Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0415

Ettepanek Nõukogu määrus millega kehtestatakse pärast Nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 vastavat aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes ja lõpetatakse Vene Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid käsitlev uurimine  /* KOM/2006/0415 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 24.7.2006KOM(2006) 415 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 vastavat aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes ja lõpetatakse Vene Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid käsitlev uurimine(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) (edaspidi „algmäärus”), kohaldamist Hiina Rahvavabariigist, Vene Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ränikarbiidi importi käsitleva menetluse suhtes pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2. |Üldine taust Käesolev ettepanek on esitatud seoses algmääruse rakendamisega ja algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuete kohaselt tehtud uurimise tulemusel. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba uurimise käigus olnud võimalus oma huve algmääruses sätestatud korras kaitsta. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmääruses ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetme kokkuvõte 26. mail 2005. aastal algatas komisjon Hiina Rahvavabariigist, Vene Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise koos Vene Föderatsioonist pärit sama toote impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamisega, piirdudes meetmete vormiga. Uurimisel leiti, et kõnealuse toote dumping jätkub Hiina Rahvavabariigist pärit toodete impordi puhul, mis meetmete tühistamise korral tingiks ühenduse tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. Samal ajal aga ei tuvastatud dumpingu jätkumist Vene Föderatsioonist ja Ukrainast pärit kõnealuse toote impordi puhul ja leiti, et dumpingu kordumine ei ole nende riikide puhul tõenäoline. Samuti tehti kindlaks, et Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi puhul ei kahjustaks meetmete aegumine ühenduse huve. Seetõttu soovitatakse nõukogul võtta vastu lisatud ettepanek määruse kohta, et pikendada olemasolevaid meetmeid Hiina Rahvavabariigi suhtes ja tühistada meetmed Vene Föderatsiooni ja Ukraina suhtes. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Seetõttu subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |Meedet on kirjeldatud eelnimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha riiklikke otsuseid. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ning kodanike rahalist ja halduskoormust tuleb hoida võimalikult väiksena ning proportsionaalsena ettepanekus seatud eesmärgiga. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 vastavat aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ränikarbiidi impordi suhtes ja lõpetatakse Vene Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid käsitlev uurimineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”)[1] ja eriti selle artikli 11 lõikeid 2 ja 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1. MENETLUS1.1 Varasemad uurimised, kehtivad meetmed ja käimasolevad uurimised(1) Määrusega (EÜ) nr 821/94,[2] mis võeti vastu pärast määruse 2423/88[3] artiklite 14 ja 15 kohaselt tehtud aegumise läbivaatamist, pikendas nõukogu Hiina Rahvavabariigist, Poolast, Vene Föderatsioonist (edaspidi „Venemaa“) ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse. Samal ajal kiitis komisjon otsusega 94/202/EÜ[4] heaks kohustused, mille võtmiseks on teinud ettepaneku Venemaa valitsus koos äriühinguga V/O Stankoimport (Moskva, Venemaa)..(2) 2000. aasta mais pikendas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 1100/2000[5] veel kord Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse, pikendades samas ka Venemaa valitsuse ja äriühingu V/O Stankoimport (Moskva, Venemaa) pakutud kohustust, mis oli heaks kiidetud komisjoni otsusega 94/202/EÜ.(3) Eespool põhjenduses 1 nimetatud uurimisele, mille tulemusel kehtestati lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ja võeti vastu kõnealuse uurimisega seotud teatavate eksportijate kohustused, ning põhjendustes 1 ja 2 nimetatud 1994. ja 2000. aastal lõpetatud aegumise läbivaatamistele viidates kasutatakse edaspidi nimetust „esialgsed uurimised”.(4) 2004. aastal vabastas nõukogu määrusega (EÜ) nr 991/2004[6] dumpinguvastastest tollimaksudest impordi 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud uutesse liikmesriikidesse, mida tehti vastavalt hinnakohustuste tingimustele (edaspidi „laienemiskohustused”) ja volitas komisjoni nimetatud laienemiskohustusi heaks kiitma. Selle alusel kiitis komisjon otsustega 2004/498/EÜ[7] ja 2004/782/EÜ[8] heaks kohustused, mida pakkus Ukraina eksportiv tootja Open Joint Stock Company Zaporozhsky Abrasivny Combinat. Nimetatud kohustuste heakskiitmine aegus 20. mail 2005. aastal.(5) 2004. aasta jaanuaris algatas komisjon osalise vahepealse läbivaatamise ,[9] mida oli taotlenud Ukraina eksportiv tootja Zaporozhsky Abrasivny Combinat. Taotleja väitis, et pärast asjaolude olulist muutumist tuleks talle võimaldada turumajanduslikku kohtlemist ning et tema dumpingumarginaal on oluliselt väiksem kehtivates meetmetes sätestatud tasemest. Pärast uurimist tuvastati siiski, et äriühing ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele (nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[10] („algmääruse”) artikli 2 lõike 7 punkt c) ja seetõttu uurimine lõpetati.[11](6) 30. juunil 2005. aastal[12] algatas komisjon dumpinguvastase menetluse Rumeeniast pärit ränikarbiidi impordi suhtes kaebuse alusel, mille oli esitanud Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu tootjate nimel, kelle toodang moodustab 100% ühenduse ränikarbiidi toodangust. Pärast seda, kui Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu oli 1. märtsil 2006. aastal kaebuse tagasi võtnud, lõpetati uurimine siiski komisjoni otsusega EÜ/423/2006.[13]1.2 Dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamistaotlus(7) Pärast Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Ukrainast pärit ränikarbiidi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumist käsitleva teatise[14] avaldamist sai komisjon 24. veebruaril 2005. aastal taotluse nimetatud meetmete läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Samal ajal sai komisjon ka taotluse vaadata vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 läbi Venemaalt pärit asjaomase toote impordi suhtes kohaldatavate meetmete vorm.(8) Taotlused esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu tootjate nimel, kelle toodang moodustab 100% ühenduse ränikarbiidi toodangust . Dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamistaotluse aluseks oli asjaolu, et meetmete lõpetamisega kaasneks dumpingu jätkumine või kordumine ja ühenduse tootmisharu kahjustamine . Vahepealse läbivaatamise taotlus põhines asjaolul, et meetmete vorm ei ole nõuetekohane ega kõrvalda dumpingu kahjustavat mõju .(9) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 ja vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 on piisavalt tõendeid, ning algatas samal päeval mõlemad menetlused .[15]1.3 Uurimine(10) Komisjon teatas eksportivatele tootjatele, importijatele, toorainetootjatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja nende ühendustele, eksportivate riikide esindajatele ja ühenduse tootjatele ametlikult aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda enda ärakuulamist läbivaatamiste algatamise teatises sätestatud tähtaja jooksul.(11) Hiina eksportivate tootjate ja ühenduse importijate, kes ei ole seotud mõne asjaomase riigi eksportiva tootjaga, suurt arvu arvesse võttes peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks rakendada väljavõttelist uuringut. Et võimaldada komisjonil otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõepoolest vajalik ja kui on, siis moodustada valimit, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 teatada endast kahe nädala jooksul alates menetluse algatamisest ja esitada komisjonile algatamisteatises nõutud teave.(12) Ükski Hiina eksportiv tootja ei esitanud nõutud teavet ega teinud käesoleva menetluse raames koostööd. Seega otsustati, et Hiina tootjate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik.(13) Kuus sõltumatut ühenduse importijat esitas algatamisteates nõutud teabe ja väljendasid valmisolekut teha edasise uurimise raames koostööd. Valimisse võeti nimetatud kuuest importijast kolm. Need importijad esindasid ühenduse tuntud importijate suurimat tüüpilist impordimahtu (98%), mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida.(14) Seepärast saadeti küsimustikud kolmele väljavalitud ühenduse importijale, kahele ühenduse tootjale, kaheksateistkümnele ühenduse kasutajale, kuueteistkümnele toorainetarnijale ning kahele Ukraina ja Vene Föderatsiooni tuntud eksportivale tootjale. Peale selle võeti ühendust kahe võimalikuks võrdlusriigiks valitud Brasiilia tootjaga ja saadeti neile küsimustikud.(15) Vastused saadi kolmelt väljavalitud ühenduse importijalt, seitsmelt kasutajalt, kahelt toorainetootjalt ja kahelt asjaomaste riikide eksportivalt tootjalt ning ka kahelt võrdlusriigi tootjalt.(16) Komisjon hankis uurimiseks vajaliku teabe ja veendus selle õigsuses ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:Ühenduse tootjad:-  Kollo Silicon carbide B.V. (Madalmaad), ESK-SIC GmbH (Saksamaa)-  Navarro SiC, S.A. (Hispaania),Eksportivate riikide tootjad:-  JSC Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhsky (Ukraina)-  JSC Volzhsky Abrasive Combinat, Volzhsky (Venemaa)Võrdlusriigi tootjad:-  Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brasiilia)-  Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, Sao Paolo (Brasiilia)Ühenduse importijad:-  Imexco-Ullrich GmbH (Saksamaa)-  Smyris Abrasivi (Itaalia)Ühenduse kasutajad:-  Morganite Crucible Limited (Ühendkuningriik)-  TGA Ltd (Tšehhi Vabariik)(17) Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust uuriti 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt olulisi suundumusi uuriti 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).(18) Kõiki asjaga seotud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, millel põhinevad käesoleva läbivaatamise järeldused. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tähtajaks esitatud märkusi kaaluti hoolikalt ja võeti järeldustes arvesse, kui seda peeti asjakohasteks.2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE2.1 Vaatlusalune toode(19) Vaatlusalune toode on sama nagu esialgsetes uurimistes, mille tulemusena kehtestati praegu kehtivad meetmed, st ränikarbiid (SiC). Ränikarbiid kuulub praegu CN-koodi 2849 20 00 alla.(20) Ränikarbiidi toodetakse räni ja koksi (või naftakoksi) kuumutamisel kõrgel temperatuuril (kuni 2000°C). Nimetatud protsessi tulemusena saadakse toorränikarbiid, mida tuleb lõppkasutaja jaoks tavaliselt veel töödelda. Ränikarbiidi tootmisprotsessi tulemusena tekivad automaatselt ränikarbiidi eri kvaliteediklassid, st erineva ränisisaldusega tooted. Kvaliteediklassid saab jagada kahte peamisesse rühma: kristalliline ränikarbiid ja metallurgiline ränikarbiid. Kristallilist ränikarbiidi peetakse kvaliteetsemaks, sest selle ränisisaldus on suurem. Kristalliline ränikarbiid liigitatakse omakorda mustaks ja roheliseks ränikarbiidiks.(21) Kristallilist ränikarbiidi kasutatakse tavaliselt abrasiivtööriistade, lihvketaste, kvaliteetsete tulekindlate toodete ja keraamikatoodete valmistamiseks ning metallurgilist ränikarbiidi kasutatakse tavaliselt ränikandurina valutöödel ja kõrgahjutöödel. Samamoodi kui eelmises uurimises tuleb ka käesolevas uurimises käsitada mõlemat rühma ühe tootena.2.2 Samasugune toode(22) Käesolev uurimine kinnitas esialgsete uurimiste järeldusi, et vaatlusalune toode ja tooted, mida eksportivad tootjad valmistavad ja oma kohalikel turgudel müüvad ning ka ühenduse tootjate valmistatud ja ühenduse turgudel müüdavad tooted ning võrdlusriigi tootjate valmistatud ja võrdlusriigi kohalikul turul müüdavad tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning neil on samad lõpptarbijad ja neid tuleb seetõttu pidada samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.3. DUMPINGU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS3.1 Sissejuhatavad märkused(23) Käesoleva aegumise läbivaatamise raames tegi täielikku koostööd kaks Ukraina ja Vene Föderatsiooni tuntud tootjat . Nagu on märgitud põhjenduses 12, ei teatanud endast ükski Hiina Rahvavabariigi tootja.3.2 Impordi dumping uurimisperioodi ajal3.2.1 Võrdlusriik(24) Kuna Ukrainat ([16]) ja Hiina Rahvavabariiki ei peetud uurimisperioodil (ega eelnevates uurimistes) turumajanduslikeks riikideks, tuli normaalväärtus kindlaks teha kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a, st teabe põhjal, mis on saadud kolmandast turumajandusriigist, kus toodet valmistati ja siseturul müüdi. Peale selle ei tohiks unustada, et Ukraina eksportiva tootja turumajandusliku kohtlemise taotlust ei rahuldatud vahepealses läbivaatamises, mis lõpetati vahetult enne aegumise läbivaatamise algatamist (vt põhjendus 5).(25) Käesoleva aegumise läbivaatamise algatamisel kavatseti kasutada Brasiiliat võrdlusriigina, kust hangitakse teavet tootmiskulude ja omamaise müügi kohta . Brasiiliat kasutati ka eelmises aegumise läbivaatamises .(26) Uurimine on kinnitanud, et Brasiilia on endistviisi sobiv võrdlusriik järgmistel põhjustel:(27) Esiteks on Brasiilia oma siseturu suuruse poolest representatiivne riik, mille alusel saab määrata kahe vaatlusaluse riigi normaalväärtuse. Teiseks, turul valitsevat nõudluse taset ja konkureerivate tootjate olemasolu arvesse võttes reguleerivad Brasiilia omamaiseid hindu tavapärased turujõud. Kolmandaks võib toote füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste seisukohast Brasiilias valmistatud samasugust toodet pidada identseks kahest vaatlusalusest riigist eksporditava tootega. Pealegi ei esitatud Brasiilia võrdlusriigina kasutamise kohta ühtegi vastuväidet.(28) Seetõttu otsustati, et Brasiilia on võrdlusriigina mõistlik ja sobiv valik, mille alusel määratakse Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit ränikarbiidi impordi normaalväärtus.3.2.2 Normaalväärtus3.2.2.1 Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina eksportivate tootjate normaalväärtus(29) Kõigepealt uuriti, kas Brasiilia tootjate omamaine müük, nii üldine kui ka tooteliikide kaupa, oli tüüpiline võrreldes Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina ekspordi mahuga.(30) Leiti, et Brasiilia tootjate omamaise müügi maht oli oluliselt suurem kui Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina eksportivate tootjate ekspordimüük ühendusse, seda nii üldiselt kui ka tooteliikide kaupa.(31) Seejärel uuriti, kas kahe koostööd teinud Brasiilia tootja, äriühingute Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda ja Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, omamaine müük sõltumatutele klientidele oli toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.(32) Leiti, et mõlema äriühingu kaalutud keskmine müügihind oli uurimisperioodi jooksul kõrgem kaalutud keskmistest tootmiskuludest ühiku kohta. Seetõttu peeti kogu omamaist müüki müügiks tavapärase kaubandustegevuse käigus. Peale selle kohandati tulemusi võttes arvesse tootekoodide või kaubandusliku tasandi võimalikke erinevusi, et tagada õiglane võrdlus Brasiilia hindade ning Hiina Rahvavabariigi ja Ukraina normaalväärtuste vahel.(33) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 võeti normaalväärtuse aluseks kahe Brasiilia tootja müügi kaalutud keskmised hinnad siseturul sõltumatute klientide puhul.(34) Pärast lõpptulemuste avaldamist seadis Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu kahtluse alla normaalväärtuse määramise õigsuse, väites, et nende kasutuses olevate andmete kohaselt olid Brasiilia omamaise turu müügihinnad kõrgemad Ukraina ekspordihinnast ühenduse turul. Väite toetuseks siiski põhjendatud dokumentaalseid tõendeid ei esitatud ja see tuli tagasi lükata. Põhjenduses 32 nimetatud kohandused võimaldasid tõepoolest normaalväärtust õiglaselt arvutada.3.2.2.2 Venemaa eksportivate tootjate normaalväärtus(35) Kõigepealt uuriti, kas Venemaa eksportiva tootja omamaine müük, nii üldine kui ka tooteliigi kaupa, on representatiivne, st omamaine müük moodustab vähemalt 5% ühendusse suunatud ekspordist.(36) Leiti, et võrreldes üldise müügi ja mõne tooteliigi müügiga moodustas omamaine müük vähemalt 5% ühendusse suunatud ekspordist. Tooteliikide puhul, mille omamaine müük moodustas vähem kui 5% ühendusse suunatud ekspordist, tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.(37) Nende tooteliikide puhul, mille omamaine müük moodustas 5% ühendusse suunatud ekspordist, uuriti, kas Venemaa tootja omamaine müük sõltumatutele klientidele toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi osakaal iga eksporditava vaatlusaluse toote liigi puhul, mis oli uurimisperioodi jooksul müüdud kahjumita.(a) Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest rohkem kui 80% müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, st kõnealuse tooteliigi keskmine müügihind võrdus kõnealuse tooteliigi keskmise tootmiskuluga või oli sellest kõrgem, peeti normaalväärtuseks kõnealuse tooteliigi omamaise müügi keskmist hinda, hoolimata sellest, kas müük oli tulutoov või mitte.(b) Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest vähemalt 10%, kuid mitte rohkem kui 80% müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, peeti normaalväärtuseks kõnealuse tooteliigi ühiku tootmiskuludega võrdse või neist kõrgema hinnaga toimunud tehingute kaalutud keskmist hinda.(c) Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest vähem kui 10% müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, otsustati, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seega tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.(38) Normaalväärtused arvutati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 kõnealuse tooteliigi tootmiskulude alusel, millele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal. Müügi-, üld- ja halduskulud on kulud, mida eksportiv tootja kannab samasuguse toote puhul ja kasum võrdub keskmise kasumiga, mida eksportiv tootja teenib samasuguse toote müügilt tavapärase kaubandustegevuse käigus.3.2.3 EkspordihindHiina Rahvavabariik(39) Nagu põhjenduses 12 osutatud, ei teinud ükski Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja uurimise raames koostööd. Seetõttu tuli ekspordihinnad kindlaks määrata kättesaadavate andmete, st kaebuses esitatud teabe põhjal vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1.Ukraina ja Venemaa(40) Ukraina ja Venemaa eksportivate tootjate ekspordihinnad määrati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 ühenduse sõltumatute klientide poolt tegelikult tasutud või tasutavate ekspordihindade põhjal.(41) Venemaa eksportija Stankoimporti kaudu tehtud tehingute (st imporditud dumpinguvastaste tollimaksudeta vastavalt koguselisele kohustusele) ekspordihindade arvutamisel arvati tehasest hankimise tasandi ekspordihinna saamiseks maha kõik Stankoimporti kaasamise tõttu kantud kulud.(42) Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu vaidlustas Ukraina ekspordihindade arvutamisel saadud tulemused, väites, et Ukraina impordihinnad on palju madalamad. Oma väite toetuseks esitasid nad mõned hinnapakkumised. Väide tuli siiski tagasi lükata, sest hinnapakkumisi ei saanud arvesse võtta ilma tõestuseta, et tehing(ud) ka tegelikult toimus(id). Igal juhul, nagu osutatud põhjenduses 40, on dumpingu arvutamisel kasutatud ekspordihinnad hinnad, mida makstakse asjaomasele eksportivale tootjale. Nimetatud hindu kontrolliti kohapeal asjaomase äriühingu valdustesse tehtud kontrollkäigul.3.2.4 Võrdlus(43) Normaalväärtusi ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks kohandati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 veokulusid, kaubanduslikku tasandit ja pakkimiskulusid, mis väidetavalt ja tegelikult mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust.3.2.5 Dumpingumarginaal(44) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaal iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisega vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.Hiina Rahvavabariik(45) Vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 määrati dumpingumarginaal kättesaadavate andmete, st kaebuses esitatud teabe põhjal samamoodi kui eelmises uurimises, mis on umbes 50%.Ukraina(46) Ukrainast uurimisperioodi jooksul imporditud ränikarbiidi dumpingumarginaal leiti olevat allpool algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud vähese tähtsuse künnist.Venemaa(47) Tuleb meeles pidada, et Venemaal lasub koguseline kohustus alates 1986. aastast. Nimetatud koguseline kohustus on võimaldanud Venemaa importijal Stankoimportil importida ühendusse kindlaksmääratud koguse tooteid (kehtestatud protsendina ühenduse tarbimisest) ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta. Dumpingu arvutamisel ei eristatud koguselise kohustuse alusel eksporditud koguseid (77%) ja dumpinguvastase tollimaksuga maksustatud koguseid (23%).(48) Venemaalt uurimisperioodi jooksul imporditud ränikarbiidi dumpingumarginaal leiti olevat allpool algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud vähese tähtsuse künnist.3.3 Muutused impordis meetmete kehtetuks tunnistamise korral3.3.1 Hiina Rahvavabariik(49) Nagu juba selgitatud, ei teinud ükski eksportiv tootja käesoleva uurimise raames koostööd. Seetõttu toetutakse hinnangu andmisel selle kohta, mis tõenäoliselt juhtuks, kui meetmed aeguvad, kättesaadavatele andmetele, eriti kaebusele ja COMEXTi andmetele (COMEXT on Euroopa ühenduste väliskaubanduse elektrooniline andmebaas).Kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hindade ja ühenduse hinnataseme seos(50) Peamised kolmandad riigid, kuhu Hiina oma tooteid uurimisperioodi jooksul eksportis, olid Ameerika Ühendriigid ja Jaapan. Kaebuses esitatud teabe kohaselt oli kvaliteediklassi „makromust” eurodes väljendatud CIF-hind, millega Hiina müüs toodet Ameerika Ühendriikides, umbes 650 eurot ühe tonni kohta. Kvaliteediklassi „makroroheline” eurodes väljendatud CIF-hind, millega Hiina müüs toodet Jaapanis, oli umbes 770 eurot ühe tonni kohta. Hiina eksportijate hinnapakkumiste õigsust toetab äriväljaannetes avaldatud hinnastatistika.(51) Peale selle leiti, et COMEXTi andmebaasist saadud Hiina Rahvavabariigist Ameerika Ühendriikidesse eksportimisel kehtestatud keskmised hinnad olid uurimise käigus võrdlusriigi põhjal arvutatud normaalväärtusest märkimisväärselt madalamad, mis näitab, et uurimisperioodi jooksul võis ka see eksport toimuda dumpinguhinnaga.(52) Võttes arvesse, et ühenduse tootmisharu keskmised hinnad („makromusta” tonni kohta umbes 1000 eurot ja „makrorohelise” tonni kohta umbes 1500 eurot) on oluliselt kõrgemad, stimuleeriks meetmete puudumine Hiina eksportivaid tootjaid suunama märkimisväärse osa praegu kolmandate riikide turgudele minevast ekspordist ühenduse turule.(53) Ei tohiks unustada, et esialgse uurimise tulemusel leiti, et kõnealuse toote eksport Hiinast Euroopa Liitu toimus dumpinguhindadega ja dumpinguhindadega müük jätkus ka uurimisperioodi ajal. Pole põhjust arvata, et selline käitumine muutuks.(54) Nagu eespool selgitatud, toetab olemasolev teave kolmandate riikide normaalväärtuse ja hindade kohta järeldust, et meetmete aegumise korral jätkaksid Hiina eksportijad tõenäoliselt dumpingut.(55) Kokkuvõtteks võib öelda, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, siis suunab Hiina oma ekspordi tõenäoliselt kolmandate riikide turgudelt ümber ühendusse. Samuti on olemas selge oht, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist müüakse eksporditavad kogused dumpinguhindadega.Kasutamata tootmisvõimsus ja varud(56) Dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamistaotluses oli Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu hinnangu järgi (kogutud ja äriväljaannetes avaldatud andmetele viidates) Hiina Rahvavabariigi kogutootmisvõimsus 600 000–700 000 tonni . Tegelik toodang oli hinnangu järgi umbes 440 000 tonni, seega oli kasutamata tootmisvõimsust 160 000–260 000 tonni. Varude kohta andmed puuduvad.(57) Eelöeldut arvesse võttes on selge, et Hiina Rahvavabariigi eksportivatel tootjatel on märkimisväärselt palju vaba tootmisvõimsust, mida kasutada toodangu suurendamiseks. Seega on üsna tõenäoline, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist hakkaksid eksportivad tootjad oma vaba tootmisvõimsust kasutama ühendusse eksportimiseks.3.3.2 Venemaa(58) Kuna Venemaa ainus tuntud eksportiv tootja tegi uurimise raames koostööd, toetutakse hinnangu andmisel selle kohta, mis tõenäoliselt juhtuks, kui meetmed aeguvad, kontrollitud teabele, mille eksportiv tootja esitas küsimustikule vastates.Ühenduse hindade ja Venemaa hindade seos(59) Kõigepealt tuleks märkida, et kehtivat koguselist kohustust arvesse võttes mõjutab Venemaalt tulev import ühenduse valdavat hinnataset juba märkimisväärselt, sest Venemaa eksportija rahuldab umbes 10% ühenduse tarbimisvajadusest.(60) Kui võrrelda Venemaa omamaise turu valdavat hinnataset ühenduse valdava hinnatasemega, siis Venemaa hinnatase on üldiselt madalam. Võttes aga arvesse, et Venemaa tootja poolt dumpinguvastaste tollimaksudeta ja vastavalt koguselisele kohustusele eksporditud kogused on varem kindlaks määratud, on Venemaa tootjal olnud stiimul eksportida ühendusse kristallilise kvaliteediklassi tooteid (mis tõstab tonnihinda), jättes metallurgilise kvaliteediklassi tooted omamaise turu ja muude turgude tarbeks. Seetõttu oleks sama kvaliteediklassi toodete tegelik hinnaerinevus väiksem, kui keskmiste hinnatasemete võrdlusest nähtub.(61) Kokkuvõtteks võib öelda, et kuigi ühenduse üldiselt kõrgem hinnatase suurendaks tavaliselt meetmete aegumise korral ühendusse suunatud eksporti, ei ole see praegusel juhul tõenäoline. Koguselise kohustuse olemasolu arvesse võttes ei tohiks kvaliteetse ränikarbiidi impordi suurenemise võimalust üle hinnata, sest Venemaa eksportijal on juba olnud võimalus eksportida märkimisväärseid ränikarbiidi koguseid ja stiimul eksportida kvaliteetset ränikarbiidi. Seega oleks ränikarbiidi impordi kasv tõenäoliselt piiratud nii koguseliselt kui ka ränikarbiidi liikide osas (metallurgiline kvaliteediklass) ja on väga ebatõenäoline, et see toimuks dumpinguhindadega.Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja Venemaa hindade suhe(62) Enam kui 75% Venemaa tootjate ekspordist kolmandatesse riikidesse on suunatud Ameerika Ühendriikidesse. Kui võrrelda omamaiseid hindu ja hindu, millega eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse, siis ekspordihinnad Ameerika Ühendriikidesse on keskmiselt kõrgemad. Tuleks siiski arvesse võtta, et eksporditava ja omamaisel turul müüdava toote kvaliteediklassid on ilmselt erinevad (veokulude katteks eksporditakse tõenäoliselt kvaliteediklassi tooteid, mille väärtus ühe tonni kohta on suurem), mistõttu on raske sellise võrdluse põhjal mingeid järeldusi teha. Sellest hoolimata märgitakse, et kõnealuse ekspordi suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid meetmeid ja ükski asjaolu ei viita sellele, et eksport toimuks dumpinguhindadega.Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja ühenduse hinnataseme suhe(63) Võrreldes Venemaa eksportija ekspordihindu peamisesse kolmandasse riiki, Ameerika Ühendriikidesse Venemaa eksportija ekspordihindadega ühendusse ei tohi unustada kehtivat koguselist kohustust. Nagu eespool selgitatud, on Venemaa eksportija poolt Euroopa Ühendusse eksporditud varem kindlaksmääratud koguseid arvesse võttes olnud eksportijal stiimul eksportida ühenduse turule kvaliteediklassi tooteid, mille väärtus tonni kohta on suurem.(64) Samamoodi ja nagu on selgitatud põhjenduses 62, võib eeldada, et suuremaid veokulusid arvesse võttes eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse peamiselt sellise kvaliteediklassi tooteid, mille väärtus tonni kohta on suurem. Seega on ühenduse turule ja Ameerika Ühendriikide turule suunatud ekspordi keskmised müügihinnad võrreldaval tasemel.(65) Olles võrrelnud keskmist müügihinda ühenduse turul keskmise müügihinnaga Ameerika Ühendriikide turul leiti, et Ameerika Ühendriikide turul on keskmised hinnad kõrgemad.(66) Kokkuvõtteks näib, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, ei ole Venemaa tootjal ilmset stiimulit suunata praegu peamisel eksporditurul, Ameerika Ühendriikides müüdavad kogused ühenduse turule.Kasutamata tootmisvõimsus ja varud(67) Venemaa eksportiva tootja tootmisvõimsus on 62 000 tonni. Uurimisperioodi jooksul suurendas tootja oma tootmisvõimsuse rakendusastet ja töötas täie võimsusega. Varud olid seda tüüpi äriühingu jaoks tavapärased.(68) Võttes arvesse Venemaa tootja kasutatavat tehnoloogiat (elektriseadmete ja mahalaadimise/sorteerimiskohtade vahele paigutatud raudteevagunite kasutamine töötlemiskohana) ei ole tõenäoline, et eksportiv tootja suudaks lähemas tulevikus tootmist laiendada.(69) Kokkuvõtteks ei ole ühtki asjaolu, mis viitaks sellele, et Venemaa tootja suudaks meetmete kõrvaldamise korral tootmist suurendada, et suurendada eksporti ühendusse.3.3.3 Ukraina(70) Kuna Ukraina ainus tuntud eksportiv tootja tegi uurimise raames koostööd, toetutakse hinnangu andmisel selle kohta, mis meetmete aegumise korral tõenäoliselt juhtuks, kontrollitud teabele, mille eksportiv tootja esitas küsimustikule vastates.Kasutamata tootmisvõimsus ja varud(71) Ukraina eksportiva tootja tootmisvõimsus on 23 000 tonni. Uurimisperioodi jooksul suurendas tootja oma tootmisvõimsuse rakendusastet ja töötas täie võimsusega. Varud olid seda tüüpi äriühingu jaoks tavapärased.(72) Võttes arvesse Ukraina tootja kasutatavat tehnoloogiat (sama, mida kasutab Venemaa tootja ja mida on kirjeldatud põhjenduses 68), ei ole tõenäoline, et eksportiv tootja suudaks lähitulevikus oma tootmist laiendada.(73) Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu väitel oli eksportiva tootja tootmisvõimsus 32 000 tonni. Väide oli siiski hüpoteetiline ning arvesse ei võetud hoolduseks ja remondiks ette nähtud seisakuid ega asjaomase tootmisettevõtte eripära – äriühing asub linnapiirkonnas ja peab järgima keskkonnakaitse nõudeid. Seega leidis kinnitust põhjenduses 71 nimetatud tootmisvõimsus ja Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu vastuväide tuli tagasi lükata.(74) Kokkuvõtteks ei ole märke selle kohta, et Ukraina tootja suudaks pärast meetmete aegumist tootmist suurendada, et suurendada eksporti ühendusse.Ühenduse hindade ja Ukraina hindade ning kolmandate riikide hindade seos(75) Kui võrrelda Ukraina omamaisel turul valitsevat hinnataset ühenduse turul valitseva hinnatasemega ja kolmandate riikide hindadega, siis on Ukraina ja kolmandate riikide hinnatase keskmisest madalam.(76) Ukraina, kolmandate riikide ja ühenduse turgude asjakohane võrdlus ei olnud siiski võimalik, sest müüdavad tooted on väga erinevad ja seetõttu ei ole keskmised hinnad võrreldavad. Peale selle on Ukraina omamaise turu suurus piiratud ja Ukraina tootja ei suuda valmistada kõiki eri (suurema väärtusega) kvaliteediklasside tooteid, mida toodavad ühenduse tootjad.(77) Seetõttu ei olnud võimalik kindlaks teha, kas meetmete kõrvaldamine oleks stimuleerinud Ukraina eksportijat suunama omamaisel või eksporditurgudel müüdavad kogused ümber ühenduse turule. Võttes aga arvesse dumpingu uurimise tulemusi, järeldatakse, et isegi kui eksport ühenduse turule suureneks, on ebatõenäoline, et see eksport toimuks dumpinguhindadega. Pealegi, Ukraina eksportija piiratud tootmisvõimsust arvesse võttes suureneks eksport vaid veidi (hinnangu järgi alla 10 000 tonni).3.4 Järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta3.4.1 Hiina Rahvavabariik(78) Tuleb meeles pidada, et ükski Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja ei teinud uurimise raames koostööd.(79) Olemasolevate andmete põhjal leiti, et Hiina eksportijad müüvad ikka veel dumpinguhinnaga ja kui meetmed aeguvad, jätkavad nad tõenäoliselt seda ühenduse turule suunatud dumpingutava.(80) Seetõttu leiti, et kui meetmed aeguvad, jätkavad Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad tõenäoliselt dumpingut.3.4.2 Ukraina(81) Tuleb meeles pidada, et Ukraina eksportija ei eksportinud uurimisperioodi jooksul dumpinguhindadega ja ükski asjaolu ei viita sellele, et olukord muutuks, kui meetmed aeguvad.(82) Peale selle leiti, et kuigi Ukraina eksport ühendusse võib pärast meetmete kehtetuks tunnistamist suureneda, on see suurenemine eeldatavasti piiratud. Tõepoolest, võttes arvesse Ukraina tootja piiratud tootmisvõimsust, suureneb eksport ühendusse eeldatavasti alla 10 000 tonni ja on ebatõenäoline, et see toimuks dumpinguhindadega.(83) Seetõttu leitakse, et Ukrainast pärit impordi puhul ei ole dumpingu kordumine tõenäoline.3.4.3 Vene Föderatsioon(84) Uurimisperioodi käigus leiti, et Venemaa tootja ei eksportinud dumpinguhindadega ja ükski asjaolu ei viita sellele, et olukord muutuks, kui meetmed aeguvad.(85) Pealegi suutis Venemaa eksportiv tootja paljude aastate jooksul tarnida koguselise kohustusena ühendusse kindlaksmääratud koguse ränikarbiidi. Sel viisil eksporditud kogused moodustasid uurimisperioodi jooksul umbes 17% Venemaa tootja kogutootmisvõimsusest. Seega on Venemaa eksportiv tootja juba leidnud oma koha turul ja Venemaalt pärit impordi järsk suurenemine on väga ebatõenäoline.(86) Kuna hinnad, millega Venemaa eksportiv tootja on müünud oma tooteid kolmandatesse riikidesse, on kõrgemad ühendusse müüdud koguste hindadest, on suurte koguste ühenduse turule ümbersuunamise oht suhteliselt väike.(87) Peale selle leiti, et Venemaa eksportiv tootja töötas täisvõimsuse piiril ja tema tootmisvõimuse suurendamise võimalused on piiratud.(88) Seetõttu tehti järeldus, et Vene Föderatsioonist pärit impordi puhul ei ole dumpingu kordumine tõenäoline.(89) Ukrainat ja Venemaad käsitleva uurimise tulemusi arvesse võttes tuleks menetlus nimetatud riikide suhtes lõpetada .4. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS(90) Pärast viimast aegumise läbivaatamist on ühenduse tootmisharu struktuur muutunud, st endine Saksamaa tootja Elektroschmelzwerk Kempten GmbH (München) jagunes kaheks omavahel seotud äriühinguks, millest üks asub Madalmaades ja teine Saksamaal. Esimene tegeleb vaid toorränikarbiidi tootmise ja töötlemisega, teises töödeldakse äriühingus Kollo Silicon carbide B.V. toodetud ränikarbiidi, kuid lõpptoode on samasugune toode. Peale selle müüb ESK-SIC GmbH nii enda kui ka Kollo Silicon carbide B.V. toodetud ränikarbiidi. Seetõttu moodustavad mõlemad äriühingud ühe kontserni.4.1 Ühenduse tootmine(91) Ühenduses valmistavad samasugust toodet kaks tootjat, kelle toodang moodustab ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.4.2 Ühenduse tootmisharu(92) Taotlust on toetanud järgmised Euroopa Ühenduse tootjad:-  Kollo Silicon carbide B.V. (Madalamaad) koos seotud äriühinguga ESK-SIC GmbH (Saksamaa).-  Navarro SiC, S.A. (Hispaania)(93) Kuna eelnimetatud ühenduse tootjad toodavad 100% samasuguse toote ühenduse toodangust, moodustavad kaebuse esitanud tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.5. ÜHENDUSE TURU OLUKORD5.1 Sissejuhatavad märkused(94) Uurides asjaomase impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnati ka tootmisharu seisundit mõjutavaid algmääruse artikli 3 lõikes 5 loetletud majandustegureid ja -näitajaid.5.2 Tarbimine ühenduse turul(95) Ühenduse tarbimise aluseks võeti vaatlusaluse toote import asjaomastest riikidest ja kõikidest muudest kolmandatest riikidest ning ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul.(96) Impordi maht määrati kõnealuse perioodi asjakohasele CN-koodile vastavate Eurostati andmete põhjal.(97) Nimetatud andmete põhjal on ühenduse tarbimine veidi suurenenud 217 137 tonnilt 2001. aastal 226 450 tonnile uurimisperioodil, st vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine 4%. Muutused on esitatud tabelis 1.(98) Tarbimise suundumused ei ole siiski stabiilsed. Ajavahemikus 2001–2003 vähenes tarbimine esmalt 10%. Alates 2003. aastast suurenes tarbimine üle 10%, ületades uurimisperioodil 2001. aasta taseme.(99) Vaatlusaluse perioodi algul toimunud langust selgitab asjaolu, et ränikarbiid asendati muude toodetega, näiteks ferrosiliitsiumi ja tehisteemandiga, mis olid sel ajal odavamad.(100) Alates 2003. aastast on koos ränikarbiidi hinna langusega tarbimine jälle kasvanud.Tabel 1 |2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimis-periood |2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimis-periood |Hiina Rahvavabariik | 52,6 |2.  Kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] EÜT L 94, 13.4.1994, lk 21, Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1786/97 (EÜT L 254, 17.9.1997, lk 6).[3] EÜT L 209 , 2.8.1988, lk 1.[4] EÜT L 94, 13.4.1994, lk 32.[5] EÜT L 125, 26.5.2000, lk 3, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 991/2004 (ELT L 182, 19.5.2004, lk 18).[6] ELT L 182, 19.5.2004, lk 18.[7] ELT L 183, 20.5.2004, lk 88.[8] ELT L 344, 20.11.2004, lk 37.[9] ELT C 3, 7.1.2004, lk 4.[10] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[11] Lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 779/2005 (L 131, 25.5.2005, lk 8).[12] ELT C 159, 30.6.2005, lk 4.[13] ELT L 168, 21.6.2006, lk 37.[14] ELT C 254, 14.10.2004, lk 3.[15] ELT C 129, 26.5.2005, lk 17.[16] Ukrainale anti turumajanduslik staatus nõukogu määrusega (EÜ) 2117/2005 (ELT nr 340, 23.12.2005, lk 17). Uut staatust kohaldatakse ainult alates 1. jaanuarist 2006 algatatud uurimistes.


				|

		52014PC0318

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS meetmete kohta, mida liit võib kohaldada seoses dumpinguvastaste või subsiidiumidevastaste meetmete ja kaitsemeetmete ühismõjuga (kodifitseeritud tekst) /* COM/2014/0318 final - 2014/0164 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon
oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks
kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse
talle antud õigusi kasutada.
Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni
arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali,
osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva
õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.
Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega
oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.
2.           1. aprillil 1987. aastal
otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik
õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see
on minimaalne nõue ning et õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks
talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel
tihedamini.
3.           Seda kinnitati Edinburghi Euroopa
Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2],
rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel
ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.
Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt
Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.
Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse
ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja
komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises
kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib
kasutada kiirendatud menetlust.
4.           Käesoleva ettepaneku eesmärk on
kodifitseerida nõukogu 6. märtsi 2003 aasta määrus (EÜ)
nr 452/2003, meetmete kohta, mida ühendus võib kohaldada seoses
dumpinguvastaste või subsiidiumidevastaste meetmete ja kaitsemeetmete
ühismõjuga[3].. Uus määrus asendab
sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4];
käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende
kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
5.           Kodifitseerimise ettepanek on
koostatud määruse määrus EÜ nr 452/2003 ja selle muutmisaktide eelneva
konsolideerimise alusel 22 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa
Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui
artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel
on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse II lisas.
ê 452/2003
(kohandatud)
2014/0164 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
meetmete kohta, mida Ö liit Õ võib kohaldada
seoses dumpinguvastaste või subsiidiumidevastaste meetmete ja kaitsemeetmete
ühismõjuga (kodifitseeritud tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise lepingut Õ, eriti selle artikli Ö 207 lõiget 2 Õ,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[5],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt,
ning arvestades järgmist:
ê
(1)       Nõukogu määrust (EÜ) nr 452/2003[6] on oluliselt muudetud[7]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus
kodifitseerida.
ê 452/2003 põhjendus
1 (kohandatud)
(2)       Nõukogu määrusega (EÜ)
nr 1225/2009[8] võeti vastu ühiseeskirjad kaitse kohta
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ö Liidu Õ liikmed.
ê 452/2003 põhjendus
2 (kohandatud)
(3)       Nõukogu määrusega (EÜ)
nr 597/2009[9]
võeti vastu ühiseeskirjad kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest,
mis ei ole Euroopa Ö Liidu Õ liikmed.
ê 452/2003 põhjendus
3 (kohandatud)
(4)       Nõukogu määrusega (EÜ)
nr 260/2009[10]
ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 625/2009[11]
võeti vastu ühiseeskirjad kaitsemeetmete kehtestamise kohta impordi eest teatud
riikidest, mis ei ole Euroopa Ö Liidu Õ liikmed. Kaitsemeetmed võib kasutusele võtta tariifsete meetmetena, mis
on kohaldatavad kogu impordile või impordile, mis ületab ette kindlaksmääratud
kogust. Sellised kaitsemeetmed eeldavad, et imporditav kaup on asjakohaste
tollimaksude tasumisel Ö Liidu Õ turule toomiseks kõlblik.
ê 452/2003 põhjendus
4
(5)       Teatud kaupade impordi suhtes
võib kohaldada nii dumpinguvastaseid või subsiidiumidevastaseid meetmeid ühelt
poolt, kui ka kaitsetariifmeetmeid teiselt poolt. Esmanimetatud meetmete
eesmärgiks on ebaõiglase kaubanduspraktika poolt loodud turumoonutuste
likvideerimine, samas kui viimatinimetatud meetmete eesmärgiks on kaitsta
oluliselt suurenenud impordi eest.
ê 452/2003 põhjendus
5 (kohandatud)
(6)       Sellegipoolest võib
dumpinguvastaste või subsiidiumidevastaste meetmete ja kaitsetariifmeetmete
ühendamine kohaldatuna ühele ja samale tootele omada suuremat mõju kui põhjendus kaubanduskaitse
poliitika ja eesmärkide seisukohalt on kavandatud või soovitud. Eelkõige võib
selline meetmete ühendamine koormata soovimatult raskelt teatud Ö Liitu Õ eksportida soovivaid eksportivaid tootjaid, mille mõju võib avalduda
neile Ö Liidu Õ turule juurdepääsu tõkestamisena.
ê 452/2003 põhjendus
6 (kohandatud)
(7)       Sellest tulenevalt ei peaks liitu
eksportida soovivaid eksportivaid tootjaid soovimatult raskelt koormama ning
neile tuleks jätkuvalt võimaldada juurdepääs Ö Liidu Õ turule.
ê 452/2003 põhjendus
7
(8)       Seepärast on soovitav tagada,
et kaitsetariifmeetmete ja dumpingu- ja/või subsiidiumidevastaste meetmete
eesmärke oleks võimalik saavutada, ilma et see takistaks nimetatud
eksportivatele tootjatele juurdepääsu liidu turule.
ê 452/2003 põhjendus
8
(9)       Seepärast tuleb kehtestada
erisätted, võimaldamaks komisjonil, kui ta seda asjakohaseks peab, rakendada
meetmeid, tagamaks, et dumpinguvastaste või subsiidiumidevastaste meetmete ja
kaitsetariifmeetmete ühendamise kohaldamisel samale tootele ei järgneks sellist
mõju.
ê 452/2003 põhjendus
9
(10)     Kuigi on võimalik ette näha,
et nii kaitselõiv kui ka dumpinguvastased või subsiidiumidevastased meetmed
võivad muutuda samaaegselt kohaldatavateks samale tootele, ei ole alati
võimalik eelnevalt kindlaks määrata selle juhtumise täpset hetke. Seepärast
peaks komisjonil olema võimalik selliseid olukordi ette näha viisil, mis tagab
piisava prognoositavuse ja õigusliku kindluse kõigile asjaomastele
ettevõtjatele.
ê 452/2003 põhjendus
10
(11)     Komisjon võib pidada
asjakohaseks muuta, peatada või tühistada dumpinguvastaseid ja/või
subsiidiumidevastaseid meetmeid või näha ette kogu ulatuses või osaliselt
vabastusi mis tahes dumpinguvastasest või tasakaalustusmaksust, mis vastasel
juhul kuuluks väljamaksmisele, või võtta vastu mis tahes muid erimeetmeid.
Dumpinguvastaste või subsiidiumidevastaste meetmete mis tahes peatamist või
muutmist või nendest vabastamist tuleks võimaldada vaid piiratud ajavahemikuks.
ê 452/2003 põhjendus
11
(12)     Käesoleva määruse alusel vastu
võetud mis tahes meetmeid tuleks kohaldada alates nende jõustumise kuupäevast,
kui ei ole sätestatud teisiti, ning need ei peaks andma alust enne seda
kuupäeva sisse nõutud tollimaksude tagastamiseks.
ê 37/2014 artikkel 1 ja lisa punkt 10 (kohandatud)
(13)     Ö Käesoleva määruse Õ
rakendamine eeldab ühetaolisi tingimusi meetmete vastuvõtmiseks pärast WTO
vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete
kohta. Need meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrusega (EL) nr 182/2011[12],
ê 452/2003
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkti 10 alapunkt 1
1. Kui komisjon leiab, et dumpinguvastaste või
subsiidiumidevastaste meetmete ja kaitsetariifmeetmete kohaldamine samale
impordile võib viia mõjudeni, mis on liidu kaubanduskaitsepoliitika seisukohalt
soovitust suuremad, võib ta kooskõlas artikli 3 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega
võtta vastu ühe või enam järgmistest enda poolt asjakohaseks peetavatest
meetmetest:
ê 452/2003
a)           meetmed kehtivate dumpinguvastaste
ja/või subsiidiumidevastaste meetmete muutmiseks, peatamiseks või
tühistamiseks;
b)           meetmed impordi täielikuks või
osaliseks vabastamiseks dumpinguvastastest või tasakaalustusmaksudest, mis
vastasel juhul tuleks välja maksta;
c)           mis tahes muud erimeetmed, mida neil
asjaoludel vajalikuks peetakse.
2. Lõikele 1 vastav mis tahes muudatus,
peatamine või vabastus on ajaliselt piiratud ning seda kohaldatakse ainult
asjakohaste kaitsemeetmete jõusoleku ajal.
Artikkel 2
Käesoleva määruse kohaselt vastu võetud mis
tahes meetmeid kohaldatakse nende jõustumise kuupäevast. Need ei anna alust
enne seda kuupäeva sisse nõutud tollimaksude tagastamiseks, kui kõnealustes
meetmetes ei ole sätestatud teisiti.
ê 37/2014 artikkel
1 ja lisa punkti 10 alapunkt 2
Artikkel 3
1. Komisjoni abistab määruse (EÜ)
nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee. Nimetatud
komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
ê
Artikkel 4
Määrus (EÜ)
nr 452/2003 tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud
vastavustabeliga.
ê 452/2003
(kohandatud)
Artikkel 5
Käesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal Õ päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               KOM(87) 868 PV.
[2]               Vt järelduste 3 lisa A osa.
[3]               Õigusloomeprogrammi lülitatud 2014.
[4]               Vt käesoleva ettepaneku I lisa.
[5]               ELT C […], […], lk […].
[6]               Nõukogu 6. märtsi 2003 aasta määrus (EÜ) nr 452/2003
meetmete kohta, mida ühendus võib kohaldada seoses dumpinguvastaste või
subsiidiumidevastaste meetmete ja kaitsemeetmete ühismõjuga
(ELT L 69, 13.3.2003, lk 8).
[7]               Vt lisa I.
[8]               Nõukogu
määrus (EÜ) nr 1225/2009 30. november 2009 kaitse kohta
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed
(ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).
[9]               Nõukogu
määrus (EÜ) nr 597/2009, 11. juuni 2009 kaitse kohta subsideeritud
impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 188,
18.7.2009, lk 93).
[10]             Nõukogu
määrus (EÜ) nr 260/2009, 26. veebruar 2009, impordi ühiste eeskirjade
kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1).
[11]             Nõukogu
määrus (EÜ) nr 625/2009, 7. juuli 2009, teatavatest kolmandatest
riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 185, 17.7.2009, lk 1).
[12]             Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011,
millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
é
I LISA
Kehtetuks tunnistatud määrus
muudatuste loeteluga
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 452/2003 (ELT 69, 13.3.2003, lk 8) ||   ||
 || Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus EL nr 37/2014 (ELT L 18, 21.1.2014, lk 1) || Ainult lisa punkt 10
______________
II LISA
Vastavustabel
 Määrus (EÜ) nr 452/2003 || Käesolev määrus
 Artikkel 1 || Artikkel 1
 Artikkel 2 || Artikkel 2
 Artikkel 2a || Artikkel 3
 – || Artikkel 4
 Artikkel 3 || Artikkel 5
 – || I lisa
 – || II lisa
_____________