Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0570

Ettepanek Nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 41/2007 seoses teatavate kalavarude püügivõimaluste ning -tingimustega  /* KOM/2007/0570 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 5.10.2007KOM(2007) 570 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 41/2007 seoses teatavate kalavarude püügivõimaluste ning -tingimustega(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määrusega (EÜ) nr 2015/2006[1] on ühenduse kalalaevadele kehtestatud 2007. ja 2008. aastaks püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega.Kirde-Atlandi kalanduskomitee (NEAFC) võttis 2007. aasta juuni erakorralisel koosolekul vastu otsuse pikendada atlandi karekala püügi keeldu NEAFCi reguleerimispiirkonnas 2007. aasta teiseks pooleks . Seda soovitust tuleks rakendada ühenduse õiguses.Nõukogu määrusega (EÜ) nr 41/2007[2] on 2007. aastaks kindlaks määratud teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.Ühenduse ja Islandi vahel 28. märtsil 2007 toimunud konsultatsioonide kohaselt jõuti kokkuleppele kvootides, mille ulatuses Islandi kalalaevad võivad püüda enne 30. aprilli 2007 ühenduse kvoodist, mis on eraldatud ühenduse, Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kokkuleppe raames, ning kvootides, mille ulatuses Islandi majandusvööndis meriahvenat püüdvad ühenduse laevad võivad püüda juulist detsembrini. Seda kokkulepet tuleks rakendada ühenduse õiguses.Tuleks selgitada tingimusi, mida kohaldatakse teatavates püügipiirkondades kalastamisel mitme liigi lubatud kogupüügi kaaspüükide suhtes, ning tagada, et Norra, Taani ja Rootsi vahel 19. detsembril 1966. aastal sõlmitud kokkulepet vastastikuse ligipääsemise kohta Skagerrakis ja Kattegatis kalastamisele kohaldatakse nõuetekohaselt. Seetõttu on muudatus vajalik.Kirde-Atlandi kalanduskomitee võttis 2007. aasta juuni erakorralisel koosolekul vastu soovitused 2007. aasta kaitse- ja majandamismeetmete kohta NEAFC reguleeritavas piirkonnas seoses meriahvenaga ICES I ja II püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes. Need soovitused tuleks rakendada ühenduse õiguses.Ühenduse ja Fääri saarte vahel toimunud kirjaliku nõupidamise tulemusel jõuti kokkuleppele heeringavarudele juurdepääsu võimaldamises ICES I ja II püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes. Seda kokkulepet tuleks rakendada ühenduse õiguses.Tuleks selgitada tingimusi, mida kohaldatakse asendatud või püügitegevuse lõpetanud laevade suhtes seoses lisapäevade määramisega kalapüügi alalise lõpetamise alusel, kuna viide teatavatele püügikoormuste piirangute poolt mõjutatud laevadele on valesti esitatud.Tuleks selgitada püügikoormuse teadetega seotud erandeid määruse (EÜ) nr 41/2007 lisades IIA, IIB ja IIC sätestatud teatamisnõudest laevaseiresüsteemiga varustatud laevade puhul.Nõukogu määruse (EÜ) nr 41/2007 IIB lisa pealkirja tuleks parandada, et tagada vastavus kõnealuse lisa kohaldamisalaga.Seisevpüüniste pikkust tuleks muuta 2,5 kilomeetrilt 5 meremiilile, et tagada võrkude käsitsemise ohutus arvestades seisevpüüniste tähistamise ja identifitseerimise eeskirju, mis on kehtestatud komisjoni 1. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 356/2005 (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad seisevpüüniste ja piimtraalide tähistamiseks ja identifitseerimiseks)[3], ning teatavaid erieeskirju nakkevõrkude kasutamise kohta.Keskkonnakaitsenõuete integreerimiseks ühisesse kalanduspoliitikasse on vaja võtta meetmed, et minimeerida kalandustegevuse mõju mere ökosüsteemidele. Vastavalt hiljutistele teadusaruannetele ja eelkõige Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu aruannetele on Iirimaa lääne- ja edelaranniku piirkonnas leitud ja kaardistatud väga tundlikud süvamereelupaigad. Kõnealused elupaigad on asustatud tähtsate ja ülimalt mitmekesiste bioloogiliste kooslustega ning neid käsitatakse esmajärjekorras kaitset vajavatena. Eelkõige on need nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivis 92/43/EÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) määratletud kui ühendusele huvipakkuvad looduslikud elupaigad. Kõnealustele elupaikadele aktiiv- ja passiivpüünistega tekitatud kahjustustest taastumine on kas võimatu või väga raske ja aeglane. Seepärast tuleks keelata igasugune kalapüük kõnealustes piirkondades. Seetõttu on asjakohane keelata igasugune kalapüük kõnealustes piirkondades kuni alaliste kaitsemeetmete kehtestamiseni.Käesoleva ettepaneku eesmärk on esitada määruste (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 41/2007 vajalikud muudatused.Nõukogul palutakse käesolev ettepanek võimalikult kiiresti vastu võtta, et kaluritel oleks võimalik kavandada käesoleva kalastushooaja tegevust.EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 41/2007 seoses teatavate kalavarude püügivõimaluste ning -tingimustegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,[4] eriti selle artiklit 20,võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks,[5] eriti selle artiklit 8,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[6]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2015/2006[7] on ühenduse kalalaevadele kehtestatud 2007. ja 2008. aastaks püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega.(2) Kirde-Atlandi kalanduskomitee (NEAFC) võttis 2007. aasta juuni erakorralisel koosolekul vastu otsuse pikendada atlandi karekala püügi keeldu NEAFCi reguleerimispiirkonnas 2007. aasta teiseks pooleks. Kõnealune soovitus tuleks rakendada ühenduse õiguses.(3) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 41/2007[8] on 2007. aastaks kindlaks määratud teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.(4) Ühenduse ja Islandi vahel 28. märtsil 2007 toimunud konsultatsioonide kohaselt jõuti kokkuleppele kvootides, mille ulatuses Islandi kalalaevad võivad püüda enne 30. aprilli 2007 ühenduse kvoodist, mis on eraldatud ühenduse, Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kokkuleppe raames, ning kvootides, mille ulatuses Islandi majandusvööndis meriahvenat püüdvad ühenduse laevad võivad püüda juulist detsembrini. Seda kokkulepet tuleks rakendada ühenduse õiguses.(5) Tuleks selgitada tingimusi, mida kohaldatakse teatavates püügipiirkondades kalastamisel mitme liigi lubatud kogupüügi kaaspüükide suhtes, ning tagada, et Norra, Taani ja Rootsi vahel 19. detsembril 1966. aastal sõlmitud kokkulepet vastastikuse ligipääsemise kohta Skagerrakis ja Kattegatis kalastamisele kohaldatakse nõuetekohaselt. Seetõttu on muudatus vajalik.(6) Ühenduse ja Fääri saarte vahel toimunud kirjaliku nõupidamise tulemusel jõuti kokkuleppele heeringavarudele juurdepääsu võimaldamises ICES I ja II püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes. Seda kokkulepet tuleks rakendada ühenduse õiguses.(7) Kirde-Atlandi kalanduskomitee võttis 2007. aasta juuni erakorralisel koosolekul vastu soovitused 2007. aasta kaitse- ja majandamismeetmete kohta NEAFC reguleeritavas piirkonnas seoses meriahvenaga ICES I ja II püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes. Need soovitused tuleks rakendada ühenduse õiguses.(8) Tuleks selgitada tingimusi, mida kohaldatakse asendatud või püügitegevuse lõpetanud laevade suhtes seoses lisapäevade määramisega kalapüügi alalise lõpetamise alusel, kuna viide teatavatele püügikoormuste piirangute poolt mõjutatud laevadele on valesti esitatud.(9) Tuleks selgitada püügikoormuse teadetega seotud erandeid määruse (EÜ) nr 41/2007 lisades IIA, IIB ja IIC sätestatud teatamisnõudest laevaseiresüsteemiga varustatud laevade puhul.(10) Nõukogu määruse (EÜ) nr 41/2007 IIB lisa pealkirja tuleks parandada, et tagada vastavus kõnealuse lisa kohaldamisalaga.(11) Seisevpüüniste pikkust tuleks muuta 2,5 kilomeetrilt 5 meremiilile, et tagada võrkude käsitsemise ohutus arvestades seisevpüüniste tähistamise ja identifitseerimise eeskirju, mis on kehtestatud komisjoni 1. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 356/2005 (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad seisevpüüniste ja piimtraalide tähistamiseks ja identifitseerimiseks)[9], ning teatavaid erieeskirju nakkevõrkude kasutamise kohta.(12) Keskkonnakaitsenõuete integreerimiseks ühisesse kalanduspoliitikasse on vaja võtta meetmed, et minimeerida kalandustegevuse mõju mere ökosüsteemidele. Vastavalt hiljutistele teadusaruannetele ja eelkõige Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu aruannetele on Iirimaa lääne- ja edelaranniku piirkonnas leitud ja kaardistatud väga tundlikud süvamereelupaigad. Kõnealused elupaigad on asustatud tähtsate ja ülimalt mitmekesiste bioloogiliste kooslustega ning neid käsitatakse esmajärjekorras kaitset vajavatena. Eelkõige on need on 21. mai 1992. aasta direktiivis 92/43/EÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta)[10] määratletud kui ühendusele huvipakkuvad looduslikud elupaigad. Kõnealustele elupaikadele aktiiv- ja passiivpüünistega tekitatud kahjustustest taastumine on kas võimatu või väga raske ja aeglane. Seepärast tuleks keelata igasugune kalapüük kõnealustes piirkondades. Seetõttu on asjakohane keelata igasugune kalapüük kõnealustes piirkondades kuni alaliste kaitsemeetmete kehtestamiseni.(13) Seetõttu tuleks määrusi (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 41/2007 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 2015/2006 muudatusedMääruse (EÜ) nr 2015/2006 lisa 2. osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.Artikkel 2 Määruse (EÜ) nr 41/2007 muudatusedMäärust (EÜ) nr 41/2007 muudetakse järgmiselt.1) Artikkel 10 asendatakse järgmisega:„Artikkel 10Juurdepääsupiirangud1. Ühenduse laevad ei tohi kalastada Skagerrakis 12 meremiili ulatuses Norra lähtejoontest. Taani ja Rootsi lipu all sõitvatel laevadel on siiski lubatud kalastada kuni nelja meremiili kaugusel Norra lähtejoontest.2. Ühenduse laevad võivad kalastada Islandi jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete piirkonnas, mis on piiratud järgmisi koordinaate ühendavate sirgjoontega:edelapiirkond1. 63°12'N ja 23°05'W kuni 62°00'N ja 26°00'W,2. 62°58'N ja 22°25'W,3. 63°06'N ja 21°30'W,4. 63°03'N ja 21°00'W kuni 180°00'S;kagupiirkond1. 63°14'N ja 10°40'W,2. 63°14'N ja 11°23'W,3. 63°35'N ja 12°21'W,4. 64°00'N ja 12°30'W,5. 63°53'N ja 13°30'W,6. 63°36'N ja 14°30'W,7. 63°10'N ja 17°00'W sealt kuni 180°00'S.”2) Määruse (EÜ) nr 41/2007 IA, IB, IIA, IIB, IIC ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.Artikkel 3 JõustumineKäesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja I LISAMääruse (EÜ) nr 2015/2006 lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:1) kanne, mis käsitleb atlandi karekala püüki ICES VI püügipiirkonna ühenduse vetes ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvates vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Atlandi karekala | Püügipiirkond: | VI (ühenduse veed) |Hoplostethus atlanticus |aasta | 2007 | 2008 |Hispaania | 5 | 3 |Prantsusmaa | 30 | 15 |Iirimaa | 5 | 3 |Ühendkuningriik | 5 | 3 |EÜ | 45 | 22” |2) kanne, mis käsitleb atlandi karekala püüki ICES VII püügipiirkonna ühenduse vetes ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvates vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Atlandi karekala | Püügipiirkond: | VII (ühenduse veed) |Hoplostethus atlanticus |aasta | 2007 | 2008 |Hispaania | 1 | 1 | (1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Prantsusmaa | 131 | 64 |Iirimaa | 39 | 19 |Ühendkuningriik | 1 | 1 |Muud (1) | 1 | 1 |EÜ | 174 | 86” |(3) kanne, mis käsitleb atlandi karekala püüki ICES I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII ja XIV püügipiirkonna ühenduse vetes ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvates vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Atlandi karekala | Püügipiirkond: | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ veed |Hoplostethus atlanticus |aasta | 2007 | 2008 |Hispaania | 4 | 2 |Prantsusmaa | 21 | 10 |Iirimaa | 5 | 3 |Portugal | 6 | 3 |Ühendkuningriik | 4 | 2 |EÜ | 40 | 20” |II LISAMääruse (EÜ) nr 41/2007 lisasid muudetakse järgmiselt:1) IA lisas:a) kanne, mis käsitleb hariliku molva püüki ICES püügipiirkonnas IIIa ning ICES IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Harilik molva Molva molva | Püügipiirkond: | IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed LIN/03. |Belgia | 8 | (1) | Ennetuslik TAC. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Taani | 62 |Saksamaa | 8 | (1) |Rootsi | 24 |Ühendkuningriik | 8 |EÜ | 109 |(1) Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult ICES IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes.” |b) kanne, mis käsitleb norra salehomaari püüki ICES IIIa püügipiirkonnas ja ICES IIIb IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Norra salehomaar Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed NEP/3A/BCD |Taani | 3 800 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 11 | (1) |Rootsi | 1 359 |EÜ | 5 170 |Lubatud kogupüük (TAC) | 5 170 |(1) Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult ICES IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes.” |c) kanne, mis käsitleb hariliku merikeele püüki ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Harilik merikeel Solea solea | Püügipiirkond: | IIIa ning IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed SOL/3A/BCD |Taani | 755 | Analüütiline TAC Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 44 | (1) |Madalmaad | 73 | (1) |Rootsi | 28 |EÜ | 900 |Lubatud kogupüük (TAC) | 900 |(1) Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICES IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes.” |d) kanne, mis käsitleb hariliku ogahai püüki ICES IIIa püügipiirkonnas; I, V, VI, VII, VIII, XII, ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Harilik ogahai Squalus Acanthias | Püügipiirkond: | IIIa; I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed Dgs/135x14 |EÜ | 2 828 | (1) (2) | Ennetuslik TAC. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Lubatud kogupüük (TAC) | 2 828 | (1) |(1) Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 5 % pardal olevast püütud kalast. (2) Üksnes Taani ja Rootsi võivad kalastada ICES piirkonna IIIa Norra vetes.” |e) kanne, mis käsitleb tursiku püüki ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Tursik Trisopterus esmarki | Püügipiirkond: | IIIa; IIa ja IV EÜ veed NOP/2A3A4. |Taani | 0 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 0 | (1) |Madalmaad | 0 | (1) |EÜ | 0 |Norra | 1 000 | (2)(3) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult ICES IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes. (2) Selle kvoodi alusel võib kalastada ICES VIa püügipiirkonnas põhja pool 56°30'N. (3) Ainult kaaspüük.” |2) IB lisas:a) kanne, mis käsitleb heeringapüüki ICES I ja II püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Heeringas | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed |Clupea harengus | HER/1/2. |Belgia | 30 | Analüütiline TAC |Taani | 28 550 | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. |Saksamaa | 5 000 | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Hispaania | 94 | Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Prantsusmaa | 1 232 |Iirimaa | 7 391 |Madalmaad | 10 217 |Poola | 1 445 |Portugal | 94 |Soome | 442 |Rootsi | 10 580 |Ühendkuningriik | 18 253 |EÜ | 83 328 |Norra | 74 995 | (1) |Fääri saared | 10 834 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | 1 280 000 |__________ |(1) Selle kvoodi alusel püütud saak tuleb maha arvestada lubatud kogupüügi Norra ja Fääri saarte osast (juurdepääsukvoot). Kõnealuse kvoodi alusel võib kalastada EÜ vetes põhja pool 62° N. |Eritingimused: |Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |Norra vetes põhja pool 62° N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (HER/*2AJMN) |Belgia | 30 | (2) |Taani | 28 550 | (2) |Saksamaa | 5 000 | (2) |Hispaania | 94 | (2) |Prantsusmaa | 1 232 | (2) |Iirimaa | 7 391 | (2) |Madalmaad | 10 217 | (2) |Poola | 1 445 | (2) |Portugal | 94 | (2) |Soome | 442 | (2) |Rootsi | 10 580 | (2) |Ühendkuningriik | 18 253 | (2) |(2) Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 74 995 tonni, ei ole edasine püük lubatud. |Fääri saarte veed ICES II ja Vb püügipiirkonnas põhja pool 62° N (HER/*25B-F) |Belgia | 3 |Taani | 3 712 |Saksamaa | 650 |Hispaania | 12 |Prantsusmaa | 159 |Iirimaa | 960 |Madalmaad | 1 329 |Poola | 187 |Portugal | 12 |Soome | 56 |Rootsi | 1 374 |Ühendkuningriik | 2 374” |b) kanne, mis käsitleb moiva püüki ICES V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Moiva | Püügipiirkond: | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed |Mallotus villosus | CAP/514GRN |Kõik liikmesriigid | 0 |EÜ | 28 490 | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Sellest 28 490 tonni eraldatakse Islandile. (2) Püütakse enne 30. aprilli 2007.” |c) kanne, mis käsitleb meriahvena püüki ICES I ja II püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes, lisatakse kande järele, mis käsitleb meriahvena püüki ICES I ja II püügipiirkonna Norra vetes:„Liik: | Meriahven Sebastes spp. | Püügipiirkond: | ICES I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed RED/1/2INT |EÜ | Ei kohaldata | (1) | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Lubatud kogupüük (TAC) | 15 500 | (2) |(1) Püügitegevus on lubatud ainult nendel laevadel, mis on varem tegelenud meriahvena püügiga NEAFi reguleerimispiirkonnas. (2) Võib püüda ajavahemikul 1. septembrist kuni 15. novembrini 2007. Lubatud kogupüük hõlmab kogu kaaspüügi.” |d) kanne, mis käsitleb meriahvena püüki ICES Va püügipiirkonna Islandi vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Meriahven | Püügipiirkond: | Va püügipiirkonna Islandi veed |Sebastes spp. | RED/05A-IS |Belgia | 100 | (1)(2) |Saksamaa | 1 690 | (1)(2) |Prantsusmaa | 50 | (1)(2) |Ühendkuningriik | 1 160 | (1)(2) |EÜ | 3 000 | (1)(2) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |__________ |(1) Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (välja arvatud tursk). |(2) Püük ajavahemikul juulist detsembrini.” |3) IIA lisas:a) punkt 10.1 asendatakse järgmisega:„10.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul võib püügipiirkonnas viibida laev, mille pardal on mõni punktis 4.1 nimetatud püügivahenditest, võttes aluseks kalapüügitegevuse lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2002 saavutatud tulemused. Määratakse kõnealuses püügipiirkonnas kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2001. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2001. aasta püügikoormuse suhe. Lisapäevade arv arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse algselt eraldatud päevade arvuga. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani. Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 5.1 kohaselt asendatud või kui püügikvoodi äravõtmist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.”b) punkt 22 asendatakse järgmisega:„ 22. Püügikoormuse teatedErandina nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 423/2004 (millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks)[11] artiklist 9 ei kehti nõukogu määruse (EÜ) nr 2847/93 artiklis 19c sätestatud teatamisnõue määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaselt laevaseiresüsteemidega varustatud laevade suhtes.”3) IIB lisas:a) pealkiri asendatakse järgmisega:„KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES UUS-MEREMAA MERLUUSI JA NORRA SALEHOMAARI TEATAVATE VARUDE TAASTAMISEGA ICES VIIIc JA IXa PÜÜGIPIIRKONNAS, VÄLJA ARVATUD CÁDIZI LAHES”b) punkt 9.1. asendatakse järgmisega:„9.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul võib püügipiirkonnas viibida laev, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud rühma püügivahenditest, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud kalapüügitegevuse lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2004 kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt või liikmesriikide poolt nõuetekohaselt põhjendatud teistel asjaoludel. Arvesse võib võtta ka kõik laevad, mille kohta saab tõendada, et need on piirkonnast lõplikult mujale viidud. Määratakse kõnealuses püügipiirkonnas kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade sama aasta püügikoormuse suhe. Lisapäevade arv arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse algselt eraldatud päevade arvuga. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani. Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 4.1 kohaselt asendatud või kui püügikvoodi äravõtmist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.c) punkt 17 asendatakse järgmisega:„ 17. Püügikoormuse teatedLaevade suhtes, mille pardal on käesoleva lisa punktis 3 määratletud rühmadesse kuuluvaid püügivahendeid ja mis tegutsevad sama lisa punktis 1 määratletud piirkonnas, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k. Nõukogu määruse (EÜ) nr 2847/93 artiklis 19 sätestatud teatamisnõue ei kehti laevade suhtes, mis on varustatud määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaste laevaseiresüsteemidega.”4) IIC lisas:a) punkt 9.1. asendatakse järgmisega:„9.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul võib püügipiirkonnas viibida laev, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud rühma püügivahenditest, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud kalapüügitegevuse lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2004 kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt või liikmesriikide poolt nõuetekohaselt põhjendatud teistel asjaoludel. Arvesse võib võtta ka kõik laevad, mille kohta saab tõendada, et need on piirkonnast lõplikult mujale viidud. Määratakse kõnealuses püügipiirkonnas kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade sama aasta püügikoormuse suhe. Lisapäevade arv arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse algselt eraldatud päevade arvuga. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani. Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 4.1 kohaselt asendatud või kui püügikvoodi äravõtmist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud. ”b) punkt 16 asendatakse järgmisega:„16 . Püügikoormuse teatedLaevade suhtes, mille pardal on käesoleva lisa punktis 3 määratletud rühmadesse kuuluvaid püügivahendeid ja mis tegutsevad käesoleva lisa punktis 1 määratletud piirkonnas, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k. Nõukogu määruse (EÜ) nr 2847/93 artiklis 19 sätestatud teatamisnõue ei kehti laevade suhtes, mis on varustatud määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaste laevaseiresüsteemidega.”5) III lisas:a) punkti 9.4. alapunkt a asendatakse järgmisega:„a) nakkevõrgud silma suurusega üle 120 mm ja alla 150 mm, tingimusel et neid kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri, et nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5 ja need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil. Võrgud võivad olla kuni 5 meremiili pikkused ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 25 km kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 24 tundi; või”b) punkt 13 asendatakse järgmisega:„ 13. Ohustatud süvamereelupaikade ajutised kaitsemeetmed13.1. Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, keelatud:Hecate mäed (Hecate Seamounts):– 52° 21.2866' N, 31° 09.2688' W– 52° 20.8167' N, 30° 51.5258' W– 52° 12.0777' N, 30° 54.3824' W– 52° 12.4144' N, 31° 14.8168' W– 21.2866' N, 31° 09.2688' WFaraday mäed (Faraday Seamounts):– 50° 01.7968' N, 29° 37.8077' W– 49° 59.1490' N, 29° 29.4580' W– 49° 52.6429' N, 29° 30.2820' W– 49° 44.3831' N, 29° 02.8711' W– 49° 44.4186' N, 28° 52.4340' W– 49° 36.4557' N, 28° 39.4703' W– 49° 29.9701' N, 28° 45.0183' W– 49° 49.4197' N, 29° 42.0923' W– 50° 01.7968' N, 29° 37.8077' WReykjanese aheliku osa:– 55° 04.5327' N, 36° 49.0135' W– 55° 05.4804' N, 35° 58.9784' W– 54° 58.9914' N, 34° 41.3634' W– 54° 41.1841' N, 34° 00.0514' W– 54° 00.0'N, 34° 00.0' W– 53° 54.6406' N, 34° 49.9842' W– 53° 58.9668' N, 36° 39.1260' W– 55° 04.5327' N, 36° 49.0135' WAltairi mäed (Altair Seamounts):– 44° 50.4953' N, 34° 26.9128' W– 44° 47.2611' N, 33° 48.5158' W– 44° 31.2006' N, 33° 50.1636' W– 44° 38.0481' N, 34° 11.9715' W– 44° 38.9470' N, 34° 27.6819' W– 44° 50.4953' N, 34° 26.9128' WAnti-Altairi mäed (Antialtair Seamounts):– 43° 43.1307' N, 22° 44.1174' W– 43° 39.5557' N, 22° 19.2335' W– 43° 31.2802' N, 22° 08.7964' W– 43° 27.7335' N, 22° 14.6192' W– 43° 30.9616' N, 22° 32.0325' W– 43° 40.6286' N, 22° 47.0288' W– 43° 43.1307' N, 22° 44.1174' W13.2. Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, keelatud:Belgica Mound Province:- 51°49'N, 11°86'W- 51°54'N, 11°69'W- 51°26'N, 11°55'W- 51°23'N, 11°74'WHovland Mound Province- 52°27'N, 13°21'W- 52°40'N, 12°97'W- 52°28'N, 12°90'W- 52°28'N, 12°49'W- 52°07'N, 12°49'W- 52°07'N, 12°88'W- 52°15'N, 12°94'W- 52°15'N, 13°18'WPorcupine’i madala loodeosaI piirkond- 53°51'N, 14°54'W- 53°59'N, 14°46'W- 53°68'N, 14°26'W- 51°57'N, 14°19'W- 53°53'N, 14°24'W- 53°40'N, 14°48'W II piirkond - 53°72'N, 14°18'W- 53°86'N, 11°89'W- 53 ° 76'N, 13°83'W- 53 ° 61'N, 14°12'WPorcupine’i madala edelaosa- 51°91'N, 15°12'W- 51°91'N, 14°92'W - 51°70'N, 14°92'W- 51°70'N, 15°17'W- 51°82'N, 15°10'W”[1] ELT L 384, 29.12.2006, lk 28.[2] ELT L 15, 15.1.2007, lk 1.[3] ELT L 56, 2.3.2005, lk 8. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1805/2005.[4] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[5] ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.[6] ELT C, lk[7] ELT L 384, 29.12.2006, lk 28. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 754/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 26).[8] ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 754/2007.[9] ELT L 56, 2.3.2005, lk 8. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1805/2005.[10] EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.[11] ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0516

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid  /* KOM/2008/0516 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.8.2008KOM(2008) 516 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1.  Lisaks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele 1737 (2006) ja 1747 (2007) kehtestatakse ka ühise seisukohaga 2007/140/ÜVJP ja muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 423/2007 Iraani vastu teatavad piiravad meetmed.2.  Ühise seisukohaga 2008/XXX/ÜVJP muudetakse ühist seisukohta 2007/140/ÜVJP, et võtta arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 3. märtsi 2008. aasta resolutsiooni 1803. Kooskõlas nimetatud resolutsiooniga kehtestatakse muudatusega täiendavad piiravad meetmed, mis muu hulgas hõlmavad: isikuid, kelle suhtes kohaldatakse varade külmutamist; riikliku rahalise toetuse, sealhulgas ekspordikrediidi andmist Iraaniga kauplemise toetamiseks; finantseerimisasutuste tegevust seoses pankadega, kelle asukoht on Iraanis, ja nende välismaal asuvate filiaalide ja tütarettevõtjatega ning teatavate Iraanist tulevate ja sinna minevate veoste kontrollimist.3.  Kuna ühenduse ja kolmandate riikide ettevõtjaid, kes täidavad Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid, ähvardab nõuete oht, nähakse ühise seisukohaga 2008/XXX/ÜVJP ette ka ettevõtjate kaitse selliste nõuete eest.4.  Ühise seisukohaga 2008/XXX/ÜVJP kehtestatakse ka täiendavad meetmed kaupade ja tehnoloogia suhtes, mis võivad kaasa aidata uraani rikastamise, ümbertöötlemise või raske veega seotud tegevusele, tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele või muude Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile (IAEA) muret tekitavate või IAEA poolt lahendust vajavaks tunnistatud küsimustega seotud tegevusele.5.  Käesoleva ettepaneku eesmärk on ühtlustada nõukogu määrus (EÜ) nr 423/2007 muudetud ühise seisukohaga 2007/140/ÜVJP.6.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeidEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,võttes arvesse ühist seisukohta 2008/XXX/ÜVJP,[1] millega muudetakse ühist seisukohta 2007/140/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Ühise seisukohaga 2008/XXX/ÜVJP kehtestatakse täiendavad piiravad meetmed, mis muu hulgas hõlmavad: isikuid, kelle suhtes kohaldatakse varade külmutamist; riikliku rahalise toetuse, sealhulgas ekspordikrediidi andmist Iraaniga kauplemise toetamiseks; finantseerimisasutuste tegevust seoses pankadega, kelle asukoht on Iraanis, ja nende välismaal asuvate filiaalide ja tütarettevõtjatega ning teatavate Iraanist tulevate ja sinna minevate veoste kontrollimist. Ühise seisukohaga 2008/XXX/ÜVJP nähakse ette ka keeld tarnida, müüa või üle anda teatavaid esemeid, kaupu ja tehnoloogiat, mis võivad kaasa aidata tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikule tuumaenergiaalasele tegevusele või tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele.(2) Määrusega (EÜ) nr 423/2007[2] kehtestati kooskõlas esialgse ühise seisukohaga 2007/140/ÜVJP Iraani vastu teatavad piiravad meetmed. Seepärast ähvardab ühenduse ja kolmandate riikide ettevõtjaid nõuete oht ning neid tuleb pidevalt kaitsta nõuete eest, mis on seotud lepingute või muude tehingutega, mille täitmist mõjutasid määrusega (EÜ) nr 423/2007 kehtestatud meetmed.(3) Ühise seisukohaga 2008/XXX/ÜVJP kehtestatakse ka täiendavad meetmed kaupade ja tehnoloogia suhtes, mis võivad kaasa aidata uraani rikastamise, ümbertöötlemise või raske veega seotud tegevusele, tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele või muude Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile (IAEA) muret tekitavate või IAEA poolt lahendust vajavaks tunnistatud küsimustega seotud tegevusele.(4) Kõnealused meetmed kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse ning seepärast on nende ühenduses rakendamiseks vaja ühenduse õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide ettevõtjad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt.(5) Määruse (EÜ) nr 423/2007 artikli 12 lõikes 2 olevat viidet artikli 5 lõikele 1 tuleks parandada, et võtta arvesse määrusega (EÜ) nr 618/2007 tehtud muudatust.(6) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 423/2007 vastavalt muuta.(7) Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 423/2007 muudetakse järgmiselt:a) Artiklisse 1 lisatakse punktid l, m ja n:„l) leping või tehing – igasugune tehing mis tahes vormis ning mis tahes õiguse alusel, mis hõlmab kas ühte või mitut lepingut või samalaadset kohustust samade või eri poolte vahel; selles kontekstis hõlmab mõiste „leping” võlakirju, finantstagatisi ja hüvitisi või krediite, olenemata sellest, kas need on juriidiliselt iseseisvad või mitte, ning igasugust kaasnevat tingimust, mis tuleneb tehingust või on sellega seotud;m) nõue – enne või pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kas kohtu kaudu või muul viisil esitatud nõue, mis tuleneb lepingust või tehingust või on sellega seotud, ning eelkõige:i) nõue, millega taotletakse lepingust või tehingust tuleneva või sellega seotud kohustuse täitmist;ii) nõue, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, finantstagatise või hüvitise pikendamine või väljamaksmine;iii) lepingu või tehinguga seotud hüvitisnõue;iv) vastunõue;v) nõue, mille eesmärk on kohtuotsuse, vahekohtu otsuse või sellega võrdväärse otsuse tunnustamine või täitmine, k.a välisriigi kohtuotsuse tunnustamine, olenemata kohast, kus need on tehtud;n) isikud, üksused ja asutused Iraanis –i) Iraani riik või Iraani ametiasutus;ii) füüsiline isik, kes asub või kelle alaline elukoht on Iraanis;iii) juriidiline isik, üksus või asutus, kelle registrijärgne asukoht või peakontor on Iraanis;iv) juriidiline isik, üksus või asutus, kelle tegevust eespool nimetatud isikud või asutused kas otse või kaudselt kontrollivad.”.b) Artikli 2 lõike 1 punkti a lisatakse alapunkt iii:„iii) teatavad muud kaubad ja muu tehnoloogia, mis võivad kaasa aidata uraani rikastamise, ümbertöötlemise või raske veega seotud tegevusele, tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele või muude Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile (IAEA) muret tekitavate või IAEA poolt lahendust vajavaks tunnistatud küsimustega seotud tegevusele. Kõnealused kaubad ja tehnoloogia on loetletud IA lisas;”.c) Lisatakse artikkel 4a:„Ettevõtjate Iran Air Cargo ja Islamic Republic of Iran Shipping Line omanduses või kontrolli all olevad transportõhusõidukid ja kaubalaevad peavad esitama saabumis- või väljumiseelse teabe ühendusse toodavate või sealt välja veetavate kaupade kohta asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele, kes on nimetatud III lisas loetletud veebilehtedel. Eeskirjad ja tingimused, millega reguleeritakse saabumis- ja väljumiseelse teabe (eelkõige ettenähtud tähtaegade ja nõutavate andmete) esitamise kohustust, määratakse kindlaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 648/2005[3] sätetega kaupade sisenemist ja väljumist hõlmavate ülddeklaratsioonide kohta ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1875/2006[4] asjakohaste sätetega (nimetatud määrustega muudetakse vastavalt nõukogu määrust (EÜ) nr 2913/92 ja komisjoni määrust (EÜ) nr 2454/93) ning nende eesmärk on takistada selliste teatavate esemete, kaupade ja tehnoloogia üleandmist, mis võivad kaasa aidata tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikule tuumaenergiaalasele tegevusele või tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele.”.d) Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mida IV lisas loetletud isikud, üksused või asutused omavad või mis on nende valduses või kontrolli all. IV lisa sisaldab ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 (2006) punkti 12 ja resolutsiooni 1803 (2008) punkti 7 kohaselt määratud isikuid, üksusi ja asutusi.”.e) Lisatakse artiklid 11a ja 11b:„Artikkel 11a1. Liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvad krediidi- ja finantseerimisasutused peavad oma tegevuses lõikes 2 viidatud krediidi- ja finantseerimisasutustega ning vältimaks tegevusi, mis aitavad kaasa tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikule tuumaenergiaalasele tegevusele või tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele, tegema järgmist:a) pidevalt jälgima kontode kasutamist, sealhulgas oma kliendikontrolli programmide abil ning tulenevalt võetud kohustustest, mis on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamisega;b) nõudma, et kõik maksekorralduse andmeväljad, mis on seotud maksja ja makse saajaga, oleksid täidetud, ning kui nimetatud teavet ei ole esitatud, keelduma tehingu sooritamisest;c) säilitama kõik tehingutega seotud andmed viie aasta jooksul ja tegema need riiklikele asutustele nende taotlusel kättesaadavaks;d) kui on kahtlus või mõistlik alus kahtlustada, et rahalised vahendid on seotud massihävitusrelvade levitamise rahastamisega, teatama oma kahtlusest viivitamata asjaomase liikmesriigi rahapesu andmebüroole või muule pädevale asutusele, kes on nimetatud III lisas loetletud veebilehtedel. Rahapesu andmebüroo või muu pädev asutus on riiklik keskus, kes saab ja analüüsib kahtlaste tehingute kohta tehtud ettekandeid seoses võimaliku massihävitusrelvade levitamise rahastamisega. Rahapesu andmebürool või muul pädeval asutusel on otsene või kaudne ning õigeaegne juurdepääs finants-, haldus- ja õiguskaitseteabele, mida ta vajab oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, sealhulgas kahtlaste tehingute kohta tehtud ettekannete analüüsimiseks.2. Lõikes 1 sätestatud meetmeid kohaldatakse finantseerimisasutuste suhtes nende tegevuses:a) krediidi- ja finantseerimisasutustega, kelle asukoht on Iraanis, eelkõige pangaga Bank Saderat;b) Iraanis asuvate krediidi- ja finantseerimisasutuste filiaalide ja tütarettevõtjatega, kes kuuluvad liikmesriikide jurisdiktsiooni alla ja kes on loetletud VI lisas;c) Iraanis asuvate krediidi- ja finantseerimisasutuste filiaalide ja tütarettevõtjatega, kes ei kuulu liikmesriikide jurisdiktsiooni alla ja kes on loetletud VI lisas;d) krediidi- ja finantseerimisasutustega, kelle asukoht ei ole Iraanis ja kes ei kuulu liikmesriikide jurisdiktsiooni alla, kuid kes on Iraanis asuvate isikute või asutuste kontrolli all ja kes on loetletud VI lisas.Artikkel 11b1. Panga Bank Saderat filiaalid ja tütarettevõtjad, kes kuuluvad liikmesriikide jurisdiktsiooni alla, teatavad asutamiskohaks oleva liikmesriigi pädevale ametiasutusele, kes on nimetatud III lisas loetletud veebilehtedel, igast tehtud rahaülekandest või selle kaudu saadud rahalistest vahenditest viie tööpäeva jooksul ülekande sooritamisest või rahaliste vahendite saamisest.2. Teabe jagamise korra kohaselt edastavad teate saanud pädevad asutused asjaomased andmed vajaduse korral viivitamata asjaomase tehingu teise osapoole asutamiskohaks oleva teise liikmesriigi pädevatele asutustele.”.f) Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Artikli 5 lõike 1 punktis d ja artikli 7 lõikes 3 sätestatud keeldudest ei tulene asjaomastele füüsilistele või juriidilistele isikutele ega üksustele mingit vastutust, juhul kui nad ei teadnud ja neil ei olnud põhjendatult alust kahtlustada, et nende tegevus võiks eirata kõnealuseid keelde.”.g) Lisatakse artikkel 12a:„Artikkel 12a1. Keelatud on täita nõuet või astuda mis tahes samme nõude täitmiseks, mille esitaja on:a) Iraanis asuv määratud isik, üksus või asutus või muu Iraanis asuv isik, üksus või asutus;b) isik, üksus või asutus, kes otse või kaudselt tegutseb ühe või mitme Iraanis asuva isiku, üksuse või asutuse kaudu, nimel või kasuks;c) isik, üksus või asutus, kes kasutab ära ühe või mitme Iraanis asuva isiku, üksuse või asutuse õiguste üleandmist või esitab muul viisil nõude kõnealuste isikute, üksuste või asutuste kaudu või nimel;d) isik, üksus või asutus, kes esitab nõude, mis tuleneb ühele või mitmele eespool nimetatud isikule või asutusele võlakirja või finantstagatise või hüvitise väljamaksmisest või on sellega seotud lepingu või tehingu alusel või seoses lepingu või tehinguga, mille täitmist on otse või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud määrusega (EÜ) nr 423/2007 kehtestatud meetmed.2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, loetakse lepingu täitmist või tehingu sooritamist mõjutatuks määrusega (EÜ) nr 423/2007 kehtestatud meetmetest ka siis, kui nõue või selle sisu tuleneb otse või kaudselt kõnealustest meetmetest.3. Lõiget 1 ei kohaldata järgmise suhtes:a) nõuded, mis on seotud lepingute ja tehingutega, v.a võlakirjad, finantstagatised või hüvitised, mille suhtes kõnealuses lõikes nimetatud isikud tõendavad liikmesriigi kohtule, et osapooled aktsepteerisid nõude enne määrusega (EÜ) nr 423/2007 kehtestatud meetmete võtmist ja et kõnealused meetmed ei ole mõjutanud nõude olemasolu ega sisu;b) maksenõuded, mis põhinevad enne artikli 12a lõikes 1 nimetatud meetmete võtmist toimunud juhtumiga seotud kindlustuslepingul või liikmesriigi seaduste kohaselt kohustusliku kindlustuse lepingul;c) nõuded, mis on esitatud artiklis 7 viidatud meetmete kohaselt külmutatud kontole makstud summadele, tingimusel et sellised summad ei ole seotud kõnealuses artiklis viidatud lepingute tagatisena makstud summadega;d) nõuded, mis on seotud liikmesriigi õigusaktide alusel sõlmitud töölepingutega;e) nõuded, mis on seotud kauba eest maksmisega, mille kohta artiklis 1 nimetatud isikud, üksused või asutused tõendavad liikmesriigi kohtule, et kaup eksporditi enne määrusega (EÜ) nr 423/2007 kehtestatud meetmete võtmist ja et kõnealused meetmed ei ole mõjutanud nõude olemasolu ega sisu;f) nõuded summadele, millega seoses artikli 12a lõikes 1 nimetatud isikud, üksused või asutused tõendavad liikmesriigi kohtule, et kõnealused summad tuleb maksta lepingu alusel, mis sõlmiti enne määrusega (EÜ) nr 423/2007 kehtestatud meetmete võtmist, ning et kõnealused meetmed ei ole mõjutanud nõude olemasolu ega sisu, tingimusel, et nõue ei sisalda intressi, tasu ega muul kujul summat, mille eesmärk on hüvitada tegevust, mis kõnealuste meetmete tõttu ei toimunud asjakohase lepingu või tehingu tingimuste kohaselt.4. Igas nõude täitmise menetluses jääb kõnealuse nõude täitmist taotleva isiku kohustuseks tõendada, et nõude täitmine ei ole lõike 1 alusel keelatud.”.h) Artikli 15 lõikesse 1 lisatakse punkt d:„d) muudab VI lisa ühise seisukoha 2008/XXX/ÜVJP III ja IV lisa suhtes tehtud otsuste alusel.”.i) Käesoleva määruse I lisa lisatakse IA lisana.j) II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga.k) III lisa asendatakse käesoleva määruse III lisaga.l) Käesoleva määruse IV lisa lisatakse VI lisana.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, …Nõukogu nimeleesistujaI LISA„IA LISAArtikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis iii osutatud kaubad ja tehnoloogiaSISSEJUHATAVAD MÄRKUSED1. Kui ei ole sätestatud teisiti, osutavad veerus nimetusega „Kirjeldus” kasutatud viitenumbrid kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia kirjeldustele, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2000 I lisas.2. Veerus „Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas” olev viitenumber tähendab, et veerus „Kirjeldus” kirjeldatud toote omadused ei vasta viidatud kahesuguse kasutusega toote parameetritele.3. Ülakomadega (’…’) märgitud terminite määratlused on antud vastava kauba tehnilises märkuses.4. Jutumärkides („…”) terminite määratlused on antud nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas.Üldmärkused1. Käesolevas lisas käsitletava keelustamise eesmärki ei tohiks kahjustada selliste keelustamisele mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tootmisvahendite) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut keelustatud komponenti ning mille puhul keelustatud komponent või komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.NB! Otsustades, kas keelustatud komponenti või komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid konkreetseid asjaolusid, mis võiksid tõendada, et keelustatud komponent või komponendid on hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks.2. Käesolevas lisas määratletud kaubad hõlmavad nii uusi kui ka kasutatud kaupu.Üldmärkus tehnoloogia kohta (GTN)(Lugeda koos IA jao B osaga)1. Sellise „tehnoloogia” müük, tarnimine või eksport, mis on „vajalik” selliste kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, mille müük, tarnimine või eksport on A osaga (Kaubad) keelatud , on IA jao B osa sätete kohaselt keelatud.2. „Tehnoloogia”, mis on „vajalik” keelustatud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, on keelustatud ka siis, kui seda kohaldatakse keelustamata kaupade suhtes.3. Keelustamist ei kohaldata sellise „tehnoloogia” suhtes, mis on minimaalselt vajalik selliste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) ja remondiks, mis ei ole keelustatud või mille eksport on vastavalt määrusele (EÜ) nr 423/2007 lubatud.4. Tehnosiirde keelustamist ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „fundamentaalteaduslike uuringute” või patenditaotluste tegemiseks vajaliku miinimumteabe suhtes.IA.A. KAUBADA0. Tuumamaterjalid, rajatised ja seadmedNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas |IA.A0.001 | Järgmised õõskatoodiga lambid: a) puhtast ränist või kvartsist aknaga õõskatoodiga joodlambid; b) õõskatoodiga uraanlambid | _ |IA.A0.005 | Tuumareaktori anuma komponendid ja katsetamise seadmed, muud kui punktis 0A001 nimetatud: 1. tihendid; 2. sisemised osad; 3. sulgemise, katsetamise ja mõõtmise seadmed | 0A001 |IA.A0.006 | Tuumaohu tuvastamissüsteemid tuumamaterjalidega seotud radioaktiivsete materjalide ja kiirguse avastamiseks, identifitseerimiseks ja kvantifitseerimiseks ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid, muud kui punktis 0A001.j või 1A004.c nimetatud | 0A001.j 1A004.c |IA.A0.007 | Alumiiniumisulamist või 304, 304 L või 316 L tüüpi roostevabast terasest lõõtstihendiga klapid Märkus: käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.c.6 ja 2A226 määratletud lõõtsklappe | 0B001.c.6 2A226 |IA.A0.013 | „Looduslik uraan”, „vaesestatud uraan” või toorium metalli, sulami, keemilise ühendi või kontsentraadi kujul ja materjalid, mis sisaldavad ühte või mitut eelnevalt nimetatud ainet, muud kui punktis 0C001 nimetatud | 0C001 |A1. Materjalid, kemikaalid, ’mikroorganismid’ ja ’toksiinid’Nr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas |IA.A1.001 | Bis (2-etüülheksüül) fosforhappelahusti (HDEHP või D2HPA) CAS 298-07-7 mis tahes mahus ja mille puhtus on üle 90 % | _ |IA.A1.002 | Fluorgaas (Chemical Abstract Number (CAS) registrinumber 7782-41-4), mille puhtus on üle 95 % | _ |IA.A1.005 | Elektrolüüsivannid fluori tootmiseks, mille tootmisvõimsus on enam kui 100 g fluori tunnis Märkus: kõnealune punkt ei hõlma punktis 1B225 määratletud elektrolüüsivanne | 1B225 |IA.A1.008 | Magnetilised metallid, igat tüüpi ja mis tahes kujul, mille algne magnetiline läbitavus on 120 000 või enam ning mille paksus on 0,05–0,1 mm | 1C003.a |IA.A1.009 | „Kiud- või niitmaterjalid” või prepregmaterjalid: a) süsinik- või aramiid-„kiud- või -niitmaterjalid”, millel on üks järgmistest omadustest: 1. „erimoodul” on üle 10 × 106 m või 2. „eritõmbetugevus” on üle 17 × 104 m; b) klaas-„kiud või -niitmaterjalid”, millel on üks järgmistest omadustest: 1. „erimoodul” on üle 3,18 × 106 m või 2. „eritõmbetugevus” on üle 76,2 × 103 m; c) temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad „lõngad”, „heided”, „köisikud” ja „lindid”, mille laius ei ületa 15 mm (prepregmaterjalid) ja mis on valmistatud muudest süsinik- või klaas-„kiud- või -niitmaterjalidest”, kui punktides II.A1.010.a või b nimetatud Märkus: kõnealused punktid ei hõlma punktides 1C010.a, 1C010.b, 1C210.a ja 1C210.b määratletud kiud- või niitmaterjale | 1C010.a 1C010.b 1C210.a 1C210.b |IA.A1.010 | Vaigu või pigiga impregneeritud kiud (prepregmaterjalid), metalli või süsinikuga kaetud kiud (eelvormid) või „süsinikkiu eelvormid”: a) mis on valmistatud eespool punktis II.A1.009 nimetatud „kiud- või niitmaterjalidest”; b) epoksüvaik-„põhimassiga” eelimpregneeritud süsinik-„kiud- või -niitmaterjalid” (prepregmaterjalid), mis on nimetatud punktides 1C010.a, 1C010.b või 1C010.c õhusõidukite tarindite või laminaatide parandamiseks, eeldusel et iga üksiku lehe mõõtmed ei ületa 50 cm × 90 cm; c) punktides 1C010.a, 1C010.b või 1C010.c nimetatud prepregmaterjalid, mis on impregneeritud fenool- või epoksüvaikudega, mille klaasistumistemperatuur (Tg) on madalam kui 433 K (160°C) ning tahkestumistemperatuur on madalam klaasistumistemperatuurist Märkus: kõnealune punkt ei hõlma punktis 1C010.e määratletud kiud- või niitmaterjale | 1C010.e 1C210 |IA.A1.011 | Ränikarbiidiga tugevdatud keraamilised komposiidid, mida kasutatakse muude kui punktis 1C107 nimetatud atmosfääri taassisenevate lennuaparaatide ninamike otste ja „rakettide” düüside valmistamiseks | 1C107 |IA.A1.012 | Muu kui punktis 1C116 või 1C216 nimetatud ’vanandatud martensiitteras’, mille tõmbetugevus on temperatuuril 293 K (20°C) 2 050 MPa või rohkem Tehniline märkus: ’vanandatud martensiitteras’ tähistab antud juhul vanandatud martentsiitterast enne ja pärast termotöötlust | 1C216 |IA.A1.013 | Volfram, tantaal, volframkarbiid, tantaalkarbiid ja nende sulamid, millel on mõlemad järgmised omadused: a) õõnsa silindri- või kerakujulise sümmeetriaga detailid (sh silindrite segmendid) siseläbimõõduga 50 mm–300 mm ning b) massiga üle 5 kg Märkus: kõnealune punkt ei hõlma punktis 1C226 määratletud volframi, volframkarbiidi ja nende sulameid | 1C226 |A2. Materjalide töötlemineNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas |IA.A2.001 | Vibratsioonikatsetuste süsteemid, seadmed ja komponendid, muud kui punktis 2B116 nimetatud: a) vibratsioonikatsetuste süsteemid, milles kasutatakse tagasisidet või suletud ahela tehnikat ja mis sisaldab digitaalkontrollerit ning on võimeline väristama süsteemi kiirendusega 0,1g (ruutkeskmine väärtus) või rohkem sagedusvahemikus 0,1 Hz–2 kHz ja tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”; b) digitaalkontrollerid, mis on varustatud spetsiaalse vibratsioonikatsetuste tarkvaraga, mille ’reaalajaline ribalaius’ on üle 5 kHz ja mis on ette nähtud punktis a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemidele; c) väristajad (raputusmoodulid), võimenditega või ilma, mis võimaldavad tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna ’tühjal aluslaual’, ning on kasutatavad punktis a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemides; d) katsekehade toetustarindid ja elektroonikamoodulid, mis on ette nähtud paljude raputusmoodulite kombineerimiseks süsteemi, mis võimaldab saavutada efektiivset kombineeritud jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna ’tühjal aluslaual’, ning on kasutatavad punktis a nimetatud vibratsioonisüsteemides Tehniline märkus: ’tühi aluslaud’ tähendab tasast lauda või pinda, millel puuduvad kinnitusrakised ja abidetailid | 2B116 |IA.A2.011 | Tsentrifugaalseparaatorid, mis ilma aerosoolide keskkonda sattumise riskita võimaldavad pidevat separeerimist ning mis on toodetud järgmistest materjalidest: 1. sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; 2. fluoropolümeerid; 3. klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); 4. nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; 5. tantaal või tantaalisulamid; 6. titaan või titaanisulamid või 7. tsirkooniumist või tsirkooniumisulamitest Märkus: käesolev punkt ei hõlma punktis 2B352.c määratletud tsentrifugaalseparaatoreid | 2B352.c |IA.A2.012 | Niklist või niklisulamist paagutatud metallfiltrid, milles on 40 massiprotsenti niklit või rohkem Märkus: käesolev punkt ei hõlma punktis 2B352.d määratletud filtreid | 2B352.d |A3. ElektroonikaNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas |IA.A3.001 | Kõrgepingelised alalisvooluallikad, millel on mõlemad järgmised omadused: a) võimaldavad pühkides või pühkimata 8 tunni jooksul saada pidevalt väljundpinget 10 kV või rohkem võimsusega 5kW või rohkem ning b) voolu ja pinge stabiilsus 4 tunni vältel on parem kui 0,1 % Märkus: käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.j.5 ja 3A227 määratletud toiteallikaid | 3A227 |IA.A3.002 | Massispektromeetrid, muud kui punktis 3A233 või 0B002.g nimetatud, mis võimaldavad mõõta ioone massiga 200 aatommassiühikut või rohkem ning mille lahutusvõime on parem kui 2 osa 200st, ning nende iooniallikad: a) induktiivselt sidestatud plasma massispektromeetrid (ICP/MS); b) huumlahendus-massispektromeetrid (GDMS); c) termilise ionisatsiooni massispektromeetrid (TIMS); d) elektronpommitusega massispektromeetrid, mille allikakonteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud „UF6 suhtes korrosioonikindlate materjalidega”; e) molekulaarkimbu massispektromeetrid, millel on üks järgmistest omadustest: 1. kiirgusallika konteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud roostevaba terasega või molübdeeniga ja varustatud külmalõksuga, mida on võimalik jahutada temperatuurini 193 K (-80°C) või madalamale, või 2. kiirgusallika konteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud „UF6 suhtes korrosioonikindlate materjalidega”; f) massispektromeetrid, mis on varustatud mikrofluorimisioonallikaga ja on ette nähtud aktiniididele või aktiniidfluoriididele | 3A233 |A6. Andurid ja laseridNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas |IA.A6.001 | Ütrium-alumiinium-granaadist (YAG) vardad | _ |IA.A6.003 | Lainefrondi korrigeerimissüsteemid kasutamiseks koos laserkiirega, mille läbimõõt ületab 4 mm, ja nende jaoks spetsiaalselt kavandatud komponendid, sealhulgas juhtsüsteemid, lainefrondi detektorid ja „deformeeritavad peeglid”, sealhulgas bimorfsed peeglid Märkus: käesolev punkt ei hõlma punktides 6A004.a, 6A005.e ja 6A005.f määratletud juhtpeegleid | 6A003 |IA.A6.004 | Argoonioon-„laserid”, mille keskmine väljundvõimsus on 5 W või rohkem Märkus: käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 6A005 ja 6A205.a määratletud argoonioon-„lasereid” | 6A005.a.6 6A205.a |IA.A6.006 | Timmitavad pooljuht-„laserid” ja timmitavate pooljuht-„laserite” massiivid lainepikkuse vahemikus 9 μm–17 μm, ning pooljuhtlaserite liitmassiivid, mis sisaldavad vähemalt ühte nimetatud lainepikkusega timmitavate pooljuht-„laserite” massiivi Märkused: 1. pooljuht-„lasereid” nimetatakse sageli „laser”-dioodideks; 2. käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.h.6 ja 6A005.b määratletud pool-„juhtlasereid” | 6A005.b |IA.A6.008 | Neodüümlisandiga „laserid” (v.a neodüümklaaslaserid), mille väljundkiirguse lainepikkus on üle 1 000 nm, kuid mitte üle 1 100 nm, ja väljundenergia üle 10 J impulsi kohta Märkus: käesolev punkt ei hõlma punktis 6A005.c.2.b määratletud neodüümlisandiga „lasereid” (v.a neodüümklaaslaserid) | 6A005.c.2 |IA.A6.010 | Muud kui punktis 6A203.c nimetatud kiirguskindlad kaamerad või nende jaoks ettenähtud läätsed, mis on spetsiaalselt kavandatud või arvestatud taluma kiirguse kogudoosi üle 50 × 103 Gy (räni) (5 × 106 rad (räni)) ilma nende töövõimet halvendamata Tehniline märkus: termin Gy (räni) tähistab ühes kilogrammis ekraneerimata räniproovis selle ioniseeriva kiirgusega kiiritamisel neeldunud energiahulka džaulides | 6A203.c |IA.A6.011 | Timmitavad impulss-värvilaser-võimendid ja -ostsillaatorid, millel on kõik järgmised omadused: 1. töötavad lainepikkustel 300–800 nm; 2. keskmine väljundvõimsus on üle 10 W, kuid mitte üle 30 W; 3. kordumissagedus on suurem kui 1 kHz ning 4. impulsi kestus on lühem kui 100 ns Märkused: 1. käesolev punkt ei hõlma ühemoodilisi ostsillaatoreid; 2. käesolev punkt ei hõlma punktides 6A205.c, 0B001.g.5 ja 6A005 määratletud timmitavaid impulss-värvilaser-võimendid ja -ostsillaatoreid | 6A205.c |IA.A6.012 | Süsinikdioksiidimpulss-„laserid”, millel on kõik järgmised omadused: 1. töötavad lainepikkustel 9 000–11 000 nm; 2. kordumissagedus on suurem kui 250 Hz; 3. keskmine väljundvõimsus on üle 100 W, kuid mitte üle 500 W ning 4. impulsi kestus on lühem kui 200 ns Märkus: käesolev punkt ei hõlma punktides 6A205.d, 0B001.h.6 ja 6A005.d määratletud timmitavaid süsinikdioksiidimpulsslaser-võimendeid ja -ostsillaatoreid | 6A205.d |IA.B. TEHNOLOOGIANr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas |IA.B.001 | Eespool A osas (kaubad) loetletud kaupade väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks vajalik tehnoloogia | _ |II LISA„II LISAArtiklis 3 osutatud kaubad ja tehnoloogiaSISSEJUHATAVAD MÄRKUSED1. Kui eiole sätestatud teisiti, osutavad veerus nimetusega „Kirjeldus” kasutatud viitenumbrid kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia kirjeldustele, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2000 I lisas.2. Veerus „Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas” olev viitenumber tähendab, et veerus „Kirjeldus” kirjeldatud toote omadused ei vasta viidatud kahesuguse kasutusega toote parameetritele.3. Ülakomadega (’…’) märgitud terminite määratlused on antud vastava kauba tehnilises märkuses.4. Jutumärkides („…”) terminite määratlused on antud nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas.Üldmärkused1. Käesolevas lisas käsitletava kontrollimise eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrollimisele mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tootmisvahendite) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut kontrollitavat komponenti ning mille puhul kontrollitav komponent või komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.NB! Otsustades, kas kontrollitavat komponenti või komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid konkreetseid asjaolusid, mis võiksid tõendada, et kontrollitav komponent või komponendid on hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks.2. Käesolevas lisas määratletud kaubad hõlmavad nii uusi kui ka kasutatud kaupu.Üldmärkus tehnoloogia kohta (GTN)(Lugeda koos II jao B osaga)1. Sellise „tehnoloogia” müüki, tarnimist või eksporti, mis on „vajalik” selliste kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, mille müüki, tarnimist või eksporti kontrollitakse A osa alusel (kaubad), kontrollitakse II jao B osa alusel.2. „Tehnoloogia”, mis on „vajalik” kontrollitavate kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, jääb kontrollitavaks ka siis, kui seda kohaldatakse mittekontrollitavate kaupade suhtes.3. Kontrollimist ei kohaldata sellise „tehnoloogia” suhtes, mis on minimaalselt vajalik selliste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) ja remondiks, mida ei kontrollita või mille eksport on vastavalt määrusele (EÜ) nr 423/2007 lubatud.4. Tehnosiirde reguleerimist ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „fundamentaalteaduslike uuringute” või patenditaotluste tegemiseks vajaliku miinimumteabe suhtes.II.A. KaubadA0 Tuumamaterjalid, rajatised ja seadmedNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas |II.A0.002 | Faraday isolaatorid lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm | – |II.A0.003 | Difraktsioonivõred lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm | – |II.A0.004 | Optilised kiud lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm, mis on kaetud peegeldumisvastase kihiga lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm ja mille südamiku läbimõõt on üle 0,4 mm, kuid mitte üle 2 mm | – |II.A0.008 | Siledad, kumerad ja nõgusad peeglid, mis on kaetud kõrgpeegeldavate või juhitavate kihtidega lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm | 0B001.g.5 |II.A0.009 | Läätsed, polarisaatorid, poollaine aeglustiplaadid (λ/2 plaadid), neljandiklaine aeglustiplaadid (λ/4 plaadid), ja ränist või kvartsist laseraknad ja rotaatorid, mis on kaetud peegeldumisvastase kihiga lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm | 0B001.g |II.A0.010 | Niklist, nikliga kaetud või niklisulamist valmistatud, torud, torustikud, äärikud ja tarvikud, milles on üle 40 massiprotsendi niklit, muud kui punktis 2B350.h.1 nimetatud | 2B350 |II.A0.011 | Vaakumpumbad, muud kui punktis 0B002.f.2. või 2B231 nimetatud: Turbomolekulaarpumbad, mille voolukiirus on 400 l/s või enam Roots tüüpi eelvaakumpumbad, mille mahuline jõudlus ületab 200 m3/h Lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga kompressor ja lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga vaakumpumbad | 0B002.f.2 2B231 |II.A0.012 | Varjestatud kambrid radioaktiivsete ainete töötlemiseks, ladustamiseks ja käitlemiseks (kuumad kambrid) | 0B006 |A1 Materjalid, kemikaalid, „mikroorganismid” ja „toksiinid”Nr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas |II.A1.003 | Tihendid ja mansetid, mis on valmistatud järgmistest materjalidest a. Vinülideenfluoriidi kopolümeerid, millel on ilma venituseta rohkem kui 75 % ulatuses beetakristalliline struktuur; b. Fluoritud polüimiidid, mis sisaldavad 10 massiprotsenti või rohkem seotud fluori; c. Fluoritud fosfatseenelastomeerid, mis sisaldavad 30 massiprotsenti või rohkem seotud fluori; d. Polüklorotrifluoroetüleen (PCTFE, nt Kel-F ®); e. Viton fluoroelastomeerid; f. Polütetrafluoroetüleen (PTFE). |II.A1.004 | Tuumamaterjalidega seotud kiirguse tuvastamiseks vajalik isiklik varustus, sealhulgas isiklikud dosimeetrid Märkus : Kõnealune punkt ei hõlma punktis 1A004.c määratletud tuumaohu tuvastamissüsteeme. | 1A004.c |II.A1.006 | Platineeritud katalüsaatorid, mis on spetsiaalselt kavandatud või valmistatud vesiniku isotoopidevahetusreaktsiooni aktiveerimiseks vesiniku ja vee vahel, triitiumi eraldamiseks raskest veest või raske vee ja selle asendajate tootmiseks, muud kui punktis 1A225 nimetatud. | 1B231, 1A225 |II.A1.007 | Alumiinium ja tema sulamid, töötlemata või pooltöödeldud kujul, millel on üks järgmistest omadustest, muud kui punktis 1C002b.4 või 1C202.a nimetatud: a. Tõmbetugevus 460 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C); või b. Tõmbetugevus 415 MPa või rohkem temperatuuril 298 K (+25 °C) | 1C002.b.4 1C202.a |A2 Materjalide töötlemineNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas |II.A2.002 | Lihvimispingid, mille positsioneerimistäpsus koos „kõigi olemasolevate kompensatsioonidega” on võrdne või väiksem (parem) kui 15 μm (mõõdetuna piki mis tahes lineaartelge) vastavalt ISO standardile 230/2 (1988) (1) või vastavatele siseriiklikule standarditele. Märkus : Kõnealune punkt ei hõlma punktides 2B201.b ja 2B001.c määratletud lihvimispinke. | 2B201.b, 2B001.c |II.A2.002a | Spetsiaalselt kavandatud komponendid ja arvjuhtimismoodulid selliste tööpinkide jaoks, mis on nimetatud punktides 2B001, 2B201, või eespool punktis II.A2.002. |II.A2.003 | Järgmised balansseerpingid ja nendega seotud seadmed: a. Balansseerpingid, mis on kavandatud või kohandatud hambaravi- või muudeks meditsiiniseadmeteks, millel on kõik järgmised omadused: 1. Ei suuda tasakaalustada rootoreid/sõlmi, mille mass on suurem kui 3 kg; 2. On võimelised tasakaalustama rootoreid/sõlmi suurematel kiirustel kui 12 500 p/min; 3. On võimelised korrigeerima tasakaalustamatust kahel või rohkemal tasandil ning 4. On võimelised tasakaalustama spetsiifilise jääktasakaalustamatuseni 0,2 g mm kilogrammi rootori massi kohta; b. Indikaatorite pead, mis on kavandatud või kohandatud kasutamiseks eespool punktis a. nimetatud masinatel. Tehniline märkus: Indikaatorite pead on mõnel juhul tuntud tasakaalustusseadmestikuna. | 2B119 |II.A2.004 | Kaugjuhtimisega manipulaatorid, mis on kasutatavad kaugjuhitavaks tegutsemiseks radiokeemilistes eraldusprotsessides või kuumades kambrites, muud kui punktis 2B225 nimetatud, ja millel on üks järgmistest omadustest: a. Võime läbida 0,3 m või paksemat kuuma kambri seina (läbi seina tegutsemine); või b. Võime ulatuda tegutsema üle kuuma kambri 0,3 m või paksema seina ülemise ääre (üle seina tegutsemine). Tehniline märkus: Kaugjuhitavad manipulaatorid võimaldavad üle kanda seda teenindava isiku liigutused kaugel asuvale tegutsevale käele ning lõppklambrile. Manipulaatorid võivad olla „ülem-alluv” tüüpi või juhitavad juhtkangi või klaviatuuri abil. | 2B225 |II.A2.005 | Järgmised kontrollitava keskkonnaga kuumtöötlusahjud: Temperatuuril üle 400 ºC töötavad ahjud. | 2B226, 2B227 |II.A2.006 | Temperatuuril üle 400 ºC töötavad oksüdatsiooniahjud. | 2B226, 2B227 |II.A2.007 | „Rõhuandurid”, punktis 2B230 määratlemata, mis võimaldavad mõõta absoluutrõhku vahemikus 0 kuni 200 kPa ja millel on mõlemad järgmised omadused: a. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud rõhutundlikud elemendid, ja b. Millel on üks järgmistest omadustest: 1. Täisskaala ulatus on väiksem kui 200 kPa ning täpsus on ± 1 % täisskaala ulatusest; või 2. Täisskaala ulatus on 200 kPa või rohkem ning ’täpsus’ on parem kui 2 kPa. Tehniline märkus Punkti 2B30 tähenduses hõlmab ’täpsus’ mittelineaarsust, hüstereesi ning ümbritseva keskkonna temperatuuril korratavust. | 2B230 |II.A2.008 | Vedelik-vedelik kontaktseadmed (segamis-sadestusseadmed, impulsskolonnid ja tsentrifugaalsed kontaktorid); ja selliste seadmete jaoks ettenähtud vedelikujagajad, aurujagajad või vedelikukogujad, mille töödeldava(te) kemikaali(de)ga otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest: 1. Sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; 2. Fluoropolümeerid; 3. Klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); 4. Grafiit või ’süsinikgrafiit’; 5. Nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; 6. Tantaal või tantaalisulamid; 7. Titaan või titaanisulamid; 8. Tsirkoonium või tsirkooniumisulamid; või 9. Roostevaba teras. Tehniline märkus: ’Süsinikgrafiit’ on amorfse süsiniku ja grafiidi segu, milles kaaluline grafiidisisaldus on 8 % või rohkem. | 2B350.e |II.A2.009 | Tööstusseadmed ja komponendid, muud kui punktis 2B350.d nimetatud: Soojusvahetid või kondensaatorid, mille soojust ülekandev pind on suurem kui 0,05 m2 ja väiksem kui 30 m2; ja selliste soojusvahetite või kondensaatorite jaoks ettenähtud torud, plaadid, spiraaltorud või plokid (südamikud), mille vedelikuga(vedelikega) otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest: 1. Sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; 2. Fluoropolümeerid; 3. Klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); 4. Grafiit või ’süsinikgrafiit’; 5. Nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; 6. Tantaal või tantaalisulamid; 7. Titaan või titaanisulamid; | 2B350.d |8. Tsirkoonium või tsirkooniumisulamid; 9. Ränikarbiid; 10. Titaankarbiid; või 11. Roostevaba teras. Märkus : Käesolev punkt ei hõlma sõidukite radiaatoreid. |II.A2.010 | Korrosiivsete vedelike jaoks sobilikud mitmetihendilised ja tihendita pumbad, muud kui punktis 2B350.i nimetatud, tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 0,6 m3/h või vaakumpumbad tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 5 m3/h (standardtingimustel: temperatuuril 273 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa); ja selliste pumpade korpused (pumbakered), eelvormitud kerevooderdused, tiivikud, rootorid või jugapumbapihustid, mille otseselt töödeldava(te) kemikaali(de)ga kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest: 1 Roostevaba teras, 2. Alumiiniumisulamid. |A.6 Andurid ja laseridNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas |II.A6.002 | Infrapuna optika lainepikkuse vahemikus 9 μm – 17 μm, ja selle komponendid, sealhulgas kaadmiumtelluur (CdTe) komponendid. Märkus : Käesolev punkt ei hõlma punktis 6A003 määratletud kaameraid ja komponente. | 6A003 |II.A6.005 | Järgmised pooljuht-„laserid” ja nende komponendid: a. Üksikud pooljuht-„laserid” väljundvõimsusega üle 200 mW, ning mille kogus ületab sadat ühikut; b. Pooljuht-„laserid” ühiku väljundvõimsusega üle 20 W. Märkused: 1. Pooljuht-„lasereid” nimetatakse sageli „laser”-dioodideks. 2. Käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 0B001.h.6 and 6A005.b määratletud „lasereid”. 3. Käesolev punkt ei hõlma „laser”-dioode lainepikkuse vahemikus 1 200 nm – 2 000 nm. | 6A005.b |II.A6.007 | Järgmised „timmitavad” „tahkislaserid”, nendele spetsiaalselt kavandatud komponendid: a. Titaan-safiirlaserid; b. Aleksandriitlaserid. Märkus : Käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 0B001.h.6 ja 6A005.c.1 määratletud titaan-safiir- ja aleksandriitlasereid. | 6A005.c.1 |II.A6.009 | Järgmised akustooptika komponendid: a. Kaaderpildistuslambid ja tahkis-pildistusseadmed kordumissagedusega 1 kHz või rohkem; b. Kordumissagedusseadmed; c. Pockelsi rakud. | 6A203.b.4.c |A.7 Navigatsioon ja lennunduselektroonikaNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas |II.A7.001 | Inertsiaalsed süsteemid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid: I. Järgmised inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid, mis on Wassenaari kokkuleppe osalisriikide tsiviilvõimude poolt sertifitseeritud kasutamiseks „tsiviilõhusõidukitel” ja ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid: a. inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid (INS) (kardaanriputiga või tervikkinnitusega) ja inertsiaalseadmed, mis on kavandatud „õhusõidukite”, maismaasõidukite, veesõidukite (veepealsete või veealuste) või „kosmosesõidukite” asendi reguleerimiseks, juhtimiseks ja kontrolliks ning millel on järgmised omadused, ning nende jaoks spetsiaalselt ettenähtud komponendid: 1. Navigatsiooniviga (inertsiaalselt vaba), mis allub normaali orientatsioonile 0,8 meremiili tunnis „tõenäolise vea ring” (CEP) või vähem (parem); või 2. Ette nähtud kasutamiseks üle 10 g lineaarkiirenduse korral; | 7A003, 7A103 |b. Hübriidsed inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid, mis on integreeritud globaalsete satelliitnavigatsioonisüsteemi(de)ga (GNSS) või „andmebaasidega toetatava(te) navigatsioonisüsteemi(de)ga” („DBRN”) ruumasendi, suunamise või juhtimise jaoks, vastavalt normaali suunale, millel on INS navigatsiooni positsioonitäpsus pärast GNSS või „DBRN” kaotamist kuni neljaminutilise perioodi jooksul väiksem (parem) kui 10 meetrit „tõenäolise vea ringis” (CEP); c. Inertsiaalsed seadmed asimuudi, suuna või põhjasuuna määramiseks, millel on mis tahes järgmine omadus, ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid: 1. Ette nähtud asimuudi, suuna või põhjasuuna määramise ruutkeskmine (rms) täpsus 6 kaareminutit või vähem (parem) 45 laiuskraadi juures; või 2. Mittetöötavana ette nähtud taluma 900 g või rohkem löögikoormust 1 msec või rohkem jooksul. |Märkus : Punktides I.a ja I.b esitatud parameetrid on rakendatavad koos mõnega järgmiselt esitatud keskkonnatingimustest: 1. Sisendi juhuslik vibratsioon, mille ruutkeskmine üldamplituud on 7,7 g testi esimese poole tunni vältel ning testi kogukestus on poolteist tundi telje kohta igal kolmest ristiasetsevast teljest, kui juhuslik vibratsioon vastab järgmistele tingimustele: a. Konstantse võimsuse spektraaltiheduse väärtus (PSD) on 0,04 g2/Hz sagedusvahemikus 15–1000 Hz; ja b. Konstantse võimsuse spektraaltiheduse väärtus (PSD) langeb sagedusega 0,04 g2/Hz kuni 0,01 g2/Hz sagedusvahemikus 1 000–2000 Hz; 2. Keerlemis- ja lengerduskiirus on +2,62 rad/s (150°/s) või rohkem; või 3. vastavalt siseriiklikele standarditele, mis on samaväärsed ülalolevate punktidega 1 või 2. Tehnilised märkused: 1. Punkt I.b viitab süsteemidele, milles INS ja teised sõltumatud navigatsiooni abiseadmed on koondatud üheks ühikuks (ühendatud), et saavutada parimat tulemust. |2. „Tõenäolise vea ring” (CEP) - ringikujulise normaaljaotuse korral sellise ringi raadius, mille sisse jääb 50 % üksikult tehtud mõõtmiste tulemustest, või ringi raadius, mille sees asetseb midagi 50 % tõenäosusega. II. Spetsiaalselt tsiviilseireotstarbeliseks kasutamiseks kavandatud inertsiaalseadmeid sisaldavad teodoliitsüsteemid, mis on konstrueeritud nii, et nende asimuudi, suuna või põhjasuuna määramise ruutkeskmine (rms) täpsus oleks 6 kaareminutit või vähem (parem) 45 laiuskraadi juures, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid. III. Inertsiaalsed või muud seadmed, mis kasutavad punktis 7A001 või 7A101 nimetatud kiirendusmõõtureid, kui sellised kiirendusmõõturid on spetsiaalselt projekteeritud ja kavandatud kui MWD-andurid, mida kasutatakse puuraukude teenindamisel. |II.B. TehnoloogiaNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 1183/2007 I lisas |II.B.001 | Eespool A osas (kaubad) loetletud kaupade väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks vajalik tehnoloogia. |III LISA„III LISAVeebilehed, mis annavad teavet artikli 3 lõigetes 4 ja 5, artiklis 4a, artikli 5 lõikes 3, artiklites 6, 8, 9, artikli 10 lõigetes 1 ja 2, artiklis 11a, artiklis 11b, artikli 13 lõikes 1 ning artiklis 17 viidatud pädevate asutuste kohta, ning aadress Euroopa Komisjonile teatiste saatmiseksBELGIAhttp://www.diplomatie.be/eusanctionsBULGAARIAhttp://www.mfa.government.bgTŠEHHI VABARIIKhttp://www.mfcr.cz/mezinarodnisankceTAANIhttp://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/SAKSAMAAhttp://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.htmlEESTIhttp://www.vm.ee/est/kat_622/KREEKAhttp://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/HISPAANIAhttp://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspxPRANTSUSMAAhttp://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/IIRIMAAwww.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authoritiesITAALIAhttp://www.esteri.it/UE/deroghe.htmlKÜPROShttp://www.mfa.gov.cy/sanctionsLÄTIhttp://www.mfa.gov.lv/en/security/4539LEEDUhttp://www.urm.ltLUKSEMBURGhttp://www.mae.lu/sanctionsUNGARIhttp://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/MALTAhttp://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.aspMADALMAADhttp://www.minbuza.nl/sanctiesAUSTRIAhttp://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=POOLAhttp://www.msz.gov.plPORTUGALhttp://www.min-nestrangeiros.ptRUMEENIAhttp://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3SLOVEENIAhttp://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/SLOVAKKIAhttp://www.foreign.gov.skSOOMEhttp://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteetROOTSIhttp://www.ud.se/sanktionerÜHENDKUNINGRIIKwww.fco.gov.uk/competentauthoritiesAadress Euroopa Komisjonile teatiste saatmiseks:European CommissionDG External RelationsDirectorate A Crisis Platform - Policy Coordination in Common Foreign and Security PolicyUnit A2 Crisis Response and Peace BuildingCHAR 12/106B-1049 Bruxelles/Brussels (Belgium)E-post: relex-sanctions@ec.europa.euTel. (32-2) 295 55 85Faks: (32-2) 299 08 73”IV LISA„VI LISAArtikli 11a lõikes 2 viidatud finantseerimisasutuste nimekiri[1] ELT L …, … 2008, lk …[2] ELT L 103, 20.4.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu otsusega 2008/475/EÜ (ELT L 163, 24.6.2008, lk 29).[3] ELT L 117, 4.5.2005, lk 13.[4] ELT L 360, 19.12.2006, lk 64.