koordineerimise edendamine

                  Mittesihtotstarbeline varu

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –☑ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –◻ Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –☑
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           22

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutamise meetod.

                     (1)
                  Välisasjade nõukogu 15. novembri 2016. aasta järeldused.

                     (2)
                  Palume vaadata ka määrusele lisatud komisjoni talituste töödokumendi lehekülge 12.

                     (3)
                  Välisasjade nõukogu 15. novembri 2016. aasta järeldused.

                     (4)
                  ELT C […], […], lk […].

                     (5)
                  ELT C […], […], lk […].

                     (6)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.

                     (8)
                  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

                     (9)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

                     (10)
                  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

                     (11)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (12)
                  Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil BudgWeb:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (13)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (14)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (15)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (16)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (17)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (nt rahastatavate üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (18)
                  Vastavalt punktile 1.4.2 „Erieesmärgid“

                     (19)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (20)
                  Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (21)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (22)
                  Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.