				|

		52013PC0488

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu 28. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1258/2012 kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Madagaskari Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel /* COM/2013/0488 final - 2013/0228 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vastavalt nõukogu
antud volitustele[1]
pidas Euroopa Komisjon Madagaskari Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse
ja Madagaskari Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu
protokolli uuendamise üle. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 10. mail
2012 uus protokoll. Uus protokoll hõlmab kaheaastast ajavahemikku alates 1.
jaanuarist 2013.
Eelkõige on protokolliga
ette nähtud kalapüügivõimalused 34 pinnaõngejadalaevale brutotonnaažiga (GT)
üle 100 tonni ja 22 pinnaõngejadalaevale brutotonnaažiga (GT) alla 100 tonni.
Osa kõnealuste pinnaõngejadalaevade
väljapüügist moodustavad haid, keda loetakse püügiliigina tuuni- ja
samaväärsete liikide alla ning kelle püük peab toimuma India Ookeani
Tuunikomisjoni kehtestatud meetmete kohaselt.
Võttes arvesse India Ookeani Tuunikomisjoni
teaduskomitee viimaseid arvamusi ja arvestades, et asjaomased hailiigid on
püügikoormusest väga mõjutatavad, pidid lepinguosalised jätma nende liikide
püügilimiidi Madagaskari kalapüügipiirkonnas varasemate aastatega samale
tasemele või langetama sellest madalamale.
Seetõttu otsustasid lepinguosalised
kalanduslepingu ühiskomitee viimasel kohtumisel kehtestada kahel järjestikusel
aastas arvestatuna 1. jaanuarist 2013 Euroopa Liidu pinnaõngejadalaevade
lubatud haipüügilimiidiks kuni 200 tonni aastas, jäädes seega püügikoormuse
tasemele, mis põhineb Euroopa Liidu kalalaevade varasemal püügil, mille Euroopa
Liidu teadusinstituudid olid ajavahemikuks 2007–2011 heaks kiitnud.
Seetõttu oleks vaja määrata kindlaks
kalapüügivõimaluste jaotamispõhimõtted liikmesriikide vahel.
Sellest lähtuvalt teeb komisjon nõukogule
ettepaneku alljärgnev määrus vastu võtta.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Liikmesriikidega konsulteeriti nõukogu
kalandusalase töörühma raames ning tehnilistel koosolekutel ühiskomitees ja
väljaspool seda. Konsultatsioonide käigus jõuti vajaduseni seada haipüügile
karmimad piirangud ja muu hulgas kehtestada India Ookeani Tuunikomisjoni
vastuvõetud sätete kohased püügipiirangud.
2013/0228 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse nõukogu 28. novembri 2012.
aasta määrust (EL) nr 1258/2012 kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa
Liidu ja Madagaskari Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks
lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud
kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2012.
aasta määrust (EL) nr 1258/2012 kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa
Liidu ja Madagaskari Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks
lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud
kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
Nõukogu võttis 15. novembril 2007 vastu
määruse (EÜ) nr 31/2008, milles käsitletakse kalandussektori partnerluslepingu
sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Madagaskari Vabariigi vahel (edaspidi
„partnerlusleping”).
Partnerluslepingu uus protokoll (edaspidi „uus
protokoll”) parafeeriti 10. mail 2012. Uue protokolliga on nähtud ette liidu
laevade kalapüügivõimalused Madagaskari suveräänsete õiguste või
jurisdiktsiooni all olevates vetes.
Nõukogu võttis 28. novembril 2012 vastu otsuse
nr 826/2012/EL[2]
uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.
Partnerluslepingu artikliga 9 ette nähtud
ühiskomisjon tuli kokku 26. septembril 2012 ja uuris haipüügi küsimust India
Ookeani Tuunikomisjoni hallatava kalapüügi raames; haide haldamine ja
säilitamine kuulub ühiskomisjoni resolutsiooni 05/05 alla ning nende püük on
lubatud osutatud lepingu raames.
Võttes aluseks kalandusalase partnerluslepingu
eelmise protokolli raames välja antud kalapüügiloa alusel püüdvate
pinnaõngejadalaevade varasema püügi ajavahemikul 2007–2011, otsustasid
lepinguosalised kõnealuses ühiskomisjonis, et kõnealuste laevade haipüügilimiit
kahel järjestikusel aastas arvestatuna 1. jaanuarist 2013 on kuni 200 tonni
aastas, jäädes seega haivarude lubatud püügikoormuse tasemele ja järgides India
Ookeani Tuunikomisjoni teaduskomitee soovitusi.
Vaja oleks määrata kindlaks haipüügivõimaluste
jaotus liikmesriikide vahel praegu kehtiva protokolli kohaldamisperioodil,
muutes nõukogu 28. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1258/2012.
Nende liikmesriikide jaoks, kelle laevadele on
kõnealuse määruse raames kalapüügiluba välja antud, tuleks ette näha võimalus
kõik või osa neile eraldatud haipüügivõimalused välja vahetada.
Arvestades, et protokolli hakati ajutiselt
kohaldama alates 1. jaanuarist 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada
tagasiulatuvalt alates osutatud kuupäevast,
ON VASTU VÕTNUD
KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Nõukogu määruse (EL) nr 1258/2012 artiklisse 1 lisatakse lõige 1a.
„1a.      Pinnaõngejadalaevade lubatud
haipüügi limiidiks India Ookeani Tuunikomisjoni hallatava kalapüügi raames on
kehtestatud 200 tonni aastas. Kõnealune tonnaaž on jaotatud liikmesriikide
vahel järgmiselt:
 || Liikmesriik || tonnides
 || Hispaania || 166
 || Portugal || 27
 || Prantsusmaa || 7
 || Kokku || 200
”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist
2013.
Käesolev määrus on
tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               Vastu võetud 24. aprillil 2012 üldasjade nõukogu poolt.
[2]               ELT L 361, 31.12.2012, lk 11.


title: Ettepanek: Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas

text:
                    EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                        Brüssel 15.2.2007
                                                        KOM(2007) 58 lõplik
                                                        2007/0025 (CNS)
                                                        2007/0026 (CNS)
                                                        2007/0027 (CNS)
                                            Ettepanek:
                                    NÕUKOGU DIREKTIIV
   millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult
                        või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta
                                            Ettepanek:
                                      NÕUKOGU MÄÄRUS
        millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise
                                         korralduse kohta
                                            Ettepanek:
                                      NÕUKOGU MÄÄRUS
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad
               piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas
                                        (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                       SELETUSKIRI
   I.  SISSEJUHATUS
       Käesolev ettepanekute pakett sisaldab järgmiste õigusaktide muudatusi:
       –     nõukogu direktiiv 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult või
             osaliselt veetustatud piimakonservide kohta,
       –     nõukogu määrus (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse
             kohta ja
       –     nõukogu määrus (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse joogipiima tootmise ja
             turustamise ühiseeskirjad.
       Eelkõige võimaldavad kavandatud muudatused piimasektoris mitmeid eeskirju kõigi
       sidusrühmade huvides lihtsamaks teha.
   II. NÕUKOGU DIREKTIIV 2001/114/EÜ
       Ühenduse piimatööstus ning piimapulbrite ja kondenspiima eksportijad on pikka
       aega taotlenud nimetatud toodete valgusisaldust reguleerivate ühenduse eeskirjade
       muutmist. Praegu peaks piimavalgu looduslik sisaldus kogutud piimas säilima ka
       piimakonservides. Valgusisalduse reguleerimine standardtasemele ei ole lubatud.
       Alates 1999. aastast on Codex Alimentarius’e komitee lubanud valgusisalduse
       kõnealust standardimist komisjoni kehtestatud rahvusvahelises kuivpiimastandardis.
       Selle tagajärjel on väljaspool ühendust asuvatel konkurentidel, kes toodavad
       vastavalt nimetatud standarditele, ühenduse tootjate ees majanduslik eelis. Lisatud
       ettepanekute eesmärk on olukorda muuta, lubades valgusisalduse standardimist
       ühenduses kooskõlas Codex’i standarditega (minimaalne sisaldus rasvata kuivaines
       34%).
       Arvestades, et piimapulbri loomulik valgusisaldus on vahemikus 31–37%, toob 34%
       muutmine standardiks tõenäoliselt kaasa suurte valgukoguste viimise ühenduse
       turule. Tuginedes piimavalkude prognoositavale turule, kus valitseb suur nõudlus, ei
       ole siiski oodata, et saadaolevate koguste suurenemine tooks ühenduse jaoks kaasa
       mingeid sekkumise, eksporditoetuste või kasutamisabiga seotud suuremaid või üldse
       mingeid lisakulusid. Valkude kõrgem üldine kaubanduslik väärtus koos tugevnenud
       konkurentsivõimega maailmaturul võib isegi piimahinda tõsta, kui kaubanduslikud
       hüved kanduvad edasi piimatootjatele.
       Lõssipulbri sekkumishinna aluseks on praegu valgusisaldus 35,6%. Seoses 34%
       standardi kehtestamisega ühenduses tuleks loogiliselt viia sekkumisstandard
       sekkumishinna edasiste kohanduste abil selle tasemega vastavusse (vt III jao
       punkt a).
ET                                           2                                              ET
 ---pagebreak---    III. NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 1255/1999
        a)     Lõssipulbri sekkumishinna vähendamine
        Eespool osutatud lõssipulbri sekkumishinna kohandamine on rangelt matemaatiline
        ja järgib kehtivaid hinnavähendusreegleid, kui lõssipulbri valgusisaldus on väiksem
        kui 35,6%line sekkumisstandard. Iga standardist madalama protsendipunkti kohta
        kohaldatakse 1,75%list vähendust.
        Uue 34%lise sekkumisstandardiga kaasneks seega uus sekkumishind, mis oleks
        praegusest 2,8% (1,6% x 1,75) madalam. Lisaks sellele on lõssipulbri standardimise
        uue võimalusega seoses asjakohane lubada sekkumist üksnes standardse lõssipulbri
        puhul, mille valgusisaldus on 34%. Seepärast tuleks artiklit 7 vastavalt muuta.
        b)     Või sekkumisajendi kaotamine
        Võiga seotud sekkumise praegustes eeskirjades nähakse ette, et alates 1. märtsist
        kuni 31. augustini on liikmesriigis sekkumine lubatud, kui keskmine turuhind langeb
        või on alla 92% sekkumishinnast kahel järjestikusel nädalal. Liikmesriigis
        otsustatakse kokkuostu peatamise üle, kui keskmine võihind on kahel järjestikusel
        nädalal 92% või kõrgem. Tegelik fikseeritud kokkuostuhind moodustab 90%
        sekkumishinnast. See süsteem on liikmesriikidele ja komisjonile halduslikust
        vaatenurgast koormav ning on oma praktilise väärtuse minetanud.
        Sekkumissüsteemi väärtust kahandamata tuleks seega eeskirju lihtsustada,
        kõrvaldades 92%lise käivitusmehhanismi. Sekkumisametid võivad alates 1. märtsist
        kuni ühenduse üldise ülemmäära saavutamiseni osta võid lihtsalt 90%ga
        sekkumishinnast. Pärast seda võib komisjon sekkumiskokkuostu peatada või lasta
        sellel jätkuda pakkumissüsteemis, mis on eeskirjadega juba ette nähtud. Seepärast
        tuleks artikli 6 lõiget 1 vastavalt muuta.
        c)     Või siseriikliku kvaliteediklassi kaotamine
        Viide „siseriiklikule kvaliteediklassile” võeti ühenduse õigusaktides kasutusele ajal,
        mil või kohta puudusid ühenduse standardid.
        1995. aasta ühistes kvaliteedinõuetes sätestati võid hõlmavate sekkumismeetmete
        ühised kvaliteedinõuded. Leiti, et need nõuded on väga ranged, samas kui nende
        järgimist on tülikas kontrollida, ning seetõttu lähtuti mitmesugustes abikavades võiga
        seoses jätkuvalt siseriiklikest klassidest. Kuna siseriiklikke klasse on nüüd 25/27, on
        ilmselge oht, et toetuste andmisega on seotud erinevad kvaliteedinäitajad ja
        kontrollisüsteemid. Seepärast tehakse ettepanek võtta või kvaliteedi kriteeriumina
        selle siseriikliku klassi asemel kasutusele ühenduse nõuded toetusega eksporditud
        võile. Need nõuded ei ole sekkumisnõuetest mitte üksnes leebemad, vaid ka
        kergemini kontrollitavad. Artikli 6 lõikeid 2 ja 3 tuleks vastavalt muuta.
        d)     Teatava eraladustusabi kaotamine
        Kuna ettevõtjad ei ole varasemal ajal koore ja lõssipulbri eraladustusabi piimaturu
        toetuseks kasutanud, võib need kaks meedet iganenuks tunnistada ning need tuleks
        piima käsitlevast põhimäärusest välja jätta.
ET                                              3                                               ET
 ---pagebreak---        e)      Sõjaväele võimaldatava kasutamisabi kaotamine
       Samavõrra iganenud on võimalus anda abi sõjaväe ostetava või jaoks (artikli 13
       lõike 1 punkt b) ning tuleks määrusest välja jätta.
       f)      Koolipiima ühtse abimäära kehtestamine
       Artiklis 14 nähakse ette ühenduse abi, mida antakse koolipiima süsteemis. Ehkki nii
       toitumise kui propageerimise seisukohast on tegemist väärt süsteemiga, leiavad
       liikmesriigid, et selle rakendamine on komplitseeritud ja vaevaline. Süsteemi
       lihtsustamiseks tehakse ettepanek kasutada vaid ühte abimäära, mis ei sõltu õpilastele
       jagatava piima sordist. Ühtse abimäära kehtestamisel tuleks lähtuda erinevate
       piimasortide varasemast tarbimisest koolipiima süsteemis. Muude abikõlblike
       piimatoodete puhul tuleks nimetatud lihtsustamist abisummade määramisel silmas
       pidada.
       g)      Impordilitsentsi kohustuslikust kasutamisest loobumine
       Artiklis 26 nähakse ette impordilitsentsi kasutamise kohustus artikli 1 toodete
       importimisel. Seoses impordikvootidega on komisjoni maksunduse ja tolliliidu
       peadirektoraat mõnda aega kontrollinud mitmesuguste põllumajandustoodete importi
       saabumise järjekorras teenindamise süsteemi abil. Süsteem tugineb imporditud
       koguste igapäevasele kontrollimisele liikmesriikides usaldusväärse arvutivõrgu abil.
       Sidusrühmadele suunatud teabeallikana annab maksustamise ja tolli peadirektoraadi
       järelevalvesüsteem täpsemat, ajakohasemat ja läbipaistvamat teavet kui praegune
       litsentseerimissüsteem. Selle taustal tehakse ettepanek vabastada ettevõtjad
       impordilitsentsi esitamisest, kui impordikvoodid on või ei ole edaspidi maksustamise
       ja tolli peadirektoraadi järelevalve all.
   IV. NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 2597/97
       Selle määrusega on praegu ette nähtud, et ühenduses võib toota ja turustada üksnes
       kolme joogipiima kategooriat:
       –      lõss (rasvasisaldus 0,5% või väiksem),
       –      madala rasvasisaldusega piim (rasvasisaldus 1,5–1,8%)
       –      täispiim (rasvasisaldus 3,5% või suurem).
       Seoses mitmete ühinemislepingutega on varem aktsepteeritud suurt hulka erandeid
       eeltoodust. Kõik need erandid aeguvad 2009. aastal, välja arvatud Eestis, kus erand
       aegub 2007. aasta aprillis. Eesti on ametlikult taotlenud erandi pikendamist ja võrdse
       kohtlemise tagamiseks soovitatakse eraldi ettepanekus see taotlus rahuldada, andes
       ajapikendust 2009. aastani.
       Lisaks sellele on ühenduses aastaid valitsenud selge ja püsiv suundumus väiksema
       piimarasvasisaldusega piimatoodete tarbimisele, eriti joogipiima osas.
       Et reageerida nimetatud muutustele toitumisharjumustes ja järgida üldist eesmärki
       soosida turul valitsevale nõudlusele vastavate põllumajandustoodete tootmist,
       tehakse ettepanek vabastada joogipiima turg, andes loa toota ja turustada ühenduses
ET                                              4                                             ET
 ---pagebreak---       piima, mille rasvasisaldus jääb väljapoole kolme eespool nimetatud kategooriat,
      tingimusel et etiketil on kirjas selge ja loetav teave rasvasisalduse kohta.
      Niisugune vabastamine muudaks mõned eespool nimetatud erandid ülearuseks,
      võimaldades samas suuremat läbipaistvust ja liikmesriikidevahelist kaubandust.
   V. FINANTSTAGAJÄRJED
      Piimakonservide standardimine koos lõssipulbri sekkumishinna vähendamisega 2,8%
      võrra toob tõenäoliselt kaasa lõssipulbri tootmise vähese tõusu, samas kui suurem
      osa standardimise tulemusena saadud valgukogusest kulub juustu ja värskete
      piimatoodete tootmiseks. Nimetatud kasv suurendaks nendes toodetes rasva
      kasutamist ning vastavalt sellele väheneks või tootmine ja eksport. Kokkuvõttes
      kaasneks standardimisega seega eelarvekokkuhoid.
      Algmääruse (määrus (EÜ) nr 1255/1999) kavandatud muudatused, välja arvatud
      lõssipulbri sekkumishind, on oma olemuselt tehnilised/iganenud ning nendega ei
      kaasne eelarvekokkuhoidu ega uusi eelarvekulusid. Koolipiimatoetuse ühtse
      abimäära kehtestamine ei muuda kava rahaliste vahendite koguhulka.
      Eeldatakse, et joogipiima määruse (määrus (EÜ) nr 2597/97) liberaliseerimisel ei
      muutu madalama rasvasisaldusega joogipiima tarbimisele ülemineku kiirus. Kuna
      võib eeldada, et keskmise rasvasisaldusega seotud tendents ei muutu, ei avalda see
      praeguste õigusaktidega võrreldes eelarvele mõju.
ET                                             5                                         ET
 ---pagebreak---                                                                2007/0025 (CNS)
                                                    Ettepanek:
                                         NÕUKOGU DIREKTIIV
     millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult
                           või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,2
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Pidades silmas kasvavat vajadust rahvusvahelise kaubanduse ühtlustamise järele,
           tuleks ette näha võimalus lõssipulbri, täispiimapulbri ja kondenspiima valgusisalduse
           standardimiseks, määrates minimaalseks sisalduseks rasvata kuivaines 34%.
   (2)     Standardimist lubades on tarvis määratleda                     valgusisalduse  reguleerimiseks
           kasutatavad toorained ja nende koostis.
   (3)     Nõukogu direktiivi 2001/114/EÜ3 tuleks vastavalt muuta,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
                                                    Artikkel 1
   Direktiivi 2001/114/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
                                                    Artikkel 2
   1.        Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid
             hiljemalt 1. jaanuariks 2008. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning
             kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata
             komisjonile.
   1
           ELT C …, …, lk ….
   2
           ELT C …, …, lk ….
   3
           EÜT L 15, 17.1.2002, lk 19. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.
ET                                                       6                                                ET
 ---pagebreak---             Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse
            või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
            Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.       Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas
            valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
                                              Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
                                              Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
   Brüssel,
                                                Nõukogu nimel
                                                eesistuja
ET                                                 7                                           ET
 ---pagebreak---                                                   LISA
   Direktiivi 2001/114/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:
   1)       punktis 1 „Osaliselt veetustatud piim” asendatakse esimene lõik järgmisega:
            „See on magustatud või magustamata vedel toode, mis on saadud vee osalise
            eemaldamise teel piimast, lõssist või väherasvasest piimast või nende toodete segust
            ja millele võib olla lisatud koort või täielikult veetustatud piima või mõlemaid,
            seejuures ei ületa täielikult veetustatud piima kogus valmistootes 25% kogu piima
            kuivainest.”;
   2)       punktis 2 „Osaliselt veetustatud piim” asendatakse esimene lõik järgmisega:
            „See on tahke toode, mille veesisaldus ei ületa 5% valmistoote massist ja mis on
            saadud vee eemaldamise teel piimast, täielikult või osaliselt kooritud piimast, rõõsast
            koorest või nende toodete segust.”;
   3)       punkti 3 „Töötlemisviisid” muudetakse järgmiselt:
            a)    Punktis b asendatakse sissejuhatavad sõnad järgmistega:
                  „Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta
                  määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu
                  hügieeni erireeglid*) kohaldamist, säilitatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud tooteid
                  järgmiselt:
                  *     ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Parandatud ELT L 226, 25.6.2004,
                        lk 22.”;b)         Lisatakse järgmine punkt c:
                  „Minimaalse taseme 34% (rasvata kuivaines) saavutamiseks võib piima
                  valgusisaldust muuta, et viia see vastavusse käesoleva lisa punktides 1 ja 2
                  esitatud koostisnõuetega, lisades ja/või eemaldades piima koostisosi viisil, mis
                  ei muuda vadakuvalgu ja kaseiini vahekorda töödeldavas piimas.”;
   4)       punkt 4 „Lubatud lisandid” asendatakse järgmisega:
            „4.   Lubatud lisandid ja toorained
                  a)    artikli 2 kohaselt võib käesolevas lisas osutatud toodete puhul lubada
                        vitamiinide lisamist vastavalt direktiivile 90/496/EMÜ;
                  b)    punkti 3 alapunktis c osutatud valgusisalduse reguleerimiseks on lubatud
                        kasutada järgmisi tooraineid:
                        i)     piimaretentaat
                               Piimaretentaat on toode, mis on saadud                  piimavalgu
                               kontsentreerimisel piima, väherasvase piima             või lõssi
                               ultrafiltreerimise teel;
                        ii)    piimapermeaat
                               Piimapermeaat on toode, mis on saadud piimast, väherasvasest
                               piimast või lõssist piimavalkude ja piimarasva eemaldamisel; ning
ET                                                   8                                              ET
 ---pagebreak---    iii) laktoos
        Laktoos on piima looduslik koostisosa, mida saadakse tavaliselt
        vadakust, mille veevaba laktoosi sisaldus kuivaines on vähemalt
        99,0% m/m. See võib olla veevaba või sisaldada üht kristallivee
        molekuli või olla mõlema vormi segu.”
ET                         9                                            ET
 ---pagebreak---                                                               2007/0026 (CNS)
                                                 Ettepanek:
                                         NÕUKOGU MÄÄRUS
        millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise
                                            korralduse kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut4,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust5,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/19996 artikli 7 lõikes 1 sätestatakse
           miinimumnõudena sekkumiskokkuostu lõssipulbri valgusisalduse kohta 35,6% rasvata
           kuivekstrakti massist. Pärast teatud veetustatud piimakonservidele ühenduses 34%lise
           standardi kehtestamist on sekkumisvarude hea juhtimise seisukohalt asjakohane
           fikseerida sekkumise kvaliteet sellel tasemel. Kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 1
           sätestatud lõssipulbri sekkumishinda tuleks valgusisalduse uut standardit silmas
           pidades muuta.
   (2)     Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikes 1 nähakse ette või kokkuost
           sekkumisametite poolt, kui või turuhinnad on kahe nädala jooksul alla 92%
           sekkumishinnast. Sellise korra haldamine on vaevanõudev. Sekkumissüsteemi
           viimaste muudatuste valguses ja arvestades kõnealuse süsteemi lihtsustamise vajadust
           tuleks käivituskord kaotada.
   (3)     Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikes 3 sätestatakse, et või eraladustusabi
           antakse ainult siseriiklike kvaliteediklasside kohaselt liigitatud võile. Erinevate
           kvaliteeditasemete kohaldamine liikmesriikides toob kaasa toetuste erineva käsitluse.
           Võrdse kohtlemise tagamiseks ja eraladustusabi haldamise hõlbustamiseks tuleks
           liikmesriikide kriteeriumid asendada ühenduse teiste turutoetuste puhul kasutatavate
           kriteeriumidega.
   (4)     Vastavalt määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikele 3 antakse eraladustusabi koorele
           turutoetusmeetmena. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt on võimalik
           eraladustusabi anda samuti lõssipulbrile. Võttes arvesse, et nimetatud kahte
   4
           ELT C …, …, lk ….
   5
           ELT C …, …, lk ….
   6
           EÜT L 160, 26.6.199, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307,
           25.11.2005, lk 2).
ET                                                    10                                                   ET
 ---pagebreak---          toetusmeedet ei ole praktikas isegi piimarasva ja valkude turu tõsise
         tasakaalustamatuse juhtudel pikka aega kasutatud, võib lugeda need kaks meedet
         tarbetuks ja tühistada.
   (5)   Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 13 lõike 1 punktis b nähakse sõjaväe jaoks ette
         võimalus osta võid alandatud hindadega. Kõnealust sätet ei ole siiski alates 1989.
         aastast kohaldatud ja kirjeldatud toetuskava ei peeta vajalikuks.
   (6)   Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 14 sätestatakse haridusasutuste õpilastele antava
         piima toetustase ja kehtestatakse teiste abikõlblike toodete toetustaseme kohandamine.
         Koolipiima programmi lihtsustamise eesmärgil tänapäevaseid tervishoiu ja toitumise
         alaseid suundumusi silmas pidades tuleks kõikidele piimakategooriatele kehtestada
         kindla suurusega toetused.
   (7)   Koolipiima programmi raames rakendatavaid toetussummasid kohaldatakse igal aastal
         juulist juunini, samal ajal kui mõnes liikmesriigis lõpeb kooliaasta juulis. Kahe erineva
         määra kohaldamine ühe kooliaasta jooksul tekitab programmi rakendamisel tõsiseid
         probleeme. Kirjeldatud olukorra ärahoidmiseks tuleks abisummat kohaldada augustist
         juulini. Järelikult tuleks praegu kehtivate 2006/2007 õppeaastaks ettenähtud
         abisummade maksmist pikendada kuni 31. juulini 2007.
   (8)   Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 26 sätestatakse kohustuslikud impordilitsentsid
         kõikide kõnealuse määruse artiklis 1 nimetatud toodete importimisel. Käesoleval ajal
         on lisaks litsentsisüsteemile kättesaadavad teisedki järelevalvesüsteemid, mis tagavad
         täpsema, ajakohastatud ja läbipaistva teabe kogumise. Vajaduse korral tuleks
         kõnealuseid süsteeme kohaldada ka piimatoodete importimisel. Impordilitsentsi nõue
         ei tohiks olla seetõttu kohustuslik, samal ajal kui komisjonile tuleks anda õigus
         litsentsisüsteemi kasutuselevõtuks, kui see on vajalik.
   (9)   Määrust (EÜ) nr 1255/1999 tuleks vastavalt muuta,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                               Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 1255/1999 muudetakse järgmiselt:
   1)      artikli 4 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:
           „b)    lõssipulbrile: 169,80 alates 1. septembrist 2007.”;
   2)      artiklit 6 muudetakse järgmiselt:
           a)     lõige 1 asendatakse järgmisega:
           „1.    Sekkumisametid ostavad igal aastal ajavahemikul 1. märtsist 31. augustini või
                  kokku lõikes 2 sätestatud korras 90%ga sekkumishinnast edaspidi
                  kindlaksmääratavate tingimuste kohaselt.
ET                                                 11                                              ET
 ---pagebreak---              Komisjon võib katkestada sekkumisostu niipea, kui eespool nimetatud
             ajavahemikul sekkumiseks pakutavad kogused ületavad alates 2008. aastast
             30 000 tonni.
             Sellisel juhul on sekkumisametitel õigus korraldada kokkuost avatud
             pakkumiskutse alusel edaspidi kindlaksmääratavate tingimuste kohaselt.";
      b)     lõikes 2 jäetakse teine lõik välja;
      c)     lõiget 3 muudetakse järgmiselt:
             i)    esimene lõik asendatakse järgmisega:
                   „Eraladustusabi antakse järgmistele toodetele:
                   –      ühenduse tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud
                          mage või, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82% massist,
                          rasvata kuivekstrakti sisaldus kõige enam 2% massist ja veesisaldus
                          kõige enam 16% massist;
                   –      ühenduse tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud
                          soolavõi, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 80% massist,
                          rasvata kuivekstrakti sisaldus kõige enam 2% massist, veesisaldus
                          kõige enam 16% massist ja soolasisaldus kõige enam 2% massist.”;
             ii)   teine lõik jäetakse välja;
   3) artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
      a)     lõige 1 asendatakse järgmisega:
             „1.   Tingimustel, mis määratakse kindlaks edaspidi, ostab iga liikmesriigi
                   määratud sekkumisamet sekkumishinnaga kokku kõrgeima kvaliteediga
                   lõssipulbrit, mis on valmistatud pihustusmenetlusel ja saadud ühenduses
                   tunnustatud ettevõttes lehmapiimast, mida talle pakutakse ajavahemikul
                   1. märtsist 31. augustini ja mis:
                   –      sisaldab valku vähemalt 34,0% rasvata kuivekstrakti massist;
                   –      vastab kindlaksmääratavatele säilitusnõuetele;
                   –      vastab miinimumkoguse ja pakendi suhtes kindlaksmääratavatele
                          tingimustele.
                   Sekkumishind on hind, mis kehtib lõssipulbri tootmispäeval, ja seda
                   kohaldatakse lõssipulbri suhtes, mis on tarnitud sekkumisameti poolt
                   määratud lattu. Tingimustel, mis määratakse kindlaks edaspidi, kannab
                   kindla suurusega transpordikulud sekkumisamet, kui lõssipulber
                   tarnitakse lattu, mis asetseb lõssipulbri senisest ladustamispaigast
                   kaugemal, kui on kindlaks määratud.
                   Lõssipulbrit võib ladustada ainult ladudes, mis vastavad tingimustele,
                   mis määratakse kindlaks edaspidi.”;
      b)     lõige 3 jäetakse välja;
ET                                            12                                              ET
 ---pagebreak---    4)       artikli 10 punkt a asendatakse järgmisega:
            „a) käesoleva        peatüki     kehtestamist    käsitlevate      sätete   üksikasjalikud
            rakenduseeskirjad;”;
   5)       artikli 13 lõike 1 punkt b jäetakse välja;
   6)       artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:
            „3.    Ühenduse abi moodustab
                   –     täispiima puhul      18,61    EUR/100 kg     ajavahemikul     1. juulist 2006
                         31. juulini 2007;
                   –     kogu piima puhul 16,11 EUR/100 kg alates 1. augustist 2007.
                   Muude abikõlblike piimatoodete puhul määratakse abi suurus asjaomaste
                   toodete piimasisaldust arvestades.”;
   7)       artiklit 26 muudetakse järgmiselt:
            a)     lõige 1 asendatakse järgmisega:
                   „1.   Artiklis 1 loetletud toodete importimisel ühendusse ja eksportimisel
                         ühendusest võidakse nõuda impordi- või ekspordilitsentsi esitamist.”
            b)     lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:
                   „a)   nende toodete nimekirja, mille suhtes nõutakse ekspordilitsentsi, ja
                         impordiprotseduurid, mille puhul impordilitsentsi ei nõuta;”.
                                               Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2007. Artikli 1 lõiget 1, lõiget 2, lõike 3 punkti a ja lõiget 4
   kohaldatakse alates 1. septembrist 2007.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel,
                                                 Nõukogu nimel
                                                 eesistuja
ET                                                 13                                                   ET
 ---pagebreak---                                                           2007/0027 (CNS)
                                               Ettepanek:
                                        NÕUKOGU MÄÄRUS
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad
                 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut7,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust8,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu määruse (EÜ) nr 2597/979 artiklis 3 sätestatakse joogipiimana käsitletavad
           tooted, võttes aluseks eelkõige nende rasvasisalduse.
   (2)     Kehtivatelt liitumiseelsetelt riiklikelt eeskirjadelt ühenduse eeskirjadele ülemineku
           hõlbustamiseks on seoses viimaste liitumistega vastu võetud mitmed
           üleminekupiirangud.
   (3)     Silmas pidades nii erinevate liikmesriikide mitmekesiseid tarbimisharjumusi kui ka
           piirangute lõpulejõudmist tundub asjakohane lubada turustada joogipiimana tooteid,
           mille rasvasisaldus erineb käesoleval ajal kehtivast kolmest kategooriast.
   (4)     Tarbijate jaoks selguse loomise huvides ei tohiks siiski nimetada kõnealust piima
           täispiimaks, madala rasvasisaldusega piimaks või kooritud piimaks, vaid selle
           rasvasisalduse protsent peab olema pakendil selgelt ära märgitud.
   (5)     Määrust (EÜ) nr 2597/97 tuleks vastavalt muuta,
   7
           ELT C …, …, lk ….
   8
           ELT C …, …, lk ….
   9
           ELT L 351, 23.12.1997, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1602/1999 (EÜT L 189,
           22.7.1999, lk 43).
ET                                                 14                                                ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                               Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 2597/97 artikli 3 lõikele 1 lisatakse järgmine teine lõik:
   „Kuumtöödeldud piima, mis ei vasta esimese lõigu punktides b, c ja d kehtestatud
   rasvasisalduse nõuetele, võib lugeda joogipiimaks tingimusel, et rasvasisaldus on pakendil
   selgelt ära märgitud ja kergesti loetav kujul „rasvasisaldus ...%””. Kõnealust piima ei nimetata
   täispiimaks, madala rasvasisaldusega piimaks ega kooritud piimaks. Liikmesriigid võivad
   anda tootjatele õiguse märkida rasvasisaldus ära kujul „rasvasisaldus …% + 0,2%.”
                                               Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2007.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel,
                                                 Nõukogu nimel
                                                 eesistuja
ET                                                 15                                               ET
 ---pagebreak---                     FINANTSSELGITUS
   1.     EELARVERUBRIIK:                                                          ASSIGNEERINGUD (2007.
                                                                                aasta kirjalik muutmisettepanek):
          05 02 12                                                                 587 000 000 eurot
   2.    PEALKIRI:
          – nõukogu direktiiv millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud
             täielikult või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta,
          – nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise
             korralduse kohta,
          – nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad
             eeskirjad piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas.
   3.     ÕIGUSLIK ALUS:
          Asutamislepingu artikkel 37
   4.     EESMÄRGID:
          Esitatud muudatuste eesmärgiks on eelkõige terve rea piimandussektori eeskirjade lihtsustamine.
   5.     FINANTSMÕJU                                       12 KUUD             KÄESOLEV             JÄRGMINE
                                                                            EELARVEAASTA EELARVEAASTA
                                                                                2007                 2008
                                                       (miljonites eurodes) (miljonites eurodes) (miljonites eurodes)
   5.0    KULUD                                                  –                    –                 –16,1
          –        EÜ EELARVEST
          (TOETUSED / SEKKUMISED)
          –        RIIGIASUTUSED
          –        MUUD
   5.1    TULUD
          –        EÜ OMAVAHENDID                                –                    –                    –
          (LÕIVUD / TOLLIMAKSUD)
          –        RIIGI TULUD
                                                            2009          2010            2011              2012
   5.0.1 KAVANDATUD KULUD                                   –22,4         –19,5           –21,2            –19,6
   5.1.1 KAVANDATUD TULUD                                     –             –               –                 –
   5.2    ARVUTAMISMEETOD:
          vt I ja II lisa.
   6.0    KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES
          PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEST?                                                           JAH EI
   6.1    KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE
          ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?                                             JAH EI
   6.2    KAS ON VAJA LISAEELARVET?                                                                        JAH EI
   6.3    KAS ASSIGNEERINGUID ON VAJA KAVANDADA TULEVASTES EELARVETES?                                     JAH EI
   MÄRKUSED:
   Ettepanek ei mõjuta halduskulusid.
ET                                                          16                                                        ET
 ---pagebreak---                                                 I LISA: ETTEPANEKU FINANTSMÕJU ARVUTAMINE (miljonites eurodes)
                                                              Eelarveaasta                                                               2008       2009     2010       2011        2012       2013
   A.    Lihtsustamismeetmed ja tehnilised kohandused, mis eelarvele mõju ei avalda:
         –   või sekkumisostu käivitussüsteemi kõrvaldamine (1)                                                                          p.m.       p.m.      p.m.      p.m.        p.m.       p.m.
         –   koore eraladustusabi kaotamine
         –   lõssipulbri eraladustusabi kaotamine
         –   või riikliku kvaliteediklassi kaotamine ühenduse abikõlblikkuse kriteeriumina
         –   või alandatud hindadega ostmise võimaluse kaotamine sõjaväe jaoks
         –   ühenduse toetus koolipiimale kehtestatakse samal tasemel kogu õppeaasta jooksul
         –   kohustuslike impordilitsentside kasutamine ainult juhul, kui seda nõuavad juhtimiseesmärgid.
   B.    Meetmed, mis võivad eelarvele mõju avaldada:
   1.    Standardse valgusisalduse kehtestamine 34% tasemel (vt II lisa)
         Standardite kehtestamise võimalikku mõju piimandusturule on analüüsitud põllumajanduse peadirektoraadis
         kasutusel oleva keskpika prognoosimudeli alusel(2). Modelleerimise tulemused näitavad, et standardite
         kehtestamine toob kaasa valkude suurema kättesaadavuse piimatoodete jaoks. Suurim osa valkudest leiab
         kasutamist juustus ja värsketes piimatoodetes, samal ajal kui lõssipulbri tootmises on kasv tagasihoidlik.
         Lisaks kasutatakse juustu ja värskete piimatoodete ulatuslikuma tootmise käigus rohkem rasva, mis
         vähendab või tootmist ja eksportimist, mis vähendab võiekspordiga seotud kulutusi.
         Lõssipulbri sekkumishind väheneb alates 2008. aastast 2,8% võrra.                                                               –16,1      –22,4    –19,5      –21,2       –19,6      –18,5
   2.    Kindla suurusega määra kasutamine koolipiima arvestustes
         Esitatud meede jääb tervikuna eelarvepaketi raamesse.                                                                             –          –         –         –           –          –
   3.    Joogipiima määruse lihtsustamine
         Hinnangute kohaselt ei too joogipiima tootmise ja turustamise liberaliseerimine kaasa kiiremat liikumist                          –          –         –         –           –          –
         madalama rasvasisaldusega joogipiima suunas.
                                                                KOKKU                                                                    –16,1      –22,4    –19,5      –21,2       –19,6      –18,5
   (1) Käivitussüsteemi kaotamine ei tohiks kaasa tuua suuremaid kulutusi või sekkumisostule, vaatamata sellele, et ettevõtjatele antaks võimalus teha sekkumisostu pakkumisi riikides, kus keskmised
       turuhinnad jäävad alla 92%. Kokkuost 90%ga sekkumishinnast on juba piiratud 30 000 tonniga ja ei ole ette näha, et pärast käivitussüsteemi kaotamist sekkumisostude pakkumiste kogumaht
       suureneks. Juhul kui pakkumisi teevad nende riikide ettevõtjad, kus keskmised turuhinnad ületavad 92%, siis saavutatakse 30 000 tonni piirmäär kiiremini. Lisaks on käesoleval ajal selle
       liikmesriigi ettevõtjatel, kus sekkumine ei ole avatud, võimalus teha pakkumisi liikmesriigis, kus sekkumine on avatud.
   (2) Modelleerimise lähtestsenaarium tugineb turutasakaalule 2006. aasta juulis „Põllumajandusturu ja sissetulekute väljavaated aastatel Euroopa Liidus aastatel 2006–2013” (põllumajanduse
       peadirektoraat).
ET                                                                                17                                                                                ET
 ---pagebreak---          II LISA: VALGUSTANDARDITE KEHTESTAMISE FINANTSMÕJU ARVUTAMINE EKSPORDITOETUSTELE
                                                      EELARVE    EELARVE EELARVE EELARVE EELARVE EELARVE
                                                        2008       2009    2010    2011    2012    2013
   VÕI eksport
   esialgsed kogused          1 000 t        a           236        260     257     254     244     226
   ettepaneku kogused         1 000 t        b           228        248     244     241     231     213
   varieeruvad kogused        1 000 t    c=b–a            –8        –12     –13     –13     –13     –13
   esialgsed toetused           €/t          d         1 030      1 020     980     970     910     870
   stsenaariumi toetused        €/t          e         1 010      1 010     980     960     900     860
   varieeruvad toetused         €/t      f=e–d           –20        –10        0    –10     –10     –10
   madalamate koguste mõju     Mln €  g = c * d /1000    –8,2     –12,2   –12,7   –12,6   –11,8   –11,3
   tulenevate koguste mõju     Mln €  h= b * f /1000     –4,6       –2,5     0,0    –2,4    –2,3    –2,1
                        KOKKU  Mln €     i=g+h          –12,8      –14,7   –12,7   –15,0   –14,1   –13,4
   LÕSSIPULBRI eksport
   esialgsed kogused          1 000 t        a           110        100      91      85      80      77
   ettepaneku kogused         1 000 t        b           113         94      85      79      74      71
   varieeruvad kogused        1 000 t    c=b–a              3        –6      –6      –6      –6      –6
   esialgsed toetused           €/t          d           400        340     280     240     170     140
   stsenaariumi toetused        €/t          e           360        280     220     180     110      80
   varieeruvad toetused         €/t      f=e–d           –40        –60     –60     –60     –60     –60
   esialgsete koguste mõju     mln €  g = a * f /1000    –4,4       –6,0    –5,5    –5,1    –4,8    –4,6
   täiendavate koguste mõju    mln €  h = c * e /1000     1,1       –1,7    –1,3    –1,1    –0,7    –0,5
                        KOKKU  mln €     i=g+h           –3,3       –7,7    –6,8    –6,2    –5,5    –5,1
            MÕJU VÕILE JA LÕSSIPULBRILE                –16,1      –22,4   –19,5   –21,2   –19,6   –18,5
ET                                                            18                                         ET


				|

		52012PC0377

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemisest tulenevalt ajutised erimeetmed Euroopa Liidu ametnike ja ajutiste teenistujate töölevõtmiseks /* COM/2012/0377 final - 2012/0224 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Lisatud määruse eelnõus käsitletakse
töölevõtmise küsimusi, mis on seotud Horvaatia ühinemisega Euroopa Liiduga 1.
juulil 2013.
Eelnevate laienemiste ajal võeti Euroopa
Liiduga ühinevate riikide kodanike töölevõtmiseks vastu erimeetmed. Sel
eesmärgil võttis nõukogu vastu määruse, millega nähti ajutiselt ette erandid
personalieeskirjade[1]
töölevõtmist käsitlevatest asjakohastest sätetest.
Ettepaneku peamised punktid on järgmised:
1.           Tehakse ettepanek, et erand
personalieeskirjadest kehtib kuni 30. juunini 2018.
2.           Määrusega nähakse ette
konkursside korraldamine kodakondsuse alusel, et võtta tööle ametnikke
Horvaatiast.
3.           Konkursid Horvaatia
kodanikele võidakse korraldada ja edukate kandidaatide nimekirjad koostada enne
nimetatud riigi Euroopa Liiduga ühinemist. Riik peab olema Euroopa Liiduga
ühinenud, enne kui selle kodanikke saab määrata ametnikena institutsioonide
ametikohtadele.
4.           Institutsioonidel on võimalus
teha erand institutsioonides olevate täitmata ametikohtade väljakuulutamise
suhtes. Institutsioonid võivad siiski välja kuulutada täitmata ametikohad, kui
nad seda soovivad.
Iga institutsioon määrab kindlaks
kandidaatriigist töölevõetavate ametnike ja ajutiste teenistujate arvu
käesoleva erandmääruse alusel.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ei kohaldata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Tehakse ettepanek teha erand
personalieeskirjade artikli 4 lõikudest 2 ja 3, artikli 7 lõikest 1, artiklist
27, artikli 29 lõike 1 punktidest a ja b ning samuti Euroopa Liidu muude
teenistujate teenistustingimustest, kui need näevad ette eespool nimetatud
personalieeskirjade sätete kohaldamist ajutiste teenistujate töölevõtmisel.
2012/0224 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kehtestatakse Horvaatia Euroopa
Liiduga ühinemisest tulenevalt ajutised erimeetmed Euroopa Liidu ametnike ja
ajutiste teenistujate töölevõtmiseks
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 336,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
mis esitati pärast konsulteerimist personalieeskirjade komiteega,
pärast seadusandliku akti eelnõu edastamist
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust,[2]
võttes arvesse kontrollikoja arvamust,[3]
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Tulenevalt Horvaatia Euroopa
Liiduga ühinemisest 1. juulil 2013 tuleks võtta vastu ajutised erimeetmed, et
näha ette erandid Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadest (edaspidi
„personalieeskirjad”) ning Euroopa Liidu muude teenistujate
teenistustingimustest.
(2)       Ühineva riigi suhtelist
suurust ja vastavate isikute arvu silmas pidades peaksid need meetmed, kuigi
ajutised, jääma jõusse pikaks ajaks. 30. juuni 2018 näib olevat kõige sobivam
aegumistähtaeg.
(3)       Arvestades vajadust alustada
kavandatud töölevõtmistega nii kiiresti kui võimalik pärast ühinemist, tuleks
käesolev määrus vastu võtta enne tegelikku ühinemise kuupäeva,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1.           Olenemata personalieeskirjade
artikli 4 teisest ja kolmandast lõigust, artikli 7 lõikest 1, artiklist 27 ja
artikli 29 lõike 1 punktidest a ja b, võib alates Horvaatia ühinemise
kuupäevast kuni 30. juunini 2018 määrata ametnikena täitmata ametikohtadele
Horvaatia kodanikke neile eraldatud kohtade arvu piires, võttes arvesse
eelarvearutelude tulemusi.
2.           Ametikohtadele määramisega
alustatakse alates Horvaatia ühinemise kuupäevast, välja arvatud kõrgemad
ametnikud (peadirektorid või palgaastmete AD 16 või AD 15 ametnikud ja
direktorid või palgaastmete AD 15 või AD 14 ametnikud), kes määratakse ametisse
pärast personalieeskirjade III lisas määratletud kvalifikatsioonil ja katsetel
põhinevaid konkursse.
Artikkel 2
1.           Horvaatia kodanike
töölevõtmisel ajutiste teenistujatena kohaldatakse käesoleva määruse artikli 1
lõikes 1 nimetatud erandit mutatis mutandis.
2.           Töölevõtmisega alustatakse
alates ühinemise kuupäevast.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüsselis,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               2004.
aasta laienemise kohta vt ELT L 67, 5.3.2004, lk 1.
                2007. aasta laienemise kohta vt ELT L
335, 1.12.2006, lk 5.
[2]               ELT C , , lk .
[3]               ELT C , , lk .


				|

		52014PC0358

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju /* COM/2014/0358 final - 2014/0180 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Kuna on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete
kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta[1] (edaspidi „direktiiv”)
ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL
kontsessioonilepingute sõlmimise kohta,[2]
tuleks näha ette, et nendes direktiivides sisalduvaid eeskirju kohaldatakse
Euroopa Liidu institutsioonide poolt nende endi arvel sõlmitud lepingute
suhtes.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD
ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
Kuna käesoleva ettepanekuga ainult
rakendatakse uued direktiivid avalike hangete ja kontsessioonilepingute
sõlmimise kohta, siis avalikku konsultatsiooni ei toimunud.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Finantsmääruses tehtavad muudatused võib
jagada kolme peamisesse rühma.
Esimene rühm on seotud finantsmääruse
vastavusse viimisega direktiiviga. Lisatakse uued sätted, mis käsitlevad muu
hulgas järgmist: turu-uuringud, innovatsioonipartnerlus, keskkonna-, sotsiaal-
ja tööõiguse normidele vastavuse kui keskse nõude kehtestamine, kriteeriumide
hindamine kindlaksmääramata järjekorras ja lepingu sõlmimine majanduslikult
soodsaima pakkumuse põhjal. Lisaks nähakse finantsmääruses esmakordselt ette
ehitustööde ja teenuste kontsessioonid ning nende suhtes kohaldatakse
samasuguseid menetlusi nagu avaliku hanke lepingute suhtes.
Teine rühm muudatusi käsitleb artikleid
kõrvalejätmise kohta. Kõrvalejätmise põhjuseid selgitatakse ja need
ühtlustatakse direktiivi sätetega ning asjaomasele ettevõtjale nähakse ette
võimalus võtta parandusmeetmeid. Segaduse vältimiseks eristatakse
kõrvalejätmist pakkumuse tagasilükkamisest. Liidu finantshuvide kaitseks
luuakse ühtne süsteem, võttes arvesse olemasolevat menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid
käsitlevat keskandmebaasi. Süsteemi eesmärk on tagada ohu varajane avastamine
ja vältimine ning avaldada nende ettevõtjate andmed, kes on jäetud menetlusest
kõrvale. Luuakse menetlusest kõrvalejätmise toimkond, kes teeb pärast juhtumi
analüüsimist otsuse kõrvalejätmise kohta ja tagab ettevõtjale kaitseõiguse.
Kolmas rühm muudatusi on seotud teksti
selgitamise ja lihtsustamisega. Direktiiviga kehtestatud piirmääradest
allapoole jäävaid hankeid käsitlevad sätted vaadatakse direktiivis sätestatud
ulatuses läbi, et tagada jaotises kasutatud sõnavara ühtsus ja selgitada
teatavaid eeskirju. Kõnealused selgitused ja lihtsustused käsitlevad
avalikustamist käsitlevaid meetmeid piirmäära ületavate ja sellest allapoole
jäävate hangete korral, avamise ja hindamise nõudeid, nõuetele mittevastavate
pakkumuste tagasilükkamist, ehitustööde ja keerukate teenuste pangatagatisi,
asjaolu, et liidu institutsioone käsitatakse direktiivi kohaselt kesksete
hankijatena, viidet direktiivi kohaselt kohaldatavatele piirmääradele,
elektroonilisi menetlusi ja rahvusvahelistel organisatsioonidel
hankemenetlustes osalemise võimaldamist institutsioonide poolt.
2014/0180 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012,
mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 322, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse kontrollikoja arvamust[3],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012[4]
kehtestatakse Euroopa Liidu üldeelarve koostamise ja täitmise eeskirjad. Määrus
hõlmab ka avaliku hanke eeskirju. 26. veebruaril 2014 võeti vastu Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/24/EL[5]
riigihangete kohta ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/23/EL[6] kontsessioonilepingute
sõlmimise kohta. Seepärast on vaja kohandada määrust (EL, Euratom) nr 966/2012,
et võtta arvesse kõnealuseid direktiive liidu institutsioonide poolt nende endi
arvel sõlmitavate lepingute kohaldamise suhtes.
(2)       Tuleks lisada mõned mõisted
ja teatavad tehnilised selgitused, et tagada määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
terminoloogia kooskõla direktiivide 2014/24/EL ja 2014/23/EL terminoloogiaga.
(3)       Hankemenetluse algatamise eel
ja järel kohaldatavat avalikustamiskorda tuleks selgitada juhul, kui
hankelepingu maksumus ületab direktiivis 2014/24/EL sätestatud piirmäära või
jääb sellest allapoole.
(4)       Määruses (EL, Euratom)
nr 966/2012 tuleks esitada täielik loetelu liidu institutsioonide
hankemenetluse liikidest, sõltumata nende maksumusest.
(5)       Kooskõlas direktiiviga 2014/24/EL
peaks määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaselt olema võimalik enne
hankemenetluse alustamist korraldada turu-uuring.
(6)       Liidu finantshuvide kaitseks
tuleks kehtestada ühtne süsteem, võttes arvesse olemasolevat menetlusest
kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevat keskandmebaasi. Süsteemi eesmärk peaks
olema tagada ohu varajane avastamine ja koondada menetlusest kõrvale ettevõtjate
andmed.
(7)       Kuigi varajase avastamine ja
kõrvalejätmises süsteemi eest vastutab komisjon, peaksid teised institutsioonid
ja asutused otse osalema ohtude varajases avastamises.
(8)       Hankemenetluses osalemisest
kõrvalejätmise eeskirju tuleks täiustada, et tugevdada liidu finantshuvide
kaitset.
(9)       Otsuse jätta ettevõtja
eelkõige hankemenetluses osalemisest kõrvale ja määrata rahaline karistus peaks
tegema hiljuti komisjoni loodud uus kesktoimkond. Toimkond peaks koosnema
komisjoni ja kaasatud institutsioonide, asutuste või liidu ametite peamistest
asjaomastest osalejatest.
(10)     Kooskõlas direktiiviga 2014/24/EL
tuleks määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 täpsustada menetlusest kõrvalejätmist
põhjustavate ebaseaduslike tegevuste loetelu, kuhu kuuluvad eelkõige laste
tööjõu kasutamine või muud inimkaubanduse liigid. Tuleks
selgitada, et lepingu oluline rikkumine põhjustab samuti menetlusest
kõrvalejätmise.
(11)     Ettevõtja suhtes ei tohiks
teha menetlusest kõrvalejätmise otsust, kui ta suudab võetud parandusmeetmete
abil tõendada oma usaldusväärsust. Kõnealust võimalust ei tohiks kohaldada
kõige raskemate kuritegude korral.
(12)     Hiljuti loodud toimkond peaks
menetlusest kõrvale jätma ettevõtja, kes on süüdi ametialaste käitumisreeglite
olulises rikkumises, pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses
osalemises, rahapesus, terrorismi rahastamises, terrorismiga seotud
õigusrikkumises, laste tööjõu kasutamises või muus inimkaubanduse vormis või on
esitatud tõendite põhjal lepingut oluliselt rikkunud.
(13)     Kõnealune toimkond peaks
tagama ettevõtjale kaitseõiguse. Pettuse, korruptsiooni või muu liidu
finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse korral, mille suhtes veel ei ole
tehtud lõplikku kohtuotsust, peaks toimkonnal olema võimalik ettevõtjale
seisukohtade esitamiseks võimaluse andmine edasi lükata. Edasilükkamist peaks
võimaldama ainult juhul, kui on mõjuvad õiguslikud põhjused, et kaitsta
juurdluse konfidentsiaalsust.
(14)     Hankija peaks ettevõtja
menetlusest kõrvale jätma ka juhul, kui ta on mõistetud lõpliku haldusotsuse
või lõpliku kohtuotsusega süüdi ametialaste käitumisreeglite olulises
rikkumises, sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega seotud kohustuste
täitmatajätmises, pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises,
rahapesus, terrorismi rahastamises, terrorismiga seotud õigusrikkumises, laste
tööjõu kasutamises või muus inimkaubanduse vormis.
(15)     Menetlusest kõrvalejätmise
kriteeriumeid tuleks selgelt eristada pakkumuse tagasilükkamise
kriteeriumidest.
(16)     Kõik eelarve täitmises
osalevad üksused peaksid vahetama teavet ettevõtjate kohta, kelle nad on liidu
finantshuvide kaitsmiseks oma vastutusel otsustanud menetlusest kõrvale jätta.
(17)     Kõrvalejätmise kestus peaks
olema vastavalt direktiivile 2014/24/EL ajaliselt piiratud.
(18)     Selleks et suurendada
kõrvalejätmist ja rahalisi karistusi käsitlevate sätete heidutavat mõju, tuleks
teave menetlusest kõrvale jäetud ettevõtjate kohta avaldada komisjoni
veebisaidil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses nr 45/2001[7] ning Euroopa Parlamendi
ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ[8]
sätestatud andmekaitsenõuetega.
(19)     Kooskõlas direktiiviga 2014/24/EL
peaks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 võimaldama kontrollida kõrvalejätmist,
kohaldada valiku- ja hindamiskriteeriume ning kontrollida vastavust
hankedokumentidele mis tahes järjekorras. Selle tulemusel peaks olema võimalik
lükata tagasi pakkumusi hindamiskriteeriumide alusel, ilma et eelnevalt
kontrollitakse pakkumuse kõrvalejätmise ja valikukriteeriume.
(20)     Leping tuleks sõlmida
majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel vastavalt direktiivile 2014/24/EL.
(21)     Tuleks täpsustada, et kõikide
menetluste kõik pakkumused tuleks avada ja neid hinnata, sõltumata sellest, kas
on nimetatud spetsiaalne avamis- või hindamiskomisjon. Lepingu sõlmimise otsus
tuleks alati teha hindamise tulemusel.
(22)     Arvestades asjaolu, et
kriteeriume ei kohaldata kindlaksmääratud järjekorras, tuleb pakkujatele, kes
esitasid kriteeriumidele vastava pakkumuse, mis lükati tagasi, ette näha
võimalus saada taotluse korral teada eduka pakkumuse omadused ja suhtelised
eelised.
(23)     Ehitustööde, tarnete ja
keerukate teenuste korral tuleks ette näha võimalus nõuda lepingulisi tagatisi,
et tagada oluliste lepingujärgsete kohustuste järgimine vastavalt kõnealuste
sektorite tavadele lepingu nõuetekohaseks täitmiseks kogu selle kehtivuse
jooksul.
(24)     Tuleb näha ette võimalus
lepingu täitmise peatamiseks, et teha kindlaks, kas on tehtud vigu või toimunud
eeskirjade eiramine või pettus.
(25)     Selleks et määrata kindlaks,
milliseid piirmäärasid ja menetlusi kohaldatakse liidu institutsioonide suhtes,
tuleb selgitada, et liidu institutsioone käsitatakse kesksete hankijatena, nagu
määratletud direktiivis 2014/24/EL.
(26)     On asjakohane lisada viide
kahele direktiivis 2014/24/EL sätestatud piirmäärale, mida kohaldatakse
ehitustööde, tarnete ja teenuste suhtes. Kõnealuseid piirmäärasid tuleks
lihtsustamise ja usaldusväärse finantsjuhtimise eesmärgil kohaldada ka
kontsessioonilepingute suhtes, võttes arvesse liidu institutsioonide
erivajadusi seoses lepingute sõlmimisega. Direktiivis 2014/24/EL sätestatud
ajakohastatud piirmäärasid kohaldatakse seega vahetult liidu institutsioonide
hangete suhtes.
(27)     Ooteaja kohaldamise tingimusi
tuleb täpsustada.
(28)     Samuti tuleb täpsustada seda,
millised ettevõtjad saavad sõltuvalt oma tegevuskohast osaleda liidu
institutsioonide korraldatavates hangetes ja sõnaselgelt ette näha võimalus ka
rahvusvaheliste organisatsioonide osalemiseks.
(29)     Kõrvalejätmise põhjusi peaks
saama kohaldada ka muude eelarve täitmise vahendite suhtes, nagu toetused,
auhinnad, rahastamisvahendid ja tasustatud eksperdid, ning kaudse eelarve
täitmise korral.
(30)     Määrust (EL, Euratom) nr 966/2012
tuleks seega vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 muudetakse
järgmiselt.
(1)
Artikli 60 lõike 2 esimese lõigu punkt d
asendatakse järgmisega:
„d) kohaldavad asjakohaseid eeskirju ja menetlusi
ning järgivad artikli 108 lõikes 5 sätestatud kohustusi, kui liidu
vahenditest rahastamine toimub hangete, toetuste, auhindade ja
rahastamisvahendite kaudu;”;
(2)
Esimese osa V jaotise pealkiri asendatakse
järgmisega:
„V JAOTIS
AVALIKUD HANKED JA KONTSESSIOONID”;
(3)
Esimese osa V jaotise 1. peatükis asendatakse 1. 2.
ja 3. jagu järgmisega:
„1. jagu
Reguleerimisala ja lepingute sõlmimise põhimõtted
Artikkel 101
Käesolevas jaotises kasutatavad mõisted
1. „Hange” – kinnisvara, ehitustööde, tarnete või
teenuste hankimine lepingu alusel avaliku sektori hankija või hankijate poolt
ja nende valitud ettevõtjatelt.
2. „Avaliku hanke leping” – rahalise tasuga seotud
leping, mis on sõlmitud kirjalikult ühe või enama ettevõtja ja ühe või enama
hankija poolt artiklites 117 ja 190 määratletud tähenduses, et täielikult
või osaliselt eelarvest tehtava makse eest saada vallas- või kinnisvara või
lasta teha töid või saada teenuseid.
Avaliku hanke lepingute hulka kuuluvad:
a) kinnisvaralepingud;
b) tarnelepingud;
c) ehitustöölepingud;
d) teenuslepingud.
3. „Kontsessioonileping” – rahalise tasuga seotud
leping, mis on sõlmitud kirjalikult ühe või enama ettevõtja ja ühe või enama
hankija poolt artiklites 117 ja 190 määratletud tähenduses, et usaldada
ettevõtjale ehitustööde tegemine või teenuste osutamine. Tasu seisneb kas
ainult õiguses kasutada neid lepingu esemeks olevaid ehitisi või teenuseid või
sellises õiguses koos maksetega. Ehitustööde või teenuste kontsessiooni
andmisega kaasneb nende ehitiste kasutamise või teenuste osutamisega seotud
sellise äririski üleminek kontsessionäärile, mis seisneb nõudluse või
pakkumisega seotud riskis või mõlemas korraga. Kontsessionäär loetakse kandvaks
äririski, kui tavapäraste tegevustingimuste korral ei ole tagatud, et asjaomase
ehitise kasutamise või teenuse osutamisega kaetakse tehtud investeeringud või
tekkinud kulud.
4. „Leping” – avaliku hanke leping või
kontsessioonileping.
5. „Raamleping” – ühe või mitme ettevõtja ja ühe
või mitme avaliku sektori hankija vahel sõlmitud avaliku hanke leping, mille
eesmärk on kehtestada tingimused, mida kohaldatakse teatava aja jooksul
sõlmitavate lepingute suhtes, eelkõige seoses hindade ja vajaduse korral seoses
kavandatavate kogustega.
6. „Ettevõtja” – füüsiline või juriidiline isik
või avaliku sektori asutus, kes pakub toodete tarnimist, ehitustööde tegemist
või teenuste osutamist.
7. „Hankedokument” – avaliku sektori hankija
esitatud või tema poolt viidatud dokument, milles kirjeldatakse menetluse
üksikasju, sealhulgas artiklis 103 sätestatud avalikustamiskord, tehniline
kirjeldus või kirjeldav dokument, lepinguprojekt ja pakkumuse esitamise
ettepanek.
8. Käesolevat jaotist, välja arvatud artiklid 106–108,
ei kohaldata toetuste suhtes ega artikli 125 lõike 8 kohaselt määratletud
tehnilise abi lepingute suhtes, mis on sõlmitud EIP või Euroopa
Investeerimisfondiga.
9. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis
käsitlevad avaliku hanke lepingute ja kontsessioonilepingute ning raamlepingute
määratlust ja reguleerimisala.
Artikkel 102
Hankemenetluste ja lepingute suhtes
kohaldatavad põhimõtted
1. Kõikide hankemenetluste ja lepingutega seoses
tuleb järgida läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ja
mittediskrimineerimise põhimõtet
2. Kõikide lepingute sõlmimiseks kuulutatakse
hankemenetlus välja võimalikult laiaulatuslikult, välja arvatud juhul, kui
kasutatakse artikli 104 lõike 1 punktis d osutatud läbirääkimistega
hankemenetlust.
Hankija ei kasuta raamlepinguid nõuetevastaselt
ega sellisel viisil, millega kavatsetakse konkurentsi takistada, piirata või
moonuta või tegelikult takistatakse, piiratakse või moonutatakse.
2. jagu
Avalikustamine
Artikkel 103
Avalikustamiskord
1. Hankija avaldab hangete kohta, mille maksumus
on võrdne artikli 118 lõikes 1 või artiklis 190 kehtestatud piirmääradega või
ületab neid, Euroopa Liidu Teatajas järgmise teabe:
a) hanketeate hankemenetluse algatamise kohta,
välja arvatud artikli 104 lõike 1 punkti d kohase menetluse korral;
b) lepingu sõlmimise teate menetluse tulemuste
kohta.
2. Hanked, mille väärtus jääb allapoole artiklites
118 või 190 sätestatud piirmäärasid, tehakse teatavaks asjakohasel viisil.
3. Teatavad andmed lepingu sõlmimise kohta võib
jätta avaldamata, kui nende avaldamine takistaks õigusnormide kohaldamist või
oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või kahjustaks teatavate
avalik-õiguslike või eraõiguslike ettevõtjate õigustatud ärihuve või
nendevahelist ausat konkurentsi.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte lepingute avalikustamise ja teadete
avaldamise nõudeid käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
3. jagu
Hankemenetlused
Artikkel 104
Hankemenetlused
1. Hankemenetluse liigid kontsessioonilepingu või
avaliku hanke lepingu, sealhulgas raamlepingu sõlmimiseks on järgmised:
a) avatud hankemenetlus;
b) piiratud hankemenetlus, sealhulgas dünaamilise
hankesüsteemi kaudu;
c) ideekonkurss;
d) läbirääkimistega hankemenetlus;
e) võistlev dialoog;
f) konkurentsipõhine läbirääkimistega
hankemenetlus;
g) innovatsioonipartnerlus;
h) osalemiskutsega hankemenetlus.
2. Kui hankeleping või raamleping on kahe või
enama institutsiooni, rakendusameti või artiklites 208 ja 209 osutatud asutuse
huvides ning kui on võimalik suurendada tõhusust, võivad asjaomased hankijad
korraldada hankemenetluse ja hallata selle tulemusel sõlmitavat hanke- või
raamlepingut institutsioonidevahelistel alustel ühe hankija juhtimisel.
Nõukogu poolt ühise välis- ja julgeolekupoliitika
valdkonnas vastavalt ELi lepingu V jaotisele asutatud asutused võivad
samuti osaleda institutsioonidevahelistes menetlustes.
Raamlepingu tingimusi võib kohaldada ainult nende
hankijate suhtes, kes on alates hankemenetluse algatamisest sel eesmärgil
kindlaksmääratud, ja nende ettevõtjate suhtes, kes on raamlepingu pooled.
3. Kui hankeleping või raamleping on vajalik
institutsiooni ja liikmesriigi ühe või mitme hankija vahelise ühismeetme
rakendamiseks, võivad kõnealune institutsioon ja hankijad käesoleva määruse
kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktides täpsustatud olukordades
hankemenetluse korraldada ühiselt.
Ühiseid hankeid võib korraldada Euroopa
Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) ja liidu kandidaatriikidega, kui selline
võimalus on eraldi ette nähtud kahe- või mitmepoolse lepinguga.
4. Hankija võib läbirääkimistega hankemenetlust
kasutada ainult käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud
õigusaktides ettenähtud juhtudel.
5. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis
käsitlevad hankemenetluse liike, dünaamilist hankesüsteemi, ühiseid hankeid,
madala maksumusega lepinguid ja arvete alusel tasumist.
Artikkel 105
Hankemenetluse ettevalmistamine
1. Enne hankemenetluse algatamist võib hankija
korraldada hanke ettevalmistamiseks esialgse turu-uuringu.
2. Hankija määrab hankedokumentides kindlaks
hankelepingu eseme, kirjeldades oma vajadusi ning hangitavate ehitustööde,
tarnete või teenuste nõutavaid omadusi ning esitab kohaldatavad kriteeriumid.
Samuti märgib ta, millistele miinimumnõuetele peavad vastama kõik pakkumused.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte hankedokumentide sisu ja esialgset
turu-uuringut käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 106
Kõrvalejätmise kriteeriumid
1. Ettevõtja jäetakse hankemenetluses osalemisest
kõrvale järgmistel juhtudel:
a) pankrott, maksejõuetus- või
likvideerimismenetlus, vara haldamine kohtu või likvideerija poolt, kokkulepe
võlausaldajatega, äritegevuse peatamine või sarnane olukord siseriiklike
õigusnormide alusel toimuva samalaadse menetluse tõttu;
b) artiklis 108 osutatud toimkonna otsuse või
lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega tõendatud ametialaste
käitumisreeglite oluline rikkumine.
c) lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega
tõendatud selliste sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega seotud
kohustuste täitmatajätmine, mis tulenevad tema asukohariigi või hankija riigi
või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest;
d) artiklis 108 osutatud toimkonna otsuse või
lõpliku kohtuotsusega tõendatud pettus, korruptsioon, osalemine kuritegelikus
ühenduses, rahapesu, terrorismi rahastamine, terrorismiga seotud
õigusrikkumine, laste tööjõu kasutamine või muu inimkaubanduse vorm;
e) liidu eelarvest rahastatava lepingu oluline
rikkumine, mille kohta on tehtud artiklis 108 osutatud toimkonna otsus;
f) artiklis 108 osutatud toimkonna otsuse või
lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega tõendatud eeskirjade eiramine.
2. Ettevõtja jäetakse kõrvale juhul, kui lõikes 1
osutatud olukorras on isik, kes on selle ettevõtja haldus-, juhtimis- või
järelevalveorgani liige või tal on volitused seda ettevõtjat esindada, tema
nimel otsuseid teha või teda kontrollida.
3. Välja arvatud lõike 1 punktis d sätestatud
juhtudel, võib hankija otsustada ettevõtjat mitte kõrvale jätta, kui ettevõtja
on oma usaldusväärsuse tõendamiseks võtnud parandusmeetmeid.
Hankija võib otsustada piiratud ajavahemiku
jooksul ja kuni esimeses lõigus osutatud parandusmeetmete vastuvõtmiseni
ettevõtjat mitte kõrvale jätta, kui see on vältimatu, et tagada teenuste
osutamise jätkumine. Sellisel juhul põhjendab hankija oma otsust.
4. Lõike 1 punkti a ei kohaldata ostude
puhul, mis tehakse erakordselt soodsatel tingimustel kas oma äritegevust
lõpetavalt tarnijalt või likvideerijalt, kes teostab maksejõuetusmenetlust,
võlausaldajatega sõlmitud kokkulepet või muud siseriiklikele õigusnormidele
vastavat samalaadset menetlust.
5. Ettevõtja kinnitab, et ta ei ole käesoleva
artikli lõikes 1 nimetatud, kõrvalejätmist põhjustavas olukorras või et ta on
käesoleva artikli lõikes 3 osutatud olukorras. Vajaduse korral esitab ettevõtja
sama kinnituse selle üksuse kohta, kelle suutlikkusele ta kavatseb toetuda. Hankija võib siiski mitte nõuda nimetatud tõendamist väga
madala maksumusega lepingute puhul.
6. Hankija asjaomase taotluse korral esitab
ettevõtja alati nõuetekohased tõendid selle kohta, et ta ei ole lõikes 1
osutatud, kõrvalejätmist põhjustavas olukorras.
Kui hankija kahtleb selles, kas lõike 2
nõuded on täidetud, esitab ettevõtja asjaomase taotluse korral teabe isikute
kohta, kes on selle ettevõtja haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmed
või kellel on volitused seda ettevõtjat esindada, tema nimel otsuseid teha või
teda kontrollida. Samuti esitab ta taotluse korral nõuetekohased tõendid selle
kohta, et kõnealune isik või kõnealused isikud ei ole lõikes 1 osutatud
olukorras, mis on kõrvalejätmise põhjuseks.
7. Hankija võib samuti kontrollida, kas
alltöövõtja ei ole käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud, kõrvalejätmist
põhjustavas olukorras või et ta on käesoleva artikli lõikes 3 osutatud
olukorras.
8. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis
käsitlevad kõrvalejätmist põhjustavate olukordade määratlust, parandusmeetmeid
ning kinnitust ja tõendeid selle kohta, et ettevõtja ei ole käesoleva artikli
lõikes 1 nimetatud olukorras, mis on kõrvalejätmise põhjuseks.
Artikkel 107
Pakkumuse tagasilükkamine
1. Lepingut ei sõlmita menetluses osalenud
ettevõtjaga, kes:
a) on mõnes hankemenetlusest kõrvalejätmist
põhjustavatest olukordadest, millele on osutatud artikli 106
lõigetes 1 ja 2;
b) on menetluses osalemiseks nõutavate andmetena
esitanud valeandmed;
c) on varem osalenud hankedokumentide
ettevalmistamisel, millest tulenevat konkurentsi moonutamist ei saa heastada.
2. Komisjonile
antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte
üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad konkurentsi moonutamise
vältimise meetmeid, ning kinnitust ja tõendeid selle kohta, et ettevõtja ei ole
käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud olukorras, mis on kõrvalejätmise
põhjuseks.
Artikkel 108
Varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem
1. Komisjon loob liidu
finantshuvide kaitsmise süsteemi ja haldab seda. Süsteem hõlmab liidu
finantshuvisid ähvardavate ohtude varajast avastamist, artikli 106
lõikes 1 nimetatud olukorras olevate ettevõtjate kõrvaljätmist
hankemenetlusest ja sellistele ettevõtjatele rahalise karistuse määramist, kes
on artikli 106 lõike 1 punktis b, d, e või f nimetatud
kõrvalejätmist põhjustavas olukorras.
2. Liidu finantshuvisid ähvardavate ohtude
varajane avastamine põhineb teabel, mida edastab:
a) OLAF kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrusega ( (EU, Euratom) nr 883/2013* juhul, kui OLAFi juurdluse käigus selgub
et, liidu finantshuvide kaitseks võib olla asjakohane võtta
ettevaatusabinõusid;
b) komisjoni või rakendusameti eelarvevahendite
käsutaja juhul, kui on tegemist ametialaste käitumisreeglite oletatava olulise
rikkumise, eeskirjade eiramise, pettuse või lepingu olulise rikkumisega;
c) mõni teine institutsioon, asutus või Euroopa
amet juhul, kui on tegemist ametialaste käitumisreeglite oletatava olulise
rikkumise, eeskirjade eiramise, pettuse või lepingu olulise rikkumisega.
Esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud teave
edastatakse viivitamata komisjoni raamatupidamissüsteemi kaudu komisjoni ja
tema rakendusametite eelarvevahendite käsutajatele, kõikidele teistele
institutsioonidele, asutustele ja Euroopa ametitele, et võimaldada neil võtta
eelarve täitmisel ennetavaid ajutisi ja kaitsemeetmeid. Kõnealused meetmed ei
tohi minna kaugmale hankedokumentide tingimustest.
3. Artikli 106 lõike 1 punktides b, d, e ja f
osutatud olukordade jaoks moodustab komisjon komisjoni või tema rakendusameti
eelarvevahendite käsutaja taotluse alusel toimkonna või mõne teise
institutsiooni, asutuse või Euroopa ameti taotluse alusel ühistoimkonna. Toimkond tegutseb komisjoni ja tema
rakendusametite, teiste institutsioonide, asutuste ja Euroopa ametite nimel
ning tema ülesanded on järgmised:
a) taotluse esitaja esitab toimkonnale juhtumi
andmed, edastades vajaliku teabe ja menetlusest kõrvalejätmise põhjused;
b) toimkond edastab ettevõtjale viivitamata
kõnealused asjaolud ja neile antud esialgse õigusliku hinnangu, mis võivad
osutuda artikli 106 lõikes 1 nimetatud menetlusest kõrvalejätmist
põhjustavale olukorrale ja/või mille tagajärg võib olla rahaline karistus;
c) juhul kui eelarvevahendite käsutaja taotlus
põhineb muu hulgas OLAFi edastatud teabel, teeb OLAF toimkonnaga koostööd
kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013;
d) toimkond võib otsustada ettevõtja ajutiselt
kuni kuueks kuuks menetlusest kõrvale jätta;
e) enne esialgse või lõpliku otsuse tegemist annab
toimkond ettevõtjale võimaluse esitada oma seisukoht;
f) toimkond võib saadud tõendite ja teabe põhjal
teha kõrvalejätmise otsuse, milles muu hulgas märgitakse kõrvalejätmise kestus,
ja/või määrata rahalise karistuse, arvestades proportsionaalsuse põhimõtet;
g) toimkond võib kõrvalejäetud
ettevõtja taotluse alusel oma otsust menetlusest kõrvalejätmise aja jooksul
muuta, kui kõnealune ettevõtja on võtnud parandusmeetmeid, mis on piisavad, et
tõendada tema usaldusväärsust, või esitab uusi andmeid, mis tõendavad, et ta ei
ole enam menetlusest kõrvalejätmist põhjustavas olukorras, millele osutatakse
artikli 106 lõikes 1;
h) selleks et suurendada kõrvalejätmise ja
rahalise karistuse heidutavat mõju, avaldab komisjon toimkonna otsusega seotud
teabe oma veebisaidil;
i) toimkonna otsus tehakse ettevõtjale teatavaks.
Artikli 106 lõike 1 punktides d
ja f osutatud juhtudel võib käesoleva lõike esimese lõigu punktis b
osutatud teatamise ja käesoleva lõike esimese lõigu punktis e osutatud
võimaluse andmise erandkorras edasi lükata, kui seda on vaja mõjuvatel
õiguslikel põhjustel, et kaitsta juurdluse või siseriikliku kohtumenetluse
konfidentsiaalsust.
Erandjuhtudel, sealhulgas siis, kui tegemist on
füüsiliste isikutega või on vaja kaitsta juurdluse või siseriikliku kohtumenetluse
konfidentsiaalsust, võib toimkond otsustada jätta avaldamata käesoleva lõike
esimese lõigu punktis h ettenähtud teabe menetlusest kõrvalejätmise või
rahalise karistuse kohta, võttes nõuetekohaselt arvesse õigust eraelu
puutumatusele ja määrusega (EÜ) nr 45/2001 ette nähtud õigusi.
Ettevõtja, kes on toimkonna otsusega menetlusest
kõrvale jäetud või kellele on määratud rahaline karistus võib esitada kaebuse
Euroopa Ombudsmanile ja taotleda kohtulikku kontrolli.
4. Hankemenetlusest kõrvalejätmise kestus ei tohi
ületada ühtegi järgmistest ajavahemikest:
a) lõpliku kohtuotsusega määratud kõrvalejätmise
kestus;
b) viis aastat artikli 106 lõike 1 punktis d
osutatud juhtudel;
c) kolm aastat artikli 106 lõike 1 punktis b, e ja
f osutatud juhtudel;
Ettevõtja jäetakse menetlusest kõrvale nii kauaks,
kuni ta on artikli 106 lõike 1 punktis a või c osutatud
olukorras.
Käesoleva lõike esimest lõiku ei kohaldata juhul,
kui kõrvalejätmisest teavitavad lõikes 5 osutatud ametid ja üksused, kelle
suhtes ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL**.
5. Liikmesriikide ja kolmandate riikide
ametiasutused ning EKP, EIP, Euroopa Investeerimisfond ja üksused, kes osalevad
eelarve täitmises vastavalt artiklitele 58 ja 61:
a) edastavad komisjonile viivitamata nende omal
vastutusel tehtud lõplikus kohtuotsuses või haldusotsuses sisalduva teabe
ettevõtjate kohta, kes on artikli 106 lõike 1 punktis a, b, c, d
või f osutatud olukorras, märkides ära kõrvaljätmise kestuse;
b) kontrollivad, kas süsteemis on teavet
kõrvalejätmise kohta, ja võtavad seda arvesse, kui nad sõlmivad eelarve
täitmisega seotud lepinguid.
Artikli 60 lõike 1
punktis c osutatud meetmete osana võib komisjon ettevõtja kõrvale jätta
ja/või määrata rahalise karistuse käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud
tingimuste kohaselt.
6. Komisjon avaldab
lõikes 5 osutatud ametiasutustelt saadud teabe ettevõtjate menetlusest
kõrvalejätmise kohta oma veebisaidil. Komisjon võib avaldada muudest allikatest
saadud teavet menetlusest kõrvalejätmise kohta.
7. Komisjon esitab igal aastal Euroopa
Parlamendile ja nõukogule teabe endiselt kehtivate ja uute menetlusest
kõrvalejätmise otsuste koguarvu kohta
8. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis
käsitlevad liidu finantshuvide kaitse süsteemi, sealhulgas standardsete
menetluste ja avaldatavate üksikasjade, kõrvalejätmise kestusele seatud
piirangute, toimkonna korralduse, kõrvalejätmise kestuse ja rahaliste
karistuste kohta.
Artikkel 110
Lepingu sõlmimine
1. Leping sõlmitakse hindamiskriteeriumide alusel,
eeldusel et hankija on kontrollinud, et täidetud on järgmised kumulatiivsed
tingimused:
a) pakkumus vastab hankedokumentides
kindlaksmääratud miinimumnõuetele;
b) taotleja või pakkuja ei ole artikli 106
kohaselt menetlusest kõrvale jäetud või tema pakkumust ei ole artikli 107
kohaselt tagasi lükatud;
c) taotleja või pakkuja vastab hankedokumentides
kindlaksmääratud valikukriteeriumidele.
2. Hankija tugineb hankelepingu sõlmimisel
majanduslikult soodsaimale pakkumusele.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte valiku- ja hindamiskriteeriumide
ning majanduslikult soodsaima pakkumuse täpsustamiseks. Lisaks antakse
komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte
dokumentide kohta, mis tõendavad õigus- ja teovõimet, majanduslikku ja
finantssuutlikkust ning tehnilist ja kutsealast suutlikkust, ning
elektroonilisi oksjoneid ja põhjendamatult madala maksumusega pakkumusi
käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 111
Pakkumuste esitamine ja hindamine
1. Pakkumuste esitamise korraga tagatakse, et
toimub tõeline konkurents ja et pakkumuste sisu jääb konfidentsiaalseks seni,
kuni need kõik samal ajal avatakse.
2. Komisjon tagab asjakohaste vahenditega ja
artiklit 95 kohaldades, et pakkujad võivad soovi korral esitada pakkumuste sisu
ja tõendavad dokumendid elektrooniliselt (e-hange).
Komisjon annab korrapäraselt Euroopa Parlamendile
ja nõukogule käesoleva sätte rakendamisel tehtud edusammudest aru.
3. Kui seda peetakse asjakohaseks ja
proportsionaalseks, võib hankija nõuda pakkujatelt eelneva tagatise esitamist,
et vältida pakkumuste tagasivõtmist.
4. Hankija avab kõik osalemistaotlused ja
pakkumused. Ta lükkab tagasi:
(a)
osalemistaotlused, mis laekuvad pärast taotluste
vastuvõtmise tähtaega;
(b)
pakkumused, mis laekuvad pärast pakkumuste
vastuvõtmise tähtaega või laekuvad hankijale juba avatuna.
5. Avaliku sektori hankija hindab kõiki
osalemistaotlusi või pakkumusi, mida lõikes 4 ette nähtud avamisetapis ei
ole tagasi lükatud, hankedokumentides täpsustatud kriteeriumide põhjal, et
sõlmida leping või korraldada elektrooniline oksjon.
6. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis
käsitlevad pakkumuste ja osalemistaotluste vastuvõtmise tähtaegu,
hankedokumentidele juurdepääsu, lisateabe esitamise tähtaegu, kiireloomulistel
juhtudel kohaldatavaid tähtaegu ning pakkumuste esitamise korda ja
elektroonilisi katalooge. Lisaks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 210
vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad võimalikku pakkumuse tagatist,
pakkumuste ja osalemistaotluste avamist ja hindamist ning avamis- ja
hindamiskomisjonide moodustamist.
Artikkel 112
Kontaktid hankemenetluse ajal
1. Hankemenetluse ajal peavad kõik hankija ja
taotlejate või pakkujate vahelised kontaktid vastama tingimustele, millega
tagatakse läbipaistvus ja võrdne kohtlemine. Pärast pakkumuste vastuvõtmise
tähtaja möödumist ei tohi kõnealused kontaktid põhjustada hankedokumentide
muutmist või esitatud pakkumuse tingimuste olulist muutmist, välja arvatud
juhul, kui see võimalus on lubatud artikli 104 lõikes 1 ette nähtud
menetlusega.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad hankija ja
taotlejate või pakkujate vahelisi kontakte hankemenetluse ajal.
Artikkel 113
Lepingu sõlmimise otsus ning taotlejate või
pakkujate teavitamine
1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja otsustab
kooskõlas hankedokumentides kindlaksmääratud valiku- ja hindamiskriteeriumidega
selle, kellega leping sõlmitakse.
2. Hankija teeb kõikidele taotlejatele või
pakkujatele, kelle hankemenetluses osalemise taotlused või pakkumused on tagasi
lükatud, teatavaks tehtud otsuse põhjused ning artikli 118 lõikes 2 osutatud
ooteaja kestuse.
Erilepingute sõlmimiseks, mis põhinevad
raamlepingul, mille puhul kuulutatakse välja uus konkurss, teatab hankija
pakkujatele hindamise tulemused.
3. Hankija edastab kõikidele pakkujatele, kes ei
ole menetlusest kõrvalejätmist põhjustavas olukorras, kelle pakkumus vastab
hankedokumentidele ja kes esitavad kirjalikult asjaomase taotluse, järgmise
teabe:
a) eduka pakkumuse omadused ja suhtelised eelised ning
selle pakkuja nime, kellega leping sõlmitakse, välja arvatud juhul, kui on
tegemist erilepingutega, mis põhinevad raamlepingul, mille puhul kuulutatakse
välja uus konkurss;
b) andmed pakkujatega toimuvate läbirääkimiste ja
dialoogi kohta.
Teatavaid andmeid võidakse siiski otsustada mitte
avaldada, kui nende avaldamine takistaks õigusnormide kohaldamist või oleks
muul viisil vastuolus üldiste huvidega või kahjustaks avalik-õiguslike või
eraõiguslike ettevõtjate õigustatud ärihuve või nendevahelist ausat
konkurentsi.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis
käsitlevad hindamisaruannet, lepingu sõlmimise otsust ning taotlejate ja
pakkujate teavitamist.
Artikkel 114
Hankemenetluse tühistamine
Hankija võib enne lepingule allakirjutamist
hankemenetluse tühistada, ilma et taotlejatel või pakkujatel oleks õigus nõuda
mingisugust hüvitist.
Otsus peab olema põhjendatud ja see tuleb
taotlejatele või pakkujatele võimalikult ruttu teatavaks teha.
__________________
* Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis
käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega
tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja
nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).
** Euroopa Parlamendi ja
nõukogu direktiiv 2014/24/EL, 26. veebruar 2014, riigihangete kohta ja
direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014,
lk 65).”;
(4)
Esimese osa V jaotise 1. peatükis asendatakse 4. jagu
järgmisega:
„4. jagu
Lepingu täitmine, tagatised ja parandusmeetmed
Artikkel 114a
Lepingu täitmine ja muutmine
1. Lepingu täitmist ei tohi alustada enne
lepingule allakirjutamist.
2. Hankija võib lepingut või raamlepingut ilma
hankemenetlust korraldamata oluliselt muuta ainult vastavalt käesolevale
määrusele vastu võetud delegeeritud õigusaktidega ettenähtud juhtudel ja
eeldusel, et oluline muudatus ei muuda lepingu või raamlepingu eset.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis
käsitlevad lepingule allakirjutamist ja lepingu muutmist.
Artikkel 115
Tagatised
1. Kui hankija peab seda asjakohaseks ja
proportsionaalseks, võib ta juhtumipõhiselt ja riskianalüüsi alusel nõuda
töövõtjatelt, v.a madala maksumusega lepingute puhul, tagatise esitamist,
selleks et:
a) piirata eelmaksetega seotud finantsriske;
b) tagada oluliste lepingujärgsete kohustuste
täitmine ehitustööde, tarnete või keerukate teenuste korral;
c) tagada lepingu täielik täitmine pärast
lõppmakse tegemist.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad üksikasjalikke
eeskirju töövõtjatelt nõutavate tagatiste kohta ja riskianalüüsi kriteeriume.
Artikkel 116
Olulised vead, eeskirjade eiramine või pettus
1. Kui selgub, et hankemenetluses on esinenud
olulisi vigu, eeskirjade eiramisi või pettust, peatab hankija menetluse ja võib
võtta mis tahes vajalikke meetmeid, sealhulgas menetluse tühistada.
2. Kui pärast lepingu sõlmimist selgub, et
hankemenetluses või lepingu täitmisel on esinenud olulisi vigu, eeskirjade
eiramisi või pettust, võib hankija peatada lepingu täitmise või vajaduse korral
lõpetada lepingu.
Lepingu võib peatada ka selleks, et kontrollida,
kas on tehtud väidetavaid olulisi vigu, on toimunud väidetav eeskirjade
eiramine või pettus.
Kui olulistes vigades, eeskirjade eiramises või
pettuses on süüdi töövõtja, võib hankija olenevalt oluliste vigade, eeskirjade
eiramise või pettuse raskusest lisaks sellele keelduda maksmisest või nõuda
tagasi alusetult makstud summad.
3. Euroopa Pettustevastane Amet täidab ülesandeid,
mis on komisjonile antud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom,
EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja
inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse
muu eeskirjade eiramiste eest) (1), et viia läbi kohapealseid
kontrolle ja kontrollimisi liikmesriikides ning vastavalt kehtivatele koostöö-
ja vastastikuse abistamise lepingutele ka kolmandates riikides ja
rahvusvaheliste organisatsioonide ruumides.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad üksikasjalikke
eeskirju lepingu peatamiseks oluliste vigade, eeskirjade eiramise ja pettuse
korral ning oluliste vigade ja eeskirjade eiramise määratlust.
__________________
(5)
(1) ELT L 292, 15.11.1996, lk 2.”; Artikleid 117 ja
118 muudetakse järgmiselt:
„Artikkel 117
Hankija
1. Institutsioone käsitatakse kesksete hankijatena
direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punkti 2 tähenduses lepingute puhul,
mille nad sõlmivad nende endi arvel. Nad delegeerivad hankija ülesannete
täitmiseks vajalikud volitused vastavalt käesoleva määruse artiklile 65.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis
käsitlevad hankija ülesannete delegeerimist.
Artikkel 118
Kohaldatavad piirmäärad ja ooteaeg
1. Selleks et sõlmida avaliku hanke leping või
kontsessioonileping, võtab hankija käesoleva määruse artikli 104
lõike 1 kohase hankemenetluse liigi valimisel arvesse direktiivi 2014/24/EL
artikli 4 punktides a ja b ette nähtud piirmäärasid. Kõnealused
piirmäärad määravad käesoleva määruse artikli 103 lõigetega 1
ja 2 ette nähtud avalikustamise korra.
2. Kui käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud
delegeeritud õigusaktides täpsustatud eranditest ja tingimustest ei tulene
teisiti, siis ei kirjuta hankija lõikes 1 sätestatud piirmäärasid
ületavate lepingute puhul lepingule või raamlepingule eduka pakkujaga alla enne
ooteaja möödumist.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis
käsitlevad eraldi lepinguid ja lepingute osadeks jagamist, avaliku hanke
lepingute ja kontsessioonilepingute maksumuse hindamist ning lepingule
allakirjutamisele eelnevat ooteaega.”;
(6)
Artiklid 119 ja 120 asendatakse järgmistega:
„Artikkel 119
Hankemenetluses osalemise eeskirjad
Hankemenetluses võivad võrdsetel tingimustel
osaleda kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kes kuuluvad aluslepingute
reguleerimisalasse, ja kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kes asuvad
kolmandas riigis, kellega liit on avalike hangete vallas sõlminud
erikokkuleppe, selles kokkuleppes sätestatud tingimustel. Samuti võivad osaleda
rahvusvahelised organisatsioonid.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis
käsitlevad hankemenetluses osalemiseks vajalikke tõendeid.
Artikkel 120
Maailma Kaubandusorganisatsiooni hankelepingute
sõlmimise kord
Kui kohaldatakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni
raames sõlmitud mitmepoolset avaliku hanke lepingut, võivad hankemenetluses
osaleda ka kõnealuse lepingu ratifitseerinud riikide ettevõtjad selles
sätestatud tingimustel.”;
(7)
Artikli 131 lõige 4 asendatakse järgmisega:
4. Artikli 106 lõikeid 1, 2, 3 ja 6 ning
artikleid 107 ja 108 kohaldatakse ka toetuste taotlejate suhtes. Taotleja
kinnitab, et ta ei ole artikli 106 lõikes 1 või artiklis 107
nimetatud olukorras või et ta on artikli 106 lõikes 3 osutatud
olukorras. Artiklit 108 kohaldatakse ka
toetusesaajate suhtes.”;
(8)
Artikli 131 lõige 5 jäetakse välja.
(9)
Artikli 131 lõige 6 asendatakse järgmisega:
6. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis
käsitlevad toetustaotluste esitamise korda, tõendeid menetlusest kõrvalejätmise
olukorra puudumise kohta, taotlejaid, kes ei ole juriidilised isikud,
juriidilisi isikuid, kes esinevad ühe taotlejana, menetlusest kõrvalejätmise
otsuseid ja rahalisi karistusi, rahastamiskõlblikkuse kriteeriume ja madala
maksumusega toetusi.”;
(10)
Artikli 138 lõike 2 kolmas lõik asendatakse
järgmisega:
„Konkursieeskirjades sätestatakse vähemalt
tingimused osalemise kohta, sealhulgas artikli 106 lõigetes 1, 2 ja 3 ning
artiklis 107 sätestatud menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumid, auhinna
andmise kriteeriumid, auhinna summa ja selle väljamaksmise kord ning õigus teha
menetlusest kõrvalejätmise otsuseid ja määrata rahalisi karistusi.”;
(11)
Artiklile 139 lisatakse järgmine lõige 5a:
„5a Rahalist toetust ei anta sihtotstarbelistele
investeerimisvahenditele, finantsvahendajatele ja lõplikele vahendite
saajatele, kes on ühes artikli 106 lõike 1 punktis a, b või d või artikli 107
lõike 1 punktis b või c osutatud olukordadest.”;
(12)
Artikli 183 lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4. Kui Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb
kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 toetuste andmise või hankemenetlustes, ei
kohaldata tema suhtes artiklis 106, artikli 107 lõike 1 punktides a ja b,
artiklis 108 ning artikli 131 lõikes 4 sätestatud tingimusi, mis käsitlevad
hanke- ja toetuste andmise menetlustest kõrvalejätmist ja rahalisi karistusi.”;

(13)
Artiklid 190 ja 191 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 190
Välistegevuse valdkonna hanked
1. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte välistegevuse valdkonna hangete
üksikasjalike eeskirjade kohta.
2. Esimese osa V jaotise 1. peatükki, mis käsitleb
hangetega seotud üldsätteid, kohaldatakse käesoleva jaotisega hõlmatud
hankelepingute suhtes, kui käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud
õigusaktides sisalduvatest erisätetest, mis käsitlevad välislepingute
piirmäärasid ja nende sõlmimise korda, ei tulene teisiti. Artikleid 117–120 ei
kohaldata käesolevas peatükis sätestatud hangete suhtes.
Käesolevat peatükki kohaldatakse:
a) hangete suhtes, kui komisjon ei sõlmi lepingut
enda arvel;
b) artikli 58 lõike 1 punkti c
kohaselt volitatud üksuste või isikute korraldatud hangete suhtes, kui see on
ette nähtud artiklis 189 osutatud rahastamislepinguga.
3. Hankemenetlused tuleb sätestada artikliga 189
ette nähtud rahastamislepingutega.
4. Käesolevat peatükki ei kohaldata valdkondlike
alusaktidega kriisiohjamis-, kodanikukaitse- ja humanitaarabioperatsioonide
korral rakendatavate meetmete suhtes.
Artikkel 191
Hankemenetluses osalemise eeskirjad
1. Hankemenetluses võivad võrdsetel tingimustel
osaleda kõik isikud, kes kuuluvad aluslepingute reguleerimisalasse, ja kõik
teised füüsilised ja juriidilised isikud vastavalt asjaomast koostöövaldkonda
käsitlevate alusaktide erisätetele. Samuti võivad osaleda rahvusvahelised
organisatsioonid.
2. Artikli 54 lõikes 2 osutatud juhtudel ning
erandlikel asjaoludel, mida vastutav eelarvevahendite käsutaja on
nõuetekohaselt põhjendanud, võidakse otsustada lubada hankemenetluses osaleda
lõikega 1 hõlmamata kolmandate riikide kodanikel.
3. Kui kohaldatakse kauba- ja teenusturgude
avamist käsitlevat kokkulepet, mille osaliseks on liit, võivad eelarvest
rahastatavates hangetes kõnealuses kokkuleppes sätestatud tingimustel osaleda
ka lõigetega 1 ja 2 hõlmamata kolmandate riikide füüsilised ja juriidilised
isikud.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte hankemenetlustes osalemise
üksikasjalike eeskirjade kohta.”;
(14)
Artiklisse 204 lisatakse järgmine lõige:
„Ekspertide suhtes kohaldatakse artikli 106
lõikeid 1, 3 ja 5, lõike 6 esimest lõiku ja lõiget 7 ning
artikleid 107 ja 108.”.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/24/EL, 26. veebruar
2014, riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta
(ELT L 94, 28.3.2014, lk 65)
[2]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/23/EL, 26. veebruar
2014, kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).
[3]               ELT C , , lk. .
[4]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom)
nr 966/2012, 25. oktoober 2012 , mis käsitleb Euroopa Liidu
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298. 26.10.2012,
lk 1).
[5]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/24/EL, 26. veebruar
2014, riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta
(ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).
[6]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/23/EL, 26.
veebruar 2014, kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014,
lk 1).
[7]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001,
18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel
ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise
kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).
[8]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, 24.
oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste
andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).