               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.7.2015
            COM(2015) 336 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta(Belgia taotlus EGF/2015/003 BE/Ford Genk)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF”) rahaliste toetuste saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus”).

               2.24. märtsil 2015 esitasid Belgia ametiasutused taotluse EGF/2015/003 BE/Ford Genk, et saada EGFist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega
                  2
                Belgias asuvas ettevõttes Ford Genk ning tema 11 tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2015/003 BE/Ford Genk

                        Liikmesriik

                        Belgia

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand)

                        BE22 (Limburg)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        24. märts 2015

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        7. aprill 2015

                        Lisateabe taotlemise kuupäev

                        7. aprill 2015

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        19. mai 2015

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        11. august 2015

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõte

                        Ford Genk

                        Asjaomaste ettevõtete arv

                        12

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           3

                        Osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine)

                        Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv

                        11

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        1. september 2014 – 31. detsember 2014

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        4 881

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        230

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        5 111

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        5 111

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        4 500

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        10 127 607

                        EGFi rakendamise eelarve
                           4
                         (eurodes)

                        320 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        10 447 607

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        6 268 564

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Belgia ametiasutused esitasid taotluse EGF/2015/003 BE/Ford Genk 24. märtsil 2015, st 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist 7. aprillil 2015, st kahe nädala jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast, ja taotles Belgia ametiasutustelt samal kuupäeval lisateavet. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise, mis käsitleb taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 11. augustil 2015.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad

               5.Taotlus esitati seoses ettevõttes Ford Genk ning tema 11 tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures toimunud 5 111 töötaja koondamisega. Põhiettevõte tegutses NACE Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas majandussektoris. Põhiettevõttes toimunud koondamised leidsid peamiselt aset NUTS
                  5
                2. tasandi piirkonnas Limburgis (BE22).

                        Ettevõtted ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        FORD

                        3 701

                        ISS Industrial Cleaning nv

                        23

                        BASF

                        16

                        LEAR

                        201

                        BELPLAS

                        89

                        SML

                        284

                        FACIL

                        34

                        SYNCREON

                        234

                        HENKEL

                        17

                        TRANSPORT SERVICE

                        47

                        IAC

                        171

                        ZENDER

                        64

                        Ettevõtteid kokku: 12

                        Koondamisi kokku:

                        4 881

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Rahastamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        4 881

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Belgia ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtte tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

               7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 1. septembrist 2014 kuni 31. detsembrini 2014.

               8.Vaatlusperioodil toimusid järgmised koondamised:

               –3 701 töötajat koondati ettevõttes Ford Genk;

               –1 180 töötajat koondati ettevõtte Ford Genk 11 tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               9.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –4 858 töötajat koondati kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta;

               –23 töötajat koondati töölepingu tegeliku lõpetamise või lõppemise kuupäevast.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               10.Lisaks juba osutatud töötajatele kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 230 töötajat, kes koondati enne või pärast nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Kõik need töötajad koondati pärast kavandatavate koondamiste üldist väljakuulutamist 22. oktoobril 2012. Võimalik on kindlaks teha selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis töökohtade kaotamise põhjustas.

               11.Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 5 111.

               Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

               12.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidavad Belgia ametiasutused, et Euroopa autotööstuse turuosa on viimasel kümnendil märkimisväärselt kahanenud. Sõiduautode tootmine vähenes EL 27 riikides 2007.–2012. aastal 14,6 %. Samal ajavahemikul suurendas Hiina sõiduautode tootmise valdkonnas oma turuosa enam kui kaks korda.

               13.Selle suundumuse taga on eeskätt geograafiline muutus, mis on tarbimises aset leidnud seoses globaliseerumisega, eelkõige nõudluse kiire kasv Aasia turul, millest ELi tootjatel, kes tavaliselt ei oma nendel turgudel nii head positsiooni, õnnestub vähem kasu saada. Sõiduautode registreerimiste arv ELis vähenes ajavahemikus 2008–2012 pidevalt, vaid 2009. aastal võis täheldada väikest kasvu
                  6
               .

               Sõiduautode tootmine – rahvusvaheline võrdlus (turuosa protsentides)
                  7

               14.Eespool toodud graafikul on näha ELi sõiduautode turuosa kahanemine aastatel 2000–2012. ELi turuosa vähenes 2007. aasta 32,2 %lt 2012. aasta 23,2 %le, mis tähendab 28,2 % suurust langust.

               15.Kui sõiduautode tootmine ELis vähenes 2007.–2012. aastal absoluutarvudes 14,6 %, siis üleilmne tootmine suurenes 18,9 %, eriti Hiinas (143,3 %) ning teistes Kagu-Aasia ja Kesk-Ida riikides.

               16.Majandus- ja finantskriis raskendas samuti Euroopa autotööstuse olukorda, mida on koormanud ka kolmandate riikide impordipiirangud (uued impordilitsentside nõuded, nt Argentiinas ja Brasiilias, ning imporditollimaksude tõus, nt Venemaal).

               17.Belgia näitajatest on näha, et kõnealused suundumused on Belgia autotööstusele täies ulatuses mõju avaldanud: autode tootmine vähenes 2011. aasta 596 461 ühikult 2013. aasta 503 504 ühikule (tootmine kahanes 15,58 %). Belgia autoeksport vähenes samal ajavahemikul 16,41 %
                  8
               .

               18.Tänaseks on NACE Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) sektorilt laekunud EGFile 21 taotlust, millest 11 põhjendati kaubandusega seotud globaliseerumisega ning 10 ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga.

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               19.Kõnealused koondamised põhjustanud sündmus oli Fordi tehase lõplik sulgemine Genkis, millest teatati 22. oktoobril 2012. Hinnangute kohaselt kadus Fordi tootmisettevõtte sulgemise tõttu Limburgi provintsis 8 000 töökohta (sh kaudsed töökohad). Fordi juhatus põhjendas Genki tehase sulgemist märkimisväärse, ligikaudu 20 % suuruse liigse tootmisvõimsusega ettevõtte Euroopa harus. Ford jätab Euroopas alles kolm koosteliini ning toodab oma Hispaanias, Valencias asuvas tootmisüksuses edasi väiksemas koguses mudeleid Mondeo, S-MAX ja Galaxy.

               20.Fordi Genki tehase sulgemine oli ootamatu, sest 2010. aastal pidasid tööandja ja töövõtjad läbirääkimisi tulevaste lepingute üle, et tagada kuni 2020. aastani töökohakindlus (kokkulepe hõlmas 12 % suurust personalikulude kärbet). 2012. aasta augustis kinnitas Fordi juhatus, et nad peavad kuni 2020. aastani saavutatud kokkuleppest kinni. Sellele avaldusele järgnesid spekulatsioonid ajakirjanduses ja 2012. aasta oktoobris teatas Ford oma Genki tehase sulgemisest.

               21.Seoses 2013. aasta jooksul tehases toimunud töötajate töölt vabastamisega esitati EGFile esimene taotlus, mida põhjendati samuti globaliseerumisega ja mida praegu rakendatakse
                  9
               . Käesolev teine taotlus on seotud koondamistega, mis toimusid Fordi Genki tehases 2014. aastal kuni selle lõpliku sulgemiseni 2014. aasta detsembris.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               22.Ford Genki sulgemise majanduslikku mõju asjaomasele piirkonnale on analüüsitud uuringus, mille koostas Hasselti Ülikooli ettevõtluse ja innovatsiooni teadmuskeskus (KIZOK)
                  10
               . Uuringus viidatakse märkimisväärsele kahjule Limburgi majandusele: kokku on kadunud üle 8 000 töökoha (sh kaudsed töökohad), töötuse määr on tõusnud 1,8–2 protsendipunkti (6,8 %lt 8,8 %ni, moodustades 29,4 % piirkonna töötuse määrast), SKP on vähenenud 2,6–2,9 % ja tulenevalt autotööstuse olulisusest piirkonna tööviljakusele on võimalik, et on toimunud 10,9 % suurune tööviljakuse langus. Lisaks on endistel Fordi töötajatel väga keeruline endale uut tööd leida, sest selles piirkonnas on väga vähe uusi töökohti ja suur tööpuudus.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               23.Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate koondatud töötajate eeldatav arv on 4 500. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        3 956

                        (87,9 %)

                        Naised:

                        544

                        (12,1 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        4 474

                        (99,4 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud:

                        26

                        (0,6 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        19

                        (0,4 %)

                        25–29aastased:

                        85

                        (1,9 %)

                        30–54aastased:

                        3 154

                        (70,1 %)

                        55–64aastased:

                        1 240

                        (27,6 %)

                        üle 64aastased:

                        2

                        (0,0 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               24.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest:

               (1)abi üksikisikule tööotsingul ja juhtumikorraldus ning üldine teabeteenus

               –veebisaidi loomine: sellise veebisaidi väljatöötamine, mis sisaldab põhiteavet ettevõtete jaoks loodud tööhõiveüksuste pakutava toetuse kohta. Selline veebisait on väärtuslik vahend nii koondatud töötajatele kui ka võimalikele uutele tööandjatele;

               –kliendihalduri teenus: suur hulk võimalikke tööandjaid (ehitusettevõtted, VKEd, tervishoiuorganisatsioonid ja riigiasutused) on näidanud üles huvi endiste Fordi töötajate värbamise vastu. Kliendihaldur koordineerib kõiki neid algatusi meetme „Töökohad Limburgi jaoks” raames;

               –sotsiaalnõustaja teenus: sotsiaalnõustamistalitus pakub esmast tuge ja abi seoses haldustoimikutega ning viib läbi individuaalseid intervjuusid, et teha kindlaks iga tööotsija profiil;

               –kutseõppe- ja koolitusvõimaluste tutvustamine: see meede hõlmab töövõimalusi tutvustavaid üritusi, mis toimuvad näiteks riiklikus raudtee-ettevõttes Infrabel. Nendel teabeüritustel, mida võimalikud tööandjad korraldavad spetsiaalselt endiste Fordi töötajate jaoks, selgitatakse ettevõtetes kohaldatavaid kvalifikatsiooninõudeid ja julgustatakse osalejaid otsima ettevõtetes aktiivselt tööd;

               –aktiivne juhendamine töö leidmiseks: tööhõivet edendav meede, mille puhul konsultandid võtavad sihtrühma kuuluvate töötajate toetamiseks ühendust otse tööandjatega. See meede hõlmab ka toetusesaajate külaskäike ettevõtetesse;

               –töömessid: üritused, kus hulk võimalikke tulevasi tööandjaid pakub töökohti vastavalt koondatud töötajate eripädevustele. Need töömessid korraldatakse koostöös töövahendusfirmade ja asjaomase sektori organisatsioonidega;

               –kandideerimisavalduse esitamise koolitus: töövahendusagentuurid pakuvad standardseid kandideerimisavalduse esitamise teemalisi koolituskursuseid, et tugevdada toetusesaajate positsiooni tööjõuturul. Spetsialiseerunud ettevõtted korraldavad täiendavaid kandideerimisavalduse esitamist käsitlevaid koolituskursuseid, mis on ette nähtud näiteks konkreetsetele sihtrühmadele, nagu kohalikku keelt emakeelena mittekõnelevad või vanemaealised tööotsijad;

               –täiendav juhendamine ja pädevusalase teadlikkuse suurendamine karjäärikeskse nõustamise raames: toetusesaajate pädevuste põhjalik uurimine tööturule tagasipöördumise protsessi eri etappidel. Eesmärk on hõlbustada klientidele vajaduse korral veelgi rohkem individualiseeritud abi pakkumist;

               (2)koolitus ja ümberõpe

               –koolitus ja pädevuse suurendamine: tööotsijatele korraldatavad kursused individualiseeritud õppe ja koolituse vormis kõikvõimalikes valdkondades, mille puhul võetakse sihikule teenustesektor ja mitmed tööstusharud. Koolitust võib pakkuda kas rühmaõppena, kus kõikidel osalejatel on ühine programm, või avatud õppena, mille jaoks töötatakse välja individuaalsed programmid. Osa põhikoolitusest pakub Flaami tööhõive ja kutseõppe teenistus. Erikoolituskursused korraldatakse kas koostöös valdkondlike koolitusfondide või Limburgi SYNTRA koolituskeskusega või siis tellitakse allhanke korras teistelt koolituse pakkujatelt. Meede hõlmab eraldi tööhõive edendamise meetmena või koolituskava osana nii lühi- kui ka pikaajalist praktikat. Koolituse läbimisel võidakse saada tunnistus, mida tunnistab Flaami tööhõiveteenistus, või hariduse omandamist kinnitav akrediteeritud diplom;

               –endise tööandja pakutav koolitus: Ford pakub 2015. aasta esimeses pooles teatavale arvule endistele töötajatele mitut koolituskursust. Need kursused on peamiselt tehnilist laadi;

               –tööhõive individuaalse kutseõppe kaudu: meede hõlmab töökohal toimuvat väljaõpet, mille puhul koolitus leiab aset reaalses keskkonnas ja toob töökohad tööotsijatele lähemale. Osalevad ettevõtjad on kohustatud pakkuma pärast seda koolitust tööotsijale kas tähtajatut töölepingut või ajutist töölepingut, mis on vähemalt sama pikk kui toimunud koolitus;

               (3)toetused ja stiimulid

               –värbamistoetus tööandjatele: alates 1. jaanuarist 2015 võivad Genki piirkonnas asuvad ettevõtted, kes võtavad tööle mõne sihtrühma kuuluva toetusesaaja, saada värbamistoetust. Värbamistoetus on sõltuvalt tööotsija õigustest kas 2 000 või 3 000 eurot täistööajaga ametikoha kohta. Ehkki tööleping võib olla alaline või ajaliselt piiratud, peab töötaja töötama 18 kuu jooksul vähemalt 12 kuud. Lisaks kehtivad järgmised tingimused: töösuhe ei saa alata enne 1. jaanuari 2015, ettevõte võib taotleda värbamistoetust vaid üks kord ja toetust võib anda vaid üks kord iga koondatud töötaja kohta. Seepärast ei tohi tööandja, kelle suhtes kohaldatakse käesolevat meedet, saada meetme rakendamise ajal käesoleva ettepaneku sihtrühma moodustavate isikute puhul värbamistoetust muudest allikatest.

               25.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               26.Belgia ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               27.Hinnanguline kogukulu on 10 447 607 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kogumaksumust 10 127 607 eurot ning ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 320 000 eurot.

               28.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 6 268 564 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta (eurodes)
                           11

                        Hinnangulised kogukulud

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Veebisaidi loomine

                        4 500

                        10 000

                        Kliendihalduri teenus

                        4 500

                        7

                        30 000

                        Sotsiaalnõustaja teenus

                        4 500

                        111

                        500 000

                        Kutseõppe- ja koolitusvõimaluste tutvustamine

                        4 500

                        20 000

                        Aktiivne juhendamine töö leidmiseks

                        1 000

                        870

                        870 000

                        Töömessid

                        4 500

                        30 000

                        Kandideerimisavalduse esitamise koolitus

                        1 600

                        251

                        401 600

                        Täiendav juhendamine ja pädevusalase teadlikkuse suurendamine karjäärikeskse nõustamise raames

                        1 000

                        128

                        128 000

                        Asutusesisesed koolituskursused Flaami tööhõive ja kutseõppe teenistuse (VDAB) keskuses

                        1 000

                        2 510

                        2 510 000

                        Koolitus, mida pakuvad allhanke korras pakkumismenetluse teel leitud koolitajad

                        400

                        5 020

                        2 008 000

                        Koolituskursused, mida pakutakse koostöös valdkondlike koolitusfondidega FTML, LIMOB, LIMTEC

                        422

                        2 287

                        965 324

                        Koolituskursused, mida pakutakse koostöös SYNTRA koolituskeskusega

                        200

                        4 500

                        900 000

                        Praktika

                        1 200

                        617

                        739 800

                        Koolitus, mida pakub Ford

                        168

                        967

                        162 383

                        Tööhõive individuaalse kutseõppe kaudu

                        750

                        470

                        352 500

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        9 627 607

                        (95,06 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Värbamistoetus tööandjatele

                        200

                        2 500

                        500 000

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        500 000

                        (4,94 %)

                        EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        0

                        2. Haldus

                        –

                        100 000

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        20 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        100 000

                        5. Muu

                        100 000

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        320 000

                        (3,06 %)

                        Kogukulud (a + b + c):

                        –

                        10 447 607

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest):

                        –

                        6 268 564

               29.Kulutused tabelis esitatud meetmetele kui EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohastele meetmetele ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogumaksumusest. Belgia ametiasutused kinnitasid, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingutel või koolitustegevuses.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               30.Belgia ametiasutused hakkasid osutama sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid 1. jaanuaril 2014. Seega võib punktis 24 osutatud meetmetega seotud kulutuste katteks saada EGFilt rahalist toetust alates 1. jaanuarist 2014 kuni 24. märtsini 2017.

               31.Belgia ametiasutused hakkasid kandma EGFi rakendamisega seotud halduskulusid 1. septembril 2014. Ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud kulutuste katteks võib seega saada EGFist rahalist toetust alates 1. septembrist 2014 kuni 24. septembrini 2017.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               Riiklikud eel- või kaasrahastamisvahendid on pärit käesoleva taotluse esitamisse kaasatud järgmistelt osapooltelt:

               Flaami tööhõive ja kutseõppe teenistus (VDAB);

               riiklik tööhõiveteenistus (RVA);

               Limburgi provintsi valitsus;

               Genki linn;

               Limburgi metallitööstuse tööhõive- ja koolitusfond (FTML);

               Limburgi metallitööstuse töötajate koolitamise instituut (LIMOB);

               koolituskeskus SYNTRA;

               Ford.

               32.Belgia ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Menetlused, mida järgitakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajatega või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimisel

               33.Belgia ametiasutused on kinnitanud, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi koostamisel konsulteeriti sihtrühma kuuluvate toetusesaajatega, nende esindajatega, sotsiaalpartneritega, kohalike, piirkondlike ja riiklike tööhõive- ja koolitusasutustega ning asjaomase ettevõttega.

               Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

               34.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Belgia ametiasutused on komisjonile teatanud, et rahalist toetust hakkavad haldama ja kontrollima samad asutused, kes haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid Flandrias.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               35.Belgia ametiasutused on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –kavandatud meetmed ei saa rahalist toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               36.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  12
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               37.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste valguses ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku võtta taotluse põhjal rahalise toetuse andmiseks kasutusele EGFi vahendeid 6 268 564 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatavate meetmete kogukuludest.

               38.EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  13
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               39.EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 6 268 564 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               40.Koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  (Belgia taotlus EGF/2015/003 BE/Ford Genk)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  14
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  15
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailma kaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  16
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)24. märtsil 2015 esitasid Belgia ametiasutused taotluse EGF/2015/003 BE/Ford Genk, et saada EGFist rahalist toetust seoses töötajate koondamise ja tegevuse lõppemisega (edaspidi „koondamised”) ettevõttes Ford Genk ning tema 11 tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud kõnealuse määruse artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Belgia ametiasutuste taotluse põhjal rahalist toetust summas 6 268 564 eurot.

               (5)Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 6 268 564 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates ... [the date of its adoption]
                  17*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (4)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (5)
                  Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2012, 8. november 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (6)
                  Euroopa Autotootjate Liidu 2013. aasta poolaastaaruanne.

                     (7)
                  Euroopa Autotootjate Liit (ACEA), autotööstuse 2013. aasta taskuraamat.

                     (8)
                  FEBIAC (la Fédération Belge de l'Automobile et du Cycle): http://www.febiac.be/public/statistics.aspx?lang=FR.

                     (9)
                  COM(2014) 532 (final).

                     (10)
                  Prof. Dr. Ludo Peeters ja Prof. Dr. Mark Vancauteren, Studie van de Economische Impact van de Sluiting van Ford Genk, Universiteit Hasselt, Kenniscentrum voor Ondernemerschap en Innovatie, november 2012.

                     (11)
                  Osalejate arvul ja kogukulul põhinevad ligikaudsed hinnangud.

                     (12)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (13)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (14)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (15)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (16)
                  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (17)
                  Kuupäev, mille parlament lisab enne otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.5.2015
            COM(2015) 238 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta ajutiste meetmete võtmiseks rahvusvahelise kaitse valdkonnas, et toetada Itaaliat ja Kreekat

               SELETUSKIRI

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  1
                kohaselt võib kasutada paindlikkusinstrumenti, et rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi ülemmäärade piires.

               Vastavalt nõukogu määruse nr 1311/2013 artiklile 11 ja 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  2
                punktile 12 teeb komisjon pärast seda, kui ta on uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber ja kasutanud ära kogu mittesihtotstarbelise varu rubriigi „Julgeolek ja kodakondsus” (rubriik 3) all, teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument. Kõnealune kasutuselevõtmine puudutab summat 123 966 698 eurot, mis ületab rubriigi 3 ülemmäära, ning selle eesmärk on täiendada Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarves varjupaiga valdkonna ajutiste meetmete vahendeid, et aidata leevendada vahetut ja erakorralist survet Itaalia ja Kreeka varjupaiga- ja rändesüsteemidele. Meetme kogukuluks on 2016. aastal hinnanguliselt 150 000 000 eurot.

               Paindlikkusinstrumendi kavandatud kasutuselevõtust 2016. aastal tulenevad maksete assigneeringud kasutatakse eeldatavasti täielikult ära 2017. aastal ja kantakse seega 2017. aasta eelarveprojekti.

               Komisjon tuletab meelde, et otsus tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada hiljemalt siis, kui avaldatakse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta ajutiste meetmete võtmiseks rahvusvahelise kaitse valdkonnas, et toetada Itaaliat ja Kreekat

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  3
                eriti selle punkti 12,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  4
                artikliga 11 on kehtestatud paindlikkusinstrumendi ülemmääraks 471 miljonit eurot aastas (2011. aasta hindades).

               (2)Pärast seda, kui komisjon on uurinud kõiki võimalusi jaotada rubriigi „Julgeolek ja kodakondsus” (rubriik 3) assigneeringud ümber ja kasutanud ära kogu mittesihtotstarbelise varu, teeb komisjon ettepaneku võtta paindlikkusinstrumendi kaudu kasutusele 123 966 698 eurot, et täiendada sellega rubriigi 3 kulude ülemmäära ületavalt Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarves varjupaiga valdkonna ajutiste meetmete vahendeid, et aidata leevendada vahetut ja erakorralist survet Itaalia ja Kreeka varjupaiga- ja rändesüsteemidele. Nende meetmete hinnanguline kogusumma aastaks 2016 on 150 000 000 eurot.

               (3)Paindlikkusinstrumendi kavandatud kasutuselevõtust 2016. aastal tulenevad maksete assigneeringud kasutatakse eeldatavasti täielikult ära 2017. aastal ja kantakse seega 2017. aasta eelarveprojekti,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarves võetakse kasutusele paindlikkusinstrument, et suurendada 123 966 698 euro võrra üle kulude ülemmäära rubriigi „Julgeolek ja kodakondsus” (rubriik 3) kulukohustuste assigneeringuid.

               Kõnealust summat kasutatakse varjupaiga valdkonna ajutiste meetmete rahastamiseks, et aidata leevendada vahetut ja erakorralist survet Itaalia ja Kreeka varjupaiga- ja rändesüsteemidele.

               Paindlikkusinstrumendi kavandatud kasutuselevõtust 2016. aastal tulenevad maksete assigneeringud kasutatakse eeldatavasti täielikult ära 2017. aastal ja kantakse seega 2017. aasta eelarveprojekti.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 884, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (3)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (4)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0559

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus, millega muudetakse Nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe, nimelt 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega (Nõukogu direktiivi 76/769/EEC muutmine) {SEK2007) 1237} {SEK2007) 1238}  /* KOM/2007/0559 lõplik - COD 2007/0200 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 2.10.2007KOM(2007) 559 lõplik2007/0200 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe, nimelt 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega (nõukogu direktiivi 76/769/EEC muutmine)(komisjoni esitatud){SEK2007) 1237}{SEK2007) 1238}SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTNõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiviga 76/769/EMÜ (liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega) kehtestatakse ohtlike ainete turuleviimise ja kasutamise ühtsete eeskirjade raamistik kogu Euroopa Liidu jaoks.Direktiivi 76/769/EMÜ kasutatakse nende ohtude ohjamiseks, mida ohtlikud ained tekitavad inimeste tervisele ja keskkonnale. Direktiivi 76/769/EMÜ I lisas loetletud ohtlikke aineid ja valmistisi võib viia turule ja kasutada ainult ettenähtud tingimustel.Tehakse ettepanek ohjata järgmise viie aine põhjustatavat ohtu, loetledes need direktiivi 76/769/EMÜ I lisas:-  2-(2-metoksüetoksü)etanool (DEGME)-  2-(2-butoksüetoksü)etanool (DEGBE)-  metüleendifenüüldiisotsüanaat (MDI)-  tsükloheksaan-  ammooniumnitraat (AN).DEGME, DEGBE, MDI ja tsükloheksaani ohtlikkust on hinnatud vastavalt 23. märtsi 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta. Ohtlikkuse hindamise käigus selgus, et neid nelja ainet sisaldavate valmististe kasutamine ohustab tarbijate tervist. Määruse nr 793/93 raames vastu võetud komisjoni soovitustes 1999/721/EÜ[1] ja 2007/xxx/EÜ[2] soovitati tarbijaid ähvardava ohu vähendamise kõige asjakohasema strateegiana turustamise ja kasutamise piirangute rakendamist ühenduse tasandil vastavalt nõukogu määrusele 76/769/EMÜ.Ammooniumnitraat on aine, mis võib toimida oksüdeerijana ja oht, millega tuleb tegeleda, tuleneb sellest, et see võib teatavate teiste ainetega segunedes plahvatada. Ammooniumnitraati kasutatakse ELis laialdaselt väetisena ning ammooniumnitraatväetised peaksid turuleviimiseks vastama teatavatele minimaalsetele ohutusnõuetele.1.1. Keemiliste ainete tutvustus (keemiline määratlus ja kasutusalad)1.1.1. 2-(2-metoksüetoksü)etanool (DEGME)2-(2-metoksüetoksü)etanool (DEGME) kuulub glükooleetrite rühma, mida kasutatakse peamiselt kaaslahustina paljudes valmististes. Selle aine CASi number on 11-77-3 ja EINECSi number on 203-906-6.DEGMEt kasutatakse peamiselt lennukikütuse jäätumisvastase vahendina. Veel kasutatakse DEGMEt keemilise vahesaadusena, baaskemikaalina (töötlemislahusti) ning lahustina värvides ja lakkides, värvieemaldajates, puhastusvahendites, isepoleeruvates emulsioonides, põrandahermeetikutes, autoesiklaasi puhastusvedelikes, nahapuhastusvahendites (seep) ja kehahooldustoodetes[3].1.1.2. 2-(2-butoksüetoksü)etanool (DEGBE)2-(2-butoksüetoksü)etanool (DEGBE) kuulub glükooleetrite rühma, mida kasutatakse peamiselt kaaslahustina paljudes valmististes. Selle aine CASi number on 112-34-5 ja EINECSi number on 203-961-6.DEGBEt kasutatakse värvides, värvainetes, tintides, detergentides ja puhastusvahendites. Selle aine põhifunktsioon on lahustada segude eri koostisosi nii vesi- kui ka mittevesikeskkonnas[4].1.1.3. Metüleendifenüüldiisotsüanaat (MDI)Metüleendifenüüldiisotsüanaat (MDI) viitab mitmele isomeersele ühendile, mille keemiline valem on C15H10N2O2. Aine, mille EINECSi number on 247-714 0 ja CASi number on 26447-40-5, hõlmab kõiki isomeeride segusid ning ka kõiki spetsiifilisi isomeere, isegi kui neil isomeeridel on omad CASi või EINECSi numbrid.MDId kasutatakse peamiselt kogu maailmas laialdaselt kasutatavate jäikade vahtpolüuretaanide tööstuslikul tootmisel. Ainel on ka palju teisi kasutusalasid: värvid, pinnakattevahendid, liimid, hermeetikud (sh veekindlad hermeetikud), elastomeerid ja jalatsid. Samuti kasutatakse MDId puitlaastplaatide tootmisel (puidu sidumiseks) ning valutööstusele valukärnide valmistamisel[5].1.1.4. TsükloheksaanTsükloheksaan on tsükloalkaan molekulvalemiga C6H12. Selle CASi number on 110-82-7 ja EINECSi number on 203-806-2.Kõnealust ainet kasutatakse lahustina peamiselt liimides (tsükloheksaan koos teiste lahustitega). Peamiselt on tegu nahatööstuses (kingad), ehituses (põrandakattematerjalid) ja autovaruosade tootmises kasutatavate neopreeni-(polükloropreeni)põhiste liimidega. Tsükloheksaani sisaldavaid liime kasutavad peamiselt oskustöölised, aga ka laiem üldsus seda sisaldavaid majapidamis- ja meisterdamistooteid kasutades[6].1.1.5. Ammooniumnitraat (AN)Ammooniumnitraadi (molekulvalem NH4NO3) CASi number on 6484-52-2 ja EINECSi number on 229-347-8. Kuigi see ei ole ametlikult klassifitseeritud oksüdeerivaks aineks, võib sel teatud tingimustes olla tugevaid oksüdeerivaid omadusi.Ammooniumnitraati kasutatakse ELis laialdaselt väetisena, kuid ta on ka kaubandusliku lõhkeaine ANFO (ammooniumnitraadi ja kütuseõli segu) peamine koostisosa. Ammooniumnitraati kasutatakse väetistes nii eraldi kui ka segatuna teiste toitainetega. Väetisetööstuses rakendatavas terminoloogias nimetatakse neid kahte kategooriat liht- ja liitväetisteks, kemikaalidealastes õigusaktides kasutatavas terminoloogias aga vastavalt aineteks ja valmististeks. Väetisi, mis sisaldavad üle 28 % lämmastikku, nimetatakse suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetisteks.1.2. Ohtlikkuse hindamine ja ohu ohjamise meetmed1.2.1. 2-(2-metoksüetoksü)etanool (DEGME)Madalmaad teostasid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93 ohtlikkuse hindamise, millest selgus, et ohtu inimeste (töölised ja tarbijad) tervisele on vaja piirata. Leiti, et tarbijate tervis võib ohtu sattuda puutudes kokku DEGMEt sisaldavate värvide ja värvieemaldajatega.Ohu hindamise aruanne esitati toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteele (CSTEE), kes võttis oma arvamuse vastu kuuendal plenaarkohtumisel 27. novembril 1998[7] . Aruannet peeti üldiselt kvaliteetseks, välja arvatud märkus töökohal keemiliste ainetega kokkupuutumise terviseohtlikkuse kontrollväärtuste (Health Based Occupational Reference Values) kohta, millega CSTEE täielikult nõus ei olnud.Komisjoni soovitus 1999/721/EC[8] sisaldas tarbijat ähvardava ohu vähendamise strateegiat, et vältida kasutaja naha kokkupuudet värvides ja värvieemaldajates sisalduva DEGMEga. Töötajate puhul leiti, et nõukogu direktiivi 98/24/EÜ[9] alusel juba jõustatud õigusnormid pakuvad DEGME põhjustatava ohu vastu piisavat kaitset.Vastavalt Euroopa värvi-, trükivärvi- ja kunstnikuvärvide tööstuse nõukogu (CEPE) 2000. aastal tehtud uuringule kasutati DEGMEt üldsusele müüdavates värvides ebaolulisel määral. CEPE oli soovitanud oma liikmesäriühingutel asendada DEGME kõigis tavatarbijatele ettenähtud värvides alternatiivsete ainetega ning nad ei kasuta enam tahtlikult DEGMEt tarbijaturule viidavates värvides.2006. aasta detsembris võttis komisjon ühendust Euroopa värvieemaldajate tootjatega, kes kinnitasid, et nad ei müü enam DEGMEt tavatarbijatele.1.2.2. 2-(2-butoksüetoksü)etanool (DEGBE)Madalmaad teostasid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93 ohtlikkuse hindamise, millest selgus, et ohtu inimeste (töölised ja tarbijad) tervisele on vaja piirata. Järeldused vajaduse kohta piirata tarbijaid ähvardavat ohtu põhinesid DEGBE kasutamise ohtlikkusel värvide pihustamisel.Ohtlikkuse hindamise aruanne esitati toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteele (CSTEE), kes võttis oma arvamuse vastu kuuendal plenaarkohtumisel 27. novembril 1998[10] . Aruannet peeti üldiselt kvaliteetseks, välja arvatud märkus töökohal keemiliste ainetega kokkupuutumise terviseohtlikkuse kontrollväärtuste (Health Based Occupational Reference Values) kohta, millega CSTEE täielikult nõus ei olnud.Komisjoni soovituses 1999/721/EÜ määratleti DEGBE ohtlikkuse vähendamise strateegia[11]. Strateegias soovitati mitte teha tarbijatele kättesaadavaks DEGBEt sisaldavaid pihustatavaid värve. Lisaks sellele peaks üldsuse jaoks turuleviidavatel DEGBEt sisaldavatel värvidel olema selgelt märgitud, et neid ei tohi pihustada. Töötajate puhul leiti, et nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ alusel juba jõustatud õigusnormid pakuvad DEGBE põhjustatava ohu vastu piisavat kaitset.2001. aasta oktoobris korraldas komisjon uuringu, mis käsitles DEGBE turustamisele ja kasutamisele kogu ühendust hõlmavate piirangute kehtestamise eeliseid ja puudusi. Uuriti võimalike piirangutega seotud eeliseid ja puudusi (majanduslikke ja muid), asenduskemikaalide sobivust ning piirangute mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Uuringu käigus kaaluti mitme võimaliku ohuvähendusmeetme vastuvõtmist, näiteks DEGBEt sisaldavate valmististe pihustamise keeldu või märgistamisega seotud lisanõudeid. Asjakohaseks tarbijaid pihustiga värvimisel ähvardava ohu kõrvaldamise meetmeks peeti DEGBE kontsentratsiooni piirmäära kehtestamist värvides.2007. aasta veebruaris, pärast direktiivi 76/769/EMÜ rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste töörühma (piirangute töörühm) arutelu, andis Hapnikuga Küllastunud Lahustite Tootjate Liit (OSPA) uut teavet DEGBE toksilisuse ja DEGBEga kokkupuute kohta,[12] mida hindas ELi riskihindamise referentliikmesriik Madalmaad. Kasutades kõnealusest joogiveeuuringust saadud teavet, hinnati sissehingamise uuringu käigus leitud mõjusid kopsudele pigem kohalike ja akuutsete kui süsteemsetena, ning võttes aluseks konservatiivsed oletused sissehingatava osa ja aerosoolide osakeste suuruse jagunemise kohta, järeldati, et DEGBE ohutu kontsentratsioon pihustivärvides on 3 %. Samamoodi hinnati teisi DEGBEt sisaldavaid värve ning kokkupuudet pintsli või rulliga värvitud pindadelt lähtuva DEGBE auruga ei peetud toksikoloogilisest seisukohast murettekitavaks. Pintsli või rulliga värvimise puhul seega ohtu ei tuvastatud.1.2.3. Metüleendifenüüldiisotsüanaat (MDI)Belgia teostas vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93 ohtlikkuse hindamisest, millest selgus, et ohtu inimeste (töölised ja tarbijad) tervisele on vaja piirata.Ohtlikkuse hindamise aruanne esitati toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteele (CSTEE), kes võttis oma arvamuse vastu neljakümne esimesel plenaarkohtumisel 8. jaanuaril 2004[13]. CSTEE kinnitas aruandes esitatud järeldused.ECOLAS koostas Belgia raportööri nimel 2004. aasta novembris strateegia, kuidas vähendada MDIst põhjustatud ohtu inimeste tervisele. Uuringu järeldustes soovitati üldsusele müüdavate MDId sisaldavate valmististe puhul kasutada isikukaitsevahendeid ja lisada piisavaid juhiseid.BIPRO korraldas Belgia raportööri nimel 2006. aasta juunis uuringu erinevate võimalike MDI turustamist ja kasutamist piiravate meetmete eeliste ja puuduste kohta. Kõnealuse uuringu järeldustes soovitati piirata üldsusele müüdavate MDId sisaldavate valmististe turustamist ja kasutamist nii, et neid müüakse koos ainult asjakohaste isikukaitsevahenditega ning täiendavate käitlemis- ja kasutusjuhistega.Komisjoni soovituses 2007/xxx/EÜ määratleti MDI ohu vähendamise strateegia[14]. Strateegias leitakse, et MDI kasutamise suhtes tarbekaupades tuleb vastu võtta turustamis- ja kasutuspiirangud. Töölistele soovitati strateegias kehtestada ühenduse tasandil MDI piirnormid töökeskkonnas vastavalt nõukogu direktiivile 98/24/EÜ.1.2.4. TsükloheksaanPrantsusmaa teostas vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93 ohtlikkuse hindamise, millest selgus, et on vaja piirata tsükloheksaani sisaldavate liimidega kokkupuutumisel tekkivat ohtu inimeste (töölised ja tarbijad) tervisele. Arvatakse, et tsükloheksaani sisaldavaid liime kasutavad tarbijad palju ning ohtlikkuse hindamisel keskenduti eelkõige vaipade kinnitamiseks ette nähtud valmististele, mille puhul eeldati suurimat kokkupuudet.Ohtlikkuse hindamise aruanne esitati toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteele (CSTEE), kes võttis oma arvamuse vastu kahekümne üheksandal plenaarkohtumisel 9. jaanuaril 2002[15] . CSTEE kinnitas aruandes esitatud järeldused.Komisjoni soovituses 2007/xxx/EÜ[16] määratleti tarbijaid ähvardava ohu vähendamise strateegia ning selles soovitati kehtestada turustamis- ja kasutuspiirangud tsükloheksaani kasutamise suhtes tavatarbijatele mõeldud neopreenipõhistes liimides. Töötajate puhul leiti, et nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ alusel juba jõustatud õigusnormid pakuvad tsükloheksaani tööstuslikust kasutusest tuleneva ohu vastu piisavat kaitset.1.2.5. Ammooniumnitraat (AN)AN-väetiste iseenesliku plahvatamise võimalus on olemas ainult juhul, kui ammooniumnitraadi sisaldus, või täpsemalt öeldes lämmastiku kogusisaldus ületab kriitilise piiri. Määruses (EÜ) nr 2003/2003 (väetiste kohta) määratletakse suure lämmastikusisaldusega AN-väetistena neid, mis sisaldavad lämmastikku üle 28 % ammooniumnitraadi massist. Alla 28 % lämmastikku sisaldavaid ammooniumnitraadipõhiseid väetisi ei peeta tavalistes käitlemis- ja kasutustingimustes plahvatusohtlikuks.Et siseturul vabalt ringelda, peavad suure lämmastikusisaldusega AN-väetised läbima määruses (EÜ) nr 2003/2003 kirjeldatud detonatsioonikindluse katse. Samuti peavad need vastama mitmele tehnilisele nõudele poorsuse, osakeste suuruse, pH ja lisaainete sisalduse osas.Määrust (EÜ) nr 2003/2003 kohaldatakse siiski ainult väetiste suhtes, mis kuuluvad kõnealuse määruse reguleerimisalasse ja mida turustatakse „EÜ väetise” märgiga, mis tähendab, et seda ei saa kasutada, et kehtestada meetmeid „EÜ väetise” märgita väetiste suhtes. Selliste väetiste tootjad võivad järgida määrust vabatahtlikult.Ainult ühes liikmesriigis müügiks ettenähtud väetiste puhul on tootjatel valikuvõimalus täita vaid siseriiklikul tasandil kehtivaid nõudeid. Seetõttu ei pruugi need väetised vastata Euroopa tasandil kehtestatud ohutusnõuetele. Et tagada kogu ELis ühtne ohutuse tase, peaksid kõik AN-väetised vastama samadele ohutusnõuetele.Lisaks tavalistes põllumajanduslikes käitlemis- ja kasutustingimustes esinevale detonatsiooniohule on AN-väetiseid kasutanud ka terroristid lõhkeainete valmistamiseks. Et muuta suure lämmastikusisaldusega AN-väetiste kättesaamine kuritahtlikul otstarbel kasutamiseks keerulisemaks, tuleks üldsusele müüdavate väetiste lämmastikusisalduse piirmääraks kehtestada 20 %.1.3. ELi õigusaktide kavandatav mõjuTulenevalt asjaolust, et tarbijaid ähvardavat ohtu on vaja piirata ning eelkõige tagamaks piisavat kaitset meisterdamistoodete kasutamisel, tuleks üldsusele turustatavate DEGMEt, DEGBEt, MDId või tsükloheksaani sisaldavate valmististe suhtes kohaldada teatavad piirangud.Käesoleva otsusega muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ I lisa, lisades sinna järgmised keemilised ained: DEGME, DEGBE, MDI ja tsükloheksaan. Neid aineid sisaldavate valmististe turuleviimist üldsusele pakkumise eesmärgil piiratakse teatavate otstarvetega.Vastavalt käesolevale otsusele tuleks kohaldada asjakohaseid meetmeid, nagu aine suurim lubatud kontsentratsioon (nt DEGME ja DEGBE), pakendi massi vähendamine (nt tsükloheksaan), kinnaste kohustuslik müük koos tootega (nt MDI) ja lisajuhised toote kohta (nt DEGBE, MDI ja tsükloheksaan), et vähendada neid aineid sisaldavate valmististe kasutamisega seotud võimalikku ohtu tarbijatele.Et tagada kõigi ammooniumnitraatväetiste puhul ELi põllumajandustootjate ja levitajate ühtne kõrge ohutuse tase ning piirata juurdepääsu suure lämmastikusisaldusega väetistele ainult elukutseliste põllumajandustootjatega, tuleks direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muuta ka nii, et kõigile ELis turustatavatele ammooniumnitraatväetistele kehtestataks samad ohutusnõuded ning et piirataks üldsusele müüdavate ammooniumnitraatväetiste lämmastikusisaldust.2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED2.1. KonsulteerimineMitmel direktiivi 76/769/EMÜ rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste töörühma kohtumisel küsiti lisaks eelmises peatükis nimetatud uuringutele nõu ettepaneku koostamise kohta seoses DEGBE, DEGME, MDI ja tsükloheksaaniga. Konsulteeriti ettevõtete ekspertide, Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (Cefic) ja teiste tööstusharu organisatsioonidega ning Euroopa Tarbijate Organisatsiooniga (BEUC).Ammooniumnitraati käsitleva ettepaneku koostamise kohta küsiti nõu komisjoni väetiste töörühma 24. märtsi 2006. aasta kohtumisel, kus osalesid ka pädevate asutuste ning ettevõtete eksperdid, keda esindas EFMA[17], ning kus järeldati, et „ … tuleks kaaluda mitme meetme rakendamist, et tagada ammooniumnitraadi tavakasutuse ohutus. … tuleks kaaluda direktiivi 76/769/EMÜ kasutamist, et viia kõik ammooniumnitraatväetised väetiste määruse reguleerimisalasse, mis praegu käsitleb ainult „EÜ väetisi” ” .2.2. Mõju hindamineKoostati üksikasjalik mõju hindamise aruanne, mis saadeti 29. mail 2007 mõju hindamise komiteele, kes avaldas oma seisukoha 15. juunil 2007 pärast 13. juuni 2007. aasta komitee koosolekut.Kõik komitee märkused (kvaliteedi kontrollnimekiri ja lõpparvamus) on lisatud mõju hindamise aruande lõplikku versiooni[18] .Mõju hindamise põhijäreldused on järgmised.2.2.1. Mõju hindamise järeldusedDEGME kohta:Tavatarbijatele ettenähtud DEGMEt sisaldavate värvide ja värvieemaldajate turuleviimise täielik keeld on tulemuslik ja tõhus meede kõrvaldamaks ohtu tarbijatele. Tehtud analüüsi järgi ei tekita see tööstusharule lisakulusid ning seega on see meede proportsionaalne.DEGBE kohta:Üldsusele müüdavate pihustivärvide DEGBE-sisalduse 3 %-se piirmäära kehtestamine on tulemuslik ja tõhus meede kõrvaldamaks ohtu tarbijatele. See meede ei tekita tööstusharule suuri kulusid, kuna enamiku pihustivärvide DEGBE-sisaldus on juba umbes 3 % või alla selle. Lisajuhise „Ärge kasutage värvipihustites” kandmine kõigile teistele värvidele, mis sisaldavad üle 3 % DEGMEt, hoiab ära tarbijatepoolse väärkasutuse. Tööstusharu poolt etikettide muutmisele tehtavad kulutused ei ole suured ning neid saab vähendada pikema üleminekuaja kehtestamisega enne, kui meedet on vaja rakendama hakata. Seetõttu on see meede proportsionaalne.MDI kohta:Nõue lisada kõigile üldsusele müüdavatele MDId sisaldavatele toodetele polüetüleenkindad ning vastavad hoiatused ja kasutusjuhised on tulemuslik ja tõhus meede vähendamaks ohtu tarbijate tervisele. Nii saavad tarbijad MDI-tooteid kasutades vältida naha kokkupuudet ainega ning on väärkasutuse ära hoidmiseks hästi informeeritud. Polüetüleenkinnaste hind on võrreldes toote hinnaga väike ning etikettide muutmise kulusid saab vähendada pikema üleminekuaja kehtestamisega enne, kui meedet on vaja rakendama hakata. Seetõttu on kinnaste ja täpsemate kasutusjuhiste lisamise nõuded proportsionaalsed meetmed.Piirangute töörühma koosolekutel leppisid liikmesriikide pädevate asutuste, sidusrühmade ja komisjoni esindajad kokku, et tuleb teha uuring, et koguda rohkem andmeid MDId sisaldavate toodete tekitavate võimalike respiratoorse allergia juhtumite kohta. Uuringusse kaasatakse spetsialiseerunud keskused ja selle peab kooskõlastama komisjon. Selle uuringu tulemuste ning juhul, kui oht tarbijatele leiab kinnitust, kulude-tulude lisaanalüüsi põhjal tuleb kaaluda täiendavate kaitsemeetmete võtmist.Tsükloheksaani kohta:Etikettidele lisamärkuste „Ärge kasutage vaipade kinnitamiseks” ja „Ärge kasutage halva ventilatsiooniga ruumides” lisamine ning tsükloheksaani sisaldavate ja üldsusele müüdavate neopreenipõhiste liimide pakendi massi vähendamine 650 grammile on tulemuslikud ja tõhusad meetmed vähendamaks ohtu tarbijatele. Tööstusharu poolt etikettide muutmisele tehtavad kulutused ei ole väga suured ning neid saab vähendada pikema üleminekuaja kehtestamisega enne, kui meedet on vaja rakendama hakata. Seetõttu on need meetmed ka proportsionaalsed.Ammooniumnitraadi (AN) kohta:AN-väetiste turustamise piiramine sel moel, et üle 28 % lämmastikku sisaldavate väetiste turuleviimine on lubatud üksnes juhul, kui need vastavad määruse (EÜ) nr 2003/2003 ohutusnõuetele, on kõige tulemuslikum ja kulutõhusam viis tagada, et kõik AN-väetised vastaksid ühtsetele ja tunnustatud ohutusnõuetele: praegu kohaldavad liikmesriigid riigis toodetud väetiste suhtes teistsuguseid meetmeid. Kõnealust meedet on vaja, et täita lünka praeguses õiguses, mis võimaldab müüa liikmesriikides toodetavaid väetisi paralleelselt määruse (EÜ) nr 2003/2003 kohaste „EÜ väetistega”. Müüki üldsusele piiratakse väetistega, mille lämmastikusisaldus on alla 20 %. Üle 20 % lämmastikku sisaldavate väetiste üldsusele müügi keelamisest tulenev müügimahu vähenemine on väheoluline ning see kompenseeritakse teiste võrdväärse toimega väetiste müügiga sama hinna eest.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG3.1. Õiguslik alusEttepaneku õiguslik alus on asutamislepingu artikkel 95.Käesoleva otsusega sätestatakse üldsusele pakutavate DEGMEt, DEGBEt, MDId ja tsükloheksaani sisaldavate valmististe turustamise ja kasutamise ühtsed eeskirjad. Otsusega sätestatakse ka ühtsed eeskirjad, mis käsitlevad ANi turustamist ainena ja väetisena kasutamiseks ette nähtud valmististe koostises.Käesoleva otsusega kehtestatakse toodete ringluse ühtsed eeskirjad ning kõrvaldatakse liikmesriikide õigusaktide erinevustest tulenevad kaubandustõkked. Käesoleva direktiivi 76/769/EMÜ muutmise ettepanek parandab siseturu toimimise tingimusi ning tagab inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse.3.2. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttedOhtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piiranguid käsitleva nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ eesmärk on kehtestada kogu ELis ühtsed eeskirjad ning vältida liikmesriikide õigusaktide vahelist erinevust, mis võib ühenduses tekitada kaubandustõkkeid. Seda eesmärki ei saa saavutada pannes tegutsemisvastutuse ainult liikmesriikidele.Käesolevas otsuses kavandatud meetmed on proportsionaalsed, kuivõrd need ei lähe inimeste tervise kaitse parandamise eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, samal ajal kui majanduslikud kulud tööstusharule ja ühiskonnale üldiselt on kõigi konkreetsete kasutusvaldkondade puhul piiratud.3.3. Õigusakti valikKomisjon on valinud nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ, pidades seda siseturu säilitamise ning samal ajal ka inimeste tervise ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamise parimaks vahendiks. Seetõttu on see kooskõlas asutamislepingu artikli 95 lõikega 3.Direktiiv 76/769/EMÜ tunnistatakse 1. juunil 2009 kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 92/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ. Käesoleva otsusega direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse tehtavaid muudatusi kohaldatakse pärast 1. juunit 2009 ning lisatakse määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisasse.Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa on kohasem muuta otsusega kui direktiiviga, kuna kavandatavad piirangud võetaks riiklikesse õigusaktidesse üle alles paar kuud enne direktiivi 76/769/EMÜ kehtetuks tunnistamist. Seetõttu oleks ülevõtmine põhjendamatu. Kõnealuses olukorras on otsus direktiivist asjakohasem.4. MÕJU EELARVELEKäesolev otsus ei mõjuta eelarvet.2007/0200 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe, nimelt 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega (nõukogu direktiivi 76/769/EEC muutmine)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[19],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust [20],toimides kooskõlas asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusega [21]ning arvestades järgmist:(1) 2-(2-metoksüetoksü)etanoolis (DEGME), 2-(2-butoksüetoksü)etanoolis (DEGBE), metüleendifenüüldiisotsüanaadis (MDI) ja tsükloheksaanis peituvat ohtu inimtervisele hinnati vastavalt nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta.[22]. Kõigi nende keemiliste ainete ohtlikkuse hindamisel tuvastati, et ohtu inimtervisele on vaja vähendada. Neid järeldusi kinnitas toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee (CSTEE).(2) Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames 12. oktoobril 1999 vastu võetud komisjoni soovituses 1999/721/EÜ (ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegiate kohta järgmiste ainete puhul: 2-(2-butoksüetoksü)etanool; 2-(2-metoksüetoksü)etanool; alkaanid, C10-13, kloor; benseen, C10-13-alküülderivaadid)[23] ning 2007/xxx/EÜ (ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegiate kohta järgmiste ainete puhul: piperasiin; tsükloheksaan; metüleendifenüüldiisotsüanaat; but-2-üün-1,4-diool; metüüloksiraan; aniliin; 2-etüülheksüülakrülaat; 1,4-diklorobenseen; 3,5-dinitro-2,6-dimetüül-4-tert-butüülatsetofenoon; di(2-etüülheksüül)ftalaat; fenool; bis(pentabromofenüül)eeter; 5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen)[24] nähti ette ohu vähendamise strateegiad vastavalt DEGME, DEGBE, MDI ja tsükloheksaani jaoks, soovitades, et neid aineid sisaldavate üldsusele turustatavate valmististe suhtes tuleks kohaldada piiravaid meetmeid vastavalt 27. juuli 1976. aasta direktiivile 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega[25].(3) Et kaitsta tarbijaid, tuleb seada piirangud DEGME, DEGBE, MDI ja tsükloheksaani turuleviimise ning teatavate kasutusviiside suhtes.(4) DEGMEt ei kasutata enam tavatarbijatele müüdavate värvide ja värvieemaldajate koostisosana. Eespool nimetatud ohtlikkuse hindamine näitas, et oht tarbijate tervisele võib tekkida naha kokkupuutel DEGMEt sisaldavate värvide ja värvieemaldajatega. Seetõttu ei tohiks üldsusele turustada värvides ja värvieemaldajates kasutatavaid DEGMEt sisaldavaid valmistisi. Turujärelevalve eesmärgil tuleks vastu võtta valmististe DEGME sisalduse piirmäär 0,1 %.(5) DEGBEt kasutatakse värvide koostisosana. Eespool nimetatud DEGBE ohtlikkuse hindamine näitas, et tarbijate tervist ohustab kõnealuse aine sissehingamine pihustiga värvimisel. Et vältida sissehingamisohtu, tuleks seetõttu kehtestada DEGBE ohutuks piirkontsentratsiooniks pihustivärvides 3 %.(6) Muude värvide kui pihustivärvide puhul tuleks nõuda hoiatavat märkust nende värvide pihustites kasutamise kohta, juhul kui need värvid sisaldavad DEGBEt 3 % või rohkem.(7) Et tagada DEGBE kontsentratsiooni piirmääradele mittevastavate värvide nõuetekohane järk-järguline kõrvaldamine, tuleks määrata eri kuupäevad, millega piiratakse DEGBEt sisaldavate pihustivärvide esmakordset turuleviimist ning lõppmüüki.(8) MDI ohtlikkuse hindamine näitas, et MDId sisaldavate valmististe ohtu tavatarbijatele on vaja piirata sissehingamisest ja nahaga kokkupuutest tulenevate probleemide tõttu. Selle ohu ärahoidmiseks ja kõrvaldamiseks tuleks MDId sisaldavate valmististe turustamist üldsusele lubada ainult teatud tingimustel, nagu kohustuslik polüetüleenkinnaste ja lisajuhiste lisamine pakendisse. Kuna kaitsevahendite pakkumine ja asjakohaste juhiste trükkimine nõuab tootjatelt konkreetset lisatööd, tuleks ette näha pikem üleminekuaeg.(9) MDId kasutatakse laialdaselt sellistes tarbekaupades nagu ühe komponendiga vaht ( One Component Foam – OCF). Tarbijatel esineva respiratoorse allergia juhtude arv on seni teadmata. Juhtude kohta, kus inimestel avaldub MDId sisaldavate valmististega kokkupuutel respiratoorne allergia, on vaja koguda rohkem andmeid. Andmeid tuleks koguda vastavalt komisjoni kooskõlastatud uuringuprotokollile, mis peaks hõlmama respiratoorse allergia spetsialiseerunud keskusi. Kui on kogutud uusi andmeid ja tõestatud, et on vaja kehtestada täiendavad piirangud, tuleks nende andmete alusel kohaldada menetlust, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ)[26] artikli 69 lõigetes 1 ja 3.(10) Tsükloheksaani ohtlikkuse hindamisel keskenduti tarbijate kokkupuutele ainega tsükloheksaani sisaldavate valmististe kasutamisel vaipade kinnitamiseks ning järeldati, et tarbijaid selle tegevuse ajal ähvardava ohu vähendamiseks on vaja kehtestada piirangud. Tsükloheksaani sisaldavate neopreenipõhiseid liime tuleks üldsusele turustada väiksemates pakendites. Tootele lisatavad ühtsed juhised peaksid keelama tarbijail neid kasutada ebasobivates tingimustes, s.o halva ventilatsiooniga ruumides, või ebasobivaks otstarbeks, nagu vaipade kinnitamine.(11) Ammooniumnitraat, mida kasutatakse kogu ühenduses laialdaselt väetisena, võib toimida oksüdeerijana. Eelkõige võib see teatavate ainetega segunemisel plahvatada. Seetõttu peaksid ammooniumnitraatväetised enne turuleviimist vastama teatavatele nõuetele, mis tagavad detonatsioonikindluse.(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta[27] sätestatakse ammooniumnitraatväetistele ühtsed nõuded, sh ohutusnõuded. Neile tingimustele vastavaid väetisi võib varustada „EÜ väetise” märgiga ning need võivad siseturul vabalt ringelda.(13) Väetiste puhul, mis on ette nähtud müügiks ainult ühes liikmesriigis, võivad tootjad valida võimaluse täita ainult riiklikul tasandil kehtivaid nõudeid. Seetõttu ei pruugi need väetised vastata ühenduse tasandil kehtestatud ohutusnõuetele. Et kogu ühenduses oleks tagatud ühtne ohutuse tase, peaksid kõik ammooniumnitraatväetised vastama samadele ohutusnõuetele.(14) Määruse (EÜ) nr 2003/2003 III lisas kirjeldatakse üle 28 %-se lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetiste detonatsioonikindluse katset. Samuti esitatakse seal kõnealuste väetiste detonatsiooniohu minimeerimiseks mitmed füüsikalised omadused ja keemiliste lisaainete sisalduse piirmäärad. Kõik liikmesriigid peavad kõnealustele nõuetele vastavate või vähem kui 28 % lämmastikku sisaldavate ammooniumnitraatväetiste kasutamist põllumajanduses ohutuks.(15) Seetõttu peaksid kõik ühenduses müüdavad ammooniumnitraatväetised vastama määrusega (EÜ) nr 2003/2003 kehtestatud ohutusnõuetele.(16) Ammooniumnitraatväetisi on kuritarvitatud, kasutades neid ebaseaduslikuks lõhkeainete valmistamiseks. Sellist liiki väetised, mida saab nimetatud eesmärgil kasutada, võivad olla ka vaid nii väikese lämmastikusisaldusega nagu 20 %. Seetõttu tuleks piirata juurdepääs sellist liiki väetistele ainult professionaalse põllumajandusliku kasutusega, kehtestades üldsusele müüdavate ammooniumnitraatvalmististe lämmastikusisalduse piirmääraks vähem kui 20 %.(17) Direktiivi 76/769/EMÜ tuleks vastavalt muuta.(18) Nimetatud direktiiv ei piira töötajate kaitse miinimumnõudeid sätestavate ühenduse õigusaktide kohaldamist, näiteks nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/931/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta)[28] ning sellel põhinevate üksikdirektiivide, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ (töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (kodifitseeritud versioon))[29] ning nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ (töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses))[30] kohaldamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.Artikkel 2Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, [kuupäev]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaLISADirektiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmised punktid 53 kuni 57:53. 2-(2-metoksüetoksü)etanool (DEGME) CASi nr: 111-77-3 EINECSi nr: 203-906-6 | Ei tohi üldsusele turustada pärast [18 kuud pärast otsuse jõustumist] värvide ja värvieemaldajate koostisosana kontsentratsiooniga 0,1 % massist või rohkem. |54. 2-(2-butoksüetoksü)etanool (DEGBE) CASi nr: 112-34-5 EINECSi nr: 203-961-6 | Ei tohi esimest korda üldsusele turustada pärast [18 kuud pärast otsuse jõustumist] pihustatavate värvide koostisosana kontsentratsiooniga 3 % massist või rohkem. Punktis 1 nimetatud piirkontsentratsioonile mittevastavaid värve ei tohi üldsusele turustada pärast [24 kuud pärast otsuse jõustumist]. Ilma et see piiraks teiste ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, peab üldsusele turustatavatele värvidele (v.a pihustatavad värvid), mis sisaldavad DEGBEt üle 3 % massist, kandma [24 kuud pärast otsuse jõustumist] järgmise loetava ja kustutamatu märke: „Ärge kasutage värvipihustites”. |55. Metüleendifenüüldiisotsüanaat (MDI) CASi nr: 26447-40-5 EINECSi nr: 247-714-0 | Ei tohi üldsusele turustada pärast [24 kuud pärast otsuse jõustumist] valmististe koostisosana kontsentratsiooniga 0,1 % massist või rohkem, välja arvatud juhul, kui pakend: sisaldab polüetüleenkindaid. kannab järgmist loetavat ja kustutamatut märget, ning ilma, et see piiraks teiste ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusaktide kohaldamist: „Võib põhjustada allergilisi reaktsioone inimestel, kes on tundlikud teiste diisotsüanaatide suhtes. Võib astmat põdevatel inimestel esile kutsuda astmalaadseid reaktsioone. Võib nahaprobleemide all kannatavatel inimestel põhjustada nahareaktsioone. Halva ventilatsiooniga ruumides kasutage gaasimaski (s.o tüübi EN 14387:2004 mask A1 tüüpi filtriga).” Erandina ei kohaldata punkti 1 alapunkti a kuumsulamliimide suhtes. Füüsilised või juriidilised isikud, kes turustavad esimest korda MDId sisaldavaid valmistisi, peavad kolme aasta jooksul pärast punktis 1 ette nähtud piirangute rakendamist koguma andmeid võimalike juhtude kohta, kus inimestel tekib MDId sisaldavate valmististe kasutamisel respiratoorne allergia, ning edastama need andmed komisjonile. Andmeid tuleb koguda vastavalt uuringuprotokollile, mis hõlmab spetsialiseerunud keskusi ning mille kooskõlastab komisjon. Kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 1907/2006 artikli 69 lõikeid 1 ja 3*, välja arvatud juhul, kui kogutud andmed tõestavad, et puudub vajadus muude piiravate meetmete järele lisaks neile, mida juba kohaldatakse. |56. Tsükloheksaan CASi nr: 110-82-7 EINECSi nr: 203-806-2 | Ei tohi esimest korda üldsusele turustada pärast [18 kuud pärast otsuse jõustumist] neopreenipõhiste liimide koostisosana kontsentratsiooniga 0,1 % massist või rohkem ega raskemates pakendites kui 650 g. Neopreenipõhiseid tsükloheksaani sisaldavaid ja punktile 1 mittevastavaid liime ei tohi turustada pärast [24 kuud pärast otsuse jõustumist], et müüa neid üldsusele. Ilma et see piiraks teiste ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, peavad neopreenipõhised liimid, mille tsükloheksaanisisaldus on 0,1 % massist või rohkem ning mis turustatakse üldsusele pärast [24 kuud pärast otsuse jõustumist], kandma järgmist loetavat ja kustutamatut märget: „Ärge kasutage halva ventilatsiooniga ruumides. Ärge kasutage vaipade kinnitamiseks.” |57. Ammooniumnitraat (AN) CASi nr: 6484-52-2 EINECSi nr: 229-347-8 | Ei tohi esimest korda turustada pärast [18 kuud pärast otsuse jõustumist] ainena või valmististes, mis sisaldavad lämmastikku rohkem kui 28 % ammooniumnitraadi massist, ning mida kasutatakse tahke liht- või kompleksväetisena, välja arvatud juhul, kui väetis vastab väetisi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2003/2003** III lisas suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetistele kehtestatud tehnilistele tingimustele. Ei tohi üldsusele turustada pärast [18 kuud pärast otsuse jõustumist] ainena või valmististes, mis sisaldavad lämmastikku rohkem kui 20 % ammooniumnitraadi massist. |* ELT L 396, 30.12.2006, lk1.**ELT L 304, 21.11.2003.[pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] Komisjoni soovitus 1999/721/EÜ, 12 oktoober 1999, ohtlikkuse hindamise ja ohu vähendamise strateegiate kohta järgmiste ainete puhul: 2-(2-butoksüetokü)etanool; 2-(2-metoksüetoksü)etanool; alkaanid, C10-13, kloor; benseen, C10-13-alküülderivaadid.[2] Komisjoni soovitus, 2007/xxx/EÜ, ohtlikkuse hindamise ja ohu vähendamise strateegiate kohta järgmiste ainete puhul: piperasiin; tsükloheksaan; metüleendifenüüldiisotsüanaat; but-2-üün-1,4-diool; metüüloksiraan; aniliin; 2-ethüülheksüülakrülaat; 1,4-diklorobenseen; 3,5-dinitro-2,6-dimetüül-4-tert-butüülatsetofenoon; di-(2-etüülheksüül)ftalaat; fenool; bis(pentabromofenüül)eeter; 5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen. Avaldamata.[3] Nõukogu määruse (EMÜ) 793/93 kohane ohtlikkuse hindamise aruanne, avaldatud 1999. aastal, saadaval veebilehel: http://ecb.jrc.it/esis/.[4] Nõukogu määruse (EMÜ) 793/93 kohane ohtlikkuse hindamise aruanne, avaldatud 1999. aastal, saadaval veebilehel: http://ecb.jrc.it/esis/.[5] Nõukogu määruse (EMÜ) 793/93 kohane ohtlikkuse hindamise aruanne, avaldatud 2005. aastal, saadaval veebilehel: http://ecb.jrc.it/ esis/.[6] Nõukogu määruse (EMÜ) 793/93 kohane ohtlikkuse hindamise aruanne, avaldatud 2004. aastal, saadaval veebilehel: http://ecb.jrc.it/ esis/.[7] Arvamus on kättesaadav leheküljel: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/sct/sct_opinions_en.htm.[8] EÜT, L292, 13.11.1999 lk 42.[9] Nõukogu direktiiv 98/24/EÜ, 7. aprill 1998, töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses). EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.[10] Arvamus on kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/sct/sct_opinions_en.htm.[11] EÜT, L 292, 13.11.1999 lk 42.[12] Avaldus „Hapnikuga Küllastunud Lahustite Tootjate Liidult”, mai 2007, mis esitati komisjonile ja piirangute töörühma liikmetele.[13] Arvamus on kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/sct/sct_opinions_en.htm.[14] ELT, C […], […], lk […].[15] Arvamus on kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/sct/sct_opinions_en.htm.[16] ELT, C […], […], lk […].[17] Euroopa väetisetootjate liit.[18] Komisjoni talituste töödokument: „Mõju hindamise aruanne” on kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm.[19] ELT C […], […], lk […].[20] ELT C […], […], lk […].[21] ELT C […], […], lk […].[22] EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[23] EÜT L 292, 13.11.1999, lk 42.[24] ELT C […], […], lk […].[25] EÜT L 262, 27.9.1976 lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2006/139/EÜ ( ELT L 384, 29.12.2006, lk 94).[26] ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.[27] ELT L 304, 21.11.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 162/2007 (ELT L 51, 20.2.2007, lk 7).[28] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[29] ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.[30] EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.