				|

		52013PC0262

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse taimse paljundusmaterjali tootmist ja turul kättesaadavaks tegemist (taimset paljundusmaterjali käsitlev õigus) /* COM/2013/0262 final - 2013/0137 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Taimne paljundusmaterjal on oluline tegur
tootmise, mitmekesisuse ning terve ja kvaliteetse põllumajanduse, aianduse,
toidu ja sööda tootmise ning keskkonna seisukohast. Metsad katavad suure osa
liidu pindalast ja täidavad mitmeid sotsiaalseid, majanduslikke,
keskkonnaalaseid, ökoloogilisi ja kultuurilisi ülesandeid. Kehtivad ELi
õigusaktid, mis käsitlevad taimse paljundusmaterjali turul kättesaadavaks
tegemist, põhinevad kahel sambal: sortide/materjali registreerimine ning
direktiividega kindlaks määratud taimeliikidesse („ELi õigusaktides loetletud
liigid”) kuuluva paljundusmaterjali individuaalsete partiide sertifitseerimine.

Käesoleva ettepaneku eelnõuga konsolideeritakse ja
ajakohastatakse paljundusmaterjali turustamist käsitlevad õigusaktid, milleks
tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse järgmised 12 direktiivi: nõukogu
direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, nõukogu
direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, nõukogu direktiiv 2002/53/EÜ
ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, nõukogu direktiiv 2002/54/EÜ
peediseemne turustamise kohta, nõukogu direktiiv 2002/55/EÜ köögiviljaseemne
turustamise kohta, nõukogu direktiiv 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise
kohta, nõukogu direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise
kohta, nõukogu direktiiv 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse
paljundusmaterjali turustamise kohta, nõukogu direktiiv 1998/56/EÜ
dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta, nõukogu direktiiv
92/33/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne
turustamise kohta, nõukogu direktiiv 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks
ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta ning
nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali
turustamise kohta.
Enamik paljundusmaterjali turul kättesaadavaks
tegemist käsitlevad nõukogu direktiivid on vastu võetud aastatel 1966–1971 ning
mõned direktiivid on hiljem vastu võetud. Vanu direktiive on ajakohastatud
tihti ja oluliselt, mistõttu on vaja selgust ja läbipaistvust. Seetõttu on
direktiivid üsna erinevad nii oma tehnilise tausta poolest kui ka
lähenemisviisi poolest, ulatudes toodete ametlikest kontrollidest kuni
protseduuride järelevalveni. Eelkõige toodete kontrollimine on pädevate
asutuste jaoks paljunõudev ülesanne.
Peale selle võib kehtivate õigusaktide keerukus ja
killustatus muuta nende õigusaktide praeguse ebamäärasuse ja erineva
rakendamise liikmesriikides püsivaks. See tekitab ettevõtjate jaoks ühtsel
turul ebavõrdsed tingimused. On vaja ühtlustada õigusaktide rakendamist,
vähendada kulusid ja halduskoormust ning toetada innovatsiooni. Ka on oluline
kohanduda tehnika arenguga sordiaretuses ning Euroopa ja ülemaailmse
paljundusmaterjali turu kiire arenguga. Eespool nimetatud vajaduste tõttu on
õigusraamistiku ajakohastamine ja moderniseerimine vältimatu. Tuleks veelgi
tugevdada eesmärki säilitada bioloogilist mitmekesisust põllumajanduses in
situ. Lisaks takistab õigusaktide tõhusamat rakendamist vähene
horisontaalne koordineeritus ELi teiste õigusaktide, poliitikate ja
strateegiatega. Viimastel aastatel on ELi põllumajanduspoliitikat hakatud
nägema strateegiliselt olulisena toiduturvalisuse ja -ohutuse, toidu
toiteväärtuse, keskkonna, bioloogilise mitmekesisuse ja kliimamuutuse
seisukohast. Keskseks küsimuseks on muutunud toidukultuuride tootmise
jätkusuutlik intensiivistamine ja keskkonnasõbralikumaks muutmine, mille puhul
saagikust suurendatakse ilma negatiivse keskkonnamõjuta ja kultiveeritava maa
laiendamiseta. Paljundusmaterjali käsitlevad õigusaktid on selle eesmärgi
saavutamiseks väga olulised. ELi metsastrateegias rõhutatakse metsade
mitmeotstarbelist rolli ja säästva metsamajandamise olulisust.
Taimse paljundusmaterjali sertifitseerimisprotsessiga
hõlmatud taimetervise kontrollide puhul on vaja tagada sidusus ja sünergia
taimetervist käsitleva õigusega või määruses (EÜ) nr 882/2004 (ametlike
kontrollide kohta) sisalduvate ametlike kontrollide üldpõhimõtete
integreerimine.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED
Käesoleva ettepaneku mõjuhinnang põhineb
tulemustel, mis saadi seemnete ja taimse paljundusmaterjali turustamist
käsitlevate ELi õigusaktide hindamisel, mille viis läbi toiduahela hindamise
konsortsium (FCEC) aastal 2007/2008, ning sama konsortsiumi 2010. aasta
esimesel poolel läbi viidud sordiregistri uuringu tulemustel. Lisaks põhineb
see kõigi huvitatud isikute laialdasel küsitlusel, mis hõlmas eelkõige
liikmesriikide pädevaid asutusi, ELi ja riikliku tasandi erasektori esindajaid,
asjakohaseid rahvusvahelisi standardiorganisatsioone, valitsusväliseid
organisatsioone ning Ühenduse Sordiametit (CPVO). Aastatel 2009–2011 peeti mitu
komisjoni horisontaalse töörühma koosolekut, kus keskenduti kõigile
taimeliikidele. 2011. aasta mais töötasid Ungari eesistumise all loodud neli
töökonda konkreetsete teemadega. Lisaks konsulteeris komisjon 2009.–2011.
aastal mitmel korral toiduahela ning looma- ja taimetervise alase nõuanderühma
töörühmaga, mis keskendub seemnetele ja taimsele paljundusmaterjalile. 2009.
aasta 18. märtsil korraldati avalik konverents „Ensuring Seed Availability in
the 21st Century” (seemnete kättesaadavuse tagamine 21. sajandil), et arutada
arengut eri sidusrühmadega. Peale selle korraldati 19. aprillist kuni 30. maini
2011 veebipõhine sidusrühmade küsitlus, milleks kasutati interaktiivse
poliitikakujundamise küsimustikku, et koguda märkusi valikuvõimalusi ja
analüüsi käsitleva dokumendi jaoks. Väga mitmetelt sidusrühmadelt saadi kokku
257 vastust.
Konsultatsioonide peamine eesmärk oli saada
arvamusi sätete ja kehtivate õigusaktide kohaldamise ning nende muutmise
vajaduse kohta. Üldiselt olid sidusrühmad rahul kehtivate direktiivide
põhimõtetega, kuid nad toetasid komisjoni kavatsust õigusaktid läbi vaadata.
Arenguruumi nähti eelkõige seoses õigusliku lihtsustamise, kulude vähendamise
ja tõhususe suurendamisega, ettevõtjate suurema paindlikkusega, ühtlustamise
tasemega liikmesriikides , nišituru ja tärkavate turgude osaga ning bioloogilise
mitmekesisuse säilitamisega põllumajanduses ja taimsete geneetiliste
ressursside säilitamisega. Enamik sidusrühmi toetas praeguste õigusaktide
üldpõhimõtete säilitamist, eriti toetati sortide registreerimiskorda ja
seemnepartiide turustamiseelset sertifitseerimist. Kultiveerimismaterjali
käsitlevate ELi õigusaktidega seoses taotlesid sidusrühmad praeguse
lähenemisviisi säilitamist.
Mõjuhinnangus tehti kindlaks järgmised peamised
suunad, millest lähtuvalt süsteemi tuleks muuta, et see vastaks muutuvatele
majanduslikele, keskkonnaalastele, ühiskondlikele ja teaduslikele tingimustele:
i) põhiõigusaktide lihtsustamine (12 direktiivi asemel üks määrus), ii) kulude
katmine ning süsteemi tulemuslikkus ja tõhusus ning iii) horisontaalne
kooskõlastamine hiljuti vastu võetud ELi poliitikasuundadega. Süsteemi
tõhusamaks muutmiseks kaalutakse eri viise – paindlikkuse suurendamine,
reguleerimise vähendamine või tsentraliseerimine, tagades samal ajal
kvaliteetse paljundusmaterjali, konkurentsivõime säilimise ja uute küsimuste
lahendamine sellises valdkonnas nagu bioloogiline mitmekesisus . Nendest
kolmest suunast lähtuvalt määrati kindlaks viis poliitikavalikut, mis kõik
sisaldavad õigusaktide lihtsustamist ja kulude katmist. Eri valikuvõimaluste
puhul käsitleti põhjalikult selliseid küsimusi nagu VKEd ja mikroettevõtjad,
eriti selleks, et tagada kõnealuste ettevõtjate juurdepääs teatavate ülesannete
täitmiseks vajalikele avalikele teenustele, mida nad ei saa ise osutada, ning
anda neile suurem paindlikkus paljundusmaterjaliturule parema juurdepääsu
saamiseks. Eelkõige pööratakse tähelepanu ülesannete edasiandmise ja
paljundusmaterjali kvaliteedi säilitamise vahelistele kompromissidele.
Mõjuhinnangus järeldatakse, et ükski
valikuvõimalus üksinda ei võimalda saavutada läbivaatamise järel püstitatud
eesmärke tulemuslikult, tõhusalt ja järjepidevalt, ning soovitatakse kooskõlas
sidusrühmade arvamusega valikuvõimalust, mis hõlmab valikuvõimaluste 2, 4 ja 5
elemente. Käesoleva ettepanekuga luuakse seega keskkond, mis tagab ettevõtjate
ja tarbijate jaoks õiguskindluse, tagades paljundusmaterjali kõrge kvaliteedi
ja konkurentsieelised siseturul ning maailmaturgudel. Selle kombinatsiooni
eesmärk on luua tasakaal ettevõtjate paindlikkuse (valikuvõimalused 2 ja 4) ja
bioloogilise mitmekesisuse (valikuvõimalus 4) vahel ning tervise- ja
kvaliteedinõuete (valikuvõimaluse 2 ja 5 elemendid) vajaliku ranguse vahel, et
tagada turu õiglane toimimine ning paljundusmaterjali kvaliteedi ja tervise
säilitamine. Sellele lisatakse elemendid, mis võimaldavad vähem tähtsatele või
teatava kasutusviisiga kultuuridele halduslikult hõlpsamat juurdepääsu
konkreetsetele või väikestele turusegmentidele, kuid tagades koos
miinimumkohustustega jälgitavuse, tervise ja tarbijate teavitamise nii, et
kõigile ettevõtjatele luuakse võrdsed võimalused.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Ettepaneku eesmärk on asendada kehtivad 12
direktiivi üheainsa kavandatava määrusega.
3.1.        I osa. Üldsätted
Kavandatava määruse reguleerimisala hõlmab iga
liiki taimset paljundusmaterjali. Suurem osa sellest hõlmab aga praegu 12
direktiiviga reguleeritavaid liike (nn loetletud liike). Selleks et selgemaks
muuta ja ühtlustada liikmesriikides praegu järgitavaid lähenemisviise, mis
hõlmavad teisi liike, st loetlemata liike, mis ei ole praeguste direktiividega
hõlmatud, kohaldatakse ka kõnealuste liikide suhtes mõningaid põhinõudeid (vt
III osa, III jaotis).
Selleks et võtta arvesse tootjate vajadusi ning
paindlikkuse ja proportsionaalsuse nõudeid, ei kohaldata käesolevat määrust
katsetamise ja teaduse jaoks ette nähtud ning sordiaretuse (selektsiooni)
eesmärgil kasutatava paljundusmaterjali suhtes. Lisaks ei tuleks seda kohaldada
geenipankade jaoks ette nähtud või seal säilitatava materjali suhtes ega
geneetiliste ressursside ex situ või in situ
põllumajandusettevõttes säilitamisega tegelevate selliste organisatsioonide ja
võrgustike suhtes, kes järgivad geneetiliste ressursside säilitamise riiklikke
strateegiaid. Lisaks on käesoleva määruse reguleerimisalast välja jäetud
paljundusmaterjal, mida vahetavad loonusena kaks isikut, kes ei ole ettevõtjad.
Seoses määratlustega on peamine muudatus see, et
võetakse kasutusele ühine termin, mis hõlmab iga liiki paljundusmaterjali,
olenemata sellest, kas tegemist on seemnete või muud liiki taimse paljundusmaterjaliga.
Paljundusmaterjali määratletakse kui taimed või taimeosad, mis suudavad toota
või taastoota terveid taimi ja on selleks ette nähtud. See hõlmab ka noortaimi.
Kõigi kõnealuste paljundusmaterjali tüüpide suhtes kohaldatakse ühiseid
põhimõtteid seoses nende tootmisega turul kättesaadavaks tegemise eesmärgil ja
nende turul kättesaadavaks tegemisega.
3.2.        II
osa. Ettevõtjad
Kuna käesoleva määruse kohaselt ei hõlma ettevõtja
määratlus eraisikuid, kasutatakse terminit „ettevõtja”. Ettevõtjad on määratletud
üheainsa määratlusega ja nad registreeritaks kontrollitoimingute
hõlbustamiseks. Kõnealune register kombineeritakse [uue taimetervise määruse
pealkiri] kohaselt loodud registriga. Ettevõtjate suhtes kehtestatakse
põhikohustused seoses nende toodetava või turul kättesaadavaks tehtava
paljundusmaterjali identifitseerimise, dokumentide säilitamise, kontrollide ja
materjali säilitamisega. Mis tahes taimse paljundusmaterjali jälgitavus
tagatakse sellega, et ettevõtjatel on kohustus omada teavet paljundusmaterjali
kohta üks etapp enne nende äritegevust ja üks etapp pärast seda.
3.3.        III osa. Muu paljundusmaterjal kui
kultiveerimismaterjal
I jaotis. Üldsätted
Sätestatakse sordi ja selle säilitamise, ametliku
kirjeldusega sordi või ametlikult tunnustatud kirjeldusega sordi, klooni ning
eri turustuskategooriate määratlused.
II jaotis. Loetletud liikide tootmine ja turul
kättesaadavaks tegemine
Üldiselt säilitatakse sortide/materjali
registreerimisel ja partiide turul kättesaadavaks tegemisele eelneval sertifitseerimisel/inspekteerimisel
kasutatud põhiline lähenemisviis. Siiski antakse ettevõtjatele rohkem
paindlikkust nii, et nad võivad otsustada viia läbi vajalikud sordi nõuetele
vastavuse hindamised või inspektsioonid, sertifitseerimiseks ette nähtud
paljundusmaterjalist proovide võtmise ja selle analüüsimise pädeva asutuse
ametliku järelevalve all. Lisaks võetakse vastu teisesed õigusaktid, milles
sätestatakse konkreetsed nõuded teatavate liikide ja nende kategooriate
(supereliit-, eliit-, sertifitseeritud ja standardmaterjal) tootmise ja turul
kättesaadavaks tegemise jaoks. See on oluline, et suurendada paindlikkust
tehnika ja teaduse arengust tulenevaid muudatuste suhtes ning pidada samal ajal
kinni proportsionaalsuse ja säästlikkuse põhimõtetest reguleeriva lähenemisviisi
puhul.
Paljundusmaterjali turul kättesaadavaks tegemise
nõuded võib kokku võtta järgmiselt:
–
see kuulub sorti või klooni, mis on registreeritud
käesoleva määruse sätete alusel;
–
see vastab konkreetsetele nõuetele, mis on vastu
võetud asjaomase turustamiskategooria jaoks perekondade ja liikide kaupa;
–
sellel on supereliit-, eliit-või sertifitseeritud
materjali puhul ametlik etikett ja standardmaterjali puhul ettevõtja etikett;
–
see vastab käitlemisnõuetele;
–
see vastab sertifitseerimis- ja identifitseerimisnõuetele;
Sordi registreerimise kohustus ei kehti sordi
tingimustele mittevastavate pookealuste puhul. Selleks et luua paindlikkust
tehnika ja teaduse tulevast arengut arvestades, võiks sordi tingimustele
mittevastava heterogeense materjali suhtes mitte kohaldada tingimust, et
materjal peab kuuluma registreeritud sorti. Lisaks sätestatakse konkreetne
erand nišituru paljundusmaterjali suhtes.
Kehtivates direktiivides loetletud teatavatesse
perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali suhtes tuleks kohaldada
tõhustatud nõudeid seoses nende tootmise ja turul kättesaadavaks tegemisega
(loetletud liigid). Siiski on vaja sätestada kriteeriumid kõnealuste
taimeliikide üle otsustamiseks. Loetellu tuleks lisada sellised perekonnad või
taimeliigid, mis esindavad olulist tootmisala või -väärtust, mida toodab ja
teeb turul kättesaadavaks oluline arv ettevõtjaid või mis sisaldavad aineid,
mis eeldavad konkreetseid eeskirju, et kaitsta inimeste ja loomade tervist ning
keskkonda.
Paljundusmaterjali tuleks turul kättesaadavaks
teha üksnes supereliit-, eliit-, sertifitseeritud või standardmaterjalina, et
tagada läbipaistvus ja kasutajate teadlik valik. Tuleb kehtestada
üksikasjalikud kriteeriumid, et teha kindlaks, milliseid perekondi ja
taimeliike ei tehta turul kättesaadavaks standardmaterjalina, et tagada
paljundusmaterjali parem kvaliteet, tervis, sordiehtsus ja jälgitavus ning
toidu ja söödaga kindlustatus. Iga kõnealuse kategooria jaoks tuleks vastu
võtta konkreetsed nõuded perekondade ja liikide kaupa. Jätkuvalt kohaldatakse
sordiehtsuse, -puhtuse, tervise nõudeid ja muid kvaliteedinõudeid,
märgistamise, partiide, pakendite ja sh väikepakendite,
sertifitseerimisjärgsete kontrollitestide, võrdlustestide, katsete ja segudega
seotud nõudeid.
Erandid
Tuleks säilitada kehtivad alalised erandid seoses
veel registreerimata sortidesse kuuluva ja lõplikult sertifitseerimata
paljundusmaterjali turul piiratud ulatuses kättesaadavaks tegemisega ning
rangemate riiklike nõuete lubamisega. See peaks hõlmama ka olulisi ajutisi
erandeid seoses erakorraliste meetmetega, ajutiste tarneraskustega ja ajutiste
katsetega.
Erand nišituru paljundusmaterjali kohta
Lisaks tuleks kehtestada proportsionaalsed ja
säästlikud eeskirjad väikese ulatusega tegevuse suhtes, mis vastab kohalikele
tingimustele ja hõlmab väikeses koguses turul kättesaadavaks tehtavat
paljundusmaterjali. Sellised sordid tuleks vabastada registreerimise ja turul
kättesaadavaks tegemise nõuetest. Sellist materjali määratletakse nišituru
paljundusmaterjalina. Erand peaks hõlmama näiteks põllumajandusettevõtjatest
aretajaid ja aednikest aretajaid, olenemata sellest kas nad on ettevõtjad või
mitte. Siiski tuleks kehtestada mõned peamised eeskirjad materjali märgistamise
ja jälgitavuse kohta. Selleks et hoida ära erandi kuritarvitamine, tuleks
materjal turul kättesaadavaks teha üksnes kindlaksmääratud suurusega
pakendites.
Import ja eksport
ELi samaväärsussüsteem jääb endiselt peamiseks
tingimuseks kolmandatest riikidest tuleva impordi puhul. Eksport on käesoleva
määruse reguleerimisalaga siiski hõlmatud. Eksport peaks toimuma kooskõlas
importiva kolmanda riigi õigusaktide, standardite, tegevusjuhiste või mis tahes
muu õigus- või haldusmeetmega. Kui liidu ja kolmanda riigi vahel on kahe- või
mitmepoolne kokkulepe, peab eksport liidust vastama kõnealusele kokkuleppele.
Viimase puudumisel kohaldatakse ettevõtjate vahel sõlmitud kokkulepet.
III jaotis. Loetlemata perekondadesse ja
liikidesse kuuluva paljundusmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine

Loetlemata perekondadesse ja liikidesse kuuluva
paljundusmaterjali suhtes kohaldatakse samuti mõningaid põhinõudeid seoses
selle tervisliku seisundi, otstarbele vastavuse, vajaduse korral nõuetekohaste
viidetega sortidele ning asjaomase materjali identifitseerimise ja impordiga.
IV jaotis. Sortide registreerimine riiklikes ja
liidu sordiregistrites
Sordiregistrid
Sordid lisatakse kogu liidu turul kättesaadavaks
tegemise eesmärgil riiklikesse või liidu sordiregistritesse, esitades taotluse
vahetult CVPO-le. Ühenduse Sordiamet säilitab ajakohastatud teavet liidu turul
kättesaadavaks tehtavate kõigi taimesortide kohta, sh nende sortide kohta, mis
on registreeritud riiklikes registrites (liidu taimesortide andmebaas).
Uute parandatud sortide puhul säilitatakse peamine
nõue, et need peavad olema eristatavad, ühtlikud ja püsivad. Ühtlikkuse katse
peaks arvesse võtma sordi tüüpi ja paljundamise tüüpi. Lisaks võidakse teisese
õigusaktiga otsustada, milliste taimeliikide puhul sätestatakse täiendavad
viljelus- ja kasutusväärtuse nõuded. Liikmesriigid võtavad kõnealuste
taimeliikide puhul vastu üksikasjalikumad kriteeriumid viljelus- ja
kasutusväärtuse katsetamiseks seoses saagikuse, kvaliteedinäitajate,
vastupidavuse ja sobivusega madala sisendiga tootmissüsteemides, sh mahetootmises
kasutamiseks. Seega arvestades mahepõllunduse eriomadusi, peaks
sordikatsetamise meetodid ja nõuded kõnealuseid erivajadusi arvesse võtma.
Sätestatakse jätkusuutliku viljelusväärtuse
eeskirjad ning need ühtlustatakse ELis, milleks võetakse vastu konkreetsed
nõuded seoses vastupidavusega konkreetsetele taimekahjustajatele, väiksemate
sisendressurssidega, soovimatute ainete väiksema sisaldusega või suurenenud
kohanemisvõimega eri agro-klimaatilistele keskkonnatingimustele. See on oluline
vahend, et aretamine muutuks jätkusuutlikumaks.
Kui sordile on antud liidu sordikaitse vastavalt
määrusele (EÜ) nr 2100/1994 või vastavalt siseriiklikele eeskirjadele, tuleks
see sort lugeda eristatavaks, ühtlikuks ja püsivaks ning käesoleva määruse
kohase sordiregistreerimise jaoks sobivat nime omavaks.
Säilitatakse aluspõhimõte, et kogu liidus
kasutatakse ühe sordi kohta ühte nime. Teatavatel erijuhtudel on sünonüümid
lubatud. Ühenduse Sordiametil on tema ülesannete tõttu parim ülevaade kogu
liidus kehtivatest sordinimedest. Seetõttu ning selleks et tagada kogu liidus
nimede määramisel ühtlus, peaksid pädevad asutused konsulteerima Ühenduse
Sordiametiga, et kontrollida nime enne vastava sordi registreerimist riiklikus
sordiregistris.
Määrusega kehtestatakse üksikasjalikud nõuded
sordi registreerimiskorra kohta seoses registreerimistingimuste, taotluste
esitamise ja nende sisu, taotluste hindamise ja sordi nõuetele vastavuse
hindamisega, hindamisaruannetega, registreerimisotsuste, kehtivusaja ja selle
pikendamisega, registreerimise tagasivõtmise / registrist kustutamise ja
sortide säilitamisega. Ühtluse eesmärgil kohaldatakse samu eeskirju Ühenduse
Sordiametile liidu sordiregistris registreerimiseks tehtavate vahetute
sorditaotluste suhtes.
Nähakse ette konkreetsed sätted, milles
käsitletakse liidu sordiregistris registreerimist ja taotleja võimalust kaevata
Ühenduse Sordiameti otsus edasi. Selliseid sätteid ei nähta ette riiklikes
sordiregistrites registreerimise suhtes, sest selle suhtes kohaldatakse
siseriiklikke haldusmeetmeid.
Iga riikliku sordihindamiskeskuse suhtes
kehtestatakse uus kohustus, mille kohaselt Ühenduse Sordiamet peab seda
auditeerima, et tagada sordi registreerimiskorra kvaliteet ja ühtlus kogu
liidus. Ettevõtjate sordihindamiskeskust auditeerivad ja selle kiidavad heaks
riikide pädevad asutused. Vahetult Ühenduse Sordiametile esitatavate taotluste
puhul auditeerib registreerimiskatete tegemiseks kasutatavaid
sordihindamiskeskusi Ühenduse Sordiamet ja kiidab need heaks.
Pädevad asutused ja Ühenduse Sordiamet peaksid
taotluste läbivaatamise, taotluste ja sordi nõuetele vastavuse hindamise, sh
auditite, sordinime kontrolli ja sortide säilitamise eest tasu võtma iga
registreerimisaasta eest. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada
kõnealuste tasude kindlaksmääramise ühtlustatud eeskirjad. Üldpõhimõte on
kulude katmine. Mikroettevõtjad siiski vabastatakse tasude maksmisest, et täita
komisjoni võetud kohustust vähendada väga väikeste ettevõtjate koormust
kooskõlas VKEde halduskoormuse minimeerimise uue poliitikaga ja ELi õigusaktide
kohandamisega mikroettevõtjate vajadustega. Lisaks vähendatakse ametlikult
tunnustatud kirjeldusega sortide ja heterogeense materjali registreerimise
puhul tasu viisil, mis tagab, et tasu ei ole asjaomase sordi või materjali
registreerimisel takistuseks.
Vanad traditsioonilised sordid
Selliste vanade sortide nagu säilitussortide (sh
rahvaselektsioonsordid) või nn hobisortide jaoks tuleks jätkuvalt sätestada
vähem ranged nõuded, eesmärgiga edendada nende põllumajandusettevõttes
säilitamist ja kasutamist, mida praegu reguleeritakse direktiividega 2008/62/EÜ
ja 2009/145/EÜ. Sortide registreerimise aluseks on jätkuvalt ametlikult
tunnustatud kirjeldus, mida pädevad asutused tunnustavad, kuid ei koosta.
Kõnealuse kirjelduse puhul ei ole eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse
katsetamine enam kohustuslik. Ametlikult tunnustatud kirjelduses üksnes
kirjeldatakse asjaomaste taimede ja taimeosade eriomadusi, mis on asjaomasele
sordile iseloomulikud ja mis võimaldavad sorti, sh päritolupiirkonda
identifitseerida. See kirjeldus võib põhineda sordi vanal ametlikul
kirjeldusel, kirjeldusel, mille koostas näiteks teaduslik või akadeemiline
asutus või organisatsioon. Selle sisu õigsust võiks toetada eelnevate ametlike
inspekteerimiste tulemustega, mitteametlike hindamiste tulemustega või
viljelusel, paljundamisel ja kasutamisel saadud kogemustega. Kaotatakse
praegused koguselised piirangud. Kasutajad saavad materjali kohta teavet
etiketilt, millel on märgitud, et kõnealune sort on identifitseeritud
ametlikult tunnustatud kirjelduse ja päritolupiirkonna abil. Kõnealustesse
sortidesse kuuluvat paljundusmaterjali tuleks turul kättesaadavaks teha üksnes
standardmaterjalina.
3.4.        IV osa. Kultiveerimismaterjali
tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine
ELi õigusaktides on kultiveerimismaterjali jaoks
ette nähtud konkreetne lähenemisviis, sh eriterminoloogia. Seepärast on selle
osa jaoks ette nähtud eraldi osa, mille puhul on säilitatud praegune põhiline
lähenemisviis. Kultiveerimismaterjali käsitlevad nõuded hõlmavad algmaterjali
heakskiitmist, kultiveerimismaterjali lisamist riiklikku registrisse ja liidu
loetellu, põhitunnistust, turustamiskategooriaid, partiisid, segusid,
märgistamist, pakendamist ja ELi samaväärsuse tingimuse kehtestamist impordi
jaoks. Lisaks tuleks sätestada järgmised erandi tegemise eeskirjad: rangemate
riiklike nõuete lubamine, keeld teha lõppkasutajatele kättesaadavaks teatavat
kultiveerimismaterjali, ajutisi tarneraskusi ja ajutisi katseid käsitlevad
eeskirjad.
3.5.        V osa. Menetlussätted
Sätestatakse delegeeritud õigusakte ja
komiteemenetlust käsitlevad eeskirjad.
3.6.        VI osa. Lõppsätted
Määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta
muudetakse Ühenduse Sordiameti nime ja rolli osas. Ameti nime muutmisel Euroopa
Sordiametiks (EAPV) järgitakse ELi institutsioonidevahelise töörühma soovitusi.
Ühenduse Sordiameti ülesandeid laiendatakse nii, et need hõlmavad sordi
registreerimist, eriti liidu sordiregistri haldamist ja taimesortide
registreerimist Ühenduse Sordiametile vahetult esitatava taotluse alusel.
Lisaks antakse Ühenduse Sordiametile tema uue rolli raames mitmeid ülesandeid:
sordinimede kohta soovituste tegemine, võrdlussortide andmebaasi haldamine,
sortide nõuetele vastavuse hindamise ühtlustamine, sordihindamiskeskuste
auditeerimine, nõuandeülesanded, koolitused ja tehniline abi.
Sätestatakse karistusi käsitlevad vajalikud
eeskirjad.
3.7.        VII osa. Liidu pädevus,
subsidiaarsus ja õiguslik vorm
Paljundusmaterjali õiguslik raamistik põhineb
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 43, millega rakendatakse ühine
põllumajanduspoliitika (ÜPP). Kõnealuse poliitika eesmärk on
põllumajandustoodangu suurendamine, et tagada põllumajandussektoris õiglane
elatustase, stabiliseerida turge, tagada tarnete olemasolu ja tarnete jõudmine
tarbijateni mõistlike hindadega. Põllumajanduse jätkusuutlikkusega seotud
nõuded on integreeritud ühise põllumajanduspoliitika korduva läbivaatamise
käigus . Lissaboni lepingu kohaselt on põllumajandus ELi ja selle
liikmesriikide ühispädevuses. Siiski on ilmne, et väga suures ulatuses on kõik
põllumajandustegevused ja ka neile eelnevad ja järgnevad abitegevused ELi
tasandil reguleeritud. See tähendab, et kõnealused õigusaktid kuuluvad
peamiselt Euroopa Liidu institutsioonide ülesannete hulka.
Käesolev ettepanek esitatakse Euroopa Parlamendi
ja nõukogu määruse vormis. Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest meetmete
eesmärki saab kõige tõhusamalt saavutada kogu liidus täielikult ühtlustatud
nõuetega, mis tagavad paljundusmaterjali vaba liikumise.
4.           MÕJU EELARVELE
Rahalised assigneeringud käesoleva määruse
rakendamiseks kuni 31. detsembrini 2020 on esitatud määruses, millega nähakse
ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse
paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta.
5.           TÄIENDAV TEAVE
2013/0137 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
milles käsitletakse taimse paljundusmaterjali
tootmist ja turul kättesaadavaks tegemist (taimset paljundusmaterjali käsitlev
õigus)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust,
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[1]
ning arvestades järgmist:
(1)       Eeskirjad seemnete
turustamise ning põllukultuuride, köögiviljade, viinapuude, viljapuude paljundusmaterjali,
kultiveerimismaterjali ning dekoratiivtaimede paljundusmaterjali kohta on
sätestatud järgmistes direktiivides:
a)      nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv
66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta[2];
b)      nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv
66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta[3];
c)      nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiiv 68/193/EMÜ
viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta[4];
d)      nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv
98/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta[5];
e)      nõukogu 22. detsembri 1999. aasta
direktiiv 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta[6];
f)       nõukogu
13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide
kataloogi kohta[7];
g)       nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/54/EÜ peediseemne
turustamise kohta[8];
h)       nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/55/EÜ
köögiviljaseemne turustamise kohta[9];
i)       nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv
2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta[10];
j)       nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv
2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta[11];
k)      nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiv
2008/72/EÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne
turustamise kohta[12];
l)       nõukogu 29. septembri 2008. aasta
direktiiv 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude
paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta[13].
(2)       Eespool nimetatud
direktiivide peamine eesmärk on jätkusuutlik põllu- ja aiakultuuride ning
metsamaterjali tootmine. Paljundusmaterjali tervis, kvaliteet ja mitmekesisus
on paljundusmaterjali saagikuse tagamiseks väga oluline põllumajanduse,
aianduse, toidu ja söödaga kindlustatuse ning majanduse seisukohast üldiselt.
Peale selle tuleks jätkusuutlikkuse tagamiseks õigusaktides arvesse võtta
vajadust täita tarbijate ootused, tagada tootmise vastavus mitmesugustele
põllumajandus-, aiandus- ja keskkonnatingimustele, tegeleda kliimamuutuse
probleemiga ning soodustada bioloogilise mitmekesisuse kaitset põllumajanduses.
(3)       Arengud põllumajanduse,
aianduse, metsanduse, sordiaretuse ja taimse paljundusmaterjali turul
kättesaadavaks tegemise valdkonnas on näidanud, et õigusakte on vaja
lihtsustada ja viia rohkem kooskõlla kõnealuse sektori arenguga. Seepärast
tuleks eespool mainitud direktiivid asendada üheainsa määrusega, milles
käsitletakse paljundusmaterjali tootmist turul kättesaadavaks tegemise
eesmärgil ning paljundusmaterjal turul kättesaadavaks tegemist liidus.
(4)       Paljundusmaterjali määratlus
peaks olema terviklik ja hõlmama kõiki taimi, mis suudavad toota (sh taastoota
mis tahes hilisemas tootmisetapis) terviklikke taimi ja on selleks ette nähtud.
Seepärast peaks käesolev määrus hõlmama seemneid ning ka mis tahes
kasvustaadiumis olevaid muid taimevorme, mis suudavad toota terviklikke taimi
ja on selleks ette nähtud.
(5)       Käesolev määrus peaks ka
hõlmama paljundusmaterjali, mida kasutatakse tööstuses kasutatavate
põllumajanduslike toorainete tootmiseks, kuna kõnealusel materjalil on oluline
osa mitmes sektoris ning see peaks seega vastama teatavatele
kvaliteedistandarditele.
(6)       Selleks et määrata kindlaks
käesoleva määruse mitmete sätete reguleerimisala, on vaja määratleda mõisted
„ettevõtja” ja „turul kättesaadavaks tegemine”. Arvestades sektoris toimunud
turustusalaseid arenguid, peaks eelkõige mõiste „turul kättesaadavaks tegemine”
määratlus olema võimalikult lai, et see hõlmaks kõiki taimse
paljundusmaterjaliga tehtavaid tehinguid. Kõnealune määratlus peaks muu hulgas
hõlmama kaugmüügiga (nt elektrooniliselt) tegelevaid isikuid ja
kultiveerimismaterjali algmaterjali koguvaid isikuid.
(7)       Võttes arvesse tootjate
vajadusi ning paindlikkuse ja proportsionaalsuse nõudeid, ei tuleks käesolevat
määrust kohaldada sellise paljundusmaterjali suhtes, mis on ette nähtud üksnes
katsetamiseks, teaduse tegemiseks ja sordiaretuseks, seda ei tuleks kohaldada
geenipankade suhtes ning geneetiliste ressursside vahetamise ja säilitamisega
(sh põllumajandusettevõttes säilitamisega) tegelevate organisatsioonide ja
võrgustike suhtes ega muude isikute kui ettevõtjate vahel loonusena vahetatava
paljundusmaterjali suhtes.
(8)       Paljundusmaterjali tootmise
ja turul kättesaadavaks tegemise suhtes tuleks kohaldada ka Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete
kohta,[14]
9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja
taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel,[15] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud
organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ
kehtetuks tunnistamise kohta,[16]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr
1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[17] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1830/2003, mis käsitleb geneetiliselt
muundatud organismide jälgitavust ja märgistust, geneetiliselt muundatud
organismidest saadud toidu ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse
direktiivi 2001/18/EÜ,[18]
ja määrust (EL) nr …/… [Office of publications, please add number of
Regulation on protective measures against pests of plants].
(9)       Selleks et tagada
läbipaistvus ning paljundusmaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise
tõhusam kontrollimine, tuleks ettevõtjad registreerida. Selleks et võimaldada
ettevõtjate halduskoormuse vähendamist, võimaldades neil registreerida end
ühtses registris vaid üks kord, on asjakohane et nad registreerivad end
riiklikes registrites, mis liikmesriigid on kehtestanud kooskõlas määrusega
(EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on
protective measures against pests of plants).
(10)     Käesoleva määruse
nõuetekohaseks kohaldamiseks tuleks paljundusmaterjali tootmise ja turul
kättesaadavaks tegemisega tegelevate ettevõtjate jaoks kehtestada põhilised
kohustused.
(11)     Kogemused on näidanud, et
turul kättesaadavaks tehtud paljundusmaterjali usaldusväärus ja kvaliteet võib
kannatada, kui kohaldatavatele standarditele mittevastavat paljundusmaterjali
ei ole võimalik jälgida. Seepärast on vaja kehtestada terviklik
jälgitavussüsteem, mis võimaldab materjali kõrvaldamist või teabe esitamist
tarbijatele või pädevatele asutustele. Sel põhjusel peaks olema kohustuslik
säilitada teavet ja dokumente, mis hõlmavad ettevõtjate tehtud ja neile tehtud
tarneid. Proportsionaalsuse põhimõtet järgides ei tuleks seda reeglit kohaldada
juhul, kui kõnealune tarne on osa jaeturul kättesaadavaks tegemisest.
(12)     Teatavatesse perekondadesse ja
liikidesse kuuluva paljundusmaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise
suhtes tuleks kehtestada täiendavad nõuded tulenevalt nende järjest olulisemast
tähtsusest majanduse, tervise ja keskkonna seisukohast. Selline oluline tähtsus
tuleks kindlaks teha kõnealuste perekondade või liikide tootmisala või
-väärtuse, ettevõtjate arvu või tervisele või keskkonnale riski kujutavate
ainete sisalduse alusel. Enamikku kõnealustest perekondadest ja liikidest
reguleeritakse praegu eespool nimetatud direktiividega. Kõnealused perekonnad
ja liigid tuleks lisada konkreetsesse loetellu (edaspidi „loetletud perekonnad
ja liigid”).
(13)     Selleks, et tagada
läbipaistvus ja võimaldada tarbijatel teha teadlikke valikuid, tuleks loetletud
perekondadesse ja liikidesse kuuluvat taimset paljundusmaterjali toota või
turul kättesaadavaks teha üksnes eelnevalt kindlaks määratud kategooriatena.
Kõnealused kategooriad peaksid kajastama eri kvaliteeditasemeid ja
tootmisetappe ning neid tuleks nimetada „supereliitmaterjal”, „eliitmaterjal”,
„sertifitseeritud materjal” ning „standardmaterjal”.
(14)     Selleks et tagada
paljundusmaterjali võimalikult laialdane kättesaadavus ja tarbijate
valikuvõimalused, peaks ettevõtjatel põhimõtteliselt olema võimalik teha
loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluv taimne paljundusmaterjal turul
kättesaadavaks kõigis kategooriates. Selleks et tagada toidu ja söödaga
kindlustatus ning paljundusmaterjali sordiehtsuse, kvaliteedi ja tervise head
näitajad, ei tuleks paljundusmaterjali siiski turul kättesaadavaks teha
standardmaterjalina, kui sertifitseerimiskulud on kõnealuste eesmärkidega
proportsionaalsed.
(15)     Ametlikult tunnustatud
kirjeldustega sorti kuuluva paljundusmaterjali ja heterogeense materjali ning
nišiturumaterjali suhtes tuleks kehtestada miinimumnõuded. Seepärast tuleks
sellist materjali igal juhul toota ja turul kättesaadavaks teha üksnes
standardmaterjalina.
(16)     Selleks et kasutajad saaksid
teha teadliku valiku lähtuvalt sordiehtsusest ja omadustest, tuleks loetletud
perekondadesse ja liikidesse kuuluvat taimset paljundusmaterjali toota ja turul
kättesaadavaks teha üksnes siis, kui see kuulub riiklikus sordiregistris või
liidu sordiregistris registreeritud sortide hulka.
(17)     Selleks et hõlbustada
kohandumist sordiaretuse arengutega ja võimalike uute tehnikatega, tuleks
teatavatel tingimustel lubada toota või turul kättesaadavaks teha sordi
määratlusele mittevastavat heterogeenset taimset paljundusmaterjali, ilma et
see kuuluks registreeritud sordi hulka ja isegi siis, kui see ei vasta sortide
registreerimisnõuetele (eristatavus, ühtlikkus ja püsivus) ega rahuldavat
viljelusväärtust või jätkusuutlikku viljelusväärtust käsitlevatele nõuetele.
Sellise materjali registreerimisel tuleks arvestada materjali panust
põllukultuuride geneetilise varieeruvuse, geneetiliste ressursside baasi ja
bioloogilise mitmekesisuse suurendamisse liidus ning ka põllumajanduse
jätkusuutlikumaks muutmisse ning seega kliimamuutustega kohandumisse.
Registreerimismeetod peaks eelkõige arvesse võtma neid eriomadusi ja see peaks
põhinema sellist materjali registreerida soovivate ettevõtjate
miinimumkoormusel. Samuti oleks asjakohane ja proportsionaalne mitte kohaldada
sama nõuet pookealuste suhtes, kuna neil on oluline kaubanduslik ja praktiline
väärtus sektorites, kus neid kasutatakse, kuigi nad ei vasta tihti sordi
määratlusele.
(18)     Tuleks sätestada eeskirjad
paljundusmaterjali sertifitseerimiseks ja ka sertifitseerimise usaldusväärse
kinnitamise jaoks sertifitseerimisjärgses etapis, et tagada kohaldatavate
kvaliteedistandardite täitmine. Neid eeskirju tuleks kohandada tehnika ja
teaduse arenguga.
(19)     Kvaliteedinõuded ja
sertifitseerimissüsteemid peaksid arvesse võtma rahvusvahelisi soovitusi, mis
on esitatud näiteks Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD)
seemneprogrammi reglemendis, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa
Majanduskomisjoni (UNECE) seemnekartuli standardis ning Rahvusvahelise
Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) proovivõtmist ja katsetamist
käsitlevates eeskirjades.
(20)     Võttes arvesse kvaliteeti
vähendavate taimekahjustajate jaoks ette nähtud piirväärtusi, mis on
kehtestatud määrusega (EL) nr …/…(Office of Publication, please insert number
of Regulation on protective measures against pests of plants) taimekahjustajate
vastaste kaitsemeetmete kohta[19],
on asjakohane kehtestada üksikasjalik inspekteerimis- ja hindamiskord, mille
alusel toimub ühtne sertifitseerimine seoses käesoleva määruse ja määruse (EL)
nr . .../… (Office of Publication, please insert number of Regulation on
protective measures against pests of plants) kohaselt vastu võetud nõuete
täitmisega.
(21)     Selleks et tagada materjali
suurim võimalik puhtus ja tootmise homogeensus, tuleks loetletud perekondadesse
ja liikidesse kuuluvat taimset paljundusmaterjali hoida eri partiidena.
(22)     Võttes arvesse paljundusmaterjali
mitmekesisust, peaks ettevõtjatel olema võimalus toota ja turul kättesaadavaks
teha paljundusmaterjali üksiktaimedena, pakendites, konteinerites või
kimpudena.
(23)     Tuleks kehtestada eeskirjad
loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluva taimse paljundusmaterjali
märgistamiseks, et tagada kõnealuse materjali nõuetekohane identifitseerimine.
Sertifitseeritavatesse kategooriatesse kuuluva materjali puhul peaksid loa
saanud ettevõtjad tootma ja kinnitama pädeva asutuse järelevalve all etiketi
(edaspidi „ametlik etikett”). Kuna teatavatel ettevõtjatel ei pruugi olla
sertifitseerimiseks ja etikettide väljastamiseks vajalikke vahendeid, tuleks
ette näha, et ettevõtjate taotlusel võivad ametlikke etikette väljastada
pädevad asutused.
(24)     Looduskeskkonna säilitamiseks
geneetiliste ressursside säilitamise kontekstis on soovitav lubada loetletud ja
loetlemata perekondadesse ja liikidesse kuuluva taimse paljundusmaterjali segu.
Kõnealused segud peaksid olema lubatud üksnes siis, kui nende koostis on looduslikult
seotud teatava piirkonnaga. Selleks et tagada läbipaistvus ja kõnealuste segude
parem kontrollimine, peaks kõnealuste segude tootmine ja turul kättesaadavaks
tegemine sõltuma pädevate asutuste loast.
(25)     Tuleks vastu võtta eeskirjad
loetletud perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali liitu
importimise kohta, lubades importida üksnes paljundusmaterjali, mis vastab
samadele tootmis- ja turustamisnõuetele nagu liidus toodetud ja liidu turul
kättesaadavaks tehtud materjal.
(26)     Selleks et tagada paindlikkus
ja hõlbustada ettevõtjate ja turgude kohandumist erioludega või ajutiste
tarneprobleemidega, on asjakohane ette näha teatavad erandid käesoleva määruse
üldistest põhimõtetest. Kõnealuseid erandeid tuleks lubada konkreetsetel tingimustel,
et hoida ära kuritarvitused ja tagada käesoleva määruse üldeesmärkide
järgimine. Need peaksid hõlmama paljundusmaterjali, mis kuulub sortidesse,
mille registreerimistaotlus on läbivaatamisel ning paljundusmaterjali, mis ei
ole lõplikult sertifitseeritud või mis ei ole kohaldatavatele idanevusnõuetele
vastavana sertifitseeritud. Ka peaks olema võimalik vastu võtta erakorralisi
meetmeid seoses inimeste, loomade ja taimede tervisele ning keskkonnale
avalduvate riskidega.
(27)     Sellise taimse paljundusmaterjali
suhtes, mille väiketootjad on turul kättesaadavaks teinud üksnes piiratud
kogustes (nišituru taimne paljundusmaterjal), ei tuleks kohaldada
registreeritud sorti kuulumise nõuet. Kõnealune erand on vajalik, et hoida ära
põhjendamatute piirangute kehtestamist sellise paljundusmaterjali turul
kättesaadavaks tegemise suhtes, mis pakub väiksemat kaubanduslikku huvi, kuid
on oluline geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks. Siiski tuleks tagada, et
seda erandit ei kasutaks regulaarselt suur hulk ettevõtjaid ning et seda
kasutaksid üksnes ettevõtjad, kes ei saa endale lubada sordi registreerimisega
seotud kulusid ja halduskoormust. See on oluline, et hoida ära kõnealuse erandi
kuritarvitused ja tagada käesoleva määruse eeskirjade järgimine. Seepärast
peaksid nišituru paljundusmaterjali tegema turul kättesaadavaks üksnes
ettevõtjad, kes annavad tööd väikesele arvule töötajatele ja kelle aastakäive
on väike.
(28)     On soovitav korraldada ajutisi
katseid, et leida loetletud perekondade või liikide jaoks vastu võetud mis
tahes meetmetele paremaid alternatiive. Selliste katsete korraldamisel tuleks
arvesse võtta taimse paljundusmaterjali tootmise ja kontrollimise meetodite
arengut.
(29)     Loetletud perekondadesse või
liikidesse kuuluva taimse paljundusmaterjali eksport kolmandatesse riikidesse
peaks toimuma vastavalt eeskirjadele, mida kohaldatakse liidus toodetud ja
turul kättesaadavaks tehtava taimse paljundusmaterjali suhtes, v.a juhul, kui
asjaomase materjali suhtes kohaldatakse kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid
või kolmandate riikide eeskirju.
(30)     Loetletud perekondadesse või
liikidesse mittekuuluva taimse paljundusmaterjali suhtes tuleks kehtestada
põhinõuded, et tagada selle tootmisel ja turul kättesaadavaks tegemisel
miinimumkvaliteet ja identifitseerimisstandardite järgimine.
(31)     Selleks et tagada, et kõiki
sorte oleks võimalik registreerida ja et nende suhtes kohaldataks ühiseid
eeskirju ja tingimusi, tuleks kehtestada sortide registreerimise eeskirjad ning
neid tuleks kohaldada loetletud ja ka loetlemata perekondadesse või liikidesse
kuuluvate sortide suhtes.
(32)     Kogemused on näidanud, et
mõned aretajad soovivad teha oma sordid kogu liidu turul või suuremal osal
sellest kättesaadavaks. Seepärast on asjakohane pakkuda aretajatele võimalus
registreerida oma sordid kas riiklikus sordiregistris või liidu sordiregistris.
Liidu sordiregistri kehtestamine, avaldamine ja ajakohastamine tuleks teha
ülesandeks Euroopa Sordiametile (edaspidi „amet”; varasema nimega Ühenduse
Sordiamet, mis asutati nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/1994 artikli 4 kohaselt),
mis vastutab praegu sordiõiguste andmise eest. Seega peaks ameti tegevus
hõlmama kõiki sordiaretuse korraldamisega seotud aspekte.
(33)     Sorte tuleks põhimõtteliselt
registreerida pädeva asutuse või ameti koostatud ametliku kirjelduse alusel.
Selleks et vähendada pädevate asutuste ja ameti koormust ning tagada
paindlikkus, on siiski asjakohane ette näha võimalus, et ametliku kirjelduse
koostamiseks vajalikke katseid võivad teha ka taotlejad.
(34)     Lisaks põhilistele registreerimisnõuetele
tuleks selliste sortide suhtes, mis kuuluvad liikidesse, mis on eriti olulised
liidu põllumajanduse ja aianduse arendamisel, kehtestada lisanõuded, et tagada
rahuldav ja jätkusuutlik viljelus- või kasutusväärtus.
(35)     Jätkusuutlikku viljelusväärtust
tagavad nõuded tuleks kehtestada liidu tasandil, et toetada jätkusuutlikku
arengut, vahetut sordiaretust ning vastata aretajate, tootjate ja tarbijate
nõudlusele seoses sellist liiki arenguga. Rahuldavat viljelus- ja
kasutusväärtust tagavaid nõudeid võivad välja töötada üksnes liikmesriigid
kooskõlas nende agroklimaatiliste ja kultuuriliste tingimustega. Seepärast
tuleks vastavad sordid registreerida üksnes riiklikes sordiregistrites.
Rahuldavat viljelus- ja kasutusväärtust tagavad nõuded peaksid hõlmama
saagikust ja kvaliteedinäitajaid. Kui liikmesriigid töötavad välja ja
kohaldavad selliseid nõudeid, peaksid nad kaaluma piiranguid, mis on omased
konkreetsetele põllumajandusmeetoditele. Eelkõige peaksid nad nõuetekohaselt
arvesse võtma mahepõllunduse erivajadusi seoses vastupanuvõimelise viljeluse ja
madala sisendiga tootmissüsteemi tingimustega.
(36)     Liit on bioloogilise
mitmekesisuse konventsiooni osalisena võtnud kohustuse säilitada kultuurtaimede
ja metsikute vanemate geneetiline mitmekesisus ning minimeerida geneetilist
erosiooni. Kõnealune kohustus täiendab liidu eesmärki peatada bioloogilise
mitmekesisuse vähenemine aastaks 2020. Seoses sellega tuleks teatavaid sorte
lubada kasvatada ja turul kättesaadavaks teha isegi siis, kui need ei vasta
eristatavuse, ühtlikkuse ega püsivuse nõuetele, et tagada kõnealuste sortide
säilitamine ja sobiv kasutus ning toetada seega jätkusuutlikku
põllumajandust ning kohanemist kliimamuutusega. Seepärast tuleks kõnealuseid
sorte registreerida üksnes ametlikult tunnustatud kirjelduse alusel.
(37)     Siiski tuleks ametlikult
tunnustatud kirjelduse alusel registreeritud sorte toota piirkonnas, kus neid
on ajalooliselt kasvatatud ja kus nad on kohanenud, et tagada nende ehtsus ja
lisaväärtus geneetilise mitmekesisuse säilitamisel ja keskkonna kaitsmisel.
Seepärast tuleks need sordid registreerida üksnes riiklikes sordiregistrites.
Samal põhjusel oleksid need sordid pidanud olema turul kättesaadavad ja/või
neid oleks tulnud koguda näiteks geenipankadesse enne käesoleva määruse
jõustumist või nad oleksid pidanud olema riiklikust või liidu sordiregistrist
kustutatud rohkem kui viis aastat tagasi juhul, kui nad olid registreeritud
seal sordi nõuetele vastavuse hindamise alusel lähtuvalt nende eristatavusest,
ühtlikkusest ja püsivusest.
(38)     Tuleks kehtestada sortide ja
kloonide riiklikus sordiregistris registreerimise eeskirjad, et tagada kõigi
taotluste puhul ühetaoliste eeskirjade järgmine ning läbipaistev raamistik
kõigi huvitatud isikute jaoks.
(39)     Teatavad sordid, mis on
kohanenud kohalike ja piirkondlike oludega ning mida ohustab geneetiline
erosioon või millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku
väärtust, kuid mis on aretatud kasvamiseks eritingimustes, on juba võetud
riiklikesse sordilehtedesse, -nimekirjadesse või -registritesse vastavalt
komisjoni 20. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/62/EÜ (millega sätestatakse
teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest
erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide
heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete
ning seemnekartuli turustamiseks)[20]
artiklile 3 ning vastavalt komisjoni 26. novembri 2009. aasta direktiivi
2009/145/EÜ (millega sätestatakse teatavad erandid traditsiooniliselt
teatavates paikkondades ja piirkondades kasvatatud ja geneetilisest erosioonist
ohustatud köögivilja rahvaselektsioonsortide ja -sortide ning selliste
köögiviljasortide heakskiitmiseks, millel ei ole põllukultuuride tööstusliku
tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud eritingimustes
kasvamiseks, ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete
turustamiseks)[21]
artikli 3 lõikele 1. Kõnealuste sortide puhul ei ole tehtud täielikku sordi
nõuetele vastavuse hindamist seoses nende eristatavuse, ühtlikkuse ega
püsivusega. Seepärast on asjakohane, et kõnealused sordid registreeritakse
vahetult riiklikus sordiregistris ilma täiendava menetluseta ametlikult
tunnustatud kirjeldusega sortidena.
(40)     Liidu sordiregister peaks sisaldama
ka kõiki riiklikus sordiregistris registreeritud sorte. Nii tagatakse, et liidu
sordiregister annab läbipaistava ülevaate kõigist liidus registreeritud
sortidest.
(41)     Tuleks vastu võtta eeskirjad
sortide ja kloonide registreerimiseks liidu sordiregistris. Järjepidevuse
huvides peaksid kõnealused eeskirjad sarnanema riiklikus sordiregistris
registreerimise eeskirjadega.
(42)     Liikmesriikide pädevad
asutused ja amet peaksid võtma tasu taotluste läbivaatamise, taotluste
hindamise ja sordi nõuetele vastavuse hindamise ning registris hoidmise iga
aasta eest. See on vajalik, et tagada vahendid üldise sortide
registreerimissüsteemi jaoks ning selleks et peamised registreerimisest kasu
saajad kataksid kõnealuse süsteemi toimimise kulud. Kõnealuste tasude kindlaksmääramise
eeskirjad tuleks sätestada käesolevas määruses.
(43)     Selleks et hõlbustada selliste
sortide registreerimist, mis aitavad ära hoida geneetilist erosiooni liidus,
peaksid liikmesriigid kohaldama vähendatud määraga tasu ametlikult tunnustatud
kirjeldusega sortide ja heterogeense materjali puhul. Kõnealused tasud peaksid
olema piisavalt väikesed, et need ei piiraks ega takistaks kõnealuste sortide
turul kättesaadavaks tegemist. Mikroettevõtjate toetamiseks peaksid nad olema
täielikult vabastatud tasude maksmisest.
(44)     Selleks et kaitsta ettevõtjate
ärihuve ja intellektuaalomandi õigusi, tuleks sordiaretaja taotlusel käsitada
hindamistulemusi ja genealoogiliste komponentide kirjeldust konfidentsiaalsena.
Läbipaistvuse huvides tuleks kõik riiklikus sordiregistris või liidu
sordiregistris registreeritud sortide kirjeldused teha avalikkusele
kättesaadavaks.
(45)     Metsad katavad suure osa liidu
pindalast ja täidavad sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonnaalaseid,
ökoloogilisi ja kultuurilisi funktsioone. Seepärast on eri liiki metsade jaoks
vaja erilähenemisviise ja -meetmeid, võttes arvesse mitmesuguseid tingimusi,
mis on iseloomulikud liidu metsadele.
(46)     Metsanduse seisukohast
oluliste puuliikide ja kunstlike hübriidide kultiveerimismaterjal peaks geneetiliselt
sobima kohalike tingimustega ning olema kõrge kvaliteediga. Metsa säästva
majandamise seisukohast on oluline säilitada metsade bioloogiline mitmekesisus
ning rikastada seda, samuti säilitada puude geneetiline mitmekesisus.
(47)     Kultiveerimismaterjali puhul
tuleks sätestada nõuded seoses eliitmaterjaliga, kategooriatega, mille all seda
turul kättesaadavaks võib teha, partiidega, märgistamisega ja väikepakenditega,
et tagada nõuetekohased kvaliteedi- ja turustamisstandardid ning nende kohandamine
tehnika ja teaduse arenguga.
(48)     Selleks et tagada paindlikkus
ja kohanemine teatavate asjaoludega, tuleks teatavatel tingimustel ette näha
erandid kultiveerimismaterjali tootmiseks ja turul kättesaadavaks tegemiseks.
Kõnealused erandid peaksid hõlmama liikmesriikide võimalust vastu võtta
rangemaid nõudeid, ajutisi tarneraskusi, vajadust teha seemned kiiresti turul
kättesaadavaks, ajutiste katsete tegemist ja erakorraliste meetmete
vastuvõtmist.
(49)     Metsanduses geneetiliste
ressursside säilitamise ja jätkusuutliku kasutamise huvides, tuleks
liikmesriikidel lubada võtta vastu vähem rangeid meetmeid sellise
kultiveerimismaterjali puhul, mis on kohanenud kohalike ja piirkondlike
tingimustega ja mida ohustab geneetiline erosioon.
(50)     Pädevad asutused peaksid võtma
tasu kultiveerimismaterjali algmaterjali registreerimise/heakskiitmise eest
ning heakskiidetud/registreeritud kultiveerimismaterjali algmaterjalist saadud
kultiveerimismaterjali põhitunnistuste väljastamise eest. Seda on vaja
kultiveerimismaterjali sertifitseerimiseks vajalike ressursside tagamiseks ja
tagamaks, et peamised sertifitseerimisest kasu saajad kannavad vastavad kulud.
Mikroettevõtjate toetamiseks peaksid nad olema täielikult vabastatud tasude
maksmisest. Kõnealuseid tasusid käsitlevad eeskirjad tuleks sätestada käesoleva
määrusega, kuna need käsitlevad kultiveerimismaterjali tegelikku tootmist,
registreerimist ja turul kättesaadavaks tegemist.
(51)     Määrust (EÜ) nr 2100/1994
tuleb muuta, et lisada sordi registreerimine ameti ülesannete hulka ning muuta
selle varasemat nimetust Ühenduse Sordiamet.
(52)     Käesoleva määruse lisade
kohandamiseks tehnika ja teaduse arenguga peaks komisjonil olema õigus võtta
kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud
õigusakte käesoleva määruse lisade muutmise kohta.
(53)     Sektori tehniliste ja
majanduslike arengute järgimiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
milles loetletakse need perekonnad ja liigid, mille paljundusmaterjali ei või
turul kättesaadavaks teha standardmaterjalina.
(54)     Sektori tehniliste ja
majanduslike arengute järgimiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
milles sätestatakse selline taimne paljundusmaterjal, mida võib toota ja turul
kättesaadavaks teha ilma registreeritud sorti kuulumata ning selle tootmise ja
turul kättesaadavaks tegemise nõuded.
(55)     Tagamaks, et loetletud
perekondadesse ja liikidesse kuuluv taimne paljundusmaterjal ning teatavat
liiki kultiveerimismaterjal vastab asjaomaste perekondade, liikide või
kategooriate eriomadusi arvestades võimalikult rangetele sordiehtsus-,
kvaliteedi- ja tervisenõuetele, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
millega võetakse vastu tootmis- ja kvaliteedinõuded ning
sertifitseerimissüsteemid kõnealuste perekondade ja liikide jaoks ning
kvaliteedinõuded kultiveerimismaterjali liikide ja kunstlike hübriidide hulka
kuuluvate taimede konkreetsete taimeosade ja istutusmaterjali turul
kättesaadavaks tegemiseks.
(56)     Tagamaks et taimne
paljundusmaterjal tehakse turul kättesaadavaks teatavate perekondade või
liikide eriomadustele vastavatel tingimustel peaks komisjonil olema õigus võtta
kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud
õigusakte, milles käsitletakse teatavatesse perekondadesse või liikidesse
kuuluva paljundusmaterjali partiide maksimaalset suurust, koostist ja
identifitseerimist ning väikepakendite nõudeid.
(57)     Selleks et kohandada ametlikke
etikette ja ettevõtjate etikette käsitlevaid eeskirju teatavat liiki taimse
paljundusmaterjali eriomadustega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
milles sätestatakse täiendavad eeskirjad seoses teatava taimse
paljundusmaterjali kategooriate ja muude gruppide etiketiga, etiketi numbri
märkimisega, supereliit-, eliit- sertifitseeritud ja standardmaterjali
põlvkondade märkimisega, sordiliikide (sh liigisiseste või liikidevahelise
hübriidide) märkimisega, eri tingimustele vastavate alamkategooriate
märkimisega, segude puhul eri komponentide massiprotsendi märkimisega liikide
ja vajaduse korral sortide kaupa ning materjali ettenähtud kasutuse
märkimisega.
(58)     Selleks et ettevõtjad
tegeleksid nõuetekohaselt asjaomase taimse paljundusmaterjali usaldusväärse
sertifitseerimisega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles
sätestatakse üksikasjalikumad nõuded seoses nende ettevõtjate ja inspektorite
kvalifikatsiooniga, kellele võib usaldada sertifitseerimisülesandeid, valduste
sobilikkusega ning ettevõtjate ja laborite kasutatavate teatava varustuse
olemasoluga.
(59)     Selleks et tagada ettevõtjate
tehtava sertifitseerimise puhul ametliku järelevalve ajakohastatud standardid,
mis vastavad teatavate perekondade või liikide eriomadustele, peaks komisjonil
olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikasjalikumad eeskirjad selle
kohta, kuidas pädevad asutused peavad sertifitseerimise üle järelevalvet
teostama.
(60)     Teatavate perekondade või
liikide omadustele vastavate sertifitseerimisjärgsete rangete ja ajakohastatud
standardite tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles
sätestatakse nõuded katsetamiseks esitatud proovide osakaalu ning
katsetamiskorra kohta.
(61)     Tagamaks et paljundusmaterjali
segusid toodetakse ja need tehakse turul kättesaadavaks perekondade ja liikide
kaupa nõuetekohaste kvaliteedinõuete alusel ning et nende tarbijad teevad
teadliku valiku, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega võetakse
vastu I lisas loetletud eri perekondadesse või liikidesse või kõnealuste perekondade
või liikide eri sortidesse kuuluva paljundusmaterjali segude tootmise eeskirjad
ning millega võetakse vastu eeskirjad I lisas loetletud perekondadesse või
liikidesse kuuluva ja I lisas loetlemata perekondadesse ja liikidesse kuuluva
paljundusmaterjali segude kohta.
(62)     Tagamaks et sellistesse
sortidesse kuuluv paljundusmaterjal, mille registreerimistaotlus on
läbivaatamisel, tehakse turul kättesaadavaks läbipaistvalt ja üksnes piiratud
koguses, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
tingimused pakendite märgistamise ja maksimaalse lubatud koguse kohta, mida
võib turul kättesaadavaks teha teatavate perekondade või liikide puhul.
(63)     Tagamaks et nišituru materjal
tehakse turul kättesaadavaks piiratud koguses ja läbipaistval viisil, peaks
komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse pakendite,
konteinerite või kimpude maksimumsuurus, ning nõuded seoses jälgitavusega,
partiide ning asjaomase nišituru materjali märgistamisega.
(64)     On oluline tagada, et
teatavatel tingimustel võib toota ja turul kättesaadavaks teha
paljundusmaterjali, mis ei ole lõplikult sertifitseeritud, ja seemneid, mis ei
ole tunnistatud idanevusnõuetele vastavaks. Seepärast peaks komisjonil olema
õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse paljundusmaterjali jaoks konkreetsed
eeskirjad seoses pakendite, konteinerite ja kimpudega, väikepakendite ja
väikeste konteineritega, kõnealuse materjali märgistamisega, ajavahemikuga, mil
selliseid seemneid võib turul kättesaadavaks teha ning idanevust käsitlevate
esialgsete analüütiliste aruannetega.
(65)     On oluline tagada, et
kolmandatest riikidest imporditud paljundusmaterjal vastab käesoleva määruse
nõuetele. Seepärast peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega
otsustatakse, kas teatavatesse perekondadesse, liikidesse või kategooriatesse
kuuluv kolmandas riigis või kolmanda riigi teatavates piirkondades toodetud
paljundusmaterjal vastab samadele nõuetele nagu need, mida kohaldatakse liidus
toodetud ja turul kättesaadavaks tehtud paljundusmaterjali suhtes.
(66)     On oluline tagada, et
teatavatesse perekondadesse või liikidesse kuuluva paljundusmaterjali tootmine
ja turul kättesaadavaks tegemine vastab ühiskonna suurenenud nõuetele seoses
põllumajanduse tulemuslikkuse ja töötlemise kvaliteediga. Sektori tehniliste ja
majanduslike arengute järgimiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
milles loetletakse perekonnad ja liigid, mis on liidu põllumajanduse rahuldava
ja jätkusuutliku arengu seisukohast eriti olulised.
(67)     Selleks et tagada liidu
jätkusuuliku põllumajanduse seisukohast eriti oluliste sortide puhul nende
eriomadusi arvestavad ajakohastatud registreerimisstandardid, peaks komisjonil
olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse kõnealuste perekondade või liikide
registreerimiseeskirjad seoses vastupanuvõimega taimekahjustajate suhtes, vähenenud
vajadusega eriressursside järele, soovimatute ainete vähenenud sisaldusega ning
suurema kohanemisvõimega erinevates agroklimaatilistes tingimustes.
(68)     Selleks et teatavatel juhtudel
tagada sordinimede sobivuse kontrollimise ajakohastatud tingimused, peaks
komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse eeskirjad
seoses sordinimede ja kaubamärkide suhtega, nende suhtega põllumajandustoodete
geograafiliste tähiste ja päritolunimetustega, õiguste eelmiste omanike
kirjaliku nõusolekuga takistuste kõrvaldamiseks sordinime nõuetele vastamiseks,
konkreetsete kriteeriumidega otsustamiseks, kas sordinimi on eksitav või
segadusttekitav, ning sordinime kasutamisega koodi kujul.
(69)     On oluline tagada, et kloonide
hulka kuuluvat paljundusmaterjali võib toota ja turul kättesaadavaks teha
üksnes siis, kui see vastab teatavatele kvaliteedi- ja tervisenõuetele ja
kuulub ka perekondadesse või liikidesse, millel on teatavate turusektorite
jaoks teatav väärtus. Seepärast peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
millega võetakse vastu teatavatesse perekondadesse või liikidesse kuuluvate
kloonide kvaliteedi- ja tervisenõuded ning milles loetletakse need perekonnad
või liigid, kuhu kloonid peavad kuuluma, et neid saaks turul kättesaadavaks
teha.
(70)     Selleks et tagada sordi
registreerimistaotluses esitatud teabe jätkuv vastavus sektori arengule ning
selle asjakohasus kõnealustesse perekondadesse või liikidesse kuuluvate sortide
eriomaduste seisukohast, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles
sätestatakse teatavaid perekondi või liike hõlmavale taotlusele lisatavad
täiendavad elemendid.
(71)     Selleks et tagada ameti
tehtavate auditite, pädevate asutuste poolt valdustes tehtavate auditite, sordi
nõuetele vastavuse hindamise ja kõnealuse hindamise korraldamise ajakohastatud
standardid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles
sätestatakse kõnealuste auditite eeskirjad.
(72)     Selleks et tagada sortide
nõuetele vastavuse hindamise ajakohastatud standardid, peaks komisjonil olema
õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse eeskirjad seoses pädeva asutuse või
taotleja töötajate kvalifikatsiooni ja väljaõppega, sordi nõuetele vastavuse
hindamiseks vajaliku varustusega, sordi võrdluskogude asutamisega,
kvaliteedijuhtimise süsteemide rajamisega ning teatavate perekondade või
liikide kasvatuskatsete ja laboratoorsete katsete läbiviimisega.
(73)     Selleks et sordi liidu
sordiregistris registreerimise eest taotlejatel maksta tulevate tasude suurus
on õiglane ja ajakohastatud, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
milles sätestatakse nende tasude suurus.
(74)     Selleks et tagada tervikliku
teabe esitamine kultiveerimismaterjali teatavate kategooriate või liikide
puhul, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
tingimused, mille korral ettevõtja etiketile on lisatud üks teine ettevõtja
esitatud dokument.
(75)     Selleks et hoida ära asjaomase
kultiveerimismaterjaliga seotud kvaliteedi- ja terviseriskid, peaks komisjonil
olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevas määruses sätestatud
nõudeid kloonide ja kloonisegude kohta, määrates kindlaks maksimaalse aastate
arvu või rametite maksimumarvu, millega kloonide või kloonisegude heakskiitmine
piirdub.
(76)     Selleks et tagada
proportsionaalsel viisil erandi rakendamine, mis seisneb kultiveerimismaterjali
väikeste seemnekoguste vabastamises idanevust või elujõulisust käsitlevatest
teabenõuetest, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles
sätestatakse kõnealuste väikeste koguste maksimumkogused teatavat tüüpi
kultiveerimismaterjali puhul.
(77)     Selleks et tagada, et pädevate
asutuste heakskiidetud kultiveerimismaterjali algmaterjali registreerimise ja
põhitunnistuste väljastamise eest võetavate tasude kuluartiklid on
proportsionaalsed tehtud tööga ja ajakohased, peaks komisjonil olema õigus
võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
delegeeritud õigusakte kõnealuste kuluartiklite kindlaksmääramise kohta.
(78)     On eriti oluline, et komisjon
konsulteerib delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ajal nõuetekohaselt, sh
eksperditasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel
peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase
edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(79)     Käesoleva määruse rakendamise
ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused
seoses järgmisega:
(a)
lubada liikmesriikidel võtta vastu käesoleva
määruse kohaselt vastuvõetud nõuetest rangemaid nõudeid seoses loetletud
perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ning loetletud
liikidesse ja kunstlike hübriidide hulka kuuluva kultiveerimismaterjaliga;
(b)
erakorraliste meetmete vastuvõtmine;
(c)
lubada liikmesriikidel anda kõige rohkem üheks
aastaks luba toota ja teha turul kättesaadavaks sellistesse sortidesse kuuluvat
paljundusmaterjali, mis veel ei kuulu riiklikusse ega liidu sordiregistrisse;
(d)
lubada liikmesriikidel anda kõige rohkem üheks
aastaks luba toota ja teha turul kättesaadavaks loetletud perekondadesse või
liikidesse kuuluv selline taimne paljundusmaterjal, mis vastab käesoleva
määruse kohaselt vastuvõetud nõuetest leebematele nõuetele;
(e)
ajutiste katsete korraldamine;
(f)
riiklike sordiregistrite ja liidu sordiregistri
vorm;
(g)
sortide registreerimistaotluste vorm;
(h)
sortide registreerimisega seotud teatiste esitamise
kord;
(i)
kultiveerimismaterjaliga seotud riiklike loetelude
vorm;
(j)
kultiveerimismaterjali riiklikku loetellu lisamise
teate vorm ja
(k)
kultiveerimismaterjali põhitunnistuste vorm.
(80)     Rakendusvolitusi tuleks
kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta
määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted,
mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida
kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.
(81)     Käesolevas määruses austatakse
põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga
tunnustatud põhimõtetest ning eelkõige austatakse era- ja perekonnaelu,
omandiõigust, isikuandmete kaitset, ettevõtlusvabadust ning kunsti ja teaduse
vabadust. Liikmesriigid peaksid käesolevat määrust kohaldama kooskõlas
nimetatud õiguste ja põhimõtetega.
(82)     Kuna käesoleva määruse
eesmärki, milleks on paljundusmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks
tegemine, materjali kvaliteedi tagamine ning kasutajatele teadliku valiku
andmine, ei ole liikmesriikidel võimalik piisavalt saavutada tulenevalt selle
mõjust, keerukusest, piiriülesest ja rahvusvahelisest iseloomust ning seda on
parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta vastu meetmeid kooskõlas
Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe
käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I OSA
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisala
Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad
järgmise kohta:
a)           paljundusmaterjali tootmine
eesmärgiga teha see turul kättesaadavaks; ning
b)           paljundusmaterjali turul
kättesaadavaks tegemine.
Artikkel 2
Erandid
Käesolevat määrust ei kohaldata sellise
paljundusmaterjali suhtes:
a)           mis on ette nähtud üksnes katseteks
ja teaduslikul otstarbel kasutamiseks;
b)           mis on ette nähtud üksnes aretuseks;

c)           mis on ette nähtud üksnes
geenipankadele, geneetiliste ressursside säilitamise organisatsioonidele ja
võrgustikele või kõnealustesse organisatsioonidesse või võrgustikesse
kuuluvatele isikutele ning mida säilitavad kõnealused asutused ja isikud.
d)           mida vahetavad omavahel tasuta muud
isikud kui ettevõtjad.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
(1)          „taimed” – taimed nagu on määratletud
määruse (EL) nr …/… (Office of Publications, please insert number of Regulation
on protective measures against pests of plants) (taimekahjustajate vastaste
kaitsemeetmete kohta) artikli 2 lõikes 1;
(2)          „taimne paljundusmaterjal” –
taim(ed), mis suudavad toota terveid taimi ja on selleks ette nähtud;
(3)          „emataim” – kindlakstehtud taim,
millest võetakse paljundusmaterjali uute taimede paljundamiseks;
(4)          „põlvkond” – taimede rühm, mis
moodustab taimede põlvnemisliinis üheainsa astme;
(5)          „turul kättesaadavaks tegemine” –
valdamine liidus müügi eesmärgil, kaasa arvatud müügiks pakkumine ja mis tahes
muud liiki üleandmine ning müük, turustamine, import liitu ja eksport liidust
ning muud liiki üleandmine tasu eest või tasuta;
(6)          „ettevõtja” – iga füüsiline või
juriidiline isik, kes tegeleb seoses taimse paljundusmaterjaliga kutsealaselt
vähemalt ühega järgmistest tegevustest:
a)      tootmine;
b)      aretus;
c)      sordi säilitamine;
d)      teenuste osutamine;
e)      säilitamine, sh hoiustamine; ning
f)       turul kättesaadavaks tegemine.
(7)          „pädevad asutused” – pädevad
asutused, nagu on määratletud kooskõlas määruse (EÜ) nr …/…. [Office of
Publications, please insert the number of the Regulation on Official Controls]
artikli 2 lõikega 5.
(8)          „geneetiliselt muundatud organism” –
geneetiliselt muundatud organism, nagu on määratletud direktiivi 2001/18/EÜ
artikli 2 punktis 2;
(9)          „kultiveerimismaterjal” – taimne
paljundusmaterjal, mis on ette nähtud metsanduses kasutamiseks;
(10)        „partii” – taimse paljundusmaterjali
kogum, mida ühendab homogeenne koostis ja päritolu.
Artikkel 4
Vaba ringlus
Taimse paljundusmaterjali suhtes ei kohaldata
muid piiranguid selle tootmisele ega turul kättesaadavaks tegemisele kui need,
mis on ette nähtud käesoleva määrusega, direktiiviga 94/62/EÜ, määrusega (EÜ)
nr 338/97, direktiiviga 2001/18/EÜ, määrusega (EÜ) nr 1829/2003, määrusega (EÜ)
nr 1830/2003, määrusega (EL) nr …/… [Office of Publication, please insert
number of Regulation on protective measures against pests of plants] ning liidu
õigusaktidega, millega piiratakse invasiivsete võõrliikide tootmist või turul
kättesaadavaks tegemist.
II OSA
ETTEVÕTJAD
Artikkel 5
Ettevõtjate register
Ettevõtjad
registreeritakse määruse (EÜ) nr …/… (Office of Publication, please insert
number of Regulation on protective measures against pests of plants) artiklis
61 osutatud registrites kooskõlas kõnealuse määruse artikli 62 sätetega.
Artikkel 6
Ettevõtjate üldkohustused
Ettevõtjad tagavad, et toodetud ja turul nende
kontrolli all kättesaadavaks tehtud paljundusmaterjal vastab käesoleva määruse
nõuetele.
Artikkel 7
Paljundusmaterjali tootvate ettevõtjate konkreetsed kohustused
Paljundusmaterjali tootvad ettevõtjad:
a)           on isiklikult kättesaadavad või
määravad isiku, kes teeb pädevate asutustega koostööd ametlike kontrollide
hõlbustamiseks;
b)           teevad kindlaks tootmisprotsessi või
turul kättesaadavaks tegemise kitsaskohad, mis võivad mõjutada
paljundusmaterjali kvaliteeti, ja teostavad nende seiret;
c)           säilitavad punktis b osutatud
kitsaskohtade seiredokumente, mida pädevad asutused võivad taotluse korral
kontrollida;
d)           tagavad, et partiid on eraldi
kindlakstehtavad;
e)           säilitavad ettevõtja valdustes ja
muudes paljundusmaterjali tootmise kohtades ajakohast teavet;
f)            tagavad, et pädevatel asutustel on
juurdepääs tootmiskohale, sh lepinguliste kolmandate osapoolte valdustele ja
põldudele, ning seiredokumentidele ja kõigile seotud dokumentidele;
g)           võtavad vajaduse korral meetmed
paljundusmaterjali sordiehtsuse säilitamiseks kooskõlas käesoleva määruse
kohaselt kohaldatavate nõuetega;
h)           teevad taotluse korral pädevatele
asutustele kättesaadavaks kõik kolmandate isikutega sõlmitud lepingud.
Artikkel 8
Jälgitavus
1.           Ettevõtjad tagavad, et
paljundusmaterjal on jälgitav kõigis tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise
etappides.
2.           Lõike 1 kohaldamisel säilitavad
ettevõtjad teavet, mis võimaldab neil kindlaks teha neile paljundusmaterjali
tarninud ettevõtja ja asjaomase paljundusmaterjali.
Taotluse korral teevad nad sellise teabe
pädevatele asutustele kättesaadavaks.
3.           Lõike 1 kohaldamisel säilitavad
ettevõtjad teavet, mis võimaldab neil kindlaks teha isikud, kellele nad on
paljundusmaterjali tarninud, ja asjaomase paljundusmaterjali, v.a juhul, kui
kõnealune materjal tarniti jaeturul.
Taotluse korral teevad nad sellise teabe pädevatele
asutustele kättesaadavaks.
4.           Muu paljundusmaterjali kui
kultiveerimismaterjali puhul säilitavad ettevõtjad lõigetes 2 ja 3 osutatud
taimse paljundusmaterjali kohta dokumente kolm aastat pärast seda, kui neile on
kõnealune materjal tarnitud või kui nemad on selle tarninud.
Kultiveerimismaterjali puhul on vastav ajavahemik
kümme aastat.
III OSA
MUU PALJUNDUSMATERJAL KUI KULTIVEERIMISMATERJAL
I JAOTIS
Üldsätted
Artikkel 9
Reguleerimisala
Käesolevat osa kohaldatakse muu
paljundusmaterjali kui kultiveerimismaterjali turul kättesaadavaks tegemise
eesmärgil toimuva tootmise suhtes ja turul kättesaadavaks tegemise suhtes.
Artikkel 10
Mõisted
Käesolevas osas kohaldatakse järgmisi mõisteid
(1)          „sort” – botaanilise taksoni
madalaima eristatava taseme taimerühm, mis vastab järgmistele nõuetele:
a)      see on määratletud genotüübist või
genotüüpide kombinatsioonist määratud tunnustega,
b)      see erineb teistest taimerühmadest
vähemalt ühe punktis a osutatud tunnuse poolest; ning
c)      seda loetakse ühtlikuks, sest ta püsib
paljundamise käigus muutumatuna;
(2)          „ametlik kirjeldus” – pädeva asutuse
koostatud sordikirjeldus, mis hõlmab sordi eriomaseid tunnuseid ja mis
võimaldab sordi eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse katsetamise teel kindlaks
teha;
(3)          „ametlikult tunnustatud kirjeldus” –
pädeva ametiasutuse tunnustatud sordikirjeldus, mis hõlmab sordi eriomaseid
tunnuseid ja võimaldab sordi kindlaks teha ning mis on saadud muul viisil kui
sordi eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse katsetamine vastavalt eeskirjadele,
mida kohaldati sordi registreerimise ajal kooskõlas artikliga 79;
(4)          „kloon” – järglane, mis on saadud
algtaime vegetatiivsel paljundamisel ja jääb sellega geneetiliselt identseks;
(5)          „sordi säilitamine” – meetmed,
millega tagatakse sordi pidev vastavus kirjeldusele;
(6)          „supereliitmaterjal” –
paljundusmaterjal, mis kuulub tootmisprotsessi esimesse etappi ja mis on ette
nähtud paljundusmaterjali teiste kategooriate tootmiseks;
(7)          „eliitmaterjal” – paljundusmaterjal,
mis on toodetud supereliitmaterjalist ja mis on ette nähtud sertifitseeritud
materjali tootmiseks;
(8)          „sertifitseeritud materjal” –
paljundusmaterjal, mis on toodetud supereliitmaterjalist või eliitmaterjalist;
(9)          „standardmaterjal” – muu
paljundusmaterjal kui supereliitmaterjal, eliitmaterjal või sertifitseeritud
materjal;
(10)        „kategooria” – supereliitmaterjal,
eliitmaterjal, sertifitseeritud materjal või standardmaterjal.
II JAOTIS
I lisas loetletud perekondade ja liikide loetellu kuuluva taimse
paljundusmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine
I PEATÜKK
Sissejuhatavad sätted
Artikkel 11
Reguleerimisala
1.           Käesolevat jaotist kohaldatakse
sellise paljundusmaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise suhtes,
mis kuulub perekondadesse ja liikidesse, mis vastavad ühele või mitmele
järgmisele kriteeriumile:
a)      nad kuuluvad olulisse tootmisalasse;
b)      neil on oluline tootmisväärtus;
c)      neid toodavad või teevad turul
kättesaadavaks oluline arv ettevõtjaid liidus;
d)      nad sisaldavad aineid mille suhtes kas
kõigi või teatavate kasutusviiside puhul tuleb kohaldada konkreetseid eeskirju
inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitseks.
2.           Lõikes 1 osutatud perekonnad ja
liigid on loetletud I lisas.
3.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse I
lisa, et kohandada seda teaduslike või tehniliste teadmiste arengut ja
majandusnäitajaid arvestades.
4.           Käesolevat jaotist kohaldatakse ka I
lisas loetlemata perekondade ja liikide pookealuste ja muude taimeosade
(edaspidi koos „pookealused”) suhtes, kui üks I lisas loetletud perekond või
liik või nende hübriid on neile poogitud.
Artikkel 12
Paljundusmaterjali kategooriad
1.           Paljundusmaterjali võib toota ja
turul kättesaadavaks teha üksnes ühe järgmise kategooria all:
a)      supereliitmaterjal;
b)      eliitmaterjal;
c)      sertifitseeritud materjal;
d)      standardmaterjal.
2.           Paljundusmaterjali ei tohi toota ega
turul kättesaadavaks teha standardmaterjalina, kui see kuulub perekondadesse
või liikidesse, mille puhul supereliitmaterjali, eliitmaterjali ja
sertifitseeritud materjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemisega ja
sertifitseerimisega seotud kulud on proportsionaalsed:
a)      eesmärgiga tagada toidu ja söödaga
kindlustatus; ning
b)      paljundusmaterjali parem sordiehtsus,
tervis ja kvaliteet, mis tulenevad supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud
materjali nõuete täitmisest võrreldes standardmaterjali nõuetega.
3.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles loetletakse need
perekonnad ja liigid, mille paljundusmaterjali ei tohi turule lasta
standardmaterjalina, nagu on osutatud lõikes 2.
4.           Erandina lõigetest 2 ja 3 toodetakse
paljundusmaterjali ja see tehakse standardmaterjalina turul kättesaadavaks
üksnes siis, kui on tegemist vähemalt ühe järgmise juhuga:
a)      see kuulub ametlikult tunnustatud
kirjeldusega sortide hulka;
b)      see on heterogeenne materjal artikli 14
lõike 3 tähenduses;
c)      see on nišiturumaterjal artikli 36 lõike
1 tähenduses.
II PEATÜKK
Tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise nõuded
1. jagu
Nõuete loetelu
Artikkel 13
Supereliitmaterjali, eliitmaterjali, sertifitseeritud materjali ja
standardmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine
1.           Toodetud ja turul kättesaadavaks
tehtud taimne paljundusmaterjal vastab:
a)      2. jaos sätestatud
registreerimisnõuetele;
b)      tootmis- ja kvaliteedinõuetele, mis on 3.
jaos vastava kategooria jaoks ette nähtud;
c)      4. jaos sätestatud käitlemisnõuetele;
d)      5. jaos sätestatud
identifitseerimisnõuetele ja vajaduse korral sertifitseerimisnõuetele.
2.           Lõike 1 punkti b ei kohaldata
artikli 14 lõikes 3 ja artiklis 36 osutatud paljundusmaterjali tootmisnõuete
suhtes.
Artikkel 14
Registreeritud sordi nõuded
1.           Taimset paljundusmaterjali võib
toota ja turul kättesaadavaks teha üksnes siis, kui sort on registreeritud
artikli 51 kohases riiklikus sordiregistris või artikli 52 kohases liidu
sordiregistris.
2.           Erandina käesoleva artikli lõikest 1
võib toota ja turul kättesaadavaks teha pookealuseid, mille sort ei ole
registreeritud riiklikus sordiregistris ega liidu sordiregistris.
3.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse, et
erandina käesoleva artikli lõikest 1 võib paljundusmaterjali toota ja turul
kättesaadavaks teha ilma et see kuuluks sorti artikli 10 punkti 1 tähenduses
(edaspidi „heterogeenne materjal”) või vastaks artiklites 60, 61 ja 62
sätestatud eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse nõuetele ning artiklites 58 ja
59 sätestatud rahuldavale viljelus- ja/või kasutusväärtusele või jätkusuutlikule
viljelus- ja/või kasutusväärtusele.
Kõnealustes delegeeritud aktides võidakse
heterogeense materjali suhtes sätestada järgmist:
a)      märgistamis- ja pakendamiseeskirjad;
b)      materjali kirjeldamise eeskirjad, sh
aretusmeetodid ja kasutatud vanemmaterjal, taimse paljundusmaterjali tootmise
kava kirjeldus ja standardproovide olemasolu;
c)      eeskirjad, milles käsitletakse
ettevõtjate säilitatavaid tootmisandmeid ja -proove ning materjali säilitamist;
d)      pädevate asutuste loodavad heterogeense
materjali registrid, registreerimiskord ja kõnealuste registrite sisu;
e)      tasude kehtestamine ja kõnealuste tasude
arvutamise kuluartiklid seoses punktis d osutatud heterogeense materjali
registreerimisega, nii et tagatakse, et kõnealune tasu ei ole asjaomase
heterogeense materjali registreerimisel takistuseks.
Kõnealused delegeeritud aktid võetakse vastu
[Office of Publications, please insert date of application of this
Regulation…]. Need võidakse vastu
võtta konkreetsete perekondade või liikide kohta.
Artikkel 15
Registreeritud kloonide hulka kuulumise nõuded
Kloonide hulka kuuluvat paljundusmaterjali
võib toota ja turul kättesaadavaks teha üksnes siis, kui kõnealune kloon on
registreeritud artiklis 51 osutatud riiklikus sordiregistris või artiklis 52
osutatud liidu sordiregistris.
2. jagu
Tootmis- ja kvaliteedinõuded
Artikkel 16
Paljundusmaterjali tootmis- ja kvaliteedinõuded
1.           Paljundusmaterjali toodetakse
kooskõlas II lisa A osas sätestatud tootmisnõuetega ja see tehakse turul
kättesaadavaks üksnes siis, kui see vastab II lisa B osas sätestatud
kvaliteedinõuetele.
2.           Komisjonil on artikli 140 kohaselt
õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse lõikes 1
osutatud nõudeid. Vajaduse korral võidakse kõnealustes delegeeritud aktides
täpsustada II lisa D osas sätestatud nõudeid.
3.           Kõnealused delegeeritud õigusaktid
võtavad arvesse asjakohaseid rahvusvahelisi tehnilisi ja teaduslikke
standardsoovitusi:
a)      Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni
(edaspidi „OECD”) seemnekava reglement;
b)      Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa
Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE”) seemnekartuli standard;
c)      Rahvusvahelise Seemnekontrolli
Assotsiatsiooni (edaspidi „ISTA”) proovivõtu- ja kontrollimise eeskirjad; ning
d)      Euroopa ja Vahemeremaade
Taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) eeskirju.
4.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse II
lisa A ja B osa, et kohandada seda tehnika ja teaduse arenguga.
3. jagu
Käitlemisnõuded
Artikkel 17
Partiid
1.           Paljundusmaterjal tehakse turul
kättesaadavaks partiidena. Kõnealused partiid peavad olema piisavalt
homogeensed ja need peavad olema taimse paljundusmaterjali teistest partiidest
selgelt eristatavad.
2.           Eri päritolu taimse
paljundusmaterjali partiid võib töötlemise, pakendamise, hoiustamise,
transportimise või tarnimise käigus uueks partiiks kokku liita. Sel juhul
säilitab ettevõtja dokumendid, sh andmed uue partii üksikute osade päritolu
kohta.
3.           Taimse paljundusmaterjali partiid
võib töötlemise, pakendamise, hoiustamise, transportimise või edasisaatmise
käigus kaheks või enamaks partiiks jagada. Sel juhul säilitab ettevõtja
dokumendid uute partiide päritolu kohta.
4.           Komisjonil on artikli 140 kohaselt
õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse täiendavad
eeskirjad teatava perekonna või liigi kohta seoses ühe või mitme järgmise
elemendiga:
a)      partiide maksimumsuurus, et tagada
asjaomase taimse paljundusmaterjali homogeensus;
b)      partiide koostis, et tagada asjaomase
taimse paljundusmaterjali sordiehtsuse säilitamine;
c)      partiide identifitseerimine, et tagada
asjaomase taimse paljundusmaterjali jälgitavus.
Artikkel 18
Pakendid, konteinerid ja kimbud ning eeskirjad väikepakendite ja väikeste
konteinerite kohta
1.           Taimne paljundusmaterjal tehakse
turul kättesaadavaks üksiktaimedena või pakendites, konteinerites või kimpudes.
2.           Pakendid ja konteinerid suletakse
nii, et neid ei saa avada ilma sulgemisvahendit või pakendit rikkumata.
3.           Kimbud seotakse kokku nii, et kimpu
moodustavat materjali ei saa eraldada ilma sidumisvahendit või ‑vahendeid
rikkumata.
4.           Komisjonil on artikli 140 kohaselt
õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse eeskirjad
teatavate perekondade või liikide kohta seoses ühe või mitme järgmise
elemendiga:
a)      pakendite, konteinerite või kimpude
sulgemine, sh pitseerimine või uuesti pitseerimine, et tagada asjaomase
paljundusmaterjali sordiehtsus ja hoida ära partiide kontrollimatut segunemist;
b)      nõue, et paljundusmaterjal tehakse turul
kättesaadavaks üksnes pakendites, konteinerites või kimpudes, et hõlbustada
asjaomaste partiide jälgitavust.
5.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
konkreetsed eeskirjad teatavate perekondade või liikide tootmiseks või turul
kättesaadavaks tegemiseks väiikepakendites, väikestes konteinerites või
kimpudes. Kõnealused eeskirjad võivad hõlmata ühte või mitut järgmist elementi:
a)      väikepakendite, väikeste konteinerite ja
kimpude maksimaalne suurus ja maht;
b)      etikettide värv ja sisu ning
väikepakendite, väikeste konteinerite või kimpude märgistamismeetodid;
c)      väikepakendite, väikeste konteinerite või
kimpude ja neis sisalduva taimse paljundusmaterjali kontrollimine;
d)      väikepakendite sulgemine.
4. jagu
Sertifitseerimis-, identifitseerimis- ja märgistamisnõuded
Artikkel 19
Supereliit-, eliit-, või sertifitseeritud materjali sertifitseerimine ja
identifitseerimine ning standardmaterjali identifitseerimine
1.           Supereliit-, eliit- või
sertifitseeritud materjali sertifitseerimiseks ja identifitseerimiseks
kasutatakse ametlikku etiketti („ametlik etikett”).
2.           Ametlike etikettidega
sertifitseeritakse, et supereliit-, eliit-, või sertifitseeritud materjal
vastab artiklis 16 osutatud asjakohastele tootmis- ja kvaliteedinõuetele.
3.           Lõigetes 1 ja 2 osutatud
sertifitseerimine põhineb põldtunnustamisel ning proovivõtmisel ja katsetamisel
kooskõlas artiklis 20 osutatud eeskirjadega (edaspidi
„sertifitseerimissüsteemid”) ning artikli 22 kuni 26 sätetega.
4.           Standardmaterjali identifitseerimiseks
kasutatakse ettevõtja etiketti („ettevõtja etikett”).
5.           Ettevõtja etiketid tõendavad, et
standardmaterjal vastab artiklis 16 osutatud asjakohastele kvaliteedinõuetele.
Artikkel 20
Sertifitseerimissüsteemid
1.           Supereliit-, eliit-, või
sertifitseeritud materjali sertifitseerimissüsteemid on esitatud II lisa C
osas.
2.           Komisjonil on artikli 140 kohaselt
õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles täiendatakse
sertifitseerimissüsteeme. Vajaduse korral võidakse kõnealustes delegeeritud
aktides täpsustada kõnealuseid süsteeme, nagu on esitatud II lisa D osas.
3.           Kõnealused delegeeritud õigusaktid
võtavad arvesse kohaldatavaid rahvusvahelisi tehnilisi ja teaduslikke
standardsoovitusi, näiteks:
a)      OECD seemnekava reglement;
b)      UNECE seemnekartuli standard;
c)      ISTA proovivõtu- ja kontrollimise
eeskirjad; ning
d)      EPPO eeskirjad.
3.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse II
lisa C ja D osa, et kohandada neid tehnika ja teaduse arenguga.
Artikkel 21
Ametliku etiketi ja ettevõtja etiketi sisu
1.           Ametlik etikett ja ettevõtja etikett
sisaldavad III lisa A osas esitatud teavet.
2.           Ametlik etikett ja ettevõtja etikett
on ühes liidu ametlikus keeles. Need on loetavad, kustutamatud ja trükitud ühele
küljele, neid ei ole varem kasutatud ja nad on hõlpsasti nähtavad.
3.           Ametlik etikett on iga
paljundusmaterjali kategooria puhul eri värvi.
4.           Kui määruse (EÜ) nr …/… [Office of
Publication, please insert number of Regulation on protective measures against
pests of plants] artikli 74 lõike 1 ja artikli 75 lõike 1 kohaselt on nõutav
taimepassi väljastamine, sisaldab ametlik etikett kõnealuse määruse artikli 78
lõike 3 kohaselt taimepassi.
5.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
lisaks lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuetele täiendavad nõuded ametlike etikettide
jaoks. Kõnealused nõuded hõlmavad ühte või mitut järgmist elementi:
a)      konkreetsetid kategooriaid ja muid taimse
paljundusmaterjali rühmi tähistava etiketi värv;
b)      etiketi number;
c)      märge supereliit-, eliit-,
sertifitseeritud ja standardmaterjali põlvkondade kohta;
d)      märge sorditüüpide, sh liigisiseste või
liikidevahelise hübriidide kohta;
e)      märge eri tingimustele vastavate alamkategooriate
kohta;
f)       segude korral märge selle kohta, kui
suur on eri komponentide massiprotsent liikide või vajaduse korral sortide
lõikes;
g)      märge materjali ettenähtud kasutuse
kohta.
6.           Käesolevat artiklit kohaldatakse,
ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 49 lõike 4 kohaldamist
seoses nimetatud määruse tähenduses töödeldud seemnete märgistamise ja nendega
kaasnevate dokumentidega
7.           Komisjon võtab rakendusaktidega
vastu ametliku etiketi ja ettevõtja etiketi vormi(d). Kõnealused vormid võidakse
vastu võtta perekondade või liikide kohta. Need rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 22
Vastutus toota ametlikke etikette ja need kinnitada
Ametlikud etiketid toodab ja kinnitab:
a)           ettevõtja pädeva asutuse ametliku
järelevalve all; või
b)           pädev asutus ettevõtja taotlusel või
kui asjaomane ettevõtja ei ole artikli 23 kohast luba saanud.
Artikkel 23
Luba, mis võimaldab ettevõtjatel tegeleda sertifitseerimisega ja ametlike
etikettide tootmisega
1.           Pädev asutus võib ettevõtjatele anda
loa tegeleda sertifitseerimise ja ametlike etikettide tootmisega ametliku
järelevalve all, nagu on osutatud artikli 22 punktis a, üksnes siis, kui nad
täidavad järgmised tingimused:
a)      neil on vajalikud teadmised, et täita
tootmis- ja kvaliteedinõuded ning täita artikli 16 lõike 2 ja artikli 20 lõike
2 kohaste sertifitseerimissüsteemide nõuded ning täita vajaduse korral
käesoleva artikli lõike 3 punkti a kohaselt vastuvõetud nõuded;
b)      neil on olemas sobiv varustus ja laborid
või juurdepääs neile, et kohaldada korrektselt artikli 16 lõikes 2 ja artikli
20 lõikes 2 osutatud nõudeid, eelkõige varustus ja laborid, mis vastavad lõike
3 punktide b ja c kohaselt vastu võetud nõuetele;
c)      nad on kindlaks teinud tootmisprotsessi
kitsaskohad, mis võivad mõjutada paljundusmaterjali kvaliteeti ja sordiehtsust,
ning nad suudavad teha nende seiret ja säilitada kõnealuse seire tulemusi;
d)      nad suudavad tagada, et partiid on eraldi
kindlakstehtavad, nagu on osutatud artiklis 7;
e)      nad on kehtestanud süsteemid ja sätted,
et tagada artikli 8 kohaste jälgitavuse nõuete täitmine;
f)       nad kasutavad nõuetekohase
kvalifikatsiooniga inspektoreid ja laboritöötajaid, eelkõige inspektoreid ja
laboritöötajaid, kes vastavad lõike 3 punkti c kohaselt vastuvõetud nõuetele.
2.           Lõikes 1 osutatud luba
võidakse anda teatava perekonna või liigi või kõikide perekondade ja liikide
jaoks.
3.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse lõike
1 sätteid, et tagada ettevõtjate võime teha asjaomase paljundusmaterjali
nõuetekohane usaldusväärne sertifitseerimine. Kõnealused delegeeritud
õigusaktid võivad hõlmata ühte või mitut järgmist elementi:
a)      ettevõtjate ning muude selliste isikute
kvalifikatsioon, väljaõpe ja tegevus, kellele ettevõtja võib usaldada
põldtunnustamise, proovivõtmise ja katsetamise;
b)      asjaomaste ettevõtjate valduste
sobilikkus ja erivarustuse olemasolu;
c)      sellistele laboritele esitatavad nõuded,
kellele ettevõtjad võivad katsetamise usaldada.
Artikkel 24
Pädevate asutuste tehtav ametlik järelevalve
1.           Artikli 22 punktis a osutatud
ametliku järelevalve teostamise eesmärgil teevad pädevad asutused vähemalt
korra aastas auditi, et tagada, et ettevõtja täidab artiklis 23 osutatud
nõudeid.
2.           Artikli 22 punktis a osutatud
ametliku järelevalve eesmärgil teostavad pädevad asutused põldudel kasvavate
kultuuride teatava osa ja taimse paljundusmaterjali partiide suhtes ametlikke
inspekteerimisi, võtavad neist proove ja katsetavad neid kinnitamaks, et
kõnealune materjal vastab artikli 16 lõikes 2 osutatud tootmis- ja
kvaliteedinõuetele. Kõnealuse osa kindlakstegemisel lähtutakse võimalikust
riskist, et kõnealuseid nõudeid ei täideta.
3.           Lisaks lõikes 2 osutatud
inspekteerimisele, proovivõtmisele ja katsetamisele võivad pädevad asutused
läbi viia täiendavat põldtunnustamist, proovivõtmist ja katsetamist, kui
ettevõtja seda taotleb.
4.           Komisjonil on artikli 140 kohaselt
õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse lõigete 1, 2 ja
3 sätteid. Kõnealused delegeeritud õigusaktid võivad hõlmata ühte või mitut
järgmist elementi:
a)      teatavate perekondade või liikide puhul
lõike 2 kohane põldudel kasvavate kultuuride teatav osa, mida inspekteeritakse,
millest võetakse proove ja mida katsetatakse;
b)      pädevate asutuste teostatav seire.
Artikkel 25
Pädevate asutuste toodetavad ametlikud etiketid
Kui ametlikke etikette toodavad pädevad
asutused, nagu on osutatud artikli 22 punktis b, teevad pädevad asutused
vajaliku põldtunnustamise, proovivõtmise ja katsetamise vastavalt
sertifitseerimissüsteemidele, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 20 lõikega
2, et kinnitada vastavust artikli 16 lõike 2 kohaselt vastuvõetud tootmis- ja
kvaliteedinõuetele.
Artikkel 26
Loa kehtetuks tunnistamine või muutmine
1.           Kui pädev asutus leiab pärast
artikli 23 lõikes 1 osutatud loa andmist, et ettevõtja ei täida kõnealuses
artiklis osutatud nõudeid, palub ta ettevõtjal võtta parandusmeetmeid
kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.
2.           Pädev asutus tunnistab loa
viivitamata kehtetuks või vajaduse korral muudab seda, kui ettevõtja ei kohalda
käesoleva artikli lõikes 1 osutatud parandusmeetmeid kindlaksmääratud
ajavahemiku jooksul.
Artikkel 27
Supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud materjali kavatsetavast tootmisest
teatamine
Ettevõtjad teavitavad pädevaid asutusi
õigeaegselt oma kavatsusest toota supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud
paljundusmaterjali ning viia läbi artikli 19 lõikes 1 osutatud
sertifitseerimine. Kõnealuses teatises märgitakse asjaomased taimeliigid ja
kategooriad.
Artikkel 28
Ettevõtja standardmaterjali etiketi tootmine
Ettevõtja toodab ja kinnitab ettevõtja
etiketid pärast seda, kui ta on oma inspekteerimise, proovivõtmise ja
katsetamisega kindlaks teinud, et asjaomane paljundusmaterjal vastab artiklis
16 osutatud tootmis- ja kvaliteedinõuetele.
Artikkel 29
Viide partiidele
1.           Ametlik etikett ja ettevõtja etikett
toodetakse viitega partiile. Need etiketid kinnitatakse vajaduse korral
üksiktaimedele või pakenditele, konteineritele ja kimpudele.
2.           Kui partii jagatakse mitmeks
partiiks, väljastatakse iga partii jaoks uus ametlik etikett või ettevõtja
etikett. Kui mitu partiid liidetakse uueks partiiks, väljastatakse asjaomase
partii jaoks uus ametlik etikett või ettevõtja etikett.
III PEATÜKK
Katsed
Artikkel 30
Supereliitmaterjali, eliitmaterjali ja sertifitseeritud materjali
sertifitseerimisjärgsed katsed
1.           Pärast artikli 19 lõike 1 kohast
sertifitseerimist võivad pädevad asutused katsetada paljundusmaterjali
(edaspidi „sertifitseerimisjärgsed katsed”) kinnitamaks, et see vastab artikli
16 lõikes 2 osutatud kvaliteedinõuetele ja artikli 20 lõike 2 kohaselt vastu
võetud sertifitseerimissüsteemidele.
2.           Pädevad asutused analüüsivad
sertifitseerimisjärgsete katsete väljatöötamisel ja kavandamisel riski, mis on
seotud asjaomase paljundusmaterjali võimaliku nõuetele mittevastavusega.
3.           Sertifitseerimisjärgseteks katseteks
kasutatakse pädeva asutuse võetud proove. Nad hindavad asjaomase
paljundusmaterjali sordiehtsust ja -puhtust.
4.           Komisjonil on artikli 140 kohaselt
õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse eeskirjad, milles
käsitletakse teatavatesse perekondadesse või liikidesse kuuluva
paljundusmaterjali sertifitseerimisjärgseid katseid. Nimetatud eeskirjade puhul
võetakse arvesse teaduse ja tehnika arengut. Need võivad käsitleda järgmist:
a)      proovide osakaal perekondade, liikide ja
katsetamiseks esitatud kategooriate kaupa;
b)      katsetamise kord.
Artikkel 31
Ettevõtjate mittevastavus kvaliteedinõuetele ja sertifitseerimissüsteemidele
1.           Kui sertifitseerimisjärgsed katsed
näitavad, et supereliit-, eliit- või sertifitseeritud materjal ei ole toodetud
ega turul kättesaadavaks tehtud kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud tootmis-
ja kvaliteedinõuetega ega artikli 20 lõikes 2 osutatud
sertifitseerimissüsteemidega, peavad pädevad asutused kindlustama, et asjaomane
ettevõtja võtab vajalikud parandusmeetmed. Selliste meetmetega tagatakse kas
asjaomase materjali vastavus kõnealustele nõuetele või selle turult
kõrvaldamine.
2.           Kui sertifitseerimisjärgsete katsete
ajal leitakse korduvalt, et ettevõtja toodab või teeb turul kättesaadavaks
taimset paljundusmaterjali, mis ei vasta artikli 16 lõikes 2 osutatud
kvaliteedinõuetele ega artiklis 20 osutatud sertifitseerimissüsteemidele, kohaldatakse
artikli 26 lõiget 2.
IV PEATÜKK
Segud
Artikkel 32
I lisas loetletud perekondade ja liikide segud
1.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega võetakse vastu
eeskirjad, milles käsitletakse I lisas loetletud eri perekondadesse ja
liikidesse või kõnealuste perekondade ja liikide eri sortidesse kuuluva
paljundusmaterjali tootmist ja turul kättesaadavaks tegemist. Kõnealuste
eeskirjadega võib teha erandeid järgmistest sätetest:
a)      artikli 16 lõike 2 kohaselt vastu võetud
tootmis- ja kvaliteedinõuded;
b)      artikli 17 sätted, milles käsitletakse
partiisid;
c)      artikli 18 sätted, mis käsitlevad
pakendeid, konteinereid ja kimpe, ning eeskirjad väikepakendite ja
-konteinerite kohta; ning
d)      artikli 21 sätted, mis käsitlevad
ametliku etiketi ja ettevõtja etiketi sisu ja vormi.
2.           Lõikes 1 osutatud eeskirjad hõlmavad
ühte või mitut järgmist elementi:
a)      partiide, pakendite, konteinerite või
kimpude maksimaalne suurus ja maht;
b)      etikettide värv ja sisu;
c)      segu nimetus ja koostise kirjeldus;
d)      pakendite, konteinerite ja kimpude
sulgemine;
e)      kõnealuste segude tootmise ja
inspekteerimise nõuded;
f)       nõuded, mis hõlbustavad eri koostisosade
massiprotsendi jälgitavust liikide ja vajaduse korral sortide kaupa.
Artikkel 33
Segude säilitamine
1.           Pädevad asutused võivad lubada I
lisas loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja I
lisas loetlemata perekondadesse või liikidesse kuuluva paljundusmaterjali segu
tootmist ja turul kättesaadavaks tegemist, kui kõnealune segu vastab
järgmistele tingimustele:
a)      see aitab kaasa geneetiliste ressursside
ja looduskeskkonna säilitamisele;
b)      see on looduslikult seotud teatava
piirkonnaga (edaspidi „päritolupiirkond”). Kõnealusele segule viidatakse
edaspidi kui säilitussegule.
2.           Kui pädev asutus lubab toota ja
turul kättesaadavaks teha säilitussegu, teeb ta kindlaks päritolupiirkonna,
võttes arvesse taimede geneetiliste ressurssidega tegelevatelt asutustelt või
organisatsioonidelt saadud teavet.
3.           Komisjonil on artikli 140 kohaselt
õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse seoses kõikide
või teatavate perekondade või liikidega järgmine:
a)      lõikes 1 osutatud loa andmise kord;
b)      lõikes 1 osutatud loa nõuded lisaks
kõnealuses lõikes sätestatud nõuetele;
c)      säilitussegu sisaldavate pakendite ja
konteinerite nõuded;
d)      säilitussegude märgistamise nõuded;
e)      päritolupiirkonna kindlakstegemise
eeskirjad;
f)       ettevõtjate kohustus anda aru
säilitussegude tootmisest ja turul kättesaadavaks tegemisest;
g)      liikmesriikide kohustus anda komisjonile
aru käesoleva artikli sätete kohaldamisest.
V PEATÜKK
Erandid
1. jagu
Erandid registreerimisnõuetest
Artikkel 34
Paljundusmaterjal, mille sortide registreerimine on läbivaatamisel
1.           Erandina artikli 14 lõikest 1 võivad
pädevad asutused lubada ettevõtjatel kindlaksmääratud aja jooksul teha
põllumajandusettevõtetes ja muudes tootmiskohtades katsetamise jaoks turul
kättesaadavaks maksimaalses koguses paljundusmaterjali, mille sort ei ole
registreeritud artikli 79 kohaselt riiklikus sordiregistris ega artikli 94
lõike 1 kohaselt liidu sordiregistris.
2.           Lõikes 1 nimetatud luba võib anda
ainult juhul, kui paljundusmaterjal on sordist, mille kohta on esitatud taotlus
artikli 66 kohaselt riiklikule sordiregistrile või artikli 94 kohaselt liidu
sordiregistrile.
3.           Lõikes 1 nimetatud loa saamiseks
peab ettevõtja esitama katsete toimumise asukoha liikmesriigi pädevatele
asutustele taotluse, milles on järgmine teave:
a)      kavandatavate katsete kirjeldus;
b)      kavandatavate katsete eesmärgid;
c)      nimetatud katsete läbiviimise asukohad;
d)      registreerimistaotluses nimetatud sordi
esialgne nimi;
e)      sordi säilitamise menetlus;
f)       teave asutuse kohta, kellele on esitatud
sordi registreerimistaotlus ning taotlusele antud viitenumber;
g)      taotletava loa kestus;
h)      turul kättesaadavaks tehtava materjali
kogus.
4.           Liikmesriigid, kelle pädevad
asutused on andnud lõikes 1 nimetatud loa, teatavad sellest teistele
liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Sordiametile (edaspidi „amet”).
5.           Iga aasta 31. märtsiks esitab amet
komisjonile ja liikmesriikidele aruande eelneval aastal artikli 1 kohaselt
antud lubade ja artikli 3 kohaselt esitatud teabe kohta.
6.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse
lõikeid 1, 2 ja 3, sätestades nõuded järgmiste elementide kohta:
a)      pakendite märgistus ning
b)      suurim kogus konkreetse perekonna või
liigi puhul, mida võib lõike 1 alusel turul kättesaadavaks teha.
Artikkel 35
Erandid registreerimisnõudest ajutiste tarneraskuste korral
1.           Erandina artikli 14 lõikest 1 ning
selleks, et kõrvaldada liidus tekkida võivad ajutised raskused
paljundusmaterjali üldises tarnes, võib komisjon rakendusaktidega anda
liikmesriikidele volituse lubada kõige rohkem üheks aastaks sellistesse
sortidesse kuuluva paljundusmaterjali tootmist ja turul kättesaadavaks
tegemist, mis ei kuulu riiklikusse ega liidu sordiregistrisse. Rakendusaktides
võidakse sätestada suurimad kogused perekonna või liigi kohta, mida võib turul
kättesaadavaks tehta.
2.           Lõikes 1 osutatud rakendusaktid
võetakse vastu artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
3.           Lõikes 1 osutatud volitus antakse
asjaomase liikmesriigi põhjendatud taotluse alusel.
4.           Volitus antakse ainult siis, kui lõikes
1 osutatud erand on vajalik ja proportsionaalne saavutamaks eesmärk kõrvaldada
asjaomase paljundusmaterjali üldises tarnes tekkinud ajutised raskused.
5.           Lõike 1 alusel turul kättesaadavaks
tehtud paljundusmaterjali märgis peab olema pruun. Sellele tuleb märkida, et
kõnealune paljundusmaterjal kuulub registreerimata sorti.
Artikkel 36
Erandid registreerimisnõuetest nišituru paljundusmaterjali korral
1.           Artikli 14 lõiget 1 ei kohaldata
paljundusmaterjali suhtes, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
a)      selle teevad väikeses koguses turul
kättesaadavaks muud isikud kui ettevõtjad või ettevõtja, kes annab tööd mitte
rohkem kui kümnele inimesele ja kelle aastakäive või bilansimaht ei ületa 2
miljonit eurot;
b)      sellele on märgitud „nišiturumaterjal”.
Sellisele paljundusmaterjalile viidatakse edaspidi
kui „nišiturumaterjalile”.
2.           Nišiturumaterjali tootvad isikud
säilitavad dokumente toodetud ja turul kättesaadavaks tehtud materjali kohta
perekonna, liigi või materjali tüübi kaupa. Taotluse korral teevad nad need
dokumendid pädevatele ametiasutustele kättesaadavaks.
3.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
seoses konkreetsete perekondade ja liikide nišimaterjali tootmise ja turul
kättesaadavaks tegemisega üks või enam järgnevatest üksikasjadest:
a)      pakendite, konteinerite ja kimpude
maksimaalne suurus;
b)      nõuded seoses asjaomase nišiturumaterjali
jälgitavuse, partiide ja märgistusega;
c)      turul kättesaadavaks tegemise kord.
2. jagu
Erandid tootmis- ja kvaliteedinõuetest
Artikkel 37
Vähendatud idanevusnõuded ja muud vähendatud kvaliteedinõuded ajutiste
tarneraskuste korral
1.           Selleks, et kõrvaldada liikmesriigis
tekkida võivaid ajutisi raskusi paljundusmaterjali üldises tarnes, võib
asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada teha turul kättesaadavaks madalama
idanevuse määraga seemned, tingimusel et idanevuse määr ei ole vähenenud rohkem
kui viis protsenti artikli 16 lõikes 2 nõutud idanevuse määrast.
Luba antakse asjaomase ettevõtja esitatud
põhjendatud taotluse alusel kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei ületa nelja
kuud.
Lõikes 1 osutatud seemne etiketile tuleb märkida
tegelik madalam idanevuse määr.
2.           Selleks, et kõrvaldada liikmesriigis
tekkida võivaid ajutisi raskusi paljundusmaterjali üldises tarnes, võib
asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada teha turul kättesaadavaks
paljundusmaterjali, mille puhul on vähendatud muid kvaliteedinõudeid kui lõikes
1 nimetatud vähendatud idanevusnõuded, võrreldes kvaliteedinõuetega, mida
kohaldatakse vastavalt artikli 16 lõikele 2.
Luba antakse asjaomase ettevõtja esitatud
põhjendatud taotluse alusel kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei ületa nelja
kuud.
Käesoleva lõike alusel turul kättesaadavaks tehtud
paljundusmaterjali etikett peab olema pruun. Sellele tuleb märkida, et
asjaomane paljundusmaterjal vastab madalamatele kvaliteedinõuetele kui artiklis
16 lõikes 2 osutatud kvaliteedinõuded.
3.           Liikmesriigid teatavad komisjonile
ja teistele liikmesriikidele igast lõike 1 ja 2 alusel välja antud loast.
4.           Komisjon võib rakendusaktidega
otsustada, et lõigetes 1 ja 2 nimetatud load tunnistatakse kehtetuks või neid
muudetakse, kui need meetmed ei vasta nimetatud lõigete tingimustele, või need
loetakse sobimatuks ja ebaproportsionaalseks nendes lõigetes nimetatud
eesmärkide saavutamiseks. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
3. jagu
Erandid märgistamise, sertifitseerimise ja identifitseerimise nõuetest
Artikkel 38
Lõplikult sertifitseerimata paljundusmaterjal
1.           Ühes liikmesriigis koristatud muud
paljundusmaterjali kui artiklis 39 nimetatud seeme, mida ei ole veel artikli 19
lõike 1 kohaselt lõplikult sertifitseeritud supereliit-, eliit- või
sertifitseeritud materjalina, võib turul kättesaadavaks teha osutades neile
kategooriatele, kui:
a)      pädev asutus tegi enne koristamist
põldtunnustamise ja kinnitas, et see materjal vastab artikli 16 lõikes 2
osutatud tootmis- ja kvaliteedinõuetele;
b)      paljundusmaterjal määratakse artikli 19
kohaselt kindlaks lõplikult sertifitseerimata materjalina ning
c)      lõigetes 2–6 sätestatud nõuded on
täidetud.
2.           Lõikes 1 osutatud paljundusmaterjali
võib turul kättesaadavaks teha üksnes ühekordselt ühelt ettevõtjalt teisele
ilma ühelegi teisele isikule edasi andmata.
3.           Ettevõtja teatab eelnevalt
asjaomasele pädevale asutusele oma kavatsusest teha turul kättesaadavaks lõikes
1 osutatud paljundusmaterjal.
4.           Kui liikmesriik, kus
paljundusmaterjali koristati (edaspidi „tootjaliikmesriik”) ja liikmesriik, kus
paljundusmaterjal artikli 19 lõike 1 kohaselt sertifitseeritakse (edaspidi
„sertifitseeriv liikmesriik”), on erinevad, vahetavad asjaomaste liikmesriikide
pädevad asutused asjakohast teavet seoses nimetatud materjali turul
kättesaadavaks tegemisega.
5.           Taotluse korral esitab
tootjaliikmesriik kogu tootmist puudutava teabe sertifitseerivale
liikmesriigile. Taotluse korral esitab sertifitseeriv liikmesriik teabe
sertifitseeritud koguste kohta tootjaliikmesriigile.
6.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse
konkreetsed eeskirjad lõikes 1 osutatud paljundusmaterjali kohta seoses
järgmiste üksikasjadega:
a)      pakendid, konteinerid ja kimbud, ning
eeskirjad väikepakendite ja väikeste konteinerite kohta;
b)      sellise materjali märgistamine.
7.           Kolmandas riigis koristatud muud
paljundusmaterjali kui artiklis 39 nimetatud seeme, mida ei ole veel artikli 19
lõike 1 kohaselt lõplikult sertifitseeritud supereliit-, eliit- või
sertifitseeritud materjalina, võib turul kättesaadavaks teha osutades neile
kategooriatele, kui:
a)      selle kolmanda riigi suhtes on artikli 44
alusel vastu võetud otsus samaväärsuse kohta;
b)      lõike 1 punktides a ja b ning lõigetes 2
ja 3 sätestatud ning lõike 6 kohaselt vastu võetud nõuded on täidetud;
c)      liikmesriigi ja asjaomase kolmanda riigi
pädevad asutused vahetavad asjakohast teavet kõnealuse materjali turul
kättesaadavaks tegemise kohta ning
d)      taotluse korral esitavad asjaomase
kolmanda riigi pädevad asutused kogu tootmist puudutava teabe sertifitseerivale
liikmesriigile.
8.           Selleks käsitatakse nimetatud
lõigetes tehtud viiteid tootjaliikmesriikidele viidetena asjaomasele kolmandale
riigile ning nimetatud lõigetes tehtud viiteid artikli 16 lõike 2 kohastele
nõuetele käsitatakse viidetena samaväärsetele nõuetele.
Artikkel 39
Seemned, mida ei ole sertifitseeritud kehtivatele idanevusnõuetele vastavaks
1.           Pädevad asutused võivad lubada teha
kindlaksmääratud ajavahemikuks turul kättesaadavaks supereliit-, eliit- ja
sertifitseeritud seemne, ilma et artikli 16 lõike 2 kohaselt kehtestatud
idanevusnõuded oleksid juba kinnitatud, kui seda peetakse vajalikuks seemne
turul kiiresti kättesaadavaks tegemise eesmärgil.
2.           Lõikes 1 osutatud seemet võib turul
kättesaadavaks teha üksnes ühekordselt ühelt ettevõtjalt teisele esialgse
analüütilise idanevusaruande alusel, ilma ühelegi teisele isikule edasi
andmata.
3.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
tingimused konkreetsete perekondade ja liikide seemne turul kättesaadavaks
tegemiseks supereliit-, eliit- või sertifitseeritud seemnena lõigete 1 ja 2
kohaselt. Need tingimused käsitlevad järgmist:
a)      märgistamisnõuded;
b)      ajavahemik, mille jooksul sellist seemet
võib turul kättesaadavaks teha; ning
c)      esialgsete analüütiliste
idanevusaruannete sisu.
4. jagu
Erandid erinevatest nõuetest
Artikkel 40
Rangemad kvaliteedinõuded
1.           Komisjon võib rakendusaktidega anda
liikmesriikidele volituse lubada võtta vastu rangemaid tootmis- ja
kvaliteedinõudeid kui need, millele on viidatud artikli 16 lõikes 2, või
rangemaid sertifitseerimiseeskirju kui need, millele on viidatud artikli 20
lõikes 1.
Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
2.           Lõikes 1 nimetatud loa saamiseks
tuleb liikmesriikidel esitada komisjonile taotlus, mis sisaldab järgmist:
a)      kavandatavaid nõudeid sisaldavate sätete
eelnõu;
b)      selliste nõuete vajalikkuse ja
proportsionaalsuse põhjendus; ning
c)      teave selle kohta, kas kavandatavad nõuded
oleksid püsivad või kestaksid kindlaksmääratud ajavahemikul.
3.           Lõikes 1 nimetatud luba antakse
ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
a)      lõike 2 punktis a nimetatud sätete eelnõu
rakendamine tagab asjaomase paljundusmaterjali kvaliteedi paranemise,
keskkonnakaitse või põllumajandusliku arengu jätkusuutlikkuse ning
b)      sätete eelnõu on vajalik ja eesmärgiga
proportsionaalne.
Artikkel 41
Erakorralised meetmed
1.           Kui paljundusmaterjal kujutab
tõenäoliselt tõsist riski inimeste, loomade ja taimede tervisele ning
keskkonnale, ning asjaomase liikmesriigi võetud meetmetega ei suudeta seda
riski piisavalt tõrjuda, võtab komisjon rakendusaktidega viivitamata vastu
vajalikud ajutised erakorralised meetmed. Need meetmed võivad hõlmata sätteid
asjaomase paljundusmaterjali turul kättesaadavaks tegemise piiramise või
keelustamise kohta, olenevalt olukorra tõsidusest.
2.           Komisjon võtab lõikes 1 osutatud
meetmed omal algatusel või liikmesriigi taotluse alusel. Need võetakse vastu
artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
3.           Nõuetekohaselt põhjendatud
hädavajadusel, et vältida tõsist riski inimtervisele, võtab komisjon
viivitamata vastu rakendusaktid vastavalt artikli 141 lõikes 4
viidatud korrale.
4.           Kui liikmesriik teatab komisjonile
ametlikult erakorraliste meetmete võtmise vajadusest ja kui komisjon ei ole
toiminud lõike 1 kohaselt, võib liikmesriik võtta mis tahes asjakohaseid
ajutisi erakorralisi meetmeid. Need meetmed võivad hõlmata sätteid asjaomase
paljundusmaterjali turul kättesaadavaks tegemise piiramise või keelustamise
kohta selle liikmesriigi territooriumil, olenevalt olukorra tõsidusest.
Kõnealune liikmesriik teatab võetud meetmetest viivitamata teistele
liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab oma otsust.
5.           Komisjon võib rakendusaktidega teha
otsuse, et lõikes 4 osutatud riiklikud ajutised erakorralised meetmed
tuleb tühistada või neid tuleb muuta. Need rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
Asjaomane liikmesriik võib säilitada ajutised erakorralised riiklikud meetmed
kuni käesolevas lõikes nimetatud rakendusaktide vastuvõtmise kuupäevani.
6.           Käesoleva artikli kohaldamine ei
piira meetmeid, mis on vastu võetud direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23
lõike 2 või määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 34 kohaselt,
millega piiratakse või keelatakse geneetiliselt muundatud organismide
kasvatamine.
Artikkel 42
Ajutised katsed
1.           Komisjon võib rakendusaktidega teha
otsuse korraldada ajutised katsed, et leida käesolevas osas sätestatud või
käesoleva osa alusel vastu võetud meetmetele paremaid alternatiive. Nimetatud
rakendusaktidega võib ette näha erandeid käesoleva osa sätetest. Need võetakse
vastu artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
2.           Lõikes 1 nimetatud rakendusaktides
tuleb määratleda asjakohane perekond või liik, katsete tingimused perekonna või
liigi suhtes, katsete kestvus ning osalevate liikmesriikide seire- ja
aruandluskohustused. Arvesse tuleb võtta asjaomase paljundusmaterjali
paljundamise, tootmise ja kontrollimise meetodite arengut.
3.           Katse kestvus ei tohi olla pikem kui
asjaomase paljundusmaterjali seitse kasvutsüklit ega mitte mingil juhul üle
seitsme aasta.
VI PEATÜKK
Import kolmandatest riikidest ja eksport kolmandatasse riikidesse
1. jagu
Import
Artikkel 43
Import liidu samaväärsuse alusel
Paljundusmaterjali võib importida kolmandatest
riikides üksnes juhul, kui artikli 44 kohaselt on kindlaks tehtud, et see
vastab nõuetele, mis on võrdväärsed liidu turul toodetud ja liidu turul
kättesaadavaks tehtud paljundusmaterjali suhtes kohaldatavate nõuetega.
Artikkel 44
Komisjoni otsus samaväärsuse kohta
1.           Komisjon võib rakendusaktidega
otsustada, kas kolmandas riigis või kolmanda riigi konkreetses piirkonnas
toodetud teatava perekonna, liigi või kategooria paljundusmaterjal vastab
nõuetele, mis on võrdväärsed liidu turul toodetud ja liidu turul kättesaadavaks
tehtud paljundusmaterjali suhtes kohaldatavate nõuetega, tuginedes järgmisele:
a)      kolmanda riigi poolt määruse (EL) nr …/…
[Office of Publications, please insert the number of the Regulation on
official controls] artikli 124 lõike 1 alusel esitatud teabe ja
andmete põhjalik kontrollimine ning
b)      määruse (EL) nr …/… [Office of
Publications, please insert the number of the Regulation on official controls]
artikli 119 lõike 1 kohaselt tehtud kontrolli rahuldav tulemus.
Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
2.           Lõikes 1 osutatud otsuste
vastuvõtmisel kaalub komisjon järgmist:
a)      kas kolmandas riigis tehtud sordi
säilitamise kontroll annab samu tagatisi kui artiklis 86 ettenähtud kontroll,
kui riiklikus sordiregistris või liidu sordiregistris registreeritud sorte
säilitatakse asjaomases kolmandas riigis ning
b)      kas paljundusmaterjali tootmist ja turul
kättesaadavaks tegemist käsitlevad nõuded kolmandas riigis:
i)        annavad samu tagatisi kui II lisa A
osas sätestatud tootmisnõuded ning artikli 16 lõike 2 kohaselt vastu
võetud nõuded;
ii)       annavad samu tagatisi kui II lisa B
osas sätestatud kvaliteedinõuded ning artikli 16 lõike 2 kohaselt vastu võetud
nõuded;
iii)      annavad samu tagatisi kui II lisa C
osas sätestatud sertifitseerimisnõuded ning artikli 20 lõike 1 kohaselt vastu
võetud nõuded;
iv)      annavad samu tagatisi kui määruse (EL)
nr …/… [Office of Publications, please insert the number of the Regulation
on official controls] kohaselt tehtud kontroll.
3.           Lõikes 1 osutatud otsuste
vastuvõtmisel võib komisjon seoses kolmanda riigi tehtud ekspordieelse
kontrolliga kohaldada määruse (EL) nr …/… [Office of Publication, please
insert number of Regulation on Official Controls] artikli 71 sätteid.
            Artikkel 45
Impordi korral nõutav teave
1.           Kolmandast riigist imporditud
paljundusmaterjal tehakse turul kättesaadavaks koos järgmise teabega:
a)      märge selle kohta, et asjaomane
paljundusmaterjal vastab ELi eeskirjadele ja standarditele;
b)      asjaomase paljundusmaterjali liik, sort,
kategooria ja partii number;
c)      konteinerites, pakendites või kimpudes
turul kättesaadavaks tegemise korral tuleb märkida nende ametlik sulgemise kuupäev;
d)      tootnud kolmas riik ja selle pädev
asutus;
e)      vajaduse korral viimane kolmas riik, kust
paljundusmaterjal imporditi;
f)       imporditud paljundusmaterjali
deklareeritud neto- või brutokaal või paljundusmaterjali imporditud partiide
deklareeritud arv;
g)      isik, kes paljundusmaterjali impordib.
2.           Lõikes 1 märgitud teave esitatakse:
a)      supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud
materjali puhul ametlikus dokumendis või täiendaval ametlikul etiketil;
b)      standardmaterjali puhul ettevõtja
etiketil.
2. jagu
Eksport
Artikkel 46
Eksport liidust
1.           Kui paljundusmaterjali eksporti
kolmandasse riiki reguleeritakse kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud lepinguga,
siis peab eksport vastama selle lepingu nõuetele.
2.           Kui paljundusmaterjali eksporti
kolmandasse riiki ei reguleerita kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud lepinguga,
siis toimub eksport selle kolmanda riigi eeskirjade kohaselt, kuhu
paljundusmaterjali eksporditakse.
3.           Kui paljundusmaterjali eksporti
kolmandasse riiki ei reguleerita kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud lepinguga
ega selle kolmanda riigi eeskirjadega, kuhu paljundusmaterjali eksporditakse,
siis kohaldatakse artiklites 13–42 sätestatud paljundusmaterjali liidu
territooriumil tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise nõudeid.
III JAOTIS
Sellise paljundusmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine, mis ei
kuulu I lisas loetletud perekondadesse või liikidesse
Artikkel 47
Reguleerimisala
Käesolevat jaotist kohaldatakse sellise
paljundusmaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise suhtes, mis kuulub
muudesse kui I lisas loetletud perekondadesse ja liikidesse.
Artikkel 48
Põhinõuded
1.           Paljundusmaterjal tehakse turul
kättesaadavaks kooskõlas järgmiste nõuetega:
a)      see peab visuaalsel vaatlusel olema vaba
puudustest, mis võivad kahjustada selle kasulikkust ettenähtud otstarbe
täitmiseks;
b)      see peab olema elujõuline ning
asjaomasele perekonnale ja liigile omastes mõõtmetes, et tagada selle
kasulikkus ettenähtud otstarbe täitmiseks;
c)      seemnete puhul peab sellel olema
asjaomasele perekonnale ja liigile kohane rahuldav idanemisvõime, mille
tulemusel saadakse pärast külvi nõuetele vastav arv taimi ala kohta ning mis
tagab toodangu maksimaalse saagikuse ja kvaliteedi;
d)      kui see tehakse turul kättesaadavaks koos
viitega sordile, siis peab see olema piisavalt sordiehtne ja -puhas, nagu on
omane asjaomasele perekonnale ja liigile, et tarbijad saaksid teha teadliku
valiku;
e)      see peab vähemalt visuaalse kontrolli
põhjal olema praktiliselt ilma ühegi kvaliteeti ohustava taimekahjustajata või
sellest tulenevate kasutuskõlbulikkust vähendavate tunnuste või sümptomiteta.
2.           Vastavust lõike 1 punktide a, b, c,
d ja e nõuetele hinnatakse vastavalt järgmistele kohaldatavatele
rahvusvahelistele standardsoovitustele:
a)      OECD seemnekava reglement;
b)      UNECE seemnekartuli standard;
c)      Rahvusvahelise Seemnekontrolli
Assotsiatsiooni (ISTA) proovivõtu- ja kontrollimise eeskirjad asjaomaste
perekondade või liikide kohta;
d)      EPPO eeskirjad.
3.           Kui asjaomaste perekondade ja
liikide kohta selliseid rahvusvahelisi standardsoovitusi ei ole, siis
hinnatakse vastavust lõike 1 punktide a, b, c, d ja e nõuetele vastavalt selle
liikmesriigi asjakohastele riiklikele standarditele, kus paljundusmaterjal
esimest korda turul kättesaadavaks tehakse.
4.           Paljundusmaterjal tehakse turul
kättesaadavaks partiidena. Kui erineva päritoluga paljundusmaterjali partiid
liidetakse pakkimise, ladustamise, transportimise või edasisaatmise käigus
uueks partiiks, säilitab ettevõtja dokumente uute partiide üksikute osade
koostise ja päritolu kohta.
Kui partii jagatakse mitmeks partiiks, säilitab
ettevõtja dokumente iga uue partii ja selle päritolu kohta.
Artikkel 49
Märgistamine
1.           Paljundusmaterjali turul
kättesaadavaks tegemisel peab sellel olema etikett, millel on III lisa B osas
sätestatud teave.
2.           Lõikes 1 nimetatud etiketi
toodab ettevõtja ning see peab olema selgelt loetav ja kustutamatu. See
kinnitatakse paljundusmaterjali pakendi, konteineri või kimbu välisküljele. See
trükitakse vähemalt ühes liidu ametlikus keeles.
3.           Kui paljundusmaterjali turul
kättesaadavaks tegemisel viidatakse perekonnale või liigile ning mitte sordile,
märgib ettevõtja lõikes 1 nimetatud etiketile liigi või liikide rühma nii,
et see ei lähe sordinimega segamini.
4.           Etiketi värv ja vorm peavad
oluliselt erinema artikli 19 lõikes 1 osutatud ametliku etiketi
värvist ja vormist.
5.           Käesolevat artiklit kohaldatakse,
ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 49 lõike 4
kohaldamist seoses nimetatud määruse tähenduses töödeldud seemnete märgistamise
ja nendega kaasnevate dokumentidega
Artikkel 50
Turul kättesaadavaks tegemine viitega sordile
1.           Paljundusmaterjal tehakse turul
kättesaadavaks viitega sordile üksnes ühel või mitmel järgmisel juhul:
a)      sort on seaduslikult kaitstud
sordikaitsega vastavalt määruse (EÜ) nr 2100/94 sätetele või vastavalt
riiklikele sätetele;
b)      sort on registreeritud artiklis 51
osutatud riiklikus sordiregistris või artiklis 52 osutatud liidu
sordiregistris;
c)      sort on kantud mõnesse muusse riiklikku
või eranimekirja koos ametliku või ametlikult tunnustatud sordikirjelduse ja
nimega.
2.           Lõike 1 punktide a ja b
kohaselt turul kättesaadavaks tehtud paljundusmaterjal kannab sama sordinime
kõigis liikmesriikides.
Kui sort ei ole kaitstud sordikatisega ega
registreeritud IV jaotise kohaselt, nagu on osutatud lõike 1
punktides a ja b, vaid on kantud kõnealuse lõike punktides b
ja c osutatud riiklikku või eranimekirja koos ametliku või ametlikult
tunnustatud sordikirjelduse ja nimega, võib ettevõtja taotleda ameti nõuannet
sordinime sobivuse kohta vastavalt artikli 64 sätetele. Saanud taotluse,
esitab amet taotlejale soovituse sordinime sobivuse kohta, võttes arvesse
artiklis 64 sätestatud nõudeid.
IV JAOTIS
Sortide registreerimine riiklikes sordiregistrites ja liidu sordiregistris
I PEATÜKK
Riiklike sordiregistrite ja liidu sordiregistri asutamine
Artikkel 51
Riiklike sordiregistrite asutamine
1.           Iga liikmesriik asutab ühe riikliku
sortide ja kloonide registri (edaspidi „riiklik sordiregister”) ning avaldab
selle ja ajakohastab seda.
2.           Komisjon võtab rakendusaktidega
vastu riiklike sordiregistrite vormi. Need rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 52
Liidu sordiregistri asutamine
1.           Amet asutab ühe riikliku sortide ja
kloonide registri (edaspidi „liidu sordiregister”) ning avaldab selle ja
ajakohastab seda.
Liidu sordiregister sisaldab järgmist:
a)      V peatüki kohaselt otse liidu
sordiregistris registreeritud sordid ja kloonid ning
b)      IV peatüki kohaselt riiklikes
sordiregistrites registreeritud sordid ja kloonid, millest liikmesriigid on VI
peatüki kohaselt ametile teada andnud.
2.           Komisjon võtab rakendusaktidega
vastu liidu sordiregistri vormi. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
II PEATÜKK
Riiklike sordiregistrite ja liidu sordiregistri sisu
Artikkel 53
Andmed sortide kohta
1.           Sortide kohta peab riiklikes
sordiregistrites ja liidu sordiregistris olema vähemalt järgmine teave:
a)      perekonna või liigi nimi, millesse sort
kuulub;
b)      sordinimi ning, nende sortide puhul, mis
tehakse turul kättesaadavaks enne käesoleva määruse jõustumist, selle
sünonüümid, kui see on asjakohane;
c)      taotleja nimi ja aadress ning vajaduse
korral taotleja viitenumber;
d)      sordi registrisse kandmise kuupäev ja
vajaduse korral registris hoidmise tähtaja uuendamise kuupäev;
e)      registris hoidmise kehtivusaja lõpp;
f)       ametlik sordikirjeldus või vajaduse
korral ametlikult tunnustatud sordikirjeldus koos viitega piirkonnale või
piirkondadele, kus seda sorti on ajalooliselt kasvatatud ja kus see on
kohanenud (edaspidi "päritolupiirkond (päritolupiirkonnad)").
g)      sordi säilitamise eest vastutava
ettevõtja nimi;
h)      kui see on asjakohane, andmed selle
kohta, et sort sisaldab geneetiliselt muundatud organismi;
i)       kui see on asjakohane, andmed selle
kohta, et sort on ühe teise registreeritud sordi ristamisel kasutatav sort;
j)       vajaduse korral andmed selle kohta, et
antud sorti kuuluvat paljundusmaterjali toodetakse ja tehakse turul
kättesaadavaks ainult pookealustena;
k)      vajaduse korral artiklis 58 osutatud
rahuldava viljelus- ja/või kasutusväärtuse kontrollimiseks tehtud katsete või
artiklis 59 osutatud jätkusuutliku viljelus- ja/või kasutusväärtuse
kontrollimiseks tehtud katsete tulemuste kokkuvõte.
2.           Olenemata lõike 1
punktist g ei pea registris märkima ettevõtjate nimesid, kui sordi
säilitamise eest vastutab mitu ettevõtjat. Sel juhul tuleb riiklikes
sordiregistrites ja liidu sordiregistris märkida pädev asutus, kellel on sordi
säilitamise eest vastutavate isikute nimekiri.
Artikkel 54
Andmed kloonide kohta
Kloonide puhul peab riiklikes sordiregistrites
ja liidu sordiregistris olema vähemalt järgmine teave:
a)           perekonna või liigi nimi, kuhu kloon
kuulub;
b)           viide, mille all sort, millesse
kloon kuulub, on kantud riiklikusse või liidu sordiregistrisse;
c)           selle sordi nimi, millesse kloon
kuulub, ning nende sortide puhul, mis tehakse turul kättesaadavaks enne
käesoleva määruse jõustumist, selle sünonüümid, kui see on asjakohane;
d)           klooni registrisse kandmise kuupäev
ja vajaduse korral registris hoidmise tähtaja pikendamise kuupäev;
e)           registris hoidmise kehtivusaja lõpp;
f)            vajaduse korral märge, et sort,
millesse kloon kuulub, on registreeritud ametlikult tunnustatud
sordikirjeldusega, sealhulgas sordi päritolupiirkond;
g)           vajaduse korral märge selle kohta,
et kloon sisaldab geneetiliselt muundatud organismi või koosneb sellest.
Artikkel 55
Täiendavad andmed, mis tuleb lisada liidu sordiregistrisse
VI peatüki kohaselt liikmesriigi poolt ametile
teavitatud sordi või klooni puhul tuleb liidu sordiregistrisse lisaks
artiklites 53 ja 54 nõutud teabele märkida:
a)           liikmesriigid, kes on sisse seadnud
vastava(d) riikliku(d) sordiregistri(d) ning
b)           viide, mille all sort või kloon on
kantud riiklikusse sordiregistrisse (riiklikesse sordiregistritesse).
III PEATÜKK
Riiklikesse sordiregistritesse ja liidu sordiregistrisse kandmise nõuded

1. jagu
Sordid
Artikkel 56
Sortide registreerimisnõuded
1.           Sorte võib kanda vastavalt IV
peatükile riiklikusse sordiregistrisse või vastavalt V peatükile liidu
sordiregistrisse üksnes juhul, kui need vastavad järgmistele tingimustele:
a)      neil on sordinimi, mis on artikli 64
nõuete kohaselt sobiv;
b)      need ei kujuta vastuvõetamatut riski
inimeste, loomade ega taimede tervisele ega keskkonnale;
c)      sortide puhul, mis kuuluvad geneetiliselt
muundatud organismide hulka, peab see organism olema saanud direktiivi
2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohase kasvatusloa.
2.           Selleks, et sorte kanda vastavalt IV
peatükile riiklikusse sordiregistrisse, peavad need lisaks lõikes 1
sätestatud tingimustele täitma ka järgmised tingimused:
a)      neil on ametlik sordikirjeldus, mis
näitab nende vastavust artiklites 60, 61 ja 62 sätestatud eristatavuse,
ühtlikkuse ja püsivusnõuetele, või neil on artikli 57 kohane ametlikult
tunnustatud kirjeldus;
b)      juhul, kui need sordid kuuluvad liidu
põllumajanduse rahuldava arengu seisukohalt olulise tähtsusega perekonda või
liiki, millele on viidatud lõikes 5, peab neil olema rahuldav viljelus-
ja/või kasutusväärtus vastavalt artiklile 58;
c)      juhul, kui need sordid kuuluvad liidu
põllumajanduse jätkusuutliku arengu seisukohalt olulise tähtsusega perekonda
või liiki, millele on viidatud lõikes 6, peab neil olema jätkusuutlik
viljelus- ja/või kasutusväärtus vastavalt artiklile 59.
3.           Lõike 2 punktides b ja c sätestatud
nõudeid ei kohaldata järgmiste sortide puhul:
a)      sordid, millel on ainult ametlikult
tunnustatud sordikirjeldus;
b)      sordid, mida kasutatakse üksnes
koostisosadena teiste sortide loomiseks või tootmiseks.
4.           Selleks, et kanda sorte V peatüki
kohaselt liidu sordiregistrisse, peavad need lisaks lõikes 1 sätestatud
tingimustele täitma ka järgmised tingimused:
a)      neil on ametlik sordikirjeldus, mis
näitab nende vastavust artiklites 60, 61 ja 62 sätestatud eristatavuse, ühtlikkuse
ja püsivuse nõuetele;
b)      need ei kuulu liidu põllumajanduse
rahuldava arengu seisukohalt olulise tähtsusega perekonda või liiki, millele on
viidatud lõikes 5;
c)      juhul, kui need sordid kuuluvad liidu
põllumajanduse jätkusuutliku arengu seisukohalt olulise tähtsusega perekonda
või liiki, millele on viidatud lõikes 6, peab neil olema jätkusuutlik
viljelus- ja/või kasutusväärtus vastavalt artiklile 59;
d)      neid ei kasutata üksnes koostisosadena
teiste sortide loomiseks või tootmiseks.
5.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles loetletakse need
perekonnad ja liigid, mis on eriti olulised liidu põllumajanduse rahuldava
arengu seisukohalt. Need perekonnad ja liigid loetletakse vastavalt IV lisa A
osas sätestatud kriteeriumidele.
6.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles loetletakse need
perekonnad ja liigid, mis on eriti olulised liidu põllumajanduse jätkusuutliku
arengu seisukohalt. Need perekonnad ja liigid loetletakse vastavalt IV
lisa B osas sätestatud kriteeriumidele.
Artikkel 57
Ametlikult tunnustatud sordikirjeldusega sortide registrisse kandmine
1.           Sordi võib kanda riiklikusse
sordiregistrisse ametlikult tunnustatud sordikirjelduse alusel, kui see vastab
ühele järgmistest tingimustest:
a)      juhul, kui sort ei ole varem riiklikus
või liidu sordiregistris registreeritud ning sellesse sorti kuuluv
paljundusmaterjal on tehtud turul kättesaadavaks enne käesoleva määruse
jõustumist;
b)      juhul, kui sort oli varem kantud mis
tahes liikmesriigi sordiregistrisse või liidu sordiregistrisse artikli 71
kohaselt tehtud sordi nõuetele vastavuse hindamise alusel, kuid see kustutati
neist registritest rohkem kui viie aasta eest enne käesoleva taotluse
esitamist, ning see ei vasta artiklites 60, 61 ja 62 ning vajaduse korral
artikli 58 lõikes 1 ja artikli 59 lõikes 1 sätestatud nõuetele.
2.           Selleks, et sorti ametlikult
tunnustatud sordikirjelduse alusel registrisse kanda, peab sort lisaks
lõikes 1 sätestatud tingimustele täitma ka järgmised tingimused:
a)      see on toodetud päritolupiirkonnas
(päritolupiirkondades);
b)      see ei ole kantud riiklikusse ega liidu
sordiregistrisse ametliku sordikirjeldusega sordina;
c)      see ei ole võetud nõukogu määruses (EÜ)
nr 2100/94 artiklis 62 sätestatud liidu sordikaitse või riikliku sordikaitse
alla ega selle kaitse alla võtmise taotlus ei ole läbivaatamisel.
3.           Pärast sordi registrisse kandmist
lõike 2 punkti a kohaselt võivad pädevad asutused kiita heaks
täiendava(d) päritolupiirkonna(d) kõnealuse sordi jaoks.
4.           Ametlikult
tunnustatud sordikirjeldus peab vastama järgmistele nõuetele:
a)      see
põhineb taimede geneetiliste ressurssidega tegelevatelt asutustelt või
liikmesriikides selleks tunnustatud organisatsioonidelt saadud teabel, kui
selline teave on olemas, ning
b)      selle õigsus toetub eelnevate ametlike
inspekteerimiste tulemustele, mitteametlike hindamiste tulemustele või
viljelusel, paljundamisel ja kasutamisel saadud praktilistele kogemustele.
Artikkel 58
Rahuldav viljelus- ja/või kasutusväärtus
1.           Artikli 56 lõike 2
punkti b kohaldamisel loetakse sortide viljelus- ja/või kasutusväärtus
rahuldavaks, kui võrreldes sarnastes agroklimaatilistes tingimustes ja
sarnastes tootmissüsteemides hinnatud teiste sortidega on asjaomaste sortide
omadused tervikuna võttes vähemalt ükskõik millise piirkonna toodangu osas
selgelt paremad asjaomase sordi üldiseks viljelemiseks või sellest saadud
kultuuride või toodete eriotstarbeliseks kasutamiseks.
2.           Liikmesriigid võtavad vastu
hindamiseeskirjad, mille alusel määratakse riiklikus sordiregistris
registreeritavate sortide rahuldav viljelus- ja/või kasutusväärtus. Nendes
eeskirjades käsitletakse sortide omadusi ühes või mitmes järgmises valdkonnas:
a)      kvaliteet ja põllumajanduslikud näitajad,
sealhulgas saagikus;
b)      sobivus vastupanuvõimeliseks viljeluseks
ja madala sisendiga tootmissüsteemide jaoks, sealhulgas mahepõllumajanduslikuks
tootmiseks.
Iga liikmesriik avaldab kõnealused eeskirjad ja
teeb need teatavaks ametile, komisjonile ja teistele liikmesriikidele.
Artikkel 59
Jätkusuutlik viljelus- ja/või kasutusväärtus
1.           Artikli 56 lõike 2
punkti c ja lõike 3 punkti c kohaldamisel loetakse sortide
viljelus- ja/või kasutusväärtus jätkusuutlikuks, kui võrreldes sarnastes
agroklimaatilistes tingimustes ja sarnastes tootmissüsteemides hinnatud teiste
sortidega on asjaomaste sortide omadused tervikuna võttes vähemalt
taimekahjustajatele vastuvõtlikkuse, ressursisisendi, soovimatutele ainetele
vastuvõtlikkuse või erinevate agroklimaatiliste tingimustega kohanemise osas
selgelt paremad asjaomase sordi üldiseks viljelemiseks või sellest saadud
kultuuride või toodete eriotstarbeliseks kasutamiseks.
2.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
hindamiseeskirjad, millega määratakse kindlaks sortide jätkusuutlik viljelus-
ja/või kasutusväärtus. Nendes eeskirjades käsitletakse sortide omadusi ühes või
mitmes järgmises valdkonnas:
a)      resistentsus taimekahjustajate suhtes;
b)      vähenenud vajadus eriressursside järele;
c)      soovimatute ainete vähenenud sisaldus või

d)      suurem kohanemisvõime erinevates
agroklimaatilistes tingimustes.
Nendes eeskirjades võetakse vajaduse korral
arvesse olemasolevaid tehnilisi protokolle.
Artikkel 60
Eristatavus
1.           Artikli 56 lõike 2 punktis a
ja lõike 3 punktis a osutatud ametliku sordikirjelduse eesmärgil
käsitatakse sorti eristatavana, kui see eristub teatavast genotüübist või
genotüüpide kombinatsioonist tulenevate tunnuste poolest selgelt mis tahes
muust artikli 70 kohaselt määratletud taotluse esitamise kuupäeval üldiselt
tuntud sordist .
2.           Lõikes 1 osutatud muud sorti
käsitatakse üldiselt tuntuna, kui artikli 70 kohaselt määratletud taotluse
esitamise kuupäeval oli täidetud üks või enam järgmistest nõuetest:
a)      kõnealune sort on kantud riiklikusse või
liidu sordiregistrisse;
b)      kõnealuse sordi kohta on esitatud taotlus
selle kandmiseks riiklikusse sordiregistrisse artikli 66 kohaselt või liidu
sordiregistrisse artikli 95 lõike 1 kohaselt või sordikaitse saamiseks
liidus;
c)      liidus on koostatud kõnealuse sordi
ametlik sordikirjeldus ning on tehtud sordi nõuetele vastavuse hindamine
vastavalt artiklite 69, 71 ja vajaduse korral artikli 73 sätetele.
3.           Lõike 2 punkti c
kohaldamisel teeb (teevad) sordi nõuetele vastavuse hindamis(t)e eest
vastutav(ad) isik(ud) nende poolt katsetatud sordi ametliku sordikirjelduse
pädevatele asutustele ja ametile kättesaadavaks.
Artikkel 61
Ühtsus
Artikli 56 lõike 2 punktis a ja lõike 3
punktis a osutatud ametliku sordikirjelduse eesmärgil käsitatakse sorti
ühtlikuna, kui sellel on paljundamise ja tüübi eripärast tulenevaid võimalikke
muutusi arvesse võttes piisavalt ühtlased sordi eristatavuse katsetes
määratavad ja mis tahes muud ametlikus sordikirjelduses kasutatavad tunnused.
Artikkel 62
Püsivus
Artikli 56 lõike 2 punktis a ja lõike 3
punktis a osutatud ametliku sordikirjelduse eesmärgil käsitatakse sorti
püsivana, kui sordi eristatavuse katsetes määratavad ja mis tahes muud
sordikirjelduses kasutavad tunnused püsivad muutumatutena pärast korduvat paljundamist
või paljundustsüklite korral iga sellise tsükli lõpus.
Artikkel 63
Antud sordikaitse
Kui sordile on määruse (EÜ) nr 2100/1994
artikli 62 või liikmesriigi õigusakti kohaselt antud sordikaitse, siis
käsitatakse seda sorti eristatava, ühtliku ja püsivana artikli 56
lõike 2 punktis a ja lõike 3 punktis a osutatud ametliku
sordikirjelduse eesmärgil ning sordinimi loetakse nõuetele vastavaks
artikli 56 lõike 1 punkti a kohaldamisel.
Artikkel 64
Sordinimed
1.           Artikli 56 lõike 1 punkti a
kohaldamisel ei peeta sordinime nõuetele vastavaks, kui:
a)      kolmanda isiku varem tekkinud õigus
välistab selle kasutamise liidu territooriumil;
b)      see võib põhjustada kasutajatele
sordinimeeristamise või taasesitamisega seotud raskusi;
c)      see on identne sordinimega või võib
segamini minna sordinimega, mille all sama liigi või lähedalt seotud liigi mõni
muu sort on kantud riiklikusse või liidu sordiregistrisse või mille all mõne
teise sordi materjali on tehtud turul kättesaadavaks mõnes liikmesriigis või
Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu liikmesriigis, välja arvatud
juhul, kui kõnealust teist sorti ei ole enam olemas ja kui selle sordinimi ei
oma erilist tähtsust;
d)      see on identne sordinimedega või võib
segamini minna sordinimedega, mida kasutatakse tavaliselt kauba turul
kättesaadavaks tegemisel või selle kasutamine peab jääma muude liidu
õigusaktide kohaselt vabaks;
e)      see on mõnes liikmesriigis vastuolus
heade kommetega või avaliku korraga;
f)       see võib eksitusse viia või põhjustada
segadust sordi tunnuste, väärtuse või ehtsuse suhtes või aretaja isiku suhtes.
2.           Ilma, et see piiraks lõike 1
kohaldamist, kui sort on juba kantud teiste liikmesriikide sordiregistritesse
või liidu sordiregistrisse, siis on sordinimi nõuetele vastav ainult juhul, kui
see on identne registreeritud nimega.
3.           Lõiget 2 ei kohaldata, kui:
a)      sordinimi võib eksitusse viia või
põhjustada segadust asjaomase sordi puhul ühes või mitmes liikmesriigis või
b)      selle nime vaba kasutamist seoses
kõnealuse sordiga takistavad kolmandate isikute õigused.
4.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
konkreetsed eeskirjad sordinimede nõuetele vastavuse kohta. Need eeskirjad
võivad käsitleda järgmist:
a)      sordinimede suhe kaubamärkide nimedega;
b)      nende suhe põllumajandustoodete
geograafiliste tähiste ja päritolunimetustega;
c)      õiguste eelmiste omanike kirjalik
nõusolek takistuste kõrvaldamiseks sordinime nõuetele vastamiseks;
d)      konkreetsed kriteeriumid otsustamiseks,
kas sordinimi on eksitusse viiv või segadust põhjustav, nagu on osutatud
lõike 1 punktis f ning
e)      sordinime kasutamine koodi kujul.
2. jagu
Kloonid
Artikkel 65
Kloonide registreerimisnõuded
1.           Klooni võib kanda riiklikusse
sordiregistrisse või liidu sordiregistrisse üksnes juhul, kui see vastab
järgmistele tingimustele:
a)      see kuulub perekonda või liiki, millel on
konkreetsete turusektorite jaoks konkreetne väärtus ning mis on loetletud
lõike 3 kohaselt;
b)      see kuulub sorti, mis on vastavalt IV
peatükile registreeritud riiklikus sordiregistris või vastavalt V peatükile
liidu sordiregistris;
c)      selle suhtes on kohaldatud geneetilist
valikut
d)      tal on nõuetele vastav nimi.
2.           Selleks, et otsustada, kas klooni
nimi on nõuetele vastav, nagu on osutatud lõike 1 punktis d,
kohaldatakse artikli 64 sätteid, mida on vajaduse korral muudetud. Artikli
64 viiteid sortidele loetakse viideteks kloonidele.
3.           Komisjonil on artikli 140
kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles loetletakse need
perekonnad või liigid, mille kloonidel on konkreetsete turusektorite jaoks
konkreetne väärtus.
4.           Komisjonil on artikli 140
kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse:
a)      et konkreetsetesse perekondadesse või
liikidesse kuuluvate kloonide suhtes tuleb kohaldada sanitaarset valikut,
selleks et neid riiklikusse või liidu sordiregistrisse kanda ning
b)      punktis a nimetatud sanitaarse valiku
nõuded.
IV PEATÜKK
Riikliku sordiregistri menetlused
1. jagu
Sordi registrisse kandmise menetlus
Artikkel 66
Taotluste esitamine
1.           Iga isik võib esitada pädevale
asutusele taotluse sordi kandmiseks riiklikusse sordiregistrisse.
2.           Lõikes 1 nimetatud taotlus
esitatakse kirjalikult. Taotluse võib esitada elektrooniliselt.
Artikkel 67
Taotluse sisu
1.           Taotlus sordi kandmiseks riiklikusse
sordiregistrisse peab sisaldama järgmisi punkte:
a)      registreerimisavaldus;
b)      botaanilise taksoni (perekond või liik)
nimi, millesse sort kuulub;
c)      taotleja viitenumber, kui see on olemas,
ning tema nimi ja aadress või vajaduse korral ühistaotlejate nimed ja
aadressid, ning esindaja volikirjad;
d)      esialgne sordinimi;
e)      sordi säilitamise eest vastutava isiku
nimi ja aadress ning selle isiku viitenumber, kui see on olemas;
f)       sordi peamiste omaduste kirjeldus ning
täidetud tehniline küsimustik, kui see on olemas;
g)      sordi säilitamismenetluse kirjeldus;
h)      sordi geograafiline päritolu;
i)       teave selle kohta, kas sort on kantud
mõne teise liikmesriigi sordiregistrisse või liidu sordiregistrisse või, kas
taotlejal on teada, kas registreerimistaotlus ühes nimetatud registritest on
läbivaatamisel;
j)       kui sort sisaldab geneetiliselt
muundatud organismi või koosneb sellest, tuleb esitada tõendid, et kõnealune
geneetiliselt muundatud organism on saanud loa viljelemiseks direktiivi
2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt;
k)      kui taotlus põhineb ametlikult
tunnustatud sordikirjeldusel tuleb esitada toimik kõnealuse kirjeldusega ja
kõik dokumendid või publikatsioonid, mis seda tõendavad;
l)       kui taotlus esitatakse sordikaitse
saanud sordi kohta, millele on viidatud artiklis 63, tuleb esitada tõendid
selle kohta, et sort on kaitstud sordikaitsega, ning vastav ametlik
sordikirjeldus;
m)     kui see on asjakohane, tuleb esitada
teatis, et sordil on rahuldav viljelus- ja/või kasutusväärtus, nagu on viidatud
artikli 58 punktis 1 või jätkusuutlik viljelus- ja/või kasutusväärtus
nagu on viidatud artikli 59 punktis 1.
2.           Sordi riiklikusse sordiregistrisse
registreerimistaotlusega peab kaasas olema pädeva asutuse poolt määratud
piisava kvaliteediga ja piisavas koguses sordinäidis.
3.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
täiendavad dokumendid, mis tuleb lisada taotlusele konkreetsete perekondade või
liikide puhul seoses nendesse perekondadesse või liikidesse kuuluvate sortide
eriomadustega.
Artikkel 68
Taotluse vorm
Komisjon võtab rakendusaktidega vastu
artiklis 66 osutatud taotluse vormi. Need rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 69
Taotluse hindamine
1.           Pädev asutus registreerib iga
registreerimistaotluse sordiregistrisse registreerimiseks, mis ta on saanud,
ning hindab seda. Taotluse hindamisel kontrollitakse, kas taotlus vastab
järgmistele nõuetele:
a)      artiklis 67 sätestatud nõuded sisu
kohta ning
b)      artikli 68 kohaselt vastu võetud vorm.
2.           Kui taotlus ei vasta
artiklis 67 sätestatud nõuetele ega artikli 68 kohaselt vastuvõetud
vormile, annab pädev asutus taotlejale võimaluse määratud tähtaja jooksul
taotluse vastavusse viimiseks nõuetega.
Artikkel 70
Taotlemise kuupäev
Registreerimistaotluse esitamise kuupäev on
see kuupäev, millal pädevale asutusele esitati artikli 67 nõuetele sisu
osas vastav ning artikli 68 kohaselt vastuvõetud vormile vastav taotlus.
Artikkel 71
Sordi nõuetele vastavuse hindamine
1.           Kui taotluse hindamise tulemusena
leitakse, et taotlus vastab artiklis 67 sätestatud nõuetele sisu kohta ja
artikli 68 kohaselt vastuvõetud vormile, siis tehakse ametliku
sordikirjelduse kehtestamiseks sordi nõuetele vastavuse hindamine.
2.           Lõikes 1 nimetatud sordi nõuetele
vastavuse hindamisel tehakse kindlaks:
a)      vastavus artiklites 60, 61 ja 62
sätestatud sordi eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivusnõuetele;
b)      kui see on asjakohane, kas sordil on
artikli 58 punkti 1 kohane rahuldav viljelus- ja/või kasutusväärtus
või artikli 59 punkti 1 kohane jätkusuutlik viljelus- ja/või
kasutusväärtus.
3.           Lõikes 1 osutatud sordi
nõuetele vastavuse hindamise teeb pädev asutus artiklis 74 kehtestatud
nõuete kohaselt.
Taotleja poolt pädevale asutusele esitatud nõude
korral võib taotleja artikli 73 kohaselt ja artiklis 74 kehtestatud
nõuete kohaselt sordi nõuetele vastavuse hindamise või osa sellest ise läbi
viia.
4.           Kui sordil on juba olemas sordiameti
või pädeva asutuse poolt antud ametlik sordikirjeldus, võib pädev asutus
otsustada, et lõikes 1 osutatud sordi nõuetele vastavuse hindamine ei ole
vajalik.
5.           Erandina lõikest 4 võib pädev
asutus otsustada, et lõikes 1 nimetatud sordi nõuetele vastavuse hindamine
on vajalik, kui sordi registreerimist taotletakse artikli 57 lõike 1
punkti b alusel.
Artikkel 72
Pädeva asutuse valduste ja struktuuri audit
1.           Pädev asutus võib läbi viia
artikli 71 lõikes 1 osutatud sordi nõuetele vastavuse hindamise, kui
selle valdused, mis on selleks otstarbeks eraldatud, ja selle struktuur on
sordiameti poolt auditeeritud.
Auditiga tehakse kindlaks, kas pädeva asutuse
valdused ja struktuur on sobivad sordi nõuetele vastavuse hindamise
läbiviimiseks seoses järgmiste punktidega:
a)      vastavus artiklites 60, 61 ja 62 osutatud
sordi eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivusnõuetele ning
b)      vastavus artikli 59 lõikes 1 osutatud
jätkusuutliku viljelus- ja/või kasutusväärtuse nõuetele.
2.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
eeskirjad lõikes 1 osutatud auditi kohta.
3.           Lõikes 1 osutatud auditi põhjal
võib sordiamet anda vajaduse korral pädevale asutusele soovitusi meetmete
kohta, et tagada pädeva asutuse valduste ja struktuuri vastavus nõuetele.
Lisaks lõikes 1 osutatud auditile võib sordiamet teha täiendavaid auditeid
ning anda vajaduse korral pädevale asutusele soovitusi parandusmeetmete kohta,
mis tagaksid pädeva asutuse valduste ja struktuuri vastavuse nõuetele.
Artikkel 73
Taotleja tehtav sordi nõuetele vastavuse hindamine
1.           Taotleja võib teha artikli 71
lõikes 1 osutatud sordi nõuetele vastavuse hindamise või osa sellest
ainult siis, kui pädev asutus on selleks loa andnud. Taotleja teeb sordi
nõuetele vastavuse hindamise selleks otstarbeks eraldatud valdustes.
2.           Enne sordi nõuetele vastavuse
hindamiseks loa andmist auditeerib pädev asutus taotleja valdusi ja struktuuri.
Auditiga tehakse kindlaks, kas taotleja valdused ja struktuur on sobivad sordi
nõuetele vastavuse hindamise läbiviimiseks seoses järgmiste punktidega:
a)      vastavus artiklites 60, 61 ja 62 osutatud
sordi eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivusnõuetele ning
b)      vastavus artikli 58 lõikes 1 osutatud
rahuldava viljelus- ja/või kasutusväärtuse nõuetele;
c)      vastavus artikli 59 lõikes 1 osutatud
jätkusuutliku viljelus- ja/või kasutusväärtuse nõuetele.
3.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
eeskirjad lõikes 2 osutatud auditi kohta.
4.           Lõikes 1 osutatud auditi põhjal
võib pädev asutus anda vajaduse korral taotlejale soovitusi meetmete kohta, mis
tagaksid taotleja valduste ja struktuuri vastavuse nõuetele.
5.           Lisaks lõikes 1 osutatud
auditile võib pädev asutus teha täiendavaid auditeid ning anda vajaduse korral
taotlejale soovitusi parandusmeetmete kohta kindlaksmääratud aja jooksul seoses
taotleja valduste ja struktuuriga.
Juhul, kui pädev astutus teeb järelduse, et
taotleja valdused ja struktuur ei vasta nõuetele, võib ta lõikes 1
nimetatud loa tagasi võtta või seda muuta.
Artikkel 74
Täiendavad eeskirjad sordi nõuetele vastavuse hindamise kohta
1.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse
artiklites 71, 72 ja 73 sätestatud nõudeid sordi nõuetele vastavuse
hindamise kohta. Need delegeeritud õigusaktid võivad käsitleda järgmist:
a)      pädeva asutuse või taotleja töötajate
kvalifikatsioon, väljaõpe ja tegevusalad artikli 71 lõikes 1 osutatud
sordi nõuetele vastavuse hindamise jaoks;
b)      sordi nõuetele vastavuse hindamise jaoks
vajalik varustus, sealhulgas laborid haiguste suhtes resistentsuse uurimiseks;
c)      sordi võrdluskogu asutamine sordi
eristatavuse hindamiseks ning sellise võrdluskogu säilitamise korraldamine;
d)      kvaliteedijuhtimise süsteemide rajamine,
sealhulgas dokumentide säilitamine sordi nõuetele vastavuse hindamisel
kasutatavate tegevuste, protokollide või juhendite kohta;
e)      konkreetsete perekondade või liikide
kasvatuskatsete ja laboratoorsete katsete läbiviimine.
Nendes delegeeritud õigusaktides võetakse arvesse
olemasolevaid tehnilisi ja teaduslikke protokolle.
2.           Kui lõike 1 kohaselt ei ole
nõudeid vastu võetud, tehakse sordi nõuetele vastavuse hindamine lõike 1
punktides a–e osutatud üksikasjade osas vastavalt riiklikele
protokollidele.
Artikkel 75
Konfidentsiaalsus
1.           Kui artikli 71 lõikes 1
osutatud sordi nõuetele vastavuse hindamise raames on vaja kontrollida
genealoogilisi komponente, käsitatakse sellise kontrollimise tulemusi ja
genealoogiliste komponentide kirjeldust konfidentsiaalsetena, kui taotleja seda
nõuab.
2.           Paljundusmaterjali selliste sortide
puhul, mis on ette nähtud üksnes tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud
põllumajandusliku tooraine tootmiseks, ning juhul kui taotleja seda nõuab,
käsitatakse artikli 71 lõikes 1 osutatud sordi nõuetele vastavuse
hindamise tulemusi ja kõnealuste sortide ettenähtud kasutusviise
konfidentsiaalsena.
Artikkel 76
Esialgne hindamisaruanne ja esialgne ametlik sordikirjeldus
1.           Pärast artikli 71 lõikes 1 osutatud
sordi nõuetele vastavuse hindamist esitab pädev asutus esialgse hindamisaruande
ning, kui ta arvab, et artiklites 60, 61 ja 62 esitatud eristatavuse,
ühtlikkuse ja püsivuse nõuded on täidetud, esitab ta kõnealuse aruande alusel
ka esialgse ametliku sordikirjelduse.
2.           Esialgne hindamisaruanne võib
viidata asjaomase pädeva asutuse, teiste pädevate asutuste või sordiameti muude
hindamisaruannete järeldustele, mis on esitatud kõnealuse sordi kohta.
3.           Pädev asutus esitab esialgse
hindamisaruande ja esialgse ametliku sordikirjelduse taotlejale.
4.           Kui pädev asutus leiab, et
hindamisaruanne ei ole sordi registreerimisotsuse tegemiseks piisav alus, teeb
ta omal algatusel pärast konsulteerimist taotlejaga või taotleja nõudmisel
täiendava hindamise. Kõik täiendavad hindamised, mis tehakse kuni otsuse vastu
võtmiseni artikli 79 lõike 1 kohaselt, loetakse artikli 71
lõikes 1 osutatud sordi nõuetele vastavuse hindamise osaks.
Artikkel 77
Hindamisaruanne ja ametlik sordikirjeldus
1.           Pärast seda, kui taotlejale on antud
võimalus teha märkusi esialgse hindamisaruande ja esialgse ametliku sordikirjelduse
kohta, koostab pädev asutus lõpliku hindamisaruande ja lõpliku ametliku
sordikirjelduse.
2.           Pädevad asutused teevad põhjendatud
taotluse alusel hindamisaruanded kättesaadavaks kolmandatele isikutele, võttes
arvesse riiklikke või liidu sätteid andmekaitse kohta ja kohaldatavaid
konfidentsiaalsuseeskirju.
Artikkel 78
Sordinime hindamine
1.           Pärast artiklis 69 osutatud
taotluse hindamist ja enne sordi kandmist riiklikusse sordiregistrisse
artikli 79 kohaselt konsulteerib pädev asutus ametiga taotleja esitatud
sordinime ettepaneku osas.
2.           Amet esitab pädevale asutusele
soovituse taotleja esitatud sordinime ettepaneku nõuetele vastavuse kohta,
võttes arvesse artiklis 64 sätestatud nõudeid. Pädev asutus teavitab
taotlejat sellest soovitusest .
Artikkel 79
Registreerimisotsus
1.           Kui artiklites 66–78 sätestatud
menetluse alusel tehakse otsus, et sort vastab artiklis 56 sätestatud
nõuetele, otsustab pädev asutus registreerida sordi riiklikus sordiregistris.
2.           Pädev asutus võtab vastu otsuse
riiklikusse sordiregistrisse kandmisest keeldumise kohta, kui:
a)      ta teeb kindlaks, et artiklis 56
sätestatud nõuded ei ole täidetud või
b)      taotleja ei täida mõnda
artiklites 66–74 sätestatud kohustust.
3.           Keelduva otsuse korral tuleb märkida
keeldumise põhjus.
4.           Pädev asutus saadab taotlejale
lõigetes 1 ja 2 nimetatud otsuse koopia.
Artikkel 80
Varem registreeritud sordid ja kloonid
1.           Erandina artiklitest 66–79 kannavad
pädevad asutused riiklikesse sordiregistritesse kõik enne käesoleva määruse
jõustumist ametlikult heaks kiidetud või registreeritud sordid, mis on kantud
sordilehtedesse, -nimekirjadesse või -registritesse, mis on sisse seatud nende
liikmesriikides vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artiklile 3,
direktiivi 2002/55/EÜ artikli 3 lõikele 2, direktiivi2008/90/EÜ
artikli 7 lõikele 4 ja direktiivi 68/193/EMÜ artiklile 5,
ning kõik kloonid, mis on registreeritud vastavalt direktiivi 68/193/EMÜ
artiklile 5, direktiivi 2008/90/EÜ artikli 7 lõikele 4,
direktiivi 2008/62/EÜ II peatükile ning direktiivi 2009/145/EÜ II peatüki
I jaole ja III peatüki I jaole.
2.           Direktiivi 2008/62/EÜ artikli 3 ja
direktiivi 2009/145/EÜ artikli 3 lõike 1 alusel heakskiidetud
sordid kantakse riiklikesse sordiregistritesse ametlikult tunnustatud
sordikirjeldusega sortidena.
Artikkel 81
Uus sordinimi pärast registreerimist
Kui pädev asutus teeb pärast sordi
registreerimist kindlaks, et sordinimi ei olnud registreerimise ajal
artikli 64 nõuete kohaselt sobiv, peab taotleja esitama uue sordinime
taotluse. Pädev asutus teeb otsuse kõnealuse taotluse kohta pärast
konsulteerimist ametiga. Pädev asutus võib anda loa eelmise sordinime ajutiseks
kasutamiseks.
2. jagu
Registris hoidmise tähtaeg ja sordi säilitamine
Artikkel 82
Registris hoidmise kehtivusaeg
1.           Sorti hoitakse riiklikus
sordiregistris 30 aastat.
2.           Kui sort sisaldab geneetiliselt
muundatud organismi või koosneb sellest, piirdub registris hoidmise kehtivusaeg
ajavahemikuga, mille jooksul kõnealust geneetiliselt muundatud organismi on
lubatud kasvatada direktiivi 2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt.
Artikkel 83
Registris hoidmise tähtaja pikendamine
1.           Sordi riiklikus sordiregistris
hoidmise tähtaega võib pikendada täiendavateks 30aastasteks perioodideks
kooskõlas artiklis 84 sätestatud menetluse ja tingimustega.
2.           Kui sort sisaldab geneetiliselt
muundatud organismi või koosneb sellest, piirdub registris hoidmise tähtaja
pikendamine ajavahemikuga, mille jooksul kõnealust geneetiliselt muundatud
organismi on lubatud kasvatada direktiivi 2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr
1829/2003 kohaselt.
Artikkel 84
Registris hoidmise tähtaja pikendamise kord ja tingimused
1.           Kõik isikud, kes soovivad pikendada
sordi registris hoidmise tähtaega, peavad selleks esitama taotluse mitte varem
kui 12 kuud ja mitte hiljem kui 6 kuud enne artikli 82 kohase registris
hoidmise kehtivusaja aegumist.
2.           Kõnealune taotlus esitatakse
kirjalikult. Taotluse võib esitada elektrooniliselt. Taotlusele tuleb lisada
tõendid selle kohta, et lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud.
3.           Sordi riiklikus sordiregistris
hoidmise tähtaega pikendatakse ainult juhul, kui on täidetud järgmised
tingimused:
a)      sort vastab jätkuvalt artikli 56 ja,
kui see on asjakohane, artikli 57 nõuetele;
b)      pädev asutus teeb kindlaks, et teatav
isik vastutab sordi säilitamise eest kooskõlas artikli 86 sätetega.
4.           Pädev asutus võib pikendada sordi
riiklikus sordiregistris hoidmise tähtaega ilma, et oleks esitatud
lõigete 1 ja 2 kohane pikendamistaotlus, kui ta arvab, et selline
pikendamine tuleb kasuks jätkusuutlikule põllumajandusele ja geneetilise
mitmekesisuse säilitamisele, ning kui on täidetud lõikes 3 esitatud
tingimused
Artikkel 85
Sordi kustutamine riiklikust sordiregistrist
1.           Pädev asutus võtab vastu otsuse
sordi kustutamise kohta riiklikust sordiregistrist järgmistel juhtudel:
a)      kui pädev asutus jõuab uute tõendite
alusel järeldusele, et artiklis 56 sätestatud registreerimisnõuded ei ole
enam täidetud;
b)      kui taotleja on esitanud avalduse sordi
kustutamiseks riiklikust sordiregistrist;
c)      kui taotleja ei ole tasunud
artikli 87 lõike 1 punkti e kohast aastatasu;
d)      kui sordi säilitamise eest vastutav isik,
kellele on viidatud artikli 86 lõikes 1, taotleb kustutamist,
väljaarvatud juhul, kui sordi säilitamise tagab mõni teine isik;
e)      kui sorti ei säilitata enam
artikli 86 nõuete kohaselt;
f)       kui sorti säilitatakse kolmandas riigis
ning see kolmas riik ei ole aidanud kõnealuse säilitamise kontrollimisel
artikli 86 lõike 8 kohaselt;
g)      kui taotlemise ajal esitati valed või
võltsitud andmed registreerimisotsuse aluseks olnud tegurite kohta;
h)      kui taotleja ei ole artikli 84
lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul esitanud taotlust registris hoidmise
pikendamiseks ning artikli 82 lõikes 1 osutatud kehtivusaeg on läbi
saanud.
2.           Taotleja palvel võib pädev asutus
lubada jätkata riiklikust sordiregistrist lõike 1 punkti b alusel
kustutatud sordi turul kättesaadavaks tegemist kuni kolmanda aasta 30. juunini
pärast registrist kustutamist.
Kõnealune taotlus tuleb esitada hiljemalt
registris hoidmise kehtivusaja lõppemise kuupäevaks.
3.           Pärast sordi kustutamist riiklikust
sordiregistrist annab pädev asutus kõnealuse sordi näidise ja sordi kirjelduse
geneetiliste ressursside säilitamiseks määratud geenipanka.
Artikkel 86
Sordi säilitamine
1.           Riiklikusse sordiregistrisse kantud
sorti säilitab taotleja või mõni teine isik, kes tegutseb vastastikusel
kokkuleppel taotlejaga. Taotleja teavitab pädevat asutust kõnealusest teisest
isikust.
2.           Sordi säilitamine toimub kooskõlas
tunnustatud tavadega vastavalt sortidele perekondadele, liikidele või
tüüpidele.
3.           Lõikes 1 osutatud isikud
säilitavad dokumente sordi säilitamise kohta. Pädeval asutusel peab olema igal
hetkel võimalik kontrollida sordi säilitamist nende dokumentide põhjal.
Kõnealustes dokumentides peetakse arvestust ka supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud
materjali tootmise kohta ning tootmisetappide kohta enne supereliitmaterjali
etappi.
4.           Ametlikult tunnustatud
sordikirjeldusega sorte säilitatakse nende päritolupiirkonnas
(päritolupiirkondades).
5.           Pädev asutus kontrollib, kuidas
sorti säilitatakse, ning ta võib sellel eesmärgil võtta proove asjaomastest
sortidest.
6.           Kui pädev asutus leiab, et sordi
säilitamise eest vastutav isik ei järgi lõigetes 1–4 kehtestatud nõudeid,
annab ta sellele isikule võimaluse võtta parandusmeetmeid.
7.           Kui sordi säilitamine toimub teises
liikmesriigis kui selles, kus sort riiklikusse sordiregistrisse kanti,
abistavad kahe asjaomase liikmesriigi pädevad asutused üksteist sordi
säilitamise kontrollimisel.
8.           Kui sordi säilitamine toimub
kolmandas riigis, siis nõuab selle liikmesriigi pädev asutus, kus sort
riiklikusse sordiregistrisse kanti, kolmanda riigi asutustelt abi sordi
säilitamise kontrollimisel.
3. jagu
Registreerimistasud
Artikkel 87
Registreerimistasud
1.           Pädevad asutused nõuavad tasusid
vajalike kulude katmiseks seoses järgmiste tegevustega:
a)      artiklis 69 osutatud taotluse
hindamine;
b)      artiklis 71 ja artikli 73
lõikes 1 osutatud sordi nõuetele vastavuse hindamine ja auditid;
c)      artikli 78 kohane sordinime
kontrollimine;
d)      artiklis 79 osutatud registreerimisotsus
ja kõik halduskaebused, mis on esitatud riiklike eeskirjade kohaselt kõnealuse
otsuse vastu;
e)      sordi või, kui on asjakohane, klooni
riiklikus sordiregistris hoidmise iga aasta eest;
f)       artikli 86 lõikes 5 osutatud
sordisäilitamise kontroll.
2.           Lõikes 1 nimetatud toiminguid
tehakse ainult siis, kui taotleja on selleks pädevale asutusele esitanud
taotluse ning kui kõik vastavad tasud on tasutud. Taotlust käsitatakse
mitteesitatuna, kui tasusid ei ole tasutud ühe kuu jooksul alates kuupäevast,
millal pädev asutus esitas nõude tasude tasumiseks ja märkis selles nõudes ära
tasude mittetasumise tagajärjed.
3.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
konkreetsed hüvitatavad kuluartiklid vastavalt lõike 1
punktidele a–f.
Artikkel 88
Tasud ametlikult tunnustatud sordikirjeldusega sortide puhul
1.           Ametlikult tunnustatud
sordikirjeldusega sortide puhul ei nõuta tasu artikli 87 lõike 1
punktis e osutatud tegevuste eest.
2.           Ametlikult tunnustatud
sordikirjeldusega sortide puhul vähendavad pädevad asutused artikli 87
lõike 1 punktides a, c, d ja f osutatud tegevuste eest võetavat
tasul. Tasu vähendatakse nii, et see ei oleks takistuseks asjaomase sordi
registreerimisel.
Artikkel 89
Erandid registreerimistasude maksmisest
1.           Artiklites 87 ja 88 sätestatud
tasud ei kuulu otsesele ega kaudsele tagastamisele, välja arvatud juhul, kui
neid koguti põhjendamatult.
2.           Taotlejad, kellel on vähem kui kümme
töötajat ja kelle aastakäive või aastabilansi kogumaht ei ületa 2 miljonit
eurot, on vabastatud artiklites 87 ja 88 sätestatud tasude maksmisest.
3.           Artiklites 87 ja 88 osutatud kulud
ei hõlma kulusid, mis tehti lõikes 2 osutatud taotlejate ametlikuks
kontrollimiseks.
4. jagu
Kloonide registreerimine
Artikkel 90
Kohaldatavad sätted
1.           Klooni kandmiseks riiklikusse
sordiregistrisse kohaldatakse 1., 2. ja 3. jagu, mida on vajaduse korral
muudetud, välja arvatud järgmised sätted:
a)      artiklis 67 nimetatud sätted taotluse
sisu kohta;
b)      sätted ametlikult tunnustatud
sordikirjeldusega sortide kohta;
c)      sätted jätkusuutliku või rahuldava
viljelus- ja/või kasutusväärtusega sortide kohta.
2.           Taotluse sisu puhul kohaldatakse
artikli 67 asemel artiklit 92.
Artikkel 91
Viited
1., 2. ja 3. jao kohaldamisel klooni kandmiseks
riiklikusse sordiregistrisse loetakse viiteid järgmiselt:
a)           viiteid sortidele loetakse viideteks
kloonidele;
b)           viiteid artiklile 56 loetakse
viideteks artiklile 65;
c)           viiteid artiklites 60, 61 ja 62
sätestatud nõuetele loetakse viideteks artikli 65 lõike 1
punktis b ja lõikes 3 sätestatud nõuetele;
d)           viiteid artiklile 67 seoses
taotluse sisuga loetakse viideteks artiklile 92.
Artikkel 92
Taotluse sisu
1.           Taotlus klooni kandmiseks
riiklikusse sordiregistrisse peab sisaldama järgmisi punkte:
a)      registreerimisavaldus;
b)      selle sordi identifitseerimine, millesse
kloon kuulub;
c)      taotleja või vajaduse korral
ühistaotlejate nimi ja aadress ning esindaja volikirjad;
d)      esialgne nimi;
e)      klooni säilitamise eest vastutava isiku
nimi ja aadress ning selle isiku viitenumber, kui see on olemas;
f)       klooni peamiste omaduste kirjeldus ning
täidetud tehniline küsimustik, kui see on olemas;
g)      klooni geograafiline päritolu;
h)      teave selle kohta, kas kloon on kantud
mõne teise liikmesriigi sordiregistrisse või liidu sordiregistrisse või, kas
taotlejal on teada, kas klooni registreerimistaotlus ühes nimetatud
registritest on läbivaatamisel;
i)       kui kloon sisaldab geneetiliselt
muundatud organismi või koosneb sellest, tuleb esitada tõendid, et kõnealust
geneetiliselt muundatud organismi on lubatud kasvatada direktiivi 2001/18/EÜ
või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt.
2.           Klooni riiklikusse sordiregistrisse
registreerimise taotlusega peab kaasas olema piisava kvaliteediga ja piisavas
koguses klooninäidis.
V PEATÜKK
Liidu sordiregistri menetlused
1. jagu
Peatüki reguleerimisala
Artikkel 93
Asjakohased sordid ja kloonid
Käesolevat peatükki kohaldatakse nende sortide
ja kloonide suhtes, mis ei ole artikli 79 kohaselt kantud ühtegi
riiklikusse sordiregistrisse.
2. jagu
Registreerimismenetlus
Artikkel 94
Kohaldatavad sätted
1.           Sordi või klooni kandmiseks liidu
sordiregistrisse kohaldatakse IV peatükki, mida on vajaduse korral muudetud,
välja arvatud järgmised sätted:
a)      artiklis 78 nimetatud sätted sordinime
kontrolli kohta;
b)      artiklis 86 nimetatud sätted sordi
säilitamise kohta;
c)      sätted ametlikult tunnustatud
sordikirjeldusega sortide kohta;
d)      artikli 89 lõigetes2 ja 3 osutatud
sätted registreerimistasudest vabastamise kohta.
2.           Sordinime kontrolli, sordi ja klooni
säilitamise ning registreerimistasudest vabastamise puhul kohaldatakse
lõike 1 punktides a, b ja d osutatud sätete asemel artikleid 95, 96
ja 97.
3.           IV peatüki kohaldamisel sordi või
klooni kandmiseks liidu sordiregistrisse loetakse viiteid järgmiselt:
a)      viiteid pädevale asutusele loetakse
viideteks ametile;
b)      viiteid riiklikele sordiregistritele
loetakse viideteks liidu sordiregistrile;
c)      viiteid artiklile 78 loetakse
viideteks artiklile 95;
d)      viiteid artiklile 86 loetakse
viideteks artiklile 96;
e)      viiteid halduskaebustele, mis on esitatud
riiklike eeskirjade kohaselt vastava otsuse kohta, loetakse viideteks
kaebustele, millele on osutatud artiklis 98.
Artikkel 95
Sordinime kontroll
1.           Pärast artiklis 69 osutatud
taotluse hindamist, mida kohaldatakse vastavalt artiklile 94, ning enne
sordi või klooni kandmist liidu sordiregistrisse, vaatab amet taotleja esitatud
sordi- või klooninime ettepaneku läbi.
2.           Amet otsustab kooskõlas
artiklis 64 sätestatud nõuetega, kas sordi- või klooninimi on sobiv.
Artikkel 96
Sortide ja kloonide säilitamine
1.           Riiklikusse sordiregistrisse kantud
sorti säilitab taotleja või mõni teine isik, kes tegutseb vastastikusel
kokkuleppel taotlejaga. Teisest isikust teatatakse ametile .
2.           Säilitamine toimub kooskõlas
tunnustatud tavadega, mis on asjakohased perekondade, liikide või tüüpide
puhul.
3.           Lõikes 1 osutatud isik säilitab
dokumente sordi või klooni säilitamise kohta. Ametil peab olema igal hetkel
võimalik kontrollida sordi või klooni säilitamist nende dokumentide põhjal.
Kõnealustes dokumentides peetakse arvestust ka supereliit-, eliit- ja
sertifitseeritud materjali tootmise kohta ning tootmisetappide kohta enne
supereliitmaterjali etappi.
4.           Amet kontrollib, kuidas sordi
säilitamine toimub, ning ta võib sellel eesmärgil võtta proove asjaomastest
sortidest ja kloonidest.
5.           Selle liikmesriigi pädevad asutused,
kus asjaomase sordi või klooni säilitamine toimub, abistavad ametit säilitamise
kontrollimisel.
6.           Kui amet leiab, et sordi säilitamise
eest vastutav isik ei vasta lõigetes 1, 2 ja 3 kehtestatud nõuetele, annab
ta sellele isikule võimaluse võtta parandusmeetmeid.
Artikkel 97
Tasude suurus
1.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega sätestatakse
artikli 87 lõikes 1 osutatud tasude suurused, mida kohaldatakse
vastavalt artiklile 94.
2.           Lõike 1 kohased tasud kehtestatakse
tasemel, mis vastab usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, et amet suudaks
oma eelarve tasakaalus hoida.
3. jagu
Kaebused
Artikkel 98
Kaebuse esitamise õigus
Kaebuse
võib esitada ameti otsuste peale, mis on tehtud 2. jao alusel. Kaebuse vaatab
läbi määruse (EÜ) nr 2100/1994 artiklis 46 nimetatud apellatsiooninõukogu.
Artikkel 99
Kaebuste puhul kohaldatavad sätted
1.           Artiklis 98 osutatud kaebuste
korral kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2100/1994 neljanda osa V ja VI peatükki.
2.           Olenemata käesoleva artikli
lõikest 1 ei kohaldata artiklis 98 osutatud kaebuste korral määruse
(EÜ) nr 2100/1994 neljanda osa V ja VI peatüki järgmisi sätteid:
a)      artikli 67 lõiked 1 ja 3;
b)      artikkel 74;
c)      artikli 80 lõige 5.
Artikkel 100
Viited
Artikli 99 lõike 1
kohaldamisel loetakse määruse (EÜ) nr 2100/1994 neljanda osa V ja VI peatükis
olevaid viiteid järgmiselt:
a)           artiklis 68 esitatud viide artiklile
82 jäetakse välja;
b)           artikli 70 lõikes 1 olevat viidet
ametiasutusele, kes on koostanud otsuse, tuleb lugeda viitena ametile;
c)           artiklis 76 olev viide artiklite 54
ja 55 kohasele kontrollimisele tuleb lugeda viiteks sordi nõuetele vastavuse
hindamisele sordi registreerimiseks, mida amet teeb vastavalt käesolevale
määrusele;
d)           artikli 78 lõigetes 3 ja 4 esitatud viited artikli 90 lõikele 2
jäetakse välja;
e)           artiklis 79 tehtud viidet pädevatele
sordikaitse asutustele tuleb lugeda viitena pädevatele asutustele;
f)            artikli 80 lõikes 1 tehtud viidet ühenduse sordikaitse taotlejale või
omanikule tuleb lugeda viitena registreerimise taotlejale;
g)           artikli 80 lõikes 3 esitatud viited
artikli 52 lõigetes 2, 4 ja 5 kindlaksmääratud tähtaegadele jäetakse välja;
h)           artiklis 81 esitatud viide kontrolliasutuste
töötajatele jäetakse välja.
VI PEATÜKK
Sortidest teatamine liidu sordiregistrile
Artikkel 101
Teatamise kord
1.           Kõik pädevad asutused teatavad viie
päeva jooksul ametile sordi registreerimise taotluse saamisest,
artiklis 79 viidatud otsuse vastuvõtmisest, artikli 81 kohasest uue
sordinime andmisest pärast registreerimist, registris hoidmise tähtaja
pikendamisest vastavalt artiklile 83 ning sordi registrist väljaarvamisest
vastavalt artiklile 85.
2.           Kõik pädevad asutused teatavad
ametile sordi säilitamise eest vastutavast isikust vastavalt artiklile 86.
See teave tuleb esitada viie tööpäeva jooksul alates sellest päevast, millal
pädev asutus sai teada kõnealusest isikust.
3.           Komisjon kehtestab rakendusaktidega
lõikes 1 osutatud teadete esitamise menetluse. Need rakendusaktid võetakse
vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
VII PEATÜKK
Teabe säilitamine ja käitlemine
Artikkel 102
Riiklike sordiregistrite ja liidu sordiregistri dokumendid
1.           Pädev asutus peab iga riiklikusse
sordiregistrisse kantud sordi kohta toimikut, mis sisaldab ametlikku
sordikirjeldust, hindamisaruannet ja kõiki artikli 76 kohaseid
hindamisaruandeid. Vajaduse korral sisaldab toimik ainult ametlikult
tunnustatud sordikirjeldust ning seda kirjeldust toetavaid dokumente.
2.           Amet peab liidu sordiregistrisse
kantud iga sordi kohta toimikut, mis sisaldab ametlikku sordikirjeldust ja
artikli 94 lõike 1 alusel välja antud hindamisaruannet.
Artikkel 103
Juurdepääs riiklikus sordiregistris olevale teabele
1.           Iga liikmesriik esitab teistele
liikmesriikidele, ametile ja komisjonile teabe oma riiklikule sordiregistrile
juurdepääsu kohta.
2.           Iga aasta 31. märtsiks annavad kõik
pädevad asutused teistele pädevatele asutustele ja komisjonile teada kõigist
oma riiklikes sordiregistrites eelneva aasta jooksul tehtud muudatustest.
3.           Kõik pädevad asutused teevad
nõudmise korral teisele pädevale asutusele, ametile või komisjonile
kättesaadavaks:
a)      vajaduse korral vastavas riiklikus
sordiregistris registreeritud sortide hindamisaruanded, millele on osutatud
artikli 77 lõikes 1;
b)      vajaduse korral artikli 71
lõikes 1 osutatud sordi nõuetele vastavuse hindamise tulemused;
c)      nende sortide loetelu, mille
registreerimistaotlus on läbivaatamisel;
d)      kogu muu kättesaadava teabe registrisse
kantud või sellest kustutatud sortide kohta.
4.           Pädev asutus võtab asjakohased
meetmed, et teha riikliku sordiregistri toimikutes olev teave kõnealusele
teabele juurdepääsu taotlevale isikule kättesaadavaks. Neid sätteid ei
kohaldata, kui teavet tuleb artikli 75 kohaselt käsitada
konfidentsiaalsena.
Artikkel 104
Juurdepääs liidu sordiregistris olevale teabele
1.           Amet annab pädevatele asutustele ja
komisjonile teada, millist teavet on vaja esitada juurdepääsu saamiseks liidu
sordiregistrile.
2.           Iga aasta 31. märtsiks annab amet
pädevatele asutustele ja komisjonile teada kõigist liidu sordiregistris eelneva
aasta jooksul tehtud muudatustest artikli 94 lõike 1 alusel
registreeritud sortide puhul.
3.           Amet teeb nõudmise korral ning
artikli 94 lõike 1 alusel registreeritud sortide puhul pädevale
asutusele või komisjonile kättesaadavaks:
a)      registreeritud sortide hindamisaruanded
või nende ametlikud sordikirjeldused;
b)      sordi nõuetele vastavuse hindamise
tulemused;
c)      nende sortide loetelu, mille registreerimistaotlused
on läbivaatamisel;
d)      kogu muu kättesaadava teabe registrisse
kantud või sellest välja arvatud sortide kohta.
4.           Amet võtab asjakohased meetmed, et
teha liidu sordiregistri toimikutes olev teave kõnealusele teabele juurdepääsu
taotlevale isikule kättesaadavaks. Neid sätteid ei kohaldata, kui teavet tuleb
artikli 75 kohaselt käsitada konfidentsiaalsena.
IV OSA
KULTIVEERIMISMATERJALI TOOTMINE JA TURUL KÄTTESAADAVAKS TEGEMINE
I JAOTIS
Üldsätted
Artikkel 105
Reguleerimisala
Käesolevat osa kohaldatakse
kultiveerimismaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise suhtes.
Artikkel 106
Mõisted
1.           Käesolevas osas kohaldatakse
järgmisi mõisteid
a)      „kultiveerimismaterjali algmaterjal” –
seemneallikas, puistu, seemneistandik, perede vanemad, kloonid ja kloonisegud.
b)      „seemneallikas” – piiritletud alas olevad
puud, millelt seemneid kogutakse;
c)      „puistu” – puude piisavalt ühtse
koostisega piiritletud populatsioon;
d)      „seemneistandik” – valitud kloonide või
perede istandus, mis on isoleeritud või hoitud selliselt, et vältida või
vähendada tolmeldamist välistest allikatest, ning mida hallatakse sagedase,
rikkaliku ja lihtsalt koristatava seemnesaagi tootmiseks;
e)      „perede vanemad” – puud, mida kasutatakse
järglaskonna saamiseks kontrollitud või vaba tolmeldamise teel selliselt, et
üht identifitseeritud vanemat on kasutatud emataimena ja seda on tolmeldatud
ühe või mitme identifitseeritud või identifitseerimata vanema õietolmu abil;
f)       „kloon” – algselt ühest ühikust (ortet)
vegetatiivsel paljundamisel, sealhulgas pistikute, mikropaljundamise,
pookematerjali, võrsikute või taime jagamise teel saadud isendite (rametite)
rühm;
g)      „kloonisegu” – identifitseeritud kloonide
teadaolevate proportsioonidega segu;
h)      „autohtoonne puistu” või „autohtoonne
seemneallikas” – järgmistele tingimustele vastav puistu või seemneallikas:
i)        see on tavapäraselt jätkuvalt
looduslikult uuendatud või
ii)       see on kunstlikult uuendatud samast
puistust või seemneallikast pärit kultiveerimismaterjaliga või
iii)      see on kunstlikult uuendatud läheduses
asuvatest puistutest või seemneallikatest pärit kultiveerimismaterjaliga, mis
vastab alapunktides i ja ii esitatud tingimustele;
i)       „indigeenne puistu” või „indigeenne
seemneallikas” – puistu või seemneallikas, mis on kasvatatud kunstlikult samast
lähtepiirkonnast pärit seemnest;
j)       „päritolu” on:
i)        autohtoonse puistu või seemneallika
puhul koht, kus puud kasvavad;
ii)       muu kui autohtoonse puistu või
seemneallika puhul koht, kust seemned või taimed on algselt saadud;
k)      „lähtekoht” – koht, kus puistu kasvab;
l)       „lähtepiirkond” – liigi või alaliigi
puhul on see piisavalt ühtsete ökoloogiliste tingimustega ala või alade rühm,
kus on ühtsete fenotüübiliste või geneetiliste omadustega puistuid või
seemneallikaid, ning vajaduse korral on see piiritletud kõrgustest tulenevate
piiridega;
m)     „kategooria” – üks järgmistest saadud
kultiveerimismaterjali rühmadest: identifitseeritava lähtekohaga, valitud, kvalifitseeritud
või katsetatud;
n)      „identifitseeritava lähtekohaga” –
kultiveerimismaterjal, mis on saadud kultiveerimismaterjali algmaterjalist, mis
võib olla kas seemneallikas või puistu, mis asub ühes lähtepiirkonnas;
o)      „valitud” – kultiveerimismaterjal, mis on
saadud kultiveerimismaterjali algmaterjalist, milleks on ühes lähtepiirkonnas
asuv puistu, mis koosneb fenotüübi alusel valitud populatsioonist;
p)      „tingimustele vastav” –
kultiveerimismaterjal, mis on saadud kultiveerimismaterjali algmaterjalist,
milleks on seemneistandikud, perede vanemad, kloonid ja kloonisegud, mis on
valitud fenotüübi alusel;
q)      „katsetatud” – kultiveerimismaterjal, mis
on saadud kultiveerimismaterjali algmaterjalist, milleks on kõrgeima
kvaliteediga puistud, seemneistandikud, perede vanemad, kloonid või
kloonisegud;
r)       „istutusmaterjal” tähendab ühte
järgmistest:
i)        seemnelistest üksustest kasvatatud
taimed;
ii)       taimeosadest kasvatatud taimed või
iii)      loodusliku uuendamise teel kasvatatud
taimed;
s)       „seemneline üksus” – istutusmaterjali
tootmiseks ettenähtud käbid, seemnekambrid, viljad ja seemned;
t)       „taimeosad” – varrepistikud,
lehepistikud ja juurepistikud, mikropaljundamiseks ettenähtud eksplantaadid või
idud, pungad, võrsikud, juured, pookoksad, istikud ja muud istutusmaterjali
tootmiseks ettenähtud taimeosad;
u)      „kasutuspiirkond” – piirkond, kus kultiveerimismaterjali
kasutatakse kindlaksmääratud eesmärgil.
II JAOTIS
Metsa algmaterjal
Artikkel 107
Kultiveerimismaterjali algmaterjali heakskiitmine
1.           Pädev asutus kiidab
kultiveerimismaterjali algmaterjali vastavate kultiveerimismaterjalide
kategooriate tootmise jaoks heaks, kui see vastab V, VI, VII või VIII lisas
sätestatud nõuetele.
2.           Igale heakskiidetud
kultiveerimismaterjali algmaterjali üksus (edaspidi „heakskiidetud üksus”)
antakse kordumatu registriviide artikli 112 lõikes 1 osutatud
registri jaoks.
3.           Heakskiit tühistatakse, kui
lõikes 1 osutatud tingimusi enam ei täideta.
4.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse VII
lisa punktis 3 sätestatud nõudeid kloonide kohta ning VII lisa punktis 4
sätestatud nõudeid kloonisegude kohta, määrates ära maksimaalse aastate arvu
või rametite maksimaalse arvu, millega kloonide või kloonisegude heakskiitmine
on piiratud.
Artikkel 108
Katsetatud kultiveerimismaterjali tootmiseks ettenähtud kultiveerimismaterjali
algmaterjali ajutine heakskiitmine
1.           Pädev asutus võib ajutiselt kõige
rohkem kümneks aastaks heaks kiita kultiveerimismaterjali algmaterjali, mis on
ette nähtud kultiveerimismaterjali tootmiseks katsetatud kultiveerimismaterjali
kategoorias ning mille vastavus artikli 107 lõike 1 nõuetele ei ole
veel kindlaks tehtud, tingimusel, et võib eeldada, et kõnealune
kultiveerimismaterjali algmaterjal vastab pärast katsete tegemist heakskiitmise
tingimustele. Selline eeldus peab põhinema VIII lisas viidatud geneetilise
hindamise või võrdluskatsete esialgsetel tulemustel.
2.           Lõikes 1 nimetatud ajutine
heakskiit võib hõlmata kogu asjaomase liikmesriigi territooriumi või osa
sellest.
Artikkel 109
Heakskiidujärgne inspekteerimine
Pärast artiklites 107 ja 108 viidatud
heakskiitmist inspekteerib pädev asutus korrapäraste ajavahemike järel
kultiveerimismaterjali algmaterjali, mis on ette nähtud kategooriatesse
„valitud”, „tingimustele vastav” ja „katsetatud” kuuluva kultiveerimismaterjali
tootmiseks, et kinnitada selle vastavust nimetatud artiklitele.
Artikkel 110
Lähtepiirkondade piiritlemine
1.           Liikmesriigid piiritlevad
kultiveerimismaterjali algmaterjali lähtepiirkonnad, mis koosnevad puistutest
või seemneallikatest ning mis on ette nähtud kategooriatesse
„identifitseeritava lähtekohaga” ja „valitud” kuuluva kultiveerimismaterjali
tootmiseks.
2.           Liikmesriigid koostavad ja avaldavad
piiritletud lähtepiirkondade kaardid. Need kaardid edastatakse komisjonile ja
teistele liikmesriikidele.
Artikkel 111
Teade kavatsuse kohta koguda heakskiidetud kultiveerimismaterjali
algmaterjali
Ettevõtjad annavad pädevatele asutustele
aegsasti teada kavatsusest koguda materjali heakskiidetud
kultiveerimismaterjali algmaterjalist.
Artikkel 112
Heakskiidetud kultiveerimismaterjali algmaterjali riiklik register ja riiklik
loetelu
1.           Liikmesriigid seavad sisse
artiklite 107 ja 108 kohaselt nende territooriumil heaks kiidetud
kultiveerimismaterjali algmaterjali riikliku registri. Kõnealune register
sisaldab teavet heakskiidetud üksuse kohta koos selle kordumatu
registriviitega.
2.           Iga liikmesriik seab riikliku
loeteluna sisse riikliku registri ning avaldab selle ja ajakohastab selle
kokkuvõtet.
3.           Lõikes 2 osutatud riiklik loetelu
koostatakse ühtse vormi kohaselt. Selles loetletakse kõik heakskiidetud
üksused. Kultiveerimismaterjali algmaterjali puhul, mis on ette nähtud
kategooriate „identifitseeritava lähtekohaga” ja „valitud” jaoks, on lubatud
teha kokkuvõte lähtepiirkondade põhjal.
4.           Lõikes 2 osutatud riiklik
loetelu sisaldab järgmist teavet:
a)      botaaniline nimi;
b)      kategooria, mille tootmiseks
kultiveerimismaterjali algmaterjal on ette nähtud;
c)      kultiveerimismaterjali algmaterjalist
tulenev kultiveerimismaterjali otstarve;
d)      kultiveerimismaterjali algmaterjali tüüp
(seemneallikas, puistu, seemneistandik, pere vanemad, kloonid või kloonisegud);
e)      heakskiidetud üksuse registriviide või
vajaduse korral selle kokkuvõte või lähtepiirkonna tunnuskood;
f)       asukoht: vajaduse korral lühike nimi ja
üks järgmistest üksikasjadest:
i)        kultiveerimismaterjali algmaterjali
puhul, mis on ette nähtud kategooria „identifitseeritava lähtekohaga”
tootmiseks, lähtepiirkond ning laius- ja pikkuskraadidega määratud
geograafiline asukoht;
ii)       kultiveerimismaterjali algmaterjali
puhul, mis on ette nähtud kategooria „valitud” tootmiseks, lähtepiirkond ning
laius- ja pikkuskraadidega määratud geograafiline asukoht või laius- ja
pikkuskraadide vahemik;
iii)      kultiveerimismaterjali algmaterjali
puhul, mis on ette nähtud kategooria „tingimustele vastav” tootmiseks, täpne
geograafiline asukoht (täpsed geograafilised asukohad), kus algmaterjali
säilitatakse;
iv)      kultiveerimismaterjali algmaterjali
puhul, mis on ette nähtud kategooria „katsetatud” tootmiseks, täpne
geograafiline asukoht (täpsed geograafilised asukohad), kus algmaterjali
säilitatakse;
g)      kõrgus merepinnast või kõrguste vahemik;
h)      pindala: seemneallika(te), puistu(te) või
seemneistandiku (seemneistandike) suurus;
i)       päritolu:. kas algmaterjal on
autohtoonne/indigeenne, muu kui autohtoonne/muu kui indigeenne või teadmata
päritoluga. Muu kui autohtoonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul
märgitakse päritolu, kui see on teada;
j)       kategooria „katsetatud” tootmiseks
ettenähtud kultiveerimismaterjali algmaterjali puhul, kas see on geneetiliselt
muundatud või mitte.
5.           Komisjon võtab rakendusaktidega
vastu lõikes 3 osutatud ühtse vormi, mille kohaselt koostatakse riiklikud
loetelud. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141
lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 113
Heakskiidetud kultiveerimismaterjali algmaterjali liidu loetelu
1.           Liikmesriigid teavitavad ametit,
komisjoni ja teisi liikmesriike artikli 112 lõikes 2 osutatud
riiklikest loeteludest ning kõigist nende ajakohastamistest viie tööpäeva
jooksul.
2.           Iga liikmesriigi teatatud riikliku
loetelu põhjal seab amet sisse registri nimega „Liidu loetelu
kultiveerimismaterjali tootmiseks heakskiidetud kultiveerimismaterjali
algmaterjali kohta” ning ta avaldab selle ja ajakohastab seda.
Amet kannab sellesse registrisse kõik üksikasjad
loetelust „Ühenduse loetelu metsapaljundusmaterjali tootmiseks heakskiidetud
algmaterjali kohta”, mis on avaldatud direktiivi 1999/105/EÜ artikli 11
lõike 1 kohaselt.
3.           Kõnealune liidu loetelu kajastab
artiklis 112 osutatud riiklikes loeteludes esitatud üksikasju ning sinna
on märgitud kasutuspiirkond ning kõik artikli 128 kohaselt antud load.
4.           Komisjon võtab rakendusaktidega
vastu lõikes 1 osutatud teatise ning lõikes 2 osutatud registri
vormi. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 3
osutatud kontrollimenetlusega.
III JAOTIS
Kultiveerimismaterjali algmaterjalist saadud materjali turul kättesaadavaks
tegemine
Artikkel 114
Reguleerimisala
Käesolevat jaotist kohaldatakse
kultiveerimismaterjali algmaterjalist saadud kultiveerimismaterjali turul
kättesaadavaks tegemise suhtes.
I PEATÜKK
Nõuete loetelu
Artikkel 115
Nõuded kultiveerimismaterjali turul kättesaadavaks tegemise kohta
Kultiveerimismaterjali või turul
kättesaadavaks teha ainult siis, kui see vastab:
a)           II peatükis sätestatud
registreerimisnõuetele;
b)           III peatükis vastava kategooria
jaoks ette nähtud kvaliteedinõuetele;
c)           IV peatükis sätestatud
käitlemisnõuetele;
d)           V peatükis sätestatud
sertifitseerimis- ja identifitseerimisnõuetele.
II PEATÜKK
Registreerimisnõuded
Artikkel 116
Kultiveerimismaterjal, mis on saadud riiklikusse registrisse kantud
kultiveerimismaterjali algmaterjalist
Kultiveerimismaterjali võib turul
kättesaadavaks teha üksnes siis, kui see on saadud heakskiidetud
kultiveerimismaterjali algmaterjalist, mis on vastavalt artikli 112
lõikele 1 kantud riiklikusse registrisse ning on vastavalt II jaotisele
vastava kategooria jaoks heaks kiidetud.
III PEATÜKK
Kvaliteedinõuded
Artikkel 117
Kvaliteedinõuded
1.           Kultiveerimismaterjal tehakse turul
kättesaadavaks ainult kategooriates „identifitseeritava lähtekohaga”,
„valitud”, „tingimustele vastav” ja „katsetatud”.
2.           IX lisas loetletud liikide ja
kunstlike hübriidide hulka kuuluvat kultiveerimismaterjali ei või turul
kättesaadavaks teha kategoorias „identifitseeritava lähtekohaga”, kui see on
saadud muu kultiveerimismaterjali vegetatiivse paljundamise teel.
3.           IX lisas loetletud kunstlike
hübriidide hulka kuuluvat kultiveerimismaterjali võib turul kättesaadavaks teha
ainult kategooriates „valitud”, „tingimustele vastav” või „katsetatud”.
4.           IX lisas loetletud liikide ja
kunstlike hübriidide hulka kuuluvat kultiveerimismaterjali võib turul
kättesaadavaks teha ainult kategoorias „valitud”, kui see on seemnetest
massiliselt paljundatud.
5.           Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib IX
lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide hulka kuuluvat
kultiveerimismaterjali, mis koosneb täielikult või osaliselt geneetiliselt
muundatud organismidest, turul kättesaadavaks teha ainult kategoorias
„katsetatud”.
6.           Kultiveerimismaterjali algmaterjali
tüübid, mida kasutatakse IX lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide
hulka kuuluva kultiveerimismaterjali erinevate kategooriate tootmiseks, on
sätestatud X lisas.
Artikkel 118
Täiendavad nõuded teatavate kultiveerimismaterjali vormide kohta
IX lisas loetletud liikide ja kunstlike
hübriidide hulka kuuluvat kultiveerimismaterjali, millele on viidatud XI lisas,
võib turul kättesaadavaks teha ainult tingimusel, et see vastab XI lisas
sätestatud kvaliteedinõuetele lisaks artikli 117 alusel kohaldatavatele
nõuetele.
Artikkel 119
Täiendavad nõuded teatavate taimeosade ja istutusmaterjali kohta
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
kvaliteedinõuded IX lisas loetletud liikide või kunstlike hübriidide hulka
kuuluvate taimede konkreetsete taimeosade või istutusmaterjali turul
kättesaadavaks tegemiseks, ning millega täiendatakse artiklites 117 ja 118
osutatud nõudeid. Nimetatud nõuete puhul võetakse arvesse teaduse ja tehnika
arengut.
IV PEATÜKK
Käitlemisnõuded
Artikkel 120
Partiid
1.           Kultiveerimismaterjali hoitakse
kõikide tootmisetappide ajal eraldi partiides vastavalt nende üksikute
heakskiidetud üksuste viidetele, millest see pärineb.
2.           Kultiveerimismaterjal tehakse turul
kättesaadavaks partiidena.
Artikkel 121
Seemneliste üksuste pakendamine
Seemnelised üksused tehakse turul
kättesaadavaks ainult suletud pakendites. Sulgur peab pärast pakendi avamist
olema kasutuskõlbmatu.
V PEATÜKK
Sertifitseerimis- ja identifitseerimisnõuded
Artikkel 122
Põhitunnistus
1.           Pärast saagikoristust annab pädev
asutus heakskiidetud kultiveerimismaterjali algmaterjalist saadud
kultiveerimismaterjali kohta põhitunnistuse, millel on artikli 112
lõike 4 punktis e osutatud registriviide.
2.           Põhitunnistus sisaldab asjakohast
teavet, mis on sätestatud vastavalt XII lisa A, B ja C osas.
3.           Järgmise vegetatiivse paljundamise
korral kooskõlas artikli 117 lõikega 2 antakse välja uus põhitunnistus.
4.           Kui segamine toimub kooskõlas
artikli 126 lõigetega 1, 2, 3 või 5, antakse välja uus põhitunnistus või muu
dokument, millega identifitseeritakse eelmised põhitunnistused nende
materjalide kohta, millest segu koosneb.
5.           Komisjon määrab rakendusaktidega
kindlaks lõikes 1 osutatud põhitunnistuse vormi näidise. Need rakendusaktid
võetakse vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud
kontrollimenetlusega.
Artikkel 123
Partiide identifitseerimine
1.           Iga partii peab olema selgelt
identifitseeritav kogu protsessi jooksul alates kogumisest kuni lõppkasutajale
tarnimiseni.
2.           Iga kultiveerimismaterjali partii
identifitseeritakse järgmiste andmete abil:
a)      põhitunnistuse kood ja number;
b)      botaaniline nimi;
c)      kultiveerimismaterjali kategooria;
d)      eesmärk;
e)      kultiveerimismaterjali algmaterjali tüüp,
millest kultiveerimismaterjal pärineb (seemneallikas, puistu, seemneistandik,
perede vanemad, kloon või kloonisegu);
f)       kultiveerimismaterjali algmaterjali
registriviide või lähtepiirkonna tunnuskood;
g)      andmed selle kohta, kas
kultiveerimismaterjali algmaterjal, millest kultiveerimismaterjal pärineb, on
autohtoonne või indigeenne, muu kui autohtoonne või muu kui indigeenne või
teadmata päritoluga;
h)      seemneliste üksuste puhul küpsemise
aasta;
i)       istutusmaterjali, seemikute või
pistikute vanus;
j)       taimede tüüp (nii juurevõsundiliste,
paljasjuursete kui ka potitaimede puhul);
k)      vajaduse korral märge selle kohta, et
materjal on geneetiliselt muundatud;
l)       vajaduse korral märge selle kohta, et
materjal on paljundatud vegetatiivselt.
Artikkel 124
Märgistamine
1.           Iga partiiga peab kaasnema ettevõtja
toodetud etikett (edaspidi „ettevõtja etikett”). Ettevõtja etikett sisaldab
lisaks artiklis 123 nõutud teabele järgmist teavet:
a)      artikli 122 lõike 1 alusel väljaantud
põhitunnistuse number (numbrid) või vastavalt artikli 122 lõikele 4 viide muule
dokumendile;
b)      vajaduse korral viitenumber ning
ettevõtja nimi;
c)      tarnitud kogus;
d)      kultiveerimismaterjali kategooria
„katsetatud” puhul, mille algmaterjal on pärit artikli 108 lõike 1 alusel
heakskiidetud kultiveerimismaterjali algmaterjalist, sõnad „ajutiselt heaks
kiidetud”.
2.           Seemnete
puhul peab ettevõtja etikett sisaldama ka järgmist teavet:
a)      puhaste seemnete, muude seemnete ja prügi
massiprotsent;
b)      puhaste seemnete idanevusmäär või, kui
seda ei ole võimalik või otstarbekas hinnata, kindlaksmääratud meetodiga
hinnatav elujõulisusprotsent;
c)      1 000 puhta seemne mass;
d)      seemnena turul kättesaadavaks tehtud
toote idanemisvõimeliste seemnete arv kilogrammi kohta või, kui
idanemisvõimeliste seemnete arvu ei ole võimalik või otstarbekas hinnata,
elujõuliste seemnete arv kilogrammi kohta.
3.           Ettevõtja etiketi värv peab
kultiveerimismaterjali kategooria „identifitseeritava lähtekohaga” puhul olema
kollane, kategooria „valitud” puhul roheline, kategooria „tingimustele vastava”
puhul roosa ja kategooria „katsetatud” puhul sinine.
4.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
tingimused, millal ettevõtja etiketti täiendatakse ettevõtja esitatud teise
dokumendiga. Nimetatud delegeeritud õigusaktides
määratakse kindlaks teave, mida nimetatud dokument peab sisaldama.
Artikkel 125
Liikidesse Populus spp. kuuluva kultiveerimismaterjali märgistamine
Populus spp. puhul
tehakse taimeosad turul kättesaadavaks ainult juhul, kui vastavalt XI lisa C osa
punkti 2 alapunktile b on ettevõtja etiketile märgitud liidu klassifikatsiooni
number.
Artikkel 126
Kultiveerimismaterjali segud
1.           Kultiveerimismaterjali segusid
toodetakse ja tehakse turul kättesaadavaks kooskõlas käesoleva artikli
sätetega.
2.           Segada võib kultiveerimismaterjali,
mis on saadud kahest või enamast kategooriasse „identifitseeritava lähtekohaga”
või kategooriasse „valitud” kuuluvast heakskiidetud üksusest, tingimusel et
need heakskiidetud üksused asuvad samas lähtepiirkonnas.
3.           Eri seemneallikatest ja puistutest
pärit ning kategooriasse „identifitseeritava lähtekohaga” kuuluva
kultiveerimismaterjali segamisel lõike 2 kohaselt sertifitseeritakse uus partii
märkega „seemneallikast pärit paljundusmaterjal”.
4.           Kui muust kui autohtoonsest või
muust kui indigeensest kultiveerimismaterjali algmaterjalist pärit
kultiveerimismaterjali segatakse lõike 2 kohaselt teadmata päritoluga
kultiveerimismaterjali algmaterjalist saadud kultiveerimismaterjaliga,
sertifitseeritakse uus partii „teadmata päritoluga” kultiveerimismaterjaliks;
5.           Kui toimub segamine vastavalt
lõikele 4, ei tohi lähtepiirkonna tunnuskoodi asendada lõike 123 punktis f
osutatud registriviitega;
6.           Segada võib ühe heakskiidetud üksuse
eri aastatel valminud kultiveerimismaterjali, tingimusel et ettevõtja
registreerib materjali valmimise aasta ja iga aastakäigu materjali vahekorra.
Artikkel 127
Muudatused lisades V–XII
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
140 vastu delegeeritud õigusakte V–XII lisa muutmiseks. Nimetatud muudatuste
puhul võetakse arvesse teaduse ja tehnika arengut ning majandusnäitajaid.
IV JAOTIS
Erandid
Artikkel 128
Rangemad nõuded ja keelud
1.           Komisjon võib rakendusaktidega anda
liikmesriikidele loa:
a)      võtta vastu rangemaid kvaliteedinõudeid,
kui on viidatud artiklites 117 ja 118 ning
b)      keelata kindlaksmääratud
kultiveerimismaterjali turul kättesaadavaks tegemine külvamise või istutamise
eesmärgil osal või kogu liikmesriigi territooriumil.
Punktis b nimetatud keeld võib piirduda ainult
lõppkasutajatele turul kättesaadavaks tegemisega.
Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
2.           Lõike 1 punktides a ja b nimetatud
loa saamiseks tuleb liikmesriikidel esitada komisjonile taotlus, milles
esitatakse:
a)      kavandatavate nõuete või keeldude eelnõu;
b)      selliste nõuete või keeldude vajalikkuse
ja proportsionaalsuse põhjendus;
c)      teave selle kohta, kas kavandatavad
nõuded või keelud oleksid püsivad või kestaksid kindlaksmääratud ajavahemikul.
3.           Lõikes 1 nimetatud luba antakse
juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
a)      lõikes 1 nimetatud piirangute ja keeldude
rakendamine tagab asjaomase kultiveerimismaterjali kvaliteedi paranemise,
keskkonnakaitse või geneetiliste ressursside säilitamise ning
b)      lõikes 1 osutatud piirangud ja keelud on
vajalikud ja eesmärgiga proportsionaalsed.
4.           Lõikes 1 nimetatud luba antakse
järgmisel alusel:
a)      tõendid kultiveerimismaterjali
lähtepiirkonna või materjali päritolu kohta ning dokumendid, milles on näidatud
vastavate klimaatiliste ja ökoloogiliste andmete erinevus või
b)      istutusmaterjali morfoloogiliste ja
füsioloogiliste omadustega seotud püsikindlust ja arengut, sealhulgas kasvu,
käsitlevate katsete või teadusuuringute tulemused või metsanduspraktika käigus
saadud tulemused.
Artikkel 129
Ajutised tarneraskused
1.           Selleks, et kõrvaldada liikmesriigis
tekkida võivad ajutised raskused kultiveerimismaterjali üldises tarnes, võib
asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada teha turul kättesaadavaks IX lisas
loetletud liikide ja kunstlike hübriidide hulka kuuluva kultiveerimismaterjali,
mille suhtes kohaldatakse vähendatud nõudeid, võrreldes artikli 117 ning
vajaduse korral artiklite 118 ja 119 nõuetega.
Luba antakse asjaomase ettevõtja esitatud
põhjendatud taotluse alusel kindlaksmääratud ajavahemikuks.
Käesoleva lõike alusel turul kättesaadavaks tehtud
kultiveerimismaterjali märgis peab olema pruun. Sellele märgitakse, et
kultiveerimismaterjal vastab madalamatele kvaliteedinõuetele kui artiklis 117
või vajaduse korral artiklites 118 ja 119 osutatud kvaliteedinõuded.
Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele
liikmesriikidele igast käesoleva lõike alusel välja antud loast.
2.           Komisjon võib rakendusaktidega
nõuda, et liikmesriik tühistaks lõike 1 alusel väljaantud loa või muudaks seda,
kui ta jõuab järeldusele, et kõnealune luba ei ole vajalik või proportsionaalne
eesmärgiga saavutada ajutiste raskuste kõrvaldamine kultiveerimismaterjali
üldises tarnes. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141
lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 130
Turul kiirelt kättesaadavaks tehtav seeme
Selleks, et teha jooksva hooaja saagi seeme
kiiresti kättesaadavaks, võib lubada kultiveerimismaterjali kättesaadavaks
tegemist kuni esmaostjani, ilma artikli 124 lõike 2 punktide b ja d kohase
teabeta idanevuse või elujõulisuse kohta ettevõtja etiketil. Ettevõtja esitab
artikli 124 lõike 2 punktides b ja d nimetatud teabe niipea kui võimalik.
Artikkel 131
Erand väikeste koguste puhul
1.           Väikeste seemnekoguste turul
kättesaadavaks tegemise puhul ei kohaldata artikli 124 lõike 2 punktides b ja d
sätestatud nõudeid idanevus- või elujõulisusalase teabe kohta.
2.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
maksimaalne suurus lõikes 1 nimetatud väikeste koguste jaoks
kultiveerimismaterjali konkreetsete kategooriate või liikide puhul, et tagada
lõikes 1 nimetatud erandi kohaldamine proportsionaalselt.
Artikkel 132
Erakorralised meetmed
1.           Kui on ilmne, et
kultiveerimismaterjal kujutab tõenäoliselt tõsist riski inimeste, loomade ja
taimede tervisele või keskkonnale, ning et asjaomase liikmesriigi (asjaomaste
liikmesriikide) võetud meetmetega ei suudeta seda riski piisavalt ohjata, võtab
komisjon omal algatusel või liikmesriigi taotlusel viivitamata vastu vajalikud
ajutised erakorralised meetmed, sealhulgas meetmed, millega keelatakse
asjaomase kultiveerimismaterjali turul kättesaadavaks tegemine, olenevalt
olukorra tõsidusest. Nimetatud meetmed tuleb võtta rakendusaktide kaudu
kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
2.           Nõuetekohaselt põhjendatud
hädavajadusel, et vältida tõsist riski inimtervisele, võtab komisjon
viivitamata vastu rakendusaktid vastavalt artikli 141 lõikes 4
viidatud korrale.
3.           Kui liikmesriik teatab komisjonile
ametlikult erakorraliste meetmete võtmise vajadusest ja komisjon ei ole võtnud
meetmeid vastavalt lõikele 1, võib asjaomane liikmesriik võtta vastu
vajalikud ajutised erakorralised meetmed, millega olenevalt olukorra tõsidusest
võidakse oma territooriumil piirata või keelata asjaomase
kultiveerimismaterjali turul kättesaadavaks tegemist. Ta teatab sellest
viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab oma otsust.
Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, millega nõutakse liikmesriigilt
riiklike ajutiste erakorraliste meetmete muutmist või tühistamist. Need
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud
kontrollimenetlusega. Liikmesriik võib säilitada ajutised erakorralised
riiklikud meetmed kuni käesolevas lõikes nimetatud rakendusaktide kohaldamise
kuupäevani.
4.           Käesoleva artikli kohaldamine ei
piira meetmeid, mis on vastu võetud direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23
lõike 2 või määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 34 kohaselt,
millega piiratakse või keelatakse geneetiliselt muundatud organismide
kasvatamine.
Artikkel 133
Ajutised katsed
1.           Komisjon võib rakendusaktidega teha
otsuse korraldada ajutised katsed, et leida paremaid alternatiive artiklite 107
ja 117 ning, kui see on asjakohane, artiklite 118 ja 119 sätetele. Need
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud
kontrollimenetlusega.
2.           Lõikes 1 nimetatud rakendusaktides
tuleb määratleda asjakohane perekond või liik, katse tingimused asjaomase
perekonna või liigi suhtes, katsete kestvus ning osalevate liikmesriikide
seire- ja aruandluskohustused. Arvesse tuleb võtta asjaomase materjali
paljundamise, tootmise ja kontrollimise meetodiarengut.
Katse kestus ei tohi ületada seitset aastat.
Artikkel 134
Vähem ranged nõuded geneetiliste ressursside säilitamiseks
1.           Metsade geneetiliste ressursside
säilitamise ja säästliku kasutamise huvides võivad liikmesriigid vastu võtta
vähem rangeid nõudeid kui need, mis on sätestatud artiklites 107 ja 117 ning,
kui see on asjakohane, artiklites 118 ja 119. Nõuete vastuvõtmisel tuleb silmas
pidada vajadust toota ja turul kättesaadavaks teha sellist
kultiveerimismaterjali, mis on loomulikul teel kohanenud kohalike ja
piirkondlike tingimustega ning mis on ohustatud geneetilisest erosioonist.
Liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele
liikmesriikidele põhjendatud teatise võetud meetmete kohta.
2.           Komisjon võib rakendusaktidega
nõuda, et liikmesriik tühistaks lõikes 1 viidatud meetmed või muudaks neid, kui
ta jõuab järeldusele, et kõnealused meetmed ei ole vajalikud või
proportsionaalsed metsade geneetiliste ressursside säilitamise ja säästliku
kasutamise eesmärki arvestades. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
V JAOTIS
Tasud
Artikkel 135
Registreerimis- ja sertifitseerimistasud
1.           Pädevad asutused võtavad tasu
järgmiste toimingute eest:
a)      heakskiidetud kultiveerimismaterjali
algmaterjali registreerimine vastavalt artiklile 112 ning
b)      põhitunnistuse väljaandmine vastavalt
artiklile 122.
2.           Lõikes 1 nimetatud toiminguid
tehakse ainult siis, kui ettevõtja on selleks pädevale asutusele esitanud
taotluse. Taotlust käsitatakse mitteesitatuna, kui tasusid ei ole tasutud ühe
kuu jooksul alates kuupäevast, millal pädev asutus esitas tasumisnõude ja märkis
selles nõudes ära mittetasumise tagajärjed.
3.           Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
konkreetsed hüvitatavad kuluartiklid vastavalt lõike 1 punktidele a
ja b.
Artikkel 136
Erandid registreerimistasude maksmisest
1.           Artikli 135 lõikes 1 sätestatud
tasud ei kuulu otsesele ega kaudsele tagastamisele, välja arvatud juhul, kui
neid koguti põhjendamatult.
2.           Taotlejad, kellel on vähem kui kümme
töötajat ja kelle aastakäive või aastabilansi kogumaht ei ületa 2 miljonit
eurot, on vabastatud artikli 135 lõikega 1 ettenähtud tasudest.
3.           Artikli 135 lõikes 3 osutatud kulud
ei hõlma kulusid, mis tehti lõikes 2 osutatud heakskiidetud
kultiveerimismaterjali algmaterjali registreerimiseks või põhitunnistuse
väljaandmiseks.
VI JAOTIS
Kultiveerimismaterjali import kolmandatest riikidest ja eksport kolmandatesse
riikidesse
Artikkel 137
Import liidu samaväärsuse alusel
1.           Kultiveerimismaterjali võib
importida kolmandatest riikides üksnes juhul, kui artikli 138 kohaselt on
kindlaks tehtud, et see vastab nõuetele, mis on võrdväärsed liidu turul
toodetud ja liidu turul kättesaadavaks tehtud kultiveerimismaterjali suhtes
kohaldatavate nõuetega.
2.           Seemnete ja istutusmaterjali liitu
importimisel annab kõnealust kultiveerimismaterjali importiv ettevõtja
vastavale pädevale asutusele sellest eelnevalt teada.
3.           Imporditud kultiveerimismaterjaliga
peab kaasnema põhitunnistus või kolmanda päritoluriigi poolt väljaantud ametlik
tunnistus ning kolmanda riigi ettevõtja esitatud dokumendid, mis sisaldavad
üksikasju kõnealuse materjali kohta.
Artikkel 138
Komisjoni otsus samaväärsuse kohta
1.           Komisjon võib rakendusaktidega
otsustada, kas kolmandas riigis või kolmanda riigi konkreetses piirkonnas
toodetud teatava perekonna, liigi või kategooria kultiveerimismaterjal vastab
nõuetele, mis on võrdväärsed liidu turul toodetud ja liidu turul kättesaadavaks
tehtud kultiveerimismaterjali suhtes kohaldatavate nõuetega, tehes seda
järgmisel alusel:
a)      kolmanda riigi poolt määruse (EL) nr …/…
[Office of Publications, please insert the number of the Regulation on
Official Controls] artikli 124 lõike 1 alusel esitatud teabe ja
andmete põhjalik kontrollimine ning
b)      vajaduse korral määruse (EL) nr …/… [Office
of Publications, please insert the number of the Regulation on Official
Controls] artikli 119 lõike 1 kohaselt tehtud kontrolli rahuldav
tulemus.
Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
2.           Lõikes 1 nimetatud otsuste vastuvõtmisel
võtab komisjon arvesse seda, kas kõnealuses kolmandas riigis rakendatav
kultiveerimismaterjali algmaterjali heakskiitmise ja registreerimise süsteem
ning sellele järgnev kultiveerimismaterjali tootmine kõnealusest
kultiveerimismaterjali algmaterjalist annavad samad tagatised nagu on ette
nähtud artiklites 107 ja 117 ning, kui see on asjakohane, artiklites 118 ja 119
kategooriate „identifitseeritava lähtekohaga”, „valitud”, „tingimustele vastav”
ja „katsetatud” puhul.
3.           Lõikes 1 osutatud otsuste vastuvõtmisel
võib komisjon seoses kolmanda riigi tehtud ekspordieelse kontrolliga kohaldada
määruse (EL) nr …/… [Office of Publication, please insert number of
Regulation on Official Controls] artikli 71 sätteid.
Artikkel 139
Eksport liidust
1.           Kui kultiveerimismaterjali eksporti
kolmandasse riiki reguleeritakse kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud lepinguga,
siis peab eksport vastama selle lepingu nõuetele.
2.           Kui kultiveerimismaterjali eksporti
kolmandasse riiki ei reguleerita kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud lepinguga,
siis toimub eksport selle kolmanda riigi eeskirjade kohaselt, kuhu
kultiveerimismaterjali eksporditakse.
3.           Kui kultiveerimismaterjali eksporti
kolmandasse riiki ei reguleerita kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud lepinguga
ega selle kolmanda riigi eeskirjadega, kuhu kultiveerimismaterjali
eksporditakse, siis kohaldatakse artiklites 105–134 sätestatud
kultiveerimismaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise nõudeid liidu
territooriumil.
V OSA
MENETLUSSÄTTED
Artikkel 140
Delegeeritud õigusaktid
1.           Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.           Artikli 11 lõikes 3,
artikli 13 lõikes 3, artikli 14 lõikes 3, artikli 15
lõikes 5, artikli 16 lõikes 2, artikli 17 lõikes 4,
artikli 18 lõikes 4, artikli 18 lõikes 6, artikli 20
lõikes 4, artikli 21 lõikes 5, artikli 23 lõikes 3,
artikli 30 lõikes 4, artikli 32 lõikes 1, artikli 33
lõikes 3, artikli 34 lõikes 6, artikli 36 lõikes 4,
artikli 38 lõikes 4, artikli 39 lõikes 3, artikli 44 lõikes 1,
artikli 56 lõikes 5, artikli 56 lõikes 6, artikli 59
lõikes 2, artikli 64 lõikes 4, artikli 65 lõikes 3,
artikli 67 lõikes 2, artikli 72 lõikes 2, artikli 74
lõikes 1, artiklis 119, artikli 124 lõikes 4,
artiklis 127, artikli 131 lõikes 2, artikli 135
lõikes 4 ja artikli 138 lõikes 1 osutatud volituste
delegeerimine antakse komisjonile käesoleva määruse jõustumisest alates
määramata ajaks.
3.           Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 11 lõikes 3, artikli 13 lõikes 3, artikli 14
lõikes 3, artikli 15 lõikes 5, artikli 16 lõikes 2,
artikli 17 lõikes 4, artikli 18 lõikes 4, artikli 18
lõikes 6, artikli 20 lõikes 4, artikli 21 lõikes 5,
artikli 23 lõikes 3, artikli 30 lõikes 4, artikli 32
lõikes 1, artikli 33 lõikes 3, artikli 34 lõikes 6,
artikli 36 lõikes 4, artikli 38 lõikes 4, artikli 39
lõikes 3, artikli 44 lõikes 1, artikli 56 lõikes 5,
artikli 56 lõikes 6, artikli 59 lõikes 2, artikli 64
lõikes 4, artikli 65 lõikes 3, artikli 67 lõikes 2,
artikli 72 lõikes 2, artikli 74 lõikes 1,
artiklis 119, artikli 124 lõikes 4, artiklis 127,
artikli 131 lõikes 2, artikli 135 lõikes 4 ja
artikli 138 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal
tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste
delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa
Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei
mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.           Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
5.           Delegeeritud õigusakt, mis on vastu
võetud kooskõlas käesoleva määruse artikli 11 lõikega 3, artikli 13 lõikega 3,
artikli 14 lõikega 3, artikli 15 lõikega 5, artikli 16 lõikega 2, artikli 17
lõikega 4, artikli 18 lõikega 4, artikli 18 lõikega 6, artikli 20 lõikega 4,
artikli 21 lõikega 5, artikli 23 lõikega 3, artikli 30 lõikega 4, artikli 32
lõikega 1, artikli 33 lõikega 3, artikli 34 lõikega 6, artikli 36 lõikega 4,
artikli 38 lõikega 4, artikli 39 lõikega 3, artikli 44 lõikes 1, artikli 56
lõikega 5, artikli 56 lõikega 6, artikli 59 lõikega 2, artikli 64 lõikega 4,
artikli 65 lõikega 3, artikli 67 lõikega 2, artikli 72 lõikega 2, artikli 74
lõikega 1, artikliga 119, artikli 124 lõikega 4, artikliga 127, artikli 131
lõikega 2 artikli 135 lõikega 4 ja artikli 138 lõikega 1, jõustub ainult juhul,
kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul
pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või
kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku
lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa
Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 141
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi
ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõike 1 kohaselt
loodud alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee. See komitee on komitee
määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetluse
teel, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata arvamuse
esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul, kui komitee eesistuja nii otsustab või
kui enamus komitee liikmeid seda taotleb.
3.           Käesolevale lõikele osutamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetluse
teel, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata arvamuse
esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul, kui komitee eesistuja nii otsustab või
kui enamus komitee liikmeid seda taotleb.
4.           Käesolevale lõikele viitamisel,
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle
artikliga 5.
VI OSA
LÕPPSÄTTED
Artikkel 142
Määruse (EÜ) nr 2100/94 muutmine
Määrust (EÜ) nr 2100/94 muudetakse järgmiselt:
(1)          artikkel 4 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 4
Liidu sordiamet
1.      Käesoleva määruse rakendamiseks luuakse
Euroopa Sordiamet, edaspidi „amet”.
2.      Amet täidab järgmisi ülesandeid:
a)       annab taotluse korral soovitusi
sordinimede kohta vastavalt määruse (EL) nr …/… [Office of Publications,
please insert the number of this Regulation] artikli 50 lõikele 2
ja artikli 78 lõikele 2;
b)      aitab kaasa määruse (EL) nr …/… [Office
of Publications, please insert the number of this Regulation]
artikli 71 ning vajaduse korral artikli 74 kohaselt tehtud sordi
nõuetele vastavuse hindamise ühtsele arendamisele, sealhulgas protokollide
arendamisele, ja koordineerib kõnealuseid arendamisi;
c)       viib läbi taimse paljundusmaterjali
määruse artiklis 72 sordi nõuetele vastavuse hindamist tegevate pädevate
asutuste auditeid, mis hõlmab nende valdusi ja töökorraldust;
d)      pakub oma tegevusvaldkonnas koolitusi ja
osaleb selliste koolituste pakkumisel;
e)       annab oma tegevusvaldkonnas komisjonile
tehnilist abi;
f)       tellib ameti eesmärgi saavutamiseks
vajalikke uuringuid;
g)       otsib, kogub, võrdleb, analüüsib ameti
tegevusvaldkondade tehnilisi andmeid ja teeb nendest kokkuvõtteid;
h)       tagab üldsusele ja huvitatud pooltele kiire,
usaldusväärse, objektiivse ja igakülgse teabe ameti tegevusvaldkondade kohta;
i)        annab komisjoni taotluse korral
komisjonile tehnilist abi ameti tegevusvaldkondades koostöö parandamiseks
liidu, taotlejariikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide
vahel;
j)       asutab ja avaldab sortide võrdluskogude
andmebaasi ning ajakohastab seda.”
3.      Amet haldab vastavalt määruse (EL) nr …/…
[Office of Publications, please insert the number of this Regulation]
artiklile 52 asutatud liidu sordiregistrit ja tagab selle toimimise. Amet
viib ellu sortide liidu sordiregistrisse kandmise menetlused vastavalt määruse
(EL) nr …/… [Office of Publications, please insert the number of this
Regulation] IV jaotise V peatükile.
(2)          Lisatakse järgmine artikkel 4a:
„Artikkel 4a
Viited Ühenduse Sordiametile (amet)
Käesolevas määruses tehtud viiteid ametile ning
liidu õigusaktides tehtud viiteid Ühenduse Sordiametile käsitatakse viidetena
artikli 4 kohaselt asutatud Euroopa Sordiametile.”
Artikkel 143
Karistused
Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste
kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ja võtavad
vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Kehtestatud karistused peavad
olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Liikmesriigid teavitavad komisjoni neist
sätetest aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ning teatavad
viivitamata kõigist kõnealuste sätete järgnevatest muudatustest.
Artikkel 144
Kehtetuks tunnistamised

1.           XIII lisas osutatud õigusaktid
tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.
2.           Viiteid kehtetuks tunnistatud
õigusaktidele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt
XIV lisa vastavustabelile.
Artikkel
145
Üleminekusätted
1.           Liikmesriigid vaatavad läbi
direktiivi 66/401/EMÜ artikli 5, direktiivi 66/402/EMÜ artikli 5, direktiivi
68/193/EMÜ artikli 4 lõike 1, direktiivi 2002/54/EÜ artikli 7, direktiivi
2002/55/EÜ artikli 24, direktiivi 2002/56/EÜ artikli 5 ja direktiivi 2002/57/EÜ
artikli 7 kohaselt vastuvõetud meetmed [Office of Publications, please
insert date of application of this Regulation] ning teevad ühte
järgmistest:
a)      tühistavad need meetmed või
b)      parandavad neid meetmeid, nii et need
vastaksid kehtivatele asjaomast taimset paljundusmaterjali käsitsevatele liidu
õigusaktidele.
2.           Liikmesriigid teavitavad komisjoni
ja teisi liikmesriike järgmisest:
a)      kõigist meetmetest, mis on vastu võetud
lõikes 1 nimetatud direktiivide kohaselt hiljemalt [Office of
Publications, please insert date of application of this Regulation] ning
b)      kõigist tegevustest, mis on tehtud lõike
1 punktide a või b kohaselt.
Artikkel 146
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates [Office of
Publications please insert date counting 36 months from the entry into force].
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
I LISA
ARTIKLIS 11 OSUTATUD PEREKONNAD JA LIIGID
Abies alba Mill.
Abies cephalonica Loudon
Abies grandis Lindl.
Abies pinsapo Boiss.
Acer platanoides L.
Acer pseudoplatanus L.
Agrostis canina L.

Agrostis capillaris L.
Agrostis gigantea Roth.

Agrostis stolonifera L.
Allium cepa L.
Allium fistulosum L.
Allium porrum L.

Allium sativum L.

Allium schoenoprasum L.
Alnus glutinosa Gaertn.
Alnus incana Moench.
Alopecurus pratensis L.
Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm.
Apium graveolens L.

Arachis hypogaea L.

Arrhenatherum elatius (L.) P. Beauv. ex J. Presl & C. Presl.
Asparagus officinalis L.
Avena nuda L.
Avena sativa L.
(sh A. byzantina K. Koch)
Avena strigosa Schreb.

Beta vulgaris L.
Betula pendula Roth.
Betula pubescens Ehrh.
Brassica juncea (L.)
Czern.
Brassica napus L.
Brassica nigra (L.)
W.D.J. Koch
Brassica oleracea L.

Brassica rapa L.
Bromus catharticus Vahl
Bromus sitchensis Trin.

Cannabis sativa L.
Capsicum annuum L.
Carpinus betulus L.
Carthamus tinctorius L.
Carum carvi L.
Castanea sativa Mill.
Castanea Mill.
(pookealused)
Cedrus atlantica (Endl)
Manetti ex Carr.
Cedrus libani A.
Richard
Cichorium endivia L.
Cichorium intybus L.

Citrullus lanatus (Thunb.)
Matsum. & Nakai
Citrus L.
Corylus avellana L.
Corylus L.
(pookealused)
Cucumis melo L.

Cucumis sativus L.
Cucurbita maxima Duchesne
Cucurbita pepo L.
Cydonia oblonga Mill.
Cynara cardunculus L.
Cynodon dactylon (L.)
Pers.
Dactylis glomerata L.
Daucus carota L.
Fagus sylvatica L.
Festuca arundinacea Schreb.
Festuca filiformis Pourr.
Festuca ovina L.

Festuca pratensis Huds.

Festuca rubra L.

Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina
xFestulolium Asch.
et Graebn.
Ficus carica L.
Foeniculum vulgare Mill.
Fortunella Swingle
Fragaria L.
Fraxinus angustifolia Vahl.
Fraxinus excelsior L.
Galega orientalis Lam.

Glycine max (L.)
Merrill
Gossypium L.
Hedysarum coronarium L.
Helianthus annuus L.
Hordeum vulgare L.
Juglans regia L.
Juglans L.
(pookealused)
Lactuca sativa L.

Larix decidua Mill.
Larix kaempferi (Lamb.)
Carr.
Larix sibirica Ledeb.
Larix x eurolepis Henry
Linum usitatissimum L.
Lolium × boucheanum Kunth
Lolium multiflorum Lam.
Lolium perenne L.

Lotus corniculatus L.
Lupinus albus L.
Lupinus angustifolius L.
Lupinus luteus L.
Malus domestica Borkh.
Malus Mill.
(pookealused)
Medicago lupulina L.

Medicago sativa L.
Medicago × varia T.
Martyn
Olea europaea L.
Onobrychis viciifolia Scop.
Oryza sativa L.
Papaver somniferum L.
Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill
Phacelia tanacetifolia Benth.
Phalaris aquatica L.
Phalaris canariensis L.
Phaseolus coccineus L.
Phaseolus vulgaris L.
Phleum nodosum L.
(varem Phleum bertolonii DC.)
Phleum pratense L.
Picea abies (L.)
H. Karst.
Picea sitchensis (Bong.)
Carr.
Pinus brutia Ten.
Pinus canariensis C.
Smith
Pinus cembra L.
Pinus contorta Douglas
ex Loud.
Pinus halepensis Mill.
Pinus leucodermis Antoine
Pinus nigra Arnold
Pinus pinaster Aiton
Pinus pinea L.
Pinus radiata D.
Don
Pinus sylvestris L.
Pistacia vera L.
Pistacia L.
(pookealused)
Pisum sativum L.

Poa annua L.
Poa nemoralis L.
Poa palustris L.
Poa pratensis L.
Poa trivialis L.
Poncirus Raf.
Populus spp. ja
nende liikide kunstlikud hübriidid
Prunus amygdalus Batsch

Prunus armeniaca L.
Prunus avium (L.)
L.
Prunus cerasus L.
Prunus domestica L.
Prunus persica (L.)
Batsch
Prunus salicina Lindley
Prunus L.
(pookealused)
Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco
Pyrus communis L.

Pyrus L.
(pookealused)
Quercus cerris L.
Quercus ilex L.
Quercus petraea (Matt.)
Liebl.
Quercus pubescens Willd.
Quercus robur L.
Quercus rubra L.
Quercus suber L.
Raphanus sativus L.

Rheum rhabarbarum L.

Ribes L.
Robinia pseudoacacia L.
Rubus L.
Scorzonera hispanica L.
Secale cereale L.

Sicyos angulatus L.
(pookealused)
Sinapis alba L.

Solanum lycopersicum Lam. (varem Lycopersicon esculentum Mill.)
Solanum lycopersicum Lam.x Solanum spp. (pookealused)
Solanum melongena L.

Solanum tuberosum L.

Sorghum bicolor (L.)
Moench
Sorghum bicolor (L.)
Moench × Sorghum sudanense (Piper) Stapf.
Sorghum sudanense (Piper)
Stapf
Spinacia oleracea L.
Tilia cordata Mill.
Tilia platyphyllos Scop.
Trifolium alexandrinum L.
Trifolium hybridum L.
Trifolium incarnatum L.
Trifolium pratense L.
Trifolium repens L.
Trifolium resupinatum L.
Trigonella foenum-graecum L.
Trisetum flavescens (L.) P. Beauv.
xTriticosecale Wittm.
ex A. Camus
Triticum aestivum L.
Triticum durum Desf.

Triticum spelta L.
Vaccinium L.
Valerianella locusta (L.) Laterr.
Vicia faba L.
Vicia pannonica Crantz

Vicia sativa L.
Vicia villosa Roth.
Vitis L.
Zea mays L.
II LISA
NÕUDED SUPERELIIT-, ELIIT-, SERTIFITSEERITUD VÕI STANDARDMATERJALI KOHTA NING
NENDE NÕUETE VASTUVÕTMISE ÜKSIKASJAD
A OSA
Artikli 16 lõikes 2 osutatud nõuded
paljundusmaterjali tootmise kohta
Kohaldatakse järgmisi nõudeid põldude ja
kultuuride puhul, sõltuvalt iga perekonna või liigi omadustest.
1.           Külvamisel või istutamisel:
a)      tuleb paljundusmaterjal identifitseerida,
sealhulgas võimaluse korral emataim, et tagada paljundusmaterjali jälgitavus.
Materjali etikett või dokumendid emataime kohta säilitatakse;
b)      istutatakse ja/või külvatakse materjal
selliselt, et oleks olemas:
i)        piisav kaugus sama liigi ja/või sama
sordi õietolmuallikatest, vastavalt eraldatuse eeskirjadele, mis on koostatud
botaaniliste omaduste ja aretusmeetodite kaupa, et tagada kaitse soovimatu
võõrtolmlemise eest ja hoida ära risttolmlemine muude kultuuridega;
ii)       sobiv tolmlemisallikas ja -tase, mis
tagaks järgneva paljunemise;
iii)      nõuetele vastav külvikord (sama liigi eelmine kasvatamine ja
kasvuperioodide vahelise aja kestvus) saastumise ärahoidmiseks;
c)      pööratakse asjakohast tähelepanu
masinatele ja muule kasutatavale varustusele, et tagada umbrohu või teiste
liikide puudumine, mida on seemne tasandil laboratoorsete katsetega raske
eristada;
d)      külvatakse või istutatakse materjal
sellisel viisil, mis tagab, et kvaliteeti vähendavad liidu taimekahjustajad või
nende vektorid, nagu need on loetletud määruse EL nr …/… (Office of
Publications, please insert number of Regulation on protective measures against
pests of plants) artikli 37 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktis,
vastaksid kõnealuse akti nõuetele.
2.           Kasvatamisel:
a)      ei tohi olla mittesordiehtsaid taimi, et
tagada sordiehtsus ja -puhtus ning tõhus tootmine. Kui see ei ole asjaomase
paljundusmaterjali omaduste tõttu võimalik, siis peab mittesordiehtsate taimede
osakaal olema võimalikult väike.
Mittesordiehtsate taimede või muude taimeliikide
olemasolu korral tuleb rakendada asjakohast töötlust ja/või taimed
elimineerida, et tagada sordiehtsus ja -puhtus;
b)      tuleb positiivse testi tulemuse korral
või visuaalselt nähtavate taimekahjustajatele viitavate sümptomite või
defektide korral emataimi töödelda või arvata need paljundusmaterjali allikast
välja;
c)      saagikoristusel:
tuleb paljundusmaterjal koguda vastavalt
vajadusele kas hulgi või üksikute taimedena, et tagada koristatud materjali
ehtsus ja puhtus;
d)      Säilitamisel:
tuleb säilitada paljundusmaterjali, sealhulgas
vajaduse korral emataimi, selliselt, et oleks tagatud sordiehtsus. säilitamine
põhineb ametlikul sordikirjeldusel või sordi ametlikult tunnustatud
kirjeldusel;
e)      kvaliteeti vähendavad liidu taimekahjustajad
Paljundusmaterjal kasvatatakse sellisel viisil,
mis tagab, et kõnealuses paljundusmaterjalis sisalduvad kvaliteeti vähendavad
liidu taimekahjustajad, nagu need on loetletud määruse EL nr …/… (Office of
Publications, please insert number of Regulation on protective measures against
pests of plants) artikli 37 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktis,
vastaksid kõnealuse akti sätetele.
f)       Paljundusmaterjali tervise tagamiseks
peab paljundusmaterjali kasvatamine toimuma vajaduse korral eraldi samasse
perekonda või liiki kuuluvast toiduks või söödaks kasutatava materjali
kasvatamisest.
g)      Vajaduse korral võib paljundusmaterjali
paljundamiseks kasutada ka mikropaljundamist.
B OSA
Artikli 16 lõikes 2 osutatud nõuded
paljundusmaterjali kvaliteedi kohta
Paljundusmaterjal peab vastama ühele või
mitmele järgmisele kvaliteedinõudele, olenevalt iga perekonna või liigi
omadustest:
a)           selle idanevus peab vastama vähemalt
miinimummäärale, et tagada pärast külvamist nõuetele vastav taimede arv
ruutmeetri (m2 ) kohta ning tagada seega saak ja kvaliteet;
b)           selle kõvade seemnete sisaldus ei
või ületada maksimummäära, et tagada nõuetele vastav taimede arv ruutmeetri (m2)
kohta;
c)           selle puhtus peab vastama vähemalt
miinimummäärale, et tagada sordiehtsuse kõrgeim tase;
d)           selle niiskusesisaldus ei või
ületada maksimummäära, et tagada materjali säilimine töötlemise, ladustamise ja
turul kättesaadavaks tegemise jooksul;
e)           teiste perekondade või liikide
paljundusmaterjali sisaldus ei või ületada maksimummäära, et tagada madalaim
soovimatute taimede sisaldus partiis;
f)            selle elujõud peab vastama vähemalt
miinimummäärale, sellel peab olema kindlaksmääratud mõõde ja konkreetne
liigitus, et tagada materjali nõuetele vastavus ja partii piisav homogeensus
külvamiseks või istutamiseks;
g)           selle mulla ja võõrehade sisaldus ei
või ületada maksimummäära, et hoida ära pettused ja tehniline ebapuhtus;
h)           see peab olema ilma konkreetsete
defektide ja kahjustusteta, et tagada materjali kvaliteet ja tervis;
i)            paljundusmaterjalis sisalduvad
kvaliteeti vähendavad liidu taimekahjustajad, mis on loetletud vastavalt
määruse (EL) nr […] taimekahjustajate vastaste kaitsemeetmete kohta artikli 37
lõikes 2 osutatud rakendusaktile, peavad vastama kõnealuse õigusakti sätetele.
C OSA
Artikli 20 lõikes 1 osutatud nõuded
paljundusmaterjali sertifitseerimise kohta
A.           Põldtunnustamise sagedus ja meetodid

Inspekteerimise sagedus ja inspekteerimiseks
asjakohane (asjakohased) paljundusmaterjali kasvustaadium(id) peavad tagama
tõhusa vaatluse ja inspekteerimise.
Inspekteerimismeetodid peavad olema sellised, mis
tagavad vaatluste usaldusväärsuse.
Vajaduse korral inspekteeritakse emataimi vähemalt
visuaalselt taimekahjustajate või nende vektorite leidmiseks kõige
sobivama(te)l ajal (aegadel) aastas.
Emataimi hoitakse kasvatamise kõigis staadiumites
sellistes tingimustes, mis võimaldab toota paljundusmaterjali ning teha
sordikirjelduse alusel kindlaks sordiehtsus.
Vajaduse korral kontrollitakse vastavust määruse
(EL) nr …/… [Office of Publications, please insert number of Regulation on
protective measures against plants] artikli 37 lõike 2 kohaselt
sätestatud eeskirjadele seoses asjaomases paljundusmaterjalis sisalduvate
kvaliteeti vähendavate liidu taimekahjustajatega. Kontrollitakse mulla,
substraatide, emataimede ja vahetu keskkonna kvaliteeti, et hoida ära
taimekahjustajate või nende vektorite olemasolu.
B.           Proovivõtmine ja katsetamine
1.      Proovivõtumeetod peab vastama järgmistele nõuetele:
a)       partiist võetud proov peab olema
asjakohase vähima kaaluga, et määrata teatavate umbrohtude sisaldus ning et
tagada representatiivne proovivõtt ja sobiv suurus materjali analüüsiks, et
hinnata, kas kvaliteedinõuded on täidetud;
b)      proovivõtu sagedus, proovivõtu varustus
ning kasutatavad meetodid peavad tagama, et katsete jaoks kogutakse
usaldusväärsed proovid.
2.      Katsed kvaliteedinõuete täitmise
kontrollimiseks tehakse vastavalt meetoditele, varustusele ja
kasvusubstraatidele, mis on kehtestatud liikide kaupa ning samuti ning samuti
puhtuseanalüüsi jaoks kehtestatud võrdluskogude kaupa. Katsetamine hõlmab
vajaduse korral idanevuse määra korduvkatsetamist, et tagada piisav idanemine
pärast teatavat ajavahemikku või pärast paljundusmaterjali segamist.
3.      Vajaduse korral kontrollitakse vastavust
määruse (EL) nr …/… [Office of Publications, please insert number of
Regulation on protective measures against plants] artikli
37 lõike 2 kohaselt sätestatud eeskirjadele seoses asjaomases
paljundusmaterjalis sisalduvate kvaliteeti vähendavate liidu
taimekahjustajatega. Kontrollitakse mulla, substraatide, emataimede ja vahetu
keskkonna kvaliteeti, et hoida ära taimekahjustajate või nende vektorite
olemasolu.
D OSA
Paljundusmaterjali tootmis- ja
kvaliteedinõuete vastuvõtmise üksikasjad, millele on viidatud artikli 16 lõikes
2, ning paljundusmaterjali sertifitseerimisnõuete vastuvõtmise üksikasjad,
millele on viidatud artikli 20 lõikes 1
A ja B osas osutatud tootmis- ja
kvaliteedinõuded ning C osas osutatud sertifitseerimissüsteemid võib sätestada
ühe või mitme järgmise üksikasja kohta:
a)           perekonnad, liigid, kategooriad ja
kategooriasisesed alajaotused, sealhulgas põlvkonnad;
b)           sordi- või paljundusmaterjali tüübid
(heterogeenne materjal või nišiturumaterjal), sh sordisisesed või
sortidevahelised hübriidid;
c)           asjaomaste perekondade, liikide või
paljundusmaterjali tüüpide konkreetsed kasutused;
d)           paljundamise tüüp.
III LISA
A OSA
Artikli 21
lõikes 1 osutatud ametliku etiketi ja ettevõtja etiketi sisu
Ametlik etikett ja ettevõtja etikett peavad
sisaldama järgmisi andmeid:
a)           asjaomaste taimeliikide botaaniline
nimi või segude puhul nimed, ladina tähtedega;
b)           asjaomaste taimeliikide üldnimetus
või segude puhul nimetused ühes liidu ametlikus keeles;
c)           vajaduse korral ISO standardis
3166-1 alfa 2[22]
osutatud liikmesriigi kahetäheline kood, vastava(te) pädeva(te) asutus(t)e nimi
või akronüüm, kes on ettevõtja registreerinud;
d)           registreeritud ettevõtja
registreerimisnumber või selle puudumisel tema nimi ja aadress;
e)           asjaomase paljundusmaterjali partii
number ja vajaduse korral viide kordumatule jälgitavuse andmekandjale, nagu
triipkood, hologramm või kiip;
f)            sordinimi või segu koostisosade
puhul sortide nimed, kui paljundusmaterjal tehakse turul kättesaadavaks viitega
sortidele;
g)           märge „ELi eeskirjad ja standardid”;
h)           punktis c osutatud kahetähelised
koodid tootjariigi või segude korral tootjariikide kohta;
i)            andmed seemnete, pookealuste või
muude paljundusmaterjali üksuste arvu kohta või vajaduse korral
paljundusmaterjali neto- või brutokaal;
j)            andmed paljundusmaterjali kategooria
kohta ja vajaduse korral kategooriasiseste alajaotuste kohta;
k)           andmed märgistamise kuu ja aasta
kohta või viimase proovivõtmise kuu ja aasta kohta;
l)            vajaduse korral märge, et
paljundusmaterjal kuulub sorti, millel on ainult ametlikult tunnustatud
kirjeldus, ning märge selle sordi päritolupiirkonna kohta;
m)          vajaduse korral märge, et asjaomane
paljundusmaterjal on kloon või pookealus;
n)           vajaduse korral märge, et
paljundusmaterjal koosneb geneetiliselt muundatud organismidest või sisaldab
neid.
B OSA
Teave, mis peab sisalduma muude kui I lisas
loetletud perekondade ja liikide etikettidel, nagu on osutatud artiklis 47
Etikett peab
sisaldama järgmisi andmeid:
a)           liigid,
märgitud koos botaanilise nimega ja ladina tähtedes;
b)           üldnimetus ühes liidu ametlikus
keeles;
c)           sordinimi, kui paljundusmaterjal
tehakse turul kättesaadavaks viitega sordile;
d)           ettevõtja nimi ja aadress ning tema
registreerimisnumber;
e)           partii viitenumber, mille annab
ettevõtja;
f)            seemnete, pookealuste või muude
paljundusmaterjali üksuste arv või vajaduse korral paljundusmaterjali neto- või
brutokaal;
g)           märge „ELi kvaliteet”;
h)           etiketi väljastamise kuupäev;
i)            importimisel kolmandatest riikidest
A osa punktis h osutatud kahetäheline kood riigi kohta, kus saak on koristatud;
j)            tootmiskoht;
k)           vajaduse korral märge, et asjaomane
paljundusmaterjal kuulub klooni või pookealuse hulka ning selle sordi nimi,
millesse see sort või pookealus võib kuuluda;
l)            kui paljundusmaterjal tehakse turul
kättesaadavaks koos kultiveerimismaterjaliga, tuleb paljundusmaterjali
etiketile märkida tekst „mitte metsanduses kasutamiseks”.
IV LISA
A OSA
Kriteeriumid
rahuldava viljelus- ja/või kasutusväärtusega perekondade või liikide kohta
Artikli 58 lõikes 2 sätestatud nõudeid
rahuldava viljelus- ja/või kasutusväärtuse kohta kohaldatakse nende perekondade
ja liikide suhtes, mis vastavad ühele või mitmele järgmisele kriteeriumile:
a)           need on toidu ja söödaga
kindlustatuse seisukohalt olulise tähtsusega;
b)           need on toidu töötlemise, sööda
töötlemise või tööstusliku töötlemise seisukohalt olulise tähtsusega;
c)           need on vastupanuvõimelise ja madala
sisendiga põllumajanduse, sealhulgas mahepõllumajandusliku tootmise seisukohalt
olulise tähtsusega.
B OSA
Kriteeriumid
jätkusuutliku viljelus- ja/või kasutusväärtusega perekondade või liikide kohta
Artikli 59 lõikes 1 sätestatud nõudeid
jätkusuutliku viljelus- ja/või kasutusväärtuse kohta kohaldatakse nende
perekondade ja liikide suhtes, mis vastavad ühele või mitmele järgmisele
kriteeriumile:
a)           need on suures ulatuses
vastuvõtlikud taimekahjustajatele;
b)           nende suhtes kohaldatakse
konkreetseid nõudeid seoses ressursside tõhususega;
c)           need on vastuvõtlikud soovimatute
ainete suhtes;
d)           need kohanevad kergesti erinevate
agroklimaatiliste tingimustega.
V LISA
NÕUDED KATEGOORIAS „IDENTIFITSEERITAVA LÄHTEKOHAGA”
SERTIFITSEERITAVA KULTIVEERIMISMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI
HEAKSKIITMISEKS
1.           Algmaterjal on ühes lähtepiirkonnas
asuv seemneallikas või puistu. Kui materjal on ette nähtud metsandusalaseks
kasutamiseks, tuleb teha ametlik inspekteerimine.
2.           Ettevõtja peab pädevale asutusele
teatama lähtepiirkonna ning kultiveerimismaterjali kogumiskoha (kohtade)
asukoha ja kõrguse merepinnast või kõrguste vahemiku. Tuleb märkida, kas
algmaterjal on:
a)      autohtoonne või muu kui autohtoonne või
teadmata päritoluga või
b)      indigeenne või muu kui indigeenne või
teadmata päritoluga. Muu kui autohtoonse ja muu kui indigeense algmaterjali
puhul tuleb märkida päritolu (kui see on teada).
VI LISA
NÕUDED KATEGOORIAS „VALITUD” SERTIFITSEERITAVA KULTIVEERIMISMATERJALI
TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI HEAKSKIITMISEKS
Üldosa. Puistut
hinnatakse kultiveerimismaterjali kavandatava eriotstarbe järgi ning
eriotstarbest sõltuvalt võetakse vajalikul määral arvesse nõudeid 1–9.
Kultiveerimismaterjali valikul kasutatud kriteeriumid ning selle materjali
otstarve märgitakse riiklikusse registrisse.
1.           Päritolu. Varasemate tõendite
või muude asjakohaste vahenditega määratakse kindlaks, kas puistu on
autohtoonne/indigeenne, muu kui autohtoonne/muu kui indigeenne või teadmata
päritoluga, ning muu kui autohtoonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul
tuleb märkida päritolu, kui see on teada.
2.           Eraldatus. Puistu peab asuma
piisaval kaugusel sama puuliigi kehvematest puistutest, sealhulgas muust kui
autohtoonsetest/muust kui indigeensetest või teadmata päritoluga puistutest,
või suguluses olevate liikide või sortide puistutest, millega kõnealused liigid
võivad hübriide moodustada.
3.           Populatsiooni optimaalne suurus. Puistud
peavad koosnema ühest või mitmest puuderühmast, mis on puistusisese
tolmeldamise tagamiseks hästi jaotunud ja piisava arvukusega. Sugulusaretuse
kahjuliku mõju vältimiseks peab valitud puistu teataval pindalal olema piisaval
arvul ja piisava tihedusega puid.
4.           Vanus ja areng. Puistud
peavad koosnema sellise vanusega ja sellises arenguetapis puudest, mille puhul
on valikukriteeriume lihtne rakendada.
5.           Ühtlikkus. Puistu isendid
peavad olema morfoloogiliste omaduste osas tavapärase varieeruvusega. Vajaduse
korral eemaldatakse madalama kvaliteediga puud.
6.           Kohastumus. Kohanemine
lähtepiirkonna ökoloogiliste tingimustega peab olema tagatud.
7.           Tagavara juurdekasv. Valitud
puistute heakskiitmiseks peab puidu tagavara juurdekasv olema tavaliselt kõrgem
kui samades ökoloogilistes ja majandustingimustes vastavaks tunnistatud
keskmine juurdekasv.
8.           Puidu kvaliteet. Arvesse
võetakse puidu kvaliteeti.
9.           Vorm või kasvumuster. Puistus
olevad puud peavad olema eriti heade morfoloogiliste omadustega, sealhulgas
tüve sirguse ja ümaruse, okste asetuse, okste jämeduse ja hea loodusliku
laasumise poolest. Lisaks sellele peab haruneva võraga ja spiraalkiuliste puude
arv olema väike.
VII LISA
NÕUDED KATEGOORIAS „TINGIMUSTELE VASTAV
SERTIFITSEERITAVA KULTIVEERIMISMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI
HEAKSKIITMISEKS
1.           Seemneistandikud
a)      Pädev asutus peab heaks kiitma ja
registreerima tüübi, eesmärgi, ristamiskava ja istutusskeemi, komponendid,
eraldatuse ja asukoha ning kõik vastavad muudatused.
b)      Komponentkloonid või -pered valitakse
silmapaistvate omaduste põhjal ning erilist tähelepanu pööratakse III lisa
nõuetele 4, 6, 7, 8, 9 ja 10.
c)      Komponentkloonid või -pered istutatakse
või on istutatud vastavalt pädeva asutuse poolt heakskiidetud plaanile ning
selliselt, et iga komponenti on võimalik identifitseerida.
d)      Pädevad asutused registreerivad
seemneistandikes tehtud harvendamise ning esitavad harvendamise kirjelduse koos
sellise harvendamise valikukriteeriumidega.
e)      Seemneistandikke hooldatakse ning seemned
koristatakse nii, et istandike eesmärgid saavutatakse. Kunstliku hübriidi
tootmiseks ettenähtud seemneistandiku puhul määratakse hübriidide protsent
paljundusmaterjalis kindlaks kontrollkatsega.
2.           Pere(de) vanemad
a)      Vanemad valitakse väljapaistvate omaduste
alusel, ning kooskõlas III lisa nõuetega 4, 6, 7, 8, 9 ja 10, või
kombineerimisvõime tõttu.
b)      Pädev asutus peab heaks kiitma ja
registreerima eesmärgi, ristamiskava ja tolmeldamissüsteemi, komponendid,
eraldatuse ja asukoha ning kõik nende olulised muudatused.
c)      Pädev asutus peab heaks kiitma ja
registreerima segus olevad vanemad, nende arvu ja osakaalu.
d)      Kunstlike hübriidide tootmiseks
ettenähtud vanemate puhul tuleb kontrollkatsega kindlaks määrata
paljundusmaterjalis olevate hübriidide protsent.
3.           Kloonid
a)      Kloone peab olema võimalik eristada
pädevate asutuse poolt heakskiidetud ja registreeritud eristatavate omaduste
põhjal.
b)      Üksikute kloonide väärtus tehakse
kindlaks kogemuste põhjal või piisavalt pikaajaliste katsete käigus.
c)      Kloonide tootmisel kasutatavad ortetid
valitakse nende silmapaistvate omaduste põhjal ning kooskõlas III lisa nõuetega
4, 6, 7, 8, 9 ja 10.
4.           Kloonisegud
a)      Kloonisegu
vastab punkti 3 alapunktide a, b ja c nõuetele.
b)      Pädev asutus peab heaks kiitma ja
registreerima segus olevad komponentkloonid, nende arvu ja osakaalu, samuti
nende valikumeetodi ja lähtematerjali. Iga segu peab olema geneetiliselt
piisavalt mitmekesine.
VIII LISA
NÕUDED KATEGOORIAS
„KATSETATUD” SERTIFITSEERITAVA KULTIVEERIMISMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD
ALGMATERJALI HEAKSKIITMISEKS
1.           Kõikidele
katsetele esitatavad nõuded
a)      Üldnõuded
Algmaterjal peab vastama V või VI lisa
asjakohastele nõuetele.
Algmaterjali heakskiitmiseks ettenähtud katsed
valmistatakse ette, kavandatakse, tehakse ning nende tulemusi tõlgendatakse
vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud menetlusele. Võrdluskatsete puhul tuleb
kontrollitavat kultiveerimismaterjali võrrelda ühe või eelistatult mitme
heakskiidetud või eelnevalt väljavalitud standardiga.
b)      Kontrollitavad omadused
i)        Katsed peavad olema koostatud nii, et
nendega saab hinnata kindlaksmääratud omadusi ning need omadused peavad olema
iga katse puhul märgitud.
ii)       Tähelepanu pööratakse kohanemisele,
kasvule, olulistele biootilistele ja abiootilistele teguritele. Lisaks sellele
hinnatakse konkreetse eesmärgi jaoks olulisi omadusi, võttes arvesse selle
piirkonna ökoloogilisi tingimusi, kus katse läbi viiakse.
c)      Dokumentatsioon
Dokumendid peavad hõlmama andmeid katsekohtade,
sealhulgas asukoha, kliima, mullastiku, varasema kasutuse, katse koostamise,
korraldamise ja abiootilistest/biootilistest teguritest tuleneva kahju kohta
ning olema pädevale asutusele kättesaadavad. Pädev asutus peab hindamise ajal
registreerima materjali vanuse ja tulemused.
d)      Katse ettevalmistus
i)        Iga kultiveerimismaterjali proovi
kasvatatakse, istutatakse ja hooldatakse ühtmoodi, niivõrd kuivõrd taimse
materjali liik seda võimaldab.
ii)       Iga katse tuleb koostada kehtiva
statistilise kava alusel ning hõlmama piisavat arvu puid, et iga kontrollitava
komponendi üksikuid omadusi oleks võimalik hinnata.
e)      Tulemuste analüüs ja kehtivus
i)        Katsete käigus saadud andmeid tuleb
analüüsida rahvusvaheliselt tunnustatud statistiliste meetoditega ning
tulemused tuleb esitada iga hinnatud omaduse kohta.
ii)       Katse metoodika ja üksikasjalikud
tulemused peavad olema kõikidele kättesaadavad.
iii)      Märkida tuleb ka katse läbiviimise
riigis asuv soovituslik piirkond, kus kultiveerimismaterjal tõenäoliselt
kohastub, ning samuti omadused, mis võivad kultiveerimismaterjali
kasutusväärtust piirata.
iv)      Kui katse käigus osutub, et
kultiveerimismaterjalil ei ole vähemalt algmaterjali omadusi, siis tuleb
selline kultiveerimismaterjal kõrvaldada.
2.           Algmaterjali
komponentide geneetilise hindamise nõuded
a)      Geneetiliselt võib hinnata järgmise
algmaterjali komponente: seemneistandikud, pere(de) vanemad, kloonid ja
kloonisegud.
b)      Dokumentatsioon
Algmaterjali heakskiitmiseks on vaja järgmisi
täiendavaid andmeid:
i)        hinnatud komponentide identiteet,
päritolu ja eellastabel;
ii)       ristamiskava, mida on kasutatud
hindamiskatsetes kasutatud paljundusmaterjali tootmisel.
c)      Katsemenetlused
Täidetud peavad olema järgmised tingimused:
i)        iga komponendi geneetiline väärtus peab
olema määratud kahes või enamas hindamiseks valitud katsekohas, millest
vähemalt üks peab olema paljundusmaterjali soovitatavale kasutusele vastavas
keskkonnas;
ii)       turustatava paljundusmaterjali eeldatav
kõrgem kvaliteet arvutatakse geneetiliste väärtuste ja konkreetse ristamiskava
alusel;
iii)      pädev asutus peab hindamiseks
ettenähtud katsed ja geneetilised arvutused heaks kiitma.
d)      Tõlgendamine
i)        Paljundusmaterjali eeldatav parem
kvaliteet arvutatakse ühe omaduse või omaduste kogumi osas võrreldes
võrdluspopulatsiooniga.
ii)       Tuleb märkida, kas paljundusmaterjali
eeldatav geneetiline väärtus on mõne olulise omaduse osas
võrdluspopulatsiooniga võrreldes madalam.
3.           Kultiveerimismaterjali
võrdluskatsete tingimused
a)      Kultiveerimismaterjalist proovide võtmine
i)        Võrdluskatsetes kasutatava
kultiveerimismaterjali representatiivne proov peab vastama heakskiidetavast
algmaterjalist pärit kultiveerimismaterjalile.
ii)       Võrdluskatsetes kasutatav sugulise
paljundamise teel saadud kultiveerimismaterjal peab olema:
koristatud hea õitsemise ning
vilja/seemnetoodanguga aastal; võib kasutada kunstlikku tolmeldamist,
koristatud meetodil, mis tagab saadud proovide
tüüpilisuse.
b)      Standardid
i)        Katsetel
võrdlemiseks kasutavate standardite tootlikkus peab olema piirkonnas, kus katse
kavatsetakse läbi viia, võimaluse korral piisavalt kaua teada. Standardid esindavad
materjali, mis on katse läbiviimise alustamise ajal osutunud kasulikuks
metsanduses ning ökoloogilistes tingimustes, mille jaoks paljundusmaterjali
sertifitseerida kavandatakse. Paljundusmaterjal peab olema nii palju kui
võimalik pärit puistutest, mis on valitud kooskõlas III lisa kriteeriumidega,
või katsetatud paljundusmaterjali tootmiseks ametlikult heakskiidetud
algmaterjalist.
ii)       Kunstlike hübriidide võrdluskatsete
puhul peavad mõlemad vanemana kasutatavad liigid olema võimaluse korral
standardisse lisatud.
iii)      Võimaluse korral tuleb kasutada mitut
standardit. Kui see on vajalik ja õigustatud, võib standardi asendada kõige
sobivama katsealuse paljundusmaterjaliga või katsetatavate komponentide
keskmisega.
iv)      Kõikides katsetes kasutatakse samu standardeid
võimalikult erinevates kasvutingimustes.
c)      Tõlgendamine
i)        Vähemalt ühe olulise omaduse osas tuleb
võrreldes standarditega tõestada statistiliselt olulist paremust.
ii)       Tuleb selgelt märkida, kui mõne
majanduslikult või keskkonna seisukohast olulise omaduse puhul on tulemus
märkimisväärselt halvem võrreldes standardiga, ning selliste omaduste mõju
peavad kompenseerima soodsad omadused.
4.           Ajutine
heakskiitmine
Ajutise heakskiitmise aluseks võib olla
noortaimedega tehtud katsete eelhindamine. Katse varajases staadiumis antud
eelhinnangul põhinev paremusele osutav väide tuleb uuesti läbi vaadata kõige
rohkem kuni 10 aasta pikkuste ajavahemike järel.
5.           Varajased
katsed
Pädev asutus võib puukoolis, kasvuhoones või
laboris läbiviidud katsed heaks kiita ajutiselt või lõplikult, kui on võimalik
tõestada tihedat korrelatsiooni mõõdetud tunnuse ja tavaliselt metsaetapis
läbiviidavatel katsetel hinnatavate omaduste vahel. Kontrollitavad omadused
peavad vastama lõikes 3 sätestatud tingimustele.
IX LISA
PUULIIKIDE JA KUNSTLIKE HÜBRIIDIDE LOETELU
Abies alba Mill.
Abies cephalonica Loud.
Abies grandis Lindl.
Abies pinsapo Boiss.
Acer platanoides L.
Acer pseudoplatanus L.
Alnus glutinosa Gaertn.
Alnus incana Moench.
Betula pendula Roth.
Betula pubescens Ehrh.
Carpinus betulus L.
Castanea sativa Mill.
Cedrus atlantica Carr.
Cedrus libani A.
Richard
Fagus sylvatica L.
Fraxinus angustifolia Vahl.
Fraxinus excelsior L.
Larix decidua Mill.
Larix x eurolepis Henry
Larix kaempferi Carr.
Larix sibirica Ledeb.
Picea abies Karst.
Picea sitchensis Carr.
Pinus brutia Ten.
Pinus canariensis C.
Smith
Pinus cembra L.
Pinus contorta Loud.
Pinus halepensis Mill.
Pinus leucodermis Antoine
Pinus nigra Arnold
Pinus pinaster Ait.
Pinus pinea L.
Pinus radiata D.
Don
Pinus sylvestris L.
Populus spp. ja
nende liikide kunstlikud hübriidid
Prunus avium L.
Pseudotsuga menziesii Franco
Quercus cerris L.
Quercus ilex L.
Quercus petraea Liebl.
Quercus pubescens Willd.
Quercus robur L.
Quercus rubra L.
Quercus suber L.
Robinia pseudoacacia L.
Tilia cordata Mill.
Tilia platyphyllos Scop.
X LISA
KATEGOORIAD, MILLE ALUSEL VÕIB ERI TÜÜPI ALGMATERJALIST PÄRIT
KULTIVEERIMISMATERJALI TURUL KÄTTESAADAVAKS TEHA
 Algmaterjali tüüp || Kultiveerimismaterjali kategooria (Etiketi värv, kui kasutatakse värvilist etiketti või dokumenti)
 Identifitseeritava lähtekohaga kultiveerimismaterjal (kollane) || Valitud kultiveerimismaterjal (roheline) || Tingimustele vastav kultiveerimismaterjal (roosa) || Katsetatud kultiveerimismaterjal (sinine)
 Seemneallikas || x ||   ||   ||
 Puistu || x || x ||   || x
 Seemneistandik ||   ||   || x || x
 Pere(de) vanemad ||   ||   || x || x
 Kloon ||   ||   || x || x
 Kloonisegu ||   ||   || x || x
XI LISA
A
OSA
Nõuded, millele peavad vastama IX lisas loetletud liikide vilja- ja
seemnepartiid
1.           IX lisas loetletud liikide vilja- ja
seemnepartiisid võib turustada ainult juhul, kui vilja- ja seemnepartii
liigipuhtuse määr on vähemalt 99%.
2.           Olenemata lõike 1 sätetest,
märgitakse IX lisa lähisugulasliikide puhul, välja arvatud kunstlikud
hübriidid, vilja- või seemnepartii liigipuhtus juhul, kui see on väiksem kui
99%.
B OSA
Nõuded, millele peavad vastama IX lisas loetletud liikide ja kunstlike
hübriidide taimeosad
IX lisas loetletud liikide ja kunstlike
hübriidide taimeosad peavad olema standardse turustuskvaliteediga. Standardne
turustuskvaliteet määratakse kindlaks üldiste omaduste, tervisliku seisundi ja
asjakohase suuruse alusel. Populus spp. puhul võib märkida, et C osas
sätestatud täiendavad nõuded on täidetud.
C
OSA
Nõuded pistokste või pistvaiade abil paljundatud Populus spp. välisele
kvaliteedile
1.           Pistoksad
a.       Pistoksi ei käsitata standardsele
turustuskvaliteedile vastavana B osa tähenduses järgmiste vigade korral:
i)        nende puit on üle kahe aasta vana;
ii)       neil on vähem kui kaks hästi arenenud
punga;
iii)      neil on nekroos;
iv)      neil on kuivamise, ülekuumenemise, hallitusseene
või mädanemise märke.
b.      Pistokste vähimad mõõtmed
 -           vähim pikkus: 20 cm ||
 -           peenema otsa vähim läbimõõt: || Klass EÜ 1: 8 mm Klass EÜ 2: 10 mm.
2.           Pistvaiad
a.       Pistvaiu ei käsitata standardsele
turustuskvaliteedile vastavana järgmiste vigade korral:
i)        nende puit on üle kolme aasta vana;
ii)       neil on vähem kui viis hästi arenenud
punga;
iii)      neil on nekroos;
iv)      neil on kuivamise, ülekuumenemise,
hallitusseene või mädanemise märke;
(v)     neil on muid vigastusi kui lõikehaavad;
(vi)     neil on mitu vart;
(vii)    nende vars on liiga kõverdunud.
b.      Pistvaiade suurusklassid
 Klass || Vähim läbimõõt pikkuse keskkohas (mm) || Vähim kõrgus m)
 Mitte-vahemere piirkonnad ||   ||
 N1 || 6 || 1.50
 N2 || 15 || 3.00
 Vahemere piirkonnad ||   ||
 S1 || 25 || 3.00
 S2 || 30 || 4.00
D OSA
Nõuded, millele peab vastama IX lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide
istutusmaterjal
Istutusmaterjal on standardse
turustuskvaliteediga. Standardne turustuskvaliteet määratakse kindlaks üldiste
omaduste, tervisliku seisundi, elujõulisuse ja füsioloogilise kvaliteedi alusel.
E
OSA
Nõuded, millele peab vastama vahemerelise kliimaga piirkondades asuvatele
lõppkasutajatele turustatav istutusmaterjal
Istutusmaterjali turustatakse ainult juhul,
kui 95% igast partiist on standardse turustuskvaliteediga.
1.           Istutusmaterjali ei käsitata
standardsele turustuskvaliteedile vastavana järgmiste vigade korral:
a)      vigastused, välja arvatud lõikehaavad või
tõstmise tulemusel tekkinud vigastused;
b)      puuduvad pungad, millest võiksid tekkida
juhtvõrsed;
c)      mitu vart;
d)      deformeerunud juurestik;
e)      kuivamise, ülekuumenemise, hallitusseene
või mädanemise märgid;
f)       taimed ei ole proportsionaalsed.
2.           Taimede suurus
 Liik || Vanuse ülempiir (aastates) || Vähim kõrgus (cm) || Suurim kõrgus (cm) || Vähim juurekaela läbimõõt (mm)
   ||   ||   ||   ||
 Pinus halepensis || 1 || 8 || 25 || 2
   || 2 || 12 || 40 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Pinus leucodermis || 1 || 8 || 25 || 2
   || 2 || 10 || 35 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Pinus nigra || 1 || 8 || 15 || 2
   || 2 || 10 || 20 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Pinus pinaster || 1 || 7 || 30 || 2
   || 2 || 15 || 45 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Pinus pinea || 1 || 10 || 30 || 3
   || 2 || 15 || 40 || 4
   ||   ||   ||   ||
 Quercus ilex || 1 || 8 || 30 || 2
   || 2 || 15 || 50 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Quercus suber || 1 || 13 || 60 || 3
3.           Poti suurus, kui seda kasutatakse
 Liik || Poti vähim maht   (cm³)
 Pinus pinaster Muud liigid || 120 200
XII LISA
A
OSA
Teave, mis peab sisalduma seemneallikatest ja puistutest saadud
kultiveerimismaterjali identifitseerimise põhitunnistuses
1.           Pealkiri: „Väljastatud vastavalt
määrusele EL (nr) …/… [Office of Publications, please insert the number of
this Regulation]”
2.           Liikmesriik
3.           Tunnistuse number ja liikmesriigi
kood
4.           Järgmine märge: „On tõendatud, et
allpool kirjeldatud kultiveerimismaterjal on toodetud: a) vastavalt määrusele
EL (nr) …/… [Office of Publications, please insert the number of this
Regulation]”; b) üleminekukorra kohaselt.”
5.           Botaaniline nimi
6.           Kultiveerimismaterjali laad
(seemneline üksus, taimeosad või istutusmaterjal)
7.           Kultiveerimismaterjali kategooria
(identifitseeritava lähtekohaga, valitud või katsetatud kultiveerimismaterjal)
8.           Algmaterjali tüüp (seemneallikas või
puistu)
9.           Otstarve
10.         Riikliku registri viide või
algmaterjali identiteet riiklikus registris
11.         Märge „autohtoonne”, „muu kui
autohtoonne”, „indigeenne”, „muu kui indigeenne” või „teadmata päritoluga”
12.         Algmaterjali päritolu (muu kui
autohtoonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul, kui see on teada)
13.         Liikmesriik ja algmaterjali
lähtepiirkond
14.         Algmaterjali asukoha kõrgus või
kõrguste vahemik
15.         Seemnete valmimise aasta
16.         Kultiveerimismaterjali kogus
17.         Märge selle kohta, kas selle
tunnistusega hõlmatud materjal on saadud suurema partii jaotamise teel, mis oli
kaetud Euroopa Liidu eelmise tunnistusega, ning vajaduse korral märkida eelmise
tunnistuse number või kogus esialgses partiis
18.         Puukoolis oldud aeg
19.         Märge selle kohta, kas seemnest
saadud materjali on seejärel vegetatiivselt paljundatud
20.         Muu asjakohane teave
21.         Ettevõtja nimi ja aadress
22.         Pädeva asutuse nimi ja aadress
23.         Pädeva asutuse tempel ja kuupäev
B OSA
Teave, mis peab sisalduma seemneistandikest ja pere(de) vanematest saadud
kultiveerimismaterjali identifitseerimise põhitunnistuses
1.           Pealkiri: „Väljastatud vastavalt
määrusele EL (nr) …/… [Office of Publications, please insert the number of
this Regulation]”
2.           Liikmesriik
3.           Tunnistuse number ja liikmesriigi
kood
4.           Järgmine märge: „On tõendatud, et
allpool kirjeldatud kultiveerimismaterjal on toodetud: a) vastavalt määrusele
EL (nr) …/… [Office of Publications, please insert the number of this
Regulation]”; b) üleminekukorra kohaselt.”
5.           Botaaniline nimi
6.           Algmaterjali laad (nagu on nimetatud
kataloogis)
7.           Kultiveerimismaterjali laad
(seemneline üksus, taimeosad või istutusmaterjal)
8.           Kultiveerimismaterjali kategooria
(tingimustele vastav või katsetatud)
9.           Algmaterjali tüüp (seemneistandik
või pere(de) vanemad)
10.         Otstarve
11.         Riikliku registri viide või
algmaterjali identiteet riiklikus registris
12.         Vajaduse korral märge „autohtoonne”,
„muu kui autohtoonne”, „indigeenne”, „muu kui indigeenne” või „teadmata
päritoluga”
13.         Algmaterjali päritolu (muu kui
autohtoonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul, kui see on teada)
14.         Liikmesriik ja algmaterjali
lähtepiirkond või asukoht
15.         Märge selle kohta, kas seeme on
saadud vaba, lisa- või kontrollitud tolmeldamise teel
16.         Seemnete valmimise aasta
17.         Kultiveerimismaterjali kogus
18.         Märge selle kohta, kas selle
tunnistusega hõlmatud materjal on saadud suurema partii jaotamise teel, mis oli
kaetud Euroopa Liidu eelmise tunnistusega viitega eelmise tunnistuse numbrile
ja kogusele esialgses partiis)
19.         Puukoolis oldud aeg
20.         Esindatud komponentide arv,
sealhulgas märkida pered ja kloonid
21.         Algmaterjali asukoha kõrgus või kõrguste
vahemik
22.         Märge selle kohta, kas algmaterjali
tootmisel on kasutatud geneetilist modifitseerimist
23.         Pere(de) vanematest saadud
kultiveerimismaterjali puhul märge ristamiskava ja komponentperede
protsentuaalse koostise vahemikud
24.         Märge selle kohta, kas seemnest
saadud materjali on seejärel vegetatiivselt paljundatud, sealhulgas märge
paljundamismeetodi kohta ja paljundamistsüklite arv
25.         Märge: „Muu asjakohane teave”
26.         Ettevõtja nimi ja aadress
27.         Pädeva asutuse nimi ja aadress
28.         Pädeva asutuse tempel ja kuupäev
29.         Vastutava ametniku nimi ja allkiri
C OSA
Teave, mis peab sisalduma kloonidest ja kloonisegudest saadud
kultiveerimismaterjali identifitseerimise põhitunnistuses
1.           Pealkiri: „Väljastatud vastavalt
määrusele EL (nr) …/… [Office of Publications, please insert the number of
this Regulation]”
2.           Liikmesriik
3.           Tunnistuse number ja liikmesriigi
kood
4.           Järgmine märge: „On tõendatud, et
allpool kirjeldatud kultiveerimismaterjal on toodetud: a) vastavalt määrusele
EL (nr) …/… [Office of Publications, please insert the number of this
Regulation]”; b) üleminekukorra kohaselt.”
5.           Botaaniline nimi
6.           Klooni või kloonisegu nimi
7.           Kultiveerimismaterjali laad
(taimeosad või istutusmaterjal)
8.           Kultiveerimismaterjali kategooria
(tingimustele vastav või katsetatud)
9.           Algmaterjali tüüp (kloonid või
kloonisegud)
10.         Otstarve
11.         Riikliku registri viide või
algmaterjali identiteet riiklikus registris
12.         Vajaduse korral märge „autohtoonne”,
„muu kui autohtoonne”, „indigeenne”, „muu kui indigeenne” või „teadmata
päritoluga”
13.         Algmaterjali päritolu (muu kui
autohtoonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul, kui see on teada)
14.         Liikmesriik ja algmaterjali
lähtepiirkond või asukoht
15.         Märge selle kohta, kas seeme on
saadud vaba, lisa- või kontrollitud tolmeldamise teel
16.         Seemnete valmimise aasta
17.         Kultiveerimismaterjali kogus
18.         Märge selle kohta, kas selle
tunnistusega hõlmatud materjal on saadud suurema partii jaotamise teel, mis oli
kaetud Euroopa Liidu eelmise tunnistusega, ning vajaduse korral märkida eelmise
tunnistuse number või kogus esialgses partiis
19.         Puukoolis oldud aeg
20.         Algmaterjali asukoha kõrgus või
kõrguste vahemik
21.         Märge selle kohta, kas algmaterjali
tootmisel on kasutatud geneetilist modifitseerimist
22.         Pere(de) vanematest saadud
kultiveerimismaterjali puhul märge ristamiskava ja komponentperede
protsentuaalse koostise vahemikud
23.         Märge selle kohta, kas seemnest
saadud materjali on seejärel vegetatiivselt paljundatud
24.         Märge: „Muu asjakohane teave”
25.         Ettevõtja nimi ja aadress
26.         Pädeva asutuse nimi ja aadress
27.         Pädeva asutuse tempel ja kuupäev
XIII LISA
ARTIKLIS 144 OSUTATUD KEHTETUKS TUNNISTATUD ÕIGUSAKTID
1.           Direktiiv 66/401/EMÜ
2.           Direktiiv 66/402/EMÜ
3.           Direktiiv 68/193/EMÜ
4.           Direktiiv 98/56/EÜ
5.           Direktiiv 1999/105/EÜ
6.           Direktiiv 2002/53/EÜ
7.           Direktiiv 2002/54/EÜ
8.           Direktiiv 2002/55/EÜ
9.           Direktiiv 2002/56/EÜ
10.         Direktiiv 2002/57/EÜ
11.         Direktiiv 2008/72/EÜ
12.         Direktiiv 2008/90/EÜ
XIV LISA
VASTAVUSTABELID
1.           Nõukogu direktiiv 66/401/EMÜ
 Nõukogu direktiiv 66/401/EMÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikkel 1 Artikkel 1a Artikli 2 lõike 1 punkt A Artikli 2 lõike 1 punktid B, C, D, E Artikli 2 lõike 1 punktid F, G Artikli 2 lõige 1a Artikli 2 lõige 1b Artikli 2 lõige 1d Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõiked 3 ja 4 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 1a Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõige 3 Artikli 3 lõige 4 Artikkel 3a Artikli 4 punkt a Artikli 4 punkt b Artikli 4a lõike 1 esimene lõik Artikli 4a lõike 1 teine lõik Artikli 4a lõige 2 Artikli 4a lõige 3 Artikkel 5 Artikkel 5a Artikkel 6 Artikkel 7 Artikli 8 lõige 1 Artikli 8 lõige 2 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 10a Artikkel 10b Artikkel 10c Artikkel 10d Artikkel 11 Artikkel 11a Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 13a Artikli 14 lõige 1 Artikli 14 lõige 1a Artikkel 14a Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikli 19 lõige 1 Artikli 19 lõige 2 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikkel 21a Artikkel 22 Artikkel 23 Artikkel 23a Artikkel 24 || Artikkel 1 Artikkel 3, artikkel 2 Artikli 11 lõiked 1 ja 2 Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 Artikli 18 lõige 5 Artikli 11 lõige 3 ─ ─ ─ Artikli 20 lõige 2, artikkel 24 Artikli 12 lõige 1 ─ Artikli 12 lõige 2 Artikli 12 lõige 3 Artikli 16 lõige 3 Artikli 12 lõige 1 Artikkel 38 Artikkel 39 Artikkel 2 Artikkel 4 ─ ─ Artikkel 40 Artikli 20 lõige 2 Artikkel 75 Artikli 20 lõige 2, artikkel 24 Artikli 17 lõige 1 Artikli 17 lõige 4, artikli 18 lõige 5 Artikkel 18 Artikkel 19, artikli 21 lõige 1 Artikli 18 lõige 5 Artikli 18 lõige 5 Artikli 18 lõige 5 Artikli 18 lõige 4 Artikli 19 lõiked 4 ja 5 Artikli 21 lõige 1 Artikli 21 lõige 6 Artikkel 32, artikkel 33 Artikkel 42 Artikkel 4 Artikkel 40 Artikli 20 lõige 2, artikkel 21 Artikkel 38 Artikkel 44 Artikkel 35, artikkel 37 Artikkel 46 ─ ─ ─ Artikkel 141 Artikli 16 lõige 2 Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 Artikli 12 lõike 4 punkt a Artikli 145 lõiked 1 ja 2 ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─           ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 ─ Artikkel 93 ─   ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─           ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─
2.           Nõukogu direktiiv 66/402/EMÜ
 Nõukogu direktiiv 66/402/EMÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikkel 1 Artikkel 1a Artikli 2 lõike 1 punkt A Artikli 2 lõike 1 punkt B Artikli 2 lõike 1 punktid C, Ca, D, E, F, G, H Artikli 2 lõige 1a Artikli 2 lõige 1b Artikli 2 lõige 1c Artikli 2 lõige 1e Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõiked 3 ja 4 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõige 3 Artikkel 3a Artikli 4 lõike 1 esimese lõigu punkt a Artikli 4 lõike 1 esimese lõigu punkt b Artikli 4 lõike 1 teine lõik Artikli 4 lõige 4 Artikli 4a lõike 1 esimene lõik Artikli 4a lõike 1 teine lõik Artikli 4a lõige 2 Artikli 4a lõige 3 Artikkel 5 Artikkel 5a Artikkel 6 Artikkel 7 Artikli 8 lõige 1 Artikli 8 lõige 2 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 10a Artikkel 11 Artikkel 11a Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 13a Artikli 14 lõige 1 Artikli 14 lõige 1a Artikkel 14a Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikli 19 lõige 1 Artikli 19 lõige 2 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikkel 21a, artikkel 21b Artikkel 22 Artikkel 22a Artikkel 23 Artikkel 23a Artikkel 24 || Artikkel 1 Artikkel 3, artikkel 2 Artikli 11 lõiked 1 ja 2 Artikli 10 lõige 1 Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 Artikli 11 lõige 3 Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 ─ ─ Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 Artikli 20 lõige 2, artikkel 24 Artikli 12 lõiked 1 ja 2 Artikli 16 lõige 2 Artikli 20 lõige 2 Artikli 12 lõige 1 Artikkel 38 Artikkel 39 Artikkel 39   Artikkel 2 Artikkel 4 ─ ─ Artikkel 40 Artikli 20 lõige 2 Artikkel 75 Artikli 20 lõige 2, artikkel 24 Artikli 17 lõige 1 Artikli 17 lõige 4, artikli 18 lõige 5 Artikkel 18 Artikkel 19, artikli 21 lõige 1 Artikli 18 lõige 5 Artikli 19 lõiked 4 ja 5 Artikli 21 lõige 1 Artikli 21 lõige 6 Artikkel 32, artikkel 33 Artikkel 42 Artikkel 4 Artikkel 40 Artikli 20 lõige 2, artikkel 21 Artikkel 38 Artikkel 44 Artikkel 35, artikkel 37 Artikkel 46 ─ ─ ─ Artikkel 141 Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 Artikli 12 lõike 4 punkt a Artikkel 57 Artikli 145 lõiked 1 ja 2 ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─   Artikli 20 punkt c ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 ─ Artikkel 93 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
3.           Nõukogu direktiiv 68/193/EMÜ
 Nõukogu direktiiv 68/193/EMÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikkel 1 Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõige 2 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõike 3 esimese lõigu punktid a ja b ning teine lõik Artikli 3 lõike 3 esimese lõigu punkt c Artikli 3 lõike 3 kolmas lõik Artikli 3 lõige 4 Artikli 3 lõige 5 Artikkel 4 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõige 2 Artikli 5 lõige 3 Artikkel 5a Artikli 5b lõige 1 Artikli 5b lõige 2 Artikli 5b lõige 3 Artikkel 5ba Artikkel 5c Artikli 5d lõiked 1, 2 Artikli 5d lõige 3 Artikli 5e lõige 1 Artikli 5e lõike 2 esimene lause Artikli 5e lõike 2 teine lause Artikkel 5f Artikkel 5g Artikkel 7 Artikli 8 lõige 1 Artikli 8 lõige 2 Artikkel 9 Artikli 10 lõige 1 Artikli 10 lõige 2 Artikli 10 lõige 3 Artikli 10 lõige 4 Artikli 10 lõige 5 Artikli 10 lõige 6 Artikkel 10a Artikli 11 lõige 1 Artikli 11 lõige 2 Artikkel 12 Artikkel 12a Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 14a Artikli 15 lõige 1 Artikli 15 lõige 2 Artikkel 16 Artikkel 16a Artikkel 16b Artikkel 17 Artikkel 17a Artikkel 18 Artikkel 18a Artikkel 18b Artikkel 19 Artikkel 20 || Artikkel 1 Artikkel 3 ─ Artikli 12 lõiked 1 ja 2 ─ Artikli 12 lõiked 1 ja 2 Artikli 12 lõike 4 punkt a Artikkel 4 Artikli 16 lõige 2 Artikli 12 lõiked 1 ja 2 Artikkel 40 Artikkel 51 Artikli 14 lõige 1 Artikli 15 lõige 1, artikkel 51 Artikli 56 lõike 2 punkt a Artikkel 60 Artikkel 61 Artikkel 62 Artikkel 4, artikli 56 lõike 1 punkt b Artikkel 4 Artikkel 71, artikkel 74 Artikli 64 lõige 2 Artikli 85 lõige 1 Artikli 103 lõige 3 Artikkel 52 Artikli 53 lõike 1 punkt h Artikkel 86 Artikli 17 lõige 1 Artikli 18 lõiked 1, 2, 3 ja 4 Artikli 18 lõige 5 Artikkel 18 Artikli 19 lõige 1, artikkel 22 Artikli 17 lõige 2, artikli 29 lõige 2 ─ Artikli 21 lõige 4 ─ ─ Artikli 21 lõige 1 ─ Artikkel 45 Artikkel 4 Artikkel 4 Artikkel 38 Artikkel 35, artikkel 36 Artikkel 42 Artikkel 46 Artikkel 44 ─ ─ ─ Artikkel 141 ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 145 || ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 93 ─ ─ ─ ─   ─   ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─   ─ ─
4.           Nõukogu direktiiv 98/56/EÜ
 Nõukogu direktiiv 98/56/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 lõige 1 Artikli 1 lõiked 2 ja 3 Artikkel 2 Artikkel 3 Artikkel 4 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõige 2 Artikli 5 lõiked 3 ja 4 Artikli 5 lõige 5 Artikkel 6 Artikli 7 lõige 1 Artikli 7 lõige 2 Artikli 7 lõige 3 Artikli 7 lõige 4 Artikli 8 lõige 1 Artikli 8 lõiked 2 ja 3 Artikli 8 lõige 4 Artikli 9 lõige 1 Artikli 9 lõige 2 Artikli 9 lõige 3 Artikli 9 lõige 4 Artikkel 10 Artikli 11 lõige 1 Artikli 11 lõige 2 Artikli 11 lõige 3 Artikli 11 lõige 4 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 Artikkel 21 || Artikkel 1 Artikkel 2 Artikkel 3 Artikkel 6 Artikkel 4 Artikli 16 lõige 2, artikli 48 lõige 1 Artikli 64 lõige 1 Artikli 16 lõige 2 ─ Artikkel 5 Artikkel 7 ─ Artikkel 8 ─ Artikkel 17, artikli 48 lõige 2 Artikli 19 lõige 4, artikkel 49 ─ Artikkel 50 Artikli 50 lõige 2, artikli 64 lõige 4 ─ ─ Artikkel 35, artikkel 37 Artikkel 44 Artikkel 43 ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 4 ─ Artikkel 141 Artikkel 141 ─ ─ Artikkel 145 || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 Artikli 64 lõige 1 Artikkel 93 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ Artikkel 9 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
5.           Nõukogu direktiiv 1999/105/EÜ
 Nõukogu direktiiv 1999/105/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikkel 1 Artikkel 2 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõike 3 esimene lõik Artikli 3 lõike 3 teine lõik Artikli 3 lõige 4 Artikli 4 lõige 1 Artikli 4 lõige 2 Artikli 4 lõike 3 punkt a Artikli 4 lõike 3 punkt b Artikli 4 lõige 4 Artikli 4 lõige 5 Artikkel 5 Artikli 6 lõige 1 Artikli 6 lõige 2 Artikli 6 lõike 3 esimene lõik Artikli 6 lõike 3 teine lõik Artikli 6 lõige 4 Artikli 6 lõige 5 Artikli 6 lõige 6 Artikli 6 lõige 7 Artikli 6 lõige 8 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 11 Artikkel 12 Artikli 13 lõige 1 Artikli 13 lõige 2 Artikli 13 lõige 3 Artikli 14 lõiked 1 ja 2 Artikli 14 lõige 3 Artikli 14 lõige 4 Artikli 14 lõige 5 Artikli 14 lõige 6 Artikli 14 lõige 7 Artikkel 15 Artikli 16 lõige 1 Artikli 16 lõige 2 Artikli 16 lõiked 3, 4 ja 5 Artikli 16 lõige 6 Artikli 17 lõige 1 Artikli 17 lõige 2 Artikli 17 lõige 3 Artikli 17 lõige 4 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikkel 22 Artikkel 23 Artikkel 24 Artikkel 25 Artikkel 26 Artikkel 27 Artikkel 28 Artikkel 29 Artikkel 30 Artikkel 31 || Artikkel 105 Artikkel 106 Artikkel 119 Artikkel 4 Artikkel 105, artikli 3 lõige 9 Artikli 8 lõige 4 Artikkel 139 Artikkel 114 Artikli 107 lõiked 1 ja 2 Artikli 107 lõige 3 Artikkel 109 Artikkel 134 Artikkel 108 Artikkel 4 Artikli 115 punkt b Artikli 117 lõige 5 Artikkel 118 ─ Artikkel 5 Artikli 2 punkt a ─ Artikkel 134 ─ Artikkel 128 ─ Artikkel 110 Artikkel 112 Artikkel 113 Artikkel 122 Artikkel 123 Artikli 117 lõige 2 Artikkel 126 Artikli 124 lõiked 1 ja 2 Artikkel 130 Artikkel 131 Artikkel 125 Artikli 124 lõige 3 Artikkel 4 Artikkel 121 ─ ─ ─ ─ Artikkel 4 Artikkel 128 ─ Artikli 128 lõike 1 punkt b Artikkel 129 Artikkel 137, artikkel 138 ─ Artikkel 133 Artikkel 4 Artikkel 127 ─ ─ Artikkel 141 ─ ─ Artikkel 144 Artikli 145 lõiked 1 ja 2 ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 Artikli 100 lõige 1 ─ Artikli 106 lõige 2 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
6.           Nõukogu
direktiiv 2002/54/EÜ
 Nõukogu direktiiv 2002/54/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 esimene lõik Artikli 1 teine lõik Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõike 3 punkt A Artikli 2 lõike 3 punkt B Artikli 2 lõige 4 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 2 Artikkel 4 Artikli 5 esimese lõigu punkt a Artikli 5 esimese lõigu punkt b Artikli 5 teine lõik Artikli 5 kolmas lõik Artikli 6 lõike 1 esimese lõigu punkt a Artikli 6 lõike 1 esimese lõigu punkt b Artikli 6 lõike 1 teine lõik Artikli 6 lõige 2 Artikli 6 lõige 3 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikli 9 lõige 1 Artikli 9 lõige 1a Artikli 9 lõige 1b Artikli 9 lõige 2 Artikli 10 lõige 1 Artikli 10 lõige 2 Artikli 11 lõige 1 Artikli 11 lõige 2 Artikli 11 lõige 3 Artikli 12 punkt a Artikli 12 punkt b Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikli 22 lõige 1 Artikli 22 lõige 2 Artikli 22 lõige 3 Artikkel 23 Artikkel 24 Artikli 25 lõige 1 Artikli 25 lõige 2 Artikkel 26 Artikkel 27 Artikkel 28 Artikkel 29 Artikli 30 lõike 1 punkt a Artikli 30 lõike 1 punkt b Artikli 30 lõike 1 punkt c Artikli 30 lõige 2 Artikkel 30A Artikkel 31 Artikkel 32 Artikkel 33 Artikkel 34 Artikkel 35 || Artikkel 1 Artikkel 46 Artikkel 3, artikkel 10 Artikli 20 lõige 2 Artikli 20 lõige 2, artikkel 23 Artikli 20 lõige 2, artikkel 143 Artikkel 24 Artikli 12 lõiked 1 ja 2 Artikli 20 lõige 2 Artikli 12 lõige 1 Artikkel 37 Artikkel 39 ─ ─ Artikli 2 punktid a ja b Artikli 34 lõige 1 Artikkel 4 Artikli 34 lõige 6 ─ Artikkel 40 Artikli 75 lõige 1 Artikli 20 lõige 2, artikkel 24 Artikli 23 lõige 1 Artikli 23 lõike 1 punkt a Artikli 20 lõige 2 Artikli 17 lõige 1 Artikli 17 lõige 4 Artikkel 18 Artikli 18 lõige 4 Artikli 18 lõige 5 Artikkel 19, artikkel 21 ─ Artikli 18 lõige 5 Artikli 18 lõige 5 Artikkel 18 ─ Artikli 21 lõige 1 Artikli 21 lõige 6 Artikkel 42 Artikkel 4 Artikli 16 lõige 2 Artikli 38 lõige 1 Artikli 38 lõige 6 Artikli 44 lõike 2 punkti b alapunkt iii Artikkel 44 Artikkel 37 ─ ─ ─ Artikli 16 lõige 3 Artikkel 141 Artikkel 4 Artikli 16 lõige 2 Artikli 12 lõike 4 punkt a   ─ ─ ─ ─ Artikkel 144 Artikli 145 lõige 1 ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 100 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ Artikkel 8 ─ Artikkel 93 ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
7.           Nõukogu direktiiv 2002/55/EÜ
 Nõukogu direktiiv 2002/55/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 esimene lõik Artikli 1 teine lõik Artikli 2 lõike 1 punkt a Artikli 2 lõike 1 punkt b Artikli 2 lõike 1 punkt c Artikli 2 lõike 1 punkt d Artikli 2 lõike 1 punkt e Artikli 2 lõike 1 punkt f Artikli 2 lõike 1 punkt g Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõige 3 Artikli 2 lõige 4 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõige 3 Artikli 3 lõige 4 Artikli 4 lõige 1 Artikli 4 lõiked 2 ja 3 Artikli 4 lõige 4 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõige 2 Artikli 5 lõige 3 Artikkel 6 Artikli 7 lõige 1 Artikli 7 lõige 2 Artikli 7 lõige 3 Artikli 7 lõiked 4 ja 5 Artikkel 8 Artikli 9 lõige 1 Artikli 9 lõiked 2 ja 3 Artikli 9 lõige 4 Artikli 9 lõige 5 Artikli 9 lõige 6 Artikli 10 lõiked 1, 2, 3 ja 4 Artikli 10 lõige 5 Artikkel 11 Artikli 12 lõige 1 Artikli 12 lõige 2 Artikli 12 lõige 3 Artikli 13 lõige 1 Artikli 13 lõige 2 Artikli 13 lõige 3 Artikli 13 lõige 4 Artikli 14 lõiked 1 ja 2 Artikli 15 lõige 1 Artikli 15 lõige 2 Artikli 15 lõige 3 Artikli 16 lõige 1 Artikli 16 lõige 2 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikli 20 lõiked 1, 2 ja 3 Artikli 20 lõige 4 Artikkel 21 Artikli 22 punkt a Artikli 22 punkt b Artikli 23 lõike 1 punkt a Artikli 23 lõike 1 punkt b Artikli 23 lõige 2 Artikli 23 lõige 3 Artikkel 24 Artikli 25 lõige 1 Artikli 25 lõige 1a Artikli 25 lõige 1b Artikli 25 lõige 2 Artikli 26 lõige 1 Artikli 26 lõige 2 Artikli 26 lõige 3 Artikkel 27 Artikli 28 lõige 1 Artikli 28 lõige 2 Artikli 28 lõige 3 Artikli 28 lõige 4 Artikkel 29 Artikkel 30 Artikkel 31 Artikkel 32 Artikkel 33 Artikli 34 lõige 1 Artikli 34 lõige 2 Artikkel 35 Artikli 36 lõige 1 Artikli 36 lõige 2 Artikli 36 lõige 3 Artikkel 37 Artikkel 38 Artikkel 39 Artikkel 40 Artikkel 41 Artikkel 42 Artikkel 43 Artikkel 44 Artikkel 45 Artikkel 46 Artikkel 47 Artikkel 48 Artikli 48 lõike 1 punkt b Artikkel 49 Artikkel 50 Artikkel 51 Artikkel 52 Artikkel 53 || Artikkel 1 Artikkel 46 Artikli 3 lõige 5 Artikli 11 lõige 2 Artikli 10 lõige 7 Artikli 10 lõige 8 Artikli 10 lõige 9 ─ Artikli 18 lõige 5 Artikli 11 lõige 3 Artikli 53 lõike 1 punkt i Artikli 20 lõige 2, artikli 24 lõige 4 Artikli 14 lõige 1 Artikkel 51 Artikkel 52 Artikli 14 lõige 1 Artikli 56 lõike 2 punkt a Artikkel 4 Artikkel 57 Artikkel 60 Artikkel 61 Artikkel 62 Artikli 14 lõige 1 Artikkel 71 Artikkel 74 Artikkel 75 Artikkel 4 Artikkel 66, artikkel 67 Artikkel 51, artikkel 86 Artikkel 64 Artikli 102 lõige 1 Artikli 53 lõike 1 punkt h Artikli 64 lõige 1 Artikkel 103 Artikli 76 lõiked 3 ja 4 Artikkel 86 Artikkel 82 Artikkel 83 Artikli 84 lõige 4 ─ Artikli 85 lõige 1 Artikkel 81 ─ Artikli 85 lõige 1 Artikli 85 lõige 1 Artikli 85 lõige 2 ─ Artikkel 4 Artikkel 4, artikli 56 lõike 1 punkt c Artikkel 52, artikkel 53 Artikkel 41 ─ Artikkel 12 Artikli 20 lõige 2 Artikkel 2 Artikkel 37 Artikkel 39 Artikkel 2 Artikli 34 lõige 1 Artikli 34 lõige 6 ─ Artikkel 40 Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 Artikli 23 lõige 1 Artikli 23 lõike 1 punkt a Artikli 20 lõige 2 Artikli 17 lõige 1 Artikli 18 lõige 5 Artikli 32 lõige 1 Artikkel 18 Artikli 19 lõige 1, artikkel 21 Artikli 18 lõige 5 Artikli 19 lõige 4 ─ Artikli 18 lõige 5 Artikli 21 lõige 5 Artikli 21 lõige 1 Artikli 21 lõige 6 Artikkel 42 Artikkel 4 Artikli 12 lõiked 1 ja 2 Artikli 20 lõige 2, artikli 21 lõige 1 ─ Artikli 19 lõiked 1 ja 2 ─ Artikkel 44 Artikkel 35, artikkel 37 ─ Artikkel 30 Artikli 20 lõige 2, artikkel 28 Artikkel 31 ─ Artikli 14 lõige 4, artikkel 56 Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 Artikkel 141 Artikkel 4 Artikkel 32, artikkel 33 Artikli 12 lõike 4 punkt a ─ ─ Artikkel 144 Artikli 145 lõiked 1 ja 2 ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 ─ ─ ─ Artikkel 93 ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─
8.           Nõukogu direktiiv 2002/56/EÜ
 Nõukogu direktiiv 2002/56/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 esimene lõik Artikli 1 teine lõik Artikkel 2 Artikli 3 lõike 1 esimene lause Artikli 3 lõike 1 teine lause Artikli 3 lõike 1 kolmas lause Artikli 3 lõiked 2, 3 ja 4 Artikkel 4 Artikkel 5 Artikli 6 lõike 1 esimene lõik Artikli 6 lõike 1 teine lõik Artikli 6 lõige 2 Artikli 6 lõige 3 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikli 10 lõige 1 Artikli 10 lõige 2 Artikli 10 lõige 3 Artikli 11 lõige 1 Artikli 11 lõige 2 Artikli 12 lõige 1 Artikli 12 lõige 2 Artikli 12 lõige 3 Artikli 13 lõige 1 Artikli 13 lõige 2 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikli 17 lõige 1 Artikli 17 lõike 2 esimene lause Artikli 17 lõike 2 teine lause Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikli 22 lõige 1 Artikli 22 lõige 2 Artikli 22 lõige 3 Artikli 23 lõige 1 Artikli 23 lõige 2 Artikkel 24 Artikkel 25 Artikkel 26 Artikli 27 lõike 1 punkt a Artikli 27 lõike 1 punkt b Artikli 27 lõike 1 punkt c Artikli 27 lõige 2 Artikkel 28 Artikkel 29 Artikkel 30 Artikkel 31 || Artikkel 1 Artikkel 46 Artikkel 3 Artikli 12 lõige 1, artikli 16 lõige 2 ─ ─ Artikli 16 lõige 2 Artikli 12 lõige 1 Artikkel 40 Artikkel 2 Artikkel 4 ─ ─ Artikli 20 lõige 2 Artikli 16 lõige 2 Artikli 16 lõige 2 Artikli 16 lõige 2 Artikli 17 lõige 4 Artikli 17 lõige 4 Artikkel 17, artikkel 18 Artikli 18 lõige 5 Artikli 18 lõiked 2 ja 4 Artikli 18 lõige 4 Artikli 18 lõige 5 Artikli 19 lõige 3, artikkel 21 Artikli 18 lõige 5 ─ Artikli 21 lõige 1 Artikli 21 lõige 6 Artikkel 4 Artikkel 40 ─ Artikli 16 lõige 2 Artikkel 42 ─ Artikkel 44 Artikkel 35, artikkel 37 Artikkel 34 ─ ─ Artikkel 45 Artikli 16 lõige 2 Artikkel 141 Artikkel 4 Artikli 16 lõige 2 Artikli 12 lõike 4 punkt a ─ Artikli 16 lõige 2 ─ Artikkel 144 Artikli 145 lõige 1 ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 93 ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 16, artikkel 31 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
9.           Nõukogu
direktiiv 2002/57/EÜ
 Nõukogu direktiiv 2002/57/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 esimene lõik || Artikkel 1 || ─ || ─
 Artikli 1 teine lõik || Artikkel 46 || ─ || ─
 Artikli 2 lõike 1 punkt a || Artikkel 3, artikkel 10 || ─ || ─
 Artikli 2 lõike 1 punkt b || Artikli 11 lõiked 1, 2 ja 4 || ─ || ─
 Artikli 2 lõike 1 punktid c, d, e, f, g, h, i, j, k || Artikkel 16, artikkel 20   || ─ || ─
 Artikli 2 lõige 2 || Artikli 11 lõige 3 || ─ || ─
 Artikli 2 lõige 3 || ─ || ─ || ─
 Artikli 2 lõige 3a || ─ || ─ || ─
 Artikli 2 lõike 4 punkt a || Artikli 16 lõige 2 || ─ || ─
 Artikli 2 lõike 4 punkt b || Artikli 20 lõige 2 || ─ || ─
 Artikli 2 lõige 5 || Artikli 20 lõige 2 || ─ || ─
 Artikli 2 lõige 6 || Artikli 20 lõige 2 || ─ || ─
 Artikli 3 lõiked 1, 2 ja 3 || Artikli 12 lõige 3 || ─ || ─
 Artikli 3 lõige 4 Artikkel 4 Artikli 5 esimese lõigu punkt a Artikli 5 esimese lõigu punkt b Artikli 5 teine lõik Artikli 5 kolmas lõik Artikli 6 lõike 1 esimese lõigu punkt a Artikli 6 esimese lõigu punkt b Artikli 6 lõike 1 teine lõik Artikli 6 lõige 2 Artikli 6 lõige 3 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikli 10 lõige 1 Artikli 10 lõige 2 Artikkel 11 Artikli 12 lõige 1 Artikli 12 lõige 2 Artikli 12 lõige 3 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 19a Artikkel 20 Artikli 21 lõige 1 Artikli 21 lõige 2 Artikli 21 lõige 3 Artikli 22 lõige 1 Artikli 22 lõige 2 Artikkel 23 Artikkel 24 Artikkel 25 Artikkel 26 Artikli 27 lõike 1 punkt a Artikli 27 lõike 1 punkt b Artikli 27 lõike 1 punkt c Artikli 27 lõige 2 Artikkel 28 Artikkel 29 Artikkel 30 Artikkel 31 Artikkel 32 Artikkel 33 || Artikli 16 lõige 3 Artikli 12 lõige 1 Artikkel 37 Artikkel 39 Artikkel 44 ─ Artikkel 2 Artikkel 4 Artikkel 34 ─ ─ Artikkel 40 Artikli 75 lõige 1 Artikli 20 lõige 2 Artikli 17 lõige 1, artikli 18 lõige 1 Artikli 18 lõige 5 Artikkel 18 Artikli 19 lõige 1, artikli 20 lõige 1 ─ Artikli 21 lõike 5 punkt g ─ Artikli 21 lõige 1 Artikli 21 lõige 6 Artikkel 42 Artikkel 4 Artikli 20 lõige 2 ─ Artikli 20 lõige 2 Artikkel 42 Artikkel 37 Artikkel 19 ─ ─ ─ ─ Artikli 20 lõige 2 Artikkel 141 Artikkel 4 Artikli 16 lõige 2 Artikli 12 lõike 4 punkt a ─ Artikli 57 lõige 2 ─ ─ ─ Artikkel 144 Artikkel 145 Artikkel 145 ||   ─ ─ ─ ─ Artikli 100 lõige 1 ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ||   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─
10.         Nõukogu
direktiiv 2008/90/EÜ
 Nõukogu direktiiv 2008/90/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 lõige 1 || Artikkel 1 || ─ || ─
 Artikli 1 lõige 2 || Artikli 11 lõige 2 || ─ || ─
 Artikli 1 lõige 3 || Artikkel 4 || ─ || ─
 Artikli 1 lõige 4 || Artikkel 46 || ─ || ─
 Artikkel 2 || Artikkel 3 || ─ || ─
 Artikli 3 lõige 1 || Artikli 12 lõige 1 || ─ || ─
 Artikli 3 lõige 2 || Artikkel 4 || ─ || ─
 Artikli 3 lõige 3 || Artikkel 4 || ─ || ─
 Artikli 3 lõige 4 || Artikkel 2 || ─ || ─
 Artikkel 4 || Artikkel 16, artikkel 20 || ─ || ─
 Artikkel 5 || Artikkel 5 || ─ || ─
 Artikli 6 lõige 1 || Artikkel 7 || ─ || ─
 Artikli 6 lõige 2 || ─ || ─ || Artikli 9 lõige 1
 Artikli 6 lõige 3 || Artikkel 8 || ─ || ─
 Artikli 6 lõige 4 || ─ || ─ || ─
 Artikli 7 lõige 1 || Artikkel 14, artikli 50 lõige 1 || ─ || ─
 Artikli 7 lõike 2 esimene lõik Artikli 7 lõike 2 teine lõik || Artikkel 14, artikli 50 lõige 1 Artikli 12 lõike 4 punkt a || ─ || ─
 Artikli 7 lõige 3 || Artikli 50 lõige 2 || ─ || ─
 Artikli 7 lõige 4 || Artikkel 57 || ─ || ─
 Artikli 7 lõige 5 || Artikkel 56 || ─ || ─
 Artikli 7 lõige 6 || Artikkel 51, artikkel 52 || ─ || ─
 Artikli 8 lõige 1 || Artikli 17 lõige 1 || ─ || ─
 Artikli 8 lõige 2 || Artikli 17 lõige 2 || ─ || ─
 Artikli 9 lõike 1 punkt a || Artikli 19 lõiked 4 ja 5 || ─ || ─
 Artikli 9 lõike 1 punkt b || Artikli 19 lõiked 1 ja 2 || ─ || ─
 Artikli 9 lõike 1 teine lõik || Artikli 21 lõige 5 || ─ || ─
 Artikli 9 lõige 2 || ─ || ─ || ─
 Artikli 9 lõige 3 || Artikli 21 lõige 1 || ─ || ─
 Artikkel 10 || ─ || ─ || ─
 Artikkel 11 || Artikkel 37 || ─ || ─
 Artikkel 12 || Artikkel 44 || ─ || ─
 Artikkel 13 || ─ || Artikkel 8 ja artikli 20 punkt b || ─
 Artikli 14 lõige 1 Artikli 14 lõige 2 || ─ ─ || Artikli 13 lõige 1 Artikkel 93 || ─ ─
 Artikli 14 lõige 3 Artikli 14 lõige 4 Artikli 14 lõige 5 Artikli 14 lõige 6 Artikli 14 lõige 7 Artikkel 15 ||       ─ || Artikli 93 lõike 3 punkt d Artikli 93 lõike 3 punkt b Artikli 161 punkti a alapunkt ii ja punkt b Artikli 161 punkti a alapunkt ii ja punkt b Artikkel 93 Artikkel 115 ||       ─
 Artikkel 16 || ─ || Artikkel 118 || ─
 Artikli 17 lõige 1 || Artikkel 4 || ─ || ─
 Artikli 17 lõige 2 || Artikkel 40 || ─ || ─
 Artikkel 18 || Artikli 11 lõige 3 || ─ || ─
 Artikkel 19 || Artikkel 141 || ─ || ─
 Artikkel 20 || ─ || ─ || ─
 Artikkel 21 || ─ || ─ || ─
 Artikkel 22 || Artikkel 144 || ─ || ─
 Artikkel 23 || Artikli 145 lõiked 1 ja 2 || ─ || ─
 Artikkel 24 ||  ─ || ─ || ─
11.         Nõukogu direktiiv 2002/53/EÜ
 Nõukogu direktiiv 2002/53/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 lõige 1 Artikli 1 lõige 2 Artikli 1 lõige 3 Artikkel 2 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõige 3 Artikli 4 lõige 1 Artikli 4 lõige 2 Artikli 4 lõige 3 Artikli 4 lõiked 4 ja 5 Artikli 4 lõige 6 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõige 2 Artikli 5 lõige 3 Artikli 5 lõige 4 Artikkel 6 Artikli 7 lõige 1 Artikli 7 lõige 2 Artikli 7 lõige 3 Artikli 7 lõige 4 Artikli 7 lõige 5 Artikkel 8 Artikli 9 lõige 1 Artikli 9 lõiked 2 ja 3 Artikli 9 lõige 4 Artikli 9 lõige 5 Artikli 9 lõige 6 Artikli 10 lõiked 1, 2, 3 ja 4 Artikli 10 lõige 5 Artikkel 11 Artikli 12 lõige 1 Artikli 12 lõige 2 Artikli 12 lõige 3 Artikli 13 lõige 1 Artikli 13 lõige 2 Artikli 13 lõige 3 Artikli 13 lõige 4 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikli 16 lõige 1 Artikli 16 lõige 2 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikli 20 lõige 1 Artikli 20 lõige 2 ja lõike 3 punkt a Artikli 20 lõike 3 punkt b Artikkel 21 Artikkel 22 Artikkel 23 Artikkel 24 Artikkel 25 Artikkel 26 Artikkel 27 Artikkel 28 || Artikli 52 lõige 1 Artikli 52 lõike 1 punkt b Artikkel 46 ─ Artikkel 51 Artikli 56 lõiked 3 ja 4 Artikkel 4 Artikkel 56 Artikli 56 lõige 2 ─ Artikkel 4 Artikkel 57 Artikkel 60 Artikkel 61 Artikkel 62 Artikkel 58 Artikkel 4 Artikkel 71 Artikkel 74 Artikkel 75 Artikkel 4 Artikkel 4 Artikli 67 lõike 1 punkt i Artikli 53 lõige 1 Artikkel 64 Artikli 102 lõige 1 Artikli 53 lõike 1 punkt g Artikli 64 lõige 1 Artikkel 103 Artikli 76 lõige 3 Artikkel 86 Artikkel 82 Artikli 83 lõige 1, artikkel 84 Artikli 84 lõige 4 ─ Artikli 85 lõige 1 Artikkel 81 ─ Artikkel 85 Artikkel 85 Artikkel 4 Artikkel 4, artikli 85 lõige 1 Artikkel 52, artikkel 55 Artikkel 45, artikli 85 lõige 1 Artikli 84 lõige 4 ─ Artikkel 57 ─ ─ Artikkel 44 Artikkel 141 ─ ─ Artikkel 144 Artikli 145 lõiked 1 ja 2 ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
12.       Nõukogu direktiiv 2008/72/EÜ
 Nõukogu direktiiv 2008/72/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 lõige 1 Artikli 1 lõige 2 Artikli 1 lõige 3 Artikkel 2 Artikkel 3 Artikkel 4 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõige 2 Artikli 5 lõige 3 Artikli 5 lõige 4 Artikli 6 lõige 1 Artikli 6 lõige 2 Artikli 6 lõige 3 Artikli 6 lõige 4 Artikkel 7 Artikli 8 lõige 1 Artikli 8 lõike 2 punktid a ja b Artikli 8 lõike 2 punkt c Artikli 8 lõige 3 Artikli 9 lõiked 1 ja 2 Artikli 9 lõige 3 Artikli 10 lõige 1 Artikli 10 lõige 2 Artikli 10 lõige 3 Artikli 11 lõike 1 esimene lõik Artikli 11 lõike 1 teine lõik Artikli 11 lõige 2 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikkel 22 Artikli 23 lõige 1 Artikli 23 lõige 2 Artikkel 24 Artikkel 25 Artikkel 26 Artikkel 27   || Artikkel 1 Artikli 11 lõiked 1, 2 ja 4 Artikli 11 lõige 3 Artikkel 46 Artikkel 3, artikkel 10 Artikli 16 lõige 2 Artikkel 6 Artikkel 7, artikkel 8 ─ ─ Artikkel 5 ─ ─ Artikkel 24 ─ Artikkel 5 Artikkel 2 Artikli 12 lõike 4 punkt a ─ Artikli 14 lõige 1 Artikkel 52 Artikli 17 lõige 1 Artikli 17 lõige 2 ─ Artikli 17 lõige 1, artikkel 28 ─ ─ ─ Artikkel 35, artikkel 37 Artikkel 4 Artikkel 4, artikkel 40 Artikkel 43, artikkel 44 Artikkel 24 ─ Artikli 20 punkt d ─ Artikkel 141 ─ ─ Artikkel 4 ─ Artikkel 144 Artikli 145 lõiked 1 ja 2 ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 36 ─ ─ Artikkel 115 ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8, artikkel 13 Artikkel 20 ─ Artikkel 93 ─ ─ Artikkel 8 ─ ─ ─ ─ ─   || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 9, artikkel 15 ─ ─ ─ Artikkel 64 ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
[1]               Euroopa Parlamendi seisukoht… ja nõukogu seisukoht …
esimesel lugemisel Euroopa Parlamendi seisukoht … ja nõukogu otsus …
[2]               EÜT L 125, 11.7.1966, lk 2298.
[3]               EÜT L 125, 11.7.1966, lk 2309.
[4]               EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15.
[5]               EÜT L 226, 13.8.1998, lk 16.
[6]               EÜT L 11, 15.1.2000, lk 17.
[7]               EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1.
[8]               EÜT L 193, 20.7.2002, lk 12.
[9]               EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33.
[10]             EÜT L 193, 20.7.2002, lk 60.
[11]             EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74.
[12]             ELT L 205, 1.8.2008, lk 28.
[13]             ELT L 267, 8.10.2008, lk 8.
[14]             EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10–23.
[15]             EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1-69.
[16]             EÜT L 106, 17.04.2001, lk 1-39.
[17]             ELT L 268, 18.10.2003, lk 1-23.
[18]             ELT L 268, 18.10.2003, lk 24-28.
[19]             (Office of Publication, please insert OJ reference
number of Regulation on protective measures against pest of plants).
[20]             ELT L 162, 21.6.2008, lk 13-19.
[21]             ELT L 312, 27.11.2009, lk 44-54.
[22]             ISO 3166-1:2006, Maade ja nende jaotiste nimetuste
tähised. 1. osa: Maatähised. Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon, Genf.