Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0126

Ettepanek Nõukogu määrus millega pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse läbiviimist vastavalt Nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks  /* KOM/2005/0126 lõplik */

	Brüssel 5.4.2005KOM(2005) 126 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse läbiviimist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI2003. aasta 18. detsembril algatas komisjon, pärast ühenduse tootjalt asjakohase taotluse saamist, dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes, osutades, et abinõude kehtivuse lõppemine põhjustaks tõenäoliselt kahjustava dumpingu jätkumist või kordumist.Lisatud ettepanek nõukogu määruse vastuvõtmiseks tugineb järeldusele, et kahjustava dumpingu jätkumine on tõenäoline, kui asjaomase riigi suhtes meetmed tühistatakse, mis kinnitas, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine ei ole vastuolus ühenduse huviga.Seetõttu tehakse ettepanek, et nõukogu võtab vastu lisatud ettepaneku määruse vastuvõtmiseks, millega pikendataks kehtivaid meetmeid.EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse läbiviimist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteeganing arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Kehtivad meetmed(1) 1995. aasta jaanuaris kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 95/95[2] Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärit furfuraali impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed koguselise tollimaksuna tariifiga 352 eurot tonni kohta. Pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetlust, mis algatati 1997. aasta mais Hiina eksportija taotlusel, säilitati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2722/1999[3] abinõud veel neljaks aastaks.2. Dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse algatamine(2) Pärast 2003. aasta märtsis avaldatud teadet Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta[4] sai komisjon 19. septembril 2003. aastal taotluse vaadata need meetmete uuesti läbi vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.(3) Taotluse esitas Furfural Español SA (edaspidi ”taotleja”), kes toodab valdava osa, käesoleval juhul rohkem kui 25% kogu ühenduse furfuraalitoodangust. Teine ühenduse tootja, Lenzing AG, toetas taotlust. Nimetatud tootjate toodang moodustab 100% ühenduse furfuraalitoodangust. Taotlust põhjendati väitega, et meetmete aegumise tulemuseks oleks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumine või kordumine.(4) Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega leidis komisjon, et et dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse algatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel on piisavalt tõendusmaterjali, avaldas ta teate kõnealuse kontrollmenetluse algatamise kohta Euroopa Liidu Teatajas[5].3. Uurimise asjaomased pooled(5) Komisjon tegi kontrollmenetluse algatamise ametlikult teatavaks Hiina ametiasutustele, eksportivatele tootjatele Hiinas, soovitatud võrdlusmaa Argentina tootjatele, teadaolevalt huvitatud tootjatele, importijatele/kaubandusettevõtjatele ja tööstustarbijatele ühenduses. Huvitatud pooltele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.(6) Komisjon saatis küsimustiku kõikidele pooltele, kellele teatati ametlikult kontrollmenetluse algatamisest ning neile, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul esitasid taotluse küsimustiku saamiseks.(7) Vastused küsimustikule saadi kahelt ühenduse tootjalt, ühelt importijalt/kaubandusettevõtjalt, ühelt tööstustarbijalt ja ühelt võrdlusmaa Argentina tootjalt.(8) Komisjon taotles ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ning ühenduse huvidest lähtudes vajalikuks pidas. Kontrollkäike tehti järgmiste ettevõtete valdustesse:(a) Võrdlusmaa tootja- Indunor SA, Buenos Aires, Argentina(b) Ühenduse tootja- Furfural Espanol SA, Alcantarilla, Hispaania(c) Sõltumatu importija- International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Holland(9) Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2002 kuni 30. septembrini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjaomaste suundumuste uuriminehõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).B. AATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. Vaatlusalune toode(10) Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises, s.t Hiinast toodetud CN koodi 2932 12 00 alla kuuluv furfuraal. Furfuraali tuntakse ka 2-furaaldehüüdina.(11) Furfuraal on helekollane iseloomuliku kirbe lõhnaga vedelik, mida saadakse erinevate põllumajandusjäätmete töötlemisel. Furfuraalil on kaks põhilist rakendust: valiklahustina petrooleumi rafineerimisel määrdeõlide tootmises ning toorainena furfurüülalkoholi saamisel, mida kasutatakse sünteetilise vaigu valmistamiseks valuvormide jaoks.2. Samasugune toode(12) Käesolev uurimine näitas, nagu eelnevadki, et Hiinas toodetud ja ühenduse turule eksporditud furfuraal, võrdlusmaa Argentina toodetud ja siseturul müüdud furfuraal ning ühenduses selle tootjate poolt valmistatud ja müüdud furfuraalil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samad põhilised kasutusvaldkonnad. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.C. DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS(13) Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas dumping käesoleval ajal toimub ning kas meetmete kehtivuse lõppemine võib tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist või mitte.1. Sissejuhatavad märkused(14) 24-st kaebuses nimetatud Hiina eksportivast tootjast ükski uurimises ei osalenud ning keegi neist ei edastanud ka mingisugust teavet. Silmas pidades koostöö puudumist Hiina eksportivate tootjate poolt, tuli allpool esitatud järeldused dumpingu kohta teha kättesaadavate faktide alusel, tuginedes eelkõige Eurostati andmetele ja kontrollmenetluse taotluses esitatud teabele. Siinjuures tuleb märkida, et Eurostat kajastab ainult importi uurimisperioodil seestöötlemise eesmärgil.2. Võrdlusmaa(15) Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, pidi vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a normaalväärtuse määrama sobivast turumajanduslikust kolmandast riigist saadud teabe alusel.(16) Nii nagu esialgses uurimiseski, pakuti algatamisteates normaalväärtuse tuvastamiseks võrdlusmaaks Argentinat. Pärast algatamisteate avaldamist ei esitatud võrdlusriigi kohta ühtegi märkust.(17) Üks furfuraali tootja Argentinas osales uurimises, vastates küsimustikule ja nõustudes vastuste kohapealse kontrollimisega. Uurimine näitas, et Argentinas on furfuraali turg rajatud konkurentsile, umbes 72% sellest moodustab kohalik toodang ja ülejäänu import kolmandatest riikidest. Toodangumaht Argentinas moodustas enam kui 60% vaatlusaluse toote Hiina ekspordimahust ühenduse turule seestöötlemise eesmärgil. Argentina turgu peeti seetõttu piisavalt tüüpiliseks, et määrata selle alusel normaalväärtus Hiina jaoks.(18) Seepärast jõuti, nagu esialgses uurimiseski, otsusele, et Argentina on sobiv võrdlusmaa vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.3. Normaalväärtus(19) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus võrdlusmaa koostööd tegevalt tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, s.t Argentina siseturul sõltumatute klientide makstud või väljamaksmisele kuuluva hinna alusel, kuna müüki teostati tavapärases kaubandustegevuses.(20) Selle tulemusel määrati normaalväärtuseks Argentina koostööd tegeva tootja poolt kehtestatud kaalutud keskmine omamaine müügihind sõltumatutele klientidele.4. Ekspordihind(21) Kuna ükski Hiina ühenduse turule eksportijatest uurimises ei osalenud, kehtestati ekspordihinnad olemasolevate faktide alusel. Leiti, et sobivaimaks aluseks on Eurostati vaatlusaluse toote ühenduse turule importimist kajastavad andmed. Kuigi import toimus seestöötlemise korra raames (Hiina furfuraalist valmistati furfurüülalkoholi ekspordiks), ei olnud põhjust arvata, et see ei olnud põhjendatud aluseks ekspordihindade kindlaksmääramiseks. Enamgi veel, kontrollkäik koostööd tegeva importija juurde kinnitas, et Eurostati andmed vastasid kontrollitud andmetele. Seega määrati ekspordihind kindlaks Eurostati andmete alusel Hiinast seestöötlemise eesmärgil toimunud impordi kohta.5. Võrdlus(22) Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi ja kindlustuse osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.6. Dumpingumarginaal(23) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 kehtestati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste eksporthindade võrdluse alusel samal kaubandustasemel. Võrdlusel ilmnes märkimisväärse dumpingu olemasolu. Tegelikult on uurimisperioodil leitud dumpingumarginaal kõrgem esialgses uurimises ja eelmise kontrollmenetluse käigus kehtestatud dumpingumarginaalist, mis oli 62,6%.7. Ekspordi areng meetmete tühistamise korral(a) Eksport(24) Uurimine on näidanud, et Hiinast ühenduse turule seestöötlemise eesmärgil eksporditud kogused on 2000. aastast kuni uurimisperioodini (vaata põhjendust 33) olulisel määral tõusnud. Juhul kui meetmed tühistatakse, võib eeldada, et eksport Hiinast kasvaks olulisel määral ka väljaspool seestöötlemise korda, arvestades olulist hinnaerinevust Hiina ja EÜ furfuraali tootjate vahel ning põhjenduses 26 selgitatud kasutamata tootmisvõimsust.(b) Kasutamata tootmisvõimsus Hiinas(25) Kuna avalikku teavet Hiina furfuraalitööstuse kohta on vähe, toetuvad järeldused peamiselt kontrollmenetlustaotluses sisaldunud teabele.(26) Vastavalt dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse taotluses esitatud andmetele on kogu Hiina furfuraalitoodang umbes 180 000 tonni aastas, mis on enam kui neli korda kõrgem furfuraalali kogutarbimisest ühenduses. Hiina tootmisvõimsuse rakendusmäär arvatakse olevat ligikaudu 70%, mis tähendab, et Hiinas on kasutamata tootmisvõimsust ligikaudu 50-60 tuhat tonni aastas, s.o rohkem kui ühenduse kogutarbimine. Ühenduse tootjate hinnagul muutub Hiina toodang pidevalt vastavalt vajadusele. Sellega seoses suletakse ajutiselt mõned tootmisettevõtted, mis vajaduse korral taasavatakse. Käesoleval hetkel arvatakse tegutsevat enam kui 80 furfuraali tootvat ettevõtet, peamiselt Hiinas kirdeosas.(27) Järelikult näitavad Hiina suur tootmisvõimsus ja paindlikkus ettevõtete taasavamisel, et tootjad on võimelised kiiresti suurendama toodangut ja suunama seda igale eksportturule, sealhulgas ühenduse turule, kui meetmed tunnistataks kehtetuks.(c) Eksport seestöötlemise eesmärgil(28) Märgitakse, et uurimisperioodil toimus kogu vaatlusaluse toote kogueksport Hiinast ühenduse turule seestöötlemise eesmärgil. Hiinast imporditud furfuraal töödeldi ümber furfurüülalkoholiks, mis seejärel eksporditi. On alust eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks kaasa ekspordi taastamise Hiinast ühenduse turule väljaspool seestöötlemise korda. Nimetatud täiendav eksport toimuks tõenäoliselt märkimisväärsete dumpinguhindadega. Seestöötlemise korra alusel kujundatud kehtivaid ekspordihindu dumpinguvastased tollimaksud siiski ei mõjuta, kuna nimetatud ekspordi suhtes ei ole tollimakse kehtestatud. Ühenduse tootjad ja Hiina eksportijad konkureerisid omavahel selle müügi pärast sellistel alustel, nagu ei oleks tollimaksu kehtestatud. Seega võib põhjendatult eeldada, et need hinnad osutavad ka hinnatasemele tulevikus, kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. Samuti märgitakse, et Hiina seestöötlemise korra alusel kujundatud ekspordihinnad on uurimisperioodil ühenduse tootjate hindu alla löönud 44% võrra ja isegi kui ühenduse hindu ei oleks alla löödud, oleks tegemist ikkagi dumpinguga.8. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta(29) Kuna Hiinal on märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus ja käesoleval hetkel ekspordib ta ühenduse turule vaid seestöötlemise eesmärgil, võib põhjendatult eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamisel suunataks ühenduse turule märkimisväärsetes kogustes lisamahtu.(30) Uurimine on näidanud, et Hiinast eksporditakse jätkuvalt dumpinguhindadega ja et uurimisperioodil leiti dumpingumarginaal olevat isegi kõrgem kui eelmises kontrollmenetluses kehtestatud dumpingumarginaal. Arvestades juhtumi asjaolusid, on alust eeldada, et dumping jätkub tõenäoliselt tulevikuski.D . HENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS(31) Vaatlusalust toodet toodab ühenduses kaks tootjat. Lisaks taotlejale toetas taotlust kontrollmenetluse läbiviimiseks teine ühenduse tootja: Lenzing AG (edaspidi “ühenduse teine tootja”). Uurimisperioodil moodustas nimetatud kahe tootja toodang 100% ühenduse furfuraalitoodangust. Mõlemad ettevõtted vastasid küsimustikele ja tegid uurimises täielikku koostööd. Tulenevalt sellest moodustavad mainitud kaks ühenduse tootjat algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 mõistes ühenduse tootmisharu. Konfidentsiaalsuse huvides esitatakse andmed ühenduse tootmisharu tegevuse kohta ainult indekseeritud kujul.E. ÜHENDUSE TURU OLUKORD1. Ühenduse tarbimineTabel 1 Ühenduse tarbimine2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Tonnid | 38.699 | 45.005 | 38.007 | 41.513 |Indeks | 100 | 116 | 98 | 107 |Muutus võrreldes eelmise aastaga | 16 | -16 | 9 |(32) Ühenduse tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks järgmised näitajad: ühenduse tootmisharu müügi kogumaht ühenduses, seestöötlemise raames toimunud import Hiinast ja import muudest kolmandatest riikidest. Ühenduse furfuraalitarbimine kasvas aastatel 2000–2001 märkimisväärselt. 2002. aastal langes ühenduse furfuraalitarbimine umbes 2000. aasta tasemele. 2000. aasta ja uurimisperioodi alguse vahelisel ajavahemikul suurenes ühenduse furfuraalitarbimine 9%. Tarbimise kasv on tingitud asjaolust, et furfuraali kasutatakse ka furfurüülalkoholi tootmiseks. Furfurüülalkoholi tootmine ja läbimüük tõusis 2001. aastal, kuid vähenes oluliselt 2002. aastal ning tulenevalt sellest langes vastavalt ka furfuraalitarbimine. Uurimisperioodil tõusis nii furfurüülalkoholi läbimüük ja toodang kui ka furfuraalitarbimine endisele tasemele.2. Import Hiinast(a) Maht, turuosa ja hinnad(33) Eurostati andmetel imporditi Hiinast alates 2001. aastast ainult seestöötlemise korra alusel. Nimetatud viisil importimine oli alanud juba 2000. aastal, mil ligikaudu 75% Hiinast pärinevast impordist toimus seestöötlemise raames. Vaatlusalusel perioodil suurenes Hiina toodangu impordimaht 3198 tonnilt 5167 tonnini, kasvades 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal seega 61,6% võrra. Märgitakse, et 2002. aastal vähenes furfurüülalkoholi läbimüük oluliselt. Uurimisperioodil läbimüük aga kasvas. Hiina impordi turuosa tõusis vaatlusalusel perioodil 8,2%-lt 12,4%-ni. Ehkki kõikumised Hiina furfuraali impordis võivad mõningal määral olla tingitud furfurüülalkoholi tootmise kõikumistest, ei selgita see impordimahtude ja turuosa suurt kasvu, eriti uurimisperioodil. Hiinast imporditud toodangu keskmine hind langes 648,68 eurolt tonni kohta 2000. aastal 508,65 eurole uurimisperioodil, langedes vaatlusalusel perioodil 21,6%. Suundumus hinna allalöömise suurenemiseks on samuti selgesti näha, kui võrrelda Hiina ja ühenduse tootjate furfuraali ühikuhindu. Vaatlusaluse perioodi alguses 2000. aastal olid Hiina toodangu hinnad 4,4% madalamad ühenduse tootjate hindadest. Uurimisperioodil olid hinnad 44,1% madalamad.Tabel 2 Seestöötlemiseks mõeldud import Hiinast2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Maht, tonnid | 3.198 | 4.143 | 2.450 | 5.167 |Indekseeritud | 100 | 130 | 77 | 162 |Turuosa | 8,3% | 9,2% | 6,4% | 12,4% |Hind, €/tonn | 648,68 | 678,48 | 540,06 | 508,65 |Indekseeritud | 100 | 104,6 | 83,3 | 78,4 |3. Ühenduse tootmisharu majandusolukord(a) ToodangTabel 3 Ühenduse toodang2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Indeks | 100 | 94 | 87 | 85 |Muutus võrreldes eelmise aastaga | -5,8 | -7,3 | -2,2 |(34) Ühenduse tootmisharu toodang langes vaatlusalusel perioodil iga aastaga, olles uurimisperioodil 15% madalam kui 2000. aastal. Ühenduse tootjatest üks lõpetas 2000. aastal furfuraali tootmise ühes oma tehastest.(b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamineTabel 4 Ühenduse tootmisvõimsus2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Indeks | 100 | 104 | 100 | 99 |Muutus võrreldes eelmise aastaga | 3,9 | -3,4 | -1,2 |(35) Vaatlusalusel perioodil tootmisvõimsus veidi langes, pärast 3,9%st tõusu 2001. aastal võrreldes 2000. aastaga. Furfuraali tootmise lõpetamist ühes ettevõttes 2000. aastal ei kajastata eespool esitatud võimsuse näitajates, sest ettevõte arvestab endiselt nimetatud ettevõtet osana oma tootmisvõimsusest, s.t tootmist saab vajadusel lühikese aja jooksul taasalustada.Tabel 5 Tootmisvõimsuse rakendamine2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Indeks | 100 | 91 | 87 | 86 |(36) Tabelis 5 esitatud andmed kajastavad, et tootmisvõimsuse rakendamine langes vaatlusalusel perioodil iga aastaga, olles uurimisperioodil 14% madalam kui 2000. aastal.(c) Läbimüük ühendusesTabel 6 Müügimaht2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Indeks | 100 | 96 | 87 | 87 |Muutus võrreldes eelmise aastaga | -4,4 | -9,4 | 0,3 |(37) Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele klientidele ühenduses langes 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 13%. Langus oli eriti märkimisväärne aastatel 2000-2002, kui tootmisharu tõstis järsult tõusnud toorainekulude kompenseerimiseks hindu. Uurimisperioodil oleks saanud kõnealust suundumust peatada, sest ühenduse tootmisharu alandas müügimahtude edaspidise vähenemise vältimiseks hindu.(d) HinnadTabel 7 Ühenduse tootmisharu müügihinnad2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Indeks | 100 | 127 | 135 | 134 |Muutus võrreldes eelmise aastaga | 27,2 | 6,0 | -0,6 |(38) 2000.-2002. aastatel, kui ühenduse tootmisharu püüdis järsult tõusnud toorainekulusid tasakaalustada müügihindade tõstmisega, tõusid furfuraali keskmised müügihinnad 35%.(e) TuruosaTabel 8 Ühenduse tootmisharu turuosa2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Indeks | 100 | 82 | 88 | 81 |(39) Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 19%. Ühendus tootjate turuosa suurim kahanemine toimus aastatel 2000-2001. 2002. aastal vähenes märkimisväärselt ühenduse furfuraalitarbimine, mis oli peamiselt tingitud furfurüülalkoholi tootmise vähenemisest. Samal aastal vähenes ka ühenduse tootmisharu furfuraalimüük. Ometi vähenes ühenduse tootmisharu müük 2002. aastal suhteliselt vähem kui furfuraalitarbimine.. Seetõttu ühenduse tootmisharu turuosa 2002. aastal tõusis. Uurimisperioodil suurenes taas nii furfuraali tarbimine kui ka import Hiinast, samas kui ühenduse tootmisharu müük jäi umbes eelnenud aastaga samale tasemele. Selle tulemusena vähenes ühenduse tootmisharu turuosa.(f) VarudTabel 9 Varud2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Indeks | 100 | 103 | 128 | 122 |Muutus võrreldes eelmise aastaga | 3,5 | 23,3 | -4,1 |(40) Tabelis 9 esitatud andmed kajastavad, et ühenduse tootmisharu varud suurenesid vaatlusalusel perioodil 22%. Varud suurenesid eriti märkimisväärselt aastatel 2001–2002 (24%). 2000. aastal moodustasid need 9,4% ühenduse tootmisharu müügimahust ELis, kuid kasvasid uurimisperioodil 13,3%-ni.(g) TulususTabel 10 Tulusus2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Indeks | 100 | 235 | 133 | 146 |Muutus võrreldes eelmise aastaga | 135,1 | -43,5 | 9,3 |(41) Ühenduse tööstuse kogutulusus on vaatlusalusel perioodil jäänud suhteliselt heale tasemele. Selle peapõhjuseks on siiski asjaolu, et teine ühenduse tootja, kes kaebust toetab, on kõikidel vaadeldud aastatel olnud erakordselt kõrge tulususega; taotluse esitaja tulusus vähenes aga sama aja jooksul järsult (8,2 protsendipunkti). Taotluse esitaja kasutab furfuraali tootmisel peamise toorainena mandlikoori, samas kui teine ühenduse tootja saab furfuraali kõrvalsaadusena viskoostselluloosi tootmisel. Mandlikoorte hind tõusis aastatel 2000–2002 järsult (51%), vähendades märkimisväärselt taotluse esitaja tulusust, samas kui ühenduse teise tootja toorainekulu suurenes vaid mõõdukalt. Taotluse esitaja müügi-, üld- ja halduskulude üldine kasv oli mõõdukas, s.o 5,5% 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Tulususe vähenemine oli seega peamiselt tingitud toorainekulude tõusust. Püüe tasakaalustada kõrgemaid toorainekulusid furfuraali müügihindade tõstmisega tõi kaasa müügi vähenemise.(h) RahakäiveTabel 11 Rahakäive2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Indeks | 100 | 141 | 104 | 107 |Muutus võrreldes eelmise aastaga | 41,1 | -26,0 | 2,5 |(42) Rahakäibes toimus tulususele sarnane areng – rahakäive suurenes märkimisväärselt aastatel 2000–2001, kuid järgnevatel aastatel vähenes. Sarnaselt tulususega oli kaebust toetava teise ühenduse tootja rahakäive vaatlusalusel perioodil erakordselt suur, taotluse esitaja rahakäive samal ajal aga langes (-42,7%).(i) Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võimeTabel 12 Investeeringud2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Indeks | 100 | 93 | 63 | 98 |Muutus võrreldes eelmise aastaga | -6,8 | -32,8 | 55,9 |(43) Investeeringud vähenesid märkimisväärselt aastatel 2000–2002 ja suurenesid taas uurimisperioodil, mil ühenduse teine tootja tegi olulisi investeeringuid viskoostselluloosi tootmisesse (furfuraal on tselluloosi tootmisprotsessis üks kõrvalsaadusi). Taotluse esitaja investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 80%. Uurimine näitas, et investeeringutasuvus vähenes kooskõlas tulususe vähenemisega vaatlusalusel perioodil.Tabel 13 Investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Indeks | 100 | 207 | 38 | 34 |Muutus võrreldes eelmise aastaga | 107,4 | -81,7 | -11,0 |(44) Tabelis 13 esitatud investeeringutasuvuse näitajad kajastavad muutusi ainult taotluse esitaja investeeringutasuvuses. Esitatud andmete alusel saab järeldada, et vaatlusalusel perioodil on taotluse esitaja investeeringute tasuvus selgelt vähenenud. Kaebust toetav teine ühenduse tootja kuulub kontserni, mis keskendub muule kui furfuraali tootmisele. Furfuraal on tegelikult ühe põhilise tootmisprotsessi kõrvalsaadus. Seetõttu ei ole äriühingul võimalik arvestada furfuraali tootmiseks tehtud investeeringute tasuvust. Tulususe ja rahakäibe vähenemise tulemusena on taotluse esitaja kapitali kaasamise võime vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt halvenenud. See kajastub selgesti ka taotluse esitaja investeeringutes, mis vähenesid vaatlusalusel perioodil 80%.(j) Tööhõive, tootlikkus ja palgadTabel 14 Tööhõive2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Indeks | 100 | 75 | 84 | 82 |Muutus võrreldes eelmise aastaga | -25,0 | 12,1 | -2,7 |(45) Vastavalt tabelis 14 esitatule on tööhõive vaadeldaval perioodil vähenenud 18%. Tööhõive vähenemine 2000. ja 2001. aastal on seotud furfuraali tootmise lõpetamisega ühes tehases.(46) Nagu nähtub tabelist 15, tõusis tootlikkus vaadeldaval perioodil 4%:Tabel 15 Tootlikkus2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Indeks | 100 | 126 | 104 | 104 |Muutus võrreldes eelmise aastaga | 25,6 | -17,4 | 0,5 |(47) Vaatlusalusel perioodil tõusid ühenduse tootmisharu töötajate keskmised palgad 6%, s.o ühenduse keskmisest inflatsioonimäärast vähem.Tabel 16 Palgad2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Indeks | 100 | 99 | 97 | 106 |Muutus võrreldes eelmise aastaga | -0,8 | -1,9 | 8,7 |(k) Dumpingumarginaali suurus ja varasema dumpingu või subsideerimise mõju(48) Kuna dumping jätkus varasemates uurimistes kindlakstehtuga (vaata põhjendust 1 eespool) sarnasel, kui mitte kõrgemal tasemel, ei saa tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju ühenduse tootmisharu olukorrale pidada erinevaks varasemates uurimistes kajastatust.(l) Kasv(49) Kui ühenduse tarbimine vaatlusalusel perioodil kasvas 7%, siis ühenduse tootmisharu toodang, müügimaht ja turuosa vähenesid. Samal ajal suurenes märkimisväärselt Hiinast pärineva impordi maht ja selle turuosa. See tähendas, et ühenduse tootmisharu ei saanud turu kasvust vaatlusalusel perioodil täiel määral kasu.4. Teiste tegurite mõju(a) Toorainete hinnad(50) Taotluse esitaja kasutatud tooraine hinna märgatav tõus 2001. ja 2002. aastal avaldas neil aastatel tema tulususele loomulikult negatiivset mõju. Kuid uurimisperioodil, kui tooraine hinnad langesid, olukord muutus. Ehkki tooraine hinna kõikumised võisid kaasa aidata ühenduse tootmisharu ebakindlale olukorrale vaatlusalusel perioodil, ei olnud need nii olulised, et oleksid tekitanud uurimisperioodil kantud kahju.(b) Ühenduse tootmisharu eksport(51) Eurostati andmetel oli vaatlusaluse perioodi kogueksport ühendusest suhteliselt väike, s.t üks kuni kaks tonni aastas. Seetõttu ei saanud ühenduse tootmisharu eksporttegevus mõjutada kahju tekkimist vaatlusalusel perioodil.(c) Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja hinnad(52) Eurostati andmetel muutusid furfuraali impordimahud ühenduse turule teistest riikidest peale Hiina ja impordi keskmised hinnad järgmiselt:Tabel 17 Import ühenduse turule muudest kolmandatest riikidest (maht)Tonnid | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Tai | 167 | 551 | 1.481 | 888 |Sloveenia | 1.227 | 1.290 | 1.204 | 1.410 |LAV | 4.183 | 7.852 | 2.601 | 3.706 |Dominikaani Vabariik | 24.017 | 25.509 | 25.157 | 25.213 |Kokku | 29.594 | 35.202 | 30.443 | 31.217 |Tabel 18 Import ühenduse turule muudest kolmandatest riikidest (keskmine hind)Euro/tonn | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |Tai | 2.150 | 1.849 | 5.271 | 635 |Sloveenia | 694 | 618 | 647 | 635 |LAV | 1.158 | 1.558 | 543 | 832 |Dominikaani Vabariik | 543 | 1.235 | 541 | 452 |Keskmine | 645 | 1.294 | 775 | 510 |(53) Furfuraalali impordimahud kõikidest kolmandatest riikidest peale Hiina on jäänud vaatlusalusel perioodil suhteliselt püsivaks, välja arvatud 2001. aastal, kui import eriti Lõuna-Aafrika Vabariigist ja Dominikaani Vabariigist tõusis furfuraali suurenenud kasutamise tõttu furfurüülalkoholi tootmises. Tuleb märkida, et sarnaselt esialgsele uurimisele moodustavad impordi Dominikaani Vabariigist ainult veod emaettevõttest Euroopa tütarettevõttesse furfurüülalkoholi tootmiseks. Seega on hinnad nendes tehingutes seotud ettevõtete vahelised ülekandehinnad ja ei tarvitse kajastada tegelikke turuhindu. Tuleb märkida, et Dominikaani Vabariigist pärit furfuraal ei ole ühenduse vabal turul kättesaadav. Seetõttu pole leitud mingisugust viidet sellele, et import nimetatud riigist oleks kaasa aidanud ühenduse tootmisharu ebakindla olukorra tekkimisele. Import Lõuna-Aafrika Vabariigist, suuruselt teisest ekspordimaast, vähenes vaatlusalusel perioodil 11%. Uurimisperioodil olid kõikidest kolmandatest riikidest (välja arvatud Dominikaani Vabariigist) pärit impordi keskmised hinnad olulisel määral kõrgemad Hiinast seestöötlemiseks toimunud impordi hindadest. Seepärast jõuti järeldusele, et kuigi import muudest riikidest võis kaasa aidata ühenduse tootmisharu ebakindla olukorra tekkimisele, on impordimahud ja -hinnad sellised, et nende mõju ei saa pidada oluliseks.5. Järeldus ühenduse tootmisharu olukorra kohta(54) Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist on ühenduse tootmisharu olukord stabiliseerunud, kuid on endiselt habras. Toodang, tootmisvõimsus ja müük, samuti ka müügihinnad ja turuosa on vähenenud. Investeeringud, investeeringutasuvus ja tööhõive on samuti vähenenud, samal ajal kui varud on eriti aastatel 2001–2002 vastavalt vähenenud müügile ja turuosale suurenenud. Tulusus ja rahakäive on vaatlusalusel perioodil keskmiselt suurenenud, kuid 2001. aastast vähenenud. Seepärast ei võimalda kahjunäitajad otsusele jõuda kahju osas. Veel tuleb rõhutada, et kahe ühenduse tootja olukord erineb märkimisväärselt – taotluse esitaja on palju ebakindlamas seisus kui taotlust toetanud teine ühenduse tootja. Mõningase kahju tekkimise tootjale, kes taotluse esitas, võisid osaliselt põhjustada toorainete hinnad. Nimetatud põhjustel ja eelkõige asjaolu tõttu, et Hiinast imporditi vaid seestöötlemise raames, ei saa dumpinguhinnaga impordist põhjustatud kahju jätkumist kinnitada. Seepärast uuriti, kas kahju korduks, kui meetmed tühistatakse.F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS(55) Meenutatakse, et põhjendustes 29 ja 30 jõuti järeldusele, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpinguhinnaga ekspordi olulise kasvu Hiinast ühenduse turule.(56) Seestöötlemise raames toimunud dumpinguhinnaga impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Nagu eespool rõhutati, on tõenäoline, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei oleks, jätkuks madala hinnaga import ühenduse turule üha suuremas mahus ja väga madalate hindadega, mis sunniks ühenduse tootmisharu hindu oluliselt alandama.Praegu on imporditud Hiina toote ja ühenduse tootmisharu toote hinnaerinevus rohkem kui 40%.(57) Nagu kirjeldati põhjenduses 26, piisab Hiina kasutamata võimsusest hinnanguliselt kogu ühenduse furfuraalnõudluse rahuldamiseks. Juhul kui kehtivad meetmed aeguks, tekib reaalne oht, et olulist osa kasutamata tootmisvõimsusest Hiinas hakatakse kasutama suures koguses furfuraali ühenduse turule viimiseks. Tundub, et ei leidu ühtki teist turgu, kus Hiina võiks oma tootmisvõimsust rakendada.(58) Uurides sellise täiendava madala hinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, märgitakse, et äkiline suures koguses dumpinguhinnaga importimine põhjustaks kohe suure hinnalanguse ühenduse turul, kuna ühenduse tootmisharu püüaks tõenäoliselt kõigepealt säilitada oma turuosa ja toodangut. See omakorda vähendaks ühenduse tootmisharu tulusust ning suurendaks kahjuriski. On selge, et nimetatud arengu korral tekitaks dumpinguhinnaga import ühenduse tootjatele olulist kahju ja see olukord võib isegi seada ohtu nende elujõulisuse.(59) Eespool esitatud põhjenduste alusel tehakse järeldus, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks suure tõenäosusega kaasa Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi tagajärjel tekkiva kahju kordumise.G. ÜHENDUSE HUVID1. Sissejuhatav märkus(60) Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse kui terviku huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, s.t ühenduse tootmisharu, importijate/kaubandusettevõtjate ja ka vaatlusaluse toote kasutajate ja tarnijate huvide hindamisel.(61) Tuleks meenutada, et varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et abinõude kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Lisaks sellele on käesolev uurimine on dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetlus, mille käigus analüüsitakse seega olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on jõus.(62) Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele, et kahju kordumine ja dumpingu jätkumine on tõenäoline, leidub mõjuvaid põhjusi, mille alusel saaks teha järelduse, et kõnealuse juhtumi korral on meetmete säilitamine vastuolus ühenduse huvidega.2. Ühenduse tootmisharu huvid(63) Ühenduse tootmisharu on tõestanud end elujõulise tootmisharuna, mis on võimeline kohanema muutuvate turutingimustega. Seda kinnitas eelkõige ühenduse tootmisharu olukorra positiivne areng ja stabiliseerumine ajal, mil pärast Hiinast pärit impordile dumpinguvastaste meetmete kehtestamist oli taastunud konkurents. Toorainete hinna kasvu korral peab ühenduse tootmisharu suutma oma müügihindade abil toibuda. Siiski võib järeldada, et dumpinguvastaste meetmete jätkumiseta võib ühenduse tootmisharu olukord suure tõenäosusega tõsiselt halveneda ja on võimalus, et edaspidi tuleb veelgi tehaseid sulgeda.3. Sõltumatute importijate/kaubandusettevõtjate huvid(64) Komisjon saatis küsimustikud seitsmele sõltumatule importijale/kaubandusettevõtjale. Vaid üks importija/kaubandusettevõtja osales uurimises. Vastuses küsimustikule selgitas importija/kaubandusettevõtja, et meetmete kehtetuks tunnistamine suurendaks tema võimalusi tarnijate valikul, sest siis võib ta müüa ka Hiina furfuraali ühenduse turul. Dumpinguvastased meetmed ei ole kavandatud impordi tõkestamiseks Hiinast, vaid tagamaks, et import ei toimuks kahjustavate dumpinguhindadega. Lisaks on turul palju teisi tarneallikaid. Veel märgitakse, et meetmete jätkumine ei avaldaks tõsist mõju asjaomase importija/kaubandusettevõtja äritegevusele ja et ettevõte on vaatlusaluse perioodi igal aastal kasumis olnud.(65) Arvestades ühenduse importijate ja kaubandusettevõtjate vähest koostööhuvi ning koostööd tegevalt importijalt/kaubandusettevõtjalt saadud märkusi, jõuti järeldusele, et kehtivad meetmed ei mõjuta importijaid ja/või kaubandusettevõtjaid oluliselt ja seepärast annaks meetmete kehtivuse pikendamine sama tulemuse.4. Kasutajate huvi(66) Komisjon saatis küsimustikud furfuraali 16 tööstustarbijale. Vaid üks tööstustarbija osales uurimises. Vastuses küsimustikule selgitas see ettevõte, et enamiku furfuraalist, mida ta kasutab toorainena furfurüülalkoholi tootmiseks, tarnib Dominikaani Vabariigis asuv emafirma. Ettevõtet sunniks otsima teisi tarnijaid üksnes see, kui nimetatud tarnija ei suudaks rahuldada tema nõudlust. Ettevõtte kinnitusel oleksid ühenduse tootjad tema esimeseks valikuks, kelle abil katta tarne puudujääki.(67) Arvestades, et küsimustikele vastati nii vähesel määral ja võttes arvesse ainsa koostööd teinud tööstustarbija märkusi, jõuti järeldusele, et abinõude kehtivuse pikendamine ei avaldaks kasutajatele olulist mõju.5. Konkurentsiaspektid(68) Märgitakse, et lisaks kahele ühenduse tootjale, konkureerib ühenduse turul ka Taist, Sloveeniast (kes siis ei olnud Euroopa Ühenduse liige), Lõuna-Aafrika Vabariigist ja Dominikaani Vabariigist pärinev import. Kehtivate meetmete tühistamine ei parandaks tõenäoliselt konkurentsiolukorda ühenduse turul. Seevastu võiks see kaasa tuua ohu, et ühenduse tootjad kõrvaldatakse vähemalt osaliselt turult, sest neil oleks suuri raskusi Hiina furfuraali praeguse hinnataseme juures turul tegutseda. Teistel tarnijatel oleks tõenäoliselt sama raske Hiina toodanguga konkureerida. Järelikult ei ole mingisugust viidet sellele, et meetmete kehtivuse pikendamine avaldaks ühenduse turu konkurentsiolukorrale negatiivset mõju.6. Järeldus ühenduse huvide kohta(69) Eespool öeldut arvestades leitakse, et , et ühenduse huvide seisukohalt ei ole käesoleval juhul dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu mingeid kaalukaid põhjusi.H. LÕPPSÄTE(70) Kõiki asjassepuutuvaid isikuid teavitati olulisematest faktidest ja –kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtiva dumpinguvastase tollimaksu säilitamist Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes. Aja jooksul, mis anti pärast kõnealust teatavakstegemist vastuväidete esitamiseks, ei esitatud märkusi, mis võiksid neid järeldusi muuta.(71) Eespool kirjeldatust lähtudes tuleb Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes praegu kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid, st koguselist tollimaksu määraga 352 eurot tonni kohta, säilitada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi 2932 12 00 alla kuuluva 2-furaldehüüdi (tuntud ka furfuraalina) impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.2. Kohaldatav tollimaks on 352 eurot tonni kohta.3. Juhtudel, kus kaupu on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustatud ning seetõttu korrigeritakse tegelikku või maksmisele kuuluvat hinda tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 145, vähendatakse lõikes 2 sätestatud summade alusel arvestatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegeliku või väljamaksmisele kuuluva hinna korrigeerimisele.4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas..Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrus on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

[2] EÜT L 15, 21.1.1995, lk 11.

[3] EÜT L 328, 22.12.1999, lk 1.

[4] ELT C 72, 26.3.2003, lk 2.

[5] ELT C 308, 18.12.2003, lk 2.


Avis juridique important

|

52004PC0528

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/2001 Dissostichus spp. püügidokumentide kehtestamise kohta  /* KOM/2004/0528 lõplik - CNS 2004/0179 */

Brüssel 29.07.2004KOM(2004) 528 lõplik2004/0179 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/2001 Dissostichus spp. püügidokumentide kehtestamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIAntarktika vete elusressursside kaitse komisjon (CCAMLR) võttis 1999. aasta novembris toimunud kaheksateistkümnendal aastakoosolekul vastu Dissostichus spp. püügidokumentide kava. Selle eesmärk on parandada selle liigi rahvusvahelise kaubanduse järelevalvet ja määrata kindlaks CCAMLRi lepinguosaliste territooriumile imporditud või sealt eksporditud kogu Dissostichus spp. päritolu. Samuti peaks püügidokumendiga olema võimalik kindlaks määrata, kas Dissostichus spp. on püütud konventsioonialal viisil, mis vastab CCAMLRi kaitsemeetmetele, ja koguda püügiandmeid, et võimaldada teaduslikult hinnata varusid. See puudutab kogu Dissostichus spp. püüki, olenemata sellest, kas püük toimub konventsioonialal või väljaspool seda.Kõnealune kava võeti ühenduse õigusesse üle nõukogu 22. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1035/2001 Dissostichus spp. püügidokumentide kehtestamise kohta.CCAMLR tõi 2003. aasta novembris toimunud kahekümne teisel aastakoosolekul välja, et püügidokumendi objektiks olevat Dissostichus spp. on lossitud nende riikide sadamates, kus püügidokumente ei kasutata. Samuti märkis CCAMLR, et püügidokumente kasutatavate riikide sadamates on lossimisi kinnitanud teatavatel juhtudel lipuriigi asutused ja mitte sadama pädevad asutused.Olles teadlik, et oma mõju tõttu dokumentide rakendamise jälgimisele võivad erinevad toimimisviisid viia püügidokumentide kuritarvitamiseni, otsustas CCAMLR dokumentidesse viia sisse teatavad muudatused, et parandada dokumentatsioonisüsteemi ning eelkõige määrata kindlaks ametiisik, kes on pädev kinnitama Dissostichus spp. lossimist püügidokumentidel. Kõnealuse otsusega seoses tuleb muuta resolutsiooni riikide sadamate kasutamise kohta, kus ei kasutata Dissostichus spp. püügidokumente, et tagada Dissostichus spp. püügilitsentsiga laevade saagi lossimine püügidokumente kasutatavates riikides ning loetelu nimetatud riikidest. Et ühendus toetas kõnealust resolutsioonimuudatust, siis tuleks see võtta üle ühenduse õigusse, vaatamata asjaolule, et tegemist pole juriidiliselt siduva dokumendiga.Ja et püügidokumente rakendatakse kogu Dissostichus spp. kaubavahetuse suhtes, tuleks täpselt määratleda impordi mõiste.Komisjon teeb nõukogule ettepaneku võtta määruse muudatused vastu.2004/0179 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/2001 Dissostichus spp. püügidokumentide kehtestamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2]ning arvestades järgmist:Nõukogu 22. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1035/2001 Dissostichus spp. püügidokumentide kehtestamise kohta[3] rakendatakse püügidokumente, mille võttis 1999. aasta novembris toimunud kaheksateistkümnendal aastakoosolekul vastu Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni, edaspidi "CCAMLR".CCAMLR viis 2003. aasta novembris toimunud kahekümne kolmandal aastakoosolekul püügidokumentidesse ja nendega seotud resolutsiooni sisse mitmeid muudatusi, et parandada Dissostichus spp. lossimise kontrolli ja dokumentatsioonisüsteemi jälgimist.Et püügidokumente rakendatakse kogu Dissostichus spp. kaubavahetuse suhtes, tuleks täpselt määratleda impordi mõiste.Seetõttu tuleks muuta määrust (EÜ) nr 1035/2001.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1035/2001 muudetakse järgmiselt:Artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt d:"d) "import": nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92[4] artikli 4 punktis 15b nimetatud tollikäitlus, samuti sama määruse artikli 4 punktides 16a-f nimetatud tolliprotseduurid."Artikkel 4 asendatakse järgmise tekstiga:Artikkel 41. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et Dissostichus spp. püügilitsentside või -lubade väljastamine oleks seotud kohustusega need püügid lossida riikides, kus kasutatakse püügidokumente.2. Liikmesriigid lisavad Dissostichus spp. püügilitsentsidele ja -lubadele nende riikide loetelu, kus kasutatakse püügidokumente.3. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nende lipu all sõitvatel laevadel, kellel on Dissostichus spp. püügiluba, oleks nõuetekohaselt täidetud püügidokument Dissostichus spp. igal lossimisel või ümberlaadimisel."Artikli 10 lõike 1 punktis b asendatakse esimene taane järgmise tekstiga:"- allkirja ja templiga kinnituse, mille annab lossimissadama või vabasadama ametiisik, kes tegutseb kas sadamariigi tolli- või kalandusasutuste juhtimisel ning kes on pädev Dissostichus spp. püügidokumente kinnitama."Artikli 12 lõike 1 punktis b asendatakse esimene taane järgmise tekstiga:"- allkirja ja templiga kinnituse, mille annab lossimissadama või vabasadama ametiisik, kes tegutseb kas sadamariigi tolli- või kalandusasutuste juhtimisel ning kes on pädev Dissostichus spp. püügidokumente kinnitama."Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, ...Nõukogu nimeleesistuja[1] ELT C [...] [...], lk. [...][2] ELT C [...] [...], lk. [...][3] ELT L 145, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 669/2003 (ELT L 97, 15.4.2003, lk 1).[4] ELT L 302, 19.10.1992, lk 1.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.8.2015
            COM(2015) 409 final
            2015/0182(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) I lisa
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               Aine heksabromotsüklododekaan (HBCDD) lisati püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) A lisasse konventsiooniosaliste konverentsi kuuendal istungjärgul 2013. aastal.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) artikli 14 lõike 1 kohaselt tuleks HBCDD kanda edaspidi kõnealuse määruse I lisasse, et rakendada liidus kõnealuse aine tootmise, kasutamise ja impordi keeldu. Kõnealuses artiklis on veel sätestatud, et meetmed, mille eesmärk on muuta kõnealuse määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt kõnealuse määruse artikli 16 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

               Sellest tulenevalt esitas komisjon direktiivi 67/548/EMÜ artikli 29 alusel loodud komiteele hääletamiseks määruse eelnõu. Komitee ei esitanud määruse eelnõu kohta arvamust oma koosolekul 26. mail 2015.

               Peamine mureküsimus, mille mõned liikmesriigid tõstatasid määruse-eelnõu sisu kohta, oli seotud HBCDD sisaldusega, mille puhul tuleb HBCDD-d pidada tahtmatuks jälgsaasteaineks (unintentional trace contaminant, UTC). Komisjon võttis selle mure teadmiseks, kuid jääb sama õigusakti-ettepaneku juurde ning edastab selle nõukogule sellepärast, et komitee koosolekul 26. mail 2015 komisjon juba esitas kompromissettepaneku. UTC piirmäära 10 mg/kg asemel, mis oli algselt komisjoni määruse-eelnõus, tegid liikmesriigid komitee koosolekul ettepaneku kehtestada UTC piirmääraks 100 mg/kg ning selle taseme juurde on komisjoni ettepanekus nõukogule ka jäädud.

               Seega esitatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud korra kohaselt ettepanek nõukogu määruse kohta nõukogule ja saadetakse Euroopa Parlamendile.

               2015/0182 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) I lisa

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ,
                  1
                eriti selle artikli 14 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Määrusega (EÜ) nr 850/2004 on rakendatud liidu kohustused, mis on sätestatud nõukogu otsusega 2006/507/EÜ
                  2
                heaks kiidetud püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioonis (edaspidi „konventsioon”) ning nõukogu otsusega 2004/259/EÜ
                  3
                heaks kiidetud piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni protokollis püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (edaspidi „protokoll”).

               (2)Konventsiooni A lisas (kõrvaldamine) on loetletud kemikaalid, mille tootmine, kasutamine, import ja eksport tuleks keelata ja mille kõrvaldamiseks tuleks võtta õigus- ja haldusmeetmed.

               (3)Konventsiooniosaliste konverentsi kuuendal istungjärgul otsustati konventsiooni artikli 8 lõike 9 kohaselt muuta konventsiooni A lisa, et kanda kõnealusesse lisasse heksabromotsüklododekaan (edaspidi „HBCDD”). Kõnealune muudatus sisaldas konkreetset erandit HBCDD kasutamise kohta hoonetes kasutatavas vahtpolüstüreenis ja ekstrudeeritud polüstüreenis ning HBCDD tootmise kohta sel eesmärgil.

               (4)Vastavalt konventsiooni artikli 22 lõikele 3 jõustuvad A, B ja C lisasse tehtud muudatused üks aasta pärast kuupäeva, mil hoiulevõtja edastab teate muudatuse kohta; HBCDD puhul oli see kuupäev 26. november 2014.

               (5)Määruse (EÜ) nr 850/2004 artikli 14 lõike 1 kohaselt tuleks HBCDD kanda kõnealuse määruse I lisasse, et rakendada liidus kõnealuse aine tootmise, kasutamise, impordi ja ekspordi keeldu.

               (6)HBCDD on praegu kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006
                  4
                XIV lisasse, mille tulemusel võib HBCDD-d pärast 21. augustit 2015 turule lasta või kasutada juhul, kui selline turulelaskmine või kasutamine on autoriseeritud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII jaotisega või kui sellist autoriseeringut on taotletud enne 21. veebruari 2014 ja otsust kõnealuse taotluse kohta ei ole veel tehtud.

               (7)Tulenevalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII jaotise sätetest, mida HBCDD-le kohaldatakse alates 21. augustist 2015, saatis komisjon konventsiooni hoiulevõtjale 25. novembril 2014 teatise vastavalt konventsiooni artikli 22 lõike 3 punktile b, et Euroopa Liit ei saanud konventsiooni A lisa muudatusettepanekut vastu võtta enne 21. augustit 2015. Kuna see kuupäev on nüüd möödunud, tuleks HBCDD kanda määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisa loetelusse.

               (8)Iga HBCDD kasutamisele või turulelaskmisele antud autoriseering peaks piirduma konventsiooni A lisa muudatuses HBCDD-le antud konkreetse erandi kohaldamisalaga, mis lubab HBCDD kasutamist ainult hoonetes kasutatavas vahtpolüstüreenis ja ekstrudeeritud polüstüreenis ja selle tootmist ainult nimetatud eesmärgil. Kuna määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohaselt ei ole liidus saadud ühtki autoriseeringutaotlust HBCDD kasutamise kohta ekstrudeeritud polüstüreeni valmistamiseks, ei tohiks sellist kasutust enam lubada.

               (9)Konventsiooni A lisa muudatuses, täpsemalt kõnealusesse lisasse lisatud VII osas, nõutakse täiendavalt, et HBCDD-d sisaldavat vahtpolüstüreeni ja ekstrudeeritud polüstüreeni, mis lastakse liidu turule, oleks võimalik kogu selle olelusringi jooksul hõlpsasti kindlaks teha märgise või mõne muu vahendi abil. Seda nõuet tuleks rakendada kogu liidus.

               (10)Selleks et tugevdada praktilist kohaldamist ja tagada määruse (EÜ) nr 850/2004 artiklis 3 osutatud keelu järjekindel jõustamine kogu liidus, tuleks kehtestada tahtmatu jälgsaastena ainetes, valmististes või toodetes esineva HBCDD sisalduse läviväärtus. Tehnika arengu arvessevõtmiseks tuleks kõnealune läviväärtus läbi vaadata hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist läviväärtuse vähendamise eesmärgil.

               (11)Määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisa tuleks muuta, et täpsustada kooskõlas konventsiooni artikli 4 lõikega 4, et HBCDD suhtes kehtiv konkreetne erand lõpeb 26. novembril 2019 ehk viis aastat pärast kuupäeva, mil konventsioon HBCDD suhtes jõustus, v.a juhul, kui liit teavitab sekretariaati varasemast kehtivusaja lõppemisest ja see on märgitud konkreetsete erandite registrisse.

               (12)Selleks, et ette näha üleminekuperiood käesoleva määruse eeskirjadega kohanemiseks, ei tuleks määruse (EÜ) nr 850/2004 artikli 3 kohast keeldu kohaldada HBCDD-d sisaldavate vahtpolüstüreenist ja ekstrudeeritud polüstüreenist toodete suhtes, mis on valmistatud enne käesoleva määruse jõustumist või selle jõustumise päeval ja kuni kolme kuu möödumiseni selle jõustumise kuupäevast.

               (13)Tuleb selgitada, et ei määruse (EÜ) nr 850/2004 artiklis 3 osutatud tootmise, turulelaskmise ja kasutamise keeldu ega põhjenduses 9 esitatud kindlakstegemise nõuet ei tuleks kohaldada HBCDD-d sisaldavate toodete suhtes, mis on käesoleva määruse jõustumise ajal juba kasutusel.

               (14)Kui HBCDD kasutamine vahtpolüstüreenis on autoriseeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII jaotisele, tuleks lubada ka vahtpolüstüreenis HBCDD-d sisaldavate toodete import ja kasutamine selle autoriseeringu kehtivuse vältel.

               (15)Nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ
                  5
                artikli 29 alusel loodud komitee ei esitanud oma arvamust käesolevas määruses sätestatud meetmete kohta ning seepärast esitas komisjon nõukogule nende meetmetega seotud ettepaneku ja edastas selle samal ajal Euroopa Parlamendile,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                     ELT L 158, 30.4.2004, lk 7

                  .

                     (2)
                  Nõukogu otsus 2006/507/EÜ, 14. oktoober 2004, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 209, 31.7.2006, lk 1).

                     (3)
                  Nõukogu otsus 2004/259/EÜ, 19. veebruar 2004, millega sõlmitakse Euroopa Ühenduse nimel piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni protokoll püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (ELT L 81, 19.3.2004, lk 35).

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

                     (5)
                  Nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ, 27. juuni 1967, ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 196, 16.8.1967, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.8.2015
            COM(2015) 409 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) I lisa

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) I lisa

               Määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisa muudetakse järgmiselt.

               A osasse lisatakse järgmine kanne:

                        Aine

                        CASi nr

                        EÜ nr

                        Konkreetne erand vahepealseks kasutamiseks või muud täpsustused

                        „Heksabromotsüklododekaan

                        „Heksabromotsüklododekaan” tähendab heksabromotsüklododekaani, 1,2,5,6,9,10-heksabromotsüklododekaan, ja selle peamisi diastereoisomeere: α-heksabromotsüklododekaani, β-heksabromotsüklododekaani ja γ-heksabromotsüklododekaani

                        25637-99-4,

                        3194-55-6,

                        134237-50-6,

                        134237-51-7,

                        134237-52-8

                        247-148-4,

                        221-695-9

                        1.Käesolevas kirjes kohaldatakse artikli 4 lõike 1 punkti b heksabromotsüklododekaanile kontsentratsiooniga kuni 100 mg/kg (0,01 massiprotsenti), kui see esineb ainetes, valmististes, toodetes või toodete põlemist aeglustavates osades; osutatud määra vaatab komisjon läbi [kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist].

                        2.Iseseisvalt või valmististe osana esineva heksabromotsüklododekaani kasutamine vahtpolüstüreenist toodete valmistamiseks ning selliseks kasutuseks ettenähtud heksabromotsüklododekaani tootmine ja turulelaskmine on lubatud eeldusel, et selline kasutusviis on autoriseeritud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII jaotisega või et selle kohta oli 21. veebruariks 2014 esitatud autoriseerimistaotlus, mille kohta ei ole veel otsust tehtud.

                        Iseseisvalt või valmististe osana esineva heksabromotsüklododekaani turulelaskmine käesoleva punkti kohaselt on lubatud ainult 26. novembrini 2019 või määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII jaotise alusel tehtud autoriseerimisotsuses kindlaksmääratud läbivaatamisperioodi lõppkuupäevani või kõnealuse autoriseeringu kehtivuse kaotamise kuupäevani, kui kõnealune kuupäev on varasem.

                        Selliste vahtpolüstüreentoodete turulelaskmine ja hoonetes kasutamine, mis sisaldavad koostisosana heksabromotsüklododekaani ja on valmistatud käesolevas punktis sätestatud erandi kohaselt, on lubatud kuue kuu jooksul pärast kõnealuse erandi kehtivuse lõppkuupäeva. Niisuguseid tooteid, mis on sel kuupäeval juba kasutusel, võib edasi kasutada.

                        3.Ilma et see mõjutaks punktis 2 sätestatud erandi kohaldamist, lubatakse vahtpolüstüreenist ja ekstrudeeritud polüstüreenist tooteid, mis sisaldavad koostisosana heksabromotsüklododekaani ja on valmistatud [enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva või selle jõustumise kuupäeval], turule lasta ja hoonetes kasutada kuni [kolm kuud pärast jõustumise kuupäeva]. Punkti 6 kohaldatakse nii, nagu oleksid kõnealused tooted valmistatud punktis 2 sätestatud erandi kohaselt.

                        4.Selliste toodete turulelaskmine ja kasutamine, mis sisaldavad koostisosana heksabromotsüklododekaani ja mida kasutati juba enne [käesoleva määruse jõustumist või selle jõustumise kuupäeval], on lubatud ning punkti 6 ei kohaldata. Sellistele toodetele kohaldatakse artikli 4 lõike 2 kolmandat ja neljandat lõiku.

                        5.Koostisosana heksabromotsüklododekaani sisaldavaid vahtpolüstüreenist importtooteid lubatakse turule lasta ja hoonetes kasutada kuni punktis 2 sätestatud erandi kehtivuse lõppkuupäevani ja punkti 6 kohaldatakse nii, nagu oleks kõnealused tooted valmistatud punktis 2 sätestatud erandi kohaselt. Niisuguseid tooteid, mis on sel kuupäeval juba kasutusel, võib edasi kasutada.

                        6.Ilma et see mõjutaks ainete ja segude liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate muude liidu sätete kohaldamist, peab vahtpolüstüreeni, milles on heksabromotsüklododekaani kasutatud punktis 2 sätestatud erandi kohaselt, olema võimalik kindlaks teha kogu selle olelusringi jooksul märgise või mõne muu vahendi abil.”