Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0358

Ettepanek Nõukogu otsus, kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas (kodifitseeritud versioon)  /* KOM/2008/0358 lõplik - CNS 2008/0116 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.6.2008KOM(2008) 358 lõplik2008/0116 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUS,kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas(kodifitseeritud versioon)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsus 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas[3]. Uus otsus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4], käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud otsuse 90/424/EMÜ ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud otsuse III lisas.ê 90/424/EMÜ2008/0116 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUS,kulutuste kohta veterinaaria valdkonnasEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[6],ning arvestades järgmist:ê(1) Nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas[7] on korduvalt[8] oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune otsus kodifitseerida.ê 90/424/EMÜ põhjendus 1(2) Asutamislepingu I lisas olev loetelu sisaldab elusloomi ja loomseid saadusi. Loomakasvatus ja loomsete saaduste turuleviimine kujutab endast ühte sissetulekuallikat suurele osale põllumajandusega tegelevast elanikkonnast.ê 90/424/EMÜ põhjendus 2(3) Kõnealuse sektori ratsionaalset arengut ja tootlikkuse paranemist võib saavutada veterinaarmeetmete algatamisega, mille eesmärk on kaitsta ja parandada inimeste ja loomade tervist ühenduses.ê 90/424/EMÜ põhjendus 3(4) Kõnealuse eesmärgi saavutamine nõuab paratamatult ühenduse abi eraldamist meetmeteks, mida on võetud või mida kavatsetakse võtta.ê 90/424/EMÜ põhjendus 5 (kohandatud)(5) Ühendus Ö peaks Õ rahaliselt toetama mis tahes tõsise nakkushaiguspuhangu võimalikult kiiret likvideerimist.ê 90/424/EMÜ põhjendus 6(6) Asjakohaste tõrjeabinõudega on vaja ennetada ja vähendada inimeste tervist ohustavate zoonooside ilmnemist.ê 2006/782/EÜ põhjendus 3 (kohandatud)(7) Seoses nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ (vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta)[9] vastuvõtmisega Ö saaks Õ ühenduse rahalist toetust anda ka liikmesriikide võetavate likvideerimismeetmete puhul vesiviljelusloomade ühenduse tõrjemeetmete rakendusalasse kuuluvate muude haiguste vastu võitlemiseks.ê 2006/782/EÜ põhjendus 6(8) Ühenduse rahalise toetuse andmist vesiviljelusloomade haiguste tõrjeks tuleks kontrollida direktiivis 2006/88/EÜ kehtestatud tõrjetingimuste täitmise seisukohast kooskõlas kehtiva korraga, mida kohaldatakse maismaaloomade teatavate haiguste kontrolli ja tõrje puhul.ê 90/424/EMÜ põhjendus 7 (kohandatud)(9) Ö Siseturu toimimine eeldab Õ tõrjestrateegia juhtimissüsteemi ühtlustamist kolmandatest riikidest tulevatele toodetele. Tundub asjakohane nimetatud strateegia rakendamise hõlbustamiseks pakkuda ühenduse rahalist toetust Ö selle Õ strateegia algatamiseks ja arendamiseks.ê 90/424/EMÜ põhjendus 8(10) Inimeste tervise kaitse, loomade tervise kaitse ja loomakaitse oluliste nõuete ühtlustamine eeldab ühenduse kontakt- ja referentlaborite määramist ning tehniliste ja teaduslike meetmete võtmist. Tundub asjakohane näha ette ühenduse rahaline toetus. Eriti loomakaitse valdkonnas on soovitatav luua andmebaas, et koguda, säilitada ja levitada vajalikku teavet.ê 2006/965/EÜ põhjendus 8 (kohandatud)(11) Teabe kogumise alased tegevused on vajalikud loomatervist ja toiduohutust käsitlevate õigusaktide paremaks koostamiseks ja rakendamiseks. Lisaks sellele on tungiv vajadus levitada kogu ühenduses võimalikult laialdaselt teavet loomatervist ja toiduohutust käsitlevate õigusaktide kohta. Seepärast on soovitatav Ö hõlmata Õ loomatervise ja loomse päritoluga toodete toiduohutuse loomakaitsega seotud teabepoliitika rahastamisel.ê 90/424/EMÜ põhjendus 9 (kohandatud)(12) Ühenduse meetmetes teatavate loomahaiguste likvideerimiseks on juba ette nähtud rahaline abi ühenduselt. Asjakohaseid sätteid on vastu võetud nõukogu 17. mai 1977. aasta direktiiviga 77/391/EMÜ (millega seatakse sisse ühenduse meetmed brutselloosi, tuberkuloosi ja leukoosi likvideerimiseks kariloomadel)[10], nõukogu 14. juuni 1982. aasta direktiiviga 82/400/EMÜ, millega on muudetud direktiivi 77/391/EMÜ ja seatud sisse ühenduse lisameetmed brutselloosi, tuberkuloosi ja leukoosi likvideerimiseks kariloomadel[11], nõukogu 20. veebruari 1989. aasta otsusega 89/145/EMÜ (millega seatakse sisse ühenduse finantsmeede veiste nakkava pleuropneumoonia likvideerimiseks Portugalis)[12], nõukogu 11. novembri 1980. aasta otsusega 80/1096/EMÜ (millega seatakse sisse ühenduse finantsmeetmed sigade klassikalise katku likvideerimiseks),[13] nõukogu 16. detsembri 1986. aasta otsusega 86/649/EMÜ (millega seatakse sisse ühenduse finantsmeede sigade aafrika katku likvideerimiseks Portugalis),[14] ning nõukogu 24. juuli 1989. aasta otsusega 89/455/EMÜ (millega seatakse sisse ühenduse meetmed, et käivitada marutauditõrje pilootprojektid, pidades silmas selle haiguse likvideerimist ja profülaktikat)[15]. On soovitatav, et ühenduse rahalisi toetusi, mis on mõeldud eespool osutatud haiguste likvideerimiseks, reguleeritaks jätkuvalt sellega seotud otsusega.ê 90/424/EMÜ põhjendus 10 (kohandatud)(13) Tuleks sätestada ühenduse rahaline meede teatavate loomahaiguste likvideerimiseks Ö , kontrollimiseks Õ ja seireks. Kõik ühenduse finantsmeetmed loomahaiguste Ö ja zoonooside Õ likvideerimiseks Ö , kontrollimiseks Õ ja seireks, mis hõlmavad kohustuslikke kulusid ühenduse eelarvest, tuleks koondada ühtse Ö peatüki Õ alla.ê(14) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[16],ê 90/424/EMÜON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:I PEATÜKKê 90/424/EMÜ (kohandatud)Ö SISU JA KOHALDAMISALA Õê 90/424/EMÜArtikkel 1Käesolevas otsuses sätestatakse kord, mis reguleerib ühenduse rahalist toetust järgmise suhtes:-  veterinaariaalased erimeetmed,-  inspekteerimisabinõud veterinaaria valdkonnas,ê 2006/965/EÜ art 1 punkt 1-  loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire programmid.ê 90/424/EMÜ[Käesolev otsus ei mõjuta teatavate liikmesriikide õigust saada rohkem kui 50 protsendilist ühenduse rahalist toetust, mis on ette nähtud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1083/2006[17].]II PETÜKKVETERINAARIAALASED ERIMEETMED1. JAGUê 90/424/EMÜ (kohandatud)Ö ÜLDSÄTTED Õê 90/424/EMÜArtikkel 2Veterinaariaalased erimeetmed hõlmavad:-  erakorralisi meetmeid,-  suu- ja sõrataudi vastast võitlust,ê 90/424/EMÜ (kohandatud)Ö - loomatervise, loomade heaolu ja toiduohutuse alast teabepoliitikat Õê 90/424/EMÜ-  loomakaitsemeetmeid,-  tehnilisi ja teaduslikke meetmeid.2. JAGUERAKORRALISED MEETMEDARTIKKEL 31. Käesolevat artiklit kohaldatakse järgmistest haigustest ühe ilmnemise korral liikmesriigi territooriumil:-  veiste katk,-  lammaste ja kitsede katk,-  sigade vesikulaarhaigus,-  lammaste katarraalne palavik,-  Tescheni haigus,-  lammaste rõuged või kitsede rõuged,-  rifti oru palavik,-  nodulaarne dermatiit,-  hobuste aafrika katk,-  vesikulaarne stomatiit,-  viiruslik hobuste venetsueela entsefalomüeliit,ê 92/119/EMÜ art 23 lõige 2 punkt a-  hirvede hemorraagia,ê 93/439/EMÜ art 1-  sigade klassikaline katk,ê 94/370/EÜ art 1 punkt 1-  sigade aafrika katk,-  veiste nakkav pleuropneumoonia,ê 2006/782/EÜ art 1 punkt 1-  kalade episootiline vereloomenekroos (EHN),-  kalade episootiline haavandiline sündroom (mükootiline granulomatoos) (EUS),-  Bonamia exitiosa nakkus,-  Perkinsus marinus’e nakkus,-  Microcytos mackini nakkus,-  vähkide Taura sündroom,-  vähkide Yellowhead’i haigus.ê 90/424/EMÜ2. Asjaomane liikmesriik saab ühenduselt rahalist toetust haiguse likvideerimiseks, tingimusel et viivitamata rakendatavad meetmed hõlmavad vähemalt põllumajandusettevõtte isoleerimist alates kahtluse hetkest ja pärast haiguse ametlikku kinnitamist:ê 2006/53/EÜ art 1 lõige 1 punkt b-  haigusele vastuvõtlikesse liikidesse kuuluvate haigestunud või nakatunud või haigus- või nakkuskahtlusega loomade tapmist ja hävitamist,ê 90/424/EMÜ-  saastunud sööda ja saastunud seadmete hävitamist, kui saastunud seadmeid ei saa desinfitseerida vastavalt kolmandale taandele,-  põllumajandusettevõtte ja põllumajandusettevõttes asuvate seadmete puhastamist, desinsekteerimist ja desinfitseerimist,-  ohustatud tsoonide kehtestamist,-  nakkuse levimise ohu vältimiseks sobivate meetmete kehtestamist,-  pärast tapmist ja enne põllumajandusettevõtte kariloomadega taasasustamist järgitava ooteaja kehtestamist,-  kiiret ja piisavat hüvitust karjakasvatajatele.ê 92/119/EMÜ art 23 lõige 2 punkt b (kohandatud)3. Samuti kvalifitseerub asjaomane liikmesriik ühenduse rahalise abi saamiseks, kui kaks või rohkem liikmesriiki teevad ühe lõikes 1 loetletud haiguse puhkemise korral tihedat koostööd epideemia tõrjeks, eriti viies läbi epidemioloogilist uuringut ja haigusjärelevalve meetmeid. Ilma et see piiraks asjaomaste turgude ühise korralduse alusel sätestatud meetmete kohaldamist, otsustatakse ühenduse rahaline abi artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)4. Asjaomane liikmesriik teatab viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele meetmetest, mida on rakendatud kooskõlas teatavakstegemist ja likvideerimist käsitlevate ühenduse õigusaktidega, ning nende tulemustest. Olukorraga tutvutakse võimalikult kiiresti Ö artikli 40 lõikes 1 osutatud komitees Õ, edaspidi “komitee”. Ilma et see piiraks asjaomase ühise turukorralduse kontekstis sätestatud meetmete kohaldamist, otsustatakse ühenduse konkreetne rahaline toetus artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras.ê 2006/53/EÜ art 1 lõige 1 punkt c (kohandatud)5. Kui ühenduses valitsevat olukorda silmas pidades osutub vajalikuks jätkata lõikes 2 ja artiklis 4 sätestatud meetmete kohaldamist, võib artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras vastu võtta uue otsuse, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust, mis võib ületada lõike 6 esimeses taandes sätestatud 50 % määra. Nimetatud otsuse vastuvõtmisel võib ette näha mis tahes meetmeid, mida asjaomane liikmesriik peab võtma, et tagada tegevuse edukus, ja eriti muid meetmeid, mida ei ole Ö ette nähtud käesoleva artikli Õ lõikes 2.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)6. Ilma et see piiraks turutoetusmeetmete võtmist ühise turukorralduse osana, Ö moodustab Õ ühenduse rahaline toetus, jagatuna vajaduse korral mitmeks osaks:ê 90/424/EMÜ-  50 % kulutustest, mis liikmesriik on kandnud seoses hüvituse maksmisega omanikele loomade tapmise, hävitamise ja vajaduse korral nende loomade saaduste hävitamise ning põllumajandusettevõtete ja seadmete puhastamise, desinsekteerimise ja desinfitseerimise tõttu ning lõike 2 teises taandes osutatud saastunud sööda ja seadmete hävitamisega seoses,-  100 % vaktsiini tarnekulutustest ja 50 % vaktsineerimisel tekkinud kulutustest, kui vaktsineerimine on otsustatud kooskõlas lõikega 5.ê 2006/53/EÜ art 1 lõige 2Artikkel 41. Käesolevat artiklit ning artikli 3 lõikeid 4 ja 5 kohaldatakse linnugripi esinemise korral liikmesriigi territooriumil.2. Asjaomane liikmesriik saab ühenduselt rahalist toetust linnugripi tõrjeks, kui nõukogu direktiivis 2005/94/EÜ[18] sätestatud minimaalseid tõrjemeetmeid on täielikult ja tõhusalt rakendatud kooskõlas ühenduse asjakohaste õigusaktidega ning haigusele vastuvõtlikesse liikidesse kuuluvate haigestunud või nakatunud või haigus- või nakkuskahtlusega loomade surmamise korral on karjaomanikud saanud kiiresti ja piisavat hüvitist.3. Jagatuna vajaduse korral mitmeks osaks peab ühenduse rahaline toetus moodustama:ê 2006/965/EÜ art 1 punkt 2-  50 % liikmesriikide kuludest, mis on tehtud karjaomanike kulude hüvitamiseks kodulindude või muude vangistuses peetavate lindude surmamise ning munade hävitamise korral,ê 2006/53/EÜ art 1 punkt 2-  50 % liikmesriikide kuludest, mis on tehtud seoses loomade hävitamise, loomsete saaduste hävitamise, majandite ja seadmete puhastamise ja desinfitseerimise, saastunud sööda hävitamise ja saastunud seadmete hävitamisega (juhul, kui seadmeid ei ole võimalik desinfitseerida),-  100 % vaktsiini tarnekuludest ja 50 % vaktsineerimisega seotud kuludest, kui erakorraline vaktsineerimine otsustatakse läbi viia vastavalt direktiivi 2006/94/EÜ artiklile 54.ê 2006/782/EÜ art 1 punkt 2Artikkel 5Liikmesriigid võivad vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006[19] artiklile 17 koostatud rakenduskavade raames eraldada vahendeid käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 1 nimetatud vesiviljelusloomade eksootiliste haiguste likvideerimiseks vastavalt käesoleva otsuse artikli 3 lõigetes 4, 5 ja 6 sätestatud korrale tingimusel, et on võetud direktiivi 2006/88/EÜ V peatüki 3. jaos sätestatud miinimumtõrje- ja miinimumlikvideerimismeetmed.ê 90/424/EMÜArtikkel 6ê 94/370/EÜ art 1 punkt 2 (kohandatud)1. Artiklit 3 kohaldatakse, kui tulenevalt artikli 3 lõikes 1 Ö nimetatud Õ haigustest on tegu Ö ühenduse Õ jaoks tõsiste terviseohtude kontrolliga, seda ka siis, kui territooriumi suhtes, kus haigus esineb, kohaldatakse artiklile 27 vastavat tõrjeprogrammi.ê 90/424/EMÜ2. Artiklit 3 kohaldatakse Newcastle'i haiguse esinemise korral liikmesriigi territooriumil.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)Kui komisjon ei võta vastu otsust artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras, mis annab teatavatel tingimustel ning piiratud ajaks ja piiratud alal õiguse kasutada vaktsineerimist, ei anta ühenduse rahalist toetust vaktsiini tarnimiseks või vaktsineerimiseks.ê 92/117/EMÜ art 9 lõige 23. Artikli 3 sätteid, välja arvatud lõike 2 neljas taane ja lõike 6 teine taane, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/99/EÜ[20] loetletud zoonoosi ilmnemise korral, kui see ohustab otseselt inimeste tervist. Kõnealune tingimus on täidetud, kui võetakse vastu käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 4 sätestatud otsus.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)Artikkel 71. Artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras lisab komisjon liikmesriigi taotlusel artikli 3 lõike 1 loetelusse eksootilise haiguse, mille teatavakstegemine on kohustuslik ja mis võib tõenäoliselt ohustada ühendust.ê 2006/782/EÜ art 1 punkt 3 (kohandatud)2. Artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras võib artikli 3 lõike 1 loetelu olukorra muutumist arvestades täiendada selliselt, et see hõlmaks haigusi, millest tuleb teatada kooskõlas nõukogu direktiiviga 82/894/EMÜ[21] ja vesiviljelusloomadele kanduvaid haigusi. Loetelu võib muuta või lühendada, et võtta arvesse edusamme, mis on tehtud ühenduse tasandil otsustatud meetmetega teatavate haiguste tõrjeks.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)3. Artikli 3 lõiget 2 võib artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras täiendada või muuta, eelkõige selleks, et võtta arvesse artikli 3 lõike 1 loetelusse lisatud uusi haigusi või saadud kogemusi või ühenduse vastuvõetud haiguste tõrjet käsitlevaid sätteid.Artikkel 8ê 2006/965/EÜ art 1 punkt 31. Kui liikmesriiki ohustab otseselt ühe artikli 3 lõikes 1, artikli 4 lõikes 1, artikli 6 lõigetes 1 ja 2, artikli 14 lõikes 1 või I lisas osutatud haiguse esinemine või areng kolmanda riigi või liikmesriigi territooriumil, teatab liikmesriik komisjonile ja teistele liikmesriikidele meetmetest, mida ta kavatseb enda kaitseks vastu võtta.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)è1 2006/53/EÜ art 1 lõige 32. Olukorraga tutvutakse võimalikult kiiresti artikli komitees. Artikli Ö 40 lõikes 2 osutatud Õ korras võib vastu võtta olukorrale vastavaid meetmeid, sealhulgas eriti vaktsineerimise puhvertsooni kehtestamine, ning anda ühenduse rahalist toetust meetmetele, mida peetakse tegevuse edukuseks eriti vajalikuks.3. Lõikes 2 osutatud otsusega sätestatakse toetuse saamise tingimustele vastavad kulutused ja ühenduse rahalise toetuse tase.Artikkel 91. Ühendus võib liikmesriigi taotlusel otsustada, et liikmesriigid peaksid sisse seadma biopreparaatide varud, mis on mõeldud käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 1, è1 artikli 4 lõikes 1, ç artikli 6 lõikes 1 (vaktsiinid, standarditud viiruse serotüübid, diagnostilised seerumid) ja artikli 14 lõikes 1 osutatud haiguste tõrjeks, ilma et see piiraks nõukogu direktiivi 2003/85/EÜ[22] artikli 69 lõikes 1 sätestatud otsuse kohaldamist.2. Lõikes 1 osutatud meede ja selle rakenduseeskirjad, eriti need, mis käsitlevad selliste varude valikut, tootmist, ladustamist, transporti ja kasutamist, ning ühenduse rahalise toetuse tase otsustatakse artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras.ê 90/424/EMÜè1 2006/53/EÜ art 1 lõige 3Artikkel 101. Kui ühe artikli 3 lõikes 1, è1 artikli 4 lõikes 1, ç artikli 6 lõikes 1, artikli 7 lõikes 1 või artikli 14 lõikes 1 osutatud haiguse esinemine või areng kolmandas riigis võib kujutada ohtu ühendusele, võib ühendus toetada nimetatud haiguse tõrje meetmeid, tarnides selleks vaktsiini või finantseerides vaktsiini hankimist.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)2. Lõikes 1 osutatud meede, selle rakenduseeskirjad, selle suhtes kehtivad tingimused ja ühenduse rahalise toetuse tase otsustatakse artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras.ê 90/424/EMÜArtikkel 111. Komisjon teostab koostöös pädevate riigiasutustega kohapealset kontrolli, tagamaks veterinaaria seisukohast, et võetud meetmeid on rakendatud.ê 90/424/EEC (kohandatud)2. Liikmesriigid astuvad kõik vajalikud sammud Ö 1. lõikes nimetatud Õ kontrolli hõlbustamiseks, ning eriti tagavad ekspertidele juurdepääsu kogu teabele ja kõikidele dokumentidele, mis on vajalikud hindamaks meetmete elluviimist.3. Artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras võetakse vastu käesoleva artikli kohaldamise üldeeskirjad, eriti need, mis käsitlevad lõikes 1 osutatud kontrollimise sagedust ja meetodeid, veterinaarekspertide määramist ja korda, mida eksperdid peavad järgima oma aruannet koostades.Artikkel 12Käesolevas Ö jaos Õ osutatud meetmete elluviimiseks vajalikud eraldised otsustatakse igal aastal eelarvemenetluse käigus.ê 94/370/EÜ art 1 punkt 3Artikkel 13Ühenduse rahalist toetust ei anta, kui meetme kogusumma on vähem kui 10 000 eurot.ê 90/424/EMÜ3. JAGUSUU- JA SÕRATAUDI VASTANE VÕITLUSARTIKKEL 141. Käesolevat artiklit kohaldatakse suu- ja sõrataudi esinemise korral liikmesriigi territooriumil.2. Asjaomane liikmesriik saab ühenduselt rahalist toetust suu- ja sõrataudi likvideerimiseks, tingimusel et artikli 3 lõikes 2 sätestatud meetmeid ja nõukogu direktiivi 2003/85/EÜ asjakohaseid sätteid kohaldatakse viivitamata.3. Kohaldatakse artikli 3 lõiget 4.4. Ilma et see piiraks turu toetamiseks turu ühiskorralduse kontekstis võetavaid meetmeid, võrdub käesoleva otsuse alusel eraldatav rahaline toetus 60 protsendiga kulutustest, mis on liikmesriigile tekkinud seoses:a) omanikele järgmise hüvitamisega:i) loomade tapmine ja hävitamine,ii) piima hävitamine,iii) põllumajandusettevõtete puhastamine ja desinfitseerimine,iv) saastunud sööda ja saastunud seadmete hävitamine, kui saastunud seadmeid ei ole võimalik desinfitseerida,v) kooskõlas direktiivi 2003/85/EÜ artikli 50 lõike 3 kahju, mis on erakorralise vaktsineerimise taaskehtestamise tulemusel talunikele tekkinud karja ja karjamaal nuumatud loomade turustamise suhtes kehtestatud piirangute tõttu;b) vajaduse korral loomakorjuste transport töötlemisettevõtetesse;c) mis tahes muud meetmed, mis on hädavajalikud haiguspuhangu likvideerimiseks.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)Komisjon määrab artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras teiste Ö käesoleva lõike Õ punktis c osutatud meetmete laadi, mis vastavad ühenduse sama rahalise toetuse saamise tingimustele, ning juhud, mille korral kohaldatakse Ö käesoleva lõike Õ punkti a alapunkti v.5. Olukord vaadatakse artikli komitees esmakordselt läbi hiljemalt 45 päeva pärast suu- ja sõrataudi esimese puhangu ametlikku kinnitamist ja edaspidi vastavalt sündmuste käigule. Kõnealune läbivaatamine hõlmab nii veterinaariaalast olukorda kui ka hinnangut juba kantud või tehtud kulutuste kohta. Läbivaatamise järel võib artikli 40 lõikes 3 Ö osutatud Õ korras vastu võtta uue otsuse ühenduse rahalise toetuse kohta, mis võib olla suurem kui lõikes 4 sätestatud 60 %. Kõnealuses otsuses sätestatakse toetuse saamise tingimustele vastavad kulutused ja ühenduse rahalise toetuse tase. Lisaks võib selle otsuse vastuvõtmisel sätestada mis tahes meetmeid, mida asjaomane liikmesriik peab võtma, et tagada tegevuse edukus, ja eriti meetmeid, mida ei ole mainitud Ö käesoleva artikli Õ lõikes 2.ê 90/424/EMÜArtikkel 15Ühenduse rahalist toetust võib anda igale meetmele, mille ühendus on otsustanud võtta suu- ja sõrataudi vastases võitluses väljaspool ühendust, eriti artiklite 8 ja 10 kohaselt võetud meetmetele.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)Artikkel 16Artiklis 15 osutatud meetmed ja meetmete rakenduseeskirjad, nende kohta kehtivad tingimused ning ühenduse rahalise toetuse tase otsustatakse artikli 40 lõikes 3 Ö osutatud Õ korras.Artikkel 17Ö Nõukogu otsusega 91/666/EMÜ[23] asutatud Õ ühenduse suu- ja sõrataudi vastaste vaktsiinide reservi Ö jaoks Õ võib anda ühenduse abi.Ühenduse osaluse tase ja tingimused, mis sellise osaluse suhtes võivad kehtida, määratakse kindlaks artikli 40 lõikes 3 Ö osutatud Õ korras.ê 90/424/EMÜArtikkel 18Artiklites 15, 16 ja 17 nimetatud meetmete elluviimiseks vajalikud eraldised otsustatakse igal aastal eelarvemenetluse käigus.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)Kui tõsise suu- ja sõrataudi puhangu tõttu oleks käesoleva Ö jao Õ sätete alusel vaja teha kulutusi, mis ületavad kooskõlas esimese kindlaksmääratud eraldisi, võtab komisjon oma volituste piires vajalikud meetmed või esitab eelarvepädevale institutsioonile vajalikud ettepanekud, et tagada artikliga 14 seotud rahaliste kohustuste täitmine.ê 90/424/EMÜ4. JAGUê 2006/965/EÜ art 1 punkt 4LOOMATERVISE, LOOMADE HEAOLU JA TOIDUOHUTUSE ALANE TEABEPOLIITIKAê 2006/965/EÜ art 1 punkt 5Artikkel 19Ühendus annab rahalist toetust loomatervise, loomade heaolu ja loomse päritoluga toodete toiduohutuse valdkonnas teabepoliitika sisseseadmiseks, mis hõlmab:a) teabevahendite sisseseadmist ja arendamist, sealhulgas sobivat andmebaasi:i) loomatervist, loomade heaolu ja loomse päritoluga toodete toiduohutust käsitlevate ühenduse õigusaktidega seotud kogu teabe kogumiseks ja säilitamiseks;ii) alapunktis i osutatud teabe levitamiseks pädevatele asutustele, tootjatele ja tarbijatele, võttes vajadusel arvesse liideseid siseriiklike andmebaasidega;b) loomade heaolu käsitlevate õigusaktide ettevalmistamiseks ja väljatöötamiseks vajalike uuringute teostamist.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)Artikkel 20Artiklis 19 osutatud meetmed, nende rakenduseeskirjad ja ühenduse rahalise toetuse tase otsustatakse artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras.Artikkel 21Käesolevas Ö jaos Õ piiritletud meetmete elluviimiseks vajalikud eraldised otsustatakse igal aastal eelarvemenetluse käigus.5. JAGUTEHNILISED JA TEADUSLIKUD MEETMEDê 2006/965/EÜ art 1 punkt 6Artikkel 22Ühendus võib võtta või aidata liikmesriikidel või rahvusvahelistel organisatsioonidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide täiendamiseks ja veterinaariaalase hariduse või koolituse arendamiseks.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)Artikkel 23Artiklis 22 osutatud meetmed, nende rakenduseeskirjad ja ühenduse rahalise toetuse tase otsustatakse artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras.Artikkel 24Käesolevas Ö jaos Õ sätestatud meetmete elluviimiseks vajalikud eraldised otsustatakse igal aastal eelarvemenetluse käigus.ê 90/424/EMÜIII PEATÜKKê 2006/965/EÜ art 1 punkt 7LOOMAHAIGUSTE JA ZOONOOSIDE LIKVIDEERIMISE, TÕRJE JA SEIRE PROGRAMMIDê 90/424/EMÜ (kohandatud)Artikkel 251. Ilma et see piiraks artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamist, määratakse ühenduse rahaline osalus veiste brutselloosi, tuberkuloosi ja leukoosi likvideerimisel kindlaks direktiiviga 77/391/EMÜ Ö ja Õ direktiiviga 82/400/EMÜ.ê 90/424/EMÜ2. Ühenduse rahaline toetus veiste nakkava pleuropneumoonia likvideerimiseks määratakse kindlaks otsusega 89/145/EMÜ.Artikkel 261. Ühenduse rahaline toetus sigade klassikalise katku likvideerimiseks määratakse kindlaks otsusega 80/1096/EMÜ.2. Ühenduse rahaline toetus sigade aafrika katku likvideerimiseks määratakse kindlaks otsusega 86/649/EMÜ.3. Ühenduse rahaline toetus lammaste brutselloosi likvideerimiseks määratakse kindlaks nõukogu otsusega 90/242/EMÜ[24].ê 2006/965/EÜ art 1 punkt 8 (kohandatud)Artikkel 271. I lisas loetletud loomahaiguste ja zoonooside riiklike likvideerimise, tõrje ja seire programmide (Ö edaspidi Õ “programmid”) rahastamisel liikmesriikide kantud kulude hüvitamiseks kehtestatakse ühenduse finantsmeede.ê 2006/965/EÜ art 1 punkt 8I lisas esitatud loetelu võib muuta artikli 40 lõikes 2 osutatud korras, eelkõige uute loomahaiguste osas, mis kujutavad riski loomatervisele ja kaudselt inimeste tervisele, või uusi epidemioloogilisi ja teaduslikke tõendeid arvesse võttes.2. Hiljemalt iga aasta 30. aprilliks esitavad liikmesriigid komisjonile ühe- või mitmeaastased programmid, mis algavad järgmisel aastal ja millele nad soovivad saada ühenduse rahalist toetust.Pärast 30. aprilli esitatud programmidele järgmisel aastal toetust ei anta.Liikmesriikide esitatud programmid sisaldavad vähemalt järgmist:a) haiguse epidemioloogilise olukorra kirjeldus enne programmi alguskuupäeva;b) selle geograafilise ja halduspiirkonna kirjeldus ja piiritlemine, kus programmi kohaldatakse;c) programmi tõenäoline kestus, kohaldatavad meetmed ja programmi lõppkuupäevaks oodatav tulemus;d) programmi hinnanguline maksumus ja eeldatava kasu analüüs.ê 2006/965/EÜ art 1 punkt 8 (kohandatud)Üksikasjalikud kriteeriumid, sealhulgas rohkem kui ühte liikmesriiki hõlmavad kriteeriumid, võetakse vastu artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras.ê 2006/965/EÜ art 1 punkt 8Liikmesriikide esitatud mitmeaastastes programmides esitatakse käesolevas lõikes osutatud kriteeriumide kohaselt nõutav teave eraldi iga programmi aasta kohta.3. Komisjon võib liikmesriigil paluda kas esitada mitmeaastase programmi või vajadusel pikendada esitatud üheaastase programmi kestust, kui mitmeaastane programmitöö on vajalik selleks, et tagada konkreetse haiguse tõhusam ja tulemuslikum likvideerimine, tõrje ja seire, eelkõige juhtudel, kui see on vajalik loomatervisele ja kaudselt inimeste tervisele tuleneva potentsiaalse ohu tõttu.Komisjon võib koostöös asjaomaste liikmesriikidega koordineerida rohkem kui ühte liikmesriiki hõlmavaid piirkondlikke programme.4. Komisjon kaalub liikmesriikide esitatud programme nii veterinaarsest kui ka rahalisest küljest.Liikmesriigid edastavad komisjonile asjakohase lisateabe, mida viimane nõuab programmi hindamiseks.Kogu programme käsitleva teabe kogumise periood lõpeb iga aasta 15. septembril.ê 2006/965/EÜ art 1 punkt 8 (kohandatud)5. Hiljemalt iga aasta 30. novembriks kiidetakse artikli 40 lõikes 3 Ö osutatud Õ korras heaks:ê 2006/965/EÜ art 1 punkt 8a) programmid, mida on vajadusel muudetud, et võtta arvesse käesoleva artikli lõikega 4 ettenähtud hinnangut;b) ühenduse rahalise toetuse tase;c) ühenduse rahalise toetuse ülempiir;d) kõik tingimused, millest ühenduse rahaline toetus võib sõltuda.Programmid kiidetakse heaks kuni kuueks aastaks.6. Muudatused programmides tuleb heaks kiita artikli 40 lõikes 3 osutatud korras.7. Iga heakskiidetud programmi kohta esitavad liikmesriigid komisjonile järgmised aruanded:a) tehnilised vahearuanded ja finantsvahearuanded;b) hiljemalt iga aasta 30. aprilliks iga-aastane tehniline aruanne, mis sisaldab hinnangut saavutatud tulemuste kohta ning eelneva aasta kulude üksikasjalikku arvestust.8. Maksetaotlused konkreetse programmi raames eelmisel aastal liikmesriikide kantud kulutuste kohta esitatakse komisjonile hiljemalt 30. aprilliks.Maksetaotluste esitamise hilinemise korral vähendatakse kõnealuse aasta ühenduse rahalist toetust 25 % võrra 1. juunil, 50 % võrra 1. augustil, 75 % võrra 1. septembril ja 100 % võrra 1. oktoobril.Hiljemalt igal aasta 30. oktoobriks otsustab komisjon ühenduse makse suuruse, arvestades lõike 7 kohaselt liikmesriigi esitatud tehnilisi ja finantsaruandeid.9. Komisjoni eksperdid võivad koostöös pädeva asutusega teostada kohapealset kontrolli, kui see on vajalik käesoleva otsuse ühetaolise kohaldamise tagamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004[25] artikliga 45.Kontrolli teostamisel võib komisjoni eksperte abistada ekspertide grupp, kes on moodustatud artikli 40 lõikes 2 osutatud korras.10. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 40 lõikes 2 sätestatud korras.11. Liikmesriigid võivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklile 17 koostatud rakenduskavade raames eraldada vahendeid käesoleva otsuse I lisas osutatud akvakultuurloomadel esinevate taudide likvideerimiseks.Vahendid eraldatakse käesolevas artiklis sätestatud korras järgmiste kohandustega:a) toetuse määr vastab määruses (EÜ) nr 1198/2006 sätestatud määrale;b) ei kohaldata käesoleva artikli lõiget 8.ê 2006/965/EÜ art 1 p 8 (kohandatud)Likvideerimine toimub kooskõlas nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ artikli 38 lõikega 1 või likvideerimisprogrammi alusel.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)Artikkel 281. Olenemata artiklitest 25, 26 ja 27, määrab komisjon kõnealustes artiklites osutatud haigustega seotud programmide korral ühenduse rahalise osaluse tasemeks artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras 50 % kulutustest, mis on liikmesriigile tekkinud seoses hüvituse maksmisega omanikele asjaomase haiguse tõttu tapetud kariloomade eest.2. Liikmesriigi taotlusel vaatab komisjon komitees uuesti läbi olukorra haiguste suhtes, mida reguleerivad artiklid 25, 26 ja 27. Kõnealune läbivaatamine hõlmab nii veterinaariaalast olukorda kui ka hinnangut juba kantud või kantavate kulutuste kohta. Pärast kõnealust läbivaatamist võetakse artikli 40 lõikes 3 Ö osutatud Õ korras vastu uus otsus ühenduse rahalise toetuse kohta, mis võib ületada 50 % kulutustest, mis on liikmesriikidele tekkinud seoses hüvituse maksmisega omanikele asjaomase haiguse tõttu tapetud loomade eest.ê 90/424/EMÜKõnealuse otsuse vastuvõtmisel võib ette näha mis tahes meetmeid, mida asjaomane liikmesriik peab võtma tegevuse edukuse tagamiseks.ê 94/370/EÜ art 1 punkt 8 (kohandatud)3. Komisjoni ettepanekul vaatab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega käesoleva artikli läbi võttes arvesse saadud kogemusi.ê 2006/965/EÜ art 1 punkt 9Artikkel 29Ühenduse eelarvelisi kulukohustusi programmide kaasrahastamiseks täidetakse kord aastas. Mitmeaastaste programmide kulukohustused võetakse vastu vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) 1605/2002[26] artikli 76 lõikele 3. Mitmeaastaste programmide esimene kulukohustus täidetakse pärast programmi heakskiitmist. Kõik järgmised kohustused täidab komisjon käesoleva otsuse artikli 27 lõikes 5 osutatud toetuse andmise otsuse alusel.ê 90/424/EMÜIV PEATÜKKVETERINAARINSPEKTSIOONê 90/424/EMÜ (kohandatud)Ö 1. JAGU ÕÖ SISSEJUHATAVAD SÄTTED Õê 90/424/EMÜArtikkel 30Ühendus toetab veterinaarinspektsiooni tõhususe parandamist:-  andes rahalist abi kontakt- ja referentlaborite jaoks,-  andes rahalist toetust zoonoosi ennetamise eesmärgil tehtavaks kontrolliks,ê 90/424/EMÜ (kohandatud)-  andes rahalist toetust seoses siseturu Ö toimimisega Õ kontrollistrateegia rakendamiseks.ê 90/424/EMÜ2. JAGUKONTAKT- JA REFERENTLABORIDARTIKKEL 311. Iga ühenduse veterinaariaalaste õigusaktidega kooskõlas määratud ja neis õigusaktides sätestatud kohustusi ja nõudeid täitev kontakt- või referentlabor võib saada ühenduse abi.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)2. Korraldused lõikes 1 Ö osutatud Õ abi andmiseks, abi suhtes kehtivad tingimused ning abi summa määratakse kindlaks artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras.3. Käesolevas Ö jaos Õ sätestatud meetmete elluviimiseks vajalikud eraldised otsustatakse igal aastal eelarvemenetluse käigus.ê 90/424/EMÜ3. JAGUê 90/424/EMÜ (kohandatud)TÕRJESTRATEEGIAê 90/424/EMÜArtikkel 321. Iga liikmesriik koostab veterinaarsektoris töötavate ametnike vahetusprogrammi.2. Komisjon kooskõlastab vahetusprogrammid liikmesriikidega komitees.3. Asjaomased liikmesriigid võtavad kõik kooskõlastatud vahetusprogrammide rakendamiseks vajalikud meetmed.4. Igal aastal kontrollitakse komitees liikmesriikide aruannete põhjal vahetusprogrammide rakendamist.5. Liikmesriigid võtavad saadud kogemusi arvesse vahetusprogrammide täiustamiseks ja laiendamiseks.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)6. Ühenduse rahalist abi võib anda vahetusprogrammide sujuva toimimise tagamiseks, eriti artikli 34 lõikes 1 osutatud edasiste koolituskursuste kaudu. Ühenduse rahalise toetuse tase ja selle suhtes kehtivad tingimused määratakse kindlaks artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras.ê 90/424/EMÜ7. Käesoleva artikli kohaldamisel kohaldatakse artikleid 23 ja 24.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)Artikkel 33Artikli 32 lõikeid 6 ja 7 kohaldatakse programmide suhtes, mis seatakse sisse nõukogu Ö direktiivide 91/496/EMÜ[27] ja 97/78/EÜ[28] Õ alusel, pidades silmas Ö veterinaarkontrollide Õ korraldamist välispiiridel kolmandatest riikidest imporditud toodete suhtes.Artikkel 341. Komisjon võib kas otse või pädevate riigiasutuste kaudu liikmesriikides korraldada töötajatele täiendõpet või kokkusaamisi, seda eriti artiklis 33 osutatud Ö veterinaarkontrollide Õ eest vastutavatele töötajatele.ê 94/370/EÜ art 1 punkt 12Pädevate ametiasutuste taotlusel ja komisjoni nõusolekul võivad kõnealuses täiendõppes või kokkusaamistel vabade kohtade olemasolul osaleda selliste kolmandate riikide personal, kes on sõlminud ühendusega koostöölepingud veterinaarinspektsiooni valdkonnas, ja veterinaaria teaduskonna lõpetanud, laiendamaks oma väljaõpet ühenduse eeskirjade valdkonnas.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)2. Komisjon kehtestab artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras korraldused lõikes 1 sätestatud meetmete korraldamiseks ja ühenduse rahalise toetuse taseme.ê 90/424/EMÜArtikkel 351. Ühendus võib anda rahalist abi süsteemide sisseseadmiseks loomade identifitseerimise ja haigustest teatamise tarvis õigusaktide alusel, mis käsitlevad veterinaarkontrolli ühendusesiseses elusloomakaubanduses, pidades silmas siseturu väljakujundamist.2. Komisjon kehtestab pärast komiteega konsulteerimist korraldused lõikes 1 sätestatud meetme korraldamiseks ja ühenduse rahalise toetuse taseme.ê 92/438/EMÜ art 11Artikkel 36ê 2006/965/EÜ art 1 punkt 111. Ühenduse rahalist toetust võib anda järgmiste veterinaarprotseduuride arvutistamiseks:a) elusloomade ja loomse päritoluga toodete ühendusesisene kaubandus ja import;b) ühtsete elektrooniliste veterinaariaalaste süsteemide veebimajutus, haldamine ja hooldus, sealhulgas vajadusel liidesed riiklike andmebaasidega.ê 92/438/EMÜ art 11 (kohandatud)2. Organisatsioonilised korraldused rahastamiseks lõike 1 alusel ning ühenduse toetuse tase määratakse kindlaks artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras.ê 90/424/EMÜArtikkel 371. Kui liikmesriigil peaks struktuurilisest või geograafilisest seisukohast tekkima uue tõrjestrateegia rakendamisel personalihõivega või infrastruktuuriga seotud probleeme, mille on põhjustanud elusloomade ja loomsete saaduste siseturu väljakujundamine, võib liikmesriik üleminekuaja jooksul saada ühenduse rahalist abi, mida järk-järgult vähendatakse.2. Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile siseriikliku programmi, millega on kaasas kogu asjakohane finantsteave, mis on kavandatud liikmesriigi juhtimissüsteemi täiustamiseks.ê 94/370/EÜ art 1 punkt 133. Käesoleva artikli kohaldamisel kohaldatakse artikli 27 lõikeid 3-11.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)Artikkel 38Käesolevas Ö jaos Õ sätestatud meetmete elluviimiseks vajalikud eraldised otsustatakse igal aastal eelarvemenetluse käigus.V PEATÜKKLÕPPSÄTTEDê 2001/12/EÜ art 1Artikkel 39Käesoleva otsuse tingimuste kohaselt rahasta tavaid kulutusi haldab vahetult komisjon vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 148 lõikele 2.ê 806/2003 art 3 ja III lisa punkt 9Artikkel 401. Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002[29] artikli 58 kohaselt moodustatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee.ê 806/2003 art 3 ja III lisa punkt 9 (kohandatud)2. Kui viidatakse käesolevale Ö lõikele Õ, kohaldatakse Ö otsuse Õ artikleid 5 ja 7.ê 806/2003 art 3 ja III lisa punkt 9Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.ê 806/2003 art 3 ja III lisa punkt 9 (kohandatud)3. Kui viidatakse käesolevale Ö lõikele Õ, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.ê 806/2003 art 3 ja III lisa punkt 9Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse 15 päeva.4. Komitee võtab vastu oma töökorra.ê 90/424/EMÜ (kohandatud)Artikkel 41[Komisjon määrab artikli 40 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras kindlaks korraldused hobuste aafrika katku vastu vaktsineerimise meetmete kulutuste katmiseks alates 1. septembrist 1989.]ê 2006/965/EÜ art 1 punkt 12Artikkel 42Komisjon esitab iga nelja aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande loomatervise olukorra ja programmide rakendamise kulutõhususe kohta eri liikmesriikides, sealhulgas kehtestatud kriteeriumide üksikasjad.êArtikkel 43Otsus 90/424/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.ê 90/424/EMÜArtikkel 44Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaê 2006/965/EÜ art 1 punkt 13 ja lisaI LISALoomahaigused ja zoonoosid-  Veiste tuberkuloos-  Veiste brutselloos-  Lammaste ja kitsede brutselloos (B. melitensis)-  Lammaste katarraalne palavik endeemilistel või kõrge riskiga aladel-  Sigade Aafrika katk-  Sigade vesikulaarhaigus-  Sigade klassikaline katk-  Kalade vereloomeorganite infektsioosne nekroos-  Lõhilaste infektsioosne aneemia-  Siberi katk-  Veiste kontagioosne pleuropneumoonia-  Linnugripp-  Marutaud-  Ehhinokokoos-  Transmissiivne spongioosne entsefalopaatia (TSE)-  Kampülobakterioos-  Listerioos-  Salmonelloos (zoonootiline salmonelloos)-  Trihhinelloos-  Verotoksiline E. coli-  Karpkala kevad-vireemia (SVC)-  Viiruslik hemorraagiline septitseemia (VHS)-  Karpkalade herpesviirus (KHV)-  Bonamia ostreae nakkus-  Marteilia refringens’i nakkus-  Vähkide ihtüoftirioos____________________éII LISAKehtetuks tunnistatud otsus koos muudatustegaNõukogu otsus 90/424/EMÜ (EÜT L 224 , 18.8.1990, lk 19) |Nõukogu otsus 91/133/EMÜ (EÜT L 66, 13.3.1991, lk 18) |Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3763/91 (EÜT L 356, 24.12.1991, lk 1) | ainult artikkel 10 lõige 1 |Nõukogu otsus 92/337/EMÜ (EÜT L 187, 7.7.1992, lk 45) |Nõukogu otsus 92/438/EMÜ (EÜT L 243, 25.8.1992, lk 27) | ainult artikkel 11 |Nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ (EÜT L 62, 15.3.1993, lk 38) | ainult artikkel 9 lõige 2 |Nõukogu direktiiv 92/119/EMÜ (EÜT L 62, 15.3.1993, lk 69) | ainult artikkel 23 lõige 2 |Komisjoni otsus 93/439/EMÜ (EÜT L 203, 13.8.1993, lk 34) |Komisjoni otsus 94/77/EÜ (EÜT L 36, 8.2.1994, lk 15) |Nõukogu otsus 94/370/EÜ (EÜT L 168, 2.7.1994, lk 31) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 1258/1999 (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103) | ainult artikkel 17 |Nõukogu otsus 2001/12/EÜ (EÜT L 3, 6.1.2001, lk 27) |Nõukogu otsus 2001/572/EÜ (EÜT L 203, 28.7.2001, lk 16) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) | ainult III lisa punkt 9 |Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/99/EÜ (ELT L 325, 12.12.2003, lk 31) | ainult artikkel 16 |Nõukogu otsus 2006/53/EÜ (ELT L 29, 2.2.2006, lk 37) |Nõukogu otsus 2006/782/EÜ (ELT L 328, 24.11.2006, lk 57) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1) | Ainult, mis puudutab viidet otsusele 90/424/EÜ artikli 1 lõike 2 teises taandes ja lisa 5B osa punktis I alapunktis 3 |Nõukogu otsus 2006/965/EÜ (ELT L 397, 30.12.2006, lk 22) | ainult artikkel 1 |_____________III LISAVastavustabelOtsus 90/424/EMÜ | Käesolev otsus |Artiklid 1 ja 2 | Artiklid 1 ja 2 |Artikkel 3 lõige 1 ja 2 | Artikkel 3 lõige 1 ja 2 |Artikkel 3 lõige 2a | Artikkel 3 lõige 3 |Artikkel 3 lõige 3 | Artikkel 3 lõige 4 |Artikkel 3 lõige 4 | Artikkel 3 lõige 5 |Artikkel 3 lõige 5 | Artikkel 3 lõige 6 |Artikkel 3a | Artikkel 4 |Artikkel 3b | Artikkel 5 |Artikkel 4 | Artikkel 6 |Artikkel 5 | Artikkel 7 |Artikkel 6 | Artikkel 8 |Artikkel 7 | Artikkel 9 |Artikkel 8 | Artikkel 10 |Artikkel 9 | Artikkel 11 |Artikkel 10 | Artikkel 12 |Artikkel 10a | Artikkel 13 |Artikkel 11 lõiked 1–5 | Artikkel 14 lõiked 1–5 |Artikkel 11 lõige 6 | _ |Artikkel 12 | Artikkel 15 |Artikkel 13 | Artikkel 16 |Artikkel 14 | Artikkel 17 |Artikkel 15 | Artikkel 18 |Artikkel 16 | Artikkel 19 |Artikkel 17 | Artikkel 20 |Artikkel 18 | Artikkel 21 |Artikkel 19 | Artikkel 22 |Artikkel 20 | Artikkel 23 |Artikkel 21 | Artikkel 24 |Artikkel 22 | Artikkel 25 |Artikkel 23 lõige 1, 2 ja 3 | Artikkel 26 lõige 1, 2 ja 3 |Artikkel 23 lõige 4 | _ |Artikkel 24 | Artikkel 27 |Artikkel 25 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 28 lõige 1 ja 2 |Artikkel 25 lõige 3 | _ |Artikkel 25 lõige 4 | Artikkel 28 lõige 3 |Artikkel 26 | Artikkel 29 |Artikkel 27 | Artikkel 30 |Artikkel 28 | Artikkel 31 |Artikkel 34 | Artikkel 32 |Artikkel 35 | Artikkel 33 |Artikkel 36 | Artikkel 34 |Artikkel 37 | Artikkel 35 |Artikkel 37a | Artikkel 36 |Artikkel 38 | Artikkel 37 |Artikkel 39 | Artikkel 38 |Artikkel 40a | Artikkel 39 |Artikkel 41 lõige 1 | Artikkel 40 lõige 1 |Artikkel 41 lõige 2 | Artikkel 40 lõige 2 |Artikkel 42 lõige 1 | _ |Artikkel 42 lõige 2 | Artikkel 40 lõige 3 |Artikkel 41 lõige 3 | Artikkel 40 lõige 4 |Artikkel 43 lõige 1 esimene lõik | _ |Artikkel 43 lõige 1 teine lõik | Artikkel 41 |Artikkel 43 lõige 2 | _ |Artikkel 43a | Artikkel 42 |_ | Artikkel 43 |Artikkel 44 | Artikkel 44 |Lisa | I lisa |_ | II lisa |_ | III lisa |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule acquis communautaire ’i kodifitseerimisest K(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku II lisa.[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT C […], […], lk […].[7] ELT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/965/EÜ (ELT L 397, 30.12.2006, lk 22).[8] Vt lisa II.[9] ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.[10] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 44. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[11] EÜT L 173, 19.6.1982, lk 18. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3768/85 (EÜT L 362, 31.12.1985, lk 8).[12] EÜT L 53, 25.2.1989, lk 55.[13] EÜT L 325, 1.12.1980, lk 5. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT 122, 16.5.2003, lk 1).[14] EÜT L 382, 31.12.1986, lk 5. Otsust on muudetud otsusega 89/577/EMÜ (EÜT L 322, 7.11.1989, lk 21).[15] EÜT L 223, 2.8.1989, lk 19.[16] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).[17] ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.[18] ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.[19] ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.[20] EÜT L 325, 12.12.2003, lk 31.[21] EÜT L 378, 31.12.1982, lk 58.[22] ELT L 306, 22.11.2003, lk 1.[23] EÜT L 368, 31.12.1991, lk 21.[24] EÜT L 140, 1.6.1990, lk 123.[25] ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.[26] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.[27] EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.[28] EÜT L 24, 30.1.1978, lk 9.[29] EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.


				|

		52013PC0273

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega volitatakse liikmesriike kirjutama Euroopa Liidu huvides alla relvakaubanduslepingule /* COM/2013/0273 final - 2013/0146 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
1.1 Sissejuhatus
2006. aastal vastu võetud ÜRO resolutsiooniga
61/89 algatati rahvusvahelist tavarelvadega kauplemist reguleeriva lepingu, nn
relvakaubanduslepingu väljatöötamise protsess. Selle eesmärk oli sõlmida õiguslikult
siduv leping, mis muudaks seadusliku tavarelvadega kauplemise
vastutustundlikumaks, kehtestades impordile, ekspordile ja tarnimisele ranged
ühtsed rahvusvahelised tingimused.
Aastatel 2007 kuni 2009 toimus intensiivne
ettevalmistustöö, millele järgnes 2.–27. juulil 2012 New Yorgis toimunud ÜRO
esimene relvakaubanduslepingu alane konverents. Ehkki
konverentsil ei suudetud saavutada konsensust, oli selle tulemuseks lepingu
esimene projekt.
2013. aasta märtsis toimunud, seni viimasel
ÜRO konverentsil vaadati nimetatud projekt läbi, kuid konsensust ei suudetud
sellegipoolest saavutada, sest kolm riiki lükkasid tagasi Hiina ettepaneku.
Leping võeti lõpuks kvalifitseeritud häälteenamusega vastu 2. aprillil 2013.
Enamik ÜRO liikmeid leppis lepingu allakirjutamise alguspäevaks kokku 3. juuni
2013.
1.2 ELi pädevus
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikli 3 lõikes 2 sätestatud ainupädevuseeskirjadele käsitleb
relvakaubandusleping küsimusi, mis kuuluvad liidu ainupädevusse.
Relvakaubanduslepinguga
nähakse muu hulgas ette meetmed (nagu ekspordi- ja impordikontroll), mis
kuuluvad liidu ühise kaubanduspoliitika kohaldamisalasse. Selles valdkonnas käsitleb relvakaubandusleping
neid liidu õiguse osi, kus reguleerimine on saavutanud kõrge taseme. Lisaks sellele omavad tähtsust ka järgmised
siseturgu käsitlevad ELi teisesed õigusaktid: a) nõukogu 6. mai 2009. aasta
direktiiv 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste
lihtsustamise kohta, b) nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiiv 91/477/EMÜ
relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta, c) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 258/2012, millega rakendatakse
rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade ja laskemoona
ebaseaduslikku valmistamist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava ÜRO
protokolli (ÜRO tulirelvade protokoll) artiklit 10 ning kehtestatakse
tulirelvade, nende osade ja laskemoona ekspordilubade andmise menetlus ning
importi ja transiiti käsitlevad meetmed.
Kuna relvakaubandusleping käsitleb ELi
ainupädevusse kuuluvaid küsimusi, ei ole liikmesriikidel lepingu
allakirjutamise osas autonoomset otsustamisõigust. Liidu huvides on neil
võimalus seda teha ainult siis, kui nõukogu annab selleks komisjoni ettepanekul
volituse.
1.3
Relvakaubanduslepingu üksikasjad ja reguleerimisala
Relvakaubanduslepingu eesmärk on aidata kaasa
rahule, julgeolekule ja stabiilsusele rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil,
reguleerides rahvusvahelist kauplemist tavarelvadega ja võideldes ebaseadusliku
relvakaubanduse vastu. Relvakaubandusleping kehtestab tavarelvastuse tarnimise
tingimused ja nõuab osalisriikidelt kogu relvaekspordi läbivaatamist tagamaks,
et tavarelvastust ja laskemoona ei kasutataks muu hulgas inimõiguste
rikkumiseks, terrorismiks ja humanitaarõiguse rikkumisteks.
Relvakaubanduslepingus nähakse ette
relvatarnete ning selliste meetmete hindamine, mida importivad ja eksportivad
riigid võtavad tavarelvade kõrvaletoimetamise ärahoidmiseks. Peale selle
suurendab leping relvakaubanduse läbipaistvust, soodustades arvepidamist ja
aruandmist sekretariaadile ja muudele osalisriikidele. Relvakaubanduslepingu
sätted hõlmavad järgmisi tavarelvastuse kategooriaid: lahingutankid, soomukid,
suurekaliibrilised laskerelvad, lahingulennukid, ründehelikopterid, sõjalaevad,
raketid ja raketiheitjad ning väike- ja kergrelvad. Leping hõlmab ka asjaomast
laskemoona, osi ja komponente.
1.4 Mõju acquis
communautaire’ile
Relvakaubandusleping võib mõjutada või
muuta Euroopa Liidu poolt vastu võetud ühiseid eeskirju. Seepärast kehtestas
nõukogu oma otsuse …/2013 (millega volitatakse komisjoni pidama läbirääkimisi
relvakaubanduslepingu üle liidu pädevusse kuuluvates küsimustes) lisas
järgmised läbirääkimisjuhised:
(1)
Relvakaubandusleping ei tohi sisaldada sätteid, mis
takistavad liikmesriike kohaldamast järgmisi õigusakte:
(a)
nõukogu direktiiv 91/477/EMÜ, 18. juuni 1991,
relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (muudetud kujul);
(b)
nõukogu direktiiv 93/15/EMÜ, 5. aprill 1993,
tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja
järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta (muudetud kujul);
(c)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/43/EÜ,
6. mai 2009, kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste
lihtsustamise kohta (muudetud kujul).
(2)
Relvakaubandusleping ei tohi sisaldada sätteid, mis
piiravad kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumist liidu siseturul,
kui piirang ei ole ELi toimimise lepingu artikli 36, artikli 45 lõike 3,
artikli 52 lõike 1, artiklite 65 või 346 kohaselt konkreetselt põhjendatud.
(3)
Kõik lepingus sätestatud meetmed, mis piiravad
eksporti liidust või importi liitu või transiiti liidu territooriumi kaudu,
peavad olema kooskõlas kõigi kohaldatavate liidu õigusaktidega, sealhulgas
eelkõige järgmiste õigusaktidega:
(a)
nõukogu määrus (EÜ) nr 260/2009, 26. veebruar 2009,
impordi ühiste eeskirjade kohta;
(b)
nõukogu määrus (EÜ) nr 1061/2009, 19. oktoober
2009, millega kehtestatakse ühised ekspordieeskirjad;
(c)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
nr 258/2012, 14. märts 2012, millega rakendatakse rahvusvahelise
organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade ja laskemoona ebaseaduslikku
valmistamist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava ÜRO protokolli (ÜRO
tulirelvade protokoll) artiklit 10 ning kehtestatakse tulirelvade, nende osade
ja laskemoona ekspordilubade andmise menetlus ning importi ja transiiti
käsitlevad meetmed, ning
(d)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/43/EÜ,
6. mai 2009, kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste
lihtsustamise kohta (muudetud kujul).
Nimetatud Euroopa Liidu õigusaktid on acquis’
osa ja seepärast on oluline, et neid ei seataks relvakaubanduslepingu
vastuvõtmisel kahtluse alla. Kuna lepingus ei ole RIO klauslit, on eriti
oluline tagada siseturgu reguleerivate õigusaktide kaitse.
Seepärast viidi kooskõlas neid küsimusi
käsitlevate nõukogu läbirääkimisjuhistega läbi üksikasjalik analüüs, mille
põhjal järeldati, et relvakaubanduslepingu sätted (artiklid 6, 7, 9, 26)
tagavad lepingu kooskõla acquis’ga. Igal juhul tuleks võimalikke
kokkusobivusprobleeme lahendada artikli 26 lõike 1 kaudu. Nimetatud artikkel
näeb ette, et relvakaubanduslepingu rakendamine ei tohi piirata kohustuste
täitmist, mille osalisriigid on võtnud olemasolevate või tulevaste
rahvusvaheliste lepingutega, milles nad osalevad, kui nimetatud kohustused on
kooskõlas relvakaubanduslepinguga.
Euroopa Liit ei saa relvakaubanduslepinguga
ühineda, sest selle praeguses tekstis nähakse ette üksnes osalisriigid. Siiski
nähakse relvakaubanduslepingus ette hilisemad täiendused ja Euroopa Liit võib
sellega ühineda, kui ühinemise poolt hääletab kolmveerand osalisriikidest.
1.5 Lepingu
allakirjutamine
Euroopa Liit ei saa relvakaubanduslepingut
alla kirjutada. Kuid kuna relvakaubandusleping kuulub osaliselt liidu ja
osaliselt liikmesriikide pädevusse, on vaja, et liidu institutsioonid ja
liikmesriigid võtaksid kõik meetmed koostöö tegemiseks relvakaubanduslepingu
allakirjutamisel ja sellest lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks.
Võttes arvesse liikmesriikide soovi kirjutada
relvakaubandusleping alla 3. juunil 2013, on prioriteediks valmistada ette ja
võtta vastu nõukogu otsus, millega volitatakse liikmesriike
relvakaubanduslepingule alla kirjutama. Kui leping on vastu võetud, teeb
komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu teine otsus, mille peab heaks kiitma
Euroopa Parlament ja millega volitatakse liikmesriike lepingut ratifitseerima.
1.6 Kokkuvõte
On
äärmiselt oluline täita regulatsioonitühik rahvusvahelises tavarelvakaubanduses
ja aidata arendada rahutagamis- ja humanitaarmeetmeid.
Relvakaubandusleping, millega kehtestatakse tavarelvade impordile,
ekspordile ja tarnimisele ühtsed, õiguslikult siduvad rahvusvahelised
tingimused, muudab relvakaubanduse vastutustundlikumaks ja läbipaistvamaks –
see on Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühine eesmärk. Leping võib
tugevdada rahu ja julgeolekut maailmas. Ebaseaduslik
või halvasti reguleeritud tavarelvakaubandus nõuab inimelusid – igal aastal
sureb relvavägivalla tagajärjel 740 000 meest, naist ja last. Relvakaubanduslepingu kiire jõustumine on seega
äärmiselt oluline ja äärmiselt oluline on ka, et liikmesriigid selle 3. juunil
2013 pidulikul tseremoonial alla kirjutaks.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ei kohaldata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Artikkel 1
Kuna ELil ei ole võimalik lepinguga ühineda,
volitatakse selle artikliga liikmesriike kirjutama alla praegusele lepingule,
mis käsitleb liidu ainupädevusse kuuluvat valdkonda.
Artikkel 2
Selle artikliga innustatakse ELi liikmesriike
lepingule alla kirjutama, võimaluse korral kindlaksmääratud kuupäeval. Nagu
paljud liikmesriigid nõustuvad, on allakirjutamine kõnealusel kuupäeval oluline
signaal, mis rõhutab ELi ja selle liikmesriikide pühendumust
relvakaubanduslepingu võimalikult peatsele rakendamisele. Vastavalt
relvakaubanduslepingu artiklile 20 peab lepingu jõustumiseks sellele alla
kirjutama viiskümmend riiki. Seepärast oleks lepingu allakirjutamine kõigi
liikmesriikide poolt oluline samm selle eesmärgi suunas.
Artikkel 3
Kõnealuse otsuse eesmärk on lubada
liikmesriikidel end lepinguga siduda ja seega on otsus adresseeritud
liikmesriikidele.
4.           MÕJU EELARVELE
Puudub
2013/0146 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega volitatakse liikmesriike kirjutama
Euroopa Liidu huvides alla relvakaubanduslepingule
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
eriti selle artiklit 114 ja artikli 207 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõikega
5,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       11. märtsil 2013 volitas
nõukogu komisjoni pidama ÜRO raames läbirääkimisi relvakaubanduslepingu üle
küsimustes, mis kuuluvad liidu ainupädevusse.
(2)       2. aprillil 2013 võttis ÜRO
peaassamblee vastu relvakaubanduslepingu teksti[1].
Peaassamblee kutsus ka osalisriike üles alustama lepingu allakirjutamist 3.
juuniks 2013 kavandatud piduliku tseremooniaga.
(3)       Relvakaubanduslepingu eesmärk
on näha ette rangeimad võimalikud ühtsed rahvusvahelised tavarelvakaubanduse
tingimused ja võidelda ebaseadusliku tavarelvakaubanduse vastu. Liikmesriigid
väljendasid oma rahulolu läbirääkimiste tulemustega ja valmisolekut leping
kiiresti alla kirjutada.
(4)       Relvakaubanduslepingu sätted
kuuluvad liidu ainupädevusse, olles seotud ühise kaubanduspoliitika ning
siseturu tavarelvastuse ja lõhkeainete tarnimise eeskirjadega.
(5)       Euroopa Liit ei saa
relvakaubanduslepingut alla kirjutada, sest selles saavad osaleda üksnes
riigid.
(6)       Seepärast peaks nõukogu
vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 2 lõikele 1 volitama
liikmesriike relvakaubanduslepingut alla kirjutama,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Käesolevaga volitatakse liikmesriike
relvakaubandusleping alla kirjutama.
Artikkel 2
Liikmesriike kutsutakse üles kirjutama
relvakaubandusleping alla 3. juunil 2013 New Yorgis toimuval pidulikul
tseremoonial või esimesel võimalusel.
Artikkel 3
Käesolev otsus
on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               A/CONF.217/2013/L.3


|

52010PC0302

 Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus, millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi SEK(2010)706  /* KOM/2010/0302 lõplik - COD 2010/0162 */

		ETBrüssel 9.6.2010KOM(2010)302 lõplik2010/0162 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabiSEK(2010)706SELETUSKIRIEttepaneku taust || Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKomisjon paneb ette eraldada Moldova vabariigile laenu kujul makromajanduslikku finantsabi kuni 90 miljonit eurot. Abi on ette nähtud selleks, et aidata katta Moldoval maksebilansi puudujääki ja riigieelarve vahendite vajadust, millele on viidanud Rahvusvaheline Valuutafond. Abiga toetatakse ametiasutuste stabiliseerimisprogrammi, et tagada riigieelarve ja maksebilansi jätkusuutlikkus ja aidata seeläbi Moldoval toime tulla ülemaailmse finantskriisi tagajärgedega.Euroopa Liidu makromajanduslik finantsabi täiendab Rahvusvahelise Valuutafondi poolt 29. jaanuaril 2010. aasta heaks kiidetud rahastamiskokkuleppega ette nähtud toetust. ELi makromajandusliku finantsabi eesmärk on aidata katta riigi vajadust väliste rahastamisvahendite järele 2010. ja 2011. aastal. Nende kahe aasta jooksul jõuavad Moldova Vabariigi katmata rahastamisvajadused haripunkti. Kui 2012. aastal esineb rahastamises endiselt suur puudujääk, võidakse uue algatuse raames kaaluda täiendavat ELi abi.Kavandatud abi kiirendab ka reformide tempot Moldova Vabariigis, toetades valitsuse majandusprogrammi ja ELiga ühinemiseks tehtavaid jõupingutusi. See mõjutab positiivselt ka Euroopa Liidu koostööstrateegia rakendamist Moldova Vabariigis ja üldisemalt idapartnerlusega hõlmatud riikides.ELi makromajanduslikku finantsabi antakse erandkorras ja see on ajaliselt piiratud, sõltudes Rahvusvahelise Valuutafondi käimasoleva programmi rakendamisest ja abiga kaasnevate majanduspoliitiliste tingimuste edukast täitmisest. || Üldine taustMoldova Vabariik on üks Euroopa Liidu idapoolsetest naaberriikides, mida ülemaailmne majanduskriis on kõige rängemalt mõjutanud. Vaatamata tugevale keskmisele majanduskasvule kriisile eelnevatel aastatel on sissetulek inimese kohta jäänud Moldovas piirkonna madalaimaks. Majanduskriisile poliitilise lahenduse leidmine on veninud kõigepealt 2009. aasta kevadiste parlamendivalimiste ettevalmistamise tõttu ja hiljem valimistulemuste tekitatud sisepoliitiliste pingete tõttu. 2009. aasta sügisel korraldatud kordusvalimiste järel tuli võimule koalitsioonivalitsus, kes püüab lähendada riiki ELile ja muuta varasemat kasvumudelit, mis põhines suurel määral ülekannete sissevoolul. Need poliitilised muutused on andnud uut hoogu kahepoolsete suhete edendamisele ELiga, mille tulemuseks on uue assotsieerimislepinguga seotud ametlike läbirääkimiste alustamine 12. jaanuaril 2010.Kohe pärast seda, kui peaminister Filati juhitud uus valitsus andis 25. septembril 2009 ametivande, pöördusid Moldova Vabariigi ametiasutused rahvusvaheliste rahastajate poole palvega katta riigi rahastamisvajadused. 29. septembril 2009 oli uus peaminister visiidil Brüsselis ning ametisseasuv valitsus kinnitas eelmise valitsuse poolt varem samal aastal esitatud taotlust ELi rahalise toetuse saamiseks. 29. jaanuaril 2010 kiitis Rahvusvahelise Valuutafondi juhatus heaks ajavahemikku 2010–2012 hõlmava abiprogrammi, kuhu kuulub nii laiendatud laenuvahend (Extended Credit Facility) kui ka laiendatud rahastamisvahend (Extended Fund Facility). Programmi täiendavad kavandatult teised rahvusvahelised rahastajad, eelkõige Maailmapank ja EL, ning samuti muud mitme- ja kahepoolsed rahastajad. Brüsselis 24. märtsil 2010 toimunud nõuanderühma koosolekul kinnitati, et kahepoolsetelt rahastajatelt saadakse märkimisväärset toetust. Kavandatud makromajanduslik finantsabi on osa programmi rakendamisega seoses antavatest rahalistest vahenditest. || Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidPuuduvad || Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaMakromajanduslik finantsabiprogramm täiendab muid ELi abikavasid, eelkõige Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi alusel Moldova Vabariigi ja ELi koostööstrateegia raames antud keskpika perioodi eelarvetoetust. Seega võib see aidata suurendada ELi mõju Moldova Vabariigi poliitika kujundamisele ning ühtlasi aidata Moldoval ületada praegune sügav majanduskriis. Makromajanduslik finantsabiprogramm täiendab ka Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga ning kahepoolsete rahastajate rahaeraldisi. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine || Konsulteerimine huvitatud isikutega || Käesoleva ettepaneku koostamise käigus suhtlesid komisjoni talitused Moldova Vabariigi ametiasutustega, Rahvusvahelise Valuutafondi, Maailmapanga, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ning võimalike kahepoolsete rahastajatega, et selgitada välja vajadus abi järele. Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse vastuvõtmist sõlmivad komisjoni talitused Moldova Vabariigi ametiasutustega vastastikuse mõistmise memorandumi ja toetuslepingu, et sätestada abi rakendamise üksikasjalikud tingimused. || Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine || Komisjoni talitused koostavad välisnõustajate abiga Moldova Vabariigi raharingluse ja halduskorra kvaliteeti ja usaldusväärsust käsitleva tegevushinnangu. || Mõju hindamine Makromajanduslik finantsabi mõjutab otseselt Moldova Vabariigi maksebilanssi ja riigieelarvet ning aitab seeläbi leevendada ametiasutuste majandusprogrammi rakendamist takistavaid rahalisi raskusi. Makromajanduslik finantsabi aitab lisaks toetada Rahvusvahelise Valuutafondiga kokku lepitud stabiliseerimisprogrammi üldeesmärkide saavutamist. Projektide rahastamine ja/või tehniline abi ei oleks makromajandusliku stabiliseerimisprogrammi eesmärkide saavutamiseks sobivad. Väljamaksed aitavad keskpangal luua reservid; abi omavääringus väljendatud samaväärne summa aitab katta eelarvepuudujääki, kui see suunatakse eelarvepositsiooni parandamiseks.Euroopa Liidu abi toetab ka ametiasutuste jõupingutusi rakendada lühiajalist ja keskpika perioodi poliitikat, mida käsitletakse Euroopa naabruspoliitika raames kokku lepitud ELi ja Moldova Vabariigi tegevuskavas. |Ettepaneku õiguslik külg || Kavandatud meetmete kokkuvõte Euroopa Liit eraldab Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi kuni 90 miljonit eurot. Arvestades majanduskriisi väga tugevat mõju majandusele ja riigi vastavust (Rahvusvahelise Arenguassotsiatsiooni) sooduskrediitide saamiseks seatud tingimustele, antakse Euroopa Liidu abi toetusena.Abi makstakse välja kolmes või neljas osas: üldjuhul kaks osamakset 2010. aastal ja üks või kaks osamakset 2011. aastal. Abi andmist korraldab komisjon. Komisjon lepib ametiasutustega kokku toetuse osamaksete tegemisega seotud konkreetsetes majanduspoliitilistes ja finantstingimustes. Vastavalt finantsmäärusele võetakse vajaduse korral arvesse erisätteid pettuste ja muu eeskirjade rikkumise ärahoidmiseks. Abi on täielikult kooskõlas Moldova Vabariigi majanduspoliitilistes kavades, mille Rahvusvaheline Valuutafond on heaks kiitnud, seatud makromajanduslike eesmärkidega. Samuti on see kooskõlas pikaajaliste eesmärkidega, mis on aluseks ELi ja Moldova Vabariigi partnerlus- ja koostöölepingule ning 2005. aastal Euroopa naabruspoliitika raames vastu võetud ELi-Moldova Vabariigi tegevuskavale. Abi väljamaksete tegemisega seotud majanduspoliitiliste tingimuste puhul kavatseb komisjon keskenduda piiratud arvule valdkondadele, sealhulgas riigi rahanduse juhtimisele ja finantsstabiilsusele. Komisjon võib tähelepanu suunata ka muudele olulistele poliitikavaldkondadele, sealhulgas Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamise aruandes (ENP eduaruanne), mis võeti vastu 2010. aasta aprillis, esile tõstetud valdkondadele, või tegevushinnangus asjakohasteks peetud meetmetele. || Õiguslik alusEuroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 212. || Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse Euroopa Liidu jagatud pädevusse kuuluvas valdkonnas, mis käsitleb majandus- ja rahandusalast koostööd kolmandate riikidega. || Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. || Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga toetusega paralleelselt antava uue abi summa (kuni 90 miljonit eurot) moodustab veidi enam kui 27 % Moldova Vabariigi 2010. ja 2011. aasta välisrahastamise vajadusest. Euroopa Liidu osalusmäär on tingitud praegustest erakorralistest oludest, kuna ülemaailmne kriis on andnud Moldova majandusele valusa hoobi. || Vahendi valik || Kavandatav vahend: muu. || Makromajandusliku finantsabivahendi raammääruse puudumise tõttu on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 212 alusel tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu eriotsused ainsad võimalikud õigusaktid sellise abi puhul. |Mõju eelarvele || Abi rahastatakse eelarverealt 01 03 02 (makromajanduslik abi) aastateks 2010 ja 2011 ettenähtud kulukohustuste assigneeringutest; makseid tehakse ka 2010. ja 2011. aastal. |Täiendav teave || Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel || Ettepaneku kohaselt on abiperioodi kestus piiratud. |2010/0162 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabiEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 212,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut [1],olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,toimides kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega [2]ning arvestades järgmist:(1) Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu suhete arengu aluseks on Euroopa naabruspoliitika. 2005. aastal leppisid Euroopa Liit ja Moldova Vabariik kokku Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas, milles on seatud ELi ja Moldova vaheliste suhete arengu keskpika perioodi eesmärgid. ELi ja Moldova Vabariigi vahelisi suhteid tugevdab veelgi hiljuti algatatud idapartnerluse projekt. 2010. aasta jaanuaris algasid Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahel läbirääkimised, et sõlmida assotsieerimisleping, mis asendaks senise partnerlus- ja koostöölepingu.(2) Rahvusvaheline finantskriis on mõjutanud Moldova Vabariigi majandust väga raskelt, muu hulgas on drastiliselt vähenenud SKP, kahanenud eelarvetulu ja tekkinud suurem vajadus välisrahastamise järele.(3) Moldova Vabariigi majanduse stabiliseerimist ja elavdamist toetab Rahvusvahelise Valuutafondi finantsabi. Moldova Vabariigiga seotud Rahvusvahelise Valuutafondi rahastamiskokkulepe kiideti heaks 29. jaanuaril 2010.(4) Halveneva majandusolukorra ja tulevikuväljavaadete tõttu on Moldova Vabariik palunud ka Euroopa Liidult makromajanduslikku finantsabi.(5) Et ka 2010. ja 2011. aastal on maksebilanss tõenäoliselt puudujäägis, tuleb makromajanduslikku finantsabi pidada praeguses eriolukorras asjakohaseks vastuseks Moldova Vabariigi ametiasutuste taotlusele, et koostoimes Rahvusvahelise Valuutafondi käimasoleva programmiga toetada majanduse stabiliseerumist. Kõnealusest makromajanduslikust finantsabist tuleks ühtlasi leevendada Moldova riigieelarve vajadust välisrahastamise järele.(6) Euroopa Liidu makromajanduslik finantsabi ei peaks mitte üksnes täiendama Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga programme ja vahendeid, vaid tagama ELi osaluse lisandväärtuse.(7) Komisjon peaks tagama, et ELi makromajanduslik finantsabi on õiguslikult ja olemuslikult kooskõlas välistegevuse erinevate valdkondade meetmete ja muu asjaomase Euroopa Liidu poliitikaga.(8) Abiga seotud konkreetsete eesmärkidega tuleks suurendada tõhusust, läbipaistvust ja vastutust. Kõnealuseid eesmärke peaks komisjon korrapäraselt jälgima.(9) Makromajandusliku abi andmisega seotud tingimused peaksid peegeldama Moldova Vabariigiga seotud ELi poliitika peamisi põhimõtteid ja eesmärke.(10) Selleks et tagada kõnealuse finantsabiga seotud ELi finantshuvide tõhus kaitse, peaks Moldova Vabariik võtma asjakohaseid meetmeid kõnealuse abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks, samuti tuleks sätestada, et abi kasutamist kontrollib komisjon ja auditeerib kontrollikoda.(11) ELi makromajandusliku finantsabi andmisega ei piirata eelarvepädevate institutsioonide volitusi.(12) ELi makromajanduslikku finantsabi peaks rakendama komisjon. Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega nr 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused [3],ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 11. Euroopa Liit annab Moldova Vabariigile toetuse vormis makromajandusliku finantsabi maksimaalselt kuni 90 miljonit eurot, et toetada Moldova Vabariigi majanduslikku stabiliseerumist ning leevendada maksebilansi- ja eelarvepuudujääki, millele on viidatud Rahvusvahelise Valuutafondi käimasolevas programmis.2. ELi makromajandusliku finantsabi andmist korraldab komisjon kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi ja Moldova Vabariigi vahel sõlmitud kokkulepete või ühiste arusaamadega ning ELi ja Moldova Vabariigi partnerlus- ja koostöölepingus ja tegevuskavas sätestatud peamiste põhimõtete ja eesmärkidega.3. Euroopa Liidu finantsabi antakse kaheks ja pooleks aastaks alates esimesest päevast pärast artikli 2 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumist.Artikkel 21. Komisjonil, kes toimib vastavalt käesoleva otsuse artiklis 6 osutatud nõuandemenetlusele, on volitused, et leppida Moldova Vabariigi ametiasutustega kokku Euroopa Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega seotud majanduspoliitilised tingimused, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Need tingimused on kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi ja Moldova Vabariigi vahel sõlmitud kokkulepete või ühiste arusaamadega ning ELi ja Moldova Vabariigi partnerlus- ja koostöölepingus ja tegevuskavas sätestatud peamiste põhimõtete ja eesmärkidega. Kõnealuste põhimõtete ja eesmärkidega püütakse suurendada antava abi ning eelkõige Moldova Vabariigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust, läbipaistvust ja vastutust. Nende eesmärkide saavutamisel tehtavaid edusamme jälgib korrapäraselt komisjon. Üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse toetuslepingus, mille sõlmivad komisjon ja Moldova Vabariigi ametiasutused.2. ELi makromajandusliku finantsabi kasutamise ajal kontrollib komisjon sellise abi andmise seisukohast olulise rahastamiskorra, haldusmenetluste ning sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust Moldova Vabariigis.3. Komisjon kontrollib korrapäraselt Moldova Vabariigi majanduspoliitika sobivust Euroopa Liidu makromajandusliku abi eesmärkidega ning kokkulepitud majanduspoliitiliste tingimuste rahuldavat täitmist. Selleks teeb komisjon tihedat koostööd Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga.Artikkel 31. Komisjon teeb ELi makromajandusliku finantsabi Moldova Vabariigile kättesaadavaks mitte vähem kui kolmes osas vastavalt lõikes 2 sätestatud tingimustele. Osamaksete suurus määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis.2. Komisjoni maksab osamaksed välja eeldusel, et vastastikuse mõistmise memorandumis kinnitatud majanduspoliitilised tingimused on rahuldavalt täidetud. Teine ja järgmised osamaksed tehakse kõige varem kolm kuud pärast eelmist väljamakset.3. ELi vahendid makstakse välja Moldova Keskpangale. Tingimusel, et selles kinnitatakse riigieelarve jätkuvat välisrahastamise vajadust, võib vastastikuse mõistmise memorandumis kokku leppida, et abi makstakse Moldova Vabariigi riigikassasse, kes on lõppabisaajaks.Artikkel 4ELi makromajandusliku finantsabi rakendamine toimub vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, EURATOM) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [4] ja selle rakenduseeskirjadele [5]. Moldova Vabariigi ametiasutustega sõlmitavas vastastikuse mõistmise memorandumis ja toetuslepingus sätestatakse eelkõige Moldova Vabariigi võetavad konkreetsed meetmed kõnealuse abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muu eeskirjade eiramise vältimiseks ja tõkestamiseks. ELi rahaliste vahendite haldamise ja väljamaksmise suurema läbipaistvuse tagamiseks sätestatakse memorandumis samuti komisjoni, kaasa arvatud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) poolne kontrollitegevus koos õigusega teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, ning vajadusel Euroopa Kontrollikoja teostatav kohapealne audit.Artikkel 51. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 31. augustiks aruande, milles antakse hinnang käesoleva otsuse rakendamisele eelnenud aastal. Aruandes käsitletakse seost artikli 2 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud poliitikatingimuste, Moldova Vabariigi majandusliku ja eelarvelise tulemuslikkuse ning osamaksete väljamaksmise vahel.2. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule järelhinnangu hiljemalt kaks aastat pärast artikli 1 lõikes 3 osutatud abiperioodi möödumist.Artikkel 61. Komisjoni abistab komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artiklit 8.Artikkel 7Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Makromajanduslik finantsabi Moldova Vabariigile.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Jaotis 01 – Majandus- ja rahandusküsimused, 03 – Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:Artikkel 01 03 02 — Makromajanduslik abi3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:Väljamaksed tehakse aastatel 2010–2011 vähemalt kolmes osas. Siiski ei saa välistada viivitusi, mis pikendaksid meedet.3.3. Eelarve tunnusjooned:Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |01. 03. 02 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 4 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | | 2010 | 2011(taotlus) | | | Kokku |Tegevuskulud [6] | | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 98,985 | 114,868 [7] | | | |Maksete assigneeritud | | b | 90,000 | 103,500 [8] | | | |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [9] | | | | |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | 0 | 0 | | | |VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | 0 | 0 | | | |Maksete assigneeringud | | b+c | 0 | 0 | | | |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud [10] | | |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0 | 0 | | | |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0 | 0 | | | |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | | a+c+d+e | 98,985 | 114,868 [11] | | | |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | | b+c+d+e | 90,000 | 103,500 [12] | | | |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe [13] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludeleEttepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised teenistujad ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | 2010 | 2011 | | | | |Personal kokku | 1/3 | 1/3 | | | | |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusMoldova Vabariigi majandus on tugevasti kannatanud ülemaailmse majandus- ja finantskriisi tõttu. Majanduskasv hakkas 2008. aasta teisel poolel aeglustuma ning 2009. aastal vähenes SKP 6,5 %. Kuigi jooksevkonto puudujääk väheneb, on välisrahastamise vajadus rahaliste vahendite sissevoolu vähenemise (eelkõige on märgatavalt vähenenud rahaülekannete sissevool, mis on Moldova majanduse jaoks väga oluline) ja lühiajaliste võlgnevuste tagasimaksekohustuse tõttu endiselt suur. 2010. ja 2011. aastal on Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangul vaja väliseid rahastamisvahendeid 460 miljonit eurot. Euroopa Liidul palutakse katta osa välisrahastamise vajadusest.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeELi finantsabi osutab sellele, kuivõrd olulised on Euroopa naabruspoliitika jaoks suhted Moldova Vabariigiga. Makromajanduslik finantsabi on asjakohane vahend praeguse ELi abi kõrval ning see täiendab täies ulatuses Rahvusvahelise Valuutafondi poolt rahastatavat majanduse stabiliseerimisprogrammi. Samuti toetatakse sellega Moldova edasist majanduslikku ja poliitilist integratsiooni ELi, mille näiteks on ELi assotsieerimislepinguga seotud läbirääkimiste alustamine 2010. aasta jaanuaris. Üheskoos teiste vahenditega avaldab see positiivset mõju majandusreformidele ja majanduse stabiliseerimisele.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesMajandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi meetme „Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused” eesmärk „anda kolmandatele riikidele makromajanduslikku finantsabi nende maksebilansi probleemide lahendamiseks ja välisvõlgade teenindatavuse taastamiseks” on seotud üldeesmärgiga „suurendada heaolu ka väljaspool ELi”.Seonduvad näitajad on jooksevkonto saldo protsendina SKPst (oodatav tulemus: seisundi paranemine), välisvõlg protsendina SKPst (oodatav tulemus: võlakoorma vähenemine) ning riigi reservid väljendatuna imporditud kaupade ja teenuste kuupõhise väärtusena (oodatav tulemus: reservide stabiliseerumine või suurenemine).5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)X Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjonkaudselt, haldamine on delegeeritud:täitevasutusteleühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutusteleHaldamine detsentraliseeritult või koostöösliikmesriikidegakolmandate riikidegaHaldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordKomisjoni talitused jälgivad meetmete rakendamist Moldova Vabariigi ametiasutustega vastastikuse mõistmise memorandumis kokkulepitavate makromajanduslike ja struktuuripoliitiliste meetmete alusel. Ametiasutused peavad andma komisjoni talitustele kõnealuste meetmete kohta korrapäraselt aru. Euroopa Komisjoni delegatsioon Chișinăus esitab abi järelevalve seisukohast olulistel teemadel samuti aruandeid. Komisjoni talitused on tihedas kontaktis Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEelhindamise tegid komisjoni talitused (majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi üksus D3).6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Moldova Vabariigis eelmise abi andmisega (2007–2008) seotud järelhindamine viidi lõpule 2010. aasta veebruaris. Hinnangus leiti, et „makromajanduslikul finantsabil on olnud positiivne, kuid vähene mõju keskpika ja pikaajalise välise jätkusuutlikkuse tagamisele. See tulenes eelkõige positiivsest mõjust majanduskasvule aastatel 2006–2008, mis omakorda mõjutas võla suhet SKPsse”. Hinnangus leiti, et makromajanduslik finantsabi mõjutas struktuurireforme, kuna „sellel oli poliitiliselt tugevdav mõju kõikides valdkondades” (mille kohta olid tingimused kindlaks määratud).Alates 2004. aastast on makromajandusliku finantsabi andmise järelhindamist tehtud kokku üheteistkümnel korral, sealhulgas neljal korral endiste Nõukogude Liidu liiduvabariikide kohta. Kõigi nende hinnangute põhjal võib järeldada, et makromajanduslik finantsabi aitab abi saavas riigis kaasa (mõnikord küll vähesel määral ja kaudselt) välisvõla teenindamise paranemisele, makromajandusliku stabiilsuse suurenemisele ja struktuurireformide teostamisele. Enamikel juhtudel on makromajanduslik finantsabi mõjunud positiivselt riigi maksebilansile ning aidanud leevendada eelarveraskusi. Samuti on abi aidanud majanduskasvu veidi kiirendada.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusMoldova Vabariigile antava abi sõltumatu järelhindamine kavandatakse teha majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi mitmeaastase hindamisprogrammi alusel kahe aasta jooksul pärast finantsabi lõppemise kuupäeva.7. Pettusevastased meetmedKavandatava Moldova Vabariigile antava makromajandusliku finantsabi õiguslik alus sisaldab sätet pettuste ennetusmeetmete kohta. Neid meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt vastastikuse mõistmise memorandumis ja toetuslepingus. Abiga kavandatakse siduda mitmeid konkreetseid poliitilisi tingimusi, peamiselt riigi rahanduse juhtimise valdkonnas, et suurendada tõhusust, läbipaistvust ja vastutust. Makromajandusliku finantsabi suhtes kohaldatakse kinnitamis-, kontrolli- ja auditeerimismenetlusi, mille eest vastutavad komisjon, Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ja Euroopa Kontrollikoda.Komisjoni talitused on paika pannud raharingluse ja halduskorra hindamise programmi kõigis makromajanduslikku finantsabi saavates kolmandates riikides, et täita Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust. Moldova Vabariigis tehti esimene tegevushinnang 2007. aasta alguses ning 2006. aasta aprillis avaldas Maailmapank uuringu rahanduse juhtimise tulemuslikkuse kohta ning seda ajakohastati 2008. aasta juunis. Euroopa Komisjon korraldab peatselt tegevushinnangu ajakohastamise. Selle tulemuste põhjal kujundatakse konkreetsed poliitikameetmed riigi rahanduse juhtimise valdkonnas.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2013 | KOKKU || | | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku |TEGEVUSEESMÄRK NR 1 | | | | | | | | | | |Meede 1 – Abi Moldova Vabariigile maksebilansi ja eelarve tasakaalustamiseks | Maksebilansi-/eelarvetoetuse andmine toetuse vormis | | 2 makset | 50 | 1 või 2 makset | 40 | | | 3 | 90 |Meede 2 – Tegevushinnang | | | | | | | | | | |– 1. väljund | Aruanne | | 1 | 0,05 | | | | | 1 | 0,05 |Meede 3:  Järelhindamine | | | | | | | | | | |– 1. väljund | Aruanne | | | | | | 1 | 0,15 | 1 | 0,15 |KULUD KOKKU | | | | 50,05 | | 40 | | 0,15 | | 90,20 |8.2. Halduskulud8.2.1. Ametikohtade arv ja liigidAmetikoha liik | | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) || | Aasta 2010 | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 |Ametnikud või ajutised teenistujad [14] (XX 01 01) | A*/AD | 1/3 | 1/3 | | | | || B*, C*/AST | | | | | | |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal [15] | | | | | | |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal [16] | | | | | | |KOKKU | 1/3 | 1/3 | | | | |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusMuu hulgas vastastikuse mõistmise memorandumite ja toetuslepingu koostamine, ametiasutuste ja rahvusvaheliste finantseerimisasutustega suhtlemine, abi saava riigi majandus- ja struktuuripoliitika jälgimine, kontrollkäikude tegemine ja komisjoni personali aruannete koostamine, komisjoni menetluste ettevalmistamine seoses abi haldamisega8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtudAmetikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtudAmetikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigusAmetikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida 01 03 02Makromajanduslik finantsabi | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | | | | | | | |Täitevasutused [17] | | | | | | | |Muu tehniline ja haldusabi | | | | | | | |sise- | | | | | | | |välis-1) Tegevushinnang 2) Järelhindamine | 0,050 | | | 0,150 | | | 0,0500,150 |Tehniline ja haldusabi kokku | 0,050 | | | 0,150 | | | 0,200 || | | | | | | || | | | | | | || | | | | | | || | | | | | | || | | | | | | || | | | | | | || | | | | | | |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5jj |Ametnikud ja ajutised teenistujad (XX 01 01) | 0,030 | 0,030 | | | | |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne)(täpsustada eelarverida) | | | | | | |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,030 | 0,030 | | | | |Arvestus – Ametnikud ja ajutised teenistujad |Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. |EI KOHALDATA |Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. |EI KOHALDATA |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2010 | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,020 | 0,010 | | | | | 0,030 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Komiteed [18] | | | | | | | |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | | |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | | | | | | | |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | | | | | | | |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | | | | | | | |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,020 | 0,010 | | | | | 0,030 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |Ühe või kahe töötaja kolm lähetust. |[1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT L[3] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[4] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.[5] Komisjoni määrus (EÜ, EURATOM) nr 2342/2002, EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.[6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise 01 peatüki xx 01 alla.[7] 2011. aasta eelarve esialgne projekt.[8] 2011. aasta eelarve esialgne projekt.[9] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[10] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[11] 2011. aasta eelarve esialgne projekt.[12] 2011. aasta eelarve esialgne projekt.[13] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[14] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[15] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[16] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[17] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[18] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.--------------------------------------------------