Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0496

Ettepanek : Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid  /* KOM/2009/0496 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 22.9.2009KOM(2009) 496 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeidSELETUSKIRI1.  Lisaks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele 1737 (2006) ja 1747 (2007) kehtestatakse Iraani vastu teatavad piiravad meetmed ka ühise seisukohaga 2007/140/ÜVJP ja muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 423/2007.2.  Kooskõlas ühise seisukohaga 2007/140/ÜVJP piiratakse eelkõige määrusega (EÜ) nr 423/2007 Iraanile teatavate esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimist, müüki või üleandmist lisaks ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt kindlaks määratud kaupadele, mis võivad kaasa aidata Iraani uraani rikastamisele, ümbertöötamisele või raske veega seotud tegevusele, tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisele või muude Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile (IAEA) muret tekitavate või IAEA poolt lahendust vajavaks tunnistatud küsimustega seotud tegevusele. Need esemed on loetletud määruse (EÜ) nr 423/2007 II lisas.3.  Kuna Iraani tegevus uraani rikastamisel on kasvanud, tuleb II lisaga reguleeritavate kaupade loetelu selle tõhususe säilitamise eesmärgil üle vaadata.4.  Samuti on määrusega (EÜ) nr 423/2007 keelatud lisas IA loetletud teatavate kaupade ja tehnoloogia eksport. Lisa IA teatavaid viiteid tuleb korrigeerida.5.  Samuti tuleb muuta määruse (EÜ) nr 423/2007 artikli 15 lõiget 1, et volitada komisjoni muutma lisa IA ja II lisa kas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee või liikmesriikide esitatud teabe alusel.6.  Käesoleva otsuse eesmärk on korrigeerida nõukogu määruse (EÜ) nr 423/2007 lisa IA ja ajakohastada selle II lisa ning volitada komisjoni muutma nimetatud lisasid.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeidEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,võttes arvesse 27. veebruari 2007. aasta ühist seisukohta 2007/140/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid[1],võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:7.  Kooskõlas ühise seisukohaga 2007/140/ÜVJP piiratakse eelkõige määrusega (EÜ) nr 423/2007 (mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid)[2] Iraanile teatavate esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimist, müüki või üleandmist lisaks Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt kindlaks määratud kaupadele, mis võivad kaasa aidata Iraani uraani rikastamisele, ümbertöötamisele või raske veega seotud tegevusele, tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisele või muude Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile (IAEA) muret tekitavate või IAEA poolt lahendust vajavaks tunnistatud küsimustega seotud tegevusele.8.  Need esemed on loetletud määruse (EÜ) nr 423/2007 II lisas. Loetelu tuleb selle tõhususe säilitamise eesmärgil üle vaadata.9.  Määrusega (EÜ) nr 423/2007 on ka keelatud lisas IA loetletud teatavate kaupade ja tehnoloogia eksport. Selle lisa IA teatavaid viiteid tuleb korrigeerida.10.  Otstarbekuse huvides tuleks komisjoni volitada pidama keelatud või kontrollitavate kaupade ja tehnoloogia loetelusid ning neid muutma kas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee või liikmesriikide esitatud teabe alusel.11.  Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 423/2007 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 423/2007 muudetakse järgmiselt:(1) Artikli 3 lõige 1a asendatakse järgmisega:„1.a „Ekspordiks, mille jaoks käesoleva määruse kohaselt on vaja luba, annavad loa eksportija asukohaliikmesriigi pädevad asutused kooskõlas määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklis 11 sätestatud üksikasjalike eeskirjadega. Luba kehtib kogu ühenduses.”;(2) Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Komisjon:a) muudab I lisa kas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel;b) muudab liikmesriikide esitatud teabe põhjal IA lisa ja II lisa;c) muudab liikmesriikide esitatud teabe põhjal III lisa;d) muudab IV lisa kas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel;e) muudab VI lisa ühise seisukoha 2008/652/ÜVJP III ja IV lisa suhtes tehtud otsuste alusel.”;(3) IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.(4) II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […]I LISAMääruse (EÜ) nr 423/2007 IA lisa muudetakse järgmiselt:1) Punkti IA.A1.009 kirjeldus asendatakse järgmisega:„Kiud- või niitmaterjalid” või prepregmaterjalid:a. süsinik- või aramiid-„kiud- või -niitmaterjalid”, millel on üks järgmistest omadustest:1. „erimoodul” on üle 10 × 106 m või2. „eritõmbetugevus” on üle 17 × 104 m;b. klaas-„kiud või -niitmaterjalid”, millel on üks järgmistest omadustest:1. „erimoodul” on üle 3,18 × 106 m või2. „eritõmbetugevus” on üle 76,2 × 103 m;c. temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”, mille laius ei ületa 15 mm (prepregmaterjalid) ja mis on valmistatud muudest süsinik- või klaas-„kiud- või -niitmaterjalidest”, kui punktides II.A1.010.a või b nimetatudMärkus: kõnealused punktid ei hõlma punktides 1C010.a, 1C010.b, 1C210.a ja 1C210.b määratletud kiud- või niitmaterjale.”2) Punkti IA.A1.010 kirjeldus asendatakse järgmisega:„Vaigu või pigiga impregneeritud kiud (prepregmaterjalid), metalli või süsinikuga kaetud kiud (eelvormid) või „süsinikkiu eelvormid”:a. mis on valmistatud eespool punktis II.A1.009 nimetatud „kiud- või niitmaterjalidest”;b. epoksüvaik-„põhimassiga” eelimpregneeritud süsinik-„kiud- või -niitmaterjalid” (prepregmaterjalid), mis on nimetatud punktides 1C010.a, 1C010.b või 1C010.c õhusõidukite tarindite või laminaatide parandamiseks, eeldusel et iga üksiku lehe mõõtmed ei ületa 50 cm × 90 cm;c. punktides 1C010.a, 1C010.b või 1C010.c nimetatud prepregmaterjalid, mis on impregneeritud fenool- või epoksüvaikudega, mille klaasistumistemperatuur (Tg) on madalam kui 433 K (160°C) ning tahkestumistemperatuur on madalam klaasistumistemperatuurist.Märkus: kõnealune punkt ei hõlma punktis 1C010.e määratletud kiud- või niitmaterjale.”II LISA„II LISAArtiklis 3 osutatud kaubad ja tehnoloogiaSISSEJUHATAVAD MÄRKUSED1. Kui ei ole sätestatud teisiti, osutavad veerus nimetusega „Kirjeldus” kasutatud viitenumbrid kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia kirjeldustele, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas.2. Veerus „Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas“ olev viitenumber tähendab, et veerus „Kirjeldus“ kirjeldatud toote omadused ei vasta viidatud kahesuguse kasutusega toote parameetritele.3. Ülakomadega (’…’) märgitud terminite määratlused on antud vastava kauba tehnilises märkuses.4. Jutumärkides („…”) terminite määratlused on antud nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas.Üldmärkused1. Käesolevas lisas käsitletava kontrollimise eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrolli alla mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tootmisvahendite) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut kontrollitavat komponenti ning mille puhul kontrollitav komponent või komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.NB!: Otsustades, kas kontrollitavat komponenti või komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid konkreetseid asjaolusid, mis võiksid tõendada, et kontrollitav komponent või komponendid on hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks.2. Käesolevas lisas määratletud kaubad hõlmavad nii uusi kui ka kasutatud kaupu.Üldmärkus tehnoloogia kohta (GTN)(Lugeda koos II jao B osaga)1. Sellise „tehnoloogia” müüki, tarnimist või eksporti, mis on „vajalik” selliste kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, mille müüki, tarnimist või eksporti kontrollitakse A osa alusel (kaubad), kontrollitakse II jao B osa alusel.2. „Tehnoloogia”, mis on „vajalik” keelustatud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, on keelustatud ka siis, kui seda kohaldatakse keelustamata kaupade suhtes.3. Kontrollimist ei kohaldata sellise „tehnoloogia” suhtes, mis on minimaalselt vajalik selliste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) ja remondiks, mida ei kontrollita või mille eksport on vastavalt määrusele (EÜ) nr 423/2007 lubatud.4. Tehnosiirde keelustamist ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „baasteadusuuringute” või patenditaotluste tegemiseks vajaliku miinimumteabe suhtes.II.A. KAUBADA0. Tuumamaterjalid, rajatised ja seadmedNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |II.A0.002 | Faraday isolaatorid lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm | – |II.A0.003 | Difraktsioonivõred lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm | – |II.A0.004 | Optilised kiud lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm, mis on kaetud peegeldumisvastase kihiga lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm ja mille südamiku läbimõõt on üle 0,4 mm, kuid mitte üle 2 mm | – |II.A0.008 | Muud kui punktis 6A005.e nimetatud laserpeeglid, mis koosnevad aluskihtidest, mille soojuspaisumise tegur on kõige rohkem 10-6K-1 20ºC juures (nt sulatatud ränidioksiid või safiir). Märkus: see punkt ei hõlma spetsiaalselt astronoomiliste rakenduste jaoks kavandatud optilisi süsteeme, välja arvatud ränidioksiidi sisaldavad peeglid. | 0B001.g.5, 6A005.e |II.A0.009 | Muud kui punktis 6A005.e.2 nimetatud laserläätsed, mis koosnevad aluskihtidest, mille soojuspaisumise tegur on kõige rohkem 10-6K-1 20ºC juures (nt sulatatud ränidioksiid). | 0B001.g, 6A005.e.2 |II.A0.010 | Niklist, nikliga kaetud või niklisulamist valmistatud torud, torustikud, äärikud ja tarvikud, milles on üle 40 massiprotsendi niklit, muud kui punktis 2B350.h.1 nimetatud. | 2B350 |II.A0.011 | Vaakumpumbad, muud kui punktis 0B002.f.2. või 2B231 nimetatud: turbomolekulaarpumbad, mille voolukiirus on 400 l/s või enam, roots tüüpi eelvaakumpumbad, mille mahuline jõudlus ületab 200 m3/h. Lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga kompressor ja lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga vaakumpumbad. | 0B002.f.2, 2B231 |II.A0.014 | Detonatsioonkambrid, mille plahvatusenergia summutusvõime on üle 2,5 kg TNT-ekvivalendi. |A1. Materjalid, kemikaalid, „mikroorganismid“ ja „toksiinid“Nr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |II.A1.003 | Rõngakujulised tihendid ja mansetid, mille sisediameeter on kuni 400mm ning mis on valmistatud järgmisest materjalist: a. vinülideenfluoriidi kopolümeerid, millel on ilma venituseta rohkem kui 75 % ulatuses beetakristalliline struktuur; b. fluoritud polüimiidid, mis sisaldavad 10 massiprotsenti või rohkem seotud fluori; c. fluoritud fosfatseenelastomeerid, mis sisaldavad 30 massiprotsenti või rohkem seotud fluori; d. polüklorotrifluoroetüleen (PCTFE, nt Kel-F ®); e. fluoroetüleen (nt Viton ®, Tecnoflon ®); f. polütetrafluoroetüleen (PTFE). |II.A1.004 | Tuumamaterjalidega seotud kiirguse tuvastamiseks vajalik isiklik varustus, sealhulgas isiklikud dosimeetrid. Märkus: Kõnealune punkt ei hõlma punktis 1A004.c määratletud tuumaohu tuvastamissüsteeme. | 1A004.c |II.A1.006 | Muud kui punktis I.1A.003 keelatud katalüsaatorid, mis sisaldavad plaatinat, pallaadiumi või roodiumi, mida saab kasutada vesiniku isotoopidevahetusreaktsiooni aktiveerimiseks vesiniku ja vee vahel, triitiumi saamiseks raskest veest või raske vee tootmiseks. | 1B231, 1A225 |II.A1.007 | Alumiinium ja tema sulamid, töötlemata või pooltöödeldud kujul, millel on üks järgmistest omadustest, muud kui punktis 1C002b.4 või 1C202.a nimetatud: a. tõmbetugevus 460 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C); või b. tõmbetugevus 415 MPa või rohkem temperatuuril 298 K (25 °C). | 1C002.b.4, 1C202.a |II.A1.014 | Metalse koobalti, neodüümi või samaariumi pulber või nende sulamid või segud, milles on vähemalt 20 massiprotsenti koobaltit, neodüümi või samaariumi ja osakeste suurus alla 200 µm. |II.A1.015 | Puhas tributüülfosfaat (TBP) [CAS nr 126-73-8] või segu, milles on üle 5 massiprotsendi TBP-d. |II.A1.016 | Muu kui punktide I.1A.030, I.1A.035 või IA.A1.012 all keelatud vanandatud martensiitteras Tehniline märkus: Vanandatud martensiitterased on rauasulamid, mida reeglina iseloomustab kõrge nikli- ja väga madal süsinikusisaldus ning asenduselementide ja pretsipitaatide kasutamine sulami tugevdamise ja vanandamise eesmärgil. |II.A1.017 | Järgmised metallid, metallipulbrid ja materjalid: a. muud kui punktis I.1A.031 keelatud volfram ja volframisulamid samakujuliste sfääriliste või pihustatud osakeste kujul, mille osakeste diameeter ei ületa 500 mikromeetrit ja milles on vähemalt 97 massiprotsenti volframit; b. muud kui punktis I.1A.031 keelatud molübdeen ja molübeenisulamid samakujuliste sfääriliste või pihustatud osakeste kujul, mille osakeste diameeter ei ületa 500 mikromeetrit ja milles on vähemalt 97 massiprotsenti molübeeni; c. muud kui punktis I.1A.037 või IA.A1.013 keelatud volframmaterjalid tahkel kujul, mille materjali koostis on järgmine: 1. volfram ja volframisulamid, milles on vähemalt 97 massiprotsenti volframit; 2. vasega infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit; või 3. hõbedaga infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit; |II.A1.018 | Pehmed magnetsulamid, mille keemiline koostis on järgmine: a) rauasisaldus 30 % ja 60 % vahel ja b) koobaltisisaldus 40 % ja 60 % vahel. |II.A1.019 | Muud kui käesoleva määruse I lisas või IA lisas (punktides IA.A1.009 ja IA.A1.010) keelatud või määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas nimetatud „kiud või -niitmaterjalid” või prepregmaterjalid järgmiselt: a) süsinik„kiud- või -niitmaterjalid”; Märkus: punkt II.A1.019a. ei hõlma riideid. b) süsinik-„kiud- või -niitmaterjalidest” valmistatud temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”; c) polüakrüülnitriilist valmistatud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”. |A2. Materjalide töötlemineNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |II.A2.002 | Lihvimispingid, mille positsioneerimistäpsus koos „kõigi olemasolevate kompensatsioonidega” on võrdne või väiksem (parem) kui 15 μm (mõõdetuna piki mis tahes lineaartelge) vastavalt ISO standardile 230/2 (1988) (1) või vastavatele siseriiklikele standarditele. Märkus: kõnealune punkt ei hõlma punktides 2B201.b ja 2B001.c määratletud lihvimispinke. | 2B201.b, 2B001.c |II.A2.002a | Spetsiaalselt kavandatud komponendid ja arvjuhtimismoodulid selliste tööpinkide jaoks, mis on nimetatud punktides 2B001, 2B201 või eespool punktis II.A2.002. |II.A2.003 | Järgmised balansseerpingid ja nendega seotud seadmed: a. balansseerpingid, mis on kavandatud või kohandatud hambaravi- või muudeks meditsiiniseadmeteks, millel on kõik järgmised omadused: 1. ei suuda tasakaalustada rootoreid/sõlmi, mille mass on suurem kui 3 kg; 2. on võimelised tasakaalustama rootoreid/sõlmi suurematel kiirustel kui 12 500 p/min; 3. on võimelised korrigeerima tasakaalustamatust kahel või rohkemal tasandil ning 4. on võimelised tasakaalustama spetsiifilise jääktasakaalustamatuseni 0,2 g mm kilogrammi rootori massi kohta; b. indikaatorite pead, mis on kavandatud või kohandatud kasutamiseks eespool punktis a. nimetatud masinatel. Tehniline märkus: indikaatorite pead on mõnel juhul tuntud tasakaalustusseadmestikuna. | 2B119 |II.A2.005 | Järgmised kontrollitava keskkonnaga kuumtöötlusahjud: temperatuuril üle 400 ºC töötavad ahjud. | 2B226, 2B227 |II.A2.006 | Temperatuuril üle 400 ºC töötavad oksüdatsiooniahjud. Märkus: see punkt ei hõlma spetsiaalselt klaasi, keraamiliste lauanõude või konstruktsioonikeraamika tootmiseks kavandatud rullkonveieriga või vagonettidega tunnelahje, lintkonveieriga tunnelahje, tõukurtüüpi ahje või süstikahje. | 2B226, 2B227 |II.A2.007 | „Rõhuandurid”, punktis 2B230 määratlemata, mis võimaldavad mõõta absoluutrõhku vahemikus 0 kuni 200 kPa ja millel on mõlemad järgmised omadused: a. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud rõhutundlikud elemendid ja b. millel on üks järgmistest omadustest: 1. täisskaala ulatus on väiksem kui 200 kPa ning täpsus on ± 1 % täisskaala ulatusest, või 2. täisskaala ulatus on 200 kPa või rohkem ning ’täpsus’ on parem kui 2 kPa. Tehniline märkus: punkti 2B230 tähenduses hõlmab 'täpsus' mittelineaarsust, hüstereesi ning ümbritseva keskkonna temperatuuril korratavust. | 2B230 |II.A2.008 | Vedelik-vedelik kontaktseadmed (segamis-sadestusseadmed, impulsskolonnid ja tsentrifugaalsed kontaktorid); ja selliste seadmete jaoks ettenähtud vedelikujagajad, aurujagajad või vedelikukogujad, mille töödeldava(te) kemikaali(de)ga otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest: 1. sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; 2. fluoropolümeerid; 3. klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); 4. grafiit või ’süsinikgrafiit’; 5. nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; 6. tantaal või tantaalisulamid; 7. titaan või titaanisulamid 8. tsirkoonium või tsirkooniumisulamid või 9. roostevaba teras. Tehniline märkus: 'süsinikgrafiit' on amorfse süsiniku ja grafiidi segu, milles kaaluline grafiidisisaldus on 8 % või rohkem. | 2B350.e |II.A2.009 | Tööstusseadmed ja komponendid, muud kui punktis 2B350.d nimetatud: Soojusvahetid või kondensaatorid, mille soojust ülekandev pind on suurem kui 0,05 m2 ja väiksem kui 30 m2; ja selliste soojusvahetite või kondensaatorite jaoks ettenähtud torud, plaadid, spiraaltorud või plokid (südamikud), mille vedelikuga(vedelikega) otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest: 1. sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; 2. fluoropolümeerid; 3. klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); 4. grafiit või ’süsinikgrafiit’; 5. nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; 6. tantaal või tantaalisulamid; 7. titaan või titaanisulamid 8. tsirkoonium või tsirkooniumisulamid; 9. ränikarbiid; 10. titaankarbiid või 11. roostevaba teras. Märkus: käesolev punkt ei hõlma sõidukite radiaatoreid. Tehniline märkus: mansettide, tihendite ja muude tihendamise rakenduste jaoks kasutatud materjalid ei määra soojusvaheti kontrollimise staatust. | 2B350.d |II.A2.010 | Korrosiivsete vedelike jaoks sobilikud mitmetihendilised ja tihendita pumbad, muud kui punktis 2B350.i nimetatud, tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 0,6 m3/h või vaakumpumbad tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 5 m3/h (standardtingimustel: temperatuuril 273 K (0°C) ja rõhul 101,3 kPa); ja selliste pumpade korpused (pumbakered), eelvormitud kerevooderdused, tiivikud, rootorid või jugapumbapihustid, mille otseselt töödeldava(te) kemikaali(de)ga kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest: sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; keraamika ferrosiliitsium; fluoropolümeerid; klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); grafiit või ’süsinikgrafiit’; nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; tantaal või tantaalisulamid; titaan või titaanisulamid tsirkoonium või tsirkooniumisulamid; nioobium või nioobiumisulamid; roostevaba teras või alumiiniumisulamid. Tehniline märkus: mansettide, tihendite ja muude tihendamise rakenduste jaoks kasutatud materjalid ei määra pumba kontrollimise staatust. |II.A2.013 | Muud kui punktiga 2B009 reguleeritud või punktidega I.2A.009 või I.2A.020 keelatud trugimis- ja tõukamispingid, mille valtsimisjõud on üle 60 kN, ja spetsiaalselt nende jaoks kavandatud komponendid. Tehniline märkus: Punkti II.A2.013 tähenduses käsitatakse pinke, milles trugimis- ja tõukamisfunktsioonid on kombineeritud, tõukamispinkidena. |A3. ElektroonikaII.A3.003 | Sagedusmuundurid või generaatorid, muud kui punktis I.0A.002.b.13 või I.3A.004 nimetatud, millel on kõik järgmised omadused, ja spetsiaalselt nende jaoks kavandatud komponendid ja tarkvara: a. mitmefaasiline väljund, võimaliku väljundvõimsusega 40 W või rohkem; b. sagedusvahemik 600–2 000 Hz, ning c. sageduse stabiilsus parem kui 0,1 %. Tehniline märkus: sagedusmuundureid punkti II.A3.003 tähenduses tuntakse ka konverterite või inverteritena. |II.A3.004 | Spektromeetrid ja difraktomeetrid, mis on kavandatud metallide või sulamite koostiselementide või nende sisalduse määramiseks ilma materjali keemilise lagundamiseta. |A6. Andurid ja laseridNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |II.A6.002 | Optilised seadmed ning komponendid, muud kui punktides 6A002 ja 6A004.b nimetatud: infrapuna optika lainepikkuse vahemikus 9 000 nm – 17 000 nm ja selle komponendid, sealhulgas kaadmiumtelluur (CdTe) komponendid. | 6A002, 6A004.b |II.A6.005 | Järgmised pooljuht„laserid“ ja nende komponendid: a. üksikud pooljuht„laserid“ väljundvõimsusega üle 200 mW, ning mille kogus ületab sadat ühikut; b. pooljuht„laserid” ühiku väljundvõimsusega üle 20 W. Märkused: 1. pooljuht„lasereid” nimetatakse sageli „laser”dioodideks; 2. käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 0B001.h.6 ja 6A005.b määratletud „lasereid”. 3. käesolev punkt ei hõlma „laser“-dioode lainepikkuse vahemikus 1 200 nm – 2 000 nm. | 6A005.b |II.A6.007 | Järgmised „timmitavad” „tahkislaserid”, nendele spetsiaalselt kavandatud komponendid: a. titaan-safiirlaserid, b. aleksandriitlaserid. Märkus: Käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 0B001.h.6 ja 6A005.c.1 määratletud titaan-safiir- ja aleksandriitlasereid. | 6A005.c.1 |II.A6.009 | Järgmised akustooptika komponendid: a. kaaderpildistuslambid ja tahkis-pildistusseadmed kordumissagedusega 1 kHz või rohkem; b. kordumissagedusseadmed; c. Pockelsi rakud. | 6A203.b.4.c |A7. Navigatsioon ja lennunduselektroonikaNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |II.A7.001 | Inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid: I. järgmised inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid, mis on Wassenaari kokkuleppe osalisriikide tsiviilvõimude poolt sertifitseeritud kasutamiseks „tsiviilõhusõidukitel” ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid: a. inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid (INS) (kardaanriputiga või tervikkinnitusega) ja inertsiaalseadmed, mis on kavandatud „õhusõidukite“, maismaasõidukite, veesõidukite (veepealsete või veealuste) või „kosmosesõidukite” asendi reguleerimiseks, juhtimiseks ja kontrolliks ning millel on järgmised omadused, ning nende jaoks spetsiaalselt ettenähtud komponendid: 1. navigatsiooniviga (inertsiaalselt vaba), mis allub normaali orientatsioonile 0,8 meremiili tunnis 'tõenäolise vea ring' (CEP) või vähem (parem); või 2. ette nähtud kasutamiseks üle 10 g lineaarkiirenduse korral; | 7A003, 7A103 |b. Hübriidsed inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid, mis on integreeritud globaalsete satelliitnavigatsioonisüsteemi(de)ga (GNSS) või „andmebaasidega toetatava(te) navigatsioonisüsteemi(de)ga” („DBRN”) ruumasendi, suunamise või juhtimise jaoks, vastavalt normaali suunale, millel on INS navigatsiooni positsioonitäpsus pärast GNSS või „DBRN” kaotamist kuni neljaminutilise perioodi jooksul väiksem (parem) kui 10 meetrit 'tõenäolise vea ringis' (CEP); c. inertsiaalsed seadmed asimuudi, suuna või põhjasuuna määramiseks, millel on mis tahes järgmine omadus, ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid: 1. ette nähtud asimuudi, suuna või põhjasuuna määramise ruutkeskmine (rms) täpsus 6 kaareminutit või vähem (parem) 45 laiuskraadi juures; või 2. mittetöötavana ette nähtud taluma 900 g või suuremat löögikoormust 1 msec või pikema aja jooksul. |Märkus: punktides I.a ja I.b esitatud parameetrid on rakendatavad koos mõnega järgnevalt esitatud keskkonnatingimustest: 1. sisendi juhuslik vibratsioon, mille ruutkeskmine üldamplituud on 7,7 g testi esimese poole tunni vältel ning testi kogukestus on poolteist tundi telje kohta igal kolmest ristiasetsevast teljest, kui juhuslik vibratsioon vastab järgmistele tingimustele: a. konstantse võimsuse spektraaltiheduse väärtus (PSD) on 0,04 g2/Hz sagedusvahemikus 15–1 000 Hz ning b. konstantse võimsuse spektraaltiheduse väärtus (PSD) langeb sagedusega 0,04 g2/Hz kuni 0,01 g2/Hz sagedusvahemikus 1 000–2 000 Hz; 2. keerlemis- ja lengerduskiirus on +2,62 rad/s (150°/s) või rohkem või 3. vastavalt siseriiklikele standarditele, mis on samaväärsed ülalolevate punktidega 1 või 2. |Tehnilised märkused: 1. punkt I.b viitab süsteemidele, milles INS ja teised sõltumatud navigatsiooni abiseadmed on koondatud üheks ühikuks (ühendatud), et saavutada parimat tulemust. 2. 'Tõenäolise vea ring' (CEP) – ringikujulise normaaljaotuse korral sellise ringi raadius, mille sisse jääb 50 % üksikult tehtud mõõtmiste tulemustest, või ringi raadius, mille sees asetseb midagi 50 % tõenäosusega. II. Spetsiaalselt tsiviilseireotstarbeliseks kasutamiseks kavandatud inertsiaalseadmeid sisaldavad teodoliitsüsteemid, mis on konstrueeritud nii, et nende asimuudi, suuna või põhjasuuna määramise ruutkeskmine (rms) täpsus oleks 6 kaareminutit või vähem (parem) 45 laiuskraadi juures, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid. III. Inertsiaalsed või muud seadmed, mis kasutavad punktis 7A001 või 7A101 nimetatud kiirendusmõõtureid, kui sellised kiirendusmõõturid on spetsiaalselt projekteeritud ja kavandatud kui MWD-andurid, mida kasutatakse puuraukude teenindamisel. |A9. Kosmosesõidukid ja tõukejõudII.A9.001 | Püropoldid. |II.B. TEHNOLOOGIANr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |II.B.001 | Eespool IIA osas (kaubad) loetletud kaupade väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks vajalik tehnoloogia. Tehniline märkus: määruse (EÜ) nr 423/2007 artikli 1 punktis d esitatud mõiste 'tehnoloogia' hõlmab tarkvara. | " |”[1] ELT L 61, 28.2.2007, lk 49.[2] ELT L 103, 20.4.2007, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0130

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta  /* KOM/2005/0130 lõplik - CNS 2005/0025 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 5.4.2005KOM(2005) 130 lõplik2005/0025 (CNS).EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. SISSEJUHATUS / MOTIVATSIOONNõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määruse (EU, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi[1] asutamise kohta; edaspidi „määrus“) muudatuse eesmärk on parandada tagatisfondi (edaspidi „fond“) varustamismehhanismi eeskirju, mis määravad kindlaks, kuidas tuleb fondi varad viia vastavusse fondi soovitud summaga.Kogemus on näidanud, et jõusolevad eeskirjad on sageli viinud fondi ülevarustamisele, mistõttu eelarve kasutamine ei ole olnud optimaalne. Kõnealune probleem on peamiselt tulenenud ebausaldusväärsete näitajate kasutamisest tagatiste andmisel aluseks võetavates prognoosides. Käeoleval ajal kehtivad reeglid põhjustavad aasta jooksul mitmeid ülekandeid fondi ja sealt tagasi, mis tekitab mitte ainult komisjoni talitustele, vaid ka mõlemale eelarvepädevale institutsioonile asjatuid haldusmenetlusi.Kavandatav muudatus vastab tagatisfondi tegevuse üldaruandes (KOM(2003) 604) kindlaks määratud vajadustele.Kõnealune muudatus piirneb fondi varustamismehhanismide muutmisega.2. FONDVälistegevuse fondi loodi määrusega selleks, et ühenduse võlausaldajad saaksid oma raha tagasi mis tahes kohustuste täitmatajätmise korral abisaajate poolt, kellele ühendus on laenu andnud või garanteerinud. Fondi peamine ülesanne on kaitsta ühenduse eelarvet häirete eest, mis tulenevad kohustuste täitmata jätmisest fondi poolt antud laenude või laenutagatiste osas. Fondi varustatakse ühenduse eelarvest ning ta peab pidevalt vastama teatavale protsentosale ehk sihtmäärale (praegu 9%) tagasimaksmata laenude ja laenutagatiste põhisummast, mida fondist kaetakse.Käesolev varustamismehhanism tugineb konkreetsete nõukogu otsuste (makromajanduslik finantsabi), komisjoni otsustes sisalduvate konkreetsete prognooside (Euratomi laenud) või kavandatud laenude allakirjutamise aastaprognoosi (EIP poolt garanteeritud laenuteghingud) eelnevale varustamisele.3. UUS VARUSTAMISMEHHANISM3.1. Uue varustamismehhanismi peamised põhimõttedKavandatav uus mehhanism tugineb tagantjärgsel varustamisel, mis seotakse laekumata laenusummaga ja laenutagatisega, s.t tegeliku netoväljamaksega (s.t väljamakse, millest lahutatakse tagasimaksed ja tühistatud maksed).Seega on uue varustamissüsteemi peamine eelis tema lihtsus ja kindlad eelarvenõuded. Uue mehhanismi kohaselt on kõik eelarvest fondi (fondist eelarvesse) sooritatava ülekande määramiseks vajalikud arvud juba siis täpselt teada, kui algab esialgse eelarveprojekti (EEP) koostamine ning prognoosid (ja prognoosimisel vältimatud vead) ja hilisemad eelarvekorrektiivid ei ole vajalikud.Praeguse praktika vältimiseks, mille puhul fondi sooritatakse aasta jooksul mitmeid ülekandeid ja üksainus ülekanne fondist eelarvesse, sooritatakse uue varustamismehhanismi raames aastas ainult üks ülekanne ühenduse eelarve ja fondi vahel.Selline lihtsustus on soodsam, võrreldes praeguse süsteemiga, mille puhul esinevad arvukad, suhteliselt suured fondi sisse- ja väljamaksed. Näiteks ajavahemikul 2000 – 2004 maksti 13 ülekande raames fondi umbes 894 miljonit eurot (suurim eraldiseisev summa oli 169 miljonit eurot) ja sealt tagasi eelarvesse 5 igaaastase makse teel umbes 1,132 miljonit eurot mille tulemusena olid kõnealusel ajavahemikul netomaksed fondist ühenduse eelarvesse umbes 238 miljonit eurot. Võrrelduna kõnealuse 18 maksega oleks uue süsteemi puhul vaja olnud ainult 5 makset. Vastavalt uue mehhanismi simulatsioonile eeldusel, et see oleks käivitunud 1999. aastal, oleks suurim eraldiseisev makse ühenduse eelarvest fondi olnud umbes 88 miljonit eurot.Eraldiseisev aastamakse arvutatakse välja järgmiselt:1.  sihtmäära, praegu 9%, rakendamine laekumata ja tagatud laenudele,2.  fondi tegelike varade kindlaksmääramine, sealhulgas teenitud intressid ja fondi väljamaksetest tingitud kahjud,3.  vahe ülekandmine a) miinus b) eelarvest fondi (või eelarvesse fondi ülejäägi korral).Kronoloogiliselt leiab varustamine aset järgmiselt:Nõutav tagatissumma arvutatakse välja aasta „n“ alguses, tuginedes aastalõpu laekumata laenusummale ja tagatud laenudele aastal „n-1“. Seda summat küsitakse esialgses eelarveprojektis ning vastav krediit saadakse vastavale eelarvereale aasta „n+1“ alguses. Fondi varade ülejäägi korral, võrreldes fondi sihtsummaga, kantakse vastav eelarvelaekumine aasta „n+1“ esialgsesse eelarveprojekti.See tekitab umbes ühe aasta pikkuse ajalise nihke hetkede vahel, mil selgub aasta lõpuks väljamaksmisele kuuluv summa ning fond varustatakse sellega tegelikult (aasta „n“ jaanuarist kuni aasta „n+1“ jaanuari/veebruarini). Seda ajanihet õigustab andmete täpsus ja paranenud läbipaistvus ning võimalus prognoosida varustamismehhanismi mõju eelarvele. Seda ei tule käsitleda fondi alarahastamisena. Tegelikult võib maksmisele kuuluvaid summasid, niipea kui nad on kantud järgmise aasta eelarveprojekti, käsitleda teatavas mõttes maksete edasilükkamisena ühenduse eelarvest, mis on samalaadne reaga „hankijatele tasumata arved“ ettevõtete puhul.3.2. Laenukohustuste täitmatajätmisest tingitud suuremate kahjude mõju vähendamine vajaduse korral suurendada makseid fondi - leevendusmehhanismSuuremate maksekohustuste täitmatajätmise korral on ette nähtud leevendusmehhanism, et säilitada fondi põhieesmärk, s.t toimida ühenduse eelarve amortisaatorina.Kahjud, mille põhjustavad laenudega ja laenutagatistega laenudega seotud kohustuste täitmata jätmine aastal „n-1“, toovad üldjuhul kaasa ülekannete suurenemise fondi aastal „n+1“. Fondi ülesanne toimida „padjana“, kaitsmaks eelarvet ootamatutest kuludest tingitud probleemide eest, võib sel juhul ohtu sattuda.See probleem lahendatakse ettepanekus leevendusmehhanismi kasutuselevõtmisega, jaotades maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevate suurte kahjude mõju mitmele aastale. Väiksemaid kahjusid on võimalik sulandada eelarvesse ilma probleemideta, leevendusmehhanism käivitub ainult juhul, kui kahjud ületavad teatava summa.Künnisena pakutakse 100 miljonit eurot, tuginedes järgnevale põhjendusele:Vastavalt hinnangutele, mis tuginevad erinevatele stsenaariumidele, mis hõlmavad laenude ja garanteeritud laenude kasvutempo võimalikku suurenemist järgmise finantsperspektiivi raames, ületaks varustamiseks vajalik summa normaaljuhul harva 100 miljonit eurot aastas. Kui sellele tagatisele lisada 100 miljonit eurot, et katta maksekohustuste täitmatajätmisest fondile tekkinud kahjud (maksimaalne kahjusumma, mis neeldub "normaalse" varustusmehhanismi kaudu, ilma leevendusmehhanismi käivitamata) või aktiivsema laenamise perioodil, piirduks maksimaalne aastane ülekanne eelarvest fondi mõistlike eelduste kohaselt suurusjärguga, mis on sarnane 2005. aastal fondile eelarvereservist ette nähtud summaga (223 miljonit eurot).Täiendav argument leevendusmehhanismi kasutuselevõtmise kasuks kahjude küündimisel üle 100 euro piiri seisneb selles, et kõrgeim aastane risk[2] konkreetse riigi puhul on praegu alla 250 miljoni euro, s.t summa, mis tekitaks normaalsele varustamisele lisandudes kõnealusel aastal eelarvele liiga suure pinge. Loomulikult ei saa välistada , et aasta jooksul jäetakse täitmata rohkem kui üks laenukohustus või et aja jooksul summad kogunevad, kui kohustuste täitmatajätmine kestab mitu aastat, mis toetab samuti leevendusmehhanismi loomist.Tuleb märkida, et leevendusmehhanism toimib sõltumatult „normaalsest“ varustamisest, mis toimib ka edaspidi samal kujul. Leevendusperioodi jooksul lahutatakse iga-aastased eelarvelised vahendid, mis on fondiportfelli leevendusmehhanismi raames üle kantud (s.t maksimaalselt 100 miljonit eurot aastas), eelarve poolt kaetavast kogusummast, kui summa on tegelikult kantud fondi (koos „normaalse“ varustamisülekandega), kuni kogu summa on fondi makstud. Selle lahenduse eeliseks on, et ta on täielikult läbipaistev, kajastades, millise osa fondi aasta koguvarustamisest moodustab normaalne varustamine ning millise osa moodustab laenude tagasimaksmine, mis kaetakse eelarvest leevendusmehhanismi raames.Leevendusperioodi pikkus sõltub täitmata kohustustest tingitud ja eelarvest kaetava kahju või kahjude kogusummast. Näiteks 2010. aastal tekkinud 350 miljoni euro suuruse kahju tagasimakse kestaks kuni 2015. aastani (100 miljonit eurot aastatel 2012-2014 ja 50 miljonit eurot 2015. aastal). Leevendusmehhanismi raames eelarvest kaetavaid summasid käsitletakse fondi varadena, s.t need lisatakse fondi varadele „normaalse“ varustamise arvutamisel.Et vältida fondi langemist äärmiselt ebatõenäolise järjestikuste ränkade kahjude korral alla kriitilise piiri (50% sihtmäärast), mil fondil ei ole enam piisavalt vahendeid oma rolli tagamiseks eelarve probleemide amortisaatorina, nähakse ette jätta alles sätte (praeguse artikli 5 lõige 2 oleks tulevikus artikli 5 lõige 3), millele vastavalt komisjon esitab eelarvepädevale institutsioonile aruande erakorraliste meetmete võtmiseks fondi täiendamise otstarbel.3.3. Uue varustusmehhanismi ja raamatupidamisaruande finantsmõjudRaamatupidamisaruandes on kirjas „normaalse“ varustamisega võrduv (= varustamine, katmaks tasumata laenude ja garanteeritud laenude summat pluss kuni 100 miljonit eurot kahjude katteks) kuni umbes 200 miljoni euro suurune summa. See summa on saadud simulatsioonide abil, mis tuginevad varem täheldatud tasumata laenude kasvutempodele ning kohustuste täitmata jätmisest tekitatud kahjudele suurusega kuni 100 miljonit eurot aastas.Nagu on selgitatud eelmises lõigus, lisatakse kohustuste täitmata jätmisest tekitatud suurte kahjude korral, mis on väga ebatõenäoline, leevendusmehhanismi käivitumisel eelarvest fondile „normaalse“ varustamise korral makstavatele summadele „leevendavad“ summad. Varustamismehhanismi ülesehitus kindlustab selle, et ühelgi aastal ei ületa kohustuste täitmata jätmisest tekkinud summad, mida tuleb katta eelarvest lisaks „normaalsele“ tagatisele, kunagi 100 miljonit eurot aastas, mistõttu summat 200 miljonit eurot tavapäraste asjaolude korral ei ületata.Sellegi poolest tuleb märkida, et olulised muudatused laenusummade ja garanteeritud laenude kasvutempos mõjutavad tagatisfondile vajalikke eelarveressursse. Sellise olukorra näitena võib tuua Euroopa Investeerimispanga laenutagatiste suure kasvu 2007-2013 finantsperspektiivis antud uute volituste tulemusena.Kui aasta „n-1“ lõpus tekib soovitud summa suhtes fondi varade ülejääk, nt kõrge tagasimaksete taseme, fondi suure portfellitulu või maksmata kohustuste sissenõudmise tõttu, siis makstakse see summa aasta „n+1“ alguses tuluna spetsiaalsele eelarvereale, samuti nagu varustamine. Erinevalt praegusest varustamismehhanismist, liikmesriike sellisel juhul ei karistata, kuna ülejääk kantakse aasta „n“ esilagsesse eelarveprojekti aasta „n+1“ tuluna.4. ÜLEMINEKUPERIOODEsimesel rakendamise aastal, s.t 1. jaanuari seisuga 2006. aastal tähendab uus varustamismehhanism, et eelarveülekandeid ei tehta (ettemakse korra muutumine tagantjärele makseks). Sellegi poolest, kuna on võimalik, et uued laenuotsused tehakse vahetult 2005. aasta lõpus, tuleb makseid eelarve ja fondi vahel, mida sel juhul saaks halduslike viivituste tõttu sooritada ainult uue varustamismehhanismi esimesel aastal, sooritada veel praegu kehtiva määruse kohaselt.Tuleb ka märkida, et muudatus saab eeravelistel põhjustel loomulikult leida aset ainult aasta alguses. Kui 1. jaanuar 2006 ei ole alguskuupäevana võimalik, peab muudatus jõustuma nõukogu poolt vastu võtmisele järgneva aasta esimesel jaanuaril.5. JÄRELDUSPeamised parendused fondi varustamismehhanismis on:-  Eelarvevahendite kasutamise tõhususe paranemine ning ühenduse eelarve ja fondi vaheliste ülekannete arvu vähendamine ühe ülekandeni.-  Varustamise tuginemine netoväljamaksete muutustele, suurendades läbipaistvust ja parandades eelarve kavandamise täpsust.2005/0025 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 203,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[4]võttes arvesse kontrollikoja arvamust,[5]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2728/94[6] loodud tagatisfondi eelarvevahendite kasutamise tõhusust tuleks parandada ning tagatisfondi eelarve haldamisega seotud asjaajamist tuleks vähendada.(2) Tuleks täiustada tagatisfondi varustamisega seotud eelarvetehingute läbipaistvust ja kavandamist.(3) 2000 – 2006 finantsperspektiivi raames 2006. aastaks kinnitatud reservsumma on 229 miljonit eurot[7] (praegustes hindades) vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 15, mis on sõlmitud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini kohta ja eelarve menetlemise parandamiseks.[8](4) Kui tagatisfondi varustamiseks loodud reservi ei lülitata 2007–2013 finantsperspektiivi, tuleks tagatisfondi rahastamine tagada Euroopa Liidu üldeelarve kohustuslike kulude kaudu.(5) Tuleb säilitada tagatisfondi peamine ülesanne, mis on kaitsta Euroopa Liidu üldeelarvet fondi poolt kaetud laenukohustuste või laenutagatistega kaasnevate kohustuste täitmatajätmisest tulenevate häirete eest.(6) Seetõttu tuleks määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 vastavalt muuta.(7) Asutamislepingud ei anna käesoleva määruse vastuvõtmiseks muid volitusi kui need, mis leiduvad EÜ asutamislepingu artiklis 308 ja Euratomi asutamislepingu artiklis 203,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 järgmiselt.1. Artikli 2 esimene taane asendatakse järgmisega:“– Euroopa Liidu üldeelarvest artiklite 4 ja 5 kohaselt tehtavast ühest iga-aastasest maksest”;2. Artikli 3 kolmas lõige asendatakse järgmisega:„Mis tahes ülejääk kantakse üheainsa tehinguna Euroopa Liidu “n+1” aasta üldeelarve tulutabeli erirubriiki aasta “ n-1 ” lõpus ilmneva erinevuse alusel soovitud summa ja tagatisfondi netovara väärtuse vahel, mis on arvutatud aasta “n” alguses.”,3. Artikkel 4 asendatakse järgmisega:„Artikkel 4Varustamisek vajalik summa kantakse Euroopa Liidu üldeelarvest üheainsa tehinguna fondi aastal “n+1” aasta “ n-1 ” lõpus ilmneva erinevuse alusel soovitud summa ja tagatisfondi netovara väärtuse vahel, mis on arvutatud aasta “n” alguses.“,4. Artikkel 5 asendatakse järgmisega:„Artikkel 51. Kui rakendatavad tagatised ületavad ühe või mitme laenukohustuse täitmatajätmise tulemusel aastal “n-1” 100 miljonit eurot, siis makstakse summa, mis ületab 100 miljonit eurot, tagasi tagatisfondi aastaste osamaksetena, alates aastast “n+1” ning jätkates maksmist järgnevatel aastatel kuni makse täieliku tasumiseni (leevendusmehhanism). Aastase osamakse suurus on väiksem kui:-  100 miljonit eurot või-  maksmisele kuuluva summa jääk vastavalt leevendusmehhanismile.2. Leevendusmehhanismile tuginevad arvutused tehakse eraldiseisvana arvutustest, millele viidatakse artikli 3 kolmandas lõigus ja artiklis 4. Sellegi poolest on nende mõlema tulemuseks üks aastaülekanne. Leevendusmehhanismi raames Euroopa Liidu üldeelarvest makstavaid summasid käsitletakse artiklite 3 ja 4 arvutustes fondi netovarana.3. Kui ühe või mitme lepingulise kohustuse täitmata jätmisest põhjustatud tagatiste rakendamise tulemusel langevad fondi vahendid alla 50 % sihtsummast, esitab komisjon aruande erakorralistest meetmetest, mida võidakse võtta fondi vahendite täiendamiseks.“5. Lisa jäetakse välja.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2006.Käesolevat määrust ei kohaldata ühenduse käimasoleva laenuvõtmise või laenuandmise või määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 lisa lõike 1 punktis a ette nähtud finantsasutustele antavate tagatiste suhtes, kui need tehingud või tagatised on algatatud või tagatud 2005. kalendriaasta jooksul.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaRAAMATUPIDAMISARUANNE |KUUPÄEV: |1. | EELARVERUBRIIK Rubriik 6 (2006. aasta) ja rubriik 4: EL kui rahvusvaheline partner (alates 2007) | ASSIGNEERINGUD: |2. | NIMETUS: Laenutagatised kolmandatele riikidele |3. | ÕIGUSLIK ALUS: Nõukogu määruse ettepanek, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta |4. | EESMÄRGID: Välistegevuse tagatisfondi varustamine |5. | FINANTSTAGAJÄRJED | AASTA n (miljonit eurot) | JÄRGMISED EELARVE-AASTAD (miljonit eurot) |5.0 | KULUD Punkt 01 04 01 14 - maksed tagatisfondi uute tehingute eest | 0 | 200 |5.1 | TULUD Punkt 302 - Välistegevuse tagatisfondi ülejäägi tagasimaksmisest tulenevad omavahendite ülejäägid | p.m. | p.m. |- |5.0.1 | KULUDE EELARVESTUS | 0 | 200 |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD | p.m. | p.m. |5.2 | ARVUTAMISMEETOD: Tehingute normaalset varustamist hinnatakse summale 100 miljonit eurot. Sellele lisandub 100 miljonit eurot, katmaks suuremaid kohustuste täitmatajätmisi, mis viivad tagatiste rakendamiseni. |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | EI |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | EI |6.2 | KAS ON VAJA TÄIENDUSEELARVET? | EI |6.3 | KAS ASSIGNEERINGUID ON VAJA KIRJENDADA TULEVASTES EELARVETES? | JAH |MÄRKUSED 2006. aasta Kui ettepanek võetakse vastu enne 31.12.05, on summa null. Vastasel juhul kehtib jõusolev määrus ning seetõttu kehtestatakse tagatisfondi suuruseks 229 miljonit eurot (praegustes hindades). |

[1] EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1. Määrus muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1149/1999(EÜT L 139, 2.6.1999, lk 1.) ja määrusega (EÜ, Euratom) nr 2273/2004(EÜT L 396, 31.12.2004, lk 28.).

[2] Kuna lepinguliste kohustuste täitmatajätmine ei vii tavaliselt laenu kogusumma suurenemisele, siis võib aasta riski määratleda kui aasta tasumata tagasimaksed ja intress.

[3] ELT C […], […], lk […].

[4] ELT C […], […], lk […].

[5] ELT C […], […], lk […].

[6] EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 2273/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 28).

[7] KOM(2004) 837 lõplik.

[8] EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1.