Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0128

Ettepanek: Nõukogu määrus Teatavate Venemaa Föderatsioonist pärinevate terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohta  /* KOM/2005/0128 lõplik - ACC 2005/0002 */

	Brüssel 06.04.2005KOM(2005)128 lõplik2005/0026(ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSTeatavate Venemaa Föderatsioonist pärinevate terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIÜhenduse partnerlus- ja koostöölepingus Venemaa Föderatsiooniga sätestatakse, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse lepinguosaliste vahelise lepinguga.Läbirääkimisi peetakse uue lepingu üle, millega kehtestatakse koguselised piirnormid teatavate terasetoodete ühendusse importimise suhtes ning mida kohaldatakse jõustumise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2006 või seni, kuni Venemaa ühineb WTOga, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.Käesoleva ettepanekuga nõukogu määruse kohta sätestatakse vajalikud rakendusaktid.2005/0026(ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSTeatavate Venemaa Föderatsioonist pärinevate terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades järgmist:(1) Partnerlus- ja koostööleping, millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel,[1] jõustus 1. detsembril 1997.(2) Partnerlus- ja koostöölepingu artikli 21 lõikes 1 sätestatakse, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse nimetatud lepingu III jaotisega, välja arvatud lepingu artikkel 15, ning koguselisi piirnorme käsitleva lepinguga.(3) [ kuupäev ] sõlmisid Euroopa Ühendus ja Vene Föderatsioon sellise lepingu teatavate terasetoodetega kauplemise kohta[2] (edaspidi “leping”).(4) Tuleb töötada välja vahendid kõnealuse lepingu tingimuste haldamiseks ühenduses, võttes arvesse samalaadset korda käsitlevate eelmiste lepingute kehtivuse ajal omandatud kogemusi.(5) On asjakohane klassifitseerida kõnealused tooted nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta[3] kehtestatud koondnomenklatuuri (CN) põhjal.(6) Tuleb tagada, et kõnealuste toodete päritolu kontrollitakse ning et selleks võetakse kasutusele asjakohased halduskoostöö meetodid.(7) Lepingu tõhusaks kohaldamiseks on vaja kehtestada nõue, et kõnealuste toodete vabasse ringlusse laskmiseks ühenduses esitatakse ühenduse impordilitsents; samuti on vaja kasutusele võtta süsteem kõnealuste ühenduse impordilitsentside andmise haldamiseks.(8) Tooteid, mis on paigutatud vabatsooni või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel, ei arvata koguselistest piirnormidest maha.(9) Tagamaks, et ühenduse koguselisi piirnorme ei ületata, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt liikmesriikide pädevad asutused ei anna impordilitsentse enne, kui on komisjonilt saanud kinnituse, et kõnealused koguselised piirnormid ei ole veel ületatud.(10) Lepinguga on ette nähtud Venemaa Föderatsiooni ja ühenduse vahelise koostöö süsteem, mille eesmärk on takistada lepingust kõrvalehoidmist ümberlaadimise teel, ettenähtud teekonna muutmise teel või muul viisil. Kehtestada tuleks konsulteerimiskord, mille alusel võib kõnealuse riigiga kokku leppida, et koguselist piirnormi korrigeeritakse sama ulatuses, kui ilmneb, et lepingust on kõrvale hoitud. Venemaa Föderatsioon on samuti nõustunud võtma vajalikke meetmeid, et tagada kõikide korrigeerimiste kiire kohaldamine. Kui ettenähtud aja jooksul kokkulepet ei saavutata, võib ühendus lepingust kõrvalehoidmise kindlate tõendite olemasolu korral kasutada võimalust kohaldada samas ulatuses korrigeerimisi.(11) Käesoleva määrusega reguleeritud toodete impordiks ühendusse alates 1. jaanuarist 2005 tuleb esitada litsents vastavalt nõukogu 20. detsembri 2004. aasta määrusele (EÜ) 2267/2004 teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vahel.[4] Lepingus sätestatakse, et kõnealune import arvatakse käesoleva määrusega 2005. aastaks kehtestatud piirmääradest maha.(12) Seetõttu on selguse saavutamiseks vaja asendada määrus (EÜ) nr 2267/2004 käesoleva määrusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I peatükkÜldsättedArtikkel 11. Käesolevat määrust kohaldatakse Venemaa Föderatsioonist pärinevate, I lisas loetletud terasetoodete impordi suhtes ühendusse.2. Terasetooted klassifitseeritakse tooterühmadesse, nagu on sätestatud I lisas.3. Lõikes 1 viidatud toodete päritolu määratakse kindlaks ühenduses kehtivate eeskirjade kohaselt.4. Lõikes 1 viidatud toodete päritolu kontrollimise kord on sätestatud II ja III peatükis.Artikkel 21. Venemaa Föderatsioonist pärinevate, I lisas loetletud toodete ühendusse importimise suhtes kohaldatakse V lisas sätestatud aastasi koguselisi piirnorme. Venemaa Föderatsioonist pärinevate, I lisas loetletud toodete ühendusse importimisel tuleb esitada II lisas sätestatud päritolusertifikaat ja liikmesriikide ametkondade poolt artikli 4 sätete kohaselt väljaantud impordiluba.Lubatud impordi kogused arvatakse maha koguselistest piirnormidest, mis on sätestatud selleks aastaks, mille jooksul nimetatud tooteid eksportivasse riiki veetakse.2. Tagamaks, et kogused, mille kohta antakse välja impordiluba, ei ületa kunagi ühegi tooterühma puhul üldisi koguselisi piirnorme, annavad liikmesriikide pädevad asutused importija või importijate esitatud taotluse põhjal impordiloa välja ainult siis, kui komisjon on kinnitanud, et asjaomase tarnijariigi puhul on asjaomase terasetoodete tooterühma osas veel olemas kasutamata koguselisi piirnorme. Käesolevas määruses nimetatud liikmesriikide pädevad asutused on loetletud IV lisas.3. Kui alates 1. jaanuarist 2005 imporditakse tooteid, mille suhtes nõuti vastavalt otsusele (EÜ) 2267/2004 litsentsi, siis arvatakse need V lisas sätestatud 2005. aasta asjaomastest piirnormidest maha.4. Käesoleva määruse kohaldamisel ning alates kohaldamiskuupäevast loetakse tooted teele saadetuks kuupäeval, mil need laaditi ekspordiks kasutatavale transpordivahendile.Artikkel 31. V lisas viidatud koguselisi piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis asuvad vabatsoonis või vabalaos või mida imporditakse tolliladustamisprotseduuri, ajutise importimise või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel.2. Kui lõikes 1 viidatud tooted lubatakse seejärel vabasse ringlusse muutmata kujul või pärast töö või töötluse läbimist, kohaldatakse artikli 2 lõiget 2 ning selliselt ringlusesse lubatud tooted arvatakse V lisas sätestatud koguselisest piirnormist maha.Artikkel 41. Artikli 2 lõike 2 kohaldamisel teatavad liikmesriikide pädevad asutused enne impordilubade väljaandmist komisjonile impordikogused, mis vastuvõetud impordiloa taotlustes on esitatud ja mida tõendavad saadud esmased ekspordilitsentsid. Komisjon omakorda kinnitab, et nimetatud taotletud kogust/koguseid võib importida liikmesriikide teadete saabumise järjekorras.2. Komisjonile saadetud teadetes loetletud taotlused kehtivad, kui nendes on selgelt igal üksikjuhtumil märgitud ekspordiriik, asjaomane tooterühm, imporditavad kogused, ekspordilitsentsi number, kvoodiaasta ja liikmesriik, kus tooted kavatsetakse vabasse ringlusse lasta.3. Komisjon kinnitab nii palju kui võimalik asutustele taotlustes esitatud üldkoguse iga tooterühma osas. Lisaks sellele võtab komisjon viivitamata ühendust Venemaa Föderatsiooni pädevate asutustega juhtudel, kui teatatud taotletud kogused ületavad koguselisi piirnorme, et saada selgitusi ja leida kiire lahendus.4. Pädevad asutused teavitavad viivitamata komisjoni, kui neile on teatatud impordiloa kehtivusaja jooksul kasutamata kogustest. Need kasutamata kogused kantakse automaatselt üle kogu ühenduse koguselise piirnormi hulka iga tooterühma osas.5. Lõigetes 1 ja 4 osutatud teated edastatakse selleks rajatud võrgus elektrooniliselt, kui tehnilistel põhjustel ei ole hädavajalik kasutada ajutiselt muid sidevahendeid.6. Impordiload või samaväärsed dokumendid antakse välja II peatüki kohaselt.7. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile kõikidest juba väljaantud impordilitsentside või samaväärsete dokumentide tühistamistest juhtudel, kui Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused on vastavad ekspordilitsentsid ära võtnud või tühistanud. Kui Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused on siiski komisjonile või liikmesriigi pädevatele asutustele teatanud ekspordilitsentsi äravõtmisest või tühistamisest pärast seda, kui sellega seotud tooted on ühendusse imporditud, arvatakse kõnealused kogused maha selle aasta koguselistest piirnormidest , mille jooksul toodete saatmine toimus.Artikkel 5Käesolevaga volitatakse komisjoni tegema lepingu artikli 3 lõigete 3 ja 4 kohaldamiseks vajalikud parandused.Artikkel 61. Kui III peatükis kehtestatud korra kohaselt läbiviidud uurimise järel jõuab komisjon oma käsutuses olevale teabele tuginedes järeldusele, et Venemaa Föderatsioonist pärinevad I lisas loetletud tooted on ümber laaditud, nende teekonda on muudetud või need on muul viisil imporditud ühendusse artiklis 2 osundatud koguselistest piirnormidest kõrvale hoides, taotleb komisjon konsultatsioonide alustamist, et saavutada asjaomaste koguseliste piirnormide korrigeerimise kokkulepe.2. Kui kõrvalehoidmise kohta on kindlad tõendid, võib komisjon kuni lõikes 1 nimetatud konsultatsioonide tulemuste saamiseni paluda Venemaa Föderatsioonil võtta tarvitusele vajalikud ettevaatusabinõud tagamaks, et konsultatsioonide tulemusel kokkulepitud koguselisi piirnorme saab korrigeerida konsultatsioonitaotluse esitamise aastal või sellele järgneval aastal, kui jooksva aasta koguselised piirnormid on ammendatud.3. Kui ühendus ja Venemaa Föderatsioon ei leia rahuldavat lahendust ja kui komisjon jõuab järeldusele, et kõrvalehoidmise kohta on kindlad tõendid, arvab komisjon koguselistest piirnormidest maha sama hulga Venemaa Föderatsioonist pärinevaid tooteid.Artikkel 7Käesoleva määrusega ei tehta mingeid erandeid lepingu sätetest ja neid sätteid kohaldatakse kõigi vastuolude korral.II peatükkKoguseliste piirnormide haldamisel kohaldatav kord1. jaguKLASSIFITSEERIMINEArtikkel 8Käesoleva määrusega hõlmatud tooteid klassifitseeritakse määrusega (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud koondnomenklatuuri (CN) alusel.Artikkel 9Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87asutatud nomenklatuurikomitee tariifi- ja statistikanomenklatuuri osakond vaatab komisjoni või liikmesriigi algatusel nimetatud määruse sätete kohaselt kiiresti läbi kõik küsimused, mis on seotud käesoleva määrusega hõlmatud toodete klassifitseerimisega koondnomenklatuuri alusel, et klassifitseerida need õigetesse tooterühmadesse.Artikkel 10Komisjon teatab Venemaa Föderatsioonile kõikidest käesoleva määrusega hõlmatud tooteid mõjutavatest koondnomenklatuuri ja TARICi koodide muudatustest ette vähemalt üks kuu enne nende jõustumist ühenduses.Artikkel 11Komisjon teavitab Venemaa Föderatsiooni pädevaid asutusi kõikidest ühenduses kehtiva korra kohaselt vastuvõetud otsustest, mis käsitlevad käesoleva määrusega reguleeritud toodete klassifitseerimist, hiljemalt ühe kuu jooksul alates otsuste vastuvõtmisest. Teade sisaldab järgmist:(a) asjaomaste toodete kirjeldus;(b) asjaomane tooterühm, koondnomenklatuuri kood (CN-kood) ja TARICi kood;(c) otsuse tegemise põhjused.Artikkel 121. Kui ühenduses kehtiva korra kohaselt vastuvõetud klassifitseerimisotsus toob kaasa muutuse klassifitseerimises või käesoleva määrusega reguleeritud toote tooterühma muutuse, annavad liikmesriikide pädevad asutused otsuse jõustamiseks 30 päeva alates komisjonilt teate saamise kuupäevast.2. Enne otsuse jõustumiskuupäeva lähetatud toodete suhtes kohaldatakse varasemat klassifikatsiooni, kui kõnealused kaubad esitatakse ühendusse importimiseks 60 päeva jooksul sellest kuupäevast alates.Artikkel 13Kui käesoleva lisa artiklis 12 nimetatud ühenduses kehtiva korra kohaselt vastuvõetud klassifitseerimisotsus käsitleb tooterühma, mille suhtes kohaldatakse koguselist piirnormi, algatab komisjonvajaduse korral viivitamata konsultatsiooni artikli 9 kohaselt, et kokku leppida V lisas ettenähtud asjaomaste koguseliste piirnormide vajalike korrigeerimiste osas.Artikkel 141. Kui käesoleva määrusega reguleeritud toodete importimiseks vajalikus dokumentatsioonis näidatud tooteliik ( või -rühm) erineb liigist (-rühmast), mille on kindlaks määranud selle liikmesriigi pädevad asutused, kuhu tooteid imporditakse, kohaldatakse kõnealuse kauba suhtes ajutiselt impordikorda, mida käesoleva määruse sätete alusel nende suhtes kohaldatakse selle liigi (või rühma) põhjal, millesse on toote klassifitseerinud eespool nimetatud asutused, ilma et see piiraks muude asjakohaste sätete kohaldamist.2. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile lõikes 1 nimetatud juhtudest, märkides eelkõige:a) kõnealuste toodete koguse;b) tooterühma, mis on näidatud impordidokumentatsioonis ja tooterühma, mille esitasid pädevad asutused ;c) ekspordilitsentsi numbri ja selles näidatud kategooria.3. Liikmesriikide pädevad asutused ei anna terasetoodete jaoks, mille suhtes kohaldatakse ümberklassifitseerimise järel V lisas esitatud ühenduse koguselist piirnormi, uut impordiluba välja enne, kui nad on saanud komisjonilt kinnituse, et imporditavad kogused mahuvad kasutamata koguseliste piirnormide piiresse käesoleva määruse artiklis 4 ettenähtud korra kohaselt.4. Komisjon teatab asjaomastele eksportijariikidele käesolevas artiklis nimetatud juhtudest.Artikkel 15Artiklis 14 nimetatud juhtudel ning Venemaa Föderatsiooni pädevate asutuste poolt arutamiseks saadetud samalaadsetel juhtudel alustab komisjon vajaduse korral Venemaa Föderatsiooniga konsultatsioone, et jõuda kokkuleppele klassifikatsiooniüksusesuhtes, mida lõplikult kohaldada vaidlusaluste toodete suhtes.Artikkel 16Komisjon võib kokkuleppel importiva liikmesriigi või liikmesriikide ja Venemaa Föderatsiooni pädevate asutustega artiklis 15 nimetatud juhtudel kindlaks määrata klassifikatsiooniüksuse, mida lõplikult kohaldada vaidlusaluste toodete suhtes.Artikkel 17Kui artiklis 14 nimetatud vaidlusaluseid juhtumeid ei saa lahendada artikli 15 kohaselt, peab komisjon määruse (EMÜ) nr 2658/87 artikli 10 sätete kohaselt võtma vastu meetme, millega kehtestatakse nende kaupade klassifitseerimine koondnomenklatuuris.2. jaguKAHEKORDNE KONTROLLISÜSTEEM KOGUSELISTE PIIRNORMIDE HALDAMISEKSArtikkel 181. Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused annavad välja ekspordilitsentsi kõikide saadetiste jaoks, mis sisaldavad terasetooteid, mille suhtes kohaldatakse V lisas ettenähtud koguselisi piirnorme, arvestades nimetatud piirnormide suurust.2. Importija esitab ekspordilitsentsi originaali artiklis 21 nimetatud impordiloa saamiseks.Artikkel 191. Koguseliste piirnormide eksporilitsents peab vastama II lisas toodud näidisele ning selles tuleb muuhulgas kinnitada, et asjaomase kauba kogus on arvatud maha asjakohase tooterühma suhtes kehtestatud koguselistest piirnormidest.2. Iga ekspordilitsents hõlmab vaid üht I lisas nimetatud tooterühma.Artikkel 20Eksport arvatakse maha koguselistest piirnormidest, mis on kehtestatud selleks aastaks, mille jooksul ekspordilitsentsis nimetatud tooteid artikli 2 lõike 4 tähenduses veeti.Artikkel 211. Kui komisjon on artikli 4 kohaselt kinnitanud, et taotletud koguse võib lugeda kõnealuse koguselise piirnormi hulka, annab liikmesriigi asjaomane asutus välja impordiloa hiljemalt kümne tööpäeva jooksul alates kuupäevast, kui importija esitab vastava ekspordilitsentsi originaali. See esitamine ei või toimuda hiljem kui litsentsi alla kuuluvate toodete saatmise aastale järgneva aasta 31. märtsil. Impordiloa väljastab mis tahes liikmesriigi pädev asutus olenemata ekspordilitsentsis viidatud liikmesriigist, ületamata kogust, mille kohta komisjon on artikli 4 kohaselt kinnitanud, et see mahub kõnealuse koguselise piirnormi kasutamata osasse.2. Impordiload kehtivad väljaandmise kuupäevast alates neli kuud. Importija nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral võivad liikmesriigi pädevad asutused kehtivuse tähtaega pikendada ajavahemikuks, mis ei ületa nelja kuud.3. Impordiload koostatakse III lisas toodud näidise kohaselt ning need kehtivad kogu ühenduse tolliterritooriumil.4. Impordiloa saamiseks esitatud deklaratsioonis või taotluses peab importija esitama:(a) eksportija täieliku nime ja aadressi;(b) importija täieliku nime ja aadressi;(c) toodete täpse kirjelduse ja TARICi koodi(d);(d) kaupade päritoluriigi;(e) lähteriigi;(f) asjaomase tooterühma ja toodete koguse;(g) netomassi CN-koodi järgi;(h) kaupade cif-väärtuse ühenduse välispiiril CN-koodi järgi;(i) vajaduse korral maksmise ja tarnimise kuupäevad ning konossemendi või ostulepingu koopia;(j) ekspordilitsentsi kuupäeva ja numbri;(k) halduseesmärkidel kasutatava sisekoodi;(l) kuupäeva ja importija allkirja.5. Importijad ei ole kohustatud importima impordiloas nimetatud üldkogust ühe saadetisena.6. Impordiloa võib väljastada elektrooniliste vahenditega, tingimusel et asjaomastel tolliasutustel on olemas juurdepääs dokumendile arvutivõrgu abil.Artikkel 22Liikmesriikide asutuste väljaantud impordilubade kehtivus sõltub Venemaa Föderatsiooni pädevate asutuste väljaantud ekspordilitsentsi kehtivusest ja kogustest, mis on näidatud litsentsides, mille alusel pädevad asutused on impordiload välja antud.Artikkel 23Liikmesriikide pädevad asutused annavad impordiload või samaväärsed dokumendid välja artikli 2 lõike 2 kohaselt ühtki ühenduse importijat tema asukoha tõttu ühenduses diskrimineerimata, ilma et see piiraks muude kehtivates eeskirjades ettenähtud tingimuste kohaldamist.Artikkel 241. Kui komisjon tuvastab, et Venemaa Föderatsiooni poolt mis tahes aastal konkreetse tooterühma kohta väljaantud ekspordilitsentsiga hõlmatud üldkogus ületab selle tooterühma suhtes kehtestatud koguselise piirnormi, teavitatakse sellest liikmesriikide pädevaid asutusi viivitamata, et peatada impordilubade edasine väljaandmine. Sellisel juhul algatatakse otsekohe konsultatsioonid komisjoniga.2. Liikmesriigi pädevad asutused keelduvad välja andmast impordilubasid Venemaa Föderatsioonist pärinevatele toodetele, millel ei ole käesoleva peatüki sätete kohaselt väljaantud ekspordilitsentsi.3. jaguÜHISSÄTTEDArtikkel 251. Artiklis 18 nimetatud ekspordilitsentsile ning artiklis 2 nimetatud päritolusertifikaadile võib vajaduse korral lisada nõuetekohaselt märgistatud koopiaid. Nende dokumentide originaal ja koopiad koostatakse inglise keeles.2. Kui lõikes 1 nimetatud dokumendid koostatakse käsitsi, tuleb kanded teha tindiga ja trükitähtedega.3. Ekspordilitsentside või samaväärsete dokumentide ning päritolusertifikaatide mõõdud on 210 x 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m². Iga osa trükitakse rohelisele giljoššmustriga paberile, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud.4. Liikmesriikide pädevad asutused aktsepteerivad käesoleva määruse sätete kohaseks importimiseks ainult originaale.5. Igal ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil ja päritolusertifikaadil peab olema trükitud või käsitsi kirjutatud standardne seerianumber, mille järgi saab seda identifitseerida.6. See number koosneb järgmistest elementidest:- kaks tähte eksportiva riigi identifitseerimiseks järgmiselt: RU = Vene Föderatsioon- kaks tähte kavandatava sihtliikmesriigi identifitseerimiseks järgmiselt:BE = BelgiaCZ = Tšehhi VabariikDK = TaaniDE = SaksamaaEE = EestiEL = KreekaES = HispaaniaFR = PrantsusmaaIE = IirimaaIT = ItaaliaCY = KüprosLV = LätiLT = LeeduLU = LuksemburgHU = UngariMT = MaltaNL = MadalmaadAT = AustriaPL = PoolaPT = PortugalSI = SloveeniaSK = SlovakkiaFI = SoomeSE = RootsiGB = Ühendkuningriik,- ühekohaline number kvoodiaasta identifitseerimiseks vastavalt kõnealuse aastaarvu viimasele numbrile, nt 5 tähendab 2005;- kahekohaline number dokumendi väljaandnud eksportijariigi asutuse identifitseerimiseks;- konkreetsele sihtliikmesriigile antud viiekohaline järjenumber 00001st kuni 99999ni.Artikkel 26Ekspordilitsentsi ja päritolusertifikaadi võib välja anda pärast nendes nimetatud toodete teele saatmist. Sellisel juhul kannavad nad märget “välja antud tagasiulatuvalt”.Artikkel 27Ekspordilitsentsi või päritolusertifikaadi varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle väljaandnud pädevalt asutuselt duplikaati oma valduses olevate ekspordidokumentide põhjal. Sel viisil väljaantud litsentsi või sertifikaadi duplikaadil peab olema märge “duplikaat”.Duplikaadile peab olema märgitud litsentsi või sertifikaadi originaali kuupäev.4. jaguÜHENDUSE IMPORDILITSENTS – ÜHINE VORMArtikkel 281. Artiklis 21 viidatud impordilubade väljaandmiseks kasutavad liikmesriikide pädevad asutused III lisas esitatud impordilitsentsi näidise kohast vormi.2. Impordilitsentsid ja nende väljavõtted vormistatakse kahes eksemplaris, kusjuures üks eksemplar, millele tehakse märge “Omaniku eksemplar” ja number 1, antakse taotlejale ja teine, millele tehakse märge “Väljaandva ametiasutuse eksemplar” ja number 2, jääb litsentsi väljaandnud ametiasutusele. Haldusotstarbel võib pädev asutus eksemplarist nr 2 teha täiendavaid koopiaid.3. Vormid trükitakse valgele puidumassi jääkideta kirjutuspaberile kaaluga 55–65 g/m2. Vormi mõõdud on 210 x 297 mm; masinakirja reavahe on 4,24 mm (üks kuuendik tolli), vormi kujundust tuleb täpselt järgida. Eksemplari nr 1, s.o litsentsi enda mõlemal küljel on lisaks punane giljoššmustriline trükitud taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.4. Vormide trükkimine on liikmesriikide ülesanne. Vorme võib trükkida ka asukohaliikmesriigi poolt määratud trükikojas. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele määramisele. Igale vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mis võimaldab trükikoda tuvastada.5. Impordilitsentsidele või nende väljavõtetele märgitakse väljaandmisel väljastamisnumber, mille määravad liikmesriigi pädevad asutused. Impordilitsentsi number teatatakse komisjonile elektrooniliselt artiklis 4 ettenähtud arvutivõrgu kaudu.6. Litsentsid ja väljavõtted koostatakse neid väljaandva liikmesriigi riigikeeles või ühes selle liikmesriigi riigikeeltest.7. Lahtrisse 10 märgivad pädevad asutused asjakohase terasetoote tooterühm.8. Väljaandvate asutuste ja koguseid arvestavate asutuste märgid tehakse pitsatiga. Selle võib siiski asendada survereljeefpitseriga, mis võimaldab tähtede ja numbrite perforeerimist, või litsentsile trükkimisega. Eraldatud koguse märkimiseks kasutavad väljaandvad asutused võltsimiskindlaid võtteid, nii et ei oleks võimalik lisada numbreid ega muid märke.9. Eksemplaride nr 1 ja 2 tagaküljel on lahter, kuhu võivad koguseid sisse kanda kas tolliasutused impordiga seotud vorminõuete täitmisel või pädevad haldusasutused väljavõtte tegemisel. Kui litsentsil või selle väljavõttel on eraldatud koguste märkimiseks jäetud liiga vähe ruumi, võivad pädevad asutused kasutada üht või enamat lisalehte, millel on samad lahtrid, mis litsentsi või selle väljavõtte esimesel ja teisel eksemplaril. Koguseid arvestavad asutused löövad templi nii, et üks pool templist on litsentsi või selle väljavõtte peal ja teine pool lisalehel. Igale järgmisele väljaantud lisalehele lüüakse tempel samamoodi, nii et pool templist on sellel lehel ja pool eelmisel.10. Ühe liikmesriigi ametiasutuste väljaantud impordilitsentsidel ja väljavõtetel ning nende kannetel ja kinnitusmärgetel on kõikides teistes liikmesriikides samasugune õiguslik jõud kui nende oma liikmesriikide ametiasutuste väljaantud dokumentidel ja kannetel ning kinnitusmärgetel.11. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused võivad vajaduse korral nõuda kõikide litsentside või väljavõtete tõlkimist oma liikmesriigi riigikeelde või ühte oma liikmesriigi riigikeeltest.III peatükkHalduskoostööArtikkel 29Komisjon edastab liikmesriikide asutustele nende Venemaa Föderatsiooni asutuste nimed ja aadressid, kes on pädevad välja andma päritolusertifikaate ja ekspordilitsentse, ning nende asutuste pitsatite jäljendid.Artikkel 301. Päritolusertifikaatide või ekspordilitsentside järelkontrolli tehakse pisteliselt või siis, kui liikmesriikide pädevatel asutustel tekib põhjendatud kahtlus, kas päritolusertifikaat või ekspordilitsents on ehtne või kas teave kõnealuste toodete tegeliku päritolu kohta on õige.Sel juhul tagastavad ühenduse pädevad asutused päritolusertifikaadi või ekspordilitsentsi või selle koopia Venemaa Föderatsiooni asjaomasele pädevale asutusele, esitades vajaduse korral sisust või vormist lähtuvad põhjendused. Kui kaubaarve on esitatud, lisatakse kaubaarve või selle koopia päritolusertifikaadile või ekspordilitsentsile või selle koopiale. Samuti edastavad pädevad asutused kõik saadud andmed, mille põhjal võib oletada, et nimetatud sertifikaadis või litsentsis esitatud andmed on ebaõiged.2. Lõike 1 sätteid kohaldatakse ka päritoludeklaratsioonide järelkontrollimisel.3. Lõike 1 kohase järelkontrolli tulemused edastatakse ühenduse pädevatele asutustele hiljemalt kolme kuu jooksul. Edastatud teabes märgitakse, kas vaidlustatud sertifikaat, litsents või deklaratsioon käsitleb tegelikult eksporditud kaupa ja kas kaup vastab käesoleva peatüki kohase ühendusse eksportimise tingimustele. Ühenduse pädevad asutused võivad samuti nõuda kõikide nende dokumentide koopiaid, mis on vajalikud eelkõige kauba päritolu tõendavate faktide täielikuks kindlakstegemiseks.4. Kui kontrolli tulemused näitavad, et päritoludeklaratsiooni on kuritarvitatud on rikutud selle kasutamise eeskirju, teatab asjaomane liikmesriik sellest komisjonile. Komisjon edastab teabe teistele liikmesriikidele.5. Käesolevas artiklis sätestatud pistelisel kontrollil põhinev kord ei takista kõnealuste toodete vabasse ringlusse lubamist.Artikkel 311. Kui artiklis 30 nimetatud kontrollimenetlus või ühenduse pädevatele asutustele kättesaadav teave näitab, et käesoleva peatüki sätteid on rikutud, paluvad nimetatud asutused Venemaa Föderatsioonil teha või lasta teha asjakohased järelepärimised toimingute kohta, mis on või tunduvad olevat vastuolus käesoleva peatüki sätetega. Nende järelepärimiste tulemused edastatakse ühenduse pädevatele asutustele koos kogu asjakohase teabega, mis võimaldab kindlaks teha kauba tegeliku päritolu.2. Käesoleva peatüki sätete kohaste meetmete raames võivad ühenduse pädevad asutused vahetada Venemaa Föderatsiooni pädevate asutustega igasugust teavet, et vältida käesoleva peatüki sätete rikkumist.3. Kui on tuvastatud, et käesoleva peatüki sätetega on satutud vastuollu, võib komisjon võtta vajalikke meetmeid, et vältida sellise vastuolu kordumist.Artikkel 32Komisjon kooskõlastab meetmeid, mida liikmesriikide pädevad asutused käesoleva peatüki sätete kohaselt võtavad. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad võetud meetmetest ja saadud tulemustest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.IV peatükkLõppsättedArtikkel 33Määrus (EÜ) nr 2267/2004 tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 34Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISASA lehtvaltstooted |SA1. Rullid | SA2. Raskplaadid | 7209 17 90 00 | 7212 10 10 00 |7209 18 10 00 | 7212 10 90 11 | 7219 35 10 00 |7208 10 00 00 | 7208 40 00 10 | 7209 18 91 00 | 7212 20 00 11 | 7219 35 90 00 |7208 25 00 00 | 7209 18 99 00 | 7212 30 00 11 |7208 26 00 00 | 7208 51 20 10 | 7209 25 00 00 | 7212 40 20 10 |7208 27 00 00 | 7208 51 20 91 | 7209 26 10 00 | 7212 40 20 91 | 7225 40 12 90 |7208 36 00 00 | 7208 51 20 93 | 7209 26 90 00 | 7212 40 80 11 | 7225 40 90 00 |7208 51 20 97 | 7209 27 10 00 | 7212 50 20 11 |7208 37 00 10 | 7208 51 20 98 | 7209 27 90 00 | 7212 50 30 11 | SA4. Legeerteras-tooted |7208 37 00 90 | 7208 51 91 10 | 7209 28 10 00 | 7212 50 40 11 |7208 38 00 10 | 7208 51 91 90 | 7209 28 90 00 | 7212 50 61 11 | 7226 20 00 10 |7208 38 00 90 | 7208 51 98 10 | 7209 90 00 10 | 7212 50 69 11 | 7226 91 20 00 |7208 39 00 10 | 7208 51 98 91 | 7212 50 90 13 | 7226 91 91 00 |7208 39 00 90 | 7208 51 98 99 | 7210 11 00 10 |7211 14 00 10 | 7208 52 91 10 | 7210 12 20 10 | 7212 60 00 11 | 7226 91 99 00 |7211 19 00 10 | 7208 52 91 90 | 7210 12 80 10 | 7212 60 00 91 | 7226 99 00 10 |7219 11 00 00 | 7208 52 10 00 | 7210 20 00 10 |7219 12 10 00 | 7208 52 99 00 | 7210 30 00 10 | 7219 21 10 00 | SA5. Legeertera- sest kvartovalts-lehed |7219 12 90 00 | 7208 53 10 00 | 7210 41 00 10 | 7219 21 90 00 |7219 13 10 00 | 7210 49 00 10 | 7219 22 10 00 | 7225 40 12 30 |7219 13 90 00 | 7211 13 00 00 | 7210 50 00 10 | 7219 22 90 00 |7219 14 10 00 | 7210 61 00 10 | 7219 23 00 00 | 7225 40 40 00 |7219 14 90 00 | SA3. Muud lehtvaltstooted | 7210 69 00 10 |7225 20 00 10 | 7210 70 10 10 | 7219 24 00 00 | 7225 40 60 00 |7225 30 10 00 | 7208 40 00 90 | 7210 70 80 10 | 7219 31 00 00 | 7225 99 00 10 |7225 30 90 00 | 7208 53 90 00 | 7210 90 30 10 |7208 54 00 00 | 7210 90 40 10 | SA6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed |7210 90 80 91 | 7219 32 10 00 |7208 90 00 10 | 7219 32 90 00 | 7225 50 00 00 |7211 14 00 90 | 7225 91 00 10 |7209 15 00 00 | 7211 19 00 90 | 7219 33 10 00 | 7225 92 00 10 |7211 23 30 91 | 7219 33 90 00 | 7226 92 00 10 |7209 16 10 00 | 7211 23 80 91 |7209 16 90 00 | 7211 29 00 10 | 7219 34 10 00 |7209 17 10 00 | 7211 90 00 11 | 7219 34 90 00 |SB Pikad tooted |SB1. Talad | SB3. Muud pikad tooted |7207 19 80 10 | 7207 19 12 10 | 7218 99 20 00 | 7228 80 00 10 |7207 20 80 10 | 7207 19 12 91 | 7228 80 00 90 |7207 19 12 99 | 7222 11 11 00 |7216 31 10 10 | 7207 20 52 00 | 7222 11 19 00 | 7301 10 00 00 |7216 31 10 90 | 7222 11 81 10 |7216 31 90 00 | 7222 11 81 90 |7222 11 89 10 |7216 32 11 00 | 7214 20 00 00 | 7222 11 89 90 |7216 32 19 00 | 7214 30 00 00 | 7222 19 10 00 |7216 32 91 00 | 7214 91 10 00 | 7222 19 90 00 |7216 32 99 00 | 7214 91 90 00 | 7222 30 97 10 |7216 33 10 00 | 7214 99 10 00 | 7222 40 10 00 |7216 33 90 00 | 7214 99 31 00 | 7222 40 90 10 |7214 99 39 00 | 7224 90 02 89 |SB2. Valtstraat | 7214 99 50 00 |7214 99 71 10 | 7224 90 31 00 |7213 10 00 00 | 7214 99 71 90 | 7224 90 38 00 |7213 20 00 00 | 7214 99 79 10 |7213 91 10 00 | 7214 99 79 90 | 7228 10 20 00 |7213 91 20 00 | 7214 99 95 10 |7213 91 41 00 | 7214 99 95 90 | 7228 20 10 10 |7213 91 49 00 | 7228 20 10 91 |7213 91 70 00 | 7215 90 00 10 | 7228 20 91 10 |7213 91 90 00 | 7228 20 91 90 |7213 99 10 00 | 7216 10 00 00 | 7228 30 20 00 |7213 99 90 00 | 7216 21 00 00 | 7228 30 41 00 |7216 22 00 00 | 7228 30 49 00 |7221 00 10 00 | 7216 40 10 00 | 7228 30 61 00 |7221 00 90 00 | 7216 40 90 00 | 7228 30 69 00 |7216 50 10 00 | 7228 30 70 00 |7227 10 00 00 | 7228 30 89 00 |7227 20 00 00 | 7216 50 91 00 | 7228 60 20 10 |7227 90 10 00 | 7216 50 99 00 | 7228 60 80 10 |7227 90 50 00 | 7216 99 00 10 | 7228 70 10 00 |7227 90 95 00 | 7228 70 90 10 |II LISAEKSPORDILITSENTS(1) Näidatakse netokaal (kg) ja kogus ettenähtud ühikutes, kui tegemist ei ole netokaaluga. (2) Müügilepingus näidatud vääringus. | 1. Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) | ORIGINAAL | 2. Nr |3. Aasta | 4. Tooterühm |EKSPORDILITSENTS (teatavad terasetooted) |5. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) |6. Päritoluriik | 7. Sihtriik |8. Saadetise väljasaatmise koht ja kuupäev – transpordivahend | 9. Lisaandmed |10. Kauba kirjeldus – tootja | 11. TARICi kood | 12. Kogus(1) | 13. FOB-väärtus(2) |14. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS Mina, allakirjutanu, kinnitan, et ülalkirjeldatud kaubad on Euroopa Ühendusega toimuvate terasekaubandust reguleerivate sätete alusel maha arvatud lahtris nr 4 nimetatud tooterühma jaoks lahtris nr 3 nimetatud aastateks kehtestatud koguselisest piirnormist. |15. Pädev asutus (nimi, täielik aadress, riik) | ………………………………….. (koht), ………………………… (kuupäev) (allkiri) (tempel) |EKSPORDILITSENTS(1) Näidatakse netokaal (kg) ja kogus ettenähtud ühikutes, kui tegemist ei ole netokaaluga. (2) Müügilepingus näidatud vääringus. | 1. Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) | KOOPIA | 2. Nr |3. Aasta | 4. Tooterühm |EKSPORDILITSENTS (teatavad terasetooted) |5. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) |6. Päritoluriik | 7. Sihtriik |8. Saadetise väljasaatmise koht ja kuupäev – transpordivahend | 9. Lisaandmed |10. Kauba kirjeldus – tootja | 11. TARICi kood | 12. Kogus(1) | 13. FOB-väärtus(2) |14. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS Mina, allakirjutanu, kinnitan, et ülalkirjeldatud kaubad on Euroopa Ühendusega toimuvate terasekaubandust reguleerivate sätete alusel maha arvatud lahtris nr 4 nimetatud tooterühma jaoks lahtris nr 3 nimetatud aastateks kehtestatud koguselisest piirnormist. |15. Pädev asutus (nimi, täielik aadress, riik) | ………………………………….. (koht), ………………………… (kuupäev) (allkiri) (tempel) |PÄRITOLUSERTIFIKAAT(1) Näidatakse netokaal (kg) ja kogus ettenähtud ühikutes, kui tegemist ei ole netokaaluga. (2) Müügilepingus näidatud vääringus. | 1. Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) | ORIGINAAL | 2. Nr |3. Aasta | 4. Tooterühm |PÄRITOLUSERTIFIKAAT (teatavad terasetooted) |5. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) |6. Päritoluriik | 7. Sihtriik |8. Saadetise väljasaatmise koht ja kuupäev – transpordivahend | 9. Lisaandmed |10. Kauba kirjeldus – tootja | 11. CN-kood | 12. Kogus(1) | 13. FOB-väärtus(2) |14. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS Mina, allakirjutanu, kinnitan, et ülalkirjeldatud kaubad pärinevad lahtris nr 6 näidatud riigist vastavalt Euroopa Ühenduses kehtivatele sätetele. |Pädev asutus (nimi, täielik aadress, riik) | ………………………………….. (koht), ………………………… (kuupäev) (allkiri) (tempel) |PÄRITOLUSERTIFIKAAT(1) Näidatakse netokaal (kg) ja kogus ettenähtud ühikutes, kui tegemist ei ole netokaaluga. (2) Müügilepingus näidatud vääringus. | 1. Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) | KOOPIA | 2. Nr |3. Aasta | 4. Tooterühm |PÄRITOLUSERTIFIKAAT (teatavad terasetooted) |5. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) |6. Päritoluriik | 7. Sihtriik |8. Saadetise väljasaatmise koht ja kuupäev – transpordivahend | 9. Lisaandmed |10. Kauba kirjeldus – tootja | 11. CN-kood | 12. Kogus(1) | 13. FOB-väärtus(2) |14. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS Mina, allakirjutanu, kinnitan, et ülalkirjeldatud kaubad pärinevad lahtris nr 6 näidatud riigist vastavalt Euroopa Ühenduses kehtivatele sätetele |Pädev asutus (nimi, täielik aadress, riik) | ………………………………….. (koht), ………………………… (kuupäev) (allkiri) (tempel) |III LISAEuroopa Ühenduse impordilitsents1 | 1. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber) | 2. Väljastamisnumber |Omaniku eksemplar | 3. Aasta |4. Väljastamise eest vastutav ametiasutus (nimi, aadress ja telefoninumber) |5. Deklarant/esindaja (olenevalt vajadusest) (nimi ja täielik aadress) | 6. Päritoluriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |7. Lähteriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |1 | 8. Viimane kehtivuspäev |9. Kauba kirjeldus | 10. TARICi kood |11. Kogus kvoodi mõõtühikutes |12. Tagatis (vajaduse korral) |13. Täiendavad andmed |14. Pädeva asutuse kinnitus Kuupäev: (allkiri) (tempel) |15. ERALDATUD KOGUSED Märkida piirnormi kasutamata kogus 17. veeru 1. ossa ja eraldatud kogus sama veeru 2. ossa. |16. Netokogus (netomass või muu mõõt koos mõõtühikuga) | 19. Tollidokument (liik ja number) või väljavõtte number ja eraldamiskuupäev | 20. Eraldava ametiasutuse nimi, liikmesriik ja pitser ning ametniku allkiri |17. Numbritega | 18. Eraldatud kogus sõnadega |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Lisatakse täiendavad leheküljed. |Euroopa Ühenduse impordilitsents2 | 1. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber) | 2. Väljastamisnumber |Väljaandnud asutuse koopia | 3. Aasta |4. Väljastamise eest vastutav ametiasutus (nimi, aadress ja telefoninumber) |5. Deklarant/esindaja(olenevalt vajadusest) (nimi ja täielik aadress) | 6. Päritoluriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |7. Lähteriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |2 | 8. Viimane kehtivuspäev |9. Kauba kirjeldus | 10. TARICi kood |11. Kogus kvoodi mõõtühikutes |12. Tagatis (vajaduse korral) |13. Täiendavad andmed |14. Pädeva asutuse kinnitus Kuupäev: (allkiri) (tempel) |15. ERALDATUD KOGUSED Märkida piirnormi kasutamata kogus 17. veeru 1. ossa ja eraldatud kogus sama veeru 2. ossa. |16. Netokogus (netomass või muu mõõt koos mõõtühikuga) | 19. Tollidokument (liik ja number) või väljavõtte number ja eraldamise kuupäev | 20. Eraldava ametiasutuse nimi, liikmesriik ja pitser ning ametniku allkiri |17. Numbritega | 18. Eraldatud kogus sõnadega |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Lisatakse täiendavad leheküljed. |IV LISALISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTESSEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮLISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDERLISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATENPÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRIΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝLIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIESLISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTESELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALIVALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTSATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠASAZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJALISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALILIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIESLISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCHLISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTESZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOVSEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOVLUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTAFÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETERBELGIQUE/BELGIË Service public Fédéral Économie, PME, Classes moyennes & énergie Administration du potentiel économique Direction Industries, (Textile – Diamant et autres secteurs Rue du Progrès 50 B-1210 Bruxelles Fax: + 32-2-2775309 | EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju 11 EE-15072 Tallinn Fax: + 372-6313 660 |Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie Bestuur Economisch Potentieel Direktie Nijeverheid, (Textiel – Diamant en andere sectoren) Voouitgangsstraat 50 B-1210 Brussel Fax: + 32-2-2775309 | ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Fax : + 301-328 60 94 |ČESKÁ REPUBLIKA Ministerstvo průmyslu a obchodu Licenční správa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 Fax: + 420-22421 21 33 | ESPAÑA Ministerio de Industria, Turismo y Comercio Secretaría General de Comercio Exterior Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales Paseo de la Castellana 162 E- 28046 Madrid Fax: + 34-91-349 38 31 |DANMARK Erhvervs- og Boligstyrelsen Økonomi- og Erhvervsministeriet Vejlsøvej 29 DK-8600 Silkeborg Fax: + 45-35-46 64 01 | FRANCE Ministère de l'Economie des Finances et de l'Industrie Direction Générale des Entreprises Sous-direction des Biens de Consommation Bureau Textile-Importations Le Bervil, 12 rue Villiot F-75572 Paris Cedex 12 Fax: + 33-1- 53 44 91 81 |DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) Frankfurter Strasse 29-35 D-65760 Eschborn 1 Fax: + 49-61-96 9 42 26 | IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Import/ Export Licensing, Block C Earlsfort Centre Hatch Street IE-Dublin 2 Fax: + 353-1-631 25 62 |ITALIA Ministero delle Attivita Produttive Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Fax: +39-6-59 93 22 35 / 59 93 26 36 | ÖSTERREICH Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Aussenwirtschaftsadministration Abteilung C2/2 Stubenring 1 A-1011 Wien Fax: + 43-1-7 11 00/ 83 86 |KYPROS Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6 CY-1421 Λευκωσία Φαξ: + 357-22-37 51 20 | POLSKA Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki Społecznej Plac Trzech Krzyży 3/5 PL- 00-507 Warszawa Fax: + 48-22-693 40 21 / 693 40 22 |LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV – 1519 Rīga Fax: + 371-728 08 82 | PORTUGAL Ministério das Finanças Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa PT- 1140-060 Lisboa Fax: + 351-218 814 261 |LIETUVA Lietuvos Respublikos ūkio ministerija Prekybos departamentas Gedimino pr. 38/2 LT- 01104 Vilnius Fax: + 370-5-26 23 974 | SLOVENIJA Ministrstvo za gospodarstvo Področje ekonomskih odnosov s tujino Kotnikova 5 SI-1000 Ljubljana Fax: + 386-1-478 36 11 |LUXEMBOURG Ministère des affaires étrangères Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Fax: + 352-46 61 38 | SLOVENSKÁ REPUBLIKA Ministerstvo hospodárstva SR Odbor licencií Mierová 19 SK-827 15 Bratislava 212 Fax: + 421-2-43 42 39 19 |MAGYARORSZÁG Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 Budapest Fax: + 36-1-336 73 02 | SUOMI Tullihallitus PL 512 FIN-00101 Helsinki Telekopio: + 358-20-492 28 52 |MALTA Diviżjoni għall -Kummerċ Servizzi Kummerċjali Lascaris MT-Valletta CMR02 Fax: + 356-25-69 02 99 | SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-11386 Stockholm Fax: + 46-8-30 67 59 |NEDERLAND Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen Fax : + 31-50-523 23 41 | UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House - West Precinct Billingham UK-TS23 2NF Fax: + 44-1642-36 42 69 |V LISAKOGUSELISED PIIRNORMID(tonnides)Tooted | 2005.a | 2006. a |SA. Lehttooted |SA1. Rullid | 908 268 | 930 975 |SA2. Raskplaadid | 190 593 | 195 358 |SA3. Muud lehttooted | 389 741 | 399 485 |SA4. Legeerterastooted | 97 080 | 99 507 |SA 5. Legeerterasest kvartovaltslehed | 21 509 | 22 047 |SA 6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed | 100 095 | 102 597 |SB. Pikad tooted |SB1. Talad | 44 948 | 46 072 |SB2. Valtstraat | 172 676 | 176 993 |SB3. Muud pikad tooted | 292 376 | 299 685 |Märkus: SA ja SB on tootekategooriad SA1 kuni SA6 ja SB1 kuni SB3 on tooterühmad

[1] EÜT L 327, 28.11.1997, lk 3.

[2] Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk….

[3] EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1989/2004 (ELT L 344 , 20.11.2004, lk 5).

[4] ELT L 395, 31.12.2004, lk 38.


title: Ettepanek Nõukogu määrus, ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta (kodifitseeritud versioon)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0488

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.7.2008KOM(2008) 488 lõplik2008/0155 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta (kodifitseeritud versioon)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2783/75 ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EMÜ) nr 2783/75 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse II lisas.ê 2783/75 (kohandatud)2008/0155 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit Ö 26 Õ, artikleid Ö 87 Õ kuni Ö 89 Õ, artiklit Ö 132 Õ ja järgmisi ning artiklit Ö 308 Õ,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[6]ning arvestades järgmist:ê(1) Nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2783/75 ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta[7] on korduvalt oluliselt muudetud[8]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.ê 2783/75 põhjendus 1 (kohandatud)(2) Asutamislepingu põllumajandussätteid ei kohaldata, erinevalt munarebust, ovoalbumiini suhtes, millele asutamislepingu Ö I Õ lisas ei osutata.ê 2783/75 põhjendus 2(3) Sellest tulenev olukord võib kahjustada ühise põllumajanduspoliitika tulemuslikkust munasektoris.ê 2783/75 põhjendus 3(4) Olukorra tasakaalustatud lahendamiseks on vaja kehtestada ovoalbumiini ühine kaubandussüsteem, nii nagu on kehtestatud munade kohta. Kõnealuse süsteemi kohaldamist tuleks laiendada ka laktalbumiinile, kuna viimast võib enamikul juhtudel ovoalbumiiniga asendada.ê 2783/75 põhjendus 4 (kohandatud)(5) Vastavalt nõukogu Ö 22. oktoobri 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)[9] Õ on ühenduses kehtestatud ühtne munaturusüsteem.ê 2783/75 põhjendus 5(6) Albumiini suhtes kohaldatav kaubandussüsteem peaks järgima munade kohta kehtivat süsteemi, kuna esimesena mainitud tooted viimastest sõltuvad.ê 3290/94 põhjendus 2 (kohandatud)(7) Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru käigus on ühendus pidanud läbirääkimisi paljude lepingute üle. Mitu sellist lepingut käsitleb põllumajandust, eelkõige põllumajandusleping Ö [10] Õ.ê 3290/94 põhjendus 3 (kohandatud)(8) Ö Põllumajandusleping näeb ette Õ muutuvate impordimaksude ning muude meetmete ja impordimaksude kaotamise. Ö Põllumajanduslepingu Õ kohaselt põllumajandustoodete suhtes kehtivad tollimaksumäärad on vaja fikseerida ühises tollitariifistikus.ê 2783/75 põhjendused 6 ja 8 (kohandatud)è1 3290/94 põhjendus 4 (kohandatud)(9) Ovoalbumiinihind kujuneb tavaliselt munahinna alusel, mis on ühenduses ja maailmaturul erinev. Maailmaturul ei ole munahind ainuke faktor, mis — töötlemiskulude kõrval — ovoalbumiinihinda mõjutab. è1 Selleks et säilitada minimaalne kaitsetase tarifitseerimisest tulenevate negatiivsete mõjude eest turule, võimaldab Ö põllumajandusleping Õ lisatollimaksude kohaldamist täpselt määratletud tingimustel, kuid üksnes tarifitseeritud toodete puhul. çê 3290/94 põhjendus 5 (kohandatud)(10) Ö Põllumajanduslepinguga Õ on ette nähtud rida tariifikvoote jooksva ja minimaalse turulepääsukorralduse alusel. Selliste kvootide suhtes kehtivad tingimused on Ö põllumajanduslepingus Õ üksikasjalikult sätestatud. Pidades silmas kvootide suurt arvu ja selleks, et tagada nende võimalikult tõhus rakendamine, peaks komisjon vastutama nende avamise ja haldamise eest, kohaldades korralduskomitee menetlust.ê 2783/75 põhjendus 9 (kohandatud)(11) Eri munatoodete tiheda majandusliku seose tõttu on vaja ovoalbumiini ja laktalbumiini puhul ette näha võimalus kehtestada turustusnorme, mis oleksid võimaluste piires kooskõlas määruse (EÜ) nr Ö1234/2007 artikli 1 lõike 1 punktis s Õ nimetatud toodete kohta kehtestatud turustusnormidega.ê 3290/94 põhjendus 12 (kohandatud)(12) Ö Munaturu ühise korralduse Õ puhul jääb sisese töötlemise korrale tuginemise välistamine nõukogu pädevusse. Ö Põllumajanduslepingust Õ tulenevatel majandustingimustel võib osutuda vajalikuks kiiresti reageerida turuprobleemidele, mis tulenevad kõnealusest korrast. Selles suhtes tuleks komisjonile anda pädevus võtta vastu kiireloomulisi meetmeid, mis on ajaliselt piiratud,ê 2783/75ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:ê 2783/75 (kohandatud)Ö I PEATÜKK ÕÖ Kohaldamisala Õê 2916/95 art 1 p 6 (kohandatud)Artikkel 1Kui käesolevas määruses ei sätestata teisiti, kehtestatakse ühise tollitariifistiku tollimaksu määrad järgmiste toodete puhul:CN-kood | Kirjeldus |3502 | Albumiinid (k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid vadakuvalkude sisaldusega üle 80 % kuivaine kaalust), albuminaadid ja muud albumiini derivaadid: |– | Ovoalbumiin: |ex | 3502 11 | – – | Kuivatatud: |Ö 3502 11 10 Õ | – – – | Ö (inimtoiduks kõlbmatud või sellistena käsitletavad) Õ |3502 11 90 | Muud |ex | 3502 19 | – – | Muud: |Ö3502 19 10 Õ | – – – | Ö Muud (inimtoiduks kõlbmatud või sellistena käsitletavad) Õ |3502 19 90 | Muud |ex | 3502 20 | – | Laktalbumiin, k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid: |Ö 3502 20 10 Õ | Ö Muud (inimtoiduks kõlbmatud või sellistena käsitletavad) Õ |– – | Muud |3502 20 91 | – – – | Kuivatatud (näit. lehtedena, tahvlitena, helvestena, pulbrina) |3502 20 99 | – – – | Muud |ê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 2 (kohandatud)Ö II PEATÜKK ÕÖ Kauplemine kolmandate riikidega Õê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 2è1 Parandus 3290/94 (EÜT L 196, 24.7.1997, lk 82)Artikkel 21. Artiklis 1 loetletud toodete importimisel ühendusse è1võidakseç nõuda impordilitsentsi.ê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 2 (kohandatud)Ö 2. Õ Liikmesriigid annavad Ö impordilitsentsi Õ igale taotlejale, olenemata tema ettevõtte registrisse kantud asukohast ühenduses ning ilma et see piiraks artikli 4 kohaldamiseks võetud meetmeid.Ö 3. Õ Impordilitsents kehtib kogu ühenduses. Selliste litsentside väljaandmine sõltub tagatise esitamisest, mis garanteerib toodete ekspordi või impordi litsentsi kehtivusaja jooksul; kui selle aja jooksul importi või eksporti ei toimu või toimub ainult osaliselt, jääb tagatise esitaja sellest täielikult või osaliselt ilma, välja arvatud vääramatu jõu korral.Ö 4. Impordilitsentside Õ kehtivusaeg ja muud Ö lõike 1Õ kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu määruse Ö (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 nimetatud Õ korras.ê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 3 (kohandatud)Artikkel 31. Et vältida või kõrvaldada kahjulikke mõjusid ühenduse turul, mis võivad tuleneda teatavate artiklis 1 loetletud toodete impordist, kohaldatakse ühe või mitme sellise toote impordi puhul Ö ühises tollitariifistikus Õ sätestatud tollimaksumäärade alusel täiendavat imporditollimaksu, kui põllumajanduslepingu artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud juhul, kui import usutavasti ei häiri ühenduse turu toimimist või kui toime oleks kavatsetava eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne.ê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 32. Käivitushinnad, millest madalamal võib kehtestada täiendava tollimaksu, teatab ühendus Maailma Kaubandusorganisatsioonile.Käivituskogused, mille ületamise korral kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kinnitatakse eelkõige ühenduse impordi alusel kolme aasta jooksul, mis eelnevad aastale, kui tekivad või võivad tekkida lõikes 1 nimetatud kahjulikud mõjud.3. Impordihinnad, mida arvestatakse täiendava imporditollimaksu määramisel, määratletakse asjaomase saadetise CIF-impordihinna alusel.CIF-impordihindu kontrollitakse sel eesmärgil kõnealuse toote tüüpiliste maailmaturu- või ühenduse impordituru hindade alusel.ê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 3 (kohandatud)4. Ö Lõigete 1, 2 ja 3 Õ kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võtab komisjon vastu määruse Ö (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 nimetatud Õ korras. Eriti käsitlevad sellised üksikasjalikud eeskirjad:ê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 3a) tooteid, mille puhul võib vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5 kohaldada täiendavaid imporditollimakse;b) muid kriteeriume, mis on vajalikud lõike 1 kohaldamiseks vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5.ê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 4 (kohandatud)Artikkel 41. Artiklis 1 loetletud toodete tariifikvoodid, mis tulenevad mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest, avatakse ja neid hallatakse vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mis võetakse vastu määruse Ö (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 nimetatud Õ korras.2. Kvootide haldamisel võib kasutada üht järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni:Ö a) Õ meetod, mis põhineb taotluste saabumise järjekorral (põhimõttel «kes ees, see mees»);Ö b) Õ meetod, mis jaotab kvoodid taotluste esitamisel taotletud koguste alusel («üheaegse läbivaatamise» meetod);Ö c) Õ meetod, mis põhineb tavapärastel kaubavoogudel (vanad olijad/taotlejad).ê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 4 (kohandatud)Kehtestada võib muid kohaseid meetodeid.Need peavad vältima vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel.3. Kooskõlas asutamislepingu artikliga Ö 300 Õ sõlmitud lepingutest tulenevate koguseliste piirangute järgimine tagatakse ekspordisertifikaatidega, mida antakse välja lepingutes sätestatud võrdlusperioodideks ja mis kehtivad kõnealuste toodete suhtes. Seoses põllumajanduslepingust tulenevate kohustuste täitmisega ei mõjuta võrdlusperioodi lõpp ekspordilitsentside kehtivust.4. Lõikes 1 nimetatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatakse aastakvoodid, mis on sobivalt järgustatud läbi kogu aasta, ning vajaduse korral sisaldavad need:a) toote laadi, lähteriiki ja päritolu kinnitavaid tagatisi;b) punktis a nimetatud tagatiste tõendamiseks kasutatava dokumendi tunnustamist;c) impordilitsentside väljaandmise tingimusi ja kehtivusaega.ê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 5Artikkel 5Kui hinnad ühenduse turul oluliselt tõusevad ning kui selline olukord tõenäoliselt jätkub, häirides või ähvardades häirida ühenduse turgu, võidakse võtta asjakohaseid meetmeid.ê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 5 (kohandatud)Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul ja vastavalt asutamislepingu artikli Ö 37 lõikes 2 Õ sätestatud hääletuskorrale vajaduse korral vastu käesoleva artikli Öesimese lõike Õ kohaldamise üksikasjalikud meetmed.ê 2783/75 (kohandatud)Artikkel 6Artiklis 1 nimetatud toodete kohta võib vastu võtta turustusnormid, mis kõnealuste toodete omadusi arvestades vastaksid määruse Ö (EÜ) nr 1234/2007 artikli 116 Õ sätestatud turustusnormidele sama määruse Ö I lisa XIX osas Õ nimetatud toodete suhtes. Kõnealused normid võib eelkõige kehtestada kvaliteedi järgi liigitamise, pakendamise, ladustamise, transportimise, esitlemise ja turustamise kohta.Normid, nende kasutusala ja rakendamise üldeeskirja võtab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu nõukogu.ê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 6 (kohandatud)Artikkel 71. Munaturu ühise korralduse ladusaks toimimiseks vajalikul määral võib nõukogu erijuhtudel vastavalt asutamislepingu artikli Ö 37 lõikes 2 Õ sätestatud hääletuskorrale komisjoni ettepaneku põhjal osaliselt või täielikult keelata sisese töötlemise korra kasutamise Ö käesoleva määruse Õ artiklis 1 nimetatud toodete puhul, mis on ette nähtud kõnealuses artiklis loetletud toodete valmistamiseks.ê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 62. Erandina lõikest 1 otsustab komisjon liimesriigi taotluse põhjal või omal algatusel vajalikud meetmed, kui lõikes 1 nimetatud olukord tekib erandlikult kiiresti ja sisese töötlemise kord häirib või võib häirida ühenduse turgu; nõukogule ja liikmesriikidele teatatakse sellistest meetmetest, mis ei tohi jõus olla kauem kui kuus kuud ja mida kohaldatakse viivitamata. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, teeb ta selle kohta otsuse nädala jooksul pärast taotluse saamist.3. Iga liikmesriik võib esitada komisjoni võetud meetmed nõukogule nädala jooksul alates nende teatavakstegemisest. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni otsuse kinnitada, muuta või tühistada. Kui nõukogu ei ole teinud otsust kolme kuu jooksul, loetakse komisjoni otsus tühistatuks.ê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 7Artikkel 81. Käesoleva määrusega reguleeritud toodete klassifitseerimise suhtes kohaldatakse koondnomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirja ja selle rakendamise erieeskirju. Käesoleva määruse kohaldamisest lähtuv tariifinomenklatuur moodustab osa ühisest tollitariifistikust.2. Kui käesolevas määruses või vastavalt sellele võetud sätetes ei ole sätestatud teisiti, on kolmandate riikidega kauplemisel keelatud:ê 3290/94 art 2 ja lisa XII B osa p 7 (kohandatud)Ö a) Õ kehtestada ühtegi maksu, millel on tollimaksuga samaväärne mõju;Ö b) Õ kohaldada ühtegi kvantitatiivset piirangut või samaväärse mõjuga meedet.ê 2783/75 (kohandatud)Ö III PEATÜKK ÕÖ Üldsätted ÕArtikkel 9Artiklis 1 nimetatud tooteid, mis on valmistatud või saadud toodetest, mille suhtes ei kohaldata asutamislepingu artikli Ö 23 lõiget 2 Õ ja artiklit Ö 24 Õ, ei lubata ühenduses vabasse ringlusse.Artikkel 10Liikmesriigid ja komisjon annavad üksteisele käesoleva määruse rakendamiseks vajalikku teavet. Sellise teabe edastamise ja levitamise kord võetakse vastu määruse Ö (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 nimetatud Õ korras.êArtikkel 11Määrus (EMÜ) nr 2783/75 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.Artikkel 12Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .ê 2783/75Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…]éI LISAKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustegaNõukogu määrus (EMÜ) nr 2783/75 (EÜT L 282, 1.11.1975, lk 104) |Komisjoni määrus (EMÜ) nr 4001/87 (EÜT L 377, 31.12.1987, lk 44) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 3290/94 (EÜT L 349, 31.12.1994, lk 105) | ainult lisa XII B osa |Komisjoni määrus (EÜ) nr 2916/95 (EÜT L 305, 19.12.1995, lk 49) | ainult artikkel 1 p 6 |______________II LISAVastavustabelMäärus (EMÜ) nr 2783/75 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 lõige 1 esimene lõik | Artikkel 2 lõige 1 |Artikkel 2 lõige 1 teine lõik | Artikkel 2 lõige 2 |Artikkel 2 lõige 1 kolmas lõik | Artikkel 2 lõige 3 |Artikkel 2 lõige 2 | Artikkel 2 lõige 4 |Artikkel 3 | Artikkel 3 |Artikkel 4 lõige 1 | Artikkel 4 lõige 1 |Artikkel 4 lõige 2 sissejuhatavad sõnad | Artikkel 4 lõige 2 sissejuhatavad sõnad |Artikkel 4 lõige 2 esimene, teine ja kolmas taane | Artikkel 4 lõige 2 punktid a, b ja c |Artikkel 4 lõiked 3 ja 4 | Artikkel 4 lõiked 3 ja 4 |Artiklid 5 kuni 7 | Artiklid 5 kuni 7 |Artikkel 8 lõige 1 | Artikkel 8 lõige 1 |Artikkel 8 lõige 2 sissejuhatavad sõnad | Artikkel 8 lõige 2 sissejuhatavad sõnad |Artikkel 8 lõige 2 esimene ja teine taane | Artikkel 8 lõige 2 punktid a kuni b |Artiklid 9 ja 10 | Artiklid 9 ja 10 |Artikkel 11 | - |Artikkel 12 | - |- | Artikkel 11 |- | Artikkel 12 |Lisa | - |- | Lisa I |- | Lisa II |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku I lisa.[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT C […], […], lk […].[7] EÜT L 282, 1.11.1975, lk 104. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2916/95 (EÜT L 305, 19.12.1995, lk 49).[8] Vt lisa I.[9] ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 248/2008 (ELT L 76, 19.3.2008, lk 6).[10] EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.


				|

		52011PC0821

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid /* KOM/2011/0821 lõplik - 2011/0386 (COD) */

			   	2011/0386 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade
seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi
kõrvaldamise tagamise üldsätteid
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 6,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Aluslepingus on sätestatud, et liikmesriigid
käsitlevad oma majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust, et eelarvepoliitika
kujundamisel lähtutakse vajadusest tagada riigi rahanduse kindel seisund ja et
nende majanduspoliitika ei ohusta majandus- ja rahaliidu nõuetekohast
toimimist.
(2)
Stabiilsuse ja kasvu paktiga, eelkõige 7. juuli
1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1466/97 (eelarveseisundi järelevalve ning
majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta)[1] ning
nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta),[2] mille
eesmärk on tagada eelarvedistsipliin kogu liidus, on kehtestatud
valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi vältimise ja kõrvaldamise
raamistik. Seda raamistikku on veelgi tugevdatud Euroopa Parlamendi määrusega
(EL) nr…/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi
järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise
kohta, ja määrusega (EL) nr…/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise
kohta. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr …/2011 (eelarve
järelevalve tõhusa jõustamise kohta euroalas) on kehtestatud nende
liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, tõhusad, ennetavad ja
järkjärgulised finantssanktsioonide vormis jõustamismehhanismid.
(3)
Stabiilsuse ja kasvu pakti muudatustega
suurendatakse juhiseid ja nende liikmesriikide puhul, kelle rahaühik on euro,
ka stiimuleid konservatiivse eelarvepoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks,
ning välditakse ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki. Nende sätetega
on ELi tasandil loodud tugevam liikmesriikide majanduspoliitika järelevalve
raamistik.
(4)
Aluslepingu kohaselt võib majandus- ja rahaliidu
nõuetekohase toimimise tagamiseks võtta euroalas erimeetmeid, mis lähevad
kaugemale kõigi liikmesriikide suhtes kohaldatavatest sätetest.
(5)
Riigi rahanduse seisundi tugevdamist tuleks
alustada kavandamisetapis ning suured vead tuleks tuvastada võimalikult
varakult. Liikmesriigid ei saaks kasu mitte ainult juhtpõhimõtete ja
eelarve-eesmärkide kehtestamisest, vaid ka eelarvepoliitika ühtsest seirest.
(6)
Eelarve ühise ajakava kehtestamine liikmesriikide
puhul, kelle rahaühik on euro, aitaks paremini ühtlustada liikmesriikide
eelarve koostamise peamisi etappe, suurendades seega Euroopa poolaasta
tulemuslikkust eelarvepoliitika koordineerimisel. Eelarve ühise ajakava
kehtestamine peaks looma sünergiat, lihtsustades nende liikmesriikide poliitika
koordineerimist, kelle rahaühik on euro, ja tagama, et nõukogu ja komisjoni
soovitusi võetakse eelarve vastuvõtmise siseriiklikus protsessis asjakohaselt
arvesse.
(7)
Kindlad tõendid osutavad, et eeskirjadel põhinev
eelarveraamistik on tõhus vahend usaldusväärse ja jätkusuutliku
eelarvepoliitika tagamisel. Liidu tasandil seatud eelarve-eesmärkidega
kooskõlas olevate siseriiklike eelarve-eeskirjade kehtestamine on esmatähtis
stabiilsuse ja kasvu pakti sätete täitmise tagamiseks. Eelkõige peaksid
liikmesriigid kehtestama struktuurselt tasakaalus eelarvet käsitlevad
eeskirjad, millega võetakse siseriiklikusse õigusesse üle liidu eelarveraamistiku
peamised põhimõtted. Kõnealuseks ülevõtmiseks tuleks eelistatavalt põhiseaduses
sätestada siduvad eeskirjad, millega tagatakse liikmesriigi ametiasutuste
suurim pühendumus stabiilsuse ja kasvu pakti sätete täitmisel.
(8)
Kallutatud ja ebarealistlikud makromajanduslikud ja
eelarveprognoosid võivad märkimisväärselt piirata eelarve planeerimise
tulemuslikkust ja seetõttu pärssida eelarvedistsipliinist kinnipidamist.
Kallutamata ja realistlike makromajanduslikke prognoose võib saada
sõltumatutelt asutustelt.
(9)
Järk-järgult tugevdatav järelevalve täiendaks
kehtivaid stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid ning tõhustaks nende
liikmesriikide eelarvedistsipliini järelevalvet, kelle rahaühik on euro.
Järk-järgult tugevdatav seiremenetlus peaks aitama saavutada paremaid eelarvetulemusi
ja seega tooma kasu kõigile liikmesriikidele, kelle rahaühik on euro.
Järk-järgult tugevdatava menetluse raames on tõhusam seire kasulik eelkõige
liikmesriikidele, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi
menetlust.
(10)
Nagu osutas riigivõlakriis ja eelkõige vajadus
kehtestada ühised finantssüsteemi kaitsemehhanismid, mõjutab nende
liikmesriikide eelarvepoliitika, kelle rahaühik on euro, ka teisi euroala
liikmesriike. Enne eelarvepoliitika mis tahes sellise ulatusliku reformikava
vastuvõtmist, mis võib mõjutada teisi liikmesriike, peaks iga liikmesriik,
kelle rahaühik on euro, konsulteerima komisjoniga ja liikmesriikidega, kelle
rahaühik on euro, nii et oleks võimalik hinnata võimalikku mõju kogu euroalale.
Liikmesriigid peaksid käsitama oma eelarvekavasid ühise huvi küsimusena ja
esitama need komisjonile hindamiseks enne seda, kui kavad muudetakse siduvaks.
Komisjonil peaks olema võimalus võtta vajaduse korral vastu arvamus esialgse
eelarvekava kohta, mida liikmesriik ja eelkõige eelarveasutused peaksid
eelarveseaduse vastuvõtmise protsessi käigus arvesse võtma. Selline arvamus
tagaks, et liidu poliitikaalaseid juhiseid võetakse liikmesriikide eelarvete
koostamisel nõuetekohaselt arvesse. Eelkõige peaks kõnealune arvamus hõlmama
hinnangut selle kohta, kas eelarvekavas võetakse või ei võeta nõuetekohaselt
arvesse Euroopa poolaasta raames eelarve valdkonnas antud soovitusi. Komisjon
peaks olema valmis taotluse korral esitama kõnealuse arvamuse asjaomase
liikmesriigi parlamendile. Seda, mil määral on kõnealust arvamust järgitud,
tuleks võtta arvesse hinnangus selle kohta, kas ja millal on tingimused
täidetud, mille alusel tehakse otsus selle kohta, kas asjaomase liikmesriigi
suhtes algatatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, kusjuures komisjoni
antud juhiste eiramist tuleks käsitada raskendava asjaoluna. Eelarvekavade
kohta komisjoni koostatud üldhinnangu alusel peaks eurorühm pidama arutelu
euroala eelarveseisundi ja -väljavaadete üle.
(11)
Liikmesriikide üle, kelle rahaühik on euro ja kelle
suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, tuleks teostada
tugevdatud seiret, et tagada ülemäärase puudujäägi täielik ja õigeaegne
kõrvaldamine. Tugevdatud seire peaks tagama, et varakult kõrvaldatakse mis
tahes kõrvalekalded nõukogu soovitustest ülemäärase eelarvepuudujäägi
kõrvaldamiseks. Tugevdatud seire peaks täiendama määruse (EÜ) nr 1467/97
sätteid. Tugevdatud seiret käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada järk-järgult
vastavalt liikmesriigi suhtes kohaldatava menetluse etapile kooskõlas
aluslepingu artikliga 126.
(12)
Tugevdatud seire liikmesriikide üle, kelle suhtes
kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, peaks aitama tuvastada
ohtu, et liikmesriik ei suuda järgida ülemäärase eelarvepuudujäägi
kõrvaldamiseks ette nähtud tähtaega. Kui selline oht tuvastatakse, peaks
komisjon esitama liikmesriigile soovituse võtta teatava aja jooksul meetmeid,
kusjuures taotluse korral tuleks see esitada asjaomase liikmesriigi
parlamendile. Selline hindamine peaks aitama kiiresti kõrvaldada mis tahes
suundumused, mis võivad takistada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist
ette nähtud tähtajaks. Kõnealuses komisjoni soovituses antav hinnang vastavuse
kohta peaks olema osa pidevast hindamisest, mida komisjon teostab selle kohta,
kas on võetud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.
Hinnates seda, kas ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks on võetud
tõhusaid meetmeid, peaks nõukogu oma otsuse tegemisel võtma aluseks selle, kas
liikmesriik on või ei ole järginud komisjoni soovitust.
(13)
Selleks et edendada koostööd liidu institutsioonide
vahel, eelkõige Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, ja tagada
suurem läbipaistvus ja vastutus, võib Euroopa Parlamendi pädev komitee anda
asjaomasele liikmesriigile võimaluse osaleda arvamuste vahetuses,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I peatükk
Üldsätted
Artikkel 1
Reguleerimisese ja reguleerimisala
1.           Käesoleva määrusega
kehtestatakse sätted, millega tõhustatakse eelarvepoliitika seiret euroalas
järgmiselt:
(a)
täiendades määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 2a
määratletud Euroopa poolaastat eelarve ühise ajakavaga,
(b)
täiendades määruse (EÜ) nr 1466/97 kohast
mitmepoolset eelarvepoliitika järelevalvesüsteemi täiendavate seirenõuetega,
millega tagatakse, et liidu poliitikaalased soovitusi eelarvevaldkonnas
võetakse asjakohaselt arvesse liikmesriikide eelarvete koostamisel;
(c)
täiendades aluslepingu artikli 126 ja määruse (EÜ)
nr 1467/97 kohast liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise
menetlust nende liikmesriikide eelarvepoliitika tugevdatud seirega, kelle
suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, et tagada
ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv õigeaegne kõrvaldamine.
2.           Käesolevat määrust
kohaldatakse nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro.
Artikkel 2
Mõisted
1.           Käesolevas määruses
kasutatakse järgmisi mõisteid:
(1)
„sõltumatu eelarvenõukogu” – organ, kes on oma
tööülesannete täitmisel sõltumatu liikmesriikide eelarveasutustest, kes
vastutavad siseriiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire eest;
(2)
„sõltumatu makromajanduslik prognoos” –
makromajanduslik ja/või eelarveprognoos, mille koostab sõltumatu organ või
organ, kes on oma tööülesannete täitmisel sõltumatu liikmesriigi
eelarveasutustest;
(3)
„keskpika perioodi eelarveraamistik” – keskpika
perioodi eelarveraamistik nõukogu direktiivi […/…] artikli 2 punktis e
määratletud tähenduses;
(4)
„stabiilsusprogramm” – stabiilsusprogramm määruse
(EÜ) nr 1466/97 artiklis 3 määratletud tähenduses;
(5)
„riik” ja „puudujääk” – riik ja puudujääk Euroopa
Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 12)
artiklis 2 määratletud tähenduses.
2.           Samuti kasutatakse määruse
(EÜ) nr 2223/96 lisa A punkti 2.70 kohast valitsemissektori ja
valitsemissektori allsektorite määratlust.
II peatükk
Ühised eelarvesätted
Artikkel 3
Eelarve ühine ajakava
1.           Liikmesriigid avalikustavad
igal aastal hiljemalt 15. aprilliks koos stabiilsusprogrammiga keskpika
perioodi eelarvekava, mis on kooskõlas keskpika perioodi eelarveraamistikuga ja
põhineb sõltumatul makromajanduslikul prognoosil.
2.           Valitsemissektori eelarve
seaduse eelnõu koos selle aluseks oleva sõltumatu makromajandusliku prognoosiga
avalikustatakse igal aastal hiljemalt 15. oktoobriks.
3.           Valitsemissektori eelarve
seadus võetakse vastu ja avalikustatakse igal aastal hiljemalt 31. detsembriks.

Artikkel 4
Eelarve tasakaalu ja sõltumatut riiklikku eelarvenõukogu käsitlevad eeskirjad
1.           Liikmesriigid kehtestavad
eelarve tasakaalu käsitlevad arvulised eelarve-eeskirjad, millega siseriikliku
eelarvemenetluse raames rakendatakse määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 2a
kohaseid keskpika perioodi eelarve-eesmärke. Sellised eeskirjad on siduvad,
eelistatavalt sätestatud põhiseaduses ja hõlmavad kogu valitsemissektorit.
2.           Liikmesriigid loovad
sõltumatu eelarvenõukogu, kes vastutab lõike 1 kohaste riiklike
eelarve-eeskirjade rakendamise seire eest.
III peatükk
Liikmesriikide esialgsete eelarvekavade
seire ja hindamine
Artikkel 5
Seirenõuded
1.           Liikmesriigid esitavad igal
aastal hiljemalt 15. oktoobriks komisjonile ja eurorühmale järgmise aasta
esialgse eelarvekava.
2.           Esialgne eelarvekava
avalikustatakse samal ajal.
3.           Esialgne eelarvekava hõlmab
järgmise aasta kohta järgmist teavet:
(a)
kavandatav valitsemissektori eelarve seisund
protsendina SKPst, esitatud valitsemissektori allsektorite lõikes;
(b)
valitsemissektori kulu- ja tuluprognoosid
protsendina SKPst ning kulude ja tulude peamised komponendid, eeldusel, et
poliitikat ei muudeta;
(c)
c) valitsemissektori kavandatud kulud ja tulud
protsendina SKPst ning nende peamised komponendid, võttes arvesse tingimusi ja
kriteeriume riigi tulude suurendamiseks nii, et see ei hõlma määruse (EÜ) nr
1466/97 artikli 5 lõikes 1 sätestatud suvakohaseid tulumeetmeid;
(d)
selliste põhjalikult dokumenteeritud
kvantifitseeritud meetmete üksikasjalik kirjeldus, mida võetakse järgmise aasta
eelarve raames, et täita lõhe punkti c kohaste kavandatud kulude ja tulude ning
punktis b osutatud prognooside (mis on koostatud eeldusel, et poliitikat ei
muudeta) vahel. Meetmeid, mille mõju eelarvele on prognooside kohaselt alla
0,1 % SKPst, võib kirjeldada vähem üksikasjalikult. Erilist tähelepanu
pööratakse eelarvepoliitika ulatusliku reformi kavale, mis võib mõjutada teisi
liikmesriike, kelle rahaühik on euro.
(e)
sõltumatul makromajanduslikul prognoosil põhinevad
peamised eeldused oodatavate majandussuundumuste ja oluliste majandusnäitajate
kohta, mis on olulised eelarve-eesmärkide saavutamise seisukohast;
(f)
vajaduse korral täiendav teave selle kohta, kuidas
kavatsetakse täita aluslepingu artikli 121 alusel asjaomasele liikmesriigile
eelarve valdkonnas antud soovitusi.
4.           Kui lõike 3 punkti a ja c
kohaselt esialgses eelarvekavas esitatud eelarve-eesmärgid või eeldusel, et
poliitikat ei muudeta, koostatud prognoosid erinevad viimases
stabiilsusprogrammis esitatud vastavatest näitajatest, põhjendatakse sellist
erinevust nõuetekohaselt.
5.           Kui komisjon tuvastab, et
stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eelarvepoliitilised kohustused on
olulisel määral täitmata jäetud, nõuab ta kahe nädala jooksul pärast esialgse
eelarvekava esitamist, et asjaomane liikmesriik esitaks uue läbivaadatud
esialgse eelarvekava. Kõnealune nõue avalikustatakse.
Läbivaadatud esialgse eelarvekava suhtes
kohaldatakse lõikeid 2–4.
6.           Komisjon täpsustab lõikes 1
osutatud esialgse eelarvekava sisu.
Artikkel 6
Esialgsete
eelarvekavade hindamine
1.           Vajaduse korral võtab
komisjon 30. novembriks vastu arvamuse esialgse eelarvekava kohta.
2.           Komisjoni arvamus
avalikustatakse ning asjaomase liikmesriigi parlamendi taotlusel esitab
komisjon selle asjaomasele parlamendile.
3.           Komisjon koostab hinnangu
eelarveseisundi ja -väljavaadete kohta euroalas üldiselt. Kõnealune hinnang
avalikustatakse.
4.           Eurorühm arutab komisjoni
arvamust riiklike eelarvekavade ning eelarveseisundi ja -väljavaadete kohta
euroalas üldiselt komisjoni poolt lõike 3 kohaselt koostatud üldhinnangu
alusel. Kõnealune hinnang avalikustatakse.
IV peatükk
Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise
tagamine
Artikkel 7
Tugevdatud seire liikmesriikide üle, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetlust
1.           Kui nõukogu otsustab
aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et liikmesriigil on ülemäärane
eelarvepuudujääk, kohaldatakse asjaomase liikmesriigi suhtes käesoleva artikli
lõikeid 2–5 kuni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamiseni.
2.           Tugevdatud seire all olevad
liikmesriigid viivad viivitamata läbi valitsemissektori ja selle allsektorite
eelarve aastasisese täitmise põhjaliku hindamise. Hindamine hõlmab ka riigi
omandis olevate üksustega ja riigi sõlmitud lepingutega seotud finantsriske sel
määral, mil need võivad mõjutada ülemäärast eelarvepuudujääki. Kõnealuse
hindamise tulemused esitatakse määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a või
artikli 5 lõike 1a kohases aruandes meetmete kohta, mida on võetud ülemäärase
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.
3.           Liikmesriik esitab
korrapäraselt komisjonile ja majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ette
nähtud mis tahes allkomiteele aruandeid, mis kajastavad valitsemissektori ja
selle allsektorite eelarve aastasisest täitmist, nii kulude kui ka tulude
poolel võetud suvakohaste meetmete mõju eelarvele, valitsemissektori kavandatud
kulusid ja tulusid, samuti teavet võetud meetmete kohta ja eesmärkide
saavutamiseks kavandatud meetmete laadi kohta. Kõnealune aruanne
avalikustatakse.
Komisjon täpsustab käesolevas lõikes osutatud
aruande sisu.
4.           Kui asjaomase liikmesriigi
suhtes kohaldatakse aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu soovitust,
esitatakse käesoleva artikli lõike 3 kohane aruanne esimest korda kuus kuud
pärast määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4a ette nähtud algset aruannet
ning seejärel iga kuue kuu järel.
5.           Kui asjaomasele
liikmesriigile on esitatud aluslepingu artikli 126 lõike 9 kohane nõukogu
teade, hõlmab käesoleva artikli lõike 3 kohane aruanne ka teavet vastuseks
nõukogu konkreetsetele soovitustele võetud meetmete kohta. Kõnealune aruanne
esitatakse esimest korda kolm kuud pärast määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5
lõikega 1a ette nähtud algset aruannet ning seejärel kord kvartalis.
6.           Komisjoni taotlusel ja komisjoni
määratud tähtajaks teeb tugevdatud seire all olev liikmesriik järgmist:
(a)
viib koostöös riikliku kõrgema
auditeerimisasutusega läbi valitsemissektori raamatupidamisaruannete põhjaliku
sõltumatu auditi, et hinnata raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, täielikkust
ja täpsust ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamisel, ja esitab selle
kohta aruande. Sellega seoses hindab komisjon (Eurostat) asjaomaste
liikmesriikide esitatud andmete kvaliteeti vastavalt määrusele (EÜ) nr 679/2010[3].
(b)
esitama täiendavat teavet, mida on vaja ülemäärase
eelarvepuudujäägi kõrvaldamise protsessi seireks.
Artikkel 8
Liikmesriigid, kelle puhul on oht, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
kohaseid kohustusi ei täideta
1.           Kui komisjon hindab seda, kas
on oht, et ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks aluslepingu artikli 126
lõike 7 kohase nõukogu asjaomase soovitusega või aluslepingu artikli 126 lõike
9 kohase nõukogu teatega ette nähtud tähtaega ei järgita, võtab ta arvesse ka
aruandeid, mida liikmesriik on käesoleva määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt
esitanud.
2.           Kui on oht, et ülemäärase
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks ette nähtud tähtaega ei järgita, esitab
komisjon asjaomasele liikmesriigile soovituse, mille kohaselt tuleb võtta
täiendavaid meetmeid ajavahemiku jooksul, mis on kooskõlas lõike 1 kohase
eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajaga. Komisjoni soovitus avalikustatakse
ning asjaomase liikmesriigi parlamendi taotlusel esitab komisjon selle
asjaomasele parlamendile.
3.           Lõike 2 kohases komisjoni
soovituses sätestatud ajavahemiku jooksul esitab asjaomane liikmesriik
komisjonile aruande meetmete kohta, mida on võetud vastuseks kõnealusele
soovitusele, koos artikli 7 lõikega 3 ette nähtud aruannetega. Aruandes
käsitletakse kõigi suvakohaselt võetud meetmete mõju eelarvele,
valitsemissektori kavandatud kulusid ja tulusid, samuti esitatakse teavet
võetud meetmete kohta ja eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete laadi
kohta, samuti muude meetmete kohta, mida on võetud vastuseks komisjoni
soovitusele. Kõnealune aruanne avalikustatakse.
4.           Euroopa Parlamendi pädev
komitee võib liikmesriigile, kellele on esitatud lõike 2 kohane soovitus, anda
võimaluse osaleda määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2a kohases arvamuste
vahetuses.
5.           Lõikes 3 osutatud aruande
alusel hindab komisjon, kas liikmesriik on järginud lõike 2 kohaselt esitatud
soovitust.
Artikkel 9
Mõju ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusele
1.           Seda, mil määral on asjaomane
liikmesriik võtnud arvesse artikli 6 lõikes 1 osutatud arvamust, võtab arvesse:
(a)
komisjon, kui ta koostab aluslepingu artikli 126
lõike 3 kohast ettekannet ja soovitab kohaldada intressi mittekandvat tagatist
kooskõlas määruse (EÜ) nr XXX/2011 artikliga 5;
(b)
 nõukogu, kui ta aluslepingu 126 lõike 6 kohaselt
otsustab, kas on olemas ülemäärane eelarvepuudujääk
2.           Käesoleva määruse artiklitega
7 ja 8 ette nähtud tugevdatud seire on lahutamatu osa määruse (EÜ) nr 1467/97
artikli 10 lõike 1 kohasest selliste meetmete rakendamise tavapärasest
jälgimisest, mida asjaomane liikmesriik on võtnud vastuseks aluslepingu artikli
126 lõike 7 kohaselt esitatud soovitustele või aluslepingu artikli 126 lõike 9
kohaselt esitatud teadetele, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk.
3.           Kaaludes seda, kas on võetud
tõhusaid meetmeid vastuseks aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohastele
soovitustele või aluslepingu artikli 126 lõike 9 kohastele teadetele, võtab
komisjon arvesse käesoleva määruse artikli 8 lõike 5 kohast hindamist ja
soovitab vajaduse korral nõukogul teha aluslepingu artikli 126 lõike 8 või
artikli 126 lõike 11 alusel teatavaid otsuseid.
Artikkel 10
Kooskõla määrusega nr XXX, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve
järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused
finantsstabiilsuse tagamisel euroalas
Liikmesriikide puhul, kelle suhtes
kohaldatakse makromajanduslikku kohandamiskava vastavalt määruse nr XXX
artiklile 6, ei kohaldata käesoleva määruse artikleid 5 ja 7.
V peatükk
Lõppsätted
Artikkel 11
Läbivaatamine
1.           Komisjon avaldab [sama
kuupäev nagu karistusi käsitleva määruse artiklis 13] ja seejärel iga viie
aasta järel aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta.
Kõnealuses aruandes hinnatakse muu hulgas
järgmist:
(a)
 käesoleva määruse tulemuslikkust;
(b)
 edusamme liikmesriikide majanduspoliitika parema
koordineerimise ning majandustulemuste püsiva vastastikuse lähenemise tagamisel
kooskõlas aluslepinguga.
2.           Vajaduse korral lisatakse
lõikes 1 osutatud aruandele ettepanek käesoleva määruse muutmise kohta.
3.           Aruanne edastatakse Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 12
Üleminekusätted
1.           Käesolevat määrust
kohaldatakse nende liikmesriikide suhtes, kelle puhul käesoleva määruse
jõustumise ajal juba kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust.
2.           Erandina lõikest 1 ei
kohaldata artikli 7 lõiget 2 liikmesriikide suhtes, kelle puhul on nõukogu
vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 4 lõikele 2 ja artikli 6 lõikele 1
juba teinud otsuse selle kohta, et on võetud tõhusaid meetmeid.
3.           Liikmesriigid täidavad
artikli 4 sätteid hiljemalt [kuus kuud pärast käesoleva määruse vastuvõtmist].
Artikkel 13
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt
liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
[2]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.
[3]               ELT L 198, 30.7.2010, lk 1.