Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0472

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 954/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muuhulgas Venemaalt pärineva teatavate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes  /* KOM/2008/0472 lõplik */

	Brüssel 17.7.2008KOM(2008) 472 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 954/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muuhulgas Venemaalt pärineva teatavate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEttepaneku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (edaspidi „algmäärus“), kohaldamist teatavate Venemaalt pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2006 on kehtestatud meetmed teatavate Venemaalt pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutele on juba antud võimalus algmääruse sätete kohaselt uurimise käigus oma huvisid kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõjuhindamist, ent sisaldab mahukat loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon algatas 22. juunil 2007. aastal omal algatusel osalise vahepealse läbivaatamise, mille käigus uuriti vaid ühe eksportiva tootja dumpingu määra teatavate Venemaalt pärit rauast või terasest õmblusteta torude suhtes. Uurimine näitas, et kehtestatud dumpingumarginaal oli vähenenud. Seetõttu tuli vastavalt vähendada ka neile eksporttoodetele kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu. Seetõttu tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 11. augustil 2008. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt(id): määrus. |Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 954/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muuhulgas Venemaalt pärineva teatavate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi “algmäärus”), eelkõige selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 954/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muuhulgas Venemaalt pärineva teatavate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Kehtivad meetmed(1) Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2006[2] lõplik dumpinguvastane tollimaks muuhulgas Venemaalt pärinevate teatavate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes,2. Erikontroll(2) Pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 954/2006 jõustumist ning nõuandekomiteele teatamist jälgis komisjon erilise tähelepanuga rauast või terasest õmblusteta torude impordi arengut kõigist kõnealuste meetmetega hõlmatud riikidest. Jälgimine näitas, et Venemaa eksportiva tootjarühma, TMK Grupi (Volzhsky Pipe Plant, OJSC Taganrog Metallurgical Works, OJSC Sinara Pipe Plant ja OJSC Seversky Pipe Plant) (edaspidi „TMK”, „äriühing” või „grupp”) eksport ühendusse langes märkimisväärselt esimese kuue kuu jooksul pärast meetmete kehtestamist. Samuti näitas jälgimine, et TMK suhtes kehtestatud tollimaksu määr tuleks läbi vaadata. TMK teave kulude ja hindade kohta, mille ta esitas jälgimise küsimustikus, näitas, et grupi dumpingumarginaal peaks olema madalam kui praegu kehtiv 35,8 %.3. Vahepealse läbivaatamise algatamine(3) Komisjon algatusel algatati TMK poolt komisjonile esitatud andmete alusel TMK suhtes eelpoolnimetatud määruse osaline vahepealne läbivaatamine. Äriühing väitis, et asjaolud, mille alusel praegused meetmed kehtestati, on muutunud ning et kõnealused muutused on püsivad. Tuletatakse meelde, et TMK ei teinud esialgses uurimises täielikku koostööd ning seetõttu arvutati dumpingumarginaal kättesaadavate andmete alusel, st ühe teise uurimises koostööd teinud Venemaa tootjagrupi normaalväärtuse ja Eurostati andmete alusel. TMK väitel ei saanud nad esialgses uurimises koostööd teha peamiselt seetõttu, et nad viisid läbi suuremaid sisemisi ümberkorraldusi, millega oli grupi sees alustatud juba esialgse uurimisperioodi ajal. Sellise erakorralise olukorra tõttu, mis mõjutas nii ettevõtte üldjuhtimist kui tema raamatupidamis- ja auditeerimistavasid, ei olnud TMK-l võimalik esialgses uurimises esitada kohaseid andmeid oma hindade ja kulude kohta. Äriühingu sõnul on alates esialgsest uurimisperioodist tehtud organisatsiooniliste muudatuste tulemuseks äriühingu lihtsam struktuur, paranenud üldjuhtimine ning üleminek IFRSi-põhistele raamatupidamislahendustele, mis kõik võimaldab teha koostööd. Samuti esitas TMK esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et tema enda omamaistel hindadel või kuludel põhineva normaalväärtuse ja ühendusse eksportimisel kehtivate hindade vahel tehtava võrdluse põhjal selguks, et dumping on kehtiva meetme tasemest tunduvalt madalam. Seetõttu väitis äriühing, et meetme jätkuv rakendamine praegusel tasemel, mis põhineb eelnevalt kindlaks tehtud dumpingumääral, ei ole enam dumpingu korvamiseks vajalik.(4) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks teinud, et on olemas piisav tõendusmaterjal osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks, otsustas komisjon omal algatusel algatada osalise vahepealse läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, mis piirdub dumpingumääraga TMK grupi eksportivate tootjate / liikmete suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate 22. juunil 2007. aastal Euroopa Liidu Teatajas [3] ja alustas uurimist.(5) Komisjon teatas TMK-le ja sellega seotud äriühingutele ning eksportiva riigi esindajatele ametlikult osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma arvamused kirjalikult ja taotleda ärakuulamist.(6) Komisjon saatis TMK-le ja sellega seotud äriühingutele küsimustikud ja sai ettenähtud tähtaja jooksul vastused. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustes:-  OJSC Volzhsky Pipe Plant, Venemaa-  OJSC Taganrog Metallurgical Works, Venemaa-  OJSC Sinara Pipe Plant, Venemaa-  OJSC Seversky Pipe Plant, Venemaa-  CJSC Trade House TMK, Venemaa-  TMK Europe GmbH Saksamaa-  TMK Global AG, Šveits-  TMK Italia s.r.l., Itaalia4. Läbivaatamise uurimisperiood(7) Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 („läbivaatamise uurimisperiood“).B. LÄBIVAATAMISEGA SEOTUD UURIMINE1. Vaatlusalune toode(8) Käesolevas uurimises käsitletakse vaatlusaluse tootena sama toodet, mis on määratletud esialgses uurimises, st Venemaalt pärit teatavad rauast või terasest ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, mille välisdiameeter on kuni 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86[4] (edaspidi „vaatlusalune toode”) ning mis kuuluvad CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 alla[5].2. Samasugune toode(9) Venemaa omamaisel turul toodetud ja müüdud ning ühendusse eksporditud toodetel on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning kasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et on tegemist samasuguste toodetega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.C. UURIMISE TULEMUSED1. Normaalväärtus(10) Müük kodumaisel turul toimub läbi sidusettevõtte CJSC Trade House TMK, kes müüb vaatlusaluse toote edasi sõltumatutele klientidele Venemaal.(11) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt äriühingu nelja eksportiva tootja puhul, kes tegid uurimises koostööd, kas nende samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele siseturul oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht oli vähemalt 5 % või suurem vastavast eksportmüügi kogumahust ühendusse. Leiti, et samasuguse toote omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline. Seejärel määrasid komisjoni talitused kindlaks need omamaisel turul müüdava samasuguse toote liigid, mis olid ühendusse müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad.(12) Eksportivate tootjate poolt omamaisel turul müüdud iga tooteliigi puhul, mis leiti olevat otseselt võrreldav ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote liigiga, tehti kindlaks, kas sisemaine müük oli piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht oli uurimisperioodil 5 % või rohkem ühendusse eksporditud võrreldava vaatlusaluse tooteliigi müügi kogumahust.(13) Seejärel uuriti, kas iga tooteliigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilistes kogustes, võib lugeda, et seda tehti tavapärase kaubandustegevuse käigus algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses, tehes kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul.(14) Juhtudel, kus arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud asjaomase tooteliigi müügimaht vastas vähemalt 80 %-le nimetatud tooteliigi müügi kogumahust ja kus nimetatud tooteliigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt võrdne tootmiskuludega, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem asjaomase liigi müügi kogumahust või kui nimetatud liigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdub ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega tingimusel, et nimetatud müük moodustas vähemalt 10 % asjaomase liigi müügi kogumahust. Juhtudel, kui mis tahes tooteliigi tulutoova müügi maht oli väiksem kui 10 % müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki ei ole müüdud piisavas koguses selleks, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.(15) Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, tuli kohaldada teistsugust meetodit. Sellisel juhul kasutas komisjon arvestuslikku normaalväärtust. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvutati normaalväärtus liites eksportiva tootja eksporditud liikide tootmiskuludele, mida vajadusel korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 põhines müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumimarginaali osakaal samasuguse toote müügi-, üld- ja halduskulude keskmisel ning samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud müügi kasumimarginaalil.(16) Tootmiskulude, ja eelkõige gaasiga seotud energiakulude puhul uuriti, kas eksportivate tootjate poolt gaasi eest makstud hinnad peegeldasid gaasi tootmise ja jaotamisega seotud kulusid.(17) Tehti kindlaks, et eksportivate tootjate poolt siseturul tasutud gaasihind oli ligikaudu üks neljandik Vene maagaasi ekspordihinnast. Seejuures näitavad kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa omamaised gaasihinnad on reguleeritud hinnad, jäädes tunduvalt madalamaks maagaasi hindadest reguleerimata turgudel. Seetõttu, kuna gaasihinnad ei peegeldunud eksportivate tootjate aruannetes, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 5, tuli neid vastavalt korrigeerida. Kuna ei olnud võimalik leida Venemaa omamaise turu piisavalt tüüpilist, moonutamata gaasihinda, peeti algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt asjakohaseks võtta korrigeerimise aluseks teave muude tüüpiliste turgude kohta. Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus), mis olid kohandatud kohalike jaotushindade jaoks. Waidhausi – peamist sõlmpunkti Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hinnad kajastavad mõistlikult kulusid – võib käsitleda kui tüüpilist turgu algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses.(18) Nende tooteliikide puhul, mille puhul normaalväärtus arvutati ülalnimetatud viisil, tehti arvutused eksporditud liikide tootmiskulude alusel pärast gaasihinna korrigeerimist.2. Ekspordihind(19) Kogu TMK ekspordimüük toimub läbi seotud äriühingute, mis asuvad kas ühenduses või Šveitsis. Seega kehtestati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 alusel, st et kasutati seotud äriühingule tegelikult makstud või maksmisele kuuluvaid jaemüügi hindu, mida ühenduse sõltumatu ostja läbivaatamise uurimisperioodil esimest korda maksis ning mis olid korrigeeritud impordi ja müügi vahelisel ajal tekkinud kõikide kulude ning kasumiga.(20) Šveitsis asuva seotud äriühingu TMK Global AG ekspordihindade kohta, mis kehtestati ühenduse klientide suhtes, väitis TMK, et ekspordihinnast kasumi, müügi-, üld- ja halduskulude ning komisjonitasu või agentuuride tasude maha arvestamine ei oleks õigustatud, kuna TMK Global on väljaspool ühendust asuv täielikult integreeritud ekspordimüügi osakond. TMK väitel oleksid sellised mahaarvamised õigustatud ainult ühenduses asuvate äriühingute puhul ja kui nad on osa grupi impordivõrgustikust, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 9.(21) Ülaltoodud väitega nõustuti, kuna leiti, et TMK Globalist oli pärast grupisiseseid organisatoorseid muudatusi saanud ekspordiosakond, mis vastutas väljaspool ühendust toimuva ekspordi ja ühenduses toimuva ekspordimüügi eest, kuigi mõlema maht oli läbivaatamise uurimisperioodi eel ja selle ajal langenud. TMK Global toimib nagu müügikeskus, mis lihtsustab ostmist ja dokumendihaldust otse põhiturgudel asuvate kontorite jaoks, nagu TMK North America ja TMK Middle-East. TMK Global täidab seoses ekspordimüügiga oma põhiturgudele ja ühendusse ka muid ekspordiosakonna ülesandeid nagu juhtimisarvestus ja kaupade jälgimise standardite kehtestamine. Varem tegelesid nende ülesannetega iga tehase kohalikud ekspordiosakonnad, kuid tsentraliseerimise eesmärgil ja järjepidevuse tagamiseks tegeleb nende ülesannetega nüüd TMK Global.3. Võrdlus(22) Kaalutud normaalväärtuse võrdlemine kaalutud eksporthinnaga toimus nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Selle alusel võeti, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse füüsiliste omaduste, transpordikulude, kindlustusmaksude, käitlemiskulude, laenukulude, ja imporditollimaksude erinevusi.4. Dumpingumarginaal(23) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust liikide kaupa vastavate vaatlusaluse toote kaalutud keskmiste ekspordihindadega. Võrdlus näitas dumpingu esinemist.(24) TMK dumpingumarginaal, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli 27,2 %.D. MUUTUSTE PÜSIV ISELOOM(25) Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.(26) Sellega seoses meenutatakse, et TMK ei teinud esialgses uurimises korrapäraselt koostööd. Seetõttu määrati dumpingumarginaal, mis on praegu kohaldatava 35,8 %-lise tollimaksu aluseks, kindlaks kättesaadavate faktide põhjal, vastavalt algmääruse artiklile 18. Kättesaadavate faktidena kasutas komisjon teise uurimises koostööd teinud Venemaa tootjagrupi jaoks kehtestatud normaalväärtust ning Eurostati andmeid.(27) Ebapiisava koostöö põhjusteks, mis viis kättesaadavate faktide kasutamiseni, olid suuremad sisemised ümberkorraldused, millega oli grupi sees alustatud juba esialgse uurimisperioodi ajal. Sellise erakorralise olukorra tõttu, mis mõjutas nii ettevõtte üldjuhtimist kui tema raamatupidamis- ja auditeerimistavasid, ei olnud TMK-l võimalik esialgses uurimises esitada kohaseid andmeid oma hindade ja kulude kohta.(28) Käesolevas uurimises tegi TMK täielikult koostööd. Vastupidi esialgsele uurimisele, kui grupp oli veel muutuvas olukorras, võis käesoleva uurimise küsimustiku vastuseid rahuldavalt kontrollida. Kuna grupp esitas usaldusväärseid andmeid normaalväärtuse ja ekspordihinna kohta oli võimalik arvutada dumpingumarginaal nende oma andmete põhjal.(29) Uurimise käigus saadud tõendid on näidanud, et muutusi TMK struktuuris ja raamatupidamistavades, mis võimaldasid grupil käesolevas uurimises koostööd teha, tuleb pidada püsivateks, kuna need on seotud grupi pikaajalise struktuuriga.(30) Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva uurimise järeldusi. Seetõttu peetakse neid muutusi püsivateks.E. DUMPINGUVASTASED MEETMED(31) Arvestades uurimise tulemusi, leitakse, et on asjakohane muuta TMK vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu 27,2 %-le. Muudetud dumpinguvastane tollimaks tuleks sätestada arvutatud dumpingumarginaali tasemel, kuna see on madalam kui esialgses uurimises määratud kahjumarginaal.(32) Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada nõukogu määruse (EÜ) nr 954/2006 muutmist, ning neile anti võimalus esitada märkusi.F. KOHUSTUSED(33) Pärast seda, kui olid tehtud teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel kavatseti soovitada muuta TMK vaatlusaluste toodete impordile kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, pakkus grupp algmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt hinnakohustust. TMK pakutud hinnakohustus ei muutnud komisjoni esialgset järeldust, et vaatlusalune toode ei ole hinnakohustuse jaoks sobiv, nagu on märgitud nõukogu määruse (EÜ) nr 954/2006 põhjendustes 248–250. Komisjon on arvamusel, et TMK praegune hinnakohustuse pakkumine ei mõjuta vaatlusaluse tootega seotud tehnilisi raskusi, mida on märgitud ülalnimetatud määruse põhjenduses 248, sedavõrd, et see teeks pakutud hinnakohustuse teostatavaks.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määruse (EÜ) nr 954/2006 artikli 1 lõikes 2 sisalduvale tabelile lisatakse järgmine osa:Riik | Äriühing | Dumpingu-vastane tollimaks | TARICi lisakood |Venemaa | OJSC Volzhsky Pipe Plant, OJSC Taganrog Metallurgical Works, OJSC Sinara Pipe Plant ja OJSC Seversky Pipe Plant | 27,2 % | A859 |Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […] [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] ELT L 175, 29.6.2006, lk 4.[3] ELT C 138, 22.6.2007, lk 37.[4] Süsinikekvivalentväärtus määratakse kindlaks kooskõlas rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) avaldatud tehnilise aruandega (1967, IIW doc. IX-535-67).[5] Praegu kehtiv määratlus komisjoni 20. septembri 2007. aasta määruses (EÜ) 1214/2007, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa (ELT L 286, 31.10.2007, lk 1). Toodete loetelu koostatakse, ühendades nõukogu määruse (EÜ) nr 954/2006 (ELT L 175, 29.6.2006, lk. 4) artikli 1 lõikes 1 esitatud tootekirjelduse ja vastavate CN-koodide tootekirjeldused.