Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0779

Ettepanek: Nõukogu määrus millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indiast või Taist saadetud kumariini impordile, olenemata sellest kas see deklareeritakse Indiast või Taist pärinevana või mitte  /* KOM/2004/0779 lõplik */

	Brüssel 8.12.2004KOM(2004) 779 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indiast või Taist saadetud kumariini impordile, olenemata sellest kas see deklareeritakse Indiast või Taist pärinevana või mitte(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIMäärusega (EÜ) nr 769/2002 kehtestas nõukogu 2002. aasta mais Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärineva kumariini impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu suurusega 3479 eurot tonni kohta.Pärast Euroopa Keemiatööstuse Nõukogult ( European Chemical Industry Council – CEFIC) ühenduse ainsa tootja nimel esitatud taotluse saamist algatas komisjon 2004. aasta aprillis uurimismenetluse seoses väidetava kõrvalehoidmisega HRVst pärineva kumariini impordi suhtes kohaldatavatest meetmetest kumariini importimiseks saatmisega India või Tai kaudu.Uurimise käigus tuvastati, et Indiast ja Taist saadetud kumariini import ühendusse oli oluliselt suurenenud. Sellele ei suudetud leida mingit muud majanduslikku õigustust ega piisavat põhjendust kui kumariini suhtes kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust kõrvalehoidmine.Seetõttu tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, millega laiendatakse HRVst pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku tollimaksu suurusega 3479 eurot tonni Indiast või Taist saadetud kumariini impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast või Taist pärinevana või mitte, välja arvatud Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd poolt tegelikult toodetud ja müüdud kumariini import. Määrus tuleb avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 7. jaanuaril 2005.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplik ku dumpinguvastast tollimaksu Indiast või Taist saadetud kumariini impordile, olenemata sellest kas see deklareeritakse Indiast või Taist pärinevana või mitteEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artiklit 13,võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Olemasolevad meetmedPärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetlust kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 769/2002[2] (edaspidi „esialgne määrus”) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärineva CN-koodi ex 2932 21 00 alla kuuluva kumariini impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu suurusega 3479 eurot tonni kohta.2. Taotlus24. veebruaril 2004 sai komisjon vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 taotluse uurida väidetavat kõrvalehoidmist HRVst pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest (edaspidi „taotlus”). Taotluse esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu ( European Chemical Industry Council – CEFIC) (edaspidi „taotluse esitaja”) ühenduse ainsa tootja nimel.Taotluses väideti, et pärast HRVst pärineva kumariini impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist oli kaubanduse struktuur muutunud, mida näitab sama kauba Indiast ja Taist saadetud impordi oluline suurenemine.Väideti, et nimetatud muutus kaubanduse struktuuris tuleneb HRVst pärineva kumariini ümberlaadimisest Indias ja Tais. Veel väideti, et sellel pole muud piisavalt põhjendust või majanduslikku õigustust kui HRVst pärineva kumariini suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed.Lõpuks väitis taotluse esitaja, et HRVst pärineva kumariini suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandav mõju vähenes nii koguste kui hindade osas. Indiast ja Taist saadetud kumariini suur impordimaht paistis olevat asendanud kumariini impordi HRVst. Lisaks oli piisavalt tõendeid selle kohta, et impordi kasv toimus hindade juures, mis olid tunduvalt madalamad olemasolevate meetmete kehtestamise kaasa toonud uurimismenetluse käigus kindlaks tehtud mittekahjustavast hinnast ning et dumping toimus HRVst pärineva kumariinile varem kindlaksmääratud normaalväärtuste suhtes.3. AlgatamineKomisjon algatas määrusega (EÜ) nr 661/2004[3] (edaspidi „algatamismäärus”) uurimismenetluse seoses väidetava kõrvalehoidmisega HRVst pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Indiast või Taist saadetud impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast või Taist pärinevana või mitte, ning kohustas vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 tolliasutusi alates 9. aprillist 2004 registreerima Indiast või Taist saadetud, CN-koodi ex 2932 21 00 (TARICi koodid 2932 21 00 11 ja 2932 21 00 15) alla kuuluva kumariini importi, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast või Taist pärinevana või mitte. Komisjon teavitas HRV, India ja Tai võime uurimismenetluse algatamisest.4. UurimismenetlusKomisjon teavitas ametlikult HRV, India ja Tai võime, tootjaid/eksportijaid, teadaolevalt asjast huvitatud ühenduse importijaid ja taotluse esitajat uurimismenetluse algatamisest. HRV ja India tootjatele/eksportijatele (Tais teadaolevalt tootjaid ei olnud) ning taotluses nimetatud või komisjonile olemasolevate meetmete kehtestamise kaasa toonud uurimismenetlusest teada olevate ühenduse importijatele saadeti küsimustikud. Huvitatud pooltele anti võimalus algatamismääruses sätestatud aja jooksul kirjalikult oma seisukohti väljendada ja taotleda ärakuulamist. Kõiki pooli teavitati, et koostööst keeldumine võib kaasa tuua algmääruse artikli 18 kohaldamise ja järelduste tegemise kättesaadavate faktide põhjal.Ükski HRV või Tai tootja ega eksportija ei saatnud küsimustikule vastust. Ettenähtud aja jooksul saadi küsimustikule vastused ühelt India eksportivalt tootjalt ja ühelt asjaga mitteseotud ühenduse importijalt. Komisjon korraldas kontrollkäigu järgmise India eksportiva tootja ruumidesse:Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd, Nasik, India5. UurimisperioodUurimisperiood kestis 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi „UP“). Kaubanduse struktuuri muutumise uurimiseks koguti andmeid ajavahemiku kohta 2000. aastast UP lõpuni.B. UURIMISMENETLUSE TULEMUSED1. Üldised kaalutlused/koostöö ulatus(a) TaiÜkski Tai kumariinitootja ega -eksportija ei andnud endast teada ega teinud uurimise käigus koostööd. Sellest tulenevalt tuli Taist ühendusse saadetud kumariini ekspordi kohta vastavalt algmääruse artiklile 18 järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal. Uurimise alguses oli Tai võime teavitatud koostööst keeldumise tagajärgedest, nagu on sätestatud algmääruse artikli 18 lõikes 6.(b) IndiaKoostööd tegi üks India eksportiv tootja, Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd, India (edaspidi „Atlas”), kellelt tulev import moodustas UP-l Indiast imporditud kumariini kogumahust ja -väärtusest rohkem kui 90%.Atlas väitis küsimustikule saadetud vastuses, et ükski tema sidusettevõtetest ei ole otseselt ega kaudselt seotud kumariinikaubandusega ja kumariini valmistamisega. Ent kontrollkäigul selgus, et Atlasel on kaks sidusettevõtet Indias: Monolith Chemicals Pvt. Ltd. ja Aims Impex Pvt. Ltd., mis impordivad HRVst pärinevat kumariini Indiasse ja müüvad imporditud tooted seejärel Atlasele.(c) HRVÜkski Hiina tootja ega eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd.Neile äriühinguile selgitati, et koostööst keeldumine võib kaasa tuua algmääruse artikli 18 kohaldamise. Neid teavitati ka koostööst keeldumise tagajärgedest.2. Vaatlusalune toode ja samasugune toodeVäidetava kõrvalehoidmisega seoses uuritav kaup on, nagu algmääruses määratletud, kumariin, mis praeguse klassifikatsiooni järgi kuulub CN-koodi ex 2932 21 00 alla. Kumariin on valkjas kristalliline pulber, millel on vastniidetud heinale iseloomulik lõhn. Seda kasutatakse peamiselt lõhnakemikaalina ja kinnistina detergentide, kosmeetikatoodete ja kvaliteetaroomide tootmisel kasutatavate lõhnaühendite valmistamisel.Kumariini tootmisel on võimalik kasutada kahte erinevat tootmisprotsessi: fenooli meetodit, millega kaasneb Perkini reaktsioon, ja o-kresooli meetodit, millega kaasneb Raschingi reaktsioon. Nende kahe meetodiga toodetud kumariini peamised füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutusvaldkonnad on sellegipoolest ühesugused.Uurimise käigus ainsana koostööd teinud India tootjalt kogutud teabe põhjal ning kõigi ülejäänud India tootjate ja Tai poolte koostööst keeldumise tõttu tuleb vastupidiste tõendite puudumisel järeldada, et HRVst ühendusse eksporditaval kumariinil ning Indiast ja Taist saadetud kumariinil on samad füüsikalised ja keemilised omadused ning samad kasutusvaldkonnad. Seega tuleb neid pidada samasuguseks tooteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.3. Kaubanduse struktuuri muutumineNagu eespool märgitud, väideti, et kaubanduse struktuuri muutumine tuleneb ümberlaadimisest Indias ja Tais.TaiKuna ükski Tai äriühing uurimise käigus koostööd ei teinud, tuli Tai eksport ühendusse vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks teha kättesaadavate faktide põhjal. Seetõttu kasutati Taist saadetud impordi ekspordihindade ja koguste kindlakstegemiseks Eurostati andmeid, mis olid kättesaadavast teabest kõige asjakohasemad.Taist saadetud kumariini import suurenes 0 tonnilt 2000. aastal 211 tonnini UP-l. Import Taist algas 2001. aasta oktoobris, mõned kuud pärast 2002. aastal lõpetatud dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise läbivaatamise (edaspidi „eelmine uurimismenetlus”) algatamist, kui ei saanud välistada nõukogu määrusega (EÜ) 600/96[4] kehtestatud meetmete säilitamist. Taist saadetud impordi osakaal ühendusse imporditud kumariini kogumahust suurenes 0%-lt 2000. aastal 50%-le UP-l, samal ajal kui HRVst ühendusse imporditud kumariini osakaal püsis samal perioodil stabiilselt 7% juures. Lisaks sellele näitab Hiina ekspordistatistika CN-koodide tasemel, et samal perioodil suurenes oluliselt kumariini eksport HRVst Taisse – 1 tonnilt 2000. aastal 270 tonnini UP-l. Samuti täheldati, et alates sellest, kui määrusega (EÜ) nr 600/96 meetmed esialgselt kehtestati, on Taist saadetud import osaliselt hüvitanud HRVst lähetatud impordi vähenemise.Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel järeldatakse, et HRV, Tai ja ühenduse vahelise kaubanduse struktuur muutus 2000. aasta ja UP vahel, mis tulenes HRVst pärineva kumariini ümberlaadimisest Tais.IndiaIndiast saadetud impordi osakaal ühendusse imporditud kumariini kogumahust suurenes 11%-lt 2000. aastal 35%-le UP-l, samal ajal kui HRVst ühendusse imporditud kumariini osakaal püsis samal perioodil stabiilselt 7% juures. Lisaks sellele näitab Hiina ekspordistatistika CN-koodide tasemel, et samal perioodil suurenes oluliselt kumariini eksport HRVst Indiasse – 88 tonnilt 2000. aastal 687 tonnini UP-l. Samuti täheldati, et alates sellest, kui määrusega (EÜ) nr 600/96 meetmed esialgselt kehtestati, on Indiast lähetatud import osaliselt hüvitanud impordi vähenemise HRVst.(a) Koostööd teinud India eksportiv tootjaAtlas suurendas oma eksporti ühendusse oluliselt ja pidevalt: 100-lt[5] 2000/2001. majandusaastal[6] 1957-le UP-l. Samal perioodil suurenes oluliselt Atlase poolt ostetava HRVst pärineva kumariini hulk – 100-lt 2000/2001. majandusaastal 1411-le UP-l. Seega järeldatakse, et Atlas otsustas importida Hiinast pärinevat kumariini ja pärast selle vähesel määral töötlemist reeksportida seda ühenduse territooriumile, suurendades seega oluliselt Indiast ühendusse lähetatud impordi osakaalu.(b) Koostööd mitteteinud äriühingudTaotluses oli mainitud veel üht India tootjat. Selle koostööst keeldunud äriühingu puhul ja tegelikult ka muude tootjate puhul, kes võivad olemas olla, kuid on otsustanud koostööd mitte teha, tuli ekspordimaht ja –väärtus vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks teha kättesaadavate faktide põhjal. Seega kasutati koostööst keeldunud äriühingute ekspordihindade ja -koguste kindlakstegemiseks Eurostati andmeid, mis olid kättesaadavast teabest kõige asjakohasemad. Nende põhjal tuvastati, et koostööst keeldunud äriühingute saadetud import vähenes veidi. Lisaks sellele tuleb märkida, et koostööst keeldunud äriühingute saadetud import moodustas UP-l vaid 4–7%[7] Indiast saadetud kumariini impordi kogumahust ja -väärtusest. Koostööst keeldunud äriühingute koostööst keeldumist ja väikest turuosa arvestades leiti, et nimetatud äriühingute kohta kättesaadav teave ei sea kahtluse alla tuvastatud muutust kaubanduse struktuuris.(c) Järeldus India kohtaEeltoodu põhjal järeldatakse, et India, HRV, ja ühenduse vahelise kaubanduse struktuur muutus 2000. aasta ja UP vahel, mis tulenes koostööd teinud äriühingu poolt HRVst pärineva kumariini reeksportimisest India kaudu pärast selle vähesel määral töötlemist ning HRVst pärineva kumariini ümberlaadimisest Indias koostööst keeldunud äriühingute poolt.4. Ebapiisav põhjendus või majanduslik õigustusTaiTaist saadetud impordi osas järeldatakse koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel, et kuna import algas mõned kuud pärast eelmise uurimismenetluse algatamist, tõenäoliselt olemasolevate dumpinguvastaste meetmete uuestikehtestamise ootuses, tulenes kaubanduse struktuuri muutus pigem dumpinguvastaste meetmete olemasolust kui mis tahes muust piisavast põhjendusest või majanduslikust õigustusest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses.IndiaKoostööd teinud India eksportiva tootja Atlase osas tuvastati, et ta importis kahe India sidusettevõtte kaudu HRVst o-kresooli meetodil toodetud kumariini. Atlas puhastas imporditud kaupa täiendavalt ja reeksportis seejärel selle täiendavalt puhastatud kumariini ühendusse. UP-l moodustas nimetatud tootmisprotsessi läbinud kumariini maht 75%[8] Atlase toodangu kogumahust. Ülejäänud 25%[9] mahust moodustas India tegelik kumariinitoodang, mille puhul kasutati fenooli meetodit. Kuna HRVst imporditud kumariin deklareeritakse sama CN-koodiga kui Atlase poolt ühendusse reeksporditud täiendavalt puhastatud kumariin, järeldatakse, et mõlemal juhul on tegemist sama tootega ning seega loetakse ühendusse reeksporditav toode endiselt Hiinast pärinevaks.Atlas väitis, et CN-kood on toote päritolu kindlaksmääramisel ainult viiteelement ja et kumariini täiendavat puhastamist tuleb käsitada viimase olulise töötlusena, mida teostab selleks varustatud ettevõtja ning mille tulemusel valmib uus toode. Seega oli täiendavalt puhastatud kumariin Atlase arvates India päritolu.Leiti, et kosmeetikatööstuse jaoks juba sobiliku kumariini täiendav puhastamine ei muuda asjaomase kumariini päritolu.Lisaks sellele tuvastati uurimise käigus, et kumariini täiendava puhastamise maksumus ei olnud suur ja seega järeldati, et see protsess seisnes üksnes kumariini vähesel määral töötlemises puhastamise eesmärgil, mitte uue toote valmistamises. Täiendavalt puhastatud kumariin kuulub ikkagi vaatlusaluse toote mõiste alla. Atlas ei vaidlustanud seda.Atlas väitis ka seda, et kui hinnatakse, kas töötlemist tuleb pidada oluliseks, tuleb täiendava puhastamise käigus kaotsi läinud HRVst imporditud kumariini väärtust käsitada puhastamisprotsessi põhjustatud kuluna. Ent puhastamise käigus kaotsi läinud kumariini kulu tekib sellise kumariini ostmise hetkel. Seega ei saa seda pidada puhastamisprotsessi põhjustatud kuluks.Nimetatud äriühing lisas ka, et HRVst pärineva kumariini eksportimise peamine põhjus oli Indias streigiohust tulenev ebakindlus. Ent isegi kui streigiohtu kui sellist peetaks äriühingu otsuste võimalikuks õigustuseks, võivad streigid mõjutada mõlemaid Atlase tootmisprotsesse, st fenooli meetodil India kumariini tootmist ja HRVst pärineva o-kresooli meetodil saadud kumariini puhastamist. Seega ei paista streigid olevat piisavaks õigustuseks sellele, et HRVst pärineva ja Atlase tootmisprotsessis kasutatava kumariini osakaal suurenes 25%-lt 2000. aastal rohkem kui 70%-le UP-l[10].Seega järeldatakse, et kaubanduse struktuuri muutus tulenes pigem dumpinguvastaste meetmete olemasolust kui mis tahes muust piisavast põhjendusest või majanduslikust õigustusest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses.Mis puutub koostööst keeldunud India äriühingutesse, siis nende eksport vähenes pärast 2001/2002. majandusaastat, kuna Atlas suurendas järsult oma turuosa, kuid kuna asjaomased kogused olid väikesed, ei leitud sellel olevat mõju tuvastatud muutusele kaubanduse struktuuris.5. Tollimaksu parandava mõju kahjustamine samasuguse toote hinna ja/või koguste osasTaiEeltoodud kaubavoo analüüsi põhjal leiti, et ühenduse impordi struktuuri muutumine on seotud dumpinguvastaste meetmete olemasoluga. Samas kui 2001. aasta oktoobrini ühenduse turul Taist pärinevana deklareeritud importi ei esinenud, ulatus selle suurus UP-l 211 tonnini. See kogus moodustab 30,7% ühenduse tarbimisest eelmise uurimismenetluse UP-l.Uurimise käigus tuvastati, et Taist saadetud impordi keskmised hinnad olid veelgi madalamad kui eelmise uurimismenetluse aegsed HRVst pärineva impordi hinnad ja seega madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad. Ka olid Taist saadetud impordi keskmised hinnad 20% madalamad kui Hiina ekspordihinnad käesoleva uurimismenetluse UP-l.Eeltoodu põhjal järeldatakse, et kaubavoogude muutus koos Tai ekspordi ebanormaalselt madalate hindadega on vähenenud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii samasuguse toote koguste kui hinna osas.IndiaEeltoodud kaubavoo analüüsi põhjal leiti, et kaubanduse struktuuri muutumine on seotud dumpinguvastaste meetmete olemasoluga. Samas kui 2000. aastal moodustas Indiast saadetud impordi osakaal ainult 11% ühendusse imporditava kumariini kogumahust, ulatus selle osakaal UP-l 35%-ni. See hulk moodustas 18-22%[11] ühenduse tarbimisest eelmise uurimismenetluse UP-l.Uurimise käigus tuvastati, et Indiast saadetud impordi keskmised hinnad olid veelgi madalamad kui eelmise uurimise aegsed HRVst pärineva impordi hinnad ja seega madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad. Ka olid Indiast saadetud impordi keskmised hinnad 14% madalamad kui Hiina ekspordihinnad käesoleva uurimismenetluse UP-l.Eeltoodu põhjal järeldatakse, et kaubavoogude muutus koos India ekspordi ebanormaalselt madalate hindadega on kahjustanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii samasuguse toote koguste kui hinna osas.Atlas väitis, et ei ole mõistlik võrrelda 1994. aastal (st 1996. aastal esialgsete meetmete kehtestamisega lõppenud uurimismenetluse UP-l) Hiinast ühendusse saadetud ekspordi hindu praegu Indiast samale turule saadetud ekspordi hindadega, sest neid kahte UP-d eraldab kümme aastat.Ent tegelikult võrreldi India ekspordihindu 2002. aastal lõpetatud dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise läbivaatamise UP-l tuvastatud Hiina ekspordihindadega.6. Tõendid dumpingu kohta seoses samasuguse või sarnase toote osas kindlaks määratud normaalväärtustegaTaiMääramaks kindlaks, kas on tõendeid dumpingu kohta seoses UP-l Taist ühendusse eksporditud uuritava kaubaga, kasutati vastavalt algmääruse artiklile 18 Eurostati andmeid.Algmääruse artikli 13 lõikega 1 nõutakse dumpingu kohta tõendeid seoses samasuguse või sarnase toote osas varem kindlaks määratud normaalväärtusega.Normaalväärtuse ja ekspordihinna ausa võrdlemise huvides kasutati kohandusi, et võtta arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Nimetatud kohandused tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 seoses transpordi ja kindlustusega, võttes vastavalt algmääruse artiklile 18 arvesse kättesaadavaid fakte, nt taotluses esitatuid.Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 näitas eelmise uurimise käigus kindlaks määratud kaalutud keskmise nominaalväärtuse võrdlemine käesoleva uurimise UP ekspordihindade kaalutud keskmisega, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, dumpingu olemasolu Taist ühendusse saadetud kumariini impordi puhul. Leitud dumpingumäär, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli rohkem kui 100%.IndiaMääramaks kindlaks, kas on tõendeid dumpingu kohta seoses UP-l Indiast ühendusse eksporditud uuritava kaubaga, kasutati koostööd teinud India tootja esitatud ekspordihindu ning koostööst keeldunud äriühingute puhul vastavalt algmääruse artiklile 18 Eurostati andmeid.(a) Koostööd teinud eksportiv tootjaNormaalväärtuse ja Atlase ekspordihinna ausa võrdlemise huvides kasutati kohandusi, et võtta arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Nimetatud kohandused tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 seoses transpordi, kindlustuse, käitlemise ja lisakuludega, pakendamise ja valuuta konverteerimisega Atlase esitatud andmete põhjal.Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 näitas eelmise uurimise käigus kindlaks määratud kaalutud keskmise nominaalväärtuse võrdlemine käesoleva uurimise UP ekspordihindade kaalutud keskmisega, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, dumpingu olemasolu Atlase poolt saadetud kumariini impordi puhul. Leitud dumpingumäär, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli rohkem kui 80%.Atlas väitis, et eelmise uurimise käigus tuvastatud kaalutud keskmise nominaalväärtuse võrdlemine käesoleva uurimise UP ekspordihindade kaalutud keskmisega viis ebaõige järelduseni, sest nimetatud uurimiste UP-de ajaline vahe on kümme aastat.Ent komisjon võttis kaalutud keskmise nominaalväärtuse andmed dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise läbivaatamisest, mis lõpetati 2002. aastal, ja seega on nende kahe uurimise UP-de ajaline vahe ainult kaks aastat. See on kooskõlas algmääruse artikli 13 lõike 1 nõuetega.(b) Koostööst keeldunud äriühingudNormaalväärtuse ja ekspordihinna ausa võrdlemise huvides kasutati kohandusi, et võtta arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Nimetatud kohandused tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 seoses transpordi, kindlustuse, käitlemise ja lisakuludega, pakendamise ja valuuta konverteerimisega Atlase esitatud andmete põhjal.Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 näitas eelmise uurimise käigus kindlaks määratud kaalutud keskmise nominaalväärtuse võrdlemine käesoleva uurimise UP ekspordihindade kaalutud keskmisega, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, dumpingu olemasolu koostööst keeldunud India äriühingutelt ühendusse imporditud kumariini puhul. Leitud dumpingumäär, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli rohkem kui 60%.C. MEETMEDArvestades eespool toodud järeldusi kõrvalehoidmise kohta algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses, tuleks HRVst pärineva uuritava kauba suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid laiendavalt kohaldada Indiast ja Taist saadetud samale tootele, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast või Taist pärinevana või mitte.Laiendatult kohaldatava tollimaksu suurus peaks olema selline nagu algmääruse artikli 1 lõikes 2 kindlaks määratud.Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, milles on sätestatud, et laiendatud meetmeid kohaldatakse registreeritud impordi suhtes registreerimiskuupäevast, tuleb dumpinguvastane tollimaks sisse nõuda Indiast ja Taist saadetud kumariini impordilt, mis registreeriti ühendusse sisenemisel algatamismäärusega kehtestatud korras. Ent arvestades toote asendatavust ja antud juhtumi asjaolusid, ei olnud võimalik Indias täielikult toodetud kumariiniga seotud tehinguid kindlalt eraldada Hiinast imporditud, täiendavalt puhastatud ja seejärel ühendusse reeksporditud kumariiniga seotutest. Sellest tulenevalt ei tohiks Indiast saadetud kumariini impordilt laiendatud dumpinguvastase tollimaksu tagasiulatuvat sissenõudmist kohaldada registreerimisperioodil Atlase poolt eksporditud kumariini impordi suhtes.D. REGISTREERIMISEST VÕI TOLLIMAKSUST VABASTAMISE TAOTLUSAinus koostööd teinud eksportija Atlas esitas vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4 taotluse registreerimisest ja kavandatavalt laiendatavatest dumpinguvastastest meetmetest vabastamiseks.Uurimise käigus tuvastati, et Atlas oli hoidnud kõrvale kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest, reeksportides HRVst pärinevat kumariini pärast selle vähesel määral töötlemist. Samuti tuvastati, et Atlas oli ühendusse eksportinud tegelikult Indias toodetud kumariini, mis oli saadud fenooli meetodit kasutades (vt põhjendust 27). Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 4 muudab ei saa selle tõttu, et Atlas hoidis meetmetest kõrvale, käsitada teda tollimaksudest vabastamise tingimustele vastavana.E. KOHUSTISArvestades samas kauba asendatavust ja raskusi, mida Atlas koges UP-l Indias fenooli meetodil valmistatud toote ja Hiinast pärineva täiendavalt puhastatud ja ühendusse reeksporditud kumariini eristamisel, peetakse erandkorras kohaseks kiita heaks Atlase pakutud kohustis müüa ühendusse tegelikult Indias toodetud kumariini, mitte ületades UP-l ühendusse müüdud kõnealuse toote kogusele vastavat koguselist ülemmäära. Kohustise raames müüdud kumariini suhtes ei kohaldata Indiale ja Taile laiendatud tollimaksu.Atlase kohustise võib heaks kiita komisjon oma otsusega.Selles kontekstis on Atlas võtnud endale kohustuse anda komisjonile korrapäraselt üksikasjalikku teavet oma ekspordi kohta ühendusse, mis tähendab, et komisjon saab nimetatud kohustise täitmist tõhusalt jälgida.Et komisjon saaks veelgi tõhusamalt jälgida kohustise täitmist nimetatud äriühingu poolt asjaomasele tolliasutusele kauba vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamise hetkel, tuleb dumpinguvastasest tollimaksust vabastamise tingimuseks seada faktuurarve esitamine, mis sisaldaks vähemalt lisas loetletud elemente. See teabe hulk on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kontrollida saadetiste vastavust kaubadokumentidele. Kui faktuurarvet ei esitata või kui see ei vasta tollile esitatud kaubale, tuleb tasuda kohase suurusega dumpinguvastane tollimaks.Seda silmas pidades peetakse pakutud kohustist sobivaks ja asjaomast äriühingut on teavitatud olulistest faktidest, kaalutlustest ja tingimustest, millel heakskiit põhineb.Kui Atlas ei täida kohustist või kui see osutub muul moel mittetoimivaks, võib komisjon oma heakskiidu tühistada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevaga laiendatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 769/2002 CN-koodi ex 2932 21 00 alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu CN-koodi ex 2932 21 00 alla kuuluva Indiast või Taist saadetud kumariini impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast või Taist pärinevana või mitte (TARICi koodid 2932 21 00 11 ja 2932 21 00 15).2. Käesoleva artikli lõikega 1 laiendatud tollimaks nõutakse sisse impordilt, mis on registreeritud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 661/2004 artiklile 2 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, välja arvatud kaubalt, mille on eksportinud Atlas Fine Chemicals Pvt Ltd., Debhanu Mansion, Nasik-Pune Highway, Nasik Road, MS 422 101, India (TARICi lisakood A579).3. Olenemata lõikest 1 ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis on lubatud vabasse ringlusse vastavalt artiklile 2.4. Kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 21. Vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud import vabastatakse artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust, kui selle on tootnud äriühingud, kelle puhul komisjon on heaks kiitnud kohustised ja kelle nimed on loetletud asjaomases komisjoni otsuses, mida aeg-ajalt muudetakse, ning kui import on toimunud kooskõlas kõnealuses komisjoni otsuses sätestatuga.2. Lõikes 1 mainitud import vabastatakse dumpinguvastasest tollimaksust tingimusel, et:(a) vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamisel esitatakse liikmesriikide tolliasutusele faktuurarve, mis sisaldab vähemalt lisas loetletud elemente;(b) deklareeritud ja tollile esitatud kaup vastab täpselt faktuurarvel toodud kirjeldusele.Artikkel 31. Artikliga 1 laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused tuleb esitada kirjalikult ühes ühenduse ametlikest keeltest ja need peab allkirjastama isik, kes on volitatud esindama taotluse esitajat. Taotlus tuleb saata järgnevale aadressile:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BOffice: J-79 05/17B - 1049 BrusselsFaks (32 2) 295 65 05Teleks COMEU B 21877.2. Komisjon võib pärast nõuandekomiteega konsulteerimist lubada oma otsusega vastava taotluse esitanud äriühingute impordi vabastamist artikliga 1 laiendatud tollimaksust.Artikkel 4Käesolevaga antakse tolliasutustele korraldus lõpetada impordi registreerimine, mis sätestati komisjoni määruse (EÜ) nr 661/2004 artikliga 2.Artikkel 5Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAKohustise raames äriühingu poolt ühendusse müüdava kumariini faktuurarvel peavad sisalduma järgmised andmed:1. Pealkiri „KOHUSTISEGA HÕLMATUD KAUBA FAKTUURARVE”2. Faktuurarve välja andnud ja artikli 2 lõikes 1 nimetatud äriühingu nimi3. Faktuurarve number4. Faktuurarve väljaandmise kuupäev5. TARICi lisakood, mille all toimub arves kirjeldatud kauba tollivormistus ühenduse piiril6. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:-  uurimismenetluses ja kohustisega seoses kasutatav tootekood;-  asjaomasele tootekoodile vastava kauba lihtne ja arusaadav kirjeldus (nt „tootekood …..);-  äriühingu tootekood (võimaluse korral);-  CN-kood;-  kogus (märkida kg).7. Selle ühendusse importiva äriühingu nimi, kellele äriühing on kohustisega hõlmatud kauba faktuurarve vahetult suunanud.8. Arve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud deklaratsioon:„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kauba müük vahetuks ekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [äriühing] võetud ja Euroopa Komisjoni otsusega [SISESTADA NUMBER] heaks kiidetud kohustise raames ja tingimustel. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.” [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).[2] EÜT L 123, 9.5.2002, lk 1.Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1854/2003 (ELT L 272, 23.10.2003, lk 1).[3] ELT L 104, 08.04.2004, lk 99.[4] EÜT L 86, 4.4.1996, lk 1.[5] Konfidentsiaalsuse kaalutlustel on selles lõigus sisalduvad andmed indekseeritud.[6] Majandusaasta hõlmab perioodi 1. aprillist järgmise aasta 31. märtsini.[7] Vahemik märgitud konfidentsiaalsuse kaalutlustel.[8] Konfidentsiaalsuse kaalutlustel täpseid andmeid ei märgita.[9] Konfidentsiaalsuse kaalutlustel täpseid andmeid ei märgita.[10] Konfidentsiaalsuse kaalutlustel täpseid andmeid ei märgita.[11] Vahemik märgitud konfidentsiaalsuse kaalutlustel.


title: Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0112

Ettepanek Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93  /* KOM/2005/0112 lõplik - COD 2005/0032 */

	Brüssel 5.4.2005KOM(2005) 112 lõplik2005/0032 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. TAUSTKehtiv ettevõtlusregistrite määrus (2186/93), millega ühtlustati liikmesriikide registrid, mida kasutatakse statistika eesmärgil, pärineb aastast 1993 ja on praeguseks osaliselt vananenud. Viimaste aastate jooksul on olukord märkimisväärselt muutunud ja statistilised nõuded on edasi arenenud.Järk-järgult on lisandunud kolme liiki nõudeid:-  majanduse üleilmastumine on tekitanud vajaduse koguda teavet ettevõtete gruppide kohta;-  erinevate majandusharude tegevuste integratsiooni tõttu on vaja koostada kogu majandust hõlmav ülevaade;-  ühtne turg on tekitanud vajaduse täiustada statistika võrreldavust, mis sõltub eelkõige sellest, kui kättesaadavad on andmed Euroopa Liidus tegutsevate ettevõtete ja nende gruppide kohta.Käesoleva ettepaneku eesmärk on olemasolevat ettevõtlusregistrite määrust ajakohastada, et neid uusi nõudeid arvesse võtta.Selle eesmärgi saavutamiseks nähakse olemasolevas ettevõtlusregistrite määruses ette mitmed muudatused ning allpool esitatakse need kokkuvõtlikult.2. MÄÄRUSE SISUVõttes arvesse eespool kirjeldatud andmeid käsitlevaid nõudmisi, on kavandatavasse määruse eelnõusse sisse viidud kaks põhilist muudatust.-  Kõik ettevõtted ja nende kohalikud üksused, mis oma majandustegevusega osalevad sisemajanduse kogutoodangu loomises, ning vastavad juriidilised üksused tuleb kohustuslikus korras registreerida (mõnede tegevusvaldkondade puhul on registreerimine praegu kehtivas määruses vabatahtlik).-  Statistika peab hõlmama finantssuhteid ja ettevõtete gruppe ning riigid ja Eurostat peavad vahetama andmeid rahvusvaheliste ettevõtete gruppide ja nende osaüksuste kohta.2.1. Kogu majandust hõlmavad ettevõtlusregistridKuna ühenduses on olemas kogu majandust hõlmav statistikaalane seadusandlus ning liikmesriigid üha rohkem kasutavad ettevõtlusregistreid rahvamajanduse arvepidamise eesmärgil, on äärmiselt oluline, et ettevõtlusregistrid hõlmaksid kogu majandust. Kohustuslikus korras tuleks täiendavalt kaasata avalik haldus ning põllumajandus ja kalandus.Avaliku halduse kaasamineAvaliku sektori roll on muutumas. Teatavad tegevused, mis varem olid avaliku sektori kontrolli all, võivad nüüd olla riiklike- või eraettevõtete juhtida. Et olukorrast selget ülevaadet saada, on vaja rohkem võrreldavaid andmeid nende tegevuste kohta. See on võimalik üksnes avaliku sektori kohustusliku kaasamisega liikmesriikide ettevõtlusregistrites statistika eesmärkidel vastavalt kokkulepitud standarditele.Põllumajanduse ja kalanduse kaasamineSuur poliitiline huvi maaelu arengu vastu toob kaasa vajaduse mitte üksnes põllumajandusliku teabe järgi, vaid ka selle ühe kasvava segunemise kohta teiste tegevustega, mis ei ole peamiselt toodetele suunatud põllumajandusstatistikaga kaetud. Põllumajanduse ühtlustatud käsitlus ettevõtlusregistrites võib anda põhiteavet maaelu arendamise poliitika jaoks.2.2. Andmed ettevõtete gruppide kohtaEttevõtete gruppide kohta käiva teabe järele on kasvav vajadus riiklikul tasemel majanduse kontsentreerumise hindamiseks ning rahvusvahelisel tasemel üleilmastumisega seotud andmete saamiseks. Selle vajaduse rahuldamiseks on palju statistikat juba koostatud ning osa sellest reguleerib ühenduse statistikaalane õigus (statistika välisfiliaalide kohta, maksebilanss ja väliskaubandus), kuid sellest ei piisa. Praegune olukord, kus liikmesriigid registreerivad oma territooriumil üksnes ettevõtete gruppide üksikuid osi, ei ole rahuldav ning andmed rahvusvaheliste gruppide kohta tuleb koondada Euroopa tasemel.Määruse eelnõuga nähakse ette, et liikmesriikide ettevõtlusregistritesse kantakse andmed finantsseoste kohta juriidiliste üksuste vahel ja andmed riigiüleste seoste kohta edastatakse komisjonile (Eurostatile).Selle tulemusena saavutatakse-  ühtlustatud valimimoodustamise metoodika olemasolevate finantsseoseid käsitlevate vaatluste jaoks;-  paljude jooksvate statistiliste andmete parem võrreldavus, juhul kui finantsseosed erinevates riikides asuvate ettevõtete vahel mängivad olulist rolli, nagu näiteks tootlikkuse näitajate puhul;-  täiendavad andmed ettevõtete gruppide kohta, sest registreid saab kasutada ka üleilmastumist kajastavate statistiliste andmete vahetu allikana ning väärtusliku andmekoguna ühenduse konkurentsi- ja teaduspoliitika kujundamisel ning kaubandusläbirääkimiste korraldamisel.Ühtlasi on selle ettepaneku eesmärk saavutada USAga ligilähedane tase rahvusvahelisi ettevõtete gruppe käsitlevate andmete ulatuse ja kvaliteedi osas.3. ETTEPANEKU MÕJUEnamus liikmesriike juba osaliselt rakendab uusi nõudeidPeaaegu kõikides liikmesriikides on kolm vabatahtlikkusel põhinevat NACE osa vähemalt osaliselt hõlmatud ja teatav teave ettevõtete gruppide kohta on olemas või ettevalmistamisel. Seega on raamistik enamusel juhtudel juba olemas ning edasiste meetmete võtmine ulatuse või kvaliteedi parandamiseks, nagu näiteks võimalike täiendavate allikate kasutamine, sõltub nüüd liikmesriikidest. Kuna olukord on liikmesriigiti erinev, on ühtlustamine võimalik üksnes ühise metoodika rakendamise teel, nagu käesoleva määruse ettepanekuga ette nähakse.Väikeste üksuste registreerimist ei nõutaKuna rahvusvaheline huvi on suunatud rahvusvahelistele ettevõtete gruppidele, ei nõuta rangelt kõigi ühes riigis asuvate ettevõtete gruppide käsitlemist. Kõige väiksemate ilma palgatöötajateta ettevõtete käsitlemine jäetakse samuti subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt liikmesriikidele otsustada, sest see sõltub riikide haldusasutuste kasutuses olevatest andmetest. Seega on võetud võimaluse korral arvesse erinevusi liikmesriikide olukorras ja teabeallikate olemasolus.Mõnede näitajate registreerimine on vabatahtlik, et rakenduskulud jääksid mõistlikule tasemeleMõnede näitajate puhul oleneb nende registreerimine sellest, kas neid andmeid on võimalik liikmesriigi haldusasutustest saada ning teatavate ettevõtete gruppe käsitlevate näitajate registreerimine on vabatahtlik kuni kehtestatakse Eurostatile andmete edastamise kord, st andmete konsolideerimine Eurostatis ning Eurostati tagasiside liikmesriikidele ühilduvate korrigeeritud andmete näol. Oluline näide selles vallas on kontrolliva riigi määratlemine välisfiliaalide statistikas, kus riigi tasemel kättesaadav teave võib olla ebaühtlane või hoopis puududa ning ühtlustamine tuleb tagada Euroopa tasemel.Käibe registreerimine põllumajanduse, kalanduse ja avaliku sektori puhul on vabatahtlik.4. KONSULTEERIMINE LIIKMESRIIKIDEGAMääruse eelnõu põhineb ulatuslikel konsultatsioonidel liikmesriikidega ning seda on põhjalikult arutatud mitmete huvitatud pooltega, mitmeid kordi ettevõtlusregistrite statistiliste üksuste töörühmas ning ettevõtlusstatistika direktorite ja statistikaprogrammi komitee nõupidamistel. Arvesse on võetud liikmesriikide, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA), kandidaatriikide ja komisjoni peamiste kasutajate ja teiste huvigruppide arvamusi. Käesolev ettepanek on tasakaalustatud seisukoht, mis võtab arvesse ühelt poolt üksikasjalikkuse taset, mida on tarvis peamistel kasutajatel ja teiselt poolt riiklike statistikaasutuste töökoormust.2005/0032 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2]vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele,[3]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 22. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2186/93[4] on kehtestatud ühine ühtlustatud määratluste, registritesse kantavate andmete, reguleerimisala ja ajakohastamismenetlusega raamistik statistiliste ettevõtlusregistrite loomiseks. Et jätkata ettevõtlusregistrite arendamist ühtlustatud raamistikus, tuleb vastu võtta uus määrus.(2) Nõukogu 15. märtsi 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 696/93 statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks[5] on esitatud kasutatavate statistiliste üksuste määratlused. Ühtne turg on tekitanud vajaduse täiustada statistika võrreldavust, et see vastaks ühenduse nõuetele; selleks tuleb vastu võtta ettevõtete ja muude asjakohaste statistiliste üksuste ühised määratlused ja kirjeldused.(3) Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ, EURATOM) nr 58/97 struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta[6] ja nõukogu 19. mai 1998.a määrusega (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta[7] on kehtestatud ühine raamistik ühenduse ettevõtete struktuuri, tegevust, konkurentsivõimet ja jõudlust käsitleva ühenduse statistika kogumiseks, koostamiseks, edastamiseks ja hindamiseks. Statistika eesmärgil koostatud ettevõtlusregistrid moodustavad selle ühise raamistiku põhiosa ning nende abil on võimalik korraldada ja koordineerida statistilisi vaatlusi, sest need annavad ühtlustatud valimialuse.(4) Ettevõtlusregistrid on üks abinõu vastuoluliste nõuete rahuldamiseks – anda ettevõtete kohta rohkem teavet ja kergendada nende halduskoormat – eelkõige komisjoni soovituses 2003/361/EÜ[8] määratletud mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul.(5) Statistilisel eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrid on samuti põhiline ettevõtete demograafiat kajastavate andmete allikas, sest need võimaldavad jälgida ettevõtete asutamist ja sulgemist ning struktuurimuudatusi majanduse kontsentratsiooni või kontsentratsioonist vabanemise näol, mida põhjustavad sellised ettevõtetega seotud muudatused nagu ühinemised, ülevõtmised, jagunemised ja ümberkujundamised.(6) Riigi osalusega äriühingute olulist osa liikmesriikide rahvamajanduses on tunnustatud. Komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiiv 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta[9] käsitleb teatavaid riigi osalusega äriühinguid. Seepärast tuleks riigi osalusega ja riiklikud äriühingud ettevõtlusregistrites kindlaks määrata; seda saab teha institutsiooniliste sektorite kaupa liigitamise teel.(7) Ettevõtete gruppide määratlemiseks on tarvis kontrollimise eesmärgil sisse seatud suhteid juriidiliste üksuste vahel, et piiritleda ettevõtteid õigesti suurte ja komplekssete üksuste profileerimisel ja majanduse kontsentratsiooni uurimisel. Teave ettevõtete gruppide kohta tõstab ettevõtlusregistrite kvaliteeti ning vähendab konfidentsiaalsete andmete avaldamise riski. Teatavad finantsandmed on tihti suurema informatiivse väärtusega ettevõtete grupi või allharu tasandil kui ettevõtte tasandil ning need võivad olla kättesaadavad ainult ettevõtete grupi või allharu tasandil. Ettevõtete gruppide registreerimine võimaldab vajaduse korral vaadelda otseselt ettevõtete gruppe nende osaüksuste asemel, mis võib märkimisväärselt vähendada andmete esitamisega kaasnevat koormust. Ettevõtete gruppide registreerimiseks tuleb ettevõtlusregistreid täiendavalt ühtlustada.(8) Üha suurenev majanduse üleilmastumine seab uued ülesanded praegusele erinevate statistiliste andmete kogumisele. Rahvusvaheliste ettevõtete gruppide registreerimise kaudu on ettevõtlusregistrid muutunud peamiseks vahendiks, mis aitab täiustada paljusid üleilmastumisega seotud statistilisi andmeid: rahvusvaheline kaubavahetus ja teenuskaubandus; maksebilanss, otsesed välisinvesteeringud, välisfiliaalid, teadusuuringud, arendustegevus ja innovatsioon ning tööjõuturg. Enamus sellest statistikast hõlmab kogu majandust ning sellest tulenevalt peavad ettevõtlusregistrid kajastama kõiki majandusharusid.(9) Vastavalt artiklile 3(2) nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrusels (EURATOM, EMÜ) nr 1588/90 statistiliselt konfidentsiaalsete andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta[10] ei tohi siseriiklikud eeskirjad statistilise konfidentsiaalsuse kohta takistada ühenduse asutusele (Eurostat) statistiliselt konfidentsiaalsete andmete edastamist, kui ühenduse statistikat käsitleva ühenduse õigusaktiga nähakse ette selliste andmete edastamine.(10) Et tagada käesoleva määrusega sätestatud kohustuste täitmine, on võimalik, et liikmesriikides andmete kogumise eest vastutavatel riiklikel institutsioonidel on vaja juurdepääsu haldusasutuste andmeallikatele, nagu maksu- ja sotsiaalkindlustusasutuste, keskpankade ja teiste avalik-õiguslike institutsioonide registritele ning muudele andmebaasidele, mis sisaldavad välistehingute või -positsioonide andmeid, kui need andmed on vajalikud ühenduse statistika koostamiseks.(11) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[11](12) Seepärast tuleb määrus (EMÜ) 2186/93 kehtetuks tunnistada.(13) Statistikaprogrammi komiteega on konsulteeritud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1EesmärkSelle määrusega kehtestatakse ühenduses statistiliste ettevõtlusregistrite ühine raamistik.Liikmesriigid moodustavad statistika eesmärgil ühe või mitu ühtlustatud registrit, mida kasutatakse statistiliste vaatluste ettevalmistamisel ja koordineerimisel ning teabeallikana ettevõtete ja nende demograafia statistilisel analüüsimisel, haldusandmete koondamisel ning statistiliste üksuste kindlakstegemisel ja koostamisel.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:Juriidiline üksus – määruse (EMÜ) nr 696/93[12] lisa II jao punktis A.3 määratletud juriidiline üksus;ettevõte – kõnealuse määruse lisa III jao punktis A määratletud ettevõte;kohalik üksus – kõnealuse määruse lisa III jao punktis F määratletud kohalik üksus;ettevõtete grupp – määruse (EMÜ) nr 696/93 lisa III jao punktis C määratletud ettevõtete grupp;rahvusvaheline ettevõtete grupp – ettevõtete grupp, millest vähemalt kaks ettevõtet või juriidilist üksust asuvad erinevates riikides;ettevõtete kohalike üksuste grupp – ettevõtted ja ettevõtete grupi juriidilised üksused, mis asuvad samas riigis; kohalike üksuste grupp võib koosneda ka ainult ühest üksusest, kui teised üksused on mitteresidendid. Ettevõte võib moodustada kohalike üksuste grupi või osa sellest.Artikkel 3Reguleerimisala1. Vastavalt artiklis 2 esitatud määratlustele ja käesolevas artiklis kindlaksmääratud piirangutele kantakse registrisse:kõik majandustegevusega tegelevad ettevõtted, kes osalevad sisemajanduse kogutoodangu (SKT) loomises ning nende kohalikud üksused;juriidilised üksused, millest need ettevõtted koosnevad;ettevõtete kohalike üksuste grupid ja teave rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta, mis on määratletud lisas;ühes riigis asuvate ettevõtete grupid.2. Seda nõuet ei kohaldata siiski kodumajapidamiste suhtes, kui nad toodavad kaupa ja teenuseid oma tarbeks või kui nad annavad üürile neile endale kuuluvat kinnisvara.3. Kohalikke üksusi, mis ei ole eraldi juriidilised isikud (harud), mis sõltuvad välisriigi ettevõtetest ja mida ESA95 ja SNA93 põhimõtete kohaselt klassifitseeritakse kvaasiettevõteteks, käsitletakse ettevõtlusregistrites ettevõtetena.4. Ettevõtete gruppi võib jälgida juriidiliste üksuste vaheliste kontrollsuhete kaudu. Ettevõtete gruppide piiritlemiseks kasutatakse kontrolli määratlust, mis on esitatud Euroopa arvepidamissüsteemi ESA95 (määrus (EÜ) nr 2223/96) lõigus 2.26.5. Käesolevat määrust kohaldatakse ainult üksuste suhtes, mis tegelevad täielikult või osaliselt majandustegevusega. Majandustegevus on tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade ja teenuste pakkumises. Turuväliseid teenuseid, millega osaletakse sisemajanduse kogutoodangu loomisel, samuti otsest ja kaudset osalust tegutsevates juriidilistes üksustes loetakse ettevõtlusregistrite mõistes majandustegevuseks. Majanduslikult passiivsed juriidilised üksused moodustavad ettevõtte osa ainult koos majanduslikult aktiivsete juriidiliste üksustega.6. Vähem kui poole töötajaga ettevõtete ja ühes riigis asuvate ettevõtete gruppide, millel ei ole liikmesriikide seisukohast statistilist väärtust, registritesse lisamine otsustatakse artiklis 14 sätestatud korras.Artikkel 4Andmeallikad1. Artiklis 6 nimetatud kvaliteeditingimusi täites võivad liikmesriigid käesoleva määruse kohaselt nõutavat teavet koguda kõikidest nende poolt sobivaks peetavatest allikatest. Riiklikel asutustel on õigus oma pädevusala piires koguda haldus- ja kohtutoimikutes sisalduvat teavet käesoleva määrusega hõlmatud statistilistel eesmärkidel.2. Kui nõutavaid andmeid ei saa koguda mõistlike kuludega, võib kasutada statistilisi hindamismeetodeid, järgides täpsuse ja kvaliteedinõudeid.Artikkel 5Registrisse kantavad andmedLisas on kindlaks määratud registris loetletud üksuste registreerimisnumbrid ja kirjeldavad andmed.Andmete loetelu ajakohastatakse ning loetelus esitatavad andmed ja järjepidevuse tagamise kord määratakse kindlaks artiklis 14 sätestatud korras.Artikkel 6Kvaliteedistandardid ja -aruanded1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada ettevõtlusregistrite kvaliteet.2. Liikmesriigid esitavad nõudmise korral komisjonile (Eurostatile) aruande ettevõtlusregistrite kvaliteedi kohta (edaspidi „kvaliteediaruanne“).3. Ühised kvaliteedistandardid ning kvaliteediaruannete sisu ja esitamise ajad määrab komisjon (Eurostat) vastavalt artiklis 14 esitatud korrale ning võttes arvesse aruannete koostamise kuludega seonduvat.4. Liikmesriigid teavitavad komisjoni (Eurostati) peamistest metodoloogilistest või muudest muudatustest, mis võivad ettevõtlusregistrite kvaliteeti mõjutada, niipea kui need teatavaks saavad ja vähemalt kuus kuud pärast nende muudatuste jõustumist.Artikkel 7Soovituslik juhendKomisjon avaldab soovitusliku juhendi ettevõtlusregistrite kohta. Juhendit ajakohastatakse tihedas koostöös liikmesriikidega.Artikkel 8Tähtajad ja perioodilisus1. Registrisse tehtud ja registrist kustutatud kandeid ajakohastatakse vähemalt üks kord aastas.2. Ajakohastamise sagedus sõltub üksuse liigist, konkreetsetest andmetest, üksuse suurusest ja ajakohastamiseks üldjuhul kasutatavast allikast.3. Ajakohastamise eeskirjad võetakse vastu vastavalt artiklis 14 sätestatud korrale.4. Igal aastal teevad liikmesriigid registrist koopia aastalõpu seisuga ning seda koopiat säilitatakse analüüsimiseks kolmkümmend aastat.Artikkel 9Andmete edastamine1. Liikmesriigid analüüsivad registreid statistiliselt ja edastavad komisjonile (Eurostatile) tulemused komisjoni kehtestatud vormis ja korras vastavalt artiklile 14.2. Liikmesriigid edastavad nõudmise korral komisjonile (Eurostatile) mis tahes teavet käesoleva määruse rakendamise kohta liikmesriikides.Artikkel 10Konfidentsiaalsete andmete vahetamine liikmesriikide vahelKonfidentsiaalsete andmete vahetamine, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artiklis 13, on liikmesriikide vahel lubatud, kui andmete vahetus on vajalik rahvusvahelisi ettevõtete gruppe käsitleva teabe kvaliteedi tagamiseks Euroopa Liidus. Liikmesriigid käsitlevad teistelt liikmesriikidelt saadud konfidentsiaalseid andmeid konfidentsiaalsena.Artikkel 11Andmete edastamine rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta1. Liikmesriigid saadavad komisjonile (Eurostatile) andmeid üksikute rahvusvaheliste ettevõtete gruppide ja nende osade kohta lisas kindlaksmääratud kujul, täiendamaks statistilist teavet rahvusvaheliste gruppide kohta Euroopa Liidus.2. Et tagada andmete ühetaoline registreerimine, edastab komisjon (Eurostat) liikmesriigile andmed rahvusvahelise ettevõtete grupi, kaasa arvatud selle osade kohta, kui vähemalt üks selle grupi juriidiline üksus asub selle liikmesriigi territooriumil.3. Üksikute andmete komisjonile (Eurostatile) edastamise ja liikmesriikidele rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta andmete edastamise ulatus, vorm ja kord võetakse vastu vastavalt artiklis 14 sätestatud korrale.Artikkel 12Üleminekuaeg ja erandidKui ettevõtlusregistreid on vaja suurel määral ümber korraldada, võib komisjon teha erandi ja kehtestada liikmesriigi taotlusel üleminekuaja, mis võib kesta kuni kaks aastat alates käesoleva määruse kohaldamisest.Põllumajanduse, metsamajanduse ja kalanduse, avaliku halduse ja kaitse ning kohustusliku sotsiaalkindlustuse puhul on üleminekuaeg kuni kolm aastat.Artikkel 13RakendusmeetmedKäesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed sätestatakse vastavalt artiklis 14 kirjeldatud korrale. Kõnealuste meetmetega hõlmatakse järgmisi tegevusi ja asjaolusid:kõige väiksemate ettevõtete ja ühes riigis asuvate ettevõtete gruppide registritesse kandmine, nagu on sätestatud artiklis 3;registrites sisalduva informatsiooni ja kvaliteediaruannete edastamine, nagu on sätestatud artiklites 6 ja 9;registrite ajakohastamise eeskirjad, nagu on sätestatud artiklis 8;üksikute rahvusvahelisi ettevõtete gruppe puudutavate andmete komisjonile (Eurostatile) ja rahvusvahelisi ettevõtete gruppe puudutavate andmete liikmesriikidele edastamine, nagu on sätestatud artiklis 11;lisas toodud registrite andmete, nende määratluste ja järjepidevuse tagamise ajakohastamine, nagu on sätestatud artiklis 5, niivõrd kuivõrd selline ajakohastamine, pärast kvantitatiivse hinnangu andmist, ei koorma üksusi või liikmesriike ebaproportsionaalselt suurel määral võrreldes eeldatavate tulemustega.Artikkel 14Komitee1. Komisjoni abistab otsuse 89/382/EMÜ, Euratom,[13] alusel moodustatud statistikaprogrammi komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.Otsuse1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 nimetatud ajavahemik on kolm kuud.Artikkel 15KehtetukstunnistamineNõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetukstunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.Artikkel 16JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident presidentLISAEttevõtlusregistrid peavad iga üksuse kohta sisaldama järgmist teavet. Teavet ei pea iga üksuse kohta eraldi talletama, kui seda on võimalik tuletada teis(t)est üksus(t)est1. JURIIDILINE ÜKSUS |IDENTIFITSEERI-MISANDMED | 1.1 | Registreerimisnumber |1.2a | Nimi |1.2b | Võimalikult täpne aadress (kaasa arvatud postiindeks) |1.2c | Vabatahtlik: telefoni- ja faksinumber, elektronpostiaadress, andmed, mis võimaldavad andmete elektroonilist kogumist |1.3 | Käibemaksukohustuslase registreerimisnumber, või kui seda ei ole, mõni muu haldusidentiteedi number |DEMOGRAAFILI-SED ANDMED | 1.4 | Juriidilise isiku asutamiskuupäev või füüsilisest isikust ettevõtja registrisse kandmise kuupäev |1.5 | Kuupäev, millest alates juriidiline üksus ei ole enam ettevõtte osa (nagu on määratletud punktis 3.3) |MAJANDUSLIKUD/ STRATIFITSEERI-MISANDMED | 1.6 | Õiguslik vorm |SEOSED TEISTE REGISTRITEGA | Viited seonduvatele registritele, milles juriidiline üksus on registreeritud ja mis sisaldavad statistika eesmärgil kasutatavat teavet |1.7a | Viited määruse (EÜ) nr 638/2004[14] kohaselt moodustatud ühendusesisesele ettevõtjate registrile ja tollidokumentidele või ühenduseväliste ettevõtjate registrile |1.7b | Vabatahtlik: viide bilansiandmetele (üksuste puhul, kes peavad raamatupidamisaruandeid avaldama) ja maksebilansi registrile või välismaiste otseinvesteeringute registrile ning põllumajandusettevõtete registrile. |Täiendavad andmed juriidiliste üksuste kohta, mis on ettevõtete gruppi kuuluvate ettevõtete osad:SEOS ETTEVÕTETE GRUPIGA | 1.8 | Residendist ettevõtete grupi/ettevõtete kohalike üksuste grupi (4.1), millesse üksus kuulub, registreerimisnumber |1.9 | Residendist ettevõtete grupiga/ettevõtete kohalike üksuste grupiga ühinemise kuupäev |1.10 | Residendist ettevõtete grupist/ettevõtete kohalike üksuste grupist eraldumise kuupäev |ÜKSUSTE KONTROLL | Residendi kontrollsuhteid võib registrisse kanda alanevas (1.11a) või ülenevas (1.11b) järjekorras. Iga üksuse kohta kantakse registrisse ainult esimene otsese või kaudse kontrolli tase (kogu kontrolliahela saab nende ühendamisel) |1.11a | Juriidilise üksuse poolt kontrollitava residendist juriidilis(t)e üksus(t)e registreerimisnumber/numbrid |1.11b | Juriidilist üksust kontrolliva residendist juriidilise üksuse registreerimisnumber |1.12 | a) Registreerijariik/riigid ja b) Juriidilise üksuse poolt kontrollitava mitteresidendist juriidilis(t)e üksus(t)e registreerimisnumber/numbrid või nimi/nimed, address(id) ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber/numbrid |1.13 | a) Registreerijariik ja b) Juriidilist üksust kontrolliva mitteresidendist juriidilise üksuse registreerimisnumber või nimi, aadress ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber |ÜKSUSTE OMANDIÕIGUS | Residendi omandiõigust võib registrisse kanda alanevas (1.14a) või ülenevas (1.14b) järjekorras. Teabe registrisse kandmine ja kasutatav aktsiakapitali osaluskünnis oleneb selle teabe olemasolust haldusallikates. Soovitatav künnis on vähemalt 10% otsesest omandist |1.14a | a) Registreerimisnumber/numbrid ja b) Juriidilise üksuse omanduses oleva(te) residendist juriidilis(t)e üksus(t)e omandiosa (%) |1.14b | a) Registreerimisnumber/numbrid ja b) Juriidilist üksust omava residendist juriidilis(t)e üksus(t)e omandiosa (%) |1.15 | a) Registreerijariik/-riigid ja b) registreerimisnumber/-numbrid või nimi/nimed, address(id) ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber/-numbrid ja c) Juriidilise üksuse omanduses oleva(te) mitteresidendist juriidilis(t)e üksus(t)e omandiosa (%) |1.16 | a) Registreerijariik/riigid ja b) registreerimisnumber/numbrid või nimi/nimed, address(id) ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber/numbrid ja c) Juriidilist üksust omava mitteresidendist juriidilis(t)e üksus(t)e omandiosa (%) |2. KOHALIK ÜKSUS |IDENTIFITSEERI-MISANDMED | 2.1 | Registreerimisnumber |2.2a | Nimi |2.2b | Võimalikult täpne aadress (kaasa arvatud postiindeks) |2.2c | Vabatahtlik: telefoni- ja faksinumber, elektronpostiaadress ja informatsioon, mis võimaldab andmete elektroonilist kogumist |2.3 | Kohalikku üksust omava ettevõtte (3.1) registreerimisnumber |DEMOGRAAFILI-SED ANDMED | 2.4 | Tegevuse alustamise kuupäev |2.5 | Tegevuse lõpliku lõpetamise kuupäev |MAJANDUSLIKUD/ STRATIFITSEERI-MISANDMED | 2.6 | Põhitegevusala kood NACE neljanumbrilisel tasemel |2.7 | Lisategevusalad (kui neid on) NACE neljanumbrilisel tasemel; see punkt puudutab ainult neid kohalikke üksusi, mis on statistiliste vaatluste objektiks |2.8 | Vabatahtlik: üksust omava ettevõtte jaoks kõrvaltegevusalaks olev kohaliku üksuse tegevusala (jah/ei) |2.9 | Tööga hõivatud isikute arv |2.10a | Töötajate arv |2.10b | Vabatahtlik: töötajate arv täistööajale taandatuna |2.11 | Geograafilise asukoha kood |SEOSED TEISTE REGISTRITEGA | 2.12 | Viited seonduvatele registritele, milles juriidiline üksus on registreeritud ja mis sisaldavad statistika eesmärgil kasutatavat teavet (kui sellised seonduvad registrid on olemas) |3. ETTEVÕTE |IDENTIFITSEERI-MISANDMED | 3.1 | Registreerimisnumber |3.2a | Nimi |3.2b | Vabatahtlik: posti-, elektronposti ning veebilehe aadress |3.3 | Ettevõtte osadeks oleva(te) juriidilis(t)e üksus(t)e registreerimisnumber/numbrid |DEMOGRAAFILI-SED ANDMED | 3.4 | Tegevuse alustamise kuupäev |3.5 | Tegevuse lõpliku lõpetamise kuupäev |MAJANDUSLIKUD/ STRATIFITSEERI-MISANDMED | 3.6 | Põhitegevusala kood NACE neljanumbrilisel tasemel |3.7 | Lisategevusalad (kui neid on) NACE neljanumbrilisel tasemel; see punkt puudutab ainult neid kohalikke üksusi, mis on statistiliste vaatluste objektiks |3.8 | Tööga hõivatud isikute arv |3.9a | Töötajate arv |3.9b | Vabatahtlik: töötajate arv täistööajale taandatuna |3.10 | Käive; põllumajanduse, kalanduse ja avaliku sektori puhul vabatahtlik |3.11 | Institutsiooniline sektor ja allsektor vastavalt Euroopa arvepidamissüsteemile ESA |Täiendavad andmed ettevõtete gruppi kuuluvate ettevõtete kohta:SEOS ETTEVÕTETE GRUPIGA | 3.12 | Residendist ettevõtete grupi/ettevõtete kohalike üksuste grupi (4.1), millesse üksus kuulub, registreerimisnumber |4. ETTEVÕTETE GRUPP |IDENTIFITSEERI-MISANDMED | 4.1 | Residendist ettevõtete grupi/ettevõtete kohalike üksuste grupi registreerimisnumber |4.2a | Residendist ettevõtete grupi/ettevõtete kohalike üksuste grupi nimi |4.2b | Vabatahtlik: residendist ettevõtete grupi/ettevõtete kohalike üksuste grupi registreeritud kontori posti-, elektronposti ja veebilehe aadress |4.3 | Residendist ettevõtete grupi/ettevõtete kohalike üksuste grupi juhtorgani registreerimisnumber (sama mis residendist ettevõtete grupi juhtorganist juriidilise üksuse registreerimisnumber) Kui kontrolliv üksus on füüsiline isik, kes ei ole ettevõtja, oleneb registrisse kandmine selle teabe olemasolust haldusallikates. |4.4 | Ettevõtete grupi liik: 1. ühes riigis asuvate ettevõtete grupp 2. oma riigi kontrolli all olev ettevõtete kohalike üksuste grupp; 3. välisriigi kontrolli all olev ettevõtete kohalike üksuste grupp |DEMOGRAAFILISED ANDMED | 4.5 | Residendist ettevõtete grupi/ettevõtete kohalike üksuste grupi tegevuse alustamise kuupäev |4.6 | Residendist ettevõtete grupi/ettevõtete kohalike üksuste grupi tegevuse lõpetamise kuupäev |MAJANDUSLIKUD/ STRATIFITSEERI-MISANDMED | 4.7 | Residendist ettevõtete grupi/ettevõtete kohalike üksuste grupi põhitegevusala kood NACE kahenumbrilisel tasemel |4.8 | Vabatahtlik: residendist ettevõtete grup /ettevõtete kohalike üksuste grupi lisategevusala NACE kahenumbrilisel tasemel |4.9 | Residendist ettevõtete grupis/ettevõtete kohalike üksuste grupis tööga hõivatud isikute arv |4.10 | Vabatahtlik: konsolideeritud käive |Lisaandmed rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta (liigid 2 ja 3 punktis 4.4)Kuni rahvusvahelisi ettevõtete gruppe puudutava teabe edastamise korra kehtestamiseni vastavalt artiklile 11 on punktide 4.11 ja 4.12a andmete registreerimine vabatahtlik.IDENTIFITSEERI-MISANDMED | 4.11 | Globaalse grupi registreerimisnumber |4.12a | Globaalse grupi nimi |4.12b | Vabatahtlik: peakontori registreerijariik, posti-, elektronposti- ja veebilehekülje aadress |4.13 | Globaalse grupi juhtorgani registreerimisnumber, kui juhtorgan on resident (sama, mis grupi juhtorganist juriidilise üksuse registreerimisnumber) Kui globaalse grupi juhtorgan on mitteresident, selle registreerijariik ja soovi korral: selle registreerimisnumber või nimi ja aadress |MAJANDUSLIKUD/ STRATIFITSEERI-MISANDMED | 4.14 | Vabatahtlik: tööga hõivatud isikute üldarv |4.15 | Vabatahtlik: konsolideeritud kogukäive |4.16 | Vabatahtlik: üldise otsustuskeskuse riik |4.17 | Vabatahtlik: ettevõtete või kohalike üksuste asukohariigid |

[1] ELT C , , lk .

[2] ELT C , , lk .

[3] ELT C […], […], lk[…].

[4] EÜT L 196, 5.8.1993, lk 1.

[5] EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1.

[6] EÜT L 14, 17.1.1997, lk 1.

[7] EÜT L 162, 5.6.1998, lk 1.

[8] ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

[9] EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35.

[10] EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.

[11] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[12] EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1.

[13] EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

[14] ELT L 102, 7.4.2004, lk 1


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0074

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga  /* KOM/2008/0074 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.2.2008KOM(2008) 74 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1.  Kooskõlas ühise seisukohaga nr 2003/495/ÜVJP ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1483 (2003) kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1210/2003 teatavad piiravad meetmed Iraagi suhtes. Määruse (EÜ) nr 1210/2003 artiklitega 2 ja 10 kehtestati erikord seoses Iraagist eksporditava nafta, naftatoodete ja maagaasi eest tehtavate maksetega ja Iraagi teatavate varade kohtuliku puutumatusega.2.  18. detsembri 2007. aasta resolutsioonis nr 1790 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu muu hulgas, et sellist erikorda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2008, ja väljendas kavatsust vaadata Iraagi teatavate varade kohtuliku puutumatuse suhtes kehtestatud erikord läbi hiljemalt 15. juuniks 2008. Seetõttu tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1210/2003.3.  Samuti on kohane viia määrus (EÜ) nr 1210/2003 kooskõlla sanktsioonide praktika viimaste muutustega pädevate ametiasutuste kindlaksmääramise, seaduste rikkumisest tuleneva vastutuse ja jurisdiktsiooni osas.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes IraagigaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,võttes arvesse ühist seisukohta 2008/.../ÜVJP, millega muudetakse Iraaki käsitlevat ühist seisukohta 2003/495/ÜVJP[1],võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1483(2003) kehtestati määruse (EÜ) nr 1210/2003 (mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2465/96[2]) artikliga 2 erikord seoses Iraagist eksporditava nafta, naftatoodete ja maagaasi eest tehtavate maksetega; sama määruse artikliga 10 kehtestati erikord seoses Iraagi teatavate varade kohtuliku puutumatusega. Varade kohtuliku puutumatuse erikorda kohaldati kuni 31. detsembrini 2007. Maksete suhtes kehtestatud erikorda kohaldatakse edasi.(2) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1790(2007) ja ühises seisukohas 2008/…/ÜVJP on sätestatud, et mõlemat erikorda tuleks kohaldada kuni 31. detsembrini 2008. Seetõttu tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1210/2003.(3) Samuti on kohane viia määrus (EÜ) nr 1210/2003 kooskõlla sanktsioonide praktika viimaste muutustega pädevate ametiasutuste kindlaksmääramise, seaduste rikkumisest tuleneva vastutuse ja jurisdiktsiooni osas. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse ühenduse territooriumina liikmesriikide territooriume, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut vastavalt selles kehtestatud tingimustele.(4) Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab käesolev määrus viivitamata jõustuma,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1210/2003 muudetakse järgmiselt.4.  Artikkel 2 asendatakse järgmise tekstiga:„Artikkel 2Alates 22. maist 2003 deponeeritakse kogu tulu, mida saadakse Iraagist eksporditava nafta, naftatoodete ja maagaasi müügist, mis on loetletud I lisas, Iraagi Arengufondi vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1483 (2003), eriti selle lõigetes 20 ja 21, sätestatud tingimustele.“5.  Lisatakse järgmine artikkel 4a:„Artikkel 4aArtikli 4 lõikes 3 ja artikli 4 lõikes 4 sätestatud keeldudest ei tulene mingit vastutust füüsilistele või juriidilistele isikutele või asjaomastele üksustele, kui nad ei teadnud ja neil ei olnud mõjuvat põhjust arvata, et nende tegevus rikuks nimetatud keeldu.”6.  Artikkel 6 asendatakse järgmise tekstiga:„Artikkel 61. Erandina artiklist 4 võivad liikmesriikide V lisas osutatud veebilehtedel loetletud pädevad asutused lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:a) rahalised vahendid või majandusressursid on enne 22. maid 2003 kohtu, haldusorgani või vahekohtu kinnitatud kinnipidamisõiguse või enne 22. maid 2003 kõnealuste asutuste poolt tehtud otsuse esemeks;b) rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise kinnipidamisõigusega tagatud või sellise otsusega tunnustatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;c) nõude rahuldamisega ei rikuta määrust (EÜ) nr 3541/92; ningd) kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomaste liikmesriikide avaliku korraga.2. Kõigil muudel juhtudel vabastatakse artikli 4 kohaselt külmutatud rahalised vahendid, majandusressursid ja nendest saadud tulu ainult selleks, et kanda need üle Iraagi Keskpanga hallatavasse Iraagi Arengufondi vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1483 (2003) sätestatud tingimustele.“7.  Artikkel 7 asendatakse järgmise tekstiga:„Artikkel 71. Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda niisuguses tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on kõrvale hoida artikli 4 sätete täitmisest või kaasa aidata artiklites 2 ja 3 nimetatud tehingutele.2. Igasugune teave selle kohta, et käesoleva määruse sätete täitmisest hoitakse kõrvale või on kõrvale hoitud, edastatakse liikmesriikide pädevatele asutustele, mis on loetletud V lisas osutatud veebilehtedel, ja otse või kõnealuste pädevate asutuste kaudu komisjonile.“8.  Artikkel 8 asendatakse järgmise tekstiga:„Artikkel 81. Ilma et see piiraks kehtivate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate eeskirjade ja asutamislepingu artikli 284 kohaldamist, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning asutused:a) esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks artikli 4 kohaselt külmutatud arved ja rahasummad, nende liikmesriikide V lisas osutatud veebilehtedel loetletud pädevatele asutustele, kus on nende elu- või asukoht, ja otse või kõnealuste pädevate asutuste kaudu komisjonile;b) tegema koostööd V lisas osutatud veebilehtedel loetletud pädevate asutustega kõnealuse teabe kontrollimisel.2. Kogu käesoleva artikli kohaselt edastatud või saadud teavet kasutatakse ainult sel otstarbel, milleks see on edastatud või saadud.“9.  Lisatakse järgmine artikkel 15a:„Artikkel 15a1. Liikmesriigid määravad käesoleva määruse artiklite 6, 7 ja 8 kohased pädevad asutused ja annavad nende kohta teavet V lisas osutatud veebilehtedel või nende veebilehtede kaudu.2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma pädevatest asutustest enne 15. märtsi 2008 ja annavad teada igasugustest edasistest muudatustest."10.  Artikkel 16 asendatakse järgmise tekstiga:„Artikkel 16Käesolevat määrust kohaldatakse:a) ühenduse territooriumil, kaasa arvatud õhuruumis;b) liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;c) kõikide liikmesriikide kodanike suhtes ühenduse territooriumil või väljaspool seda;d) kõikide juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi seaduste alusel; ninge) kõikide juriidiliste isikute, üksuste või asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt leiab aset ühenduse territooriumil.”11.  Artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega:“3. Käesoleva määruse artikleid 2 ja 10 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2008.“12.  V lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISA„V LISAVeebilehed, mis sisaldavad teavet artiklites 6, 7 ja 8 osutatud pädevate asutuste kohta, ja aadress teatiste saatmiseks Euroopa KomisjonileA. Veebilehed, mis sisaldavad teavet pädevate asutuste kohta(täidavad liikmesriigid)BELGIABULGAARIATŠEHHITAANISAKSAMAAEESTIIIRIMAAKREEKAHISPAANIAPRANTSUSMAAITAALIAKÜPROSLÄTILEEDULUKSEMBURGUNGARIMALTAMADALMAADAUSTRIAPOOLAPORTUGALRUMEENIASLOVEENIASLOVAKKIASOOMEROOTSIÜHENDKUNINGRIIKB. Aadress teatiste saatmiseks Euroopa Komisjonile:Commission of the European CommunitiesDirectorate-General for External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in Common Foreign and Security PolicyUnit A.2. Crisis Management and Peace BuildingCHAR 12/106B-1049 BrusselsTelefon: (32 2) 295 5585Faks: (32-2) 299 0873.“[pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] ELT L…, …2008, lk .[2] ELT L 169, 8.7.2003, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).


title: Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisi impordikorra osas

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0098

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 03.03.2006KOM(2006) 98 lõplik2006/0028 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisi impordikorra osas(KOMISJONI ESITATUD)SELETUSKIRI1.  Nõukogu volitas 26. juunil 2003 komisjoni teatama WTOle, et Euroopa Ühendus kavatseb muuta soodustusi GATTile lisatud EÜ loendi CXL kaupadele, mille HS-kood on 1006 20 (kooritud riis) ja 1006 30 (kroovitud riis). Teade edastati 2. juulil 2003.2.  Komisjon on pidanud läbirääkimisi Ameerika Ühendriikidega, kellel on HS-koodiga 1006 20 (kooritud riis) toodete suhtes peamine tarnimishuvi ja HS-koodiga 1006 30 (kroovitud riis) toodete suhtes oluline tarnimishuvi, samuti Taiga, kellel on HS-koodiga 1006 30 (kroovitud riis) toodete suhtes peamine tarnimishuvi ja HS-koodiga 1006 20 (kooritud riis) toodete suhtes oluline tarnimishuvi, ning India ja Pakistaniga, kellel mõlemal on HS-koodiga 1006 20 (kooritud riis) toodete suhtes oluline tarnimishuvi.3.  Ühenduse nimel kiideti heaks järgmised kokkulepped:4.  Indiaga nõukogu 11. augusti 2004. aasta otsusega nr 2004/617/EÜ,[1]5.  Pakistaniga nõukogu 11. augusti 2004. aasta otsusega nr 2004/618/EÜ,[2]6.  Ameerika Ühendriikidega nõukogu 21. juuni 2005. aasta otsusega nr 2005/476/EÜ,[3]7.  Taiga nõukogu 20. detsembri 2005. aasta otsusega nr 2005/953/EÜ,[4]8.  Nimetatud otsustega on määratud kindlaks impordimaksu kehtestamise tingimused sõltuvalt toote liigist või imporditavast kogusest ning komisjonil on lubatud teha üleminekuperioodil erand määrusest (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta. Erandit võib siiski rakendada ainult kuni 30. juunini 2006.9.  Seega tuleb määrust (EÜ) nr 1785/2003 muuta, et hõlmata eelnimetatud lepingutest tulenevaid riisi impordikorra muudatusi.2006/0028 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisi impordikorra osasEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 36 ja artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5]ning arvestades järgmist:10.  Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1785/2003 (riisituru ühise korralduse kohta)[6] artikli 10 lõikes 1 nõutakse määruse artiklis 1 loetletud toodete ühendusse importimisel või ühendusest eksportimisel impordi- või ekspordilitsentside esitamist. Selleks, et lihtsustada ettevõtjatele kohaldatavaid eeskirju, peaks olema võimalik teha impordilitsentsi esitamise nõudest erandit, kui riisi teatava impordi haldamise puhul ei ole litsents vajalik. Järelikult peaks lubama komisjonil kehtestada sellest kohustusest erand.11.  Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega Euroopa Ühenduse ja India vahel lähtuvalt GATT 1994 artiklist XXVIII GATT 1994 lisades toodud CXL loendi riisi puudutavate soodustuste muutmiseks,[7] mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/617/EÜ[8] nähakse ette, et India päritolu kooritud basmati riisi sortide impordimaksu määr on null.12.  Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega Euroopa Ühenduse ja Pakistani vahel lähtuvalt GATT 1994 artiklist XXVIII GATT 1994 lisades toodud CXL loendi riisi puudutavate soodustuste muutmiseks,[9] mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/618/EÜ[10] nähakse ette, et Pakistani päritolu kooritud basmati riisi sortide impordimaksu määr on null.13.  Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega, mis käsitleb kooritud riisi suhtes kohaldatavate tollimaksude arvutamismeetodit[11] ning on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2005/476/EÜ,[12] kehtestatakse CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi suhtes kohaldatava impordimaksumäära arvutamise ja perioodilise kindlaksmääramise mehhanism.14.  Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega Euroopa Ühenduse ja Tai vahel lähtuvalt GATT 1994 artiklist XXVIII GATT 1994 lisades toodud CXL loendi riisi puudutavate soodustuste muutmiseks,[13] mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2005/953/EÜ,[14] kehtestatakse CN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud ja kroovitud riisi suhtes kohaldatava impordimaksumäära arvutamise ja perioodilise kindlaksmääramise mehhanism ja nähakse ette, et CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi impordimaksu määr on 65 eurot tonni kohta.15.  Eelnimetatud nelja otsusega nähakse komisjonile ette võimalus teha nimetatud kokkulepete täieliku rakendamise huvides erand määrusest (EÜ) nr 1785/2003. Erandeid võib kohaldada kuni 30. juunini 2006.16.  Järelikult tuleb kohandada määruse (EÜ) nr 1785/2003 sätteid, mis käsitlevad nimetatud kokkulepetega hõlmatud eri sorti riisi suhtes rakendatava maksumäära kehtestamist.17.  Basmati riis, mida soovitakse importida tollimaksu nullmääraga, peab kuuluma kokkulepetega kindlaksmääratud sortide hulka. Selleks et tagada tollimaksu nullmääraga imporditava basmati riisi vastavus kirjeldusele, peab komisjon võtma vastu erieeskirjad.18.  Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1785/2003 vastavalt muuta. Selleks et tagada ettevõtjatele uue impordikorra jätkumine pärast erandi kehtimise lõppemist, tuleks muudatusi kohaldada alates 1. juulist 2006,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1785/2003 muudetakse järgmiselt.1) Artiklile 10 lisatakse lõige 1a:“1a Kui impordilitsents ei ole riisi teatava impordi haldamisel vajalik, võib komisjon vastavalt artikli 26 lõikes 2 osutatud korrale teha erandi käesoleva artikli lõike 1 esimeses lõigus ette nähtud kohustusest.“2) Artikli 11 lõige 2 jäetakse välja .3) Lisatakse artiklid 11a–11d järgmiselt:„Artikkel 11a1. Erandina artikli 11 lõikest 1 kehtestab komisjon CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi imporditollimaksumääraks 10 päeva jooksul pärast vastava võrdlusperioodi lõppu:a) 30 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:-  kui täheldatakse, et lõppenud turustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus on väiksem kui lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastane individuaalne kvoot, mida on vähendatud 15% võrra,-  kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus on väiksem kui lõike 3 teises lõigus osutatud osaline individuaalne kvoot, mida on vähendatud 15% võrra,b) 42,5 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:-  kui täheldatakse, et lõppenudturustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on vähendatud 15% võrra, kuid ei ületa aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15% võrra,-  kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab lõike 3 teises lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on vähendatud 15% võrra, kuid ei ületa aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15% võrra,c) 65 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:-  kui täheldatakse, et lõppenudturustusaasta jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab lõike 3 esimeses lõigus osutatud aastast individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15% võrra,-  kui täheldatakse, et turustusaasta esimese kuue kuu jooksul imporditud kooritud riisi kogus ületab lõike 3 teises lõigus osutatud osalist individuaalset kvooti, mida on suurendatud 15% võrra.Komisjon määrab uue impordimaksumäära kindlaks ainult juhul, kui käesoleva lõike kohaste arvutuste tulemusena peab maksumäära muutma. Uue impordimaksumäära kindlaksmääramiseni kohaldatakse eelmist määra.2. Lõikes 1 osutatud imporditud koguste arvutamisel võetakse arvesse koguseid, mille kohta on vastava võrdlusperioodi jooksul vastavalt artikli 10 lõikele 1 välja antud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi impordilitsentsid, välja arvatud artiklis 11b osutatud basmati riisi impordilitsentsid.3. 2005/2006. turustusaastaks on aastane individuaalne kvoot 437 678 tonni. Nimetatud kogust suurendatakse 6000 tonni aastas 2006/2007. ja 2007/2008. turustusaastaks.Osaline individuaalne kvoot iga turustusaasta kohta vastab poolele esimeses lõigus osutatud aastasest individuaalsest kvoodist.Artikkel 11bErandina artikli 11 lõikest 1 rakendatakse IIIa lisas kindlaks määratud CN-koodide 1006 20 17 ja 1006 20 98 alla kuuluvatele kooritud basmati riisi sortidele tollimaksu nullmäära tingimustel, mis on kindlaks määratud artikli 26 lõikes 2 osutatud korra kohaselt.Artikkel 11c1. Erandina artikli 11 lõikest 1 kehtestab komisjon CN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud või kroovitud riisi imporditollimaksumääraks 10 päeva jooksul pärast vastava võrdlusperioodi lõppu:a) 175 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:-  kui tõdetakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppenud turustusaasta kestel ületab 387 743 tonni,-  kui tõdetakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ületab 182 239 tonni;b) 145 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:-  kui tõdetakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppenud turustusaasta kestel ei ületa 387 743 tonni,-  kui tõdetakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ei ületa 182 239 tonni;Komisjon määrab uue impordimaksumäära kindlaks ainult juhul, kui käesoleva lõike kohaste arvutuste tulemusena peab maksumäära muutma. Uue impordimaksumäära kindlaksmääramiseni kohaldatakse eelmist määra.2. Lõikes 1 osutatud imporditud koguste arvutamisel võetakse arvesse kogused, mille kohta on vastava võrdlusperioodi jooksul vastavalt artikli 10 lõikele 1 välja antud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud ja kroovitud riisi impordilitsents.Artikkel 11dErandina artikli 11 lõikest 1 on CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi impordimaksumäär 65 eurot tonni kohta.“4) Käesoleva määruse lisa lisatakse kõnealusele määrusele IIIa lisana.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2006.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, …Nõukogu nimeleesistujaLISA„IIIa LISAArtiklis 11b nimetatud basmati riisi sordidBasmati 217Basmati 370Basmati 386Kernel (Basmati)Pusa BasmatiRanbir BasmatiSuper BasmatiTaraori Basmati (HBC-19)Type-3 (Dehradun)“[1] ELT L 279, 28.8.2004, lk 17.[2] ELT L 279, 28.8.2004, lk 23.[3] ELT L 170, 1.7.2005, lk 67.[4] ELT L 364, 29.12.2005, lk 24.[5] ELT C …, …, lk ….[6] ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.[7] ELT L 279, 28.8.2004, lk 19.[8] ELT L 279, 28.8.2004, lk 17. Otsust on muudetud otsusega 2005/476/EÜ (ELT L 170, 1.7.2005, lk 67).[9] ELT L 279, 28.8.2004, lk 25.[10] ELT L 279, 28.8.2004, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2005/476/EÜ.[11] ELT L 170, 1.7.2005, lk 69.[12] ELT L 170, 1.7.2005, lk 67.[13] ELT L 346, 29.12.2005, lk 26.[14] ELT L 346, 29.12.2005, lk 24.