               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.1.2020
            COM(2020) 32 final
            2020/0016(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Ühenduse ja Ukraina valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö lepingule
                  1
                (edaspidi „leping“) kirjutati alla 4. juulil 2002 Kopenhaagenis ja see sõlmiti esialgu ajavahemikuks, mis lõppes 31. detsembril 2002. Vastavalt lepingu artikli 12 punktile b võib lepingut pikendada lepinguosaliste ühisel kokkuleppel viie aasta kaupa. Lepingut on pikendatud kaks korda, 2011.
                  2
                ja 2014.
                  3
                aastal.

               Leping kaotas kehtivuse 7. novembril 2019.

               Lepingu pikendamine veel viieks aastaks on mõlema lepinguosalise huvides, et edaspidigi lihtsustada ELi ja Ukraina vahelist koostööd ühistes teaduse ja tehnoloogia prioriteetsetes valdkondades, mis toob kasu mõlemale lepinguosalisele.

               Ukrainas on välja kujunenud pikaajaline teaduse ja tehnoloogia kõrgetaseme traditsioon ning viimaste aastate raskustele vaatamata on Ukrainas endiselt tipptasemel teadus ja teadlased ning ta on oluline teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas tegutseja liidu naabruses. Liit ja Ukraina on alati teinud väga tihedat koostööd, eelkõige kõrgtehnoloogiliste/uute materjalide, IT-tehnoloogia, füüsika ja astronoomia, inseneriteaduse, põllumajandustehnoloogia, nanotehnoloogia, biotehnoloogia ja nende rakenduste valdkonnas erinevates sektorites, nagu lennundus, energeetika ja biomeditsiin (eelkõige vähktõve immunoteraapia alal).

               Lepinguga loodud ELi ja Ukraina teadus- ja tehnoloogiakoostöö ühiskomitee kohtumisel, mis toimus 29. jaanuaril 2019 Kiievis, võtsid mõlemad lepinguosalised teadmiseks üksteise kavatsuse pikendada lepingut veel viieks aastaks, tunnistades edusamme, mida on tehtud ELi ja Ukraina koostöö tõhustamiseks teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas. Ukraina valitsus on lepingu pikendamise menetlust juba alustanud.

                  Pikendatud lepingu sisu on identne olemasoleva lepingu sisuga. Sellega ei looda ELile uusi ega täiendavaid õigusi ega kohustusi, vaid pikendatakse lepinguosaliste vahel juba kehtivat õiguslikku regulatsiooni teadus- ja tehnoloogiakoostöö valdkonnas.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Algatus on täielikult kooskõlas ELi rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö strateegiaga
                     4
                  , samuti eelmise ja uue komisjoni rahvusvahelise haardega, mille kohaselt on Ukraina teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ELi strateegiline partner.

                  Lepingu abil rakendatakse ühtlasi ELi rahvusvahelist teadus- ja innovatsioonikoostöö strateegiat, milles kutsutakse üles looma ELis rahvusvahelisemat ja avatumat teadusuuringute ja innovatsioonikeskkonda.

                  Leping täiendab „Horisont 2020“ ühinemislepingut, milles keskendutakse konkreetselt tingimustele, millel Ukraina programmis „Horisont 2020“ osaleb. Teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine võimaldaks säilitada kahepoolse teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonikoostöö üldise õigusraamistiku ning saadaks olulise poliitilise signaali selle kohta, kui oluliseks peab EL koostööd Ukrainaga teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonivaldkonnas.

                  •
                        Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

                  ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohaselt on teaduskoostöö ELi välispoliitika tähtis tahk ning oluline tegur tugevamate ühiskondlik-majanduslike sidemete loomisel.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  ELi õigus võtta teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas rahvusvahelisi meetmeid põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 186. Ettepaneku menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunkt v.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  ELil ja tema liikmesriikidel on paralleelne pädevus teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 4 lõikele 3. Seega ei saa ELi meedet asendada liikmesriikide meetmetega.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Algatus ei ole õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi osa.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Vaja on ainult inim- ja haldusressursse; need on kindlaks määratud finantsselgituses.

                  Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes palub komisjon, et nõukogu:

                  kiidaks liidu nimel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul heaks Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise veel viieks aastaks (st alates 9. novembrist 2019 kuni 8. novembrini 2025) ning

               volitaks nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on volitatud teatama Ukraina valitsusele, et liit on lõpetanud käesoleva pikendatud lepingu jõustumiseks vajalikud sisemenetlused.

               2020/0016 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Ühenduse ja Ukraina valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  5

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu kiitis oma 6. veebruari 2003. aasta otsusega 2003/96/EÜ
                  6
                heaks Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu
                  7
                (edaspidi „leping“) sõlmimise. Lepingule kirjutati alla Kopenhaagenis 4. juulil 2002 ning see jõustus 11. veebruaril 2003.

               (2)Lepingu artikli 12 punktis b kohaselt sõlmiti leping esialgu 31. detsembrini 2002 ning seda võib liidu ja Ukraina (edaspidi „lepinguosalised“) kokkuleppel pikendada viie aasta kaupa.

               (3)Otsuste 2011/182/EL
                  8
                ja (EL) 2015/344
                  9
                alusel pikendati lepingut mõlemal korral veel viieks aastaks tagasiulatuvalt vastavalt alates 8. novembrist 2009 ja 8. novembrist 2014. Leping kaotas kehtivuse 7. novembril 2019.

               (4)Ukraina on oluline teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas tegutseja liidu naabruses. Selleks et edaspidigi lihtsustada koostööd ühistes teaduse ja tehnoloogia prioriteetsetes valdkondades, leiavad mõlemad lepinguosalised, et kõnealuse lepingu pikendamine oleks nende mõlema huvides.

               (5)Mõlemad lepinguosalised kinnitasid oma soovi pikendada lepingut veel viieks aastaks selles muudatusi tegemata. Pikendatud lepingu sisu peaks olema identne lepingu sisuga.

               (6)Lepingu pikendamine tuleks liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamine uueks viieaastaseks ajavahemikuks. Pikendamine jõustub 8. novembril 2019.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud saatma liidu nimel ja kooskõlas lepingu artikli 12 punktiga a Ukrainale teate, et liit on lõpetanud lepingu pikendamiseks vajalikud sisemenetlused.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Artikkel 4

               See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Hinnanguline mõju kuludele – ülevaade

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta.

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  10

                  Poliitilise strateegia töötavad välja ning tegevust koordineerivad eelkõige peasekretariaat, õigustalitus, Euroopa Liidu välisteenistus ja järgmised peadirektoraadid: AGRI, BUDG, CLIMA, CNECT, EAC, ENER, GROW, JRC, MARE and MOVE

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  11

               ☑ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Käesolev algatus võimaldab lepinguosalistel täiustada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades. Lepinguga loodud ELi ja Ukraina teadus- ja tehnoloogiakoostöö ühiskomitee kohtumisel, mis Kiievis 29. jaanuaril 2019 Kiievis, võtsid mõlemad lepinguosalised teadmiseks üksteise kavatsuse pikendada lepingut veel viieks aastaks.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Erieesmärk nr

                  Käesolev otsus võimaldab lepinguosalistel tihendada koostööd ja arendada strateegilisemat partnerlust, suurendades käimasoleva koostöö ulatust, käsitledes üleilmseid esmatähtsaid probleeme ning soodustades vastastikust juurdepääsu programmidele ja rahastamisele.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                     Oodatavad tulemused ja mõju

               Märkige, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Otsus võimaldab ELil ja Ukrainal jätkuva koostöö kaudu saavutatud teaduslikest ja tehnilistest edusammudest vastastikku kasu saada. Otsus võimaldab eriteadmiste vahetamist ning oskusteabe edasiandmist mõlema lepinguosalise teadusringkondade, tööstussektori ja kodanike huvides.

               1.4.3.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Märkige, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Komisjon teeb korrapärast järelevalvet kõigi lepingu alusel võetavate meetmete, sh koostöö üle. Hindamine hõlmab muu hulgas järgmisi punkte:

                  a) koostöönäitajad – analüüsitakse ELi rahastatavates programmides osalevate Ukraina üksustega ning Ukraina programmides osalevate ELi üksustega (kui need andmed on kättesaadavad) seotud arve ja osalemise laadi (nt ettepanekute arv, allakirjutatud toetuslepingute arv, peamised koostöösidemed, peamised teemad, loodud väljund);

                  b) tulemusnäitajad – ELi raamprogrammides osalevate Ukraina üksuste edukuse määr võrreldes muude ELi-väliste riikide ning liikmesriikide edukusega; analüüsitakse osalemise kvaliteeti (nt programmis osalevate parimate ülikoolide arv, koostööprojektidest tulenevate patentide ja teadusartiklite arv);

                  c) kogutakse andmeid koostöö kohta ja vastavatest teadusuuringute rahastamise programmidest kaugemale ulatuvate sidemete kohta ning hinnatakse koostöö (nt mitmepoolsetes algatustes ja töörühmades osalemise) mõju.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Otsus võimaldab lepinguosalistel vastastikuse kasu huvides jätkuvalt täiustada ja tihendada koostööd teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus

                  ELi ja Ukraina vaheline teadus- ja innovatsioonikoostöö on viimastel aastatel pidevalt tihenenud. ELi osalus võimaldab ulatuslikumat tegevust kõigi liikmesriikide huvides. Lepingu pikendamine tagab ELile hõlpsama juurdepääsu Ukrainas loodud teaduslikele teadmistele ning võimaldab osaleda laialdasemas koostöös, mis omakorda aitab veelgi paremini teadmisi ja tehnoloogialahendusi vahetada.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Senisest teadus- ja tehnoloogiakoostööst saadud kogemuste põhjal leitakse, et on vastastikku kasulik jätkata teaduskoostööd Ukrainaga kui ELi strateegilise teadus- ja innovatsioonipartneriga.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Ukrainaga sõlmitud lepingu pikendamine on igati kooskõlas rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö üldise poliitikaraamistikuga (COM(2012) 497).

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               ☑ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

               –☑
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  12

               ☑ Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt

               –◻
                     oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻
                     kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;

               –◻
                     rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetage);

               –◻
                     Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻
                     finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –◻
                     avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻
                     avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻
                     liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻
                     isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Märkige sagedus ja tingimused.

                  Ukraina asutuste osalemist teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis ja muud lepingu alusel toimuvat koostööd arutatakse korrapäraselt lepingu artikli 6 punkti a kohaselt loodud ühiskomitee kohtumistel.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Kindlakstehtud riskid

                  Süstemaatilise teabevahetuse ja kontrolli tagamiseks toimuvad korrapäraselt koosolekud ja kahepoolsed kontaktid. Riske ei ole kontrollisüsteemis tuvastatud.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  puudub

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning prognoositav veariski tase

                  puudub

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Kui raamprogrammi rakendamine nõuab väliste lepingupartnerite kasutamist või hõlmab rahalisi toetusi kolmandatele isikutele, teeb komisjon vajaduse korral finantsauditeid, eelkõige siis, kui komisjonil on põhjust kahelda tehtud või tegevusaruannetes kirjeldatud töö tõepärasuses.

                  Liidu finantsauditeid teevad liidu töötajad või raamatupidamiseksperdid, kes on heaks kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt. Liit on selliste ekspertide valimisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib liitu teavitada. Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse liidu finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi.

                  Nimetatud eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõigisse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele nr 2988/95, nr 2185/96 ja nr 883/2013.

                  Eelkõige tuleb lepingutes sätestada järgmised punktid:

                  – lepingu erisätted, millega kaitstakse ELi finantshuve tehtud tööde kontrollimisega;

                  – halduskontrollide tegemine pettustevastase võitluse osana määruste nr 2185/96, nr 1073/1999 ja nr 1074/1999 kohaselt;

                  – kõigi lepingute rakendamisega seotud tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul halduskaristuste kohaldamine raammääruse nr 2988/95 kohaselt, sh musta nimekirja koostamine;

                  – asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul peavad olema täidetavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 299 kohaselt.

                  Lisaks rakendavad teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi vastutavad töötajad tavapärase meetmena koostöö teaduslike ja eelarveliste aspektide kontrolli programmi. Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi siseauditi üksus teeb siseauditi ning Euroopa Kontrollikoda teeb kohapealseid inspekteerimisi.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kululiik

                        Rahaline osalus

                        Rubriik 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

                        Liigendatud/liigendamata
                           13
                        .

                        EFTA riigid
                           14

                        kandidaatriigid
                           15

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        1a

                        08.01.05.01

                        Liigendamata

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

                        1a

                        08.01.05.03

                        Liigendamata

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kululiik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        [Rubriik………………………………………]

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        kandidaatriigid

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.AA.AA.AA]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               [Selle punkti täitmisel tuleks kasutada

                  haldusalaste eelarveandmete tabelit

                (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles CISNETi võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.]

               3.2.1.Hinnanguline mõju kuludele – ülevaade

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        1a

                        „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

                        Aasta
                        2019
                           16

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1)

                        Maksed

                        (2)

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        Maksed

                        (2 a)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           17

                        Eelarverida nr 08.01.05.01

                        (3)

                        0,010

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,050

                        0,300

                        Eelarverida nr 08.01.05.03

                        (3)

                        0,002

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,010

                        0,060

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3.

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        0,010

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,050

                        0,300

                        Maksed

                        (5)

                        0,010

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,050

                        0,300

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        0,002

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,010

                        0,060

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <1a> assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

                        Maksed

                        =5+ 6

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        4.

                        Maksed

                        5.

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        6.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        Maksed

                        =5+ 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta 2023

                        Aasta 2024

                        KOKKU

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

                        • Personal

                        • Muud halduskulud

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU

                           Mitmeaastase finantsraamistiku

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2019
                           18

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta 2024

                        KOKKU

                        KOKKU
                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

                        Maksed

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –☑
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Märkige eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           19

                        Keskmine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           20
                        ...

                        – Väljund

                        – Väljund

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2...

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2019
                           21

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku

                        RUBRIIK 5

                        Personal

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku

                        RUBRIIK 5

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud

                        Personal

                        0,010

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,050

                        0,300

                        Halduskulud

                        0,002

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,010

                        0,060

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud

                        kokku

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

                        KOKKU

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

               Personalikulude ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta

                        2021

                        Aasta

                        2022

                        Aasta

                        2023

                        Aasta

                        2024

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        08 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        0,1

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,4

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud)
                           22

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           23

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja lähetatud riiklikud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (märkige)

                        KOKKU

                        0,1

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,4

               XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt; vajaduse korral võidakse haldava peadirektoraadi personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Lepingu artikli 6 punkti a kohaselt moodustatud ühiskomitee kohtumiste ettevalmistamine ja korraldamine ning lepingu toimimise ja rakendamisega seotud järelmeetmete võtmine.

                        Arvutused on tehtud proportsionaalselt lepingu kestusega.

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –☑
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

                  Euroopa Parlament ja nõukogu peavad mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2021–2027 veel vastu võtma.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               –

               Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Nimetage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –☑
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           24

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul märkige, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Märkige tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.

                     (1)

                        ELT L 036, 12.2.2003, lk 32.

                     (2)

                        Nõukogu 9. märtsi 2011. aasta otsus 2011/182/EL Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta (ELT L 79, 25.3.2011, lk 3).

                     (3)

                        Nõukogu otsus (EL) 2015/344 Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (ELT L 60, 4.3.2015, lk 37).

                     (4)

                        ELis tehtava rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö parandamine ja keskendamine: strateegiline lähenemisviis (COM(2012) 497).

                     (5)

                        ELT C , , lk .

                     (6)

                        Nõukogu 6. veebruari 2003. aasta otsus 2003/96/EÜ teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahel (ELT L 36, 12.2.2003, lk 31).

                     (7)

                        Euroopa Ühenduse ja Ukraina vaheline teadus- ja tehnoloogiaalane koostööleping (ELT L 36, 12.2.2003, lk 32).

                     (8)

                        Nõukogu 9. märtsi 2011. aasta otsus 2011/182/EL Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta (ELT L 79, 25.3.2011, lk 3).

                     (9)

                        Nõukogu 17. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/344 Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (ELT L 60, 4.3.2015, lk 37).

                     (10)

                        ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (11)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (12)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (13)

                        Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud.

                     (14)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (15)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (16)

                        2019. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 2019. ja 2024. aasta summad vastavad vastavalt kahele ja kümnele kuule.

                     (17)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (18)

                        2019. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 2019. ja 2024. aasta summad vastavad vastavaltkahele ja kümnele kuule.

                     (19)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (20)

                        Vastavalt punktile 1.4.2. „Erieesmärgid …“

                     (21)

                        2019. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 2019. ja 2024. aasta summad vastavad vastavalt kahele ja kümnele kuule.

                     (22)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored spetsialistid delegatsioonides.

                     (23)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).

                     (24)

                        Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.1.2020
            COM(2020) 29 final
            2020/0015(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping
                  1
                (edaspidi „leping“) kirjutati alla 23. novembril 2001 New Delhis ja see jõustus 14. oktoobril 2002. Artikli 11 punktis b on sätestatud: „Käesolev leping sõlmitakse viieks aastaks ning seda võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada pärast eespool nimetatud ajavahemiku viimasel aastal teostatud hindamist“. Lepingut on seni kaks korda pikendatud, nõukogu kiitis pikendamise heaks 2009.
                  2
                ja 2015. aastal
                  3
               , kummalgi korral veel viieks aastaks.

               Praegune leping kaotab kehtivuse 17. mail 2020.

               Komisjoni tehtud hindamise tulemused näitavad selgelt, et kõnealune leping on oluline raamistik ELi ja India koostöö hõlbustamiseks ühistes esmatähtsates vastastikust kasu toovates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades. Viimastel aastatel valiti programmi „Horisont 2020“
                  4
                raames koos teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi ning biotehnoloogiaministeeriumiga korraldatud ühise veealast innovatsiooni käsitleva projektikonkursi tulemusel välja seitse projekti kogusummas 30 miljonit eurot ning biotehnoloogiaministeeriumiga korraldatud uue põlvkonna vaktsiine käsitleva ühise projektikonkursi tulemusel kolm projekti kogusummas 30 miljonit eurot. Samuti käivitati kaks innovatsioonialgatust: inkubaatorite võrgustik ja innovatsiooniplatvorm, mille tulemuseks on enam kui 20 innovatsioonipartnerlust osalejate vahel. Lisaks allkirjastasid teadus- ja insenerihariduse teadusuuringute nõukogu ja Euroopa Komisjon rakenduskokkulepe, et hõlbustada India teadlaste tööleasumist Euroopa Teadusnõukogu toetuse saanud töörühmades. Lisaks lõid biotehnoloogiaministeerium ja geoteaduse ministeerium kaks kaasrahastamismehhanismi, et rahastada edukaid India osalejaid enam kui 50-l programmi „Horisont 2020“ projektikonkursil.

               ELi huvides on seda lepingut pikendada, et jätkata teadus- ja tehnoloogiakoostööd ja selle soodustamist vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, mis toob kaasa tehnoloogilised edusammud, millest saavad kasu Euroopa teadusringkonnad, ning suurendada ühise koostöö kaudu turulepääsu Indias.

               Leping on oluline selleks, et mõista teineteise teadus- ja innovatsioonimaastikku ning teha koos kindlaks teadusuuringute ja innovatsiooni alase rahvusvahelise koostöö ühist huvi pakkuvad prioriteetsed valdkonnad. See loob õigus- ja haldusraamistiku, milles saab arutada koostöö üksikasju, tagades teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise usaldusväärse ja õiglase jaotuse valdkondades, mis on kooskõlas ELi huvide ja poliitikaga ning mida saab kohandada India huvide ja vajadustega.

               Samuti loob see kasuliku foorumi varasema koostöö hindamiseks ja tulevaste meetmete kindlaksmääramiseks, sealhulgas koostööd tõhustavatel teemadel, nagu avatud juurdepääsu ja avatud innovatsiooni põhimõte.

               Lepinguga moodustatud India-ELi ühise juhtkomitee kohtumisel, mis toimus 1. märtsil 2019 New Delhis, võtsid mõlemad lepinguosalised teadmiseks teineteise kavatsuse pikendada lepingut ilma muudatusteta veel viieks aastaks pärast selle artikli 11 kohast hindamist.

               Pikendatud lepingu sisu on kehtiva lepingu sisuga sama, nagu on arutatud ja kokku lepitud India poolega. Sellega ei looda ELile uusi õigusi ega kohustusi, vaid pikendatakse lepinguosaliste vahel juba kehtivat õiguslikku regulatsiooni teadus- ja tehnoloogiakoostöö valdkonnas.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Algatus on täielikult kooskõlas ELi rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö strateegiaga
                     5
                  . Selles ELi strateegias on selgelt rõhutatud teadus- ja tehnoloogialepingute tähtsust ELi-väliste riikidega tehtava koostöö mitmeaastaste kavade kindlaksmääramise ja rakendamise vahenditena. Kõnealuse lepingu abil rakendatakse ühtlasi ELi rahvusvahelist teadus- ja innovatsioonikoostöö strateegiat, milles kutsutakse üles looma ELis rahvusvahelisemat ja avatumat teadusuuringute ja innovatsioonikeskkonda.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Leping on oluline, et saavutada ELi India strateegia
                  6
                eesmärgid lahendada ühiselt üleilmseid probleeme, toetada India jätkusuutlikku moderniseerimist, avada ärivõimalusi ning edendada tipptasemel teadust ja konkurentsivõimet
                  7
               .

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  ELi õigus võtta teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas rahvusvahelisi meetmeid põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 186. Ettepaneku menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunkt v.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               ELil ja tema liikmesriikidel on paralleelne pädevus teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 4 lõikele 3. Rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö eesmärke saab ülemaailmseid probleeme arvesse võttes paremini saavutada ELi tasandil. Samuti on liidul soodne võimalus asuda juhtrolli ühiste rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö põhimõtete edendamisel, et luua kogu maailma teadlastele ja novaatoritele võrdsed võimalused, mis annavad neile kindlust koostöö tegemiseks. Seetõttu on soovitav, et EL võtaks meetmeid teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas. Samal ajal peab liidu ja liikmesriikide rahvusvaheline koostöö olema järjepidev ja üksteist täiendav.

               Sellega seoses võimaldab leping määrata kindlaks vastastikust huvi pakkuvad teadus- ja innovatsioonikoostöö valdkonnad kooskõlas ELi rahvusvahelise koostöö tegevuskava ja strateegiaga. Seni on ELi ja India vaheline koostöö osutunud kasulikuks ja vajalikuks ning seetõttu püüame seda lepingu pikendamise kaudu jätkata.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Algatus ei ole õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi osa.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Vaja on ainult inim- ja haldusressursse; need on kindlaks määratud finantsselgituses.

                  Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes palub komisjon, et nõukogu:

                  - kiidaks liidu nimel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul heaks Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise järgmiseks viieks aastaks (st alates 17. maist 2020 kuni 16. maini 2025);

               - volitaks nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on volitatud teatama India Vabariigi valitsusele, et liit on lõpetanud käesoleva pikendatud lepingu jõustumiseks vajalikud sisemenetlused.

               2020/0015 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  8

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu kiitis otsusega 2002/648/EÜ
                  9
                heaks Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu
                  10
                (edaspidi „leping“) sõlmimise. Lepingule kirjutati alla New Dehlis 23. novembril 2001 ning see jõustus 14. oktoobril 2002.

               (2)Kooskõlas lepingu artikli 11 punktiga b sõlmitakse leping viieks aastaks ja seda võib pärast hindamist lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada viieaastase perioodi viimasel aastal.

               (3)Otsustega 2009/501/EÜ
                  11
                ja 2015/1788/EL
                  12
                kiitis nõukogu heaks kõnealuse lepingu pikendamise mõlemal korral veel viieks aastaks. Praegune leping kaotab kehtivuse 17. mail 2020.

               (4)Komisjoni talituste tehtud hindamise tulemused näitavad selgelt, et kõnealune leping on oluline raamistik ELi ja India koostöö hõlbustamiseks ühistes esmatähtsates vastastikust kasu toovates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades. Seepärast on liidu huvides pikendada lepingut järgmiseks viieaastaseks ajavahemikuks.

               (5)Mõlemad lepingupooled kinnitasid oma soovi pikendada lepingut veel viieks aastaks selles muudatusi tegemata.

               (6)Lepingu pikendamine tuleks liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu pikendamine veel viieks aastaks.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja määrab isiku(d), kes on volitatud liidu nimel teatama India Vabariigi valitsusele, et liit on lõpetanud sisemenetlused, mis on vajalikud lepingu pikendamiseks vastavalt lepingu artikli 11 punktile b.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Hinnanguline mõju kuludele – ülevaade

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu pikendamise kohta.

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  13

                  Poliitilise strateegia töötavad välja ning tegevust koordineerivad eelkõige järgmised peadirektoraadid: RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT, MARE ja MOVE.

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ◻Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest

               ☑ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Käesolev algatus võimaldab lepinguosalistel täiustada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades kooskõlas ELi India strateegiaga.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Erieesmärk nr 4.1

                  See võimaldab eriteadmiste vahetamist ning oskusteabe edastamist teadlastele, tootjatele ja kodanikele. Jätkatakse kasuliku foorumiga varasema koostöö hindamiseks ja tulevaste meetmete kindlaksmääramiseks, sealhulgas koostööd tõhustavatel teemadel, nagu avatud juurdepääsu ja avatud innovatsiooni põhimõte.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Märkige, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Käesolev otsus võimaldab Euroopa Liidul ja Indial oma vastavates teadusalastes eriprogrammides saada vastastikust kasu teaduskoostööga saavutatud teadus- ja tehnikaalastest edusammudest ning lihtsustada veelgi koostöö tihendamist. See võimaldab liidul ja Indial ühiselt lahendada üleilmseid probleeme ning liidul aidata kaasa India kestlikule moderniseerimisele.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Komisjon teostab korrapäraselt järelevalvet kõikide lepingu raames toimuvate tegevuste üle, mis hõlmab liidupoolset läbivaatamist. Hindamine hõlmab muu hulgas järgmisi punkte:

                  a) koostöönäitajad – analüüsitakse ELi rahastatavates programmides osalevate India üksustega ning India programmides osalevate ELi üksustega (kui need andmed on kättesaadavad) seotud arve ja osalemise laadi (nt ettepanekute arv, allakirjutatud toetuslepingute arv, peamised koostöösidemed, peamised teemad, loodud väljund);

                  b) tulemusnäitajad – ELi raamprogrammides osalevate India üksuste edukuse määr võrreldes muude ELi-väliste riikide ning teadusuuringute raamprogrammi liikmesriikide / programmiga ühinenud riikide edukusega; analüüsitakse osalemise kvaliteeti (nt programmis osalevate parimate ülikoolide arv, koostööprojektidest tulenevate patentide ja teadusartiklite arv);

                  kogutakse andmeid koostöö kohta ja vastavatest teadusuuringute rahastamise programmidest kaugemale ulatuvate sidemete kohta ning hinnatakse koostöö (nt mitmepoolsetes algatustes ja töörühmades osalemise) mõju.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Otsus võimaldab lepinguosalistel vastastikuse kasu huvides jätkuvalt täiustada ja tihendada koostööd teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus

                  Lepingu aluspõhimõtted hõlmavad mõlemapoolset kasu, vastastikust juurdepääsu teise lepinguosalise programmidele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, võrdset kohtlemist, intellektuaalomandi tõhusat kaitset ja intellektuaalomandi õiguste õiglast jagamist ning tulemuste tõhusat kasutamist. Kõnealuse lepingu pikendamine võimaldab täiendada teaduslikult põhjendatud teadmisi, mis avardavad turule juurdepääsu võimalusi.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Senisest teadus- ja tehnoloogiakoostööst saadud kogemuste põhjal leitakse, et on vastastikku kasulik jätkata teaduskoostööd Indiaga, pikendades lepingut veel viieks aastaks.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Indiaga sõlmitud lepingu pikendamine on igati kooskõlas rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö üldise poliitikaraamistikuga (COM(2012) 497).

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               ☑ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 17.05.2020–16.05.2025

               –☑
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul 17.05.2020–16.05.2025

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  14

               ☑ Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt

               –◻
                     oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻
                     kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;

               –◻
                     rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetage);

               –◻
                     Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻
                     finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –◻
                     avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻
                     avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻
                     liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻
                     isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Märkige sagedus ja tingimused.

                  India asutuste osalemist ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis ja muud lepingu alusel toimuvat koostööd arutatakse korrapäraselt lepingu artikli 6 punkti b kohaselt loodud ühiskomitee kohtumistel.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Kindlakstehtud riskid

                  Süstemaatilise teabevahetuse ja kontrolli tagamiseks toimuvad korrapäraselt koosolekud ja kahepoolsed kontaktid. Riske ei ole kontrollisüsteemis tuvastatud.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Ei ole asjakohane

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning prognoositav veariski tase

                  Ei ole asjakohane

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Kui raamprogrammi rakendamine nõuab väliste lepingupartnerite kasutamist või hõlmab rahalisi toetusi kolmandatele isikutele, teeb komisjon vajaduse korral finantsauditeid, eelkõige siis, kui komisjonil on põhjust kahelda tehtud või tegevusaruannetes kirjeldatud töö tõepärasuses.

                  Liidu finantsauditeid teevad liidu töötajad või raamatupidamiseksperdid, kes on heaks kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt. Liit on selliste ekspertide valimisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib liitu teavitada. Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse liidu finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi.

                  Nimetatud eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõigisse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 883/2013.

                  Eelkõige tuleb lepingutes sätestada järgmised punktid:

                  – lepingu erisätted, millega kaitstakse ELi finantshuve tehtud tööde kontrollimisega;

                  – halduskontrollide tegemine pettustevastase võitluse osana määruste (EÜ) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 883/2013 kohaselt;

                  – kõigi lepingute rakendamisega seotud tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul halduskaristuste kohaldamine raammääruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 kohaselt, sh musta nimekirja koostamine;

                  – asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul peavad olema täidetavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 299 kohaselt.

                  Lisaks rakendavad teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi vastutavad töötajad tavapärase meetmena koostöö teaduslike ja eelarveliste aspektide kontrolli programmi. Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi siseauditi üksus teeb siseauditi ning Euroopa Kontrollikoda teeb kohapealseid inspekteerimisi.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread
                  15

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kululiik

                        Rahaline osalus

                        Rubriik 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

                        Liigendatud/liigendamata
                           16

                        EFTA riigid
                           17

                        kandidaatriigid
                           18

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        1a

                        08.01.05.01

                        Liigendamata

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

                        1a

                        08.01.05.03

                        Liigendamata

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kululiik

                        Rahaline osalus

                        Number
                        [Rubriik………………………………………]

                        Liigendatud/ liigendamata

                        EFTA riigid

                        kandidaatriigid

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.AA.AA.AA]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Hinnanguline mõju kuludele – ülevaade

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        1a

                        „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

                        Aasta
                        2020
                           19

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Aasta
                        2025

                        KOKKU

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           20

                        Eelarverida nr 08.01.05.01

                        Kulukohustused

                        1)

                        0,040

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,020

                        0,300

                        Maksed

                        2)

                        0,040

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,020

                        0,300

                        Eelarverida nr 08.01.05.03

                        3)

                        0,008

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,004

                        0,060

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1 a +3

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        6)

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <1a>
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

                        Maksed

                        =5+ 6

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        4)

                        Maksed

                        5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4
                        assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        Maksed

                        =5+ 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta 2024

                        Aasta 2025

                        KOKKU

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        • Muud halduskulud

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2020
                           21

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Aasta
                        2025

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud
                         KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

                        Maksed

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –☑
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Märkige eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           22

                        Keskmine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           23
                        ...

                        – Väljund

                        – Väljund

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2...

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2020
                           24

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Aasta
                        2025

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku

                        RUBRIIK 5 kokku

                        Mitmeaastase finantsraamistiku

                        RUBRIIGIST 5
                           25
                         välja jäävad kulud

                        Personalikulud

                        0,040

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,020

                        0,300

                        Muud halduskulud

                        0,008

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,004

                        0,060

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                        KOKKU

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

                        KOKKU

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

               Personalikulude ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta

                        2022

                        Aasta

                        2023

                        Aasta

                        2024

                        Aasta

                        2025

                        •Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        08 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        0,3

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,2

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           26

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides)

                        XX 01 04 aa
                           27

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, lähetatud riiklikud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (märkige)

                        KOKKU

                        0,3

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,2

               XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadi sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Lepingu artikli 6 punkti b kohaselt moodustatud ühise nõuanderühma kohtumiste ettevalmistamine ja korraldamine ning lepingu toimimise ja rakendamisega seotud järelmeetmete võtmine.

                        Arvutused on tehtud proportsionaalselt lepingu kestusega.

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –☑
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

                  Euroopa Parlament ja nõukogu peavad mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2021–2027 veel vastu võtma.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –☑
                     Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Nimetage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –☑
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel …..........

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul märkige, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Märkige tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.

                     (1)

                        EÜT L 213, 9.8.2002, lk 30.

                     (2)

                        Nõukogu otsus 2009/501/EÜ (ELT L 171, 1.7.2009, lk 17).

                     (3)

                        Nõukogu otsus 2015/1788/EL (ELT L 260, 7.10.2015, lk 18).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

                     (5)

                        ELis tehtava rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö parandamine ja keskendamine: strateegiline lähenemisviis (COM(2012) 497).

                     (6)

                        Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi India strateegia alused“ (JOIN(2018) 28).

                     (7)

                        ELi India-strateegia – nõukogu järeldused 14634/18 (10. detsember 2018, lk 3).

                     (8)

                        ELT C , , lk .

                     (9)

                        Nõukogu 25. juuni 2002. aasta otsus 2002/648/EÜ Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu sõlmimise kohta (EÜT L 213, 9.8.2002, lk 29).

                     (10)

                        Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö leping (EÜT L 213, 9.8.2002, lk 30).

                     (11)

                        Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta otsus 2009/501/EÜ lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu pikendamiseks (ELT L 171, 1.7.2009, lk 17).

                     (12)

                        Nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta otsus 2015/1788/EÜ Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu pikendamise kohta (ELT L 260, 7.10.2015, lk 18).

                     (13)

                        ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (14)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (15)

                        Euroopa Parlament ja nõukogu peavad veel vastu võtma ajavahemikuks 2021–2024 ette nähtud assigneeringud (mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027) ja nendega seotud õigusliku aluse.

                     (16)

                        Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud.

                     (17)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (18)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (19)

                        Aasta 2020 on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 2020. ja 2025. aasta summad vastavad vastavalt seitsmele ja viiele kuule.

                     (20)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (21)

                        2020. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 2020. ja 2025. aasta summad vastavad vastavalt seitsmele ja viiele kuule.

                     (22)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (23)

                        Vastavalt punktile 1.4.2. „Erieesmärgid…“

                     (24)

                        2020. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 2020. ja 2025. aasta summad vastavad vastavalt seitsmele ja viiele kuule.

                     (25)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (26)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored spetsialistid delegatsioonides.

                     (27)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.9.2020
            COM(2020) 583 final
            2020/0269(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises kohvinõukogus

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel rahvusvahelises kohvinõukogus seoses 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu pikendamise kavandatava heakskiitmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.2007. aasta rahvusvaheline kohvileping

               2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on tagada tõhustatud rahvusvaheline koostöö üleilmsetes kohviga otseselt või kaudselt seotud küsimustes, luua foorum valitsustevaheliste kohvialaste ja üleilmse kohvimajanduse parandamist käsitlevate konsultatsioonide pidamiseks, hõlbustada kaubandust üleilmset kohviturgu käsitleva teabe kogumise ja vahetamise abil ning soodustada suuremat nõudlust kohvi järele kogu maailmas. Lepingu veel üks oluline eesmärk on julgustada liikmeid arendama kestlikku kohvisektorit nii majanduslikus, sotsiaalses kui ka keskkonnaalases mõttes. Lepingule kirjutati alla 2007. aastal ning see jõustus 2. veebruaril 2011 kümneks aastaks (kuni 1. veebruarini 2021). Artikli 48 kohaselt võib lepingut pikendada maksimaalselt kaheksaks aastaks.

               Euroopa Liit on lepingu osaline
                  1
               .

               2.2.Rahvusvaheline kohvinõukogu

               Vastavalt lepingu artiklile 9 täidab rahvusvaheline kohvinõukogu rahvusvahelise kohviorganisatsiooni kõrgeima organina kõiki lepingu sätete rakendamiseks vajalikke ülesandeid. Nõukogusse kuuluvad kõik organisatsiooni liikmesriigid (lepingu artikkel 8). Vastavalt lepingu artikli 48 lõikele 3 võib rahvusvaheline kohvinõukogu otsustada pikendada lepingut pärast selle kehtivusaja lõppemist ühe või mitme järjestikuse ajavahemiku võrra, mis kokku ei ületa kaheksat aastat. Lepingu artiklis 14 on sätestatud, et kõik rahvusvahelise kohviorganisatsiooni otsused võetakse põhimõtteliselt vastu konsensuse alusel. Konsensuse puudumisel tehakse otsused jagatud häälteenamuse alusel.

               Vastavalt lepingu artiklile 12 on rahvusvahelise kohviorganisatsiooni liikmetel kokku 2 000 häält. Igal rahvusvahelise kohviorganisatsiooni liikmel on konkreetne arv hääli, mida nõukogu kohandab igal aastal vastavalt lepingus eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumidele. Häältejaotuse alusel määratakse kindlaks ka iga liikme osamaksu suurus (lepingu artikli 20 lõige 2). Praegu on rahvusvahelise kohviorganisatsiooni eelarve suurim rahastaja Euroopa Liit.

               2.3.Rahvusvahelise kohvinõukogu kavandatav õigusakt

               2019. aastal moodustas rahvusvaheline kohviorganisatsioon lepingu läbivaatamisega tegeleva töörühma.

               Rahvusvahelise kohvinõukogu 4.–5. juunil 2020 toimunud 126. istungil soovitati lepingut pikendada. See võimaldaks tulevikus põhjalikumat läbivaatamist.

               Rahvusvaheline kohvinõukogu kavatseb 7.–11. septembril 2020 toimuval 127. istungil vastu võtta otsuse 2007. aasta kohvilepingu pikendamise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on kiita heaks 2007. aasta lepingu pikendamine.

               Kavandatav akt on lepinguosaliste jaoks siduv vastavalt lepingu artikli 14 lõikele 3, milles on sätestatud, et liikmesriigid kohustuvad pidama kõiki lepingu alusel tehtud nõukogu otsuseid siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile nõukogu luba hääletada rahvusvahelises kohvinõukogus ELi nimel rahvusvahelise kohvilepingu pikendamise poolt.

                  Lepingu pikendamine maksimaalselt kaheksaks aastaks annab rahvusvahelise kohviorganisatsiooni liikmetele piisavalt aega otsustada, kas leping vajab tulevikus põhjalikku läbivaatamist, mis keskenduks lepingu ajakohastamisele ja lihtsustamisele.

               Praegu on ELi osalemine rahvusvahelises kohviorganisatsioonis kasulik nii liidule kui ka teistele rahvusvahelise kohviorganisatsiooni liikmesriikidele ning lepingut saab pikendada selle praegusel kujul. Lepingu pikendamine pärast 2021. aastat ja töö lepingu ajakohastamisel suurendavad liikmete kaasamist ning käivitavad arutelu rahvusvahelise kohviorganisatsiooni rolli üle praeguste väljakutsetega toimetulekul. Lepingu võimalik läbivaatamine pärast 2021. aastat võib suurendada selle lisaväärtust ja rahvusvahelise kohviorganisatsiooni töö tähtsust ning suurendada huvi organisatsiooni vastu. Lepingu pikendamine on seega liidu huvides.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Rahvusvaheline kohvinõukogu on lepinguga, s.t 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepinguga loodud organ.

               Õigusakt, mille rahvusvaheline kohvinõukogu peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kooskõlas lepingu artikli 14 lõikega 3 on kavandatav õigusakt rahvusvahelise õiguse alusel siduv.

               Kavandatav õigusakt ei täienda ega muuda kokkuleppe institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               Kavandatav õigusakt ei täienda ega muuda kokkuleppe institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on üksnes kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2020/0269 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises kohvinõukogus

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis rahvusvahelise kohvilepingu nõukogu 16. juuni 2008. aasta otsusega ja see jõustus 2. veebruaril 2011.

               (2)Vastavalt lepingu artikli 48 lõikele 1 kehtib leping kümme aastat alates selle ajutisest või lõplikust jõustumisest, kui seda ei pikendata või lõpetata lepingu sätete kohaselt.

               (3)Vastavalt lepingu artiklile 9 täidab rahvusvaheline kohvinõukogu rahvusvahelise kohviorganisatsiooni kõrgeima organina kõiki lepingu sätete rakendamiseks vajalikke ülesandeid. Vastavalt lepingu artikli 48 lõikele 3 võib rahvusvaheline kohvinõukogu otsustada pikendada lepingut pärast selle kehtivusaja lõppemist ühe või mitme järjestikuse ajavahemiku võrra, mis kokku ei ületa kaheksat aastat. Lepingu artiklis 14 on sätestatud, et rahvusvaheline kohviorganisatsioon võtab kõik otsused vastu konsensuse alusel.

               (4)Rahvusvaheline kohvinõukogu teeb 7.–11. septembril 2020 toimuval 127. istungil või sellele järgnevatel istungitel otsuse 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu pikendamise kohta.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel rahvusvahelise kohvinõukogus võetav seisukoht, kuna nõukogu otsused lepingu pikendamise kohta on liidule siduvad.

               (6)Võimalus lepingus kuni uue lepingu ajutise või lõpliku jõustumiseni osaleda on liidu huvides, kuna kohvisektor on mitme liikmesriigi ja Euroopa Liidu majanduse jaoks oluline,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Rahvusvahelise kohvinõukogu 127. istungil ja järgmistel istungitel liidu nimel võetav seisukoht on järgmine.

               Hääletada 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu pikendamise poolt pärast selle kehtivusaja lõppemist üheaastaste ajavahemike kaupa, mis ei ületa kokku kaheksat aastat, või uue lepingu ajutise või lõpliku jõustumiseni, olenevalt sellest, kumb kuupäev saabub varem.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        2008/579/EÜ: nõukogu 16. juuni 2008. aasta otsus 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 186, 15.7.2008, lk 12).

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.