               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.3.2021
            COM(2021) 125 final
            2021/0065(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks rahvusvahelises teraviljanõukogus liidu nimel võetav seisukoht seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni 30. juunini 2023 pikendamise otsuse kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.1995. aasta teraviljakaubanduse konventsioon

               1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on edendada rahvusvahelist koostööd teraviljakaubanduse kõigis aspektides, aidata laiendada rahvusvahelist teraviljakaubandust ja tagada selles valdkonnas võimalikult vabad kaubavood. Samuti on konventsiooni eesmärk aidata võimalikult suures ulatuses kaasa rahvusvaheliste teraviljaturgude stabiilsuse saavutamisele kõigi liikmete huvides, suurendada maailmas toiduga kindlustatust ning tagada foorum, kus vahetatakse teraviljakaubandusega seotud teavet ja arutatakse liikmete sellealaseid mureküsimusi.

               Konventsioon jõustus 1. juulil 1995.

               Euroopa Liit on konventsiooniosaline
                  1
               .

               2.2.Rahvusvaheline teraviljanõukogu

               Rahvusvaheline teraviljanõukogu (edaspidi „teraviljanõukogu“) on valitsustevaheline organisatsioon, mis püüab saavutada konventsiooni artiklis 1 esitatud eesmärke. Eelkõige on teraviljanõukogu eesmärk

               ·edendada rahvusvahelist koostööd teraviljakaubanduse kõigis aspektides;

               ·aidata laiendada teraviljasektoris toimuvat rahvusvahelist kaubandust ning muuta see avatumaks ja õiglasemaks;

               ·aidata saavutada rahvusvahelise teraviljaturu stabiilsust, suurendada maailmas toiduga kindlustatust ja toetada selliste riikide arengut, mille majandus sõltub teravilja kaubanduslikust müügist.

               Neid eesmärke püütakse saavutada, muutes turgu läbipaistvamaks turul ja poliitikas toimunud muutuste kohta teabe vahetamise, nende muutuste analüüsimise ja sellealase konsulteerimise teel.

               Rahvusvahelises teraviljanõukogus on 30 liiget, sh paljud maailma suurimad teraviljatootjad ja -importijad. Peale Euroopa Liidu on liikmeteks muu hulgas Argentina, Austraalia, Kanada, Egiptus, India, Jaapan, Venemaa, Ukraina, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid. Liikmete hulgas ei ole Hiina ega Brasiilia.

               Teraviljanõukogu 30 liikmel on kokku 2000 häält.

               Liidul on 2020/2021. aastal
                  2
                eelarvemenetlustes (vt konventsiooni artikkel 11), st liikmete iga-aastaste osamaksete kindlaksmääramisel, 371 häält.

               Otsuste tegemiseks, st kui toimub hääletamine (vt konventsiooni artikkel 12), on antud 1000 häält 11-le eksportivale liikmele (sh 244 liidule) ja 1000 häält 19-le importivale liikmele. Tuleb toonitada, et põhimõtteliselt töötab teraviljanõukogu konsensuse alusel ja hääletatakse väga harva.

               Teraviljanõukogu koosolekutel esindab liitu komisjon. Liikmesriigid võivad osaleda teraviljanõukogu koosolekutel, eelkõige selle istungitel.

               2.3.Rahvusvahelise teraviljanõukogu kavandatav õigusakt

               Teraviljanõukogu 53. istungil 7. juunil 2021 on kavas võtta vastu otsus konventsiooni pikendamise kohta veel kaheks aastaks (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

               Kavandatava õigusakti (mis põhineb konventsiooni artiklil 33) eesmärk on võimaldada jätkata rahvusvahelise teraviljanõukogu tööd.

               Konventsiooni pikendamine hõlmab ajavahemikku 1. juuli 2021 – 30. juuni 2023.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

                  Euroopa Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni nõukogu otsusega 96/88/EÜ
                     3
                   kehtivusega kuni 30. juunini 1998 ja pärast seda on selle kehtivust korrapäraselt pikendatud. Kooskõlas konventsiooni artikliga 33 pikendatakse konventsiooni iga kord kuni kaheks aastaks. Viimati pikendati konventsiooni teraviljanõukogu otsusega 2019. aasta juunis ja see jääb jõusse 30. juunini 2021.

                  Euroopa Liit on alati olnud rahvusvahelise teraviljanõukogu aktiivne liige ja konventsiooni edasine pikendamine kuni kaheks aastaks on liidu huvides. Liit on suur teraviljatootja ning juhtiv nisu- ja odraeksportija, aga ka suurim maisimportija.

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile nõukogu luba hääletada liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus selle poolt, et konventsiooni pikendatakse 30. juunini 2023. Ametlik konventsiooni pikendamise otsus on kavas vastu võtta teraviljanõukogu 53. istungil, mis toimub arvatavasti videokonverentsi teel 7. juunil 2021.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud otsuste vastuvõtmine, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  4
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Rahvusvahelise teraviljanõukogu kavandatava õigusaktiga pikendatakse konventsiooni (mis on liidu jaoks siduv rahvusvaheline lepe) kehtivusaega. Seega on kavandatav õigusakt õigusliku toimega.

               Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud põllumajandustoodetega kauplemisega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna rahvusvahelise teraviljanõukogu õigusaktiga pikendatakse konventsiooni kestust, on asjakohane avaldada vastav nõukogu otsus pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0065 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) nõukogu otsusega 96/88/EÜ
                  5
                ja konventsioon jõustus 1. juulil 1995. Konventsioon sõlmiti kolmeks aastaks.

               (2)Konventsiooni artikli 33 kohaselt võib rahvusvaheline teraviljanõukogu pikendada konventsiooni järjestikuste kuni kahe aasta pikkuste ajavahemike kaupa. Alates selle sõlmimisest on konventsiooni korrapäraselt pikendatud kahe aasta kaupa. Viimati pikendati konventsiooni rahvusvahelise teraviljanõukogu 10. juuni 2019. aasta otsusega
                  6
                ja see jääb jõusse 30. juunini 2021.

               (3)Teraviljanõukogu 53. istungil 7. juunil 2021 on kavas teha otsus konventsiooni pikendamise kohta veel kuni kaheks aastaks, alates 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2023.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks rahvusvahelise teraviljanõukogu 53. istungil liidu nimel võetav seisukoht, sest konventsiooni pikendamine on liidu huvides,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht rahvusvahelise teraviljanõukogu 53. istungil on hääletada 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamise poolt veel kuni kaheks aastaks, alates 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2023.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        FinancSt/10/
                           PSH/pl/914809

                        6.221.2022.1

                        KUUPÄEV: 18.1.2021

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:

                        14 20 03 06 Rahvusvahelised põllumajanduskokkulepped

                        ASSIGNEERINGUD:

                        B2021 6 300 000 eurot

                        2.

                        PEALKIRI:

                        Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus võetav seisukoht seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni kehtivusaja pikendamisega

                        3.

                        ÕIGUSLIK ALUS: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

                        4.

                        EESMÄRGID:

                        Kehtiva teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamine veel kaheks aastaks (1.7.2021–30.6.2023).

                        5.

                        FINANTSMÕJU

                        12-KUULINE PERIOOD

                           (miljonit eurot)

                        JOOKSEV EELARVEAASTA

                        2021

                        (miljonit eurot)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA

                        2022

                        (miljonit eurot)

                        5.0

                        KULUD

                        -
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TOETUSED/SEKKUMISED)

                        -
                              RIIGIASUTUSED

                        -
                              MUU

                        0,42

                        0,39

                        5.1

                        TULUD

                        -
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        -
                              RIIGISISESED

                        2023

                        5.0.1

                        KAVANDATUD KULUD

                        -

                        5.1.1

                        KAVANDATUD TULUD

                        5.2

                        ARVUTAMISMEETOD: põhineb prognoosidel ELi hinnangulise häälte arvu kohta (igal aastal erinev), hääle kohta hinnanguliselt makstaval summal naelsterlingites.

                        6.0

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        JAH

                        6.1

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        -

                        6.2

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                        -

                        6.3

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        JAH

                        MÄRKUSED

                        Tegelikult makstav summa võib erineda sõltuvalt ELile antud häälte lõplikust arvust, hääle kohta makstavast summast naelsterlingites ning euro ja naelsterlingi vahetuskursist.

                     (1)

                        EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47.

                     (2)

                        Teraviljanõukogu töö aluseks on eelarveaasta, mis kestab 1. juulist 30. juunini.

                     (3)

                        EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47.

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 63 ja 64.

                     (5)

                        Nõukogu 19. detsembri 1995. aasta otsus 96/88/EÜ teraviljakaubanduse ja toiduabi konventsioonide (mis moodustavad 1995. aasta rahvusvahelise teraviljalepingu) Euroopa Ühenduse poolt heakskiitmise kohta (EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47).

                     (6)

                        Nõukogu 17. mai 2019. aasta otsus (EL) 2019/813, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus võetav seisukoht seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni kehtivusaja pikendamisega (ELT L 133, 21.5.2019, lk 19).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,10.5.2021
            COM(2021) 230 final
            2021/0117(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel 22. aprilli 2002. aasta Euroopa-Vahemere piirkonna kokkuleppega (millega kehtestatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline assotsiatsioon) loodud assotsiatsiooninõukogus

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ELi-Alžeeria assotsiatsiooninõukogus võetav seisukoht seoses assotsieerimislepingu osaliste vahelise vaidluse lahendamist käsitleva otsuse kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               Käesolev ettepanek käsitleb 22. aprilli 2002. aasta Euroopa-Vahemere piirkonna kokkulepet, millega kehtestatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline assotsiatsioon (edaspidi „assotsieerimisleping“). Leping jõustus 1. septembril 2005.

               Assotsiatsiooninõukogu loodi assotsieerimislepingu artikli 92 esimese lõiguga kui kõrgeim organ selle lepingu haldamisel. Assotsiatsiooninõukogu ülesanne on vaadata läbi assotsieerimislepingu raames tekkivad olulised probleemid ning muud ühist huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused.

               Lisaks on assotsieerimislepingu artikli 100 lõikes 2 sätestatud, et assotsiatsiooninõukogu võib võtta vastu otsuse, et lahendada vaidlus, millega seoses üks lepinguosalistest on kooskõlas assotsieerimislepingu artikli 100 lõikega 1 tema poole pöördunud.

               Kavandatava otsuse eesmärk on lahendada vaidlus, millega seoses Euroopa Liit pöördus assotsiatsiooninõukogu poole 24. juunil 2020.

               Otsus on kavas võtta vastu võimalikult kiiresti kirjaliku menetluse teel, hiljemalt assotsiatsiooninõukogu järgmisel koosolekul.

               Kavandatav otsus muutub lepinguosalistele siduvaks kooskõlas assotsieerimislepingu artikli 94 teise lõigu ja artikli 100 lõikega 3.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               24. juunil 2020 esitas Euroopa Komisjon (kaubanduse peadirektoraat) verbaalnoodi, millega Euroopa Liit pöördus assotsiatsiooninõukogu poole seoses vaidlusega, mis puudutab Euroopa Liidu ja Alžeeria assotsieerimislepingu tõlgendamist ja kohaldamist.

               Kõnealune vaidlus tekkis 2015. aastal, kui Alžeeria hakkas kehtestama tõkkeid, mis takistavad kahepoolset kaubandust Euroopa Liiduga. Kuna kehtestatud meetmed tekitasid kaubandusprobleeme, kutsus assotsiatsiooninõukogu 2018. aasta mais oma ühisdeklaratsioonis lepinguosalisi üles leidma võimalikult kiiresti lahendused. Selleks moodustati 2018. aastal kõrgetasemeline töörühm, mis kohtus neljal korral.

               Hoolimata korduvast sekkumisest kõrgel tasandil ja Euroopa Liidu sihipärastest poliitilistest jõupingutustest ei ole vaidlust lahendatud. Seega tuli ametlikult pöörduda assotsiatsiooninõukogu poole, et lahendada vaidlus kooskõlas assotsieerimislepingu artikliga 100.

               Vaidlus, mis on seotud assotsieerimislepingu kohaldamise ja tõlgendamisega, puudutab eelkõige Alžeeria kehtestatud meetmeid, mida on kirjeldatud allpool.

               a)7. jaanuaril 2018 võttis Alžeeria vastu täidesaatva dekreedi nr 18-02, mille kohaselt on keelatud teatavate toodete importimine. Asjaomaste toodete loetelu muudeti hiljem mitu korda (viimati 27. jaanuaril 2019 täidesaatva dekreediga nr 19-12) ja see sisaldab praegu autosid ja erasõidukeid, mis kuuluvad tariifirubriikidesse 87.01–87.05. See meede näib olevat vastuolus muu hulgas assotsieerimislepingu artikliga 17, sest sellega kehtestati Alžeerias kaupade impordi suhtes uued kvantitatiivsed piirangud või samaväärse toimega meetmed.

               b)11. juulil 2018 võttis Alžeeria vastu seaduse nr 18-13, milles käsitleti 2018. aasta täiendavat rahastust ja millega kehtestati täiendav tollimaks, mida nimetatakse ajutiseks kaitsvaks lisatollimaksuks. 25. septembril 2018 võttis Alžeeria vastu täidesaatva dekreedi nr 18-230, milles sätestati selliste kaupade loetelu koostamise ja kehtestamise kord, mille suhtes kohaldatakse ajutist kaitsvat lisatollimaksu ja vastavaid määrasid. Selle põhjal kehtestati kaubandusministeeriumi 26. jaanuari 2019. aasta määrusega (jõustus 27. jaanuaril 2019) loetelu kaupadest, mille suhtes kohaldatakse ajutist kaitsvat lisatollimaksu. Loetelu muudeti kaubandusministeeriumi 8. aprilli 2019. aasta määrusega. Selle tollimaksu määr on 30–200 % kaupade väärtusest. Muudetud loetelu sisaldab kokkuvõttes rohkem kui 992 tariifirida, mis hõlmavad põllumajandustooteid, töödeldud põllumajandustooteid ja mitmeid tarbekaupu. Selliste meetmete vastuvõtmine viitab sellele, et Alžeeria ei täida assotsieerimislepingu artiklis 9 sätestatud kohustust kaotada järk-järgult tollimaksud ja samaväärse toimega maksud, mida kohaldatakse Alžeerias Euroopa Liidust pärit toodete impordi suhtes. Samuti näib, et Alžeeria ei täida assotsieerimislepingu artikliga 14 ette nähtud korda, mida kohaldatakse põllumajandus-, kalandus- ja töödeldud põllumajandustoodete suhtes. Uute tollimaksude või samaväärse toimega maksude kehtestamine impordi suhtes viitab sellele, et Alžeeria ei järgi assotsieerimislepingu artiklit 17.

               c)27. detsembril 2017 võttis Alžeeria vastu seaduse nr 17-11, milles käsitleti 2018. aasta finantsseadust. Selle seaduse artikliga 115 suurendati tollimakse, mida kohaldatakse 129 tariifirea suhtes, mis hõlmavad muu hulgas telekommunikatsioonivahendite komponente, modemeid, kaableid ja elektriseadmeid. Mõningate toodete tollimaksumäär tõusis 0–5 %-lt 30 %-le ja mõningate teiste oma 30 %-lt 60 %-le. See meede näib olevat vastuolus muu hulgas assotsieerimislepingu artikliga 17, sest selle vastuvõtmine tähendab, et Alžeeria kohaldab nende toodete impordi suhtes uusi tollimakse.

               d)2015. aastal kehtestas Alžeeria 15. juuli 2015. aasta seadusega nr 15-15 (kaupade importimise ja eksportimise suhtes kohaldatavate üldnormide kohta) ja 6. detsembri 2016. aasta täidesaatva dekreediga nr 15-306 (millega määratakse kindlaks toodete ja kaupade impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise tingimused ja üksikasjad) impordi- ja ekspordilitsentside väljastamise süsteemi. Need litsentsisüsteemid puudutavad automaatset ja mitteautomaatset litsentsimist ning annavad valitsusele õiguse nõuda, et väljastatavad impordilitsentsid kantaks kaubandusministeeriumi haldusnimekirjadesse. See meede näib olevat vastuolus muu hulgas assotsieerimislepingu artikliga 17, sest see annab õigusliku aluse uutele kvantitatiivsetele piirangutele või uutele samaväärse toimega meetmetele.

               e)30. septembril 2019 avaldas Alžeeria pankade ja finantsasutuste organisatsioon ringkirja nr 479/DG/2019, milles viidati rahandusministeeriumi kabinetiülema 29. septembri 2019. aasta kirjale nr 189/CC/MF/2019, millega kehtestati mobiiltelefonide ja elektriliste kodumasinate impordi suhtes uued piiravad meetmed, mis koosnevad kolmest elemendist. Esiteks kehtib impordi eest tasumisel kohustuslik üheksakuuline edasilükkamisperiood. Teiseks peavad ettevõtjad eelistama alati kui võimalik riikliku meretranspordisuutlikkuse kasutamist. Kolmandaks on import lubatud ainult selliste lepingute raames, mis kasutavad võimaluste piires Incotermsi klauslit „franko laeva pardal“. 31. detsembril 2019 laiendati kohustust kasutada klauslit „franko laeva pardal“ kõigi toodete impordile. 25. ja 26. detsembril 2019 avaldati veel kaks ringkirja (nr 643/DG/2019 ja nr 645/DG/2019), milles anti lisateavet selle kohta, kuidas kohustust kasutada riiklikke mereveoettevõtjaid ja klauslit „franko laeva pardal“ kohaldatakse. Need meetmed näivad olevat vastuolus muu hulgas assotsieerimislepingu artikliga 17, eelkõige maksetingimuste ja klausli „franko laeva pardal“ osas, sest need võivad kujutada endast uusi kvantitatiivseid piiranguid toodete Alžeeriasse importimisele või samaväärse toimega meetmeid. Need meetmed näivad olevat vastuolus ka assotsieerimislepingu artiklitega 30, 32 ja 34, sest need ei näi olevat kooskõlas Alžeeria kohustustega, mis on seotud Euroopa Liidu teenuste ja teenuseosutajate kohtlemisega. Mis puudutab meretransporti, eelkõige riiklike mereveoettevõtjate kasutamise kohustuse kehtestamist, siis näib, et Alžeeria ei järgi põhimõtet tagada rahvusvahelisele turule ja liiklusele kaubandusalustel põhinev piiranguteta juurdepääs, ning kohaldab meetmeid, mis näivad piiravat varjatult rahvusvaheliste mereveoteenuste vaba osutamist või põhjustavat selles vallas ebavõrdset kohtlemist. Lisaks näib, et maksetega seoses üheksakuulise edasilükkamisperioodi kehtestamisega ei järgi Alžeeria ka assotsieerimislepingu artiklit 38.

               Alžeeria kohaldatavate eespool nimetatud piiravate meetmete tõttu on märkimisväärselt vähenenud tema ja Euroopa Liidu vaheline kauplemine kõnealuste toodete ja teenustega.

               Pärast assotsiatsiooninõukogu poole pöördumist toimusid 2020. aasta 29. septembrist 7. detsembrini konsultatsioonid. Konsultatsioonide käigus algatasid lepinguosalised arutelu assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõu üle.

               Investeeringute, kaubanduse ja teenuste allkomitee 28. oktoobril 2020 toimunud seitsmendal koosolekul ja assotsiatsiooninõukogu liikmete mitteametlikul koosolekul kinnitasid Euroopa Liit ja Alžeeria oma ühist eesmärki lahendada kõnealune vaidlus assotsiatsiooninõukogu otsusega.

               Assotsiatsiooninõukogu otsuses tuleb võtta arvesse asjaolu, et Alžeeria ei ole 29. septembri 2020 kohtumisel tehtud avalduse kohaselt võtnud oma siseriiklike õigusaktide alusel vastu automaatse ja mitteautomaatse litsentsimise süsteeme toodete importimiseks või eksportimiseks.

               Lisaks märkis Alžeeria 7. detsembri 2020. aasta koosolekul, et kavatseb kaotada autode impordi suhtes kohaldatavad piirangud 1. jaanuaril 2021.

               Assotsiatsiooninõukogu otsus peab sisaldama mõlema lepinguosalise ühist tõlgendust selle kohta, kas Alžeeria vastuvõetud meetmed, mis on vaidluse põhjuseks, on kooskõlas assotsieerimislepingu sätetega, ning selles tuleb nimetada meetmed, mida Alžeeria peab võtma. Sellega seoses tuleb määrata kindlaks Alžeeriale võimaldatav üleminekuperiood ja menetlus juhuks, kui Alžeeria otsust ei täida.

               Tuleb märkida, et Alžeeria ei ole nõukogu otsuse ettepanekule lisatud assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõu kohta veel oma märkusi esitanud. Seepärast on tõenäoline, et edasiste läbirääkimiste käigus võidakse eelnõu teksti oluliselt muuta.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Assotsiatsiooninõukogu on lepinguga, st assotsieerimislepinguga loodud organ.

               Akt, mille assotsiatsiooninõukogu peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas assotsieerimislepingu artikli 94 teise lõigu ja artikli 100 lõikega 3.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab.

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.KAVANDATAVA ÕIGUSAKTI AVALDAMINE

               Kuna assotsiatsiooninõukogu aktiga kehtestatakse Alžeeria suhtes assotsieerimislepinguga ette nähtud kohustustest üleminekuperioodil kehtivad täiendavad erandid, on asjakohane see pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0117 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel 22. aprilli 2002. aasta Euroopa-Vahemere piirkonna kokkuleppega (millega kehtestatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline assotsiatsioon) loodud assotsiatsiooninõukogus

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)22. aprilli 2002. aasta Euroopa-Vahemere piirkonna kokkulepe, millega kehtestatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline assotsiatsioon (edaspidi „leping“), sõlmiti liidu nimel nõukogu 18. juuli 2005. aasta otsusega 2005/690/EÜ
                  1
                ja jõustus 1. septembril 2005.

               (2)Assotsiatsiooninõukogu loodi lepingu artikli 92 esimese lõiguga.

               (3)Lepingu artikli 100 lõike 2 kohaselt võib assotsiatsiooninõukogu vastu võtta otsuse, et lahendada vaidlus, millega seoses üks lepinguosalistest on tema poole pöördunud.

               (4)24. juuni 2020. aasta verbaalnoodiga pöördus Euroopa Liit assotsiatsiooninõukogu poole seoses vaidlusega, mis puudutab lepingu tõlgendamist ja kohaldamist.

               (5)Vaidlus puudutab mitut kaubandusmeedet, mida Alžeeria on kohaldanud alates 2015. aastast, eelkõige autode importimise keeld, 992 tariifirea suhtes kohaldatavate ajutiste kaitsvate lisatollimaksude vastuvõtmine, 129 tariifirea suhtes kohaldatavate lisatollimaksude vastuvõtmine, impordi- või ekspordilitsentside väljastamise süsteemi kehtestamine, impordi eest tasumisel kohustusliku üheksakuulise edasilükkamisperioodi kehtestamine ning muud lepingutingimusi puudutavad korraldused impordi valdkonnas.

               (6)29. septembril 2020 ja 7. detsembril 2020 toimunud konsultatsioonide käigus algatasid lepinguosalised töö, mis on seotud assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõuga, milles käsitletakse kõnealuse vaidluse lahendamist.

               (7)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel assotsiatsiooninõukogus võetav seisukoht, kuna kavandatav otsus on liidule siduv,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel 22. aprilli 2002. aasta Euroopa-Vahemere piirkonna kokkuleppe (millega kehtestatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline assotsiatsioon) artikli 92 esimese lõiguga loodud assotsiatsiooninõukogus võetav seisukoht põhineb akti eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Euroopa Komisjon avaldab assotsiatsiooninõukogu otsuse pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 265, 10.10.2005, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,10.5.2021
            COM(2021) 230 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel 22. aprilli 2002. aasta Euroopa-Vahemere piirkonna kokkuleppega (millega kehtestatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline assotsiatsioon) loodud assotsiatsiooninõukogus

               EELNÕU

               ELi-ALŽEERIA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr …,

               XX …….. 2021,

               milles käsitletakse lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega seotud vaidluse lahendamist

               ELi-ALŽEERIA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa-Vahemere piirkonna kokkulepet, millega kehtestatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline assotsiatsioon (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 100 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni (kaubanduse peadirektoraadi) 24. juuni 2020. aasta verbaalnooti (2020)3283036, millega Euroopa Liit pöördus kooskõlas lepingu artikli 100 lõikega 1 assotsiatsiooninõukogu poole seoses vaidlusega, mis puudutab lepingu tõlgendamist ja kohaldamist,

               ning arvestades järgmist:

               (1)
                     Leping jõustus 1. septembril 2005 ja selle osalised on kohustatud võtma kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks.

               (2)
                     Alžeeria on alates 2015. aastast rakendanud kaubandusmeetmeid, eelkõige meetmeid, mida on kirjeldatud järgmistes põhjendustes ning mis takistavad kahepoolset kaubandust lepinguosaliste vahel ja on lepinguga vastuolus.

               (3)
                     7. jaanuaril 2018 võttis Alžeeria vastu täidesaatva dekreedi nr 18-02, mille kohaselt on keelatud teatavate toodete importimine. Asjaomaste toodete loetelu muudeti hiljem mitu korda (viimati 27. jaanuaril 2019 täidesaatva dekreediga nr 19-12) ja see sisaldab praegu autosid ja erasõidukeid, mis kuuluvad tariifirubriikidesse 87.01–87.05.

               (4)
                     11. juulil 2018 võttis Alžeeria vastu seaduse nr 18-13, milles käsitleti 2018. aasta täiendavat rahastust ja millega kehtestati täiendav tollimaks, mida nimetatakse ajutiseks kaitsvaks lisatollimaksuks; tollimaks jõustati 25. septembri 2018. aasta täidesaatva dekreediga nr 18-230, milles on sätestatud selliste kaupade loetelu koostamise ja kehtestamise kord, mille suhtes kohaldatakse ajutist kaitsvat lisatollimaksu ja vastavaid määrasid, ning kaubandusministeeriumi 26. jaanuari 2019. aasta määrusega, mis jõustus 27. jaanuaril 2019. Loetelu kaupadest, mille suhtes kohaldatakse kehtestatud ajutist kaitsvat lisatollimaksu, on muudetud kaubandusministeeriumi 8. aprilli 2019. aasta määrusega.

               (5)
                     Kaitsva lisatollimaksu määr on 30–200 % kaupade väärtusest. Seda kohaldatakse muudetud loetelu suhtes, mis sisaldab kokkuvõttes rohkem kui 992 tariifirida, mis hõlmavad peamiselt põllumajandustooteid, töödeldud põllumajandustooteid ja mitmeid tarbekaupu.

               (6)
                     27. detsembril 2017 võttis Alžeeria vastu seaduse nr 17-11, milles käsitletakse 2018. aasta finantsseadust. Seaduse artikliga 115 suurendati tollimakse, mida kohaldatakse 129 tariifirea suhtes, mis hõlmavad muu hulgas telekommunikatsioonivahendite komponente, modemeid, kaableid ja elektriseadmeid.

               (7)
                     Mõningate toodete tollimaksumäär tõusis 0–5 %-lt 30 %-le ja mõningate teiste oma 30 %-lt 60 %-le.

               (8)
                     Alžeeria kehtestas 15. juuli 2015. aasta seadusega nr 15-15 (kaupade importimise ja eksportimise suhtes kohaldatavate üldnormide kohta) ja 6. detsembri 2016. aasta täidesaatva dekreediga nr 15-306 (millega määratakse kindlaks toodete ja kaupade impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise tingimused ja üksikasjad) impordi- ja ekspordilitsentside väljastamise süsteemi.

               (9)
                     Kõnealused litsentsisüsteemid puudutavad automaatset ja mitteautomaatset litsentsimist ning annavad valitsusele õiguse nõuda, et väljastatavad impordilitsentsid kantaks kaubandusministeeriumi haldusnimekirjadesse.

               (10)
                     30. septembril 2019 avaldas Alžeeria pankade ja finantsasutuste organisatsioon ringkirja nr 479/DG/2019, milles viidati rahandusministeeriumi kabinetiülema 29. septembri 2019. aasta kirjale nr 189/CC/MF/2019, millega kehtestati mobiiltelefonide ja elektriliste kodumasinate impordi suhtes uued piiravad meetmed, mis koosnevad järgmisest kolmest elemendist:

               a) impordi eest tasumisel kohustusliku üheksakuulise edasilükkamisperioodi kehtestamine;

               b) korraldus ettevõtjatele eelistada alati kui võimalik riikliku meretranspordisuutlikkuse kasutamist, ja

               c) reegel, mille kohaselt on import lubatud ainult selliste lepingute raames, mis kasutavad võimaluste piires Incotermsi klauslit „franko laeva pardal“. Seda nõuet laiendati 31. detsembril 2019 kõigi toodete impordile.

               (11)
                     25. ja 26. detsembril 2019 avaldatud ringkirjadega nr 643/DG/2019 ja nr 645/DG/2019 anti lisateavet selle kohta, kuidas kohustust kasutada riiklikke mereveoettevõtjaid ja klauslit „franko laeva pardal“ kohaldatakse.

               (12)
                     Euroopa Liit juhib tähelepanu negatiivsele mõjule, mida kehtestatud meetmed kaubandusele avaldavad.

               (13)
                     2018. aasta mais kutsus assotsiatsiooninõukogu oma ühisdeklaratsioonis lepinguosalisi üles leidma võimalikult kiiresti lahendused.

               (14)
                     2018. aastal moodustati kõrgetasemeline töörühm, mis kohtus neljal korral. Hoolimata korduvast kõrgetasemelisest sekkumisest ja sihipärastest poliitilistest jõupingutustest ei ole töörühm lahendust leidnud.

               (15)
                     Euroopa Liidu arvates on eespool nimetatud meetmed vastuolus lepingust tulenevate õiguste ja kohustustega, eelkõige lepingu artiklitega 9, 14, 17, 30, 32, 34 ja 38.

               (16)
                     24. juunil 2020 pöördus Euroopa Liit kooskõlas lepingu artikli 100 lõikega 1 assotsiatsiooninõukogu poole ja edastas kogu teabe, mida on vaja kõnealuse vaidluse läbivaatamiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus.

               (17)
                     29. septembril 2020 ja 7. detsembril 2020 korraldasid lepinguosalised konsultatsioonid.

               (18)
                     Alžeeria kinnitas, et tema meetmed olid vajalikud selleks, et kaitsta noori tööstusharusid majanduse mitmekesistamise poliitika raames, kehtestada kaitsemeetmed majandussektorites, kus esineb impordist tulenev surve, hoida ära ebaausat konkurentsi ja ületada tõsised maksebilansiraskused.

               (19)
                     Euroopa Liit leiab, et olulised tingimused, mis võimaldavad kohaldada artiklis 11 (noored tööstusharud), 22 (dumping), 24 (kaitsemeetmed) või 40 (maksebilanss) sätestatud erandeid, ei ole täidetud ning et Alžeeria ei ole järginud selliste meetmete vastuvõtmiseks ettenähtud menetlustingimusi, nagu lepinguosalistevahelised eelnevad konsultatsioonid ja mõnel juhul ka assotsiatsiooninõukogu otsuse vastuvõtmine.

               (20)
                     Lepinguosalised toetavad vaidluse lahendamist otsusega,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.
                     Lepinguosalised nõustuvad tõlgendusega, mille kohaselt kujutab tariifirubriikidesse 87.01–87.05 kuuluvate autode ja erasõidukite importimise keeld, mille Alžeeria on kehtestanud, kaupade impordi uut kvantitatiivset piirangut või samaväärse toimega meedet, mis on vastuolus lepingu artikliga 17. Lepingu artiklit 11, mille kohaselt on lepinguosalistel lubatud teha noortele tööstusharudele erandeid, ei kohaldata lepingu artiklis 17 sätestatud kohustuste suhtes.

               2.
                     Alžeeria kohustub kaotama selle piirangu hiljemalt […].

               Artikkel 2

               1.
                     Lepinguosalised nõustuvad tõlgendusega, mille kohaselt on ajutiste kaitsvate lisatollimaksude kehtestamine Alžeeria poolt vastuolus assotsieerimislepingu artiklis 9 sätestatud kohustusega kaotada järk-järgult tollimaksud ja samaväärse toimega maksud, mida kohaldatakse Alžeerias Euroopa Liidust pärit tööstustoodete impordi suhtes, ning lepingu artikliga 14 ette nähtud korraga, mida kohaldatakse põllumajandus-, kalandus- ja töödeldud põllumajandustoodete suhtes. Lisaks kujutavad ajutised kaitsvad lisatollimaksud endast uusi imporditollimakse või samaväärse toimega makse, mis on lepingu artikli 17 kohaselt keelatud.

               2.
                     Lepingu artikliga 24 ette nähtud kaitsemeetmete või tõsiste maksebilansiraskuste ületamiseks vajalike meetmete kohaldamise tingimused ei ole täidetud.

               3.
                     Alžeeria kohustub langetama kohaldatava ajutiste lisatollimaksude määra 50 %-le seadusjärgsest maksust hiljemalt […] ja kaotama need tollimaksud Euroopa Liidust pärit toodete puhul […].

               Artikkel 3

               1.
                     Lepinguosalised nõustuvad tõlgendusega, mille kohaselt on selliste tollimaksude suurendamine, mida kohaldatakse 129 tariifirea suhtes, mis hõlmavad muu hulgas telekommunikatsioonivahendite komponente, modemeid, kaableid ja elektriseadmeid (mõningate toodete tollimaksumäära tõsteti 0–5 %-lt 30 %-le ja mõningate teiste oma 30 %-lt 60 %-le) vastuolus lepingu artikliga 9 ettenähtud tollimaksude vähendamisega ja nende suurendamise keeluga, mis on sätestatud lepingu artiklis 17.

               2.
                     Noortele tööstusharudele lepingu artikli 11 kohase erandi tegemise tingimused, mis lubavad kohaldada artikliga 24 ette nähtud kaitsemeetmeid või tõsiste maksebilansiraskuste ületamiseks vajalikke meetmeid, ei ole täidetud.

               3.
                     Alžeeria kohustub tühistama Euroopa Liidust pärit toodete puhul tollimaksude suurendamise hiljemalt […].

               Artikkel 4

               Lepinguosalised kohustuvad kooskõlas lepingu artikliga 17 mitte kohaldama lepinguosaliste territooriumilt pärit toodete impordi või ekspordi suhtes automaatse või mitteautomaatse litsentsimise süsteemi, välja arvatud assotsieerimislepingus sätestatud erandi korral.

               Artikkel 5

               1.
                     Lepinguosalised tunnistavad, et õiguslikult mittesiduvad soovitused võivad kaubandust takistada, mis on vastuolus lepingust tulenevate kohustustega. Lepinguosalised nõustuvad tõlgendusega, mille kohaselt on impordi eest tasumisel kohustusliku üheksakuulise edasilükkamisperioodi kehtestamine, korraldus ettevõtjatele eelistada alati kui võimalik riikliku meretranspordisuutlikkuse kasutamist, ja reegel, mille kohaselt on import lubatud ainult selliste lepingute raames, mis kasutavad võimaluste piires Incotermsi klauslit „franko laeva pardal“, vastuolus lepingu artiklitega 17, samuti artiklitega 30, 32 ja 34.

               2.
                     Lepingu artikliga 40 ette nähtud tõsiste maksebilansiraskuste ületamiseks vajalike meetmete kohaldamise tingimused ei ole täidetud.

               3.
                     Alžeeria kohustub tühistama lõikes 1 osutatud korraldused ja soovitused hiljemalt […].

               Artikkel 6

               1.
                     Alžeeria teavitab Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraati meetmetest, mis on võetud assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmiseks ning mis on nähtud ette artikli 1 lõikega 2, artikli 2 lõikega 3, artikli 3 lõikega 3 ja artikli 5 lõikega 3. Alžeeria edastab teate koopia assotsiatsiooninõukogule ning investeeringute, kaubanduse ja teenuste allkomiteele.

               2.
                     Euroopa Liidu kirjaliku taotluse korral annab Alžeeria lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks võetud meetmete kohta lisateavet.

               Artikkel 7

               Kui Alžeeria ei ole teatanud käesoleva otsuse jõustamiseks võetud meetmetest hiljemalt 15. päeval pärast asjakohases sättes osutatud tähtaja möödumist või kui Euroopa Liit peab teatatud meetmeid ebapiisavaks, on Euroopa Liidul kooskõlas lepingu artikli 104 lõikega 2 õigus peatada lepingutest tulenevad kontsessioonid või muud kohustused, arvestades, et assotsiatsiooninõukogu on saanud kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks eesmärgiga leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus.

               Artikkel 8

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               [koht] ... [kuupäev] ...

               Assotsiatsiooninõukogu nimel

               eesistuja

               ……


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.6.2019
            COM(2019) 268 final
            2019/0131(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelises assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (edaspidi „assotsieerimisleping“), sealhulgas põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond jõustus 1. septembril 2017. Assotsieerimislepingus on muu hulgas sätestatud kahepoolset kaubavahetust käsitlevad soodustingimused.

                  Alates 2016. aasta teisest poolest hakati Ukrainast ELi importima üha suuremates kogustes kodulinnuliha uut tüüpi jaotustükke. Uut tüüpi jaotustükk koosneb traditsioonilisest rinnalihatükist koos õlavarreluudega, mis moodustavad jaotustüki kogumassist väga väikese osa. Selliseid jaotustükke saab pärast vähest töötlemist ELis turustada kui linnu rinnaliha. Seda tüüpi kodulinnuliha jaotustükkide tollimaksuvaba impordi kiire kasv, mida assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetud läbirääkimiste ajal ei esinenud ega olnud võimalik ka ette näha, kahjustab kodulinnu rinnaliha tootjatele kõnealuse assotsieerimislepinguga pakutavat kaitset ja võib rikkuda ELi linnulihaturul valitseva hapra tasakaalu. 20. detsembril 2018 volitas nõukogu komisjoni alustama Ukrainaga läbirääkimisi, et leida lahendus, muutes assotsieerimislepinguga ettenähtud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi.

                  Läbirääkimised toimusid 29. jaanuarist kuni 22. veebruarini 2019 ja jõudsid lõpule 19. märtsil 2019. Leping hõlmab kahe tariifirea (CN 0207 13 70 ja CN 0207 14 70) lisamist praeguse 18 400-tonnise tariifikvoodi alla, mis 2021. aastal suureneb 20 000 tonnini (jrk-nr 09.4273), ning tariifikvoodi mahtu suurendatakse 50 000 tonni võrra. Seejärel tuleks tariifiridade CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 kohase tariifikvooti ületava impordi suhtes hakata kohaldama enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära 100,8 eurot netomassi 100 kg kohta.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanekuga luuakse stabiilne ja prognoositav keskkond kodulinnulihaga kauplemiseks ning tagatakse, et kaubavahetus Ukrainaga kasvaks sobivas ja mõõdukas tempos. See on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 nimetatud vaba ja ausa kaubanduse ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 206 nimetatud ülemaailmse kaubanduse harmoonilise arengu eesmärgiga.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Eespool kirjeldatud eesmärgid on kooskõlas ühise põllumajanduspoliitikaga, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 39 kohaste eesmärkidega, mis hõlmavad turgude stabiliseerimist.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 4.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõike 3 kohaselt ei kohaldata subsidiaarsuse põhimõtet valdkondades, mis kuuluvad ELi ainupädevusse. Ühine kaubanduspoliitika on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 liidu ainupädevusse kuuluvate valdkondade hulgas. See poliitika hõlmab kaubanduslepingute üle läbirääkimiste pidamist muu hulgas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Assotsieerimislepingu muutmine kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe suhtes kohaldatavate tollitariifide ja tariifikvoodi kontsessioonide osas on ainus võimalus eespool kirjeldatud probleemi lahendamiseks ning seega käesoleva ettepaneku eesmärgi saavutamiseks.

               •Vahendi valik

                  Euroopa Liidu Nõukogu otsus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Mitu sidusrühma, eelkõige Euroopa linnulihasektori esindajad, on väljendanud komisjonile muret seoses eespool nimetatud uut tüüpi, peamiselt kodulinnu rinnalihast koosnevate jaotustükkide importimisega Ukrainast liitu. Komisjon on hoolikalt tutvunud Ukrainast pärit kodulinnuliha impordiga ning üksikasjalikult analüüsinud väiteid, mida sidusrühmad on kõnealuse küsimuse kohta esitanud.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Komisjon on võtnud ühendust ka erinevate huvitatud isikutega, kes avaldasid arvamust konkreetsete turulepääsuprobleemide kohta, millega nad Ukrainast pärit tollimaksuvaba kodulinnuliha impordi puhul on kokku puutunud.

               •Mõjuhinnang

                  Käesolevale ettepanekule ei ole lisatud mõjuhinnangut. Nagu punktis „Ettepaneku põhjused ja eesmärgid“ märgitud, kasvab uut tüüpi jaotustükkide tollivaba import jätkuvalt kiires tempos. Kuna kõnealuse impordi suhtes koguselisi piiranguid ei kohaldata, võib selline kauplemiskord muutmata jätmise korral kahjustada kodulinnu rinnaliha tootjatele assotsieerimislepingus sätestatud tariifikvootide alusel pakutavat kaitset ning rikkuda nii ELi kodulinnulihaturul valitseva hapra tasakaalu. Seepärast tuleks kõnealusele olukorrale viivitamata lahendus leida. Komisjon on saanud Euroopa Parlamendi liikmetelt ja Euroopa kodulinnulihasektori esindajatelt hulgaliselt kirjalikke küsimusi, milles palutakse astuda samme lahenduse leidmiseks.

                  Tariifiridade CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 alusel ELi imporditud kauba impordiväärtus oli viimasel kahel täiskalendriaastal (2016 ja 2017) kokku 43,9 miljonit eurot. See moodustas 2016. ja 2017. kalendriaastal 23,9 % Ukraina kodulinnuliha koguimpordist ELi ja 1,1 % kõikide kolmandate riikide kodulinnuliha koguimpordist ELi. Impordiväärtus ulatus 2018. aastal 91,4 miljoni euroni.

                  Ettepanekuga viiakse praegu tariifiridadega CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 („muud värsked või külmutatud tükid“) hõlmatud tollimaksuvaba import Ukrainast pärit kodulinnuliha impordi suhtes praegu kohaldatava tariifikvoodi alla ja taastatakse enamsoodustusrežiimi tollitariif nimetatud kahe tariifirea jaoks. Seega stabiliseerib assotsieerimisleping Ukrainast pärit kodulinnuliha praegust importi ELi, mõjutamata seejuures ülejäänud kahepoolset kaubandust.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei ole asjakohane

               •Põhiõigused

                  Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet saamatajäänud tollimaksude näol.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Komisjon jälgib jätkuvalt kodulinnuliha importi kolmandatest riikidest.

               2019/0131 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelises assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 3 ning artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping
                  1
                (edaspidi „assotsieerimisleping“) jõustus 1. septembril 2017.

               (2)Kodulinnuliha uut tüüpi jaotustükk koosneb traditsioonilisest rinnatükist koos õlavarreluudega ning seda on võimalik pärast vähest töötlemist liidus turustada liidu turul kui kodulinnu rinnaliha. Sellest tulenevalt võib selliste jaotustükkide piiramatu import, mida imporditi Ukrainast 2018. aastal 55 500 tonni, kahjustada tingimusi, mida vastavalt assotsieerimislepingule tuleb kohaldada kodulinnuliha traditsiooniliste rinnatükkide liitu importimise suhtes, eelkõige tariifikvoodi vormis sätestatud koguselisi piiranguid.

               (3)20. detsembril 2018 volitas nõukogu komisjoni alustama Ukrainaga läbirääkimisi, et muuta assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi. Läbirääkimised jõudsid edukalt lõpule 19. märtsil 2019. Seega tuleks Euroopa Liidu ja Ukraina vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega muudetakse assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi (edaspidi „leping“), liidu nimel allkirjastada, tingimusel et nimetatud leping hiljem sõlmitakse.

               (4)Kõnealuste kodulinnuliha jaotustükkide võimaliku piiramatu tollimaksuvaba impordi ohu kiireks kõrvaldamiseks tuleks lepingut kohaldada ajutiselt,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi) (edaspidi „leping“) allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, tingimusel et nimetatud leping sõlmitakse.

               Allakirjutatava lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu allkirjastamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud lepingu läbirääkija, tingimusel et leping hiljem sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, mil hoiulevõtja sai kätte:

               –
                     liidu teate vajalike menetluste lõpuleviimise kohta ning

               –
                     Ukraina teate selle ratifitseerimise lõpuleviimisest vastavalt oma menetlustele ja kohaldatavatele õigusaktidele,

               olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem, kuni lepingu jõustumiseni.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.6.2019
            COM(2019) 268 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelises assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               Euroopa Liidu ja Ukraina vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelises assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi

               Euroopa Liidu kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Mul on au viidata Euroopa Liidu ja Ukraina (edaspidi „lepinguosalised“) vahel peetud läbirääkimistele, milles käsitleti teatavate kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi ja mis jõudsid lõpule 19. märtsil 2019.

               Läbirääkimiste tulemusel saavutati järgmine kokkulepe.

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) IV jaotise 1. peatüki I-A lisa liite A osas asendatakse kanne „Linnuliha ja linnulihavalmistised“ järgmisega:

                        Kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmistised

                        0207 11 (30–90)

                        0207 12 (10–90)

                        0207 13 (10–20–30–50–60–70–99)*

                        0207 14 (10–20–30–50–60–70–99)*

                        0207 24 (10–90)

                        0207 25 (10–90)

                        0207 26 (10–20–30–50–60–70–80–99)

                        0207 27 (10–20–30–50–60–70–80–99)

                        0207 32 (15–19–51–59–90)

                        0207 33 (11–19–59–90)

                        0207 35 (11–15–21–23–25–31–41–51–53–61–63–71–79–99)

                        0207 36 (11–15–21–23–31–41–51–53–61–63–79–90)

                        0210 99 (39)

                        1602 31 (11–19–30–90)

                        1602 32 (11–19–30–90)

                        1602 39 (21)

                        50 000 tonni aastas (netomassina) + 18 400 tonni aastas (netomassina), mis suureneb 800 tonni aastas (netomassina) 2020. aastal ja 2021. aastal

                        + 20 000 tonni aastas (netomassina) (ainult CN-koodi 0207 12 (10–90) puhul)

               *
                     Selguse huvides kohaldatakse lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistikes sätestatud tariifiridade 0207 13 70 ja 0207 14 70 suhtes kolmandas veerus „Kogus“ sätestatud tariifikvoote.

               (2)Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistikes asendatakse neljanda veeru „Üleminekukategooria“ tekst järgmisega: „50 000 tonni aastas (netomassina) + 18 400 tonni aastas (netomassina), mis suureneb 800 tonni aastas (netomassina) 2020. aastal ja 2021. aastal“ järgmiste CN 2008 tariifiridade puhul:

               0207 11 (30–90)

               0207 13 (10–20–30–50–60–70–99)

               0207 14 (10–20–30–50–60–70–99)

               0207 24 (10–90)

               0207 25 (10–90)

               0207 26 (10–20–30–50–60–70–80–99)

               0207 27 (10–20–30–50–60–70–80–99)

               0207 32 (15–19–51–59–90)

               0207 33 (11–19–59–90)

               0207 35 (11–15–21–23–25–31–41–51–53–61–63–71–79–99)

               0207 36 (11–15–21–23–31–41–51–53–61–63–79–90)

               0210 99 (39)

               1602 31 (11–19–30–90)

               1602 32 (11–19–30–90)

               1602 39 (21)

               (3)Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistikes asendatakse neljanda veeru „Üleminekukategooria“ tekst CN 2008 tariifirea 0207 12 (10–90) puhul järgmisega: „50 000 tonni aastas (netomassina) + 18 400 tonni aastas (netomassina), mis suureneb 800 tonni aastas (netomassina) 2020. aastal ja 2021. aastal + 20 000 tonni aastas (netomassina)“.

               (4)Lepingu jõustumise kalendriaasta ülejäänud osa puhul arvutatakse proportsionaalselt täiendav 50 000 tonni suurune kogus, mis lisatakse kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe jaoks lepingus sätestatud olemasolevale kvoodile.

               (5)Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistike tariifiridade 0207 13 70 ja 0207 14 70 jaoks sätestatud enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära 100,8 eurot netomassi 100 kg kohta kohaldatakse impordi suhtes, mis ületab punktis 1 osutatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe tariifikvootide üldkogust.

               Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil hoiulevõtja saab viimase lepinguosaliste vahel vahetatud teate heakskiitmiskirjade või ratifitseerimise kohta.

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, mil hoiulevõtja sai kätte:

               –liidu teate vajalike menetluste lõpuleviimise kohta ning

               –Ukraina teate ratifitseerimise lõpuleviimisest vastavalt oma menetlustele ja kohaldatavatele õigusaktidele,

               olenevalt sellest, kumb on hilisem.

               Oleksin tänulik, kui kinnitaksite Ukraina nõusolekut ülaltooduga.

               Lugupidamisega

               Brüssel,

               Euroopa Liidu nimel

               B. Ukraina kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Mul on au teatada, et sain kätte Teie [sisestada kirja kuupäev] kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

               „Mul on au viidata Euroopa Liidu ja Ukraina (edaspidi „lepinguosalised“) vahel peetud läbirääkimistele, milles käsitleti teatavate kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi ja mis jõudsid lõpule 19. märtsil 2019.

               Läbirääkimiste tulemusel saavutati järgmine kokkulepe.

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) IV jaotise 1. peatüki I-A lisa liite A osas asendatakse kanne „Linnuliha ja linnulihavalmistised“ järgmisega:

                        Kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmistised

                        0207 11 (30–90)

                        0207 12 (10–90)

                        0207 13 (10–20–30–50–60–70–99)*

                        0207 14 (10–20–30–50–60–70–99)

                        0207 24 (10–90)

                        0207 25 (10–90)

                        0207 26 (10–20–30–50–60–70–80–99)

                        0207 27 (10–20–30–50–60–70–80–99)

                        0207 32 (15–19–51–59–90)

                        0207 33 (11–19–59–90)

                        0207 35 (11–15–21–23–25–31–41–51–53–61–63–71–79–99)

                        0207 36 (11–15–21–23–31–41–51–53–61–63–79–90)

                        0210 99 (39)

                        1602 31 (11–19–30–90)

                        1602 32 (11–19–30–90)

                        1602 39 (21)

                        50 000 tonni aastas (netomassina) + 18 400 tonni aastas (netomassina), mis suureneb 800 tonni aastas (netomassina) 2020. aastal ja 2021. aastal

                        + 20 000 tonni aastas (netomassina) (ainult CN-koodi 0207 12 (10–90) puhul)

               *
                     Selguse huvides kohaldatakse lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistikes sätestatud tariifiridade 0207 13 70 ja 0207 14 70 suhtes kolmandas veerus „Kogus“ sätestatud tariifikvoote.

               (2)Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistikes asendatakse neljanda veeru „Üleminekukategooria“ tekst järgmisega: „50 000 tonni aastas (netomassina) + 18 400 tonni aastas (netomassina), mis suureneb 800 tonni aastas (netomassina) 2020. aastal ja 2021. aastal“ järgmiste CN 2008 tariifiridade puhul:

               0207 11 (30–90)

               0207 13 (10–20–30–50–60–70–99)

               0207 14 (10–20–30–50–60–70–99)

               0207 24 (10–90)

               0207 25 (10–90)

               0207 26 (10–20–30–50–60–70–80–99)

               0207 27 (10–20–30–50–60–70–80–99)

               0207 32 (15–19–51–59–90)

               0207 33 (11–19–59–90)

               0207 35 (11–15–21–23–25–31–41–51–53–61–63–71–79–99)

               0207 36 (11–15–21–23–31–41–51–53–61–63–79–90)

               0210 99 (39)

               1602 31 (11–19–30–90)

               1602 32 (11–19–30–90)

               1602 39 (21)

               (3)Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistikes asendatakse neljanda veeru „Üleminekukategooria“ tekst CN 2008 tariifirea 0207 12 (10–90) puhul järgmisega: „50 000 tonni aastas (netomassina) + 18 400 tonni aastas (netomassina), mis suureneb 800 tonni aastas (netomassina) 2020. aastal ja 2021. aastal + 20 000 tonni aastas (netomassina)“.

               (4)Lepingu jõustumise kalendriaasta ülejäänud osa puhul arvutatakse proportsionaalselt täiendav 50 000 tonni suurune kogus, mis lisatakse kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe jaoks lepingus sätestatud olemasolevale kvoodile.

               (5)Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistike tariifiridade 0207 13 70 ja 0207 14 70 jaoks sätestatud enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära 100,8 eurot netomassi 100 kg kohta kohaldatakse impordi suhtes, mis ületab punktis 1 osutatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe tariifikvootide üldkogust.

               Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil hoiulevõtja saab viimase lepinguosaliste vahel vahetatud teate heakskiitmiskirjade või ratifitseerimise kohta.

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, mil hoiulevõtja sai kätte:

               –liidu teate vajalike menetluste lõpuleviimise kohta ning

               –Ukraina teate ratifitseerimise lõpuleviimisest vastavalt oma menetlustele ja kohaldatavatele õigusaktidele,

               olenevalt sellest, kumb on hilisem.“

               Mul on au kinnitada, et Ukraina nõustub selle kirja sisuga.

               Lugupidamisega

               Kiiev,

               Ukraina nimel


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.6.2019
            COM(2019) 267 final
            2019/0132(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelises assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi) sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (edaspidi „assotsieerimisleping“), sealhulgas põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond jõustus 1. septembril 2017. Assotsieerimislepingus on muu hulgas sätestatud kahepoolset kaubavahetust käsitlevad soodustingimused.

                  Alates 2016. aasta teisest poolest hakati Ukrainast ELi importima üha suuremates kogustes kodulinnuliha uut tüüpi jaotustükke. Uut tüüpi jaotustükk koosneb traditsioonilisest rinnalihatükist koos õlavarreluudega, mis moodustavad jaotustüki kogumassist väga väikese osa. Selliseid jaotustükke saab pärast vähest töötlemist ELis turustada kui linnu rinnaliha. Seda tüüpi kodulinnuliha jaotustükkide tollimaksuvaba impordi kiire kasv, mida assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetud läbirääkimiste ajal ei esinenud ega olnud võimalik ka ette näha, kahjustab kodulinnu rinnaliha tootjatele kõnealuse assotsieerimislepinguga pakutavat kaitset ja võib rikkuda ELi linnulihaturul valitseva hapra tasakaalu. 20. detsembril 2018 volitas nõukogu komisjoni alustama Ukrainaga läbirääkimisi, et leida lahendus, muutes assotsieerimislepinguga ettenähtud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi.

                  Läbirääkimised toimusid 29. jaanuarist kuni 22. veebruarini 2019 ja viidi lõpule 19. märtsil 2019. Leping hõlmab kahe tariifirea (CN 0207 13 70 ja CN 0207 14 70) lisamist praeguse 18 400-tonnise tariifikvoodi alla, mis 2021. aastal suureneb 20 000 tonnini (jrk-nr 09.4273), ning tariifikvoodi mahtu suurendatakse 50 000 tonni võrra. Seejärel tuleks tariifiridade CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 kohase tariifikvooti ületava impordi suhtes hakata kohaldama enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära 100,8 eurot netomassi 100 kg kohta.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanekuga luuakse stabiilne ja prognoositav keskkond kodulinnulihaga kauplemiseks ning tagatakse, et kaubavahetus Ukrainaga kasvaks sobivas ja mõõdukas tempos. See on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 nimetatud vaba ja ausa kaubanduse ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 206 nimetatud ülemaailmse kaubanduse harmoonilise arengu eesmärgiga.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Eespool kirjeldatud eesmärgid on kooskõlas ühise põllumajanduspoliitikaga, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 39 kohaste eesmärkidega, mis hõlmavad turgude stabiliseerimist.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 4.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõike 3 kohaselt ei kohaldata subsidiaarsuse põhimõtet valdkondades, mis kuuluvad ELi ainupädevusse. Ühine kaubanduspoliitika on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 liidu ainupädevusse kuuluvate valdkondade hulgas. See poliitika hõlmab kaubanduslepingute üle läbirääkimiste pidamist muu hulgas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt.

                  •
                        Proportsionaalsus

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Assotsieerimislepingu muutmine kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe suhtes kohaldatavate tollitariifide ja tariifikvoodi kontsessioonide osas on ainus võimalus eespool kirjeldatud probleemi lahendamiseks ning seega käesoleva ettepaneku eesmärgi saavutamiseks.

               •Vahendi valik

                  Euroopa Liidu Nõukogu otsus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Mitu sidusrühma, eelkõige Euroopa linnulihasektori esindajad, on väljendanud komisjonile muret seoses eespool nimetatud uut tüüpi, peamiselt kodulinnu rinnalihast koosnevate jaotustükkide importimisega Ukrainast liitu. Komisjon on hoolikalt tutvunud Ukrainast pärit kodulinnuliha impordiga ning üksikasjalikult analüüsinud väiteid, mida sidusrühmad on kõnealuse küsimuse kohta esitanud.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Komisjon on võtnud ühendust ka erinevate huvitatud isikutega, kes avaldasid arvamust konkreetsete turulepääsuprobleemide kohta, millega nad Ukrainast pärit tollimaksuvaba kodulinnuliha impordi puhul on kokku puutunud.

               •Mõjuhinnang

                  Käesolevale ettepanekule ei ole lisatud mõjuhinnangut.

                  Nagu punktis „Ettepaneku põhjused ja eesmärgid“ märgitud, kasvab uut tüüpi jaotustükkide tollivaba import kiires tempos. Kuna kõnealuse impordi suhtes koguselisi piiranguid ei kohaldata, võib selline kauplemiskord muutmata jätmise korral kahjustada kodulinnu rinnaliha tootjatele assotsieerimislepingus sätestatud tariifikvootide alusel pakutavat kaitset ning rikkuda nii ELi kodulinnulihaturul valitseva hapra tasakaalu. Seepärast tuleks kõnealusele olukorrale viivitamata lahendus leida. Komisjon on saanud Euroopa Parlamendi liikmetelt ja Euroopa kodulinnulihasektori esindajatelt hulgaliselt kirjalikke küsimusi, milles palutakse astuda samme lahenduse leidmiseks.

                  Tariifiridade CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 alusel ELi imporditud kauba impordiväärtus oli viimasel kahel täiskalendriaastal (2016 ja 2017) kokku 43,9 miljonit eurot. See moodustas 2016. ja 2017. kalendriaastal 23,9 % Ukraina kodulinnuliha koguimpordist ELi ja 1,1 % kõikide kolmandate riikide kodulinnuliha koguimpordist ELi. Impordiväärtus ulatus 2018. aastal 91,4 miljoni euroni.

                  Ettepanekuga viiakse praegu tariifiridadega CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 („muud värsked või külmutatud tükid“) hõlmatud tollimaksuvaba import Ukrainast pärit kodulinnuliha impordi suhtes praegu kohaldatava tariifikvoodi alla ja taastatakse enamsoodustusrežiimi tollitariif nimetatud kahe tariifirea jaoks. Seega stabiliseerib assotsieerimisleping Ukrainast pärit kodulinnuliha praegust importi ELi, mõjutamata seejuures ülejäänud kahepoolset kaubandust.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei ole asjakohane.

               •Põhiõigused

                  Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet saamatajäänud tollimaksude näol.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Komisjon jälgib jätkuvalt kodulinnuliha importi kolmandatest riikidest.

               2019/0132 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelises assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi) sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 3 ja artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping
                  1
                (edaspidi „assotsieerimisleping“) jõustus 1. septembril 2017.

               (2)Kodulinnuliha uut tüüpi jaotustükk koosneb traditsioonilisest rinnatükist koos õlavarreluudega ning seda on võimalik pärast vähest töötlemist liidus turustada liidu turul kui kodulinnu rinnaliha. Sellest tulenevalt võib selliste jaotustükkide piiramatu import, mida imporditi Ukrainast 2018. aastal 55 500 tonni, kahjustada tingimusi, mida vastavalt assotsieerimislepingule tuleb kohaldada kodulinnuliha traditsiooniliste rinnatükkide liitu importimise suhtes, eelkõige tariifikvoodi vormis sätestatud koguselisi piiranguid.

               (3)20. detsembril 2018 volitas nõukogu komisjoni alustama Ukrainaga läbirääkimisi, et leida lahendus, muutes assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi. Läbirääkimised jõudsid edukalt lõpule 19. märtsil 2019.

               (4)Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2019/...
                  2
                allkirjastati Euroopa Liidu ja Ukraina vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega muudetakse assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi, [xx], tingimusel et nimetatud leping sõlmitakse.

               (5)Leping tuleks liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Ukraina vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega muudetakse assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi, kiidetakse liidu nimel heaks
                  3
               .

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel andma heakskiitmiskirja lepingu hoiulevõtjale hoiule, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval
                  4
               .

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

                     (2)

                        Nõukogu otsus (EL) 2019/... Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelises assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT xxx, xx.xx.xxxx, lk x).

                     (3)

                        Leping on avaldatud [ELT avaldamisviide] koos allkirjastamise otsusega.

                     (4)

                        Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.6.2019
            COM(2019) 267 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelises assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi) sõlmimise kohta

               Euroopa Liidu ja Ukraina vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelises assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi

               A. Euroopa Liidu kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Mul on au viidata Euroopa Liidu ja Ukraina (edaspidi „lepinguosalised“) vahel peetud läbirääkimistele, milles käsitleti teatavate kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi ja mis jõudsid lõpule 19. märtsil 2019.

               Läbirääkimiste tulemusel saavutati järgmine kokkulepe.

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) IV jaotise 1. peatüki I-A lisa liite A osas asendatakse kanne „Linnuliha ja linnulihavalmistised“ järgmisega:

                        Kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmistised

                        0207 11 (30–90)

                        0207 12 (10–90)

                        0207 13 (10–20–30–50–60–70–99)*

                        0207 14 (10–20–30–50–60–70–99)*

                        0207 24 (10–90)

                        0207 25 (10–90)

                        0207 26 (10–20–30–50–60–70–99)*

                        0207 27 (10–20–30–50–60–70–99)*

                        0207 32 (15–19–51–59–90)

                        0207 33 (11–19–59–90)

                        0207 35 (11–15–21–23–25–31–41–51–53–61–63–71–79–99)

                        0207 36 (11–15–21–23–31–41–51–53–61–63–79–90)

                        0210 99 (39)

                        1602 31 (11–19–30–90)

                        1602 32 (11–19-30–90)

                        1602 39 (21)

                        50 000 tonni aastas (netomassina) + 18 400 tonni aastas (netomassina), mis suureneb 800 tonni aastas (netomassina) 2020. aastal ja 2021. aastal

                        + 20 000 tonni aastas (netomassina) (ainult CN-koodi 0207 12 (10–90) puhul)

               *
                     Selguse huvides kohaldatakse lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistikes sätestatud tariifiridade 0207 13 70 ja 0207 14 70 suhtes kolmandas veerus „Kogus“ sätestatud tariifikvoote.

               (2)Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistikes asendatakse neljanda veeru „Üleminekukategooria“ tekst järgmisega: „50 000 tonni aastas (netomassina) + 18 400 tonni aastas (netomassina), mis suureneb 800 tonni aastas (netomassina) 2020. aastal ja 2021. aastal“ järgmiste CN 2008 tariifiridade puhul:

               0207 11 (30–90)

               0207 13 (10–20–30–50–60–70–99)

               0207 14 (10–20–30–50–60–70–99)

               0207 24 (10–90)

               0207 25 (10–90)

               0207 26 (10–20–30–50–60–70–99)

               0207 27 (10–20–30–50–60–70–99)

               0207 32 (15–19–51–59–90)

               0207 33 (11–19–59–90)

               0207 35 (11–15–21–23–25–31–41–51–53–61–63–71–79–99)

               0207 36 (11–15–21–23–31–41–51–53–61–63–79–90)

               0210 99 (39)

               1602 31 (11–19–30–90)

               1602 32 (11–19–30–90)

               1602 39 (21)

               (3)Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistikes asendatakse neljanda veeru „Üleminekukategooria“ tekst CN 2008 tariifirea 0207 12 (10–90) puhul järgmisega: „50 000 tonni aastas (netomassina) + 18 400 tonni aastas (netomassina), mis suureneb 800 tonni aastas (netomassina) 2020. aastal ja 2021. aastal + 20 000 tonni aastas (netomassina)“.

               (4)Lepingu jõustumise kalendriaasta ülejäänud osa puhul arvutatakse proportsionaalselt täiendav 50 000 tonni suurune kogus, mis lisatakse kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe jaoks lepingus sätestatud olemasolevale kvoodile.

               (5)Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistike tariifiridade 0207 13 70 ja 0207 14 70 jaoks sätestatud enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära 100,8 eurot netomassi 100 kg kohta kohaldatakse impordi suhtes, mis ületab punktis 1 osutatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe tariifikvootide üldkogust.

               Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil hoiulevõtja saab viimase lepinguosaliste vahel vahetatud teate heakskiitmiskirjade või ratifitseerimise kohta.

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, mil hoiulevõtja sai kätte:

               –liidu teate vajalike menetluste lõpuleviimise kohta ning

               –Ukraina teate ratifitseerimise lõpuleviimisest vastavalt oma menetlustele ja kohaldatavatele õigusaktidele,

               olenevalt sellest, kumb on hilisem.

               Oleksin tänulik, kui kinnitaksite Ukraina nõusolekut ülaltooduga.

               Lugupidamisega

               Brüssel,

               Euroopa Liidu nimel

               B. Ukraina kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Mul on au teatada, et sain kätte Teie [sisestada kirja kuupäev] kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

               „Mul on au viidata Euroopa Liidu ja Ukraina (edaspidi „lepinguosalised“) vahel peetud läbirääkimistele, milles käsitleti teatavate kodulinnuliha- ja linnulihatoodete kaubandussoodustusi ja mis jõudsid lõpule 19. märtsil 2019.

               Läbirääkimiste tulemusel saavutati järgmine kokkulepe.

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) IV jaotise 1. peatüki I-A lisa liite A osas asendatakse kanne „Linnuliha ja linnulihavalmistised“ järgmisega:

                        Kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmistised

                        0207 11 (30–90)

                        0207 12 (10–90)

                        0207 13 (10–20–30–50–60–70–99)*

                        0207 14 (10–20–30–50–60–70–99)*

                        0207 24 (10–90)

                        0207 25 (10–90)

                        0207 26 (10–20–30–50–60–70–80–99)

                        0207 27 (10–20–30–50–60–70–80–99)

                        0207 32 (15–19–51–59–90)

                        0207 33 (11–19–59–90)

                        0207 35 (11–15–21–23–25–31–41–51–53–61–63–71–79–99)

                        0207 36 (11–15–21–23–31–41–51–53–61–63–79–90)

                        0210 99 (39)

                        1602 31 (11–19–30–90)

                        1602 32 (11–19–30–90)

                        1602 39 (21)

                        50 000 tonni aastas (netomassina) + 18 400 tonni aastas (netomassina), mis suureneb 800 tonni aastas (netomassina) 2020. aastal ja 2021. aastal

                        + 20 000 tonni aastas (netomassina) (ainult CN-koodi 0207 12 (10–90) puhul)

               *
                     Selguse huvides kohaldatakse lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistikes sätestatud tariifiridade 0207 13 70 ja 0207 14 70 suhtes kolmandas veerus „Kogus“ sätestatud tariifikvoote.

               (2)Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistikes asendatakse neljanda veeru „Üleminekukategooria“ tekst järgmisega: „50 000 tonni aastas (netomassina) + 18 400 tonni aastas (netomassina), mis suureneb 800 tonni aastas (netomassina) 2020. aastal ja 2021. aastal“ järgmiste CN 2008 tariifiridade puhul:

               0207 11 (30–90)

               0207 13 (10–20–30–50–60–70–99)

               0207 14 (10–20–30–50–60–70–99)

               0207 24 (10–90)

               0207 25 (10–90)

               0207 26 (10–20–30–50–60–70–80–99)

               0207 27 (10–20–30–50–60–70–80–99)

               0207 32 (15–19–51–59–90)

               0207 33 (11–19–59–90)

               0207 35 (11–15–21–23–25–31–41–51–53–61–63–71–79–99)

               0207 36 (11–15–21–23–31–41–51–53–61–63–79–90)

               0210 99 (39)

               1602 31 (11–19–30–90)

               1602 32 (11–19–30–90)

               1602 39 (21)

               (3)Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistikes asendatakse neljanda veeru „Üleminekukategooria“ tekst CN 2008 tariifirea 0207 12 (10–90) puhul järgmisega: „50 000 tonni aastas (netomassina) + 18 400 tonni aastas (netomassina), mis suureneb 800 tonni aastas (netomassina) 2020. aastal ja 2021. aastal + 20 000 tonni aastas (netomassina)“.

               (4)Lepingu jõustumise kalendriaasta ülejäänud osa puhul arvutatakse proportsionaalselt täiendav 50 000 tonni suurune kogus, mis lisatakse kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe jaoks lepingus sätestatud olemasolevale kvoodile.

               (5)Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud ELi tollitariifistike tariifiridade 0207 13 70 ja 0207 14 70 jaoks sätestatud enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära 100,8 eurot netomassi 100 kg kohta kohaldatakse impordi suhtes, mis ületab punktis 1 osutatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe tariifikvootide üldkogust.

               Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil hoiulevõtja saab viimase lepinguosaliste vahel vahetatud teate heakskiitmiskirjade või ratifitseerimise kohta.

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, mil hoiulevõtja sai kätte:

               –liidu teate vajalike menetluste lõpuleviimise kohta ning

               –Ukraina teate ratifitseerimise lõpuleviimisest vastavalt oma menetlustele ja kohaldatavatele õigusaktidele,

               olenevalt sellest, kumb on hilisem.“

               Mul on au kinnitada, et Ukraina nõustub selle kirja sisuga.

               Lugupidamisega

               Kiiev,

               Ukraina nimel