               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.9.2015
            COM(2015) 466 final
            2015/0223(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamist Euroopa Liidu nimel ning nende ajutist kohaldamist

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

                  Vastavalt asjakohastele läbirääkimisjuhistele
                     1
                   pidas Euroopa Komisjon Libeeria Vabariigi valitsusega läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahel uus säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus leping ja protokoll 5. juunil 2015. Need hõlmavad viieaastast ajavahemikku alates nende ajutise kohaldamise kuupäevast, st nende allkirjastamise kuupäevast, nagu on sätestatud lepingu artiklis 15 ja protokolli artiklis 12.

                  Uue lepinguga nähakse ette Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi kalandusalase strateegilise partnerluse jaoks ajakohane raamistik, võttes arvesse reformitud ühise kalanduspoliitika prioriteete ja selle välismõõdet.

                  Uue protokolli peamine eesmärk on sätestada liidu laevade kalapüügivõimalused Libeeria kalapüügipiirkonnas kalavarude kasutamata ülejäägi piires, lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Komisjon võttis muu hulgas aluseks sõltumatute välisekspertide koostatud ning uue lepingu ja protokolli sõlmimist käsitleva ettevaatava hinnangu tulemused. Lepingu eesmärk on ühtlasi anda uut hoogu Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelisele koostööle, et arendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Libeeria kalapüügipiirkonnas.

                  Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele:

                  –
                        28 tuunipüügiseinerit,

                  –
                        6 triivõngejadaga kalalaeva.

                  Sellest lähtuvalt teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu annaks volitused uue lepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamiseks ja nende ajutiseks kohaldamiseks.

               2.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

                  Huvitatud isikutega konsulteeriti eelhindamise käigus seoses Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelise säästva kalapüügi võimaliku partnerluslepingu ja protokolliga. Liikmesriikide ja tööstussektori ekspertidega konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Lisaks konsulteeriti tehnilisel koosolekul Libeeria kalandusasutuste ja sidusrühmadega. Kõnealuste konsultatsioonide tulemusena jõuti järeldusele, et ELile ja Libeeria Vabariigile oleks kasulik sõlmida uus säästva kalapüügi partnerlusleping ja protokoll.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

                  Käesolevat menetlust teostatakse paralleelselt menetlustega, mis on seotud nõukogu otsusega, millega lubatakse Euroopa Parlamendi nõusolekul sõlmida säästva kalapüügi partnerlusleping Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahel ning selle rakendamise protokoll ja neid ajutiselt kohaldada, ning nõukogu määrusega, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu liikmesriikide vahel.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Aastane rahaline toetus on esimesel aastal 715 000 eurot, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 650 000 eurot ning viiendal aastal 585 000, toetus põhineb järgmisel:

                  a) esimesel aastal 357 500 euro suurune summa, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 325 000 euro suurune summa ning viiendal aastal 292 500 euro suurune summa juurdepääsuks 6 500 tonni suurusele võrdlustonnaažile; ning

                  b) esimesel aastal 357 500 euro suurune summa, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 325 000 euro suurune summa ning viiendal aastal 292 500 euro suurune summa Libeeria Vabariigi kalandussektori poliitika arendamise eritoetuseks. Toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele ja eelkõige Libeeria Vabariigi vajadustele seoses teadusuuringute, väikesemahulise kalapüügi, kalanduse seire, kontrolli ja järelevalve ning võitlusega ebaseadusliku kalapüügi vastu.

               2015/0223 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamist Euroopa Liidu nimel ning nende ajutist kohaldamist

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liit ja Libeeria Vabariik pidasid läbirääkimisi säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „leping”) ja kõnealuse lepingu rakendamise protokolli üle, millega nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Libeeria Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.

               (2)Leping ja selle rakendamise protokoll parafeeriti läbirääkimiste lõppedes 5. juunil 2015.

               (3)Lepingu artikliga 15 ja lepingu rakendamise protokolli artikliga 12 on vastavalt ette nähtud kohaldada neid ajutiselt alates nende allkirjastamise kuupäevast.

               (4)Seepärast tuleks leping ja selle rakendamise protokoll allkirjastada, tingimusel et need sõlmitakse.

               (5)Selleks et liidu laevad saaksid kalapüügitegevust kiiresti alustada, tuleks lepingut ja selle rakendamise protokolli kohaldada ajutiselt kuni nende jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga antakse luba allkirjastada liidu nimel Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll, tingimusel et need sõlmitakse.

               Lepingu ja protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele I ja II lisana.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat koostab lepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamiseks vajalikud volikirjad isiku(te)le, kelle on määranud lepingu ja protokolli üle läbirääkimisi pidav lepinguosaline, tingimusel et leping ja protokoll sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Lepingut kohaldatakse kooskõlas selle artikliga 15 ajutiselt alates lepingu allkirjastamise kuupäevast kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

               Artikkel 4

               Rakendusprotokolli kohaldatakse kooskõlas selle artikliga 12 ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamist Euroopa Liidu nimel ning nende ajutist kohaldamist

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)
                  2
                struktuurile

                  11. – Merendus ja kalandus

                  11.03 – Kohustuslikud osamaksud piirkondlikele kalavarude majandamise organisatsioonidele ja muudele rahvusvahelistele organisatsioonidele ning säästva kalapüügi lepingute raames

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               X Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  3

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Läbirääkimiste pidamine ja säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimine kolmandate riikidega vastab üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevadele juurdepääs kolmandate riikide kalapüügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist ELi vetest väljaspool.

                  Säästva kalapüügi partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustega (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil).

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Erieesmärk

                  Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega säästva kalapüügi partnerluslepinguid kooskõlas muude Euroopa poliitikavaldkondadega.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Merendus ja kalandus, luua raamistik Euroopa Liidu laevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalapüügi lepingud) (eelarverida 11.0301).

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  Lepingu sõlmimisega luuakse Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi strateegiline partnerlus kalandusvaldkonnas. Protokolli sõlmimine aitab luua liidu laevadele kalapüügivõimalusi Libeeria kalapüügipiirkonnas.

                  Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasandil vastuvõetud programmide elluviimise abil aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja säilitada, eelkõige teostada kontrolli ebaseadusliku kalapüügi üle ja selle vastu võidelda.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (aastas kasutatud kalapüügilubade protsendi suhe protokolliga pakutud võimalustesse).

                  Püügi ja lepingu kaubandusliku väärtusega seotud andmete kogumine ja analüüs.

                  Kaasa aitamine ELi tööhõivele ja lisandväärtuse loomisele ning ELi turu stabiliseerimisele (muude säästva kalapüügi partnerluslepingutega saavutatud tasemel).

                  Tehniliste kohtumiste ja ühiskomitee koosolekute arv.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahel ei ole kunagi sõlmitud säästva kalapüügi partnerluslepingut. Välisekspertide koostatud ettevaatavast hinnangust nähtus, et ELi ja Libeeria Vabariigi vaheline uus säästva kalapüügi partnerlusleping ja protokoll tooksid kasu mõlemale poolele.

                  Kavakohaselt kohaldatakse uut lepingut ja protokolli ajutiselt alates nende allkirjastamise kuupäevast, et mitte põhjustada viivitusi püügitegevuse alustamisel.

                  Uus protokoll tagab raamistiku ELi kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks Libeeria kalapüügipiirkonnas ning võimaldab ELi laevaomanikel taotleda püügilube kala püüdmiseks kõnealuses piirkonnas. Lisaks sellele aitab uus protokoll tõhustada ELi ja Libeeria Vabariigi vahelist koostööd säästva kalanduspoliitika arengu edendamiseks. Protokolliga on ette nähtud laevade jälgimine laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) abil ja püügiandmete edastamine elektrooniliselt. Protokolliga antava valdkondliku toetusega aidatakse Libeeria Vabariiki riikliku kalanduspoliitika raames, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses.

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisandväärtus

                  Uue lepingu ja protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid eraõiguslikud lepingud, mis ei taga vähimalgi määral säästvat kalapüüki. Samuti loodab Euroopa Liit, et protokolli abil jätkab Libeeria Vabariik ELiga veelgi tõhusamat koostööd ebaseadusliku kalapüügi vastases võitluses.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Libeeria kalapüügipiirkonnas toimuva varasema püügi ja samaväärsete protokollide alusel piirkonnas toimuva hiljutise püügi analüüsi, samuti kättesaadavate hinnangute ja teaduslike seisukohtade alusel on lepinguosalised kehtestanud tuuni ja tuunilaadsete liikide jaoks võrdlustonnaaži 6 500 tonni aastas, pakkudes püügivõimalusi 28 tuunipüügiseinerile ja 6 triivõngejadaga kalalaevale. Valdkondlik abi on võrdlemisi suur, et võtta arvesse vajadust Libeeria kalandusasutuste haldusvõimekuse tõhustamise järele ja riikliku kalandusstrateegia prioriteete.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Säästva kalapüügi partnerluslepingute raames eraldatavad summad moodustavad kolmandate riikide (partnerriikide) eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Samas on säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimise ja järelevalve üks tingimus, et osa eraldistest peab olema suunatud riigi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimisele. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               X Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 2015–2020

               –◻
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2015–2019

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
                  4

               X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻
                     rakendusametite kaudu;

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud

               –◻ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.

               Märkused:

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, koostöös piirkonnas asuva kalandusatašeega) tagab protokolli rakendamise korrapärase järelevalve, eriti seoses ettevõtjatepoolse püügivõimaluste kasutamise ja püügiandmetega.

                  Lisaks sellele on säästva kalapüügi partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee iga-aastane koosolek, kus komisjon ja Libeeria Vabariik teevad kokkuvõtte lepingu ja protokolli rakendamisest ning kohandavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.2.1.Välja selgitatud ohud

                  Uue kalanduslepingu ja protokolli sõlmimisega kaasnevad teatavad ohud, eelkõige seoses valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summadega (puudulik kavandamine).

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Ette on nähtud ulatuslik dialoog lepingu ja protokolliga ettenähtud valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodite osa on ka protokolli artiklis 4 osutatud tulemuste ühine analüüs.

                  Lisaks sellele on lepingu ja protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Komisjon kohustub pidama Libeeria Vabariigiga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada ELi osalust varude säästvas majandamises. Komisjoni poolt säästva kalapüügi partnerluslepingu raames makstavate kõikide summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarve- ja finantsmenetlusi. See võimaldab eelkõige selgitada täpselt välja kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu rahaline toetus makstakse. Asjaomase protokolli puhul on artikli 3 lõikega 8 ette nähtud, et rahaline toetus tuleb tervikuna maksta Libeeria Keskpangas avatud riigikassa arveldusarvele.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        [Nimetus………………………...………]

                        Liigendatud/liigendamata
                           5

                        EFTA riigid
                           6

                        Kandidaatriigid
                           7

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        2.

                        11.03.01

                        Luua raamistik Euroopa Liidu laevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalapüügi lepingud)

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        2.

                        11.010401

                        Merenduse ja kalanduse poliitikavaldkonna toetuskulud — Mitteoperatiivne haldus- ja tehniline abi

                        Liigendamata

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        [Nimetus………………………...………]

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.AA.AA.AA]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Nr 2

                        Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

                        <….> peadirektoraat

                        Aasta
                        N
                           8

                        2015

                        Aasta
                        N+1

                        2016

                        Aasta
                        N+2

                        2017

                        Aasta
                        N+3

                        2018

                        Aasta
                        N+4

                        2019

                        KOKKU

                        •Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida 11.0301

                        Kulukohustused

                        (1)

                        0,715

                        0,650

                        0,650

                        0,650

                        0,585

                        3,250

                        Maksed

                        (2)

                        0,715

                        0,650

                        0,650

                        0,650

                        0,585

                        3,250

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        Maksed

                        (2a)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           9

                        Eelarverida 11.010401

                        (3)

                        0,037

                        0,037

                        0,037

                        0,037

                        0,097

                        0,245

                        <….> peadirektoraadi assigneeringud
                        KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 1 + 1a + 3

                        0,752

                        0,687

                        0,687

                        0,687

                        0,682

                        3,495

                        Maksed

                        = 2 + 2a

                        + 3

                        0,752

                        0,687

                        0,687

                        0,687

                        0,682

                        3,495

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        0,715

                        0,650

                        0,650

                        0,650

                        0,585

                        3,250

                        Maksed

                        (5)

                        0,715

                        0,650

                        0,650

                        0,650

                        0,585

                        3,250

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        0,037

                        0,037

                        0,037

                        0,037

                        0,097

                        0,245

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 2
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        0,752

                        0,687

                        0,687

                        0,687

                        0,682

                        3,495

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        0,752

                        0,687

                        0,687

                        0,687

                        0,682

                        3,495

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–4
                        assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud”

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        2015

                        Aasta
                        N+1

                        2016

                        Aasta
                        N+2

                        2017

                        Aasta
                        N+3

                        2018

                        Aasta
                        N+4

                        2019

                        KOKKU

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        0,113

                        0,113

                        0,113

                        0,113

                        0,113

                        0,565

                        • Muud halduskulud

                        0,009

                        0,009

                        0,009

                        0,009

                        0,009

                        0,045

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,122

                        0,122

                        0,122

                        0,122

                        0,122

                        0,610

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        0,122

                        0,122

                        0,122

                        0,122

                        0,122

                        0,610

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           10

                        2015

                        Aasta
                        N+1

                        2016

                        Aasta
                        N+2

                        2017

                        Aasta
                        N+3

                        2018

                        Aasta
                        N+4

                        2019

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,874

                        0,809

                        0,809

                        0,809

                        0,804

                        4,105

                        Maksed

                        0,874

                        0,809

                        0,809

                        0,809

                        0,804

                        4,105

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        N

                        2015

                        Aasta
                        N+1

                        2016

                        Aasta
                        N+2

                        2017

                        Aasta
                        N+3

                        2018

                        Aasta
                        N+4

                        2019

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           11

                        Väljundi keskmine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           12
                        ...

                        – kalapüügiload

                        tonni/aastas

                           13

                        0,357

                        0,325

                        0,325

                        0,325

                        0,292

                        1,625

                        – valdkondlik

                        aastas

                        0,325

                        0,357

                        0,325

                        0,325

                        0,325

                        0,292

                        1,625

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        0,715

                        0,650

                        0,650

                        0,650

                        0,585

                        3,250

                        ERIEESMÄRK nr 2

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

                        0,715

                        0,650

                        0,650

                        0,650

                        0,585

                        3,250

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           14

                        2015

                        Aasta
                        N+1

                        2016

                        Aasta
                        N+2

                        2017

                        Aasta
                        N+3

                        2018

                        Aasta
                        N+4

                        2019

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5
                        KOKKU

                        Personalikulud

                        0,113

                        0,113

                        0,113

                        0,113

                        0,113

                        0,565

                        Muud halduskulud

                        0,009

                        0,009

                        0,009

                        0,009

                        0,009

                        0,045

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 KOKKU

                        0,122

                        0,122

                        0,122

                        0,122

                        0,122

                        0,610

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           15
                         RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud

                        Personalikulud

                        0,031

                        0,031

                        0,031

                        0,031

                        0,031

                        0,155

                        Muud
                        halduskulud

                        0,006

                        0,006

                        0,006

                        0,006

                        0,066

                        0,090

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku

                        0,037

                        0,037

                        0,037

                        0,037

                        0,097

                        0,245

                        KOKKU

                        0,159

                        0,159

                        0,159

                        0,159

                        0,219

                        0,855

               Personaliga ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        N

                        2015

                        Aasta
                        N+1

                        2016

                        Aasta N+2

                        2017

                        Aasta N+3

                        2018

                        Aasta N+4

                        2019

                        KOKKU

                        •Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        11 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        0,099

                        0,099

                        0,099

                        0,099

                        0,099

                        0,495

                        11 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           16

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud)

                        0,014

                        0,014

                        0,014

                        0,014

                        0,014

                        0,070

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        11 01 04 01
                           17

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        0,031

                        0,031

                        0,031

                        0,031

                        0,031

                        0,155

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

                        0,144

                        0,144

                        0,144

                        0,144

                        0,144

                        0,720

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Säästva kalapüügi partnerluslepingu (uue) läbirääkimisprotsessi haldamine ja järelevalve, läbirääkimiste tulemuste institutsioonidepoolse heakskiitmisprotsessi haldamine ja järelevalve; kehtiva säästva kalapüügi partnerluslepingu haldamine, sealhulgas pidev rahandus- ja tegevusalane järelevalve; pidev valdkondliku toetuse rakendamise järelevalve, kalapüügilubade haldamine.

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ametnik + üksuse juhataja või üksuse juhataja asetäitja + kalapüügilubade haldaja + sekretariaaditeenused:

                        üldise hinnangu kohaselt 0,75 täistööajale taandatud töötajat aastas.

                        Ühiku maksumus: 132 000 eurot aastas

                        Kulude arvestamine: 0,75 täistööajale taandatud töötajat × 132 000 eurot aastas

                        Kulud kokku: 99 000 eurot => 0 099 miljonit eurot

                        Koosseisuvälised töötajad

                        1) Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi finantsassistent:

                        üldise hinnangu kohaselt 0,2 täistööajale taandatud töötajat aastas.

                        Ühiku maksumus: 70 000 eurot

                        Kulude arvestamine: 0,2 täistööajale taandatud töötajat × 70 000 eurot aastas

                        Kulud kokku: 14 000 eurot => 0,014 miljonit eurot

                        2) Lepinguline töötaja Euroopa Liidu delegatsioonis:

                        üldise hinnangu kohaselt 0,25 täistööajale taandatud töötajat aastas.

                        Ühiku maksumus: 125 000 eurot

                        Kulude arvestamine: 0,25 täistööajale taandatud töötajat × 125 000 eurot aastas

                        Kulud kokku: 31 250 eurot => 0 031 miljonit eurot

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –X
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –X
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           18

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel …

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod.

                     (1)
                  Vastu võetud nõukogu (ECOFIN) 3324. istungil 20. juunil 2014.

                     (2)
                  ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (3)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (4)
                  Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (5)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (6)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (7)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (8)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (9)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (10)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (11)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (12)
                  Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...”

                     (13)
                  Tonni hind iga-aastase 6 500 tonni suuruse võrdlustonnaaži alusel: 55 eurot esimesel aastal (kokku 357 500 eurot), 50 eurot teisel, kolmandal ja neljandal aastal (kokku 325 000 eurot aastas) ning 45 eurot viiendal aastal (kokku 292 500 eurot).

                     (14)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (15)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (16)
                  Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (17)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B...A read).

                     (18)
                  Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.9.2015
            COM(2015) 466 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamist Euroopa Liidu nimel ja nende ajutist kohaldamist

               LISAD

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamist Euroopa Liidu nimel ja nende ajutist kohaldamist

               I LISA

               SÄÄSTVA KALAPÜÜGI PARTNERLUSLEPING

               Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahel

               EUROOPA LIIT (edaspidi „liit”), ja

               LIBEERIA VABARIIK (edaspidi „Libeeria”),

               (edaspidi „lepinguosalised”),

               VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid liidu ja Libeeria vahel, eelkõige Cotonou lepingu raames, ning nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada;

               PIDADES SILMAS ÜRO 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni ja 1995. aasta kokkulepet piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise kohta;

               OLLES OTSUSTANUD kohaldada otsuseid ja soovitusi, mille on teinud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) ja muud asjaomased piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, mille liikmed lepinguosalised on;

               OLLES TEADLIKUD 1995. aasta Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtete tähtsusest;

               OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere bioloogiliste ressursside pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine;

               OLLES VEENDUNUD, et kõnealune koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime;

               OLLES OTSUSTANUD algatada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks dialoogi Libeeria valitsuse kalanduspoliitika üle, et määrata kindlaks asjaomased vahendid selle poliitika tõhusaks rakendamiseks ning kaasata sellesse protsessi majandusettevõtjad ja kodanikuühiskond;

               SOOVIDES kehtestada eeskirjad ja tingimused, millega reguleeritakse liidu laevade kalapüüki Libeeria kalapüügipiirkonnas ning liidu toetust vastutustundlikule kalapüügile kõnealuses piirkonnas;

               SOOVIDES saavutada liidule ja Libeeriale vastastikku kasulik kokkulepe, sealhulgas Libeeria omamaise osaluse suurendamine;

               OLLES VEENDUNUD vajaduses tihendada majanduskoostööd kalatööstuses ja sellega seotud valdkondades lepinguosaliste vahel,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1 – Mõisted

               Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)„Libeeria ametiasutused” – Libeeria põllumajandusministeerium;

               b)„liidu ametiasutused” – Euroopa Komisjon;

               c)„püügitegevus” – kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, pardal töötlemine, kalade ja kalapüügitoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine;

               d)„kalalaev” – laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside ärieesmärgil kasutamiseks;

               e)„abilaev” – liidu laev, mis abistab kalalaeva;

               f)„liidu laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

               g)„Libeeria kalapüügipiirkond” – osa Libeeria suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest vetest, kus Libeeria lubab liidu laevadel kala püüda;

               h)„vääramatu jõud” – äkiline, ettenägematu ja vältimatu sündmus, mis ohustab või pärsib normaalset püügitegevust Libeeria kalapüügipiirkonnas.

               Artikkel 2 – Reguleerimisala

               Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja menetlused, millega reguleeritakse:

               a)millistel tingimustel võivad liidu kalalaevad Libeeria püügipiirkonnas kala püüda;

               b)kalandussektoris tehtavat majandus-, rahandus-, teadus- ja tehnikakoostööd, mille eesmärk on edendada Libeeria kalapüügipiirkonnas säästvat kalapüüki ning arendada Libeeria kalandussektorit;

               c)majandamis-, kontrolli- ja järelevalvemeetmetega seotud koostööd Libeeria kalapüügipiirkonnas, et tagada eespool nimetatud tingimuste järgimine ning kalavarude säilitamise ja kalapüügi majandamise meetmete, eelkõige ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise tõhusus;

               d)ettevõtjate koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori ja sellega seotud valdkondade majandustegevust.

               Artikkel 3 – Põhimõtted

               1.Lepinguosalised kohustuvad edendama Libeeria kalapüügipiirkonnas FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes mittediskrimineerimise põhimõttest.

               2.Libeeria ametiasutused kohustuvad mitte andma käesolevast lepingust soodsamaid tingimusi oma püügipiirkonnas tegutsevatele muude välisriikide laevastikele, mille laevad on samade tehniliste näitajatega nagu käesoleva lepingu ja selle rakendamise protokolliga hõlmatud laevad ja mis püüavad samu liike. Kõnealused tingimused hõlmavad kalavarude säilitamist, arendamist ja majandamist, rahastamiskorda, tasusid ja kalapüügilubade väljaandmisega seotud õigusi.

               3.Vastastikuse läbipaistvuse huvides kohustub Libeeria avalikustama kõik kokkulepped, millega lubatakse välisriikide laevastikel püüda kala tema jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes.

               4.Lepinguosalised kohustuvad rakendama käesolevat lepingut kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 9, milles käsitletakse olulisi osi, mis hõlmavad inimõigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, ning põhiosa, mis hõlmab head valitsemistava, ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlustele.

               5.Lepinguosalised teevad koostööd Libeeria valitsuse kinnitatud sektorisisese kalanduspoliitika rakendamiseks ning algatavad vajalike reformide arutamiseks poliitilise dialoogi. Lepinguosalised kohustuvad enne kõnealuse valdkonna meetmete vastuvõtmist teineteisega konsulteerima.

               6.Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas majanduse ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtetega, võttes arvesse kalavarude olukorda.

               7.Liidu kalalaevadele tööle võetud AKV riikide meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni, eelkõige seoses töötajate ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigusega ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.

               8.Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega enne mis tahes otsuse vastuvõtmist, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames.

               Artikkel 4 – Juurdepääs Libeeria kalapüügipiirkonnale

               1.Liidu kalalaevad võivad Libeeria kalapüügipiirkonnas kala püüda vaid juhul, kui neil on käesoleva lepingu kohaselt väljaantud kalapüügiluba. Igasugune püügitegevus väljaspool käesoleva lepingu raamistikku on keelatud.

               2.Libeeria ametiasutused annavad liidu kalalaevadele kalapüügiload ainult käesoleva lepingu kohaselt. Kalapüügilubade andmine liidu laevadele väljaspool käesoleva lepingu raamistikku, eelkõige eralitsentside vormis, on keelatud.

               Artikkel 5 – Kohaldatav õigus ja selle rakendamine

               1.Libeeria kalapüügipiirkonnas tegutsevate liidu kalalaevade tegevuse suhtes kohaldatakse Libeeria õigusnorme, kui lepingus, protokollis ja lisas ei ole sätestatud teisiti. Libeeria esitab liidu ametiasutustele kohaldatavad õigusnormid.

               2.Libeeria kohustub võtma kõik asjakohased meetmed, et tagada käesoleva lepinguga ette nähtud kalapüügi seiret, kontrolli ja järelevalvet käsitlevate sätete tõhus rakendamine. Liidu laevad teevad asjaomase seire, kontrolli ja järelevalve eest vastutavate Libeeria pädevate asutustega koostööd.

               3.Libeeria ametiasutused teavitavad liidu ametiasutusi kõikidest kõnealustes õigusaktides tehtavatest muudatustest või uutest õigusaktidest, millel võib olla mõju liidu kalalaevade tegevusele. Nimetatud õigusaktid saavad liidu kalalaevade jaoks siduvaks alates 60. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on Libeerialt teatise kätte saanud.

               4.Liit kohustub võtma kõik asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et tema laevad järgiksid käesoleva lepingu sätteid ja õigusakte, mis käsitlevad kalapüüki Libeeria suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes.

               5.Liidu ametiasutused teavitavad Libeeria ametiasutusi kõikidest liidu õigusaktides tehtavatest muudatustest, millel võib olla mõju liidu kalalaevade tegevusele käesoleva lepingu raames.

               Artikkel 6 – Rahaline toetus

               1.Käesoleva lepinguga nähakse Libeeriale ette liidu rahaline toetus, et

               a)maksta osa liidu kalalaevade Libeeria kalapüügipiirkonnale ja kalavarudele juurdepääsu tasust, sõltumata laevaomanike poolt makstavatest juurdepääsutasudest;

               b)suurendada valdkondliku toetuse kaudu Libeeria suutlikkust töötada välja säästev kalanduspoliitika.

               2.Valdkonna toetamiseks ette nähtud rahaline toetus ei ole seotud juurdepääsutasudega ning on kindlaks määratud ja sõltub Libeeria valdkondliku toetuse eesmärkide saavutamisest käesoleva lepingu protokolli ning iga-aastase ja mitmeaastase tegevuskavaga ette nähtud rakenduskorra kohaselt.

               3.Liidu rahalist toetust makstakse vastavalt protokollile igal aastal.

               a)Lõike 1 punktis a osutatud toetuse summat võib korrigeerida käesoleva lepingu artikli 8 kohaldamisel järgmistel juhtudel:

               i)liidu kalalaevadele antud püügivõimaluste vähendamine asjaomaste kalavarude majandamiseks, kui seda peetakse parimate olemasolevate teaduslike nõuannete alusel varude säilitamise ja säästva kasutamise seisukohalt vajalikuks;

               ii)liidu kalalaevadele antud püügivõimaluste suurendamine, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel võimaldab.

               b)Lõike 1 punktis b osutatud toetuse summat võib korrigeerida Libeeria valdkondliku kalanduspoliitika rakendamise toetamiseks ettenähtud rahalise toetuse maksmise tingimuste ümberhindamise tulemusena, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade konkreetsed tulemused selleks alust annavad.

               c) Toetuse maksmine võidakse peatada järgmistel juhtudel:

               i)käesoleva lepingu artikli 13 kohaldamisel;

               ii)käesoleva lepingu artikli 14 kohaldamisel.

               Artikkel 7 – Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö edendamine

               1.Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja sellega seonduvates sektorites. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate erinevate meetmete kooskõlastamiseks peavad nad üksteisega nõu.

               2.Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemisega seotud teabe vahetamist.

               3.Lepinguosalised püüavad vajaduse korral luua soodsaid tingimusi oma äriühingute sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist.

               4.Lepinguosalised võivad võtta kohustuse rakendada Libeeria ja liidu laevandusettevõtjate tegevuskava, mille eesmärk on edendada kalade lossimist liidu laevadelt Libeerias.

               5.Lepinguosalised kannustavad vajaduse korral asutama vastastikuseid huve teenivaid ühisettevõtteid, järgides süsteemselt Libeeria ja liidu õigusakte.

               Artikkel 8 – Ühiskomitee

               1.Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse liidu ja Libeeria ametiasutuste esindajatest koosnev ühiskomitee. Ühiskomitee võib vastu võtta protokolli, lisa ja liidete muudatusi.

               2.Ühiskomitee tegevus hõlmab eelkõige järgmist:

               a)lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti artikli 6 lõikes 2 osutatud ühe- ja mitmeaastaste tegevuskavade koostamine ning nende rakendamise hindamine;

               b)vajalike sidemete loomine vastastikust huvi pakkuvate kalandusküsimuste arutamiseks, eelkõige püügiandmete statistiliseks analüüsiks;

               c)tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina.

               3.Ühiskomitee otsustajaroll seisneb käesoleva lepingu protokolli, lisade ja liidete selliste muudatuste heakskiitmisel, mis on seotud järgmisega:

               a)kalapüügivõimaluste ja sellega seotud rahalise toetuse läbivaatamine;

               b)valdkondliku toetuse rakenduskord;

               c)liidu laevade kalapüügitegevuse tehnilised tingimused ja viisid.

               4.Ühiskomitee lähtub oma tegevuses käesoleva lepingu eesmärkidest ning vajaduse korral Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni ja muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud asjaomastest eeskirjadest.

               5.Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi Libeerias ja liidus või mõnes muus vastastikku kokkulepitud paigas ning kohtumise eesistujaks on kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise nõudmisel tuleb komitee kokku erakorraliseks koosolekuks. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel ning need esitatakse koosolekuprotokolli lisas. Otsused jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele nende jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               6.Ühiskomitee võib vastu võtta oma töökorra.

               Artikkel 9 – Koostöö kalapüügi järelevalve ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse korraldamisel

               Lepinguosalised kohustuvad tegema tihedat koostööd ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks.

               Artikkel 10 – Teaduskoostöö

               1.Lepinguosalised edendavad teaduskoostööd, et hinnata regulaarselt kalavarude olukorda Libeeria vetes.

               2.Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega ühise teadusliku töörühma ning ICCATi ja muude asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide kaudu, et parandada Libeeria kalapüügipiirkonnas mere bioloogiliste ressursside majandamist ja kaitset ning teha asjakohast teaduskoostööd.

               Artikkel 11 – Lepingu geograafiline kohaldamisala

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut, kõnealuses aluslepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Libeeria territooriumi ja Libeeria jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete suhtes.

               Artikkel 12 – Kestus ja automaatne pikenemine

               Käesolevat lepingut kohaldatakse viie aasta jooksul alates selle ajutise kohaldamise alguskuupäevast. See pikeneb automaatselt, kui ei teatata lepingu lõpetamisest kooskõlas artikliga 14.

               Protokoll, selle lisa ja liited on käesoleva lepingu lahutamatud osad.

               Artikkel 13 – Lepingu peatamine

               1.Mõlemad lepinguosalised võivad käesoleva lepingu kohaldamise peatada järgmistel juhtudel:

               a)vääramatu jõu korral; või

               b)lepinguosaliste erimeelsuste korral seoses käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega; või

               c)kui üks lepinguosalistest rikub käesolevat lepingut, eelkõige selle artikli 3 lõiget 4, milles käsitletakse inimõiguste austamist.

               2.Asjaomane lepinguosaline annab lepingu kohaldamise peatamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja see jõustub kolm kuud pärast teate kättesaamist. Pärast teate saamist lepingu peatamise kohta konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et leida kolme kuu jooksul mõlemat osapoolt rahuldav lahendus. Kui selline lahendus leitakse, jätkub lepingu kohaldamine ja artiklis 6 osutatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt peatamise kestusele.

               Artikkel 14 – Lepingu lõpetamine

               1.Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaldamise lõpetada järgmistel juhtudel:

               a)vääramatu jõu korral;

               b)asjaomaste varude vähenemise korral võttes arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid;

               c)liidu kalalaevadele antud kalapüügivõimaluste alakasutamise korral;

               d)või suutmatuse korral täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastu.

               2.Asjaomane lepinguosaline annab lepingu lõpetamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja see jõustub kuus kuud pärast teate kättesaamist, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised otsustavad vastastikusel kokkuleppel seda tähtaega pikendada. Pärast teate saamist lepingu lõpetamise kohta konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et leida kuue kuu jooksul mõlemat osapoolt rahuldav lahendus.

               3.Lepingu lõpetamise korral vähendatakse artiklis 6 osutatud rahalist toetust lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

               Artikkel 15 – Ajutine kohaldamine

               Pärast käesoleva lepingu allkirjastamist kohaldatakse seda ajutiselt kuni lepingu jõustumiseni.

               Artikkel 16 – Keel ja jõustumine

               Käesolev leping koostatakse bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

               Leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               II LISA

               Protokoll Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise kohta

               Artikkel 1 – Reguleerimisala

               1.Lepingu artikli 4 kohaselt liidu kalalaevadele antud kalapüügivõimalused on järgmised:

               pika rändega liigid (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas loetletud liigid).

               2.Käesoleva protokolliga hõlmatud liidu kalalaevade tüübid on järgmised:

               a)28 tuunipüügiseinerit ja

               b)6 triivõngejadaga kalalaeva.

               3.Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 6 ja 7 kohaselt.

               4.Lepingu artikli 4 kohaselt võivad liidu kalalaevad Libeeria püügipiirkonnas kala püüda vaid juhul, kui neil on käesoleva protokolli kohaselt ja kooskõlas lisaga välja antud kalapüügiluba.

               Artikkel 2 – Kestus

               Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse viie aasta jooksul alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast.

               Artikkel 3 – Rahaline toetus

               1.Artiklis 2 osutatud ajavahemikul on lepingu artiklis 6 ettenähtud rahaline toetus 3 250 000 eurot.

               2.Rahaline toetus hõlmab järgmist:

               a)Libeeria kalapüügipiirkonnas kalavarudele juurdepääsu eest makstava rahalise toetuse aastane summa on esimesel aastal 357 500 eurot, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 325 000 eurot ning viiendal aastal 292 500 eurot, mis vastab 6 500 tonni suurusele aastasele võrdlustonnaažile;

               b)Libeeria valdkondliku kalanduspoliitika rakendamise toetamiseks esimesel aastal 357 500 euro suurune aastane eritoetus, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 325 000 euro suurune summa ning viiendal aastal 292 500 euro suurune summa.

               3.Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4, 5, 6, 7 ja 8 ning lepingu artiklite 13 ja 14 kohaselt.

               4.Kui liidu kalalaevade aastane kogupüük Libeeria kalapüügipiirkonnas ületab lõike 2 punktis a osutatud aastast võrdlustonnaaži, suurendatakse rahalist toetust iga lisanduva väljapüütud tonni kohta 55 euro võrra esimesel aastal, 50 euro võrra teisel, kolmandal ja neljandal aastal ning 45 euro võrra viiendal aastal.

               5.Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi olla suurem kui kahekordne lõike 2 punktis a osutatud summa. Kui liidu laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal.

               6.Lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse liidu laevade juurdepääsu eest Libeeria kalavarudele maksab liit esimesel aastal hiljemalt kolm (3) kuud pärast protokolli ajutise kohaldamise algust ning järgmistel aastatel hiljemalt käesoleva protokollil ajutise kohaldamise kuupäeva aastapäeval.

               7.Lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse kasutamine kuulub Libeeria ametiasutuste ainupädevusse.

               8.Lõikes 2 osutatud rahalist toetust makstakse Libeeria Keskpangas avatud riigikassa arveldusarvele. Lõike 2 punktis b osutatud rahaline toetus antakse Libeeria põllumajandusministeeriumi käsutusse. Libeeria ametiasutused edastavad liidu ametiasutustele iga-aastaselt asjaomase pangakonto andmed.

               Artikkel 4 – Valdkondlik toetus

               1.Hiljemalt kolm (3) kuud pärast käesoleva protokolli jõustumise või selle ajutise kohaldamise kuupäeva, lepib ühiskomitee kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle üksikasjalikes rakenduseeskirjades, mis hõlmavad eelkõige järgmist:

               a)ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluva eritoetuse kasutamise kohta;

               b)ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, mille abil töötada aja jooksul välja säästev ja vastutustundlik kalapüük, võttes arvesse prioriteete, mis on esitatud Libeeria riiklikes poliitilistes strateegiates, mis on seotud säästva ja vastutustundliku kalapüügi rakendamisega või mis seda mõjutavad; eelkõige võetakse arvesse väikesemahulise kalapüügi toetamist, kalapüügi järelevalvet ja kontrolli ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust, samuti suutlikkuse arendamise prioriteete Libeeria teadusvõimekuse suurendamiseks kalandusvaldkonnas;

               c)kriteeriumid ja menetlused, mis võivad vajaduse korral hõlmata eelarvelisi ja finantsnäitajaid ning võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.

               2.Artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluva eritoetuse kasutamisel lähtutakse ühiskomitee kindlaks määratud eesmärkidest ning nende saavutamiseks rakendatavatest ühe- ja mitmeaastastest programmidest.

               3.Mitmeaastase valdkondliku kava kõik muudatusettepanekud peab heaks kiitma ühiskomitee. Kui Libeeria ametiasutused seda nõuavad, võib ühiskomitee teha aasta valdkondlikusse kavasse kiireloomulisi muudatusi, seda sealhulgas kirjavahetuse teel.

               4.Igal aastal esitab Libeeria eduaruande meetmetest, mis on ellu viidud, ja saavutustest, milleni on jõutud valdkondlikuks toetuseks ette nähtud rahalise toetuse abil. Aruande vaatab läbi ühiskomitee. Libeeria koostab enne käesoleva protokolli kehtivusaja lõppu ka lõpparuande.

               5.Artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluvat eritoetust makstakse osamaksetena. Protokolli esimesel aastal makstakse osamakse vastavalt heakskiidetud kava osana kindlaks määratud vajadustele. Järgmistel kohaldamise aastatel makstakse osamakseid vastavalt heakskiidetud kava osana kindlaks määratud vajadustele ning valdkondliku toetuse rakendamisel saavutatud tulemuste analüüsile.

               6.Liidul on õigus vaadata läbi ja/või peatada osaliselt või täielikult käesoleva protokolli artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud eritoetuse maksmine:

               a)kui ühiskomitee hinnangul ei vasta saavutatud tulemused seatud eesmärkidele;

               b)kui rahalist toetust ei kasutata ühiskomitee kindlaks määratud viisil.

               7.Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste arutelu ja ühiskomitees saavutatud kokkulepet, kui see on lõikes 1 osutatud heakskiidetud kava rakendamise tulemuste põhjal õigustatud. Artikli 3 lõike 2 punktiga b ette nähtud eritoetust ei saa siiski enam maksta pärast protokolli kehtivuse lõppemisele järgneva kuue (6) kuu pikkuse perioodi lõppu.

               8.Libeeria võib igal aastal eraldada artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava rakendamiseks. Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest hiljemalt kaks (2) kuud pärast käesoleva protokolli aastapäeva.

               9.Lepinguosalised kohustuvad tagama valdkondliku toetuse abil rakendatud meetmete nähtavuse.

               Artikkel 5 – Teadusalane koostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas

               1.Lepinguosalised kohustuvad edendama Libeeria kalapüügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes selliste erinevate laevade mittediskrimineerimise põhimõttest, millel on samad tehnilised näitajad ja mis püüavad samu liike nagu käesoleva protokolliga hõlmatud laevad.

               2.Käesoleva protokolliga hõlmatud ajavahemikul teevad lepinguosalised koostööd, et jälgida Libeeria kalapüügipiirkonna kalavarude seisundit ja teavitada säästva kalapüügi järgijaid.

               3.Lepinguosalised järgivad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi ja resolutsioone ning võtavad arvesse muude asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide teaduslikke nõuandeid.

               4.Lepinguosalised kohustuvad korraldama vajaduse korral teadusalaseid ühiskoosolekuid, et uurida käesoleva protokolli rakendamisega seotud teaduslikke aspekte. Selliste teadusalaste ühiskoosolekute volitused võib kehtestada ühiskomitee.

               5.Lähtudes ICCATi soovitustest ja resolutsioonidest, võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid ja vajaduse korral ka teadusalaste ühiskoosolekute järeldusi, võib ühiskomitee vastu võtta otsuse, milles käsitletakse liidu laevade tegevusega seotud meetmeid käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarude säästvaks majandamiseks.

               Artikkel 6 – Kalapüügivõimaluste ja tehniliste meetmete läbivaatamine vastastikusel kokkuleppel

               1.Ühiskomitee võib artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi uuesti hinnata ja need läbi vaadata, kui ICCATi soovitused ja resolutsioonid kinnitavad seisukohta, et kõnealune läbivaatamine aitab tagada käesoleva protokolliga ettenähtud kalavarude jätkusuutliku majandamise. Sellisel juhul vaadatakse artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud rahaline toetus läbi ühiskomitee otsusega proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda.

               2.Ühiskomitee võib vajaduse korral läbi vaadata käesoleva protokolli ja selle lisa tehnilised sätted ning need vastastikusel kokkuleppel vastu võtta.

               Artikkel 7 – Katsepüük ja uued kalapüügivõimalused

               1.Ühe lepinguosalise taotlusel võib ühiskomitee kaaluda Libeeria kalapüügipiirkonnas katsepüügikampaaniate korraldamist, et katsetada selliste uute kalapüügiliikide tehnilist kasutatavust ja majanduslikku tasuvust, mida ei ole ette nähtud käesoleva protokolli artikliga 1. Selleks määrab ühiskomitee üksikjuhtumite kaupa kindlaks nii liigid, tingimused kui ka muud asjaomased näitajad.

               2.Kui liidul tekib huvi uute püügivõimaluste vastu, tuleb ühiskomitee kokku, et arutada ja sätestada sellise uue püügitegevuse suhtes kohaldatavaid tingimusi, võttes arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid ja lähtudes katsepüügikampaaniate tulemustest.

               3.Kui Libeeria on andnud kõnealuse uue püügitegevuse jaoks loa, teeb ühiskomitee käesolevasse protokolli ja selle lisasse vastavad muudatused.

               Artikkel 8 – Peatamine

               1.Kumbki lepinguosaline võib käesoleva protokolli rakendamise, kaasa arvatud artikli 3 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse maksmise omal algatusel peatada lepingu artiklis 13 loetletud juhtudel ja tingimustel.

               2.Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 4 kohaldamist, hakatakse rahalist toetust uuesti maksma niipea, kui lepingu artiklis 13 osutatud sündmustele eelnenud olukord on taastatud.

               Artikkel 9 – Lõpetamine

               Kumbki lepinguosaline võib lõpetada käesoleva protokolli rakendamise lepingu artiklis 14 loetletud juhtudel ja tingimustel.

               Artikkel 10 – Elektrooniline teabevahetus

               1.Lepingu ja selle protokolli kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe puhul kohustuvad Libeeria ja liit rakendama vajalikke elektroonilise teabevahetuse süsteeme.

               2.Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga.

               3.Mõlemad lepinguosalised teavitavad viivitamata sellist teabevahetust takistavatest arvutisüsteemi tõrgetest. Sellise olukorra puhul asendatakse lepingu ja käesoleva protokolli rakendamisega seotud teave ja dokumendid lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega.

               Artikkel 11 – Konfidentsiaalsus

               1.Libeeria ja liit kohustuvad tagama, et kogu tundlikku äriteavet liidu kalalaevade ja nende kalapüügitegevuse kohta, mis on saadud lepingu ja käesoleva protokolli kohaldamise raames, käsitletakse alati kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega.

               2.Lepinguosalised tagavad, et kooskõlas Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni ja muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastavate sätetega tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed, mis on seotud ELi kalalaevade püügitegevusega Libeeria kalapüügipiirkonnas. Muul juhul konfidentsiaalsetena käsitatavaid andmeid kasutatakse vaid lepingu rakendamiseks ning kalavarude majandamiseks, seireks, kontrolliks ja järelevalveks.

               Artikkel 12 – Ajutine kohaldamine

               Pärast käesoleva protokolli allkirjastamist kohaldatakse seda ajutiselt kuni protokolli jõustumiseni.

               Artikkel 13 – Jõustumine

               Protokoll jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               LISA

               LIIDU LAEVADE PÜÜGITEGEVUSE TINGIMUSED LIBEERIA KALAPÜÜGIPIIRKONNAS

               I PEATÜKK

               ÜLDSÄTTED

               Pädeva asutuse määramine

               1.Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, peetakse käesolevas lisas Euroopa Liidule (edaspidi „liit”) või Libeeriale viidates silmas järgmisi pädevaid ametiasutusi:

               – liidu puhul: Euroopa Komisjon, vajaduse korral Libeerias asuva liidu delegatsiooni (edaspidi „liidu delegatsioon”) vahendusel;

               – Libeeria puhul: põllumajandusministeerium.

               Libeeria kalapüügipiirkond

               2.Lepingu artikli 1 punktis g määratletud Libeeria kalapüügipiirkonna geograafilised koordinaadid ja lähtejooned on esitatud käesoleva lisa 5. liites.

               3.Lisaks on käesoleva lisa 5. liites esitatud piirkonnad, kus kalapüük on kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt keelatud, näiteks rahvuspargid, kaitstud merealad ja kalade paljunemispiirkonnad ning ka navigeerimiseks keelatud piirkonnad.

               4.Libeeria teatab nende piirkondade koordinaadid laevaomanikele kalapüügiloa väljaandmisel.

               5.Libeeria teavitab liitu kõikidest muudatustest, mis hõlmavad kalapüügiks ja navigeerimiseks keelatud piirkondi, vähemalt kaks (2) kuud enne muudatuste jõustumist.

               Laevaomanike tasud

               6.Enne protokolli ajutist kohaldamist edastab Libeeria liidule valitsuse selle (nende) pangakonto(de) andmed, millele lepingu raames liidu laevade eest makstavad summad kanda. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda.

               Kontaktandmed

               7.Libeeria ametiasutuste andmed on esitatud käesoleva lisa 7. liites.

               II PEATÜKK

               KALAPÜÜGILOAD

               1. JAGU

               KALAPÜÜGILUBADE TAOTLEMINE JA VÄLJAANDMINE

               Kalapüügilubade saamise tingimused

               1.Libeeria kalapüügipiirkonnas võivad kalapüügiloa saada üksnes nõuetele vastavad laevad.

               2.Laeval on kalapüügiõigus ainult siis, kui selle omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole Libeerias kalapüügikeeldu. Laevadel ei tohi olla vastuolusid Libeeria ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad Libeeria ja liidu vahelistest kalanduskokkulepetest tulenevad kohustused. Laevad peavad olema kantud ELi kalalaevade registrisse ja ICCATi laevaregistrisse ning nad ei tohi olla kantud ICCATi ega muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimistusse.

               Kalapüügiloa taotlemine

               3.Liit esitab Libeeriale elektroonilisel teel taotluse ja liidu delegatsioonile Libeerias taotluse koopia iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda, vähemalt viisteist (15) kalendripäeva enne loa kehtivuse soovitud alguskuupäeva. Originaaldokumendid saadab liit otse Libeeriale, saates koopia ka liidu delegatsioonile Libeerias.

               4.Taotlused esitatakse vormil, mille näidis on esitatud käesoleva lisa 1. liites, ja sellele lisatakse järgmised dokumendid:

               i)tõend, et taotletava kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse, mis on tagastamatu;

               ii)protokolli raames esitatud esimese kalapüügiloa taotluse puhul või kui asjaomast laeva on hiljuti (12 või vähema kuu jooksul) tehniliselt muudetud, peab taotlusele olema lisatud üksikasjalik asjakohase resolutsiooniga digitaalne värvifoto (mõõtudega vähemalt 10 × 15 cm) laevast külgvaates, kus laevakerel on näha laeva nimi ja pardatähis;

               iii)laeva merekõlblikkuse tunnistus;

               iv)laeva registreerimistunnistus;

               v)mõõdukiri;

               vi)kindlustuspoliis;

               vii)kasutatavate püügivahendite pilt ja üksikasjalik kirjeldus.

               5.Punktis 4 osutatud taotlusvormis esitatud teavet kasutavad Libeeria pädevad ametiasutused, et menetleda ja anda välja Libeeria merendusameti numbri tunnistus punktis 3 osutatud aja jooksul. Libeeria merendusameti numbri tunnistus tuleks anda välja enne, kui Libeeria ametiasutused annavad välja kalapüügiloa.

               6.Kõikidel liidu kalalaevadel tuleb enne kalapüügiloa saamist teha inspekteerimine, mis on osa käesoleva protokolli kohasest esmakordse kalapüügiloa taotlusest. Esmakordse kalapüügiloa väljaandmine sõltub kõnealuse inspekteerimise edukast läbimisest, seda teostatakse liidu ja Libeeria vahelise kokkuleppega kindlaks määratud alampiirkonna sadamas asjaomase sadamariigi loal. Kõikide inspekteerimiste puhul, mis toimuvad Monrovia sadamast väljaspool, kannab seotud kulud laevaomanik.

               7.Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse kalapüügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus tagastamatu loatasu maksmise kohta. Kui tehnilisi näitajaid on muudetud, tuleb taotlus koos kõigi punktis 4 täpsustatud asjaomaste dokumentidega uuesti esitada ja kalapüügiluba antakse välja juhul, kui uus inspekteerimine on edukalt läbitud.

               8.Juhul kui Libeeria ei ole saanud asjaomaselt sadamariigilt luba inspekteerimise teostamiseks, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest läbida punktides 6 ja 7 osutatud püügiloa saamisele eelnevad inspekteerimised.

               Kalapüügiloa väljaandmine

               9.Libeeria väljastab kalapüügiload laevaomanikele või teavitab liitu taotluse tagasilükkamisest viieteistkümne (15) kalendripäeva jooksul alates punktis 4 osutatud dokumentide laekumisest. Kalapüügiloa originaal saadetakse liidu kaudu laevaomanikele või nende esindajatele. Juhul kui liidu ametiasutused on suletud, võib Libeeria edastada kalapüügiloa otse laevaomanikule või tema agendile, saates selle koopia liidule.

               10.Selleks et kalapüügiga saaks ettenähtud ajal alustada, saadetakse kalapüügiloa koopia elektrooniliselt liidule, et edastada see laevaomanikele, ja teavitamiseks ka liidu delegatsioonile Libeerias. Kõnealust koopiat võib kasutada maksimaalselt kuuskümmend (60) päeva pärast kalapüügiloa väljaandmise kuupäeva. Selles ajavahemikus käsitatakse koopiat originaaliga samaväärsena.

               11.Ilma et see piiraks käesoleva jao punkti 10 kohaldamist, peab kalapüügiloa originaal olema alati laeva pardal.

               Püügiloaga laevade nimekiri

               12.Kui kalapüügiluba on välja antud kannab Libeeria liidu laeva viivitamata nende laevade nimekirja, millel on lubatud Libeeria kalapüügipiirkonnas kala püüda. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata nii Libeeria kontrollitalitustele, kalapüügiseirekeskusele ja põllumajandusministeeriumile kui ka liidule. Libeeria ajakohastab kalapüügiloaga laevade nimekirja regulaarselt. Uus nimekiri edastatakse viivitamata Libeeria kontrollitalitustele, kalapüügiseirekeskusele ja põllumajandusministeeriumile kui ka liidule.

               13.Kui kalapüügiluba ei anta välja punktis 9 osutatud aja jooksul, kantakse laev ajutiselt nimekirja, välja arvatud juhul, kui on selgeid tõendeid selle kohta, et laev ei vasta punktis 2 esitatud nõuetele. Selle aja vältel on laeval lubatud kala püüda.

               Kalapüügiloa edasiandmine

               14.Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei tohi edasi anda.

               15.Tõestatud vääramatu jõu korral, mis väljendub selles, et laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, võib liidu taotlusel laeva kalapüügiloa asendada mõnele muule sama kategooria laevale antava uue kalapüügiloaga, tingimusel, et punkti 4 kohaselt on esitatud uus kalapüügiloa taotlus ja nõuetekohaselt läbitud punktiga 6 nõutud inspekteerimine, mis eelneb loa saamisele. Uue kalapüügiloa eest loatasu maksma ei pea. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvutamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramiseks arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid.

               16.Laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa Libeerias asuva liidu delegatsiooni vahendusel Libeeriale. Uus kalapüügiluba jõustub päeval, mil tagastatakse tühistatud kalapüügiluba. Liidu delegatsiooni Libeerias tuleb kalapüügiloa asendamisest teavitada.

               17.Libeeria ajakohastab kalapüügiloaga laevade nimekirja ja edastab selle viivitamata nii Libeeria kontrollitalitustele, kalapüügiseirekeskusele ja põllumajandusministeeriumile kui ka liidule.

               Kalapüügiloa kehtivusaeg

               18.Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta ja neid võib pikendada.

               19.Kehtivusaja alguse kindlaksmääramiseks käsitatakse aastase kehtivusajana

               (i)protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini;

               (ii)seejärel iga täielikku kalendriaastat;

               (iii)käesoleva protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni.

               Protokolli kohaldamise esimesel ja viimasel aastal arvutatakse 2. jaos osutatud loatasu ettemakse pro rata temporis põhimõttel.

               Pardadokumendid

               20.Kui laev on Libeeria kalapüügipiirkonnas või kindlaks määratud alampiirkonna sadamas, peavad laeva pardal olema kogu aeg järgmised dokumendid:

               i)kalapüügiluba;

               ii)laeva registreerimistunnistus;

               iii)Libeeria merendusameti numbri tunnistus;

               iv)kalalaeva üldplaani ajakohased kinnitatud joonised ja kirjeldused ning eelkõige kalalaeva kalatrümmide arv ja nende ladustamismaht kuupmeetrites;

               v)kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on kirjeldatud muudatused ja nende iseloom, juhul kui kalalaeva omadusi on mis tahes viisil muudetud seoses laeva üldpikkuse, registreeritud kogutonnaaži, peamasina või -masinate võimsuse (hj) või lastimahutavusega.

               vi)kui kalalaev on varustatud jahutatud või külmutatud merevee tankidega, siis lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on esitatud tankide mahutavus kuupmeetrites;

               vii)Libeeria antud koopia Libeeria kehtivatest kalandusalastest õigusaktidest; ning

               viii)punktis 4 osutatud dokumendid.

               2. JAGU

               KALAPÜÜGILUBE REGULEERIVAD TINGIMUSED – TASUD JA ETTEMAKSED

               1.Laevaomanike makstavad tasud kehtestatakse Libeeria kalapüügipiirkonnas püütud ühe tonni kala kohta järgmiselt:

               –55 eurot tonni kohta esimesel kohaldamisaastal;

               –60 eurot tonni kohta teisel ja kolmandal kohaldamisaastal;

               –65 eurot tonni kohta neljandal kohaldamisaastal;

               –70 eurot tonni kohta viiendal kohaldamisaastal.

               2.Kalapüügiload väljastatakse pärast seda, kui laevaomanikud on tasunud Libeeria pädevatele ametiasutustele järgmised ettemaksed:

               –tuunipüügiseinerid:

               –7 150 eurot laeva kohta vastavalt protokolli esimesel kohaldamisaastal 130 tonni eest makstavale loatasule;

               –7 150 eurot laeva kohta vastavalt protokolli teisel ja kolmandal kohaldamisaastal 119,17 tonni eest makstavale loatasule;

               –7 150 eurot laeva kohta vastavalt protokolli neljandal kohaldamisaastal 110 tonni eest makstavale loatasule;

               –7 150 eurot laeva kohta vastavalt protokolli viiendal kohaldamisaastal 102,14 tonni eest makstavale loatasule;

               –triivõngejadaga kalalaevad:

               –2 200 eurot laeva kohta vastavalt protokolli esimesel kohaldamisaastal 40 tonni eest makstavale loatasule;

               –2 200 eurot laeva kohta vastavalt protokolli teisel ja kolmandal kohaldamisaastal 36,67 tonni eest makstavale loatasule;

               –2 200 eurot laeva kohta vastavalt protokolli neljandal kohaldamisaastal 33,85 tonni eest makstavale loatasule;

               –2 200 eurot laeva kohta vastavalt protokolli viiendal kohaldamisaastal 31,43 tonni eest makstavale loatasule.

               3.Loatasu ettemakse sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.

               4.Kui kalapüügiloa kehtivusaeg on lühem kui üks aasta, kohandatakse ettemakse summat pro rata temporis põhimõttel kalapüügiloa kehtivusajaga.

               5.Kui tasude lõpparuande summa on suurem kui ettemakse, mille laevaomanik kalapüügiloa saamiseks maksis, tasub laevaomanik vahe Libeeriale hiljemalt püügiaastale järgneva aasta 30. septembriks. Kui lõpparuande summa on punktis 2 osutatud ettemaksest väiksem, ei hüvitata vahet laevaomanikule.

               3. JAGU

               ABILAEVAD

               1.Libeeria lubab abilaevadel abistada kalapüügiluba omavaid liidu laevu. Abilaevad peavad sõitma ELi liikmesriigi lipu all ega tohi olla varustatud kalapüügiks vajalike vahenditega, samuti ei tohi neid kasutada ümberlaadimiseks.

               2.Libeeria määrab kindlaks abiks loetavad tegevused ja loa saamise tingimused, koostab lubatud abilaevade nimekirja ja edastab selle viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja liidule.

               3.Abilaevade puhul kohaldatav aastane loatasu on 3 000 eurot laeva kohta.

               III PEATÜKK

               TEHNILISED KAITSEMEETMED

               1.Kalapüügiluba omavate laevade suhtes kohaldatavad tehnilised kaitsemeetmed seoses püügipiirkonna, püügivahendite ja täiendava püügiga on määratud püügikategooriate kaupa kindlaks käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehel.

               2.Laevad järgivad kõiki Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi või Libeeria õigusaktide vastavaid sätteid.

               3.Peibutuspüügivahenditest on Libeeria kalapüügipiirkonnas lubatud kasutada üksnes kunstlikke abivahendeid, mille veealuste rippstruktuuridega välditakse kalade kinnijäämist. Selliste kunstlike peibutuspüügivahendite levikut ja nende kasutamist reguleerib liit, võttes vastu ICCATi vastuvõetud sätetele vastava majandamiskava.

               4.Liidu laevade püügitegevus ei tohi häirida kohalikku traditsioonilist kalapüüki ning kõik püütud kilpkonnalised, mereimetajad, merelinnud ja korallriffidel elutsevad kalad tuleb vabastada viisil, mis tagab kõnealuste erinevate liikide isenditele võimalikult suured ellujäämisvõimalused.

               5.Liidu laevad, nende kaptenid ja operaatorid püüavad kala viisil, mis ei häiri teiste kalalaevade püügitegevust ega kahjusta nende kalapüügivahendeid.

               IV PEATÜKK

               KONTROLL, SEIRE JA JÄRELEVALVE

               1. JAGU

               PÜÜGIARUANDED

               Püügipäevik

               1.Lepingu raames kala püüdva liidu laeva kapten peab püügipäevikut, mille näidis iga püügikategooria kohta on esitatud käesoleva lisa 3. liites.

               2.Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Libeeria kalapüügipiirkonnas.

               3.Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka kaaspüügi.

               4.Kui see on asjakohane, märgib kapten iga päev püügipäevikusse ka järgmise teabe:

               i)iga vette tagasi lastud liigi kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

               ii)kasutatud püügivahendid;

               iii)laeva keskpäevane asukoht ja vajaduse korral püügivahendite asukoht vette laskmisel ning vees olemise aeg või õngekonksude arv ja merepinna temperatuur;

               iv)pardale hiivamiste arv päeva kohta, iga pardale hiivamise üldine aeg ja kalastamispäevade koguarv püügireisi kohta; ning

               v)ühiskomitee kindlaks määratud muu teave.

               5.Kui konkreetsel päeval laeval vettelaskmist ei toimunud või kui vettelaskmine toimus, kuid kala ei saadud, peab laeva kapten kandma kõnealuse teabe igapäevase püügipäeviku vormile. Nendel päevadel, mil kalapüüki ei toimu, peab laev märkima püügitegevuste puudumise püügipäeviku vormile enne kõnealuse päeva keskööd kohaliku aja järgi.

               6.Libeeria kalapüügipiirkonda sisenemise ja sealt väljumise kuupäev ja kellaaeg märgitakse püügipäevikusse vahetult pärast Libeeria kalapüügipiirkonda sisenemist ja sealt väljumist.

               7.Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten.

               8.Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten.

               Püügiaruanded

               9.Kapten annab laeva püügist aru, esitades riiklikule kalandusbüroole (Bureau of National Fisheries – BNF) püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev viibis Libeeria kalapüügipiirkonnas.

               10.Püügipäevikud edastatakse järgmise korra kohaselt:

               i)Libeeria sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Libeeria kohalikule esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist;

               ii)kui Libeeria kalapüügipiirkonnast lahkutakse ilma eelnevalt Libeeria sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal neljateistkümne (14) kalendripäeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul kolmekümne (30) kalendripäeva jooksul pärast Libeeria püügipiirkonnast lahkumist.

               (a)eelistatavalt e-posti teel skaneeritud koopiana või

               (b)faksiga või

               (c)originaal kirja teel.

               11.Mõlemad lepinguosalised teevad kõik, et luua edastamise kiirendamiseks süsteem, mis võimaldab edastada kõiki andmeid elektrooniliselt.

               12.Niipea kui on võimalik edastada püügiaruandeid elektrooniliselt, saadab kapten püügipäevikud Libeeria osutatud e-posti aadressile. Libeeria saadab viivitamata e-posti teel vastu kättesaamisteate.

               13.Kapten saadab kõikide püügipäevikute koopia liidu delegatsioonile Libeerias. Iga laeva puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia ka riiklikule kalandusbüroole ja ühele järgmistest teadusinstituutidest:

               i)IRD (Institut de recherche pour le développement);

               ii)IEO (Instituto Español de Oceanografia);

               iii)IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfèra).

               14.Kui laev pöördub oma kalapüügiloa kehtivusajal Libeeria kalapüügipiirkonda tagasi, siis koostatakse uus püügiaruanne.

               15.Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei ole arvesse võetud, võib Libeeria peatada asjaomase laeva kalapüügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku riigi kehtivate õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva rikkumise korral võib Libeeria kalapüügiloa uuendamisest keelduda. Libeeria teavitab viivitamata liitu kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest karistustest.

               Üleminek elektroonilisele süsteemile

               16.Lepinguosalised soovivad ühiselt tagada, et toimuks üleminek elektroonilisele püügiaruannete süsteemile, mis põhineb käesoleva lisa 6. liites kehtestatud tehnilistel nõuetel. Lepinguosalised kehtestavad ühiselt kõnealuse ülemineku üksikasjad, nii et süsteem oleks võimalikult kiiresti kasutamisvalmis. Niipea, kui ülemineku tingimused on täidetud, teavitab Libeeria sellest liitu. Alates kõnealuse teabe edastamise kuupäevast lepivad lepinguosalised kokku kahekuulises tähtajas, mille jooksul viiakse süsteem täielikku kasutusvalmidusse.

               Kvartali kaupa esitatavad püügiaruanded

               17.Kuni eespool punktis 16 osutatud püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemi kasutuselevõtmiseni teatavad liikmesriigid Euroopa Komisjonile hiljemalt viisteist (15) kalendripäeva enne iga kvartali lõppu eelmise kvartali väljapüügi tonnaaži, mille on heaks kiitnud nende riiklikud ametiasutused ja mille on kinnitanud punktis 13 osutatud teadusinstituudid. Teadusinstituudid analüüsivad püügiandmeid, kõrvutades püügipäevikutes, lossimisdeklaratsioonides, müügiteadetes ja vajaduse korral teaduslike vaatluste aruannetes esitatud andmeid. Selle alusel koostab liit kooskõlas käesoleva lisa 8. liitega iga laeva kohta, millel on lubatud Libeeria kalapüügipiirkonnas kala püüda, kvartali kaupa esitatava püügiaruande liikide ja kuude kaupa.

               18.Püügipäevikutest saadud koondandmeid käsitatakse ajutistena, kuni liit teatab punktis 23 osutatud tasude lõpparuandest.

               Tasude lõpparuanne

               19.Kuni eespool punktis 16 osutatud püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemi kasutuselevõtmiseni teatavad liikmesriigid Euroopa Komisjonile hiljemalt iga aasta 15. maiks eelmise aasta väljapüügi tonnaaži, mille on heaks kiitnud nende riiklikud ametiasutused ja mille on kinnitanud punktis 13 osutatud teadusinstituudid.

               20.Teadusinstituudid analüüsivad püügiandmeid, kõrvutades püügipäevikutes, lossimisdeklaratsioonides, müügiteadetes ja vajaduse korral teaduslike vaatluste aruannetes esitatud andmeid.

               21.Meetodeid, mida liidu teadusinstituudid Libeeria kalapüügipiirkonna väljapüügi koostise ja taseme analüüsimisel kasutasid, kasutab ka riiklik kalandusbüroo.

               22.Punktis 19 osutatud püügiaruannete alusel koostab liit iga laeva kohta, millel oli lubatud Libeeria kalapüügipiirkonnas eelmisel aastal kala püüda, lõpparuande tasude kohta, mida tuleb laeva kohta maksta eelmise kalendriaasta püügitegevuse eest.

               23.Liit edastab tasude lõpparuande üheaegselt Libeeriale ja laevaomanikele liikmesriikide vahendusel enne jooksva aasta 30. juunit.

               24.Libeeria teatab liidule arvestuse kättesaamisest ja võib taotleda ELilt mis tahes selgitusi, kui peab seda vajalikuks. Sellisel juhul konsulteerib liit lipuriikide ametiasutuste ja liidu teadusinstituutidega ning teeb kõik selleks, et anda Libeeriale vajalikku teavet. Kui see on vajalik, võidakse korraldada sihtotstarbeline teadusalane ühiskohtumine, et uurida püügiandmeid ja teabe võrdlemiseks kasutatavaid meetodeid.

               25.Libeerial on õigus esitada põhjenduste olemasolul lõpparuande kohta vastuväide 30 kalendripäeva jooksul pärast punktis 24 osutatud teate edastamist. Eriarvamuste korral pöörduvad lepinguosalised ühiskomitee poole. Kui Libeeria ei ole eespool osutatud aja jooksul vastuväidet esitanud, loetakse tasude lõpparuanne vastuvõetuks.

               2. JAGU

               LOSSIMINE JA ÜMBERLAADIMINE

               Lossimistegevus

               1.Libeeria kalapüügipiirkonnas püütud saaki Libeeria sadamas lossida sooviva liidu laeva kapten peab kuni Mesurado muuli kasutuselevõtuni vähemalt nelikümmend kaheksa (48) tundi enne lossimist ja pärast muuli kasutuselevõttu vähemalt kakskümmend neli (24) tundi enne lossimist esitama Libeeriale järgmise teabe:

               (a)lossida sooviva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

               (b)lossimissadam;

               (c)lossimise plaanitud kuupäev ja kellaaeg;

               (d)iga lossitava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna);

               (e)toodete esitusviis.

               2.Lossimine peab toimuma selleks ettenähtud Libeeria sadama kalapüügipiirkonnas.

               3.Kui lossimistegevusega seotud sätteid ei täideta, rakendatakse Libeeria kehtivate õigusaktidega ettenähtud asjakohaseid karistusi.

               Lossimise stiimulid

               4.Liidu laevad püüavad tarnida tuunikala kohalikele ettevõtjatele rahvusvahelise turuhinnaga. Kuni Libeerias asuva Mesurado muuli kasutuselevõtuni saab käesolevas protokollis sätestatud tingimuste kohaselt kalapüügiluba omav ja selleks ettenähtud Libeeria sadamas oma tuunisaaki lossiv liidu laev rahalist toetust loatasu soodustusena 10 eurot lossitud kaaspüügi tonni kohta, kui saak müüakse Libeeria kalandusettevõtjale Libeeria turu varustamiseks. Nimetatud soodustuse ülemmäär on 50 % teatatud lõplikest väljapüütud kogustest.

               5.Kui võetakse kasutusele Mesurado kalapüügiterminal, saavad liidu laevad rahalist toetust loatasu osalise soodustusena 10 eurot lossitud tonni kohta. Loatasu täiendava soodustusena antakse 10 eurot lossitud tonni kohta juhul, kui saak müüakse kohalikele ettevõtjatele. Kaaspüügi puhul antakse täiendava soodustusena 25 eurot lossitud kaaspüügi tonni kohta, kui saak müüakse kohalikule turule. Nimetatud soodustuse ülemmäär on 50 % teatatud lõplikust tuunikala väljapüügist.

               Ümberlaadimine

               6.Libeeria kalapüügipiirkonnas püütud saaki Libeeria sadamas ümber laadida sooviva liidu laeva kapten peab kuni Mesurado muuli kasutuselevõtuni vähemalt nelikümmend kaheksa (48) tundi enne ümberlaadimist ja pärast muuli kasutuselevõttu vähemalt kakskümmend neli (24) tundi enne ümberlaadimist esitama Libeeriale järgmise teabe:

               (a)mahalaadiva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

               (b)vastuvõtva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

               (c)ümberlaadimissadam;

               (d)ümberlaadimise plaanitud kuupäev ja kellaaeg;

               (e)iga ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna);

               (f)toodete esitusviis.

               7.Ümberlaadimine peab toimuma selleks ettenähtud Libeeria sadamas Libeeria inspektorite juuresolekul. Kui Libeeria inspektori kohalolek ei ole võimalik, lubatakse kaptenil viivituste vältimiseks alustada ümberlaadimist pärast punkti 6 kohaselt antud etteteatamisaja möödumist. Ümberlaadimine merel on keelatud.

               8.Ümberlaadimist käsitatakse lahkumisena 3. jaos määratletud Libeeria kalapüügipiirkonnast. Seega peavad laevad edastama pädevatele ametiasutustele oma püügiaruanded hiljemalt 24 tundi pärast ümberlaadimise lõpetamist või igal juhul vähemalt kuus tundi enne seda, kui mahalaadiv laev sadamast lahkub, olenevalt sellest, mis leiab aset varem, ning laevaomanik peab teatama, kas ta kavatseb püüki jätkata või Libeeria kalapüügipiirkonnast lahkuda. Vastuvõtva laeva suhtes kohaldatakse Libeeria kehtivate õigusaktidega ettenähtud aruandlusnõudeid.

               3. JAGU

               KONTROLL JA INSPEKTSIOON

               Kalapüügipiirkonda sisenemine ja sealt lahkumine

               1.Igast kalapüügiluba omava liidu laeva Libeeria kalapüügipiirkonda sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb Libeeriat teavitada vähemalt kuus (6) tundi enne sisenemist või lahkumist.

               2.Sisenemisest või lahkumisest teavitamisel edastab liidu laev eelkõige:

               i)kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti;

               ii)kõikide püütud ja pardal hoitavate liikide FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

               iii)toodete esitusviisi.

               3.Teatatakse eelistatavalt e-posti või selle puudumisel faksi või raadio teel Libeeria edastatud e-posti aadressile, faksinumbrile või edastussagedusele, nagu on osutatud 7. liites. Libeeria saadab viivitamata e-posti teel vastu kättesaamisteate. Libeeria teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja liitu e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest.

               4.Iga Libeeria kalapüügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud liidu laeva, mis ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse ebaseadusliku püügiga tegeleva laevana.

               Inspekteerimine merel

               5.Kalapüügiluba omavaid liidu laevu inspekteerivad merel Libeeria kalapüügipiirkonnas Libeeria laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli ülesanne on selgelt kindlaks tehtav.

               6.Enne pardale tulekut teavitavad Libeeria inspektorid liidu laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Liidu laeva kapten aitab Libeeria inspektoreid pardale tulekul ja inspekteerimisel. Inspekteerimist teostavad kuni viis (5) inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõendama.

               7.Laeva kapten täidab kohe kõik volitatud ametnike esitatud mõistlikud juhised ja hõlbustab turvalist pardaletulekut ning laeva, seadmete, varustuse, aruannete, kala ja kalatoodete ning meeskonnaga seotud dokumentide kontrollimist.

               8.Laeva kapten või meeskonnaliikmed ei tohi kohuseid täitvaid volitatud ametnikke rünnata, takistada, neile vastu hakata või nende aega kulutada, keelata nende pardalepääsu, neid ähvardada või nende töösse sekkuda.

               9.Libeeria inspektorid jäävad liidu kalalaevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad püüavad inspekteerimisel avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.

               10.Libeeria võib lubada liidul osaleda inspekteerimistel vaatlejana.

               11.Iga inspekteerimise lõpus koostavad Libeeria inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma märkused. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja liidu laeva kapten.

               12.Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise korral. Kui kapten keeldub alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „allkirja andmisest keeldunud”. Libeeria inspektorid annavad enne laevalt lahkumist liidu laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Libeeria edastab inspekteerimisaruande koopia liidule kaheksa (8) kalendripäeva jooksul pärast inspekteerimist.

               Inspekteerimine sadamas

               13.Libeeria kalapüügipiirkonnas püütud saaki liidu ja Libeeria vahelise kokkuleppega kindlaks määratud alampiirkonna sadamas lossivat kalapüügiluba omavat liidu laeva inspekteerivad sadamas või sellest väljaspool asjaomase sadamariigi loal Libeeria laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli ülesanne on selgesti kindlaks tehtav.

               14.Enne pardale tulekut teavitavad Libeeria inspektorid liidu laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Liidu laeva kapten aitab Libeeria inspektoreid pardale tulekul ja inspekteerimisel. Inspekteerimist teostavad kuni viis (5) inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõendama.

               15.Laeva kapten täidab kohe kõik volitatud ametnike esitatud mõistlikud juhised ja hõlbustab turvalist pardaletulekut ning laeva, seadmete, varustuse, aruannete, kala ja kalatoodete ning meeskonnaga seotud dokumentide kontrollimist.

               16.Laeva kapten või meeskonnaliikmed ei tohi kohuseid täitvaid volitatud ametnikke rünnata, takistada, neile vastu hakata või nende aega kulutada, keelata nende pardalepääsu, neid ähvardada või nende töösse sekkuda.

               17.Libeeria inspektorid jäävad liidu kalalaevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad püüavad inspekteerimisel avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.

               18.Libeeria võib lubada liidul osaleda inspekteerimistel vaatlejana.

               19.Iga inspekteerimise lõpus koostavad Libeeria inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma märkused. Inspekteerimisraporti allkirjastab selle koostanud inspektor ja liidu laeva kapten.

               20.Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise korral. Kui kapten keeldub alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „allkirja andmisest keeldunud”. Libeeria inspektorid annavad enne laevalt lahkumist liidu laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Libeeria edastab inspekteerimisaruande koopia liidule kaheksa (8) kalendripäeva jooksul pärast inspekteerimist.

               Osalusjärelevalve ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses

               21.Selleks et tõhustada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust, kannavad liidu kalalaevade kaptenid ette iga sellise laeva viibimisest Libeeria kalapüügipiirkonnas, mille tegevuses esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke, ning püüavad saada nähtu kohta võimalikult palju teavet. Vaatlusaruanded saadetakse viivitamata ja samaaegselt nii Libeeria kontrollitalitustele, kalapüügiseirekeskusele ja põllumajandusministeeriumile kui ka vaatlust teostanud laeva liikmesriigi pädevale ametiasutusele, kes omakorda edastab teabe liidule või viimase määratud asutusele.

               22.Libeeria edastab liidule kõik tema käsutuses olevad vaatlusaruanded kalalaevade kohta, mille tegevuses Libeeria kalapüügipiirkonnas esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke.

               4. JAGU

               LAEVASEIRE SATELLIITSÜSTEEM (VMS)

               Laevade asukohateated – VMS-süsteem

               1.Kalapüügiloaga liidu laevad peavad olema Libeeria kalapüügipiirkonnas alati varustatud satelliitseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga kahe tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – FMC).

               2.Iga asukohateade peab sisaldama järgmist:

               (a)laeva tunnusandmed;

               (b)laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 100 meetri ja usaldusvahemik 99 %;

               (c)asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg;

               (d)laeva kiirus ja kurss.

               3.Iga asukohateade peab olema esitatud käesoleva lisa 4. liites osutatud vormingus.

               4.Esimene Libeeria kalapüügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Libeeria kalapüügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”.

               5.Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida.

               Teabe edastamine laeva poolt VMS-süsteemi rikke korral

               6.Kapten peab tagama, et tema laeva VMS-süsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele.

               7.Satelliitseiresüsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja kümne (10) päeva jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Libeeria kalapüügipiirkonnas kala püüda.

               8.Laevad, mis püüavad Libeeria kalapüügipiirkonnas kala rikkis VMS-süsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi kalapüügiseirekeskusele e-posti, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed.

               Asukohateadete turvaline edastamine Libeeriale

               9.Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Libeeria kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi ja Libeeria kalapüügiseirekeskused vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist pidevalt kursis nende aadresside muutumisega.

               10.Asukohateateid edastatakse lipuriigi ja Libeeria kalapüügiseirekeskuste vahel elektrooniliselt vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile.

               11.Libeeria kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja liitu kõikidest katkestustest kalapüügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud Libeeria kalapüügipiirkonnast lahkumisest.

               Teabevahetussüsteemi tõrked

               12.Libeeria tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab liitu viivitamata kõikidest riketest teabevahetuses ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Kõigi erimeelsuste puhul pöördutakse ühiskomitee poole.

               13.Laeva VMS-süsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Libeeria kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistusi.

               Asukohateadete sageduse muutmine

               14.Libeeria võib rikkumist tõendavate dokumentide alusel esitada lipuriigi kalapüügiseirekeskusele taotluse, mille koopia edastatakse liidule ja millega palutakse vähendada laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümnele minutile. Libeeria edastab dokumentaalsed tõendid viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja liidule. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus alustab otsekohe asukohateadete saatmist Libeeriale, kasutades uut sagedust.

               15.Kui kindlaksmääratud uurimisperiood on lõppenud, teavitab Libeeria sellest kohe lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja liitu, teavitades ühtlasi kõnealuse uurimise tõenäolisest edaspidisest jätkamisest.

               5. JAGU

               VAATLEJAD

               Püügitegevuse vaatlemine

               1.Kalapüügiloaga laevad peavad lubama lepingu raames kohaldada oma püügitegevuse suhtes vaatluskorda.

               2.Vaatluskorda rakendatakse vastavalt Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) vastuvõetud soovitustele.

               3.Kuni ICCATi uue piirkondliku vaatlusprogrammi kasutuselevõtuni kohaldatakse vaatlejaid käsitlevaid järgmisi sätteid.

               Määratud laevad ja vaatlejad

               4.Riiklik kalandusbüroo määrab kindlaks need liidu laevad, mis peavad vaatleja pardale võtma, ja vastava ülesande saanud vaatleja hiljemalt viieteistkümne (15) kalendripäeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmiseks ettenähtud kuupäeva. Libeeria ametiasutuste taotlusel võtavad liidu kalalaevad pardale vaatleja, et püügivaatluse vajadus oleks kaetud 15 % puhul kalapüügiloaga laevadest.

               5.Riiklik kalandusbüroo koostab nimekirja laevadest, mis peavad vaatleja pardale võtma, ja pardale võetavate vaatlejate nimekirja. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Need edastatakse liidule kohe pärast koostamist ja nende võimalikud muudatused edastatakse iga kolme kuu tagant.

               6.Kalapüügiloa väljaandmisel teatab riiklik kalandusbüroo liidule ning laevaomanikule või tema agendile määratud laevad ja vaatlejad, kes peavad iga laeva pardal viibima. Laevaomanik valib pardalevõtmise aja ja sadama, mis võib olla ka muu kui Libeeria sadam. Riiklik kalandusbüroo teatab liidule ning laevaomanikule või tema agendile viivitamata mis tahes muudatustest seoses määratud laevade ja vaatlejatega.

               7.Riiklik kalandusbüroo püüab mitte määrata vaatlejaid nendele laevadele, mille pardal on juba vaatleja või mille puhul kehtib seoses nende laevade püügitegevusega muudes kalapüügi piirkondades kui Libeeria kalapüügipiirkond ametlik kohustus asjaomase püügihooaja jooksul vaatleja pardale võtta.

               8.Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi vältel või teatava laeva puhul rohkem kui ühe püügireisi vältel, kui laevaomanik seda selgesõnaliselt nõuab.

               9.Vaatlejate pardalviibimine ei tohi ületada nende ülesannete täitmiseks vajalikku ajavahemikku.

               Kindlasummaline rahaline toetus

               10.Iga-aastase loatasu ettemakse maksmisel tasub laevaomanik Libeeriale iga laeva eest kindla summa, mis on 400 eurot aastas.

               Vaatleja töötasu

               11.Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab Libeeria.

               Pardalevõtmise tingimused

               12.Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg, määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja riikliku kalandusbüroo ühisel kokkuleppel.

               13.Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest.

               14.Laevaomanik katab vaatleja majutus- ja söögikulud pardal ning võimaldab juurdepääsu laeva juhtkonnaga vähemalt võrdse kvaliteediga pesemisvõimalustele ja tualettruumidele.

               15.Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja üldine heaolu.

               16.Laeva kapten tagab, et vaatleja käsutuses on laeva pardal tema ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed, vahendid ja varustus, sealhulgas:

               i)laeva sild ning kommunikatsiooni- ja navigatsiooniseadmed;

               ii)dokumendid ja protokollid, kaasa arvatud laeva kõik püügipäevikud, mille olemasolu ja pidamist nõutakse kas Libeeria kalandusalaste õigusaktidega või muul viisil, kontrollimise ja koopiate tegemise eesmärgil.

               17.Laeva kapten võimaldab vaatlejal igal ajal:

               i)vastu võtta ja edastada sõnumeid ning pidada sidet maismaa ja teiste laevadega, kasutades selleks laeva kommunikatsioonivahendeid;

               ii)võtta, mõõta, viia laevalt ära ja säilitada mis tahes kaladelt võetud proove või terveid kalu;

               iii)säilitada laeval proove ja terveid isendeid, sealhulgas laeva külmutusseadmetes hoitavaid proove ja terveid isendeid;

               iv)pildistada püügitegevust, sealhulgas kalu, püügivahendeid, varustust, dokumente, jooniseid ja protokolle, ning võtta laevalt kaasa pardal tehtud või kasutatud fotosid või filme.

               Vaatleja kohustused

               18.Kogu pardal viibimise aja jooksul peab vaatleja

               (a)käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust;

               (b)suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse;

               (c)arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega.

               Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine

               19.Kümme (10) kalendripäeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Libeeriale vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks.

               20.Kui vaatleja pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva kaheteistkümne (12) tunni jooksul kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta. Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada püügitegevust.

               21.Kui vaatleja ei ole Libeeria sadamas laevalt lahkunud, kannab laevaomanik kõik kulud vaatleja võimalikult kiireks Libeeriasse tagasijõudmiseks.

               22.Kui laev ei ole kokkulepitud ajal eelnevalt kindlaksmääratud sadamas, et vaatlejat peale võtta, katab laevaomanik vaatleja sadamas ootamisega kaasnevad kulud (majutus, toit jne), makstes iga oodatud päeva eest päevarahana 80 eurot.

               23.Kui laev ei tule kokkulepitud kohta ega ole eelnevalt sellest riiklikku kalandusbürood ega kalapüügiseirekeskust teavitanud, võib Libeeria oma kehtivate õigusnormide kohaselt võtta asjakohaseid meetmeid.

               Vaatleja ülesanded

               24.Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid:

               (a)jälgib laeva püügitegevust;

               (b)jälgib püütud kalade liike, kogust, suurust ja seisukorda;

               (c)jälgib meetodeid, mille abil kala püütakse, ning püügipiirkondi ja -sügavust;

               (d)jälgib püügimeetodite mõju kaladele ja keskkonnale;

               (e)jälgib mis tahes kalade töötlemist, transporti, ümberlaadimist, pardal hoidmist või kõrvaldamist;

               (f)kontrollib kalapüügi ajal laeva asukohta;

               (g)võtab teadusprogrammi raames bioloogilisi proove;

               (h)märgib üles kasutatavad püügivahendid;

               (i)kontrollib Libeeria kalapüügipiirkonnas püügipäevikusse kantud püügiandmeid;

               (j)kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud saaki;

               (k)edastab laeva Libeeria kalapüügipiirkonnas viibimise kestel raadio, faksi või e-posti teel vähemalt üks kord nädalas oma vaatlused, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.

               Vaatleja aruanne

               25.Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma kokkuvõtliku vaatlusaruande laeva kaptenile. Aruande sisus lepib kokku ühiskomitee. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia.

               26.Vaatleja esitab oma aruande riiklikule kalandusbüroole, kes edastab selle koopia liidule viieteistkümne (15) kalendripäeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist.

               27.Vaatlusaruandes sisalduvat teavet võivad Libeeria ja liidu pädevad asutused kasutada nii teadusuuringuteks kui ka vastavusanalüüsiks.

               6. JAGU

               RIKKUMISED

               Rikkumiste menetlemine

               1.Kõik rikkumised, mille käesoleva lisa kohaselt kalapüügiloa saanud liidu kalalaev on toime pannud, märgitakse rikkumis- või inspekteerimisaruandesse, mille koostab pädev Libeeria ametiasutus. Teade rikkumise ja kapteni või kalandusettevõtja suhtes kohaldatavate karistuste kohta saadetakse vastavalt Libeeria kalandusalastes õigusaktides sätestatud korrale otse laevaomanikule. Teate koopia saadetakse laeva lipuriigile ja liidule 24 tunni jooksul.

               2.Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise korral. Laeva kapten näitab inspekteerimise toimumise jooksul üles koostöövalmidust.

               Laeva peatamine – Teavitav nõupidamine

               3.Kui see on Libeeria kehtivate õigusaktidega rikkumise korral ette nähtud, võib rikkumise toime pannud liidu laeva sundida kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Libeeria sadamasse.

               4.Libeeria teatab kahekümne nelja (24) tunni jooksul liidule kalapüügiluba omava liidu kalalaeva kinnipidamisest mis tahes põhjustel. Teatele lisatakse laeva kinnipidamist toetavad dokumentaalsed tõendid.

               5.Laeva, kapteni, meeskonna või lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsmise meetmed) enne, kui on toimunud teavitav nõupidamine, mille Libeeria korraldab liidu taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast eespool osutatud teabe saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva kinnipidamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi kalapüügiseirekeskuse esindaja.

               Karistused rikkumiste eest – Kokkuleppemenetlus

               6.Rikkumise puhul kohaldatavad karistused kehtestab Libeeria vastavalt kehtivatele siseriiklike õigusaktidele.

               7.Kui laevaomanik ei nõustu trahviga ja tingimusel, et rikkumine ei kujuta endast kriminaalkuritegu, püüavad Libeeria ametiasutused ja ELi laev enne kohtumenetluse alustamist leida kokkuleppemenetluse teel mõlemat poolt rahuldava lahenduse. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võivad osaleda laeva lipuriigi ja liidu esindajad. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt kolm (3) kalendripäeva pärast laeva kinnipidamisest teatamist.

               Kohtumenetlus – Pangatagatis

               8.Kui kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumise kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega toime pannud laeva omanik Libeeria osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Libeeria, nii et see kataks laeva kinnipidamisega seotud kulud, hinnangulise trahvi ja võimalikud rahalised toetused. Pangatagatist ei vabastata enne kohtumenetluse lõppu.

               9.Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule:

               (a)täielikult, kui ühtegi karistust ei määratud;

               (b)summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.

               10.Libeeria teavitab liitu kohtumenetluse tulemustest kaheksa (8) kalendripäeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist.

               Laeva ja meeskonna vabastamine

               11.Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist.

               V PEATÜKK

               MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

               1.Tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga kalalaevade omanikud kohustuvad tööle võtma AKV riikidest pärit isikuid järgmistel tingimustel ja hulgal:

               –tuunipüügiseinerite laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalapüügipiirkonnas;

               –triivõngejadaga kalalaevade laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalapüügipiirkonnas.

               2.Laevaomanikud püüavad võtta tööle kolm (3) kvalifitseeritud Libeeria meremeest. Laevaomanikel on võimalik vabalt valida pardale võetavad meremehed riikliku kalandusbüroo poolt liidule esitatud nimekirjast.

               3.Liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.

               4.AKV riikide meremeeste töölepingud koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Koopia antakse allakirjutajatele, riiklikule kalandusbüroole, Libeeria merendusametile ja Libeeria tööministeeriumile. Nende töölepingutega tagatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus.

               5.AKV riikide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne kalapüügilubade väljaandmist kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajate ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide meremeestel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad.

               6.Kõik liidu laevadele tööle võetud meremehed peavad end töölevõtmise päeva eelõhtul neile määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta.

               7.Kui Libeeria meremees ei ole Libeeria sadamas laevalt lahkunud, kannab laevaomanik kõik kulud meremeeste võimalikult kiireks Libeeriasse tagasijõudmiseks.

               8.Kui laev ei ole kokkulepitud ajal eelnevalt kindlaksmääratud sadamas, et Libeeria meremeest peale võtta, katab laevaomanik Libeeria meremehe sadamas ootamisega kaasnevad kulud (majutus, toit jne), makstes iga oodatud päeva eest päevarahana 80 eurot.

               9.Laevaomanikud edastavad igal aastal teavet tööle võetud meremeeste kohta. Kõnealune teave hõlmab nende meremeeste arvu, kes on:

               (a)liidu kodanikud;

               (b)AKV riigi kodanikud, eristades Libeeria kodanikke muudest AKV riikide kodanikest; ning

               (c)muude kui AKV riikide ja liidu riikide kodanikud.

               Käesoleva lisa liited

               1. liide – Kalapüügiloa taotluse vorm

               2. liide – Teabeleht

               3. liide – Püügipäevik

               4. liide – Asukohateate vorming VMS-süsteemis

               5. liide – Libeeria kalapüügipiirkonna piirid

               6. liide – Elektrooniline teavitamine kalapüügitegevusest

               7. liide – Libeeria ametiasutuste kontaktandmed

               8. liide – Püügiaruande vorm

               1. liide

               LIBEERIA JA EUROOPA LIIDU VAHELINE KALANDUSLEPING

               KALAPÜÜGILOA TAOTLUSE VORM

               I – TAOTLEJA

               1.
                     Laevaomaniku nimi: .....................................................................................................................................

               2.
                     Laevaomaniku aadress: .....................................................................................................................................

               2.
                     Laevaomaniku ühingu või esindaja nimi (kui see on asjakohane): .....................................................................................................................................

               3.
                     Laevaomaniku ühingu või esindaja aadress (kui see on asjakohane): .....................................................................................................................................

               4.
                     Telefon:.......................... Faks:................................. E-post:................................

               5.
                     Kapteni nimi:............................ Kodakondsus:.................... E-post:................................

               6.
                     Libeerias tegutseva esindaja nimi ja aadress:

               .....................................................................................................................................

               II – LAEV JA TEMA TUNNUSANDMED

               1.
                     Laeva nimi: .....................................................................................................................................

               2.
                     Lipuriik: .....................................................................................................................................

               3.
                     Pardanumber: .....................................................................................................................................

               4.
                     Registreerimissadam: ………………………..…………. MMSI: ……………..……….…….

               IMO number:………………………………………..

               5.
                     Mis kuupäevast sõidab praeguse lipu all: ........./......../.............

               Varasem lipuriik (vajaduse korral): ....................

               6.
                     Ehitusaasta ja -koht: ....../......./.........., ..................................................

               Raadiokutsung: .....................................

               7.
                     Raadiokutsungi sagedus: ....................................

               Satelliittelefoni number: ..............................

               8.
                     Laevakere materjal:
                     ◻ Teras
                     ◻ Puit
                     ◻ Polüester
                     ◻ Muu

               III LAEVA TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS

               1.
                     Kogupikkus: ..................................................
                     Laius: .....................................

               2.
                     Brutotonnaaž (GT): ..............................
                     Netotonnaaž: …………………...

               3.
                     Peamasina võimsus (kW): .......................
                     Mark: ......................................
                  Tüüp: ...........................................

               4.
                     Laeva tüüp:
                     ◻ Tuunipüügiseiner
                     ◻ Õngejadalaev

                     ◻ Ritvõngelaev

               5.
                     Püügivahendid: ..................................................................................................

               6.
                     Kalapüügipiirkonnad: .................................................
                     Sihtliigid: …………………

               7.
                     Lossimistegevuseks määratud sadam: ....................................................................

               8.
                     Meeskonnaliikmete koguarv: ..................................................................................................

               9.
                     Püügi säilitusviis pardal:

                  ◻ Värske
                     ◻ Jahutamine
                     ◻ Segatüüpi
                     ◻ Külmutamine

               10.
                     Külmutusvõimsus (tonnides 24 tunni kohta): .................
                     Lastiruumi mahutavus: ……...................
                  Arv: .....

               11.
                     VMSi transponder:

               Tootja: ............................. Mudel: ........................... Seerianumber: ........................

               Tarkvara versioon: .................................................. Satelliidioperaator:............................

               12.
                     Navigatsiooni- ja asukohamääramise seadmed: …………………………………………………………………………………………..……

               IV – MUU TEAVE

               1.
                     Kindlustaja täisnimi ja aadress: …………………………………………………………………………………………………

               2.
                     Laeva pardal oleva helikopteri (kui see on olemas) registreerimisnumber ja mark: …………………………………………………………………………………………………

               3.
                     Püügiga seoses kasutatava mis tahes õhusõiduki registreerimisnumber ja mark ning õhusõiduki käitaja nimi ja aadress: …………………………………………………………………………………………………

               4.
                     Märkige, kas omanik või prahtija on maksejõuetu või on tema suhtes teatava riigi õigusaktide kohaselt algatatud pankrotimenetlus: …………………………………………………………………………………………………

               5.
                     Märkige, kas omanik, käitaja või laev on rikkunud Libeeria Vabariigi mis tahes õigusnorme: …………………………………………………………………………………………………

               6.
                     Kas viimase kolme aasta jooksul on eespool identifitseeritud laevalt selle praeguse nime/lipu all või mis tahes eelmise nime/lipu all peatatud või tagasi võetud mis tahes luba või litsents?

               JAH______ EI_______

               Kui jah, siis nimetage ja lisage eraldi lehel iga sellist juhtumit käsitlevad asjaolud ja selgitage peatamise või tagasi võtmise hetkeseisu.

               7.
                     Kas laev on kantud kehtivasse laevade sanitaarregistrisse?

               JAH______ EI_______

               Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolev teave on tõene ja antud heas usus

               [Koht] ..............................................., [kuupäev]………………...

               Taotleja nimi:...............................................................

               2. liide

               TEABELEHT

                        (1)Kalapüügipiirkond

                        Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, välja arvatud navigatsiooniks ja kalastamiseks keelatud piirkonnad, mis on ette nähtud 5. liites.

                        (2)Lubatud kategooriad

                        Tuunipüügiseinerid

                        Triivõngejadaga kalalaevad

                        (3)Kaaspüük

                        ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine.

                        (4)Tasud ja tonnaažid

                        Tasu püütud tonni eest

                        Tuunipüügiseinerid ja triivõngejadaga kalalaevad:

                        – esimene aasta: 55 eurot/tonn

                        – teine ja kolmas aasta: 60 eurot/tonn

                        – neljas aasta: 65 eurot/tonn

                        – viies aasta: 70 eurot/tonn

                        Iga-aastane loatasu ettemakse (sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud)

                        – tuunipüügiseinerid: 7 150 eurot aastas protokolli kehtivusaja jooksul

                        – triivõngejadaga kalalaevad: 2 200 eurot aastas protokolli kehtivusaja jooksul

                        Kalapüügiloaga laevade arv

                        28 tuunipüügiseinerit

                        6 triivõngejadaga kalalaeva.

                        (5)Muu

                        Abilaevade loatasu: 3 000 eurot laeva kohta aastas.

                        Vaatlejad on 15 % kalapüügiloaga laevadel

                        Vaatleja kindlasummaline rahaline toetus: 400 eurot laeva kohta aastas.

                        Meremehed: 20 % tööle võetud meremeestest on pärit AKV riikidest.

               3. liide

                        PÜÜGIPÄEVIK – ICCATi TUUNIPÜÜGIPÄEVIK

                        Õngejada

                        Elussööt

                        Seinnoot

                        Traalnoot

                        Outros (Muu)

                        Laeva nimi: …………………………………………………….

                        Brutotonnaaž: ………………………………………….

                        Laev VÄLJUS:
                        Laev SAABUS:

                        Kuu

                        Päev

                        Aasta

                        Sadam

                        Lipuriik: ……………………………………………………..

                        Mahutavus (tonnides): …………………………………………

                        Registreerimisnumber: ………………………………………………..

                        Kapten:  ……………………………………………..

                        Laeva omanik: ……………………………………………………

                        Meeskonnaliikmete arv: ………………………………………………..

                        Aadress: ………………………………………………….

                        Aruande esitamise kuupäev: ………………………………………….

                        (Aruande esitaja):

                        ……………………………………….................................

                        Merel oldud päevade arv:

                        Püügipäevade arv:

                        Püügikordade arv:

                        Püügireisi nr:

                        Kuupäev

                        Sektor

                        Capturas (Püük)

                        Isco usado na pesca
                        (Kasutatud sööt)

                        Kuu

                        Päev

                        Laiuskraad N/S

                        Pikkuskraad E/W

                        Pinnavee temperatuur
                        (ºC)

                        Püügikoormus
                        Kasutatud konksude arv

                        Harilik tuun
                        Thunnus

                        thynnus või

                        maccoyii

                        Kulduim-tuun
                        Thunnus

                        albacares

                        Suursilm-tuun
                        Thunnus

                        obesus

                        Pikkuim-tuun
                        Thunnus

                        alalunga

                        Mõõkkala
                        Xiphias

                        gladius

                        Vöödiline odanina

                        Valge odanina
                        Tetraptunus

                        audax või albidus

                        Must marliin
                        Makaira

                        indica

                        Purikala
                        Istiophorus albicans või platypterus

                        Vööttuun
                        Katsuwonus

                        pelamis

                        Segasaak

                        Päeva kogusaak
                        (kaal kg-des)

                        Makrellhaug

                        Kalmaar

                        Elussööt

                        (Muud)

                        Arv

                        Kaal kg

                        Arv

                        kg

                        Arv

                        kg

                        Arv

                        kg

                        Arv

                        kg

                        Arv

                        kg

                        Arv

                        kg

                        Arv

                        kg

                        Arv

                        kg

                        Arv

                        kg

                        Arv

                        kg

                        LOSSITUD KOGUS (KG)

                        Märkused

                        1 – Kasutada üks teabeleht kuu kohta ja üks rida päeva kohta
                           2 – Iga püügireisi lõpus saata püügipäeviku koopia korrespondendile või ICCATile aadressil Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Hispaania

                        3 – „Päeva” all mõeldakse päeva, millal õngejada vette pannakse.
                           4 – Püügipiirkond märgib laeva asukohta. Ümardage minutid ja registreerige laius- ja pikkuskraadid. Kindlasti märkige N/S ja E/W.

                        5 – Viimane rida (lossitud kogus) täidetakse pärast püügireisi lõppemist. Märkida tegelik kaal lossimise ajal.
                        6 – Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane.

               4. liide

               VMS-TEADETE EDASTAMINE LIBEERIALE

               ASUKOHATEADE

                        Andmeelement

                        Kood

                        Kohustuslik (K) / vabatahtlik (V)

                        Märkused

                        Teate algus

                        SR

                        K

                        Süsteemiandmed, mis märgivad teate algust

                        Saaja

                        AD

                        K

                        Sõnumiandmed – saaja – riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

                        Saatja

                        FR

                        K

                        Sõnumiandmed – saatja – riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

                        Lipuriik

                        FS

                        K

                        Sõnumiandmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

                        Sõnumi liik

                        TM

                        K

                        Sõnumiandmed – sõnumi liik (ENT, POS, EXI)

                        Raadiokutsung (IRCS)

                        RC

                        K

                        Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung

                        Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

                        IR

                        V

                        Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number)

                        Pardanumber

                        XR

                        K

                        Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1)

                        Laiuskraad

                        LT

                        K

                        Laeva asukohaandmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)

                        Pikkuskraad

                        LG

                        K

                        Laeva asukohaandmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)

                        Kurss

                        CO

                        K

                        Laevakurss 360 ° skaalal

                        Kiirus

                        SP

                        K

                        Laeva kiirus kümnendiksõlmedes

                        Kuupäev

                        DA

                        K

                        Laeva asukohaandmed – asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP)

                        Kellaaeg

                        TI

                        K

                        Laeva asukohaandmed – asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM)

                        Teate lõpp

                        ER

                        K

                        Süsteemiandmed, mis märgivad teate lõppu

               M – kohustuslik andmeelement

               O – vabatahtlik andmeelement

               Iga andmeedastuse struktuur on järgmine:

               (1)kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1;

               (2)topeltkaldjoon (//) ja kood „SR” märgivad sõnumi algust;

               (3)iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest;

               (4)kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi;

               (5)kood „ER”, millele järgneb topeltkaldjoon (//), tähistab sõnumi lõppu;

               (6)vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada sõnumi alguse ja lõpu vahel.

               5. liide

               LIBEERIA KALAPÜÜGIPIIRKONNA PIIRID

               KALAPÜÜGIPIIRKONNA KOORDINAAADID

               Libeeria pädevad ametiasutused teatavad liidu pädevatele talitustele enne protokolli ajutist kohaldamist Libeeria lähtejoone, Libeeria kalapüügipiirkondade ning navigatsiooniks ja kalapüügiks keelatud piirkondade geograafilised koordinaadid. Libeeria ametiasutused kohustuvad teatama kõikidest koordinaatide muudatustest vähemalt üks kuu enne nende jõustumist.

               6. liide

               KALAPÜÜGITEGEVUSE ELEKTROONILISE ARUANDLUSSÜSTEEMI (ERS) KASUTUSELEVÕTU JA RAKENDAMISE SUUNISED

               Üldsätted

               1)Kõik liidu kalalaevad peavad olema varustatud elektroonilise aruandlussüsteemiga (Electronic Reporting System, edaspidi „ERS”), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed”) selle aja jooksul, mil laev viibib Libeeria kalapüügipiirkonnas.

               2)Kui liidu laeval ei ole ERSi või kui laeva ERS ei ole töökorras, ei ole laeval lubatud püügitegevuseks Libeeria kalapüügipiirkonda siseneda.

               3)ERSi andmed edastatakse vastavalt laeva lipuriigi protseduurile, st kõigepealt edastatakse need lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (edaspidi „kalapüügiseirekeskus”), kes annab need automaatselt Libeeria kalapüügiseirekeskuse käsutusse.

               4)Lipuriik ja Libeeria tagavad, et kummagi riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud IT-seadmete ja tarkvaraga, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus, ning et neil on andmete varundamise kord, mis võimaldab salvestada ja talletada ERSi andmeid masinloetavas vormingus vähemalt kolme (3) aasta jooksul.

               5)Vormingu muutmine või ajakohastamine peab olema identifitseeritud ja dateeritud ning seda peab saama kasutada selle rakendamisest kuue (6) kuu möödumisel.

               6)ERSi andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilisi sidekanaleid, mida ELi nimel haldab Euroopa Komisjon ja mis on identifitseeritavad kui kiiredastuskanalid (DEH – Data Exchange Highway).

               7)Lipuriik ja Libeeria määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kelle ülesanne on olla kontaktisikuks.

               (a)ERSi korrespondent määratakse vähemalt kuueks (6) kuuks.

               (b)Enne ERSi esmakordset kasutuselevõtmist, teatavad lipuriigi ja Libeeria kalapüügiseirekeskused teineteisele oma ERSi korrespondendi andmed (nimi, aadress, telefon, faks, e-post).

               (c)ERSi korrespondendi andmete igast muudatusest tuleb viivitamata teatada.

               ERSi andmete koostamine ja edastamine

               8)Liidu kalalaev peab:

               (a)edastama iga päev ERSi andmed iga Libeeria kalapüügipiirkonnas viibitud päeva kohta;

               (b)registreerima iga püügioperatsiooni käigus püütud ja pardal olevad kogused liikide kaupa, tuues välja nii sihtliigi, kaaspüügi kui ka vette tagasi lastud kogused;

               (c)registreerima Libeeria välja antud kalapüügiloal kirjas oleva iga liigi puhul ka nullpüügi;

               (d)identifitseerima iga liigi FAO vastava kolmetähelise koodi järgi;

               (e)esitama kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

               (f)registreerima ERSi andmetesse lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused liikide kaupa;

               (g)registreerima iga Libeeria kalapüügipiirkonda sisenemise (sõnum „COE”) ja sellest lahkumise (sõnum „COX”) korral ERSi andmetesse erisõnumi, milles on esitatud Libeeria välja antud kalapüügiloal kirjas oleva iga liigi kogus pardal kalapüügipiirkonda sisenemise või kalapüügipiirkonnast lahkumise hetkel;

               (h)edastama iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ERSi andmed punktis 3 osutatud vormingus.

               9)Registreeritud ja edastatud ERSi andmete täpsuse eest vastutab kapten.

               10)Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab ERSi andmed automaatselt ja viivitamata Libeeria kalapüügiseirekeskusele.

               11)Libeeria kalapüügiseirekeskus kinnitab ERSi andmete kättesaamist sõnumiga vastates ja käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalsetena.

               Rike laeva pardal olevas ERSis ja/või ERSi andmete edastamises laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel

               12)Lipuriik teavitab kaptenit ja/või tema lipu all sõitva laeva omanikku või tema esindajat viivitamata laeva pardale paigaldatud ERSi mis tahes tehnilisest rikkest või sellest, et ERSi andmete edastamine laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel ei toimi.

               13)Lipuriik teavitab Libeeriat avastatud rikkest ja selle parandamiseks võetud meetmetest.

               14)Laeva pardal oleva ERSi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik ERSi parandamise või väljavahetamise kümne (10) päeva jooksul. Kui laev peatub selle kümne (10) päeva jooksul sadamas, saab ta oma püügitegevust Libeeria kalapüügipiirkonnas alustada uuesti alles pärast seda, kui ERS on jälle täielikult korras, välja arvatud Libeeria väljastatud eriloa puhul.

               15)Pärast ERSi tehnilist riket võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes pärast seda,

               (a)kui tema ERS on lipuriigi ja Libeeria vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras või

               (b)kui ta saab lipuriigilt vastava loa. Viimati osutatud juhul teavitab lipuriik Libeeriat oma otsusest enne laeva lahkumist.

               16)Kõik rikkis ERSiga Libeeria kalapüügipiirkonnas kala püüdvad liidu laevad edastavad iga päev enne kella 23.59 (UTC) oma lipuriigi kalapüügiseirekeskusele kõik ERSi andmed mingi muu elektroonilise sidekanali abil, millele Libeeria kalapüügiseirekeskusel on juurdepääs.

               17)ERSi andmed, mida ei ole võimalik Libeeriale ERSi abil edastada punktis 12 osutatud rikke tõttu, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus Libeeria kalapüügiseirekeskusele mõnel muul vastastikku sobival elektroonilisel viisil. Sellist alternatiivset edastamist loetakse esmatähtsaks, kuna tavapäraselt kohaldatavaid edastamistähtaegu ei ole võimalik järgida.

               18)Kui Libeeria kalapüügiseirekeskus ei ole saanud ERSi kolme (3) üksteisele järgneva päeva jooksul, võib Libeeria anda laevale juhised pöörduda asja uurimiseks viivitamata Libeeria määratud sadamasse.

               Kalapüügiseirekeskuse rike – Libeeria kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte

               19)Kui kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte, teavitab tema ERSi korrespondent sellest viivitamata teise kalapüügiseirekeskuse ERSi korrespondenti, tehes vajaduse korral koostööd, et leida probleemile lahendus.

               20)Enne ERSi kasutuselevõttu lepivad lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Libeeria kalapüügiseirekeskus kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete korral kasutada, ning teavitavad teineteist viivitamata mis tahes muudatustest.

               21)Kui Libeeria kalapüügiseirekeskus teatab, et ta ei ole ERSi andmeid kätte saanud, selgitab lipuriigi kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab Libeeria kalapüügiseirekeskust ja liidu võetud meetmete tulemustest kahekümne nelja (24) tunni jooksul pärast rikke avastamist.

               22)Kui probleemi lahendamine kestab üle kahekümne nelja (24) tunni, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus viivitamata puuduolevad ERSi andmed Libeeria kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punktis 20 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi.

               23)Libeeria teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi (MCS), et liidu laevad ei edasta ERSi andmeid Libeeria kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on rikkega ühes kalapüügiseirekeskuses.

               Kalapüügiseirekeskuse hooldus

               24)Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada ERSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt seitsekümmend kaks (72) tundi enne hooldustööde algust, märkides võimaluse korral ära hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik.

               25)Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida ERSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased ERSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu.

               26)Kui hooldustööd kestavad üle kahekümne nelja (24) tunni, edastatakse ERSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punktis 20 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi.

               27)Libeeria teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi (MCS), et liidu laevad ei edasta ERSi andmeid Libeeria kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on hooldustöödega ühes kalapüügiseirekeskuses.

               7. liide

               LIBEERIA AMETIASUTUSTE KONTAKTANDMED

               1.
                     Põllumajandusministeerium

               Aadress: LIBSUCO Compound, LPRC Road, off Somalia Drive, Gardnersville, Liberia

               Postiaadress: P.O. Box 10-9010, 1000 Monrovia 10, Liberia

               2.
                     Kalapüügilube väljaandev asutus Bureau of National Fisheries (Riiklik kalandusbüroo)

               Aadress: UN Drive, opposite LBDI, Freepoint Branch, Bushrod Island, Monrovia, Liberia

               Postiaadress: c/o Ministry of Agriculture, P.O. Box 10-9010, 1000 Monrovia, Liberia
                  E-post:

                  bnf@liberiafisheries.net

               ;

                  williamyboeh@gmail.com

               Telefon: +231 770 251 983 +231 888 198 006

               3.
                     Kalapüügiseirekeskus

               Aadress: Liberia Coast Guard Base, Bong Mines Bridge, Bushrod Island

               E-post:

                  fmc@liberiafisheries.net

               Telefon: +231 880 431 581

               4.
                     Sisenemisest ja väljumisest teatamine

               E-post:

                  fmc@liberiafisheries.net

               8. liide

               PÜÜGIARUANDE VORM