               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.4.2020
            COM(2020) 159 final
            2020/0064(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees transpordiühendusega seotud teatavate haldus- ja personaliküsimuste ning finantseeskirjade kehtestamise osas

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU SISU

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse asutamise lepinguga loodud piirkondlikus juhtimiskomitees võetav seisukoht seoses otsustega, mille piirkondlik juhtimiskomitee kavatseb võtta transpordiühenduse suhtes kohaldatavate reisi-, kuluhüvitus- ning finantseeskirjade ja -menetluste kohta.

               2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1Transpordiühenduse asutamise leping

               Euroopa Liit on osaline transpordiühenduse asutamise lepingus, mida on kohaldatud ajutiselt alates 2017. aastast ja mis jõustus 1. mail 2019
                  1
               .

               2.2Piirkondlik juhtimiskomitee

                  Piirkondlik juhtimiskomitee on moodustatud transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 24 alusel ning see vastutab transpordiühenduse asutamise lepingu haldamise ja nõuetekohase rakendamise tagamise eest. Selleks annab piirkondlik juhtimiskomitee soovitusi ja võtab vastu otsuseid transpordiühenduse asutamise lepingus sätestatud juhtudel. Piirkondlik juhtimiskomitee teeb eelkõige järgmist:

               a) valmistab ette ministrite nõukogu töö;

               b) otsustab tehniliste komiteede moodustamise üle;

               c) annab soovitusi ja võtab vastu otsuseid vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingule;

               d) võtab uute ELi õigusaktide vastuvõtmise korral asjakohaseid meetmeid, eelkõige transpordiühenduse asutamise lepingu I lisa läbivaatamisega;

               e) määrab pärast ministrite nõukoguga konsulteerimist ametisse alalise sekretariaadi direktori;

               f) võib ametisse nimetada ühe või mitu alalise sekretariaadi asedirektorit;

               g) kehtestab alalise sekretariaadi suhtes kohaldatavad eeskirjad;

               h) võib teha otsuse eelarvesse tehtavate maksete läbivaatamise kohta;

               i) võtab vastu transpordiühenduse aastaeelarve;

               j) võtab vastu otsuse, milles täpsustatakse eelarve täitmise ning raamatupidamisarvestuse esitamise, auditeerimise ja kontrollimise menetlust;

               k) teeb otsuseid lepinguosaliste vahel tekkinud vaidluste kohta;

               l) võtab vastu üldpõhimõtted seoses transpordiühenduse asutamise lepingu alusel või selle raames moodustatud organite valduses olevate dokumentide kättesaadavusega;

               m) võtab vastu aastaaruanded, et anda ministrite nõukogule ülevaade üldvõrgu ellurakendamisest;

               n) määrab teatavate liidu õigusaktide puhul kindlaks tähtajad ja viisid, mida Kagu-Euroopa lepinguosalised peavad kõnealuste õigusaktide ülevõtmisel järgima.

               2.3Piirkondliku juhtimiskomitee kavandatavad aktid

                  Piirkondlik juhtimiskomitee peab vastu võtma otsuseid transpordiühenduse personali reisieeskirjade, transpordiühenduse koosolekutele kutsutud välisekspertide kulude hüvitamise eeskirjade, transpordiühenduse eelarve täitmise korra ning raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise korra kohta.

                  Kavandatavad otsused muutuvad lepinguosaliste jaoks siduvaks vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 25 lõikele 1.

                  Eelarve ja finantseeskirjad

                  Kuni transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktori ametisse nimetamiseni haldab eelarvet otseselt Euroopa Komisjon vastavalt piirkondlikult juhtimiskomiteelt saadud volitustele
                     2
                   ja kooskõlas liidu üldeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjadega.

                  Finantsalaste sise-eeskirjade vastuvõtmine võimaldab alalise sekretariaadi direktoril (kui ta on ametisse nimetatud) täita transpordiühenduse eelarvet kooskõlas transpordiühenduse asutamise lepingu artikliga 36.

               3.LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT

               Piirkondlikul juhtimiskomiteel on vaja need otsused vastu võtta transpordiühenduse asutamise lepingu rakendamiseks ja alalise sekretariaadi täieliku finantsautonoomia tagamiseks. Kuna liit on transpordiühenduse asutamise lepingu osaline, siis on vaja määrata kindlaks liidu seisukoht.

               4.ÕIGUSLIK ALUS

               4.1Menetlusõiguslik alus

               4.1.1 Põhimõtted

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

                  Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                     3
                  .

               4.1.2 Kohaldamine käesoleval juhul

               Piirkondlik juhtimiskomitee on lepinguga, täpsemalt transpordiühenduse asutamise lepinguga loodud organ.

               Aktid, mille piirkondlik juhtimiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artiklile 30 võib piirkondlik juhtimiskomitee kehtestada alalise sekretariaadi toimimise eeskirjad, eelkõige sekretariaadi töötajate töötingimuste kohta. Transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 35 alusel võib piirkondlik juhtimiskomitee võtta vastu otsuseid, millega täpsustatakse eelarve täitmise, raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise ning kontrollimise korda. Tulenevalt nende iseloomust ja arvestades piirkondliku juhtimiskomitee tegevust reguleerivat rahvusvahelist õigust, sisaldavad need eeskirjad elemente, mis mõjutavad transpordiühenduse asutamise lepingu osaliste ja seega ka liidu õiguslikku olukorda. Seega on nendel eeskirjadel õiguslik toime.

               Kavandatavad aktid ei täienda ega muuda transpordiühenduse asutamise lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, s.t peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatavad aktid on vajalikud transpordiühenduse asutamise lepingu nõuetekohaseks toimimiseks. Transpordiühenduse asutamise lepingu eesmärgid ning osad hõlmavad maantee-, raudtee- ja siseveetransporti, mis on hõlmatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 91, ning meretransporti, mis on hõlmatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikega 2. Tulenevalt kavandatava akti horisontaalsest laadist hõlmab see kõiki neid elemente.

                  Seetõttu moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91 ja artikli 100 lõige 2.

               4.3Järeldus

                  Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91 ja artikli 100 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5. KAVANDATAVA AKTI AVALDAMINE

               Vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 25 lõikele 2 avaldatakse piirkondliku juhtimiskomitee otsused Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0064 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees transpordiühendusega seotud teatavate haldus- ja personaliküsimuste ning finantseeskirjade kehtestamise osas

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 ja artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit allkirjastas transpordiühenduse asutamise lepingu vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2017/1937
                  4
               . Leping kiideti Euroopa Liidu nimel heaks 4. märtsil 2019
                  5
                ja see jõustus 1. mail 2019.

               (2)Vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artiklitele 30 ja 35 võib piirkondlik juhtimiskomitee võtta vastu eeskirju transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate töötingimuste ja eelarve täitmise ning raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise korra kohta.

               (3)Transpordiühenduse piirkondlik juhtimiskomitee (edaspidi „juhtimiskomitee“) võtab vastu otsuseid transpordiühenduse personali reisieeskirjade, transpordiühenduse koosolekutele kutsutud välisekspertide kulude hüvitamise eeskirjade, transpordiühenduse eelarve täitmise korra ning raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise korra kohta.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel juhtimiskomitees võetav seisukoht, sest sellised otsused on vajalikud transpordiühenduse alalise sekretariaadi korralikuks toimimiseks ja neil on liidu jaoks õiguslikud tagajärjed,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel transpordiühenduse juhtkomitees võetav seisukoht on toetada selliste otsuste vastuvõtmist, mis käsitlevad transpordiühenduse personali reisieeskirju, transpordiühenduse koosolekutele kutsutud välisekspertide kulude hüvitamise eeskirju, transpordiühenduse eelarve täitmise korda ning raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise korda. Seisukoht põhineb juhtimiskomitee otsuste eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        NÕUKOGU 4. märtsi 2019. aasta OTSUS (EL) 2019/392 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta.

                     (2)

                        Transpordiühenduse piirkondliku juhtimiskomitee otsus nr 2019/1.

                     (3)

                        Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. oktoober 2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        Nõukogu 11. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1937 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 278, 27.10.2017, lk 1).

                     (5)

                        NÕUKOGU 4. märtsi 2019. aasta OTSUS (EL) 2019/392 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.4.2020
            COM(2020) 159 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            ettepanek: nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees transpordiühendusega seotud teatavate haldus- ja personaliküsimuste ning finantseeskirjade kehtestamise osas

               I LISA

               EELNÕU:

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIKU JUHTIMISKOMITEE
                  OTSUS nr 2020/...,

               [kuupäev],

                  transpordiühenduse töötajaid käsitlevate reisieeskirjade vastuvõtmise kohta

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIK JUHTIMISKOMITEE,

               võttes arvesse transpordiühenduse asutamise lepingut, eriti selle artikli 24 lõiget 1 ja artiklit 30,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Võetakse vastu transpordiühenduse reisieeskirjad.

                     Piirkondliku juhtimiskomitee nimel

                     eesistuja

               Transpordiühenduse reisieeskirjad

               1.Kohaldamisala

               1.1.Reisieeskirju kohaldatakse kõikide transpordiühenduse huvides toimuvate teenistuskohast väljuvate ametireiside suhtes.

               1.2.Eeskirju kohaldatakse kõikide transpordiühenduse töötajate suhtes, kelle suhtes kehtivad transpordiühenduse personalieeskirjad.

               2.Reisiload

               2.1.Enne ametireisile asumist tuleb saada luba, st reisitaotlus peab olema heaks kiidetud. Reisitaotluse kiidab kirjalikult heaks direktor või tema volitatud ametnik. Loa saamise taotluses tuleb direktorile esitada kõik üksikasjad, mida on vaja teadliku otsuse tegemiseks, näiteks järgmised asjaolud:

               –reisi eesmärk, koosoleku(te) toimumiskoht ning algusaeg ja lõpp;

               –reisi kestus vastavalt kasutatavale transpordivahendile ning edasi-tagasi reisi aeg ja marsruut, sealhulgas vajaduse korral kohalik transport;

               –majutus;

               –optimaalsel kulutõhususel põhinevad hinnangulised kaasnevad kulud.

               2.2.Töötaja/ametniku kohustus on saada vajalik luba enne ametireisi algust. Töötaja peab heakskiidetud reisitaotluse alles hoidma ja pärast lähetusest tagasitulekut lisama selle koos reisiaruandega lähetuskulude aruandele.

               2.3.Direktori reiside korral koostatakse eelnevalt I lisas esitatud vormis meelespea, mille direktor allkirjastab. Meelespeas märgitakse reisi põhjus ja selle kavandatav kestus. Direktor järgib käesolevate eeskirjadega ette nähtud ühtseid menetlusi.

               3.Transport teenistuskoha ja ametireisi sihtkoha vahel

               3.1.Tavaliselt on lubatud kõige kulutõhusam transpordiliik, sõltuvalt reisi eesmärgist ja kestusest.

               3.2.Lennureis toimub kõige otsemat marsruuti mööda madalaima võimaliku hinnaga. Kui reisikuupäevad viitavad nädalavahetuse lisamisele APEX-soodushinna
                  1
                saamiseks, on töötajal õigus täiendavale päevarahale, tingimusel et APEX-soodushind on madalaim olemasolev piletihind ja lõppkokkuvõttes on võimalik kulusid kokku hoida.

               3.3.Raudteetranspordi tavanorm on teine klass kuni 200 km pikkuse vahemaa puhul ja esimene klass sellest pikema vahemaa puhul.

               3.4.Kui lennu- või raudteetransporti ei ole võimalik kasutada või need ei ole kulutõhusad, võib sõita bussi või autoga.

               3.5.Kui autoreis on lubatud, soovitatakse töötajal kasutada transpordiühenduse pakutavaid autorenditeenuseid. Transpordiühendus tagab suurima võimaliku kindlustuskatte. Kui kindlustusega kõike riske ei kaeta, katab need transpordiühendus. Transpordiühendus ei vastuta juhul, kui kindlustus ei kata kahju, kaotust või vargust.

               3.6.Erandkorras võib lubada kasutada isiklikku sõiduautot. Sel juhul hüvitatakse töötajale kulud summas, mis vastab asjakohase klassi rongipileti maksumusele vastavalt punktile 3.3. Kui autoga reisib rohkem kui üks töötaja, hüvitatakse kulud ainult auto omanikule. Eraauto kasutamisel ei võta transpordiühendus vastutust kolmandate isikute nõuete, autole tekitatud kahju ega autosse jäetud isiklike esemete kadumise või varguse eest.

               3.7.Töötajatel on lubatud lisada erasihtkohti ametireisi marsruuti üksnes juhul, kui direktor on selleks nõuetekohaselt loa andnud. Kui erasihtkoha lisamise tõttu kulud suurenevad, peab töötaja maksma ametireisi marsruudi ja muudetud marsruudi hinna vahe.

               4.Piletite ostmine

               4.1.Reiside broneerimisega tegeleb tsentraliseeritult transpordiühenduse alalise sekretariaadi haldusosakond.

               4.2.Majanduslikult kõige soodsama piletihinna saamiseks peavad töötajad teatama oma reisivajadused võimalikult varakult.

               4.3.Haldusosakond saadab heakskiidetud reisitaotluse volitatud reisibüroole ja tagastab selle hiljem reisijale. Transpordiühendus annab reisibüroole korralduse mitte väljastada ega kätte anda pileteid enne, kui on heakskiidetud reisitaotluse faksiga kätte saanud. Sama menetlust kohaldatakse rongipiletite suhtes. Kui reisibüroo kaudu ei ole võimalik saada rongipileteid, võivad töötajad osta rongipiletid ise ja need hüvitatakse  hüvitamistaotluse esitamisel.

               5.Reisikulud

               Transpordiühendus maksab kinni või hüvitab tõendavate dokumentide alusel järgmised reisikulud:

               –transpordikulud, sh transport lennujaama või muusse saabumis- või väljumiskohta või sealt tagasi (nt hotell, muu elukoht, koosoleku toimumise koht, transpordiühenduse alalise sekretariaadi ruumid);

               –päevaraha;

               –muud reisiga otseselt seotud ja koos reisitaotlusega heaks kiidetud kulud (nt ülemäärane pagas, viisakulud, konverentside ja seminaride registreerimistasud jne).

               6.Transport teenistuskohast lennujaamadesse, sadamatesse ja rongijaamadesse ning tagasi

               Üldjuhul peaksid töötajad kasutama ühistransporti. Põhjendatud juhul võib direktor siiski anda loa taksosõiduks, eelkõige juhul, kui kaks või rohkem lähetusele suunduvat töötajat sõidavad ühe ja sama taksoga, kui puuduvad muud ühistranspordivõimalused või kui sõidetakse enne kella 8 hommikul või pärast kella 9 õhtul. Asjaomased kulud hüvitatakse tõendavate dokumentide esitamisel. Põhjendatud juhul võib lubada kasutada erasõidukit. Sel juhul hüvitatakse parkimistasud (lennu- või rongijaamas või sadamas) üksnes tõendavate dokumentide esitamisel.

               7.Transport ametireisi toimumise kohas

               Üldjuhul tuleks kasutada ühistransporti.  Taksot võib siiski kasutada, kui ühistransport ei ole asjakohane (näiteks julgeolekukaalutlustel). Direktor tunnistab seda asjaomase töötaja kulude hüvitamise taotluse allkirjastamisel. Kulud hüvitatakse tõendavate dokumentide esitamisel.

               8.Tühistamine ja muutmine enne väljumist

               Kui ametireis tühistatakse või seda muudetakse, peab töötaja tegema järgmist:

               –viivitamata teatama sellest direktorile ja haldusosakonnale ning esitama põhjused;

               –viivitamata tühistama või ümber broneerima volitatud reisibüroo väljastatud piletid ja broneeringud kirjalikult, isegi kui neid ei hüvitata;

               –võtma vajalikke meetmeid iseseisvalt muud moodi omandatud piletite tühistamiseks või ümberbroneerimiseks;

               –viivitamata tühistama hotelli- ja autorendibroneeringud kirjalikult või neid muutma;

               –koostama tühistamisega/muutmisega kaasnenud kulude aruande.

               Transpordiühendus katab tühistamis- ja ümberbroneerimiskulud, olenemata kasutatud broneerimisviisist.

               9.Pikendamine

               Ametireisi võib ettenägematute asjaolude tõttu olla vaja pikendada. Kui lähetuskorralduses algselt märgitud reisikestust pikendatakse ja sellega kaasnevad lisakulud, tuleb see märkida reisikulude hüvitamise taotlusesse (vt punkt 15).

               10.Katkestamine

               Ametireisi võib katkestada teenistusvajaduste, vääramatu jõu või tõsiste isiklike põhjuste tõttu, mida direktor on tunnustanud. Katkestuse peab direktor eelnevalt heaks kiitma, välja arvatud äärmiselt pakilistel juhtudel või kui direktoriga ei ole võimalik ühendust võtta. Kõik kulud, mis tulenevad direktori poolt eespool nimetatud põhjustel heaks kiidetud katkestusest, katab transpordiühendus ja need hüvitatakse ametireisi osana.

               11.Isiklikel põhjustel tehtud muudatused

               Ametireisil olevatel töötajatel võib lubada isiklikel põhjustel kohandada sõiduplaani, majutust või transpordikorraldust. Sel juhul peavad nad loa saamise taotlusele lisama kavandatud kulude ja nende kulude võrdluse, mis oleksid tekkinud ilma selliste muudatusteta. Võrdlus tuleb koostada sama aja kohta, kasutades üht reisi korraldamiseks valitud meetoditest ja võttes aluseks sarnased tingimused. Isik, kes reisile läheb, vastutab otse ja isiklikult (temale haldusosakonna poolt teada antud viisil):

               –mis tahes lisakulude
                  2
                eest, mis tulenevad isiklikel põhjustel tehtud muudatustest, sh väljasõit mõnest muust kohast ja/või saabumine mõnda muusse kohta, kui võrdlus näitab lähetuse kulude suurenemist;

               –võrdluse koostamise tasu eest, kui võrdluse tegi reisibüroo.

               12.Päevaraha

               12.1.Päevaraha hõlmab majutus- ja toitlustuskulu, lisakulu ning muid kaasnevaid kulusid.

               12.2.Kohaldatakse ELi rahastatavate välisabilepingute jaoks ette nähtud päevaraha uusimaid määrasid
                  3
                .

               Kohaldatakse selle koha määra, kus töötaja ööbib. Täies ulatuses päevaraha makstakse alates päevast, mil reis algab. Päevaraha ei maksta päeva eest, mil reis lõppes, st päevaraha makstakse reisil ööbitud päevade arvu järgi.

               12.3.Direktor võib erandkorras ja igal üksikjuhul eraldi heaks kiita suurema hüvitissumma, kui reisijal palutakse viibida eelnevalt kindlaksmääratud hotellis, mille toa maksumusele kuluks 60 % või rohkem päevaraha määrast. Sel juhul hüvitatakse majutuskulud asjaomase arve esitamisel. Igal juhul tuleb suurema hüvitissumma taotlemise asjaolusid reisitaotluses kirjeldada ja need peavad olema heaks kiidetud enne reisi algust.

               12.4.Päevaraha vähendatud määrasid kohaldatakse juhul,

               12.4.1.kui reisimine ei hõlma ööbimist:

               –50 % ulatuses vastava sihtkoha päevarahast, kui reis kestab kaheksa või enam tundi;

               –35 % ulatuses päevarahast, kui reis kestab alla kaheksa, kuid üle viie tunni;

               –kuni viie tunnise (kaasa arvatud) reisi eest  makstakse päevaraha 20 % ulatuses,

               12.4.2.kui reisija majutus on tasuta:

               –50 % ulatuses vastava sihtkoha päevarahast,

               12.4.3.kui reisimine hõlmab öiseid mandritevahelisi lende või rongisõite:

               –50 % ulatuses vastava sihtkoha päevarahast,

               12.4.4.kui reisijale pakutakse tasuta eineid (hommikusöök, lõuna ja/või õhtusöök):

               –iga tasuta söögikorra kohta vähendatakse päevaraha 10 % võrra,

               12.4.5.kui reisija majutus ja toitlustamine on tasuta:

               –20 % ulatuses vastava sihtkoha päevarahast.

               12.5.Kui reisitakse vastuvõtjariigis (Serbias), siis kohaldatakse vastuvõtjariigi päevaraha määra. Päevaraha vähendamisel Serbia reiside korral kohaldatakse samu eeskirju kui välisreiside korral.

               12.6.Kui ürituse korraldaja kannab kõik kulud, kohaldatakse päevaraha arvutamisel eespool kirjeldatud korda.

               12.7.Päevaraha ei maksta reisi selle osa eest, mida muudeti vastavalt punktile 11 (isiklikel põhjustel tehtud muudatused).

               13.Reisikulude ettemaksed

               13.1.Reisija asjakohase taotluse korral teeb transpordiühendus ametireisi kuludeks ettemakse, mis moodustab kuni 80 % reisiga seotud päevarahadest. Ettemakse taotlus tuleb esitada vähemalt 4 tööpäeva enne väljumispäeva.

               13.2.Kõik ettemaksena makstud summad arvatakse tagasimakstavatest lähetuskuludest maha. Kui ettemaksena tehtud summa ületab lähetuse tegelikke kulusid, peetakse ülemakstud summa ühekordse maksena kinni lähetusel käinud isikule tehtavast järgmisest palgamaksest. Kui töötajale on tehtud ettemakse lähetuse eest, mis hiljem tühistatakse, siis arvestatakse ettemaksuna makstud summa automaatselt järgmisest palgamaksest maha.

               14.Reisiaruanded

               Ametireisil käinud töötaja peab esitama lühikese reisiaruande ühe nädala jooksul pärast tööle naasmist. Selle allkirjastab lähetuste eest vastutav isik, see lisatakse hüvitamistaotlusele ning saadetakse direktorile ja vajaduse korral asjaomastele töötajatele.

               15.Reisikulude hüvitamine

               15.1.Reisiaruandele lisatud reisikulude hüvitamise taotlus, reisiluba ja muud vajalikud dokumendid tuleb esitada haldusosakonnale ja direktorile ühe nädala jooksul pärast tööle naasmist, olenemata ettemakse tegemisest. Hotelli, toidu ega muude kulude arveid ei pea lisama, sest kehtestatud päevaraha on nende kulude kindlasummaline hüvitis.

               15.2.Kui töötaja on saanud ettemaksu ja ei esita vastavat hüvitamistaotlust ettenähtud ajavahemiku jooksul, arvestatakse ettemaks tema järgmisest palgamaksest maha. Mahaarvestatud reisi ettemaks hüvitatakse üksnes juhul, kui esitatakse hüvitamistaotlus.

               16.Töötajate kohustused ja vastutus

               Töötaja vastutab kõigi reisi planeerimise käigus, reisil olles ja reisiaruannet koostades tehtud avalduste korrektsuse ja täielikkuse eest. Ilma et see piiraks transpordiühenduse personalieeskirjades sätestatut, vastutab töötaja mis tahes põhjendamatuna tunduva summa või eksimuse eest.

               Töötaja peab ametireise tehes järgima transpordiühenduse personalieeskirjades sätestatud üldiseid tööeeskirju. Töötajalt oodatakse kutse-eetika standardite järgimist ja igakülgset sõltumatust.

               17.Kontrollimeetmed

               Transpordiühendus säilitab reisiloaga seonduvaid andmeid ja dokumente, samuti reiside kavandamise ja korraldamisega seotud dokumente ning tõendeid tasumisele kuuluvatest summadest viis aastat.

               Kohaldatakse transpordiühenduse finantseeskirju ja auditeerimiskorda.

               18.Lõppmärkused

               Käesolevaid reisieeskirju hakatakse kohaldama piirkondlikus juhtimiskomitees vastuvõtmise päevale järgneval päeval.

               I-B LISA

               MEELESPEA

               transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktori

               ametireisi jaoks

               Täidetakse ja allkirjastatakse enne reisile asumist:

                        REISI EESMÄRK

                        SIHTKOHT

                        REISILE ASUMISE KUUPÄEV

                        TAGASITULEKU KUUPÄEV

                        MARSRUUT

                        MAJUTUS

                        ÜHENDATUD ERAREISIGA

                        □ ei

                        □ jah:

                            □ erareisiga ühendatud reisi maksumus: ..........

                            □ reisikulud ilma erareisikuludeta ……..

                        HINNANGULISED KULUD

                        MÄRKUSED

               Allkiri:

               Kuupäev:

               Täidetakse ja allkirjastatakse reisilt tagasi tulles:

                        LÕPPKULUD

                        Reisikulud:

                        Päevarahad:

                        Muu:

                        KULUD KOKKU:

                        KAS REISI EESMÄRK SAAVUTATI?

                        JAH/EI

                        MÄRKUSED:

               Allkiri:

               Kuupäev:

               II LISA

               EELNÕU:

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIKU JUHTIMISKOMITEE
                  OTSUS nr 2020/...,

               [kuupäev],

               millega võetakse vastu kulude hüvitamise eeskirjad nende isikute puhul, kes ei kuulu transpordiühenduse alalisse sekretariaati ja on koosolekule kutsutud eksperdina

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIK JUHTIMISKOMITEE,

               võttes arvesse transpordiühenduse asutamise lepingut, eriti selle artikli 24 lõiget 1 ja artiklit 35,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Võetakse vastu kulude hüvitamise eeskirjad nende isikute puhul, kes ei kuulu transpordiühenduse alalisse sekretariaati ja on koosolekule kutsutud eksperdina.

                     Piirkondliku juhtimiskomitee nimel

                     eesistuja

               Kulude hüvitamise eeskirjad nende isikute puhul, kes ei kuulu transpordiühenduse alalisse sekretariaati ja on koosolekule kutsutud

               eksperdina

               ARTIKKEL 1

               1.Käesolevaid eeskirju kohaldatakse järgmiste isikute suhtes:

               (a)kõik transpordiühendusse mittekuuluvad isikud, kes on kutsutud esitama konkreetset erialast arvamust mõnes komitees või töörühmas, olenemata sellest, kus komitee või töörühma koosolek toimub;

               (b)eksperdina transpordiühenduse koosolekule kutsutud puudega isiku saatmise eest vastutavad isikud.

               2.Eksperdid võivad olla erasektori või valitsuse tasandi eksperdid:

               (a)erasektori eksperdid on isikud, kes esindavad kodanikuühiskonda või töötavad mõne eraorganisatsiooni heaks ning on kutsutud transpordiühenduse koosolekule esitama oma isiklikke teadmisi või esindama oma organisatsiooni konkreetses valdkonnas, kuid ei kaitse konkreetse riigi huve;

               (b)valitsuse tasandi eksperdid on isikud, kes on kutsutud riigi, piirkonna või kohaliku omavalitsuse esindajana mõnest ELi liikmesriigist või Kagu-Euroopa osalisriigist või kelle mõni eespool nimetud asutus on selleks volitanud.

               ARTIKKEL 2

               Transpordiühenduse alaline sekretariaat ei vastuta mis tahes materiaalse, mittemateriaalse või füüsilise kahju eest, mida kutsutud ekspert või puudega eksperti saatev isik reisil koosoleku toimumise kohta või seal viibimise ajal kannab, välja arvatud juhul, kui selline kahju on otseselt omistatav transpordiühenduse alalisele sekretariaadile.

               Eelkõige ei vastuta transpordiühendus õnnetuste eest, millega on seotud eksperdid, kes kasutavad koosolekule sõitmiseks oma transpordivahendeid.

               ARTIKKEL 3

               1.Kõigil ekspertidel on õigus sõidukulude hüvitamisele kutses märgitud kohast (töökoha või kodune aadress) koosoleku toimumise kohta, eeldusel et kasutatud on vahemaad silmas pidades kõige sobivamat transpordivahendit. Üldiselt on selleks alla 400 km pikkuse reisi korral (üks suund, vastavalt ametlikule vahemaale raudteemarsruudil) rongireis esimeses klassis ja üle 400 km pikkuse vahemaa korral lennureis turistiklassis. Kui lennureis sisaldab lendu, mis kestab 4 tundi või kauem, hüvitatakse äriklassi pileti maksumus.

               2.Transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor püüab eelkõige tagada, et koosolekud korraldatakse nii, et eksperdid saaksid kasutada kõige soodsamaid sõiduhindu. Erilise rangusega kontrollib transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor ebaharilikult kallite lennukulude hüvitamise taotlusi. Tal on õigus teostada vajalikku kontrolli ja nõuda eksperdilt kontrolli jaoks vajalikke tõendeid. Samuti on tal põhjendatud juhtudel õigus vähendada hüvitist eksperdi töö- või elukohast koosoleku toimumise paika toimuva tavapärase reisi maksumuseni.

               3.Reisikulud hüvitatakse reisidokumentide originaalide esitamisel: nendeks on piletid ja arved või interneti teel tehtud broneeringute korral elektroonilise broneeringu väljatrükk ja pardakaardid lennu sihtkohta. Esitatud dokumentidel peab kajastuma kasutatud reisijaklass, reisi aeg ja makstud summa.

               4.Isikliku autoga reisimise kulud hüvitatakse samade määrade alusel nagu esimese klassi rongipilet.

               5.Kui marsruudil puudub raudteeühendus, hüvitatakse isikliku autoga reisimine vastavalt määrale 0,22 eurot kilomeetri kohta.

               6.Taksoarveid ei hüvitata.

               ARTIKKEL 4

               1.Iga koosolekupäeva kohta makstakse kindlasummalist päevaraha, et katta kõik koosolekukohas tekkivad kulud, sealhulgas näiteks söögi ja kohaliku transpordi (buss, tramm, metroo, takso, parkimine, kiirteemaksud jne) kulud ning reisi- ja õnnetusjuhtumikindlustus.

               2.Päevaraha suurus on 92,00 eurot.

               3.Kui kutses nimetatud reisi alguspunkt asub koosoleku toimumise kohast 100 km kaugusel või lähemal, vähendatakse päevaraha 50 % võrra.

               4.Ekspertidel, kes peavad veetma ühe või mitu ööd koosoleku toimumise kohas, sest koosoleku ajad ei sobitu lennu- või rongiaegadega,
                  4
                on õigus ka majutustoetusele. Majutustoetuse suurus on 100,00 eurot öö kohta. Ööde arv ei tohi ületada koosolekupäevade arvu + üks päev.

               5.Erandkorras võib maksta täiendavat majutustoetust ja/või päevaraha, kui viibimisaja pikendamine võimaldab eksperdil saada seoses transpordiga hinnasoodustust, mis ületab nimetatud toetuse ja/või päevaraha summa.

               6.Kui tegemist on väga kõrgetasemelise eksperdiga, võib päevaraha ja/või majutustoetust transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktori põhjendatud otsuse alusel suurendada 50 % võrra.

               ARTIKKEL 5

               Kui artiklis 4 sätestatud hüvitis on puudega eksperdi kõiki tema puudest tulenevaid kulusid või teda saatva isikuga seotud kulusid arvesse võttes selgelt ebapiisav, hüvitatakse kulud transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktori nõudmise korral esitatud tõendavate dokumentide alusel.

               ARTIKKEL 6

               1.Kui koosolekukutses ja koosoleku korraldamise taotluses ei ole ette nähtud teisiti, on erasektori ekspertidel õigus saada päevaraha koosoleku iga päeva eest ja vajaduse korral majutustoetust tingimusel, et nad on esitanud kirjaliku kinnituse, et nad ei saa sama koosoleku külastuse eest samalaadset hüvitist või samalaadseid hüvitisi mõnelt teiselt institutsioonilt. Transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor tagab, et koosolekukutse ja koosoleku korraldamise taotluse sisu on kooskõlas.

               2.Valitsuse tasandi eksperdid saavad päevaraha koosoleku iga päeva eest ja vajaduse korral majutustoetust tingimusel, et nii on ette nähtud komitee või töörühma kodukorras ja nad on esitanud kirjaliku kinnituse, et nad ei saa sama koosoleku külastuse eest samalaadset hüvitist või samalaadseid hüvitisi oma asutuse haldusosakonnalt.

               3.Transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor võib põhjendatud otsusega ja tõendavate dokumentide esitamise alusel lubada, et hüvitatakse kulud, mida kutsutud eksperdid on pidanud kandma seoses kirjalikult saabunud erijuhistega.

               4.Kõik reisi- ja majutuskulude hüvitamise ja/või päevaraha maksed kantakse ühele ja samale pangakontole.

               5.Valitsuse tasandi ekspertide kuluhüvitised makstakse valitsuse, mõne ministeeriumi või avalik-õigusliku asutuse nimel olevale kontole  välja arvatud juhul kui valitsus, ministeerium või avalik-õiguslik asutus on teinud erandi.

               ARTIKKEL 7

               1.Koosolekul osalevate ekspertide maksimaalne arv, olenemata sellest, kas neil on õigus saada kuluhüvitisi või mitte, on üks ekspert Kagu-Euroopa osalisriigi ja ELi liikmesriigi kohta valitsuse tasandi ekspertide korral ja erasektori ekspertide arv peab olema võrdne valitsuse tasandi ekspertide arvuga.

               2.Juhul kui mitu komiteed või töörühma korraldavad ühise koosoleku, võib transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor sellest eeskirjast kõrvale kalduda, tehes põhjendatud otsuse.

               ARTIKKEL 8

               1.Maksekorraldus koostamisel on aluseks kulude hüvitamise taotlus, mille ekspert ning eksperdi kohalviibimise tõendamise eest vastutav koosoleku sekretär on nõuetekohaselt täitnud ja allkirjastanud.

               2.Eksperdid peavad esitama koosoleku sekretärile kulude hüvitamiseks vajalikud dokumendid kirja, faksi või e-kirja teel, millel märgitud kuupäev ei ole hilisem kui 30 päeva koosoleku lõpust.

               3.Transpordiühenduse alaline sekretariaat hüvitab ekspertide kulud 30 kalendripäeva jooksul.

               4.Kui lõikes 2 sätestatud tingimusi ei täideta, ei ole transpordiühendus kohustatud reisikulusid hüvitama ega päevaraha või muid toetusi maksma, välja arvatud juhul, kui ekspert esitab nõuetekohase põhjenduse, mille transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor on põhjendatud otsusega heaks kiitnud.

               ARTIKKEL 9

               1.Reisikulud hüvitatakse eurodes võimaluse korral koosoleku päeval kehtiva vahetuskursi alusel.

               2.Päevaraha ja vajaduse korral majutustoetus makstakse välja eurodes koosoleku päeval kehtiva kindla summa ulatuses.

               III LISA

               EELNÕU:

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIKU JUHTIMISKOMITEE

               OTSUS nr 2020/...,

               [kuupäev],

               transpordiühenduse suhtes kohaldatava eelarve täitmise ning raamatupidamisarvestuse esitamise ja auditeerimise korra kohta

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIK JUHTIMISKOMITEE,

               võttes arvesse transpordiühenduse asutamise lepingut, eriti selle artikli 24 lõiget 1 ja artiklit 35,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Võetakse vastu transpordiühenduse suhtes kohaldatavad finantseeskirjad ja auditeerimiskord.

                     Piirkondliku juhtimiskomitee nimel

                     eesistuja

               III LISA

               SISUKORD

               TITLE I: SUBJECT MATTER

               TITLE II: OBLIGATIONS OF THE PARTIES

               TITLE III: BUDGETARY PRINCIPLES

               CHAPTER 1 PRINCIPLE OF UNITY AND BUDGETARY ACCURACY

               CHAPTER 2 PRINCIPLE OF ANNUALITY

               CHAPTER 3 PRINCIPLE OF EQUILIBRIUM

               CHAPTER 4 PRINCIPLE OF UNIT OF ACCOUNT

               CHAPTER 5 PRINCIPLE OF UNIVERSALITY

               CHAPTER 6 PRINCIPLE OF SPECIFICATION

               CHAPTER 7 PRINCIPLE OF SOUND FINANCIAL MANAGEMENT

               CHAPTER 8 PRINCIPLE OF TRANSPARENCY

               CHAPTER 9 INTERNAL CONTROL OF BUDGET IMPLEMENTATION

               TITLE IV: BUDGET COMMITTEE

               TITLE V: IMPLEMENTATION OF THE BUDGET

               CHAPTER 1 GENERAL PROVISIONS

               CHAPTER 2 FINANCIAL ACTORS

               CHAPTER 3 LIABILITY OF THE FINANCIAL ACTORS

               CHAPTER 4 REVENUE OPERATIONS

               CHAPTER 5 EXPENDITURE OPERATIONS

               TITLE VI: PROCUREMENT

               TITLE VII: PRESENTATION OF THE ACCOUNTS AND ACCOUNTING

               CHAPTER 1 PRESENTATION OF THE ACCOUNTS

               CHAPTER 2 ACCOUNTING

               CHAPTER 3 PROPERTY INVENTORIES

               TITLE VIII: EXTERNAL AUDIT AND DISCHARGE

               CHAPTER 1 EXTERNAL AUDIT

               TITLE IX: TRANSITIONAL AND FINAL PROVISIONS

               I JAOTIS

               REGULEERIMISESE

               Artikkel 1

               Käesolevate eeskirjadega kehtestatakse kooskõlas transpordiühenduse asutamise lepingu (edaspidi „asutamisleping“)
                  5
                artikliga 35 transpordiühenduse eelarve täitmise kord.

               II JAOTIS

               LEPINGUOSALISTE KOHUSTUSED

               Artikkel 2

               1.Lepinguosalised kannavad 75 % transpordiühendusele tehtavast sissemaksest üle hiljemalt iga aasta 31. märtsiks. Ülejäänud 25 % oma sissemaksest kannavad lepinguosalised üle hiljemalt iga aasta 30. juuniks.

               2.Lepinguosaliste sissemaksed transpordiühendusele tuleb teha eurodes.

               3.Transpordiühendus maksab oma makseteenuse osutaja nõutavad ülekandetasud ja lepinguosalised maksavad oma makseteenuse osutaja nõutavad ülekandetasud.

               III JAOTIS

               EELARVEPÕHIMÕTTED

               Artikkel 3

               Transpordiühenduse eelarvet (edaspidi „eelarve“) täidetakse kooskõlas eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli nõudva usaldusväärse finantsjuhtimise ning läbipaistvuse põhimõtetega, nagu need on sätestatud käesolevates eeskirjades.

               1. PEATÜKK

               EELARVE ÕIGSUSE PÕHIMÕTE

               Artikkel 4

               Kulukohustusi, mis ületavad heakskiidetud assigneeringuid, ei tohi võtta ega heaks kiita.

               2. PEATÜKK

               AASTASUSE PÕHIMÕTE

               Artikkel 5

               Halduskulud, mis tulenevad lepingutest, mis hõlmavad eelarveaastast kaugemale ulatuvaid ajavahemikke kas tulenevalt kohalikest tavadest või seadmete tarnimisest, kantakse selle eelarveaasta eelarvesse, mil kulud kantakse.

               Artikkel 6

               1.Asjakohaseks eelarveaastaks eelarves kinnitatud assigneeringuid võib kasutada üksnes kõnealusel eelarveaastal makstavate kulukohustuste ja eelmistesse eelarveaastatesse ulatuvatest kulukohustustest tulenevate võlgnevuste katteks.

               2.Kulukohustuste assigneeringud kirjendatakse eelarveaasta raamatupidamisarvestuses kuni sama aasta 31. detsembrini võetud juriidiliste kohustuste põhjal.

               3.Maksete assigneeringud kirjendatakse eelarveaasta raamatupidamisarvestusse maksete alusel, mille peaarvepidaja on teinud kõnealuse eelarveaasta 31. detsembriks.

               4.Raamatupidamisarvestuses tuleb kajastada varasematest eelarveaastatest üle kantud assigneeringuid.

               3. PEATÜKK

               TASAKAALU PÕHIMÕTE

               Artikkel 7

               Transpordiühendus ei võta laenu.

               4. PEATÜKK

               ARVESTUSÜHIKU PÕHIMÕTE

               Artikkel 8

               Eelarvet täidetakse eurodes ning raamatupidamisaruandlus toimub eurodes. Rahavoogude haldamise eesmärgil on transpordiühenduse alalisel sekretariaadil siiski lubatud teha tehinguid muudes vääringutes.

               5. PEATÜKK

               KÕIKEHÕLMAVUSE PÕHIMÕTE

               Artikkel 9

               1.Maksenõuetest, arvetest või tasaarveldusteatistest võib enne nende netosummas maksmiseks esitamist teha järgmised mahaarvamised:

               (a)lepinguosalistele, sealhulgas hankelepingute osalistele määratud trahvid;

               (b)põhjendamatult makstud summade korrigeerimised, mida võib teha mahaarvamisena sama liiki uuest maksest samale maksesaajale, mis tehakse sellel eelarveaastal ning sellest jaotisest, peatükist ja artiklist, mille arvelt ülemäärane makse tehti ja mille tõttu tuleb teha vahemakse või lõppmakse.

               2.Arvetes või maksenõuetes sisalduvaid hinnaalandusi, tagasimakseid ja maksevähendeid ei registreerita transpordiühenduse tuluna.

               3.Negatiivne saldo kantakse eelarvesse kuluna.

               6. PEATÜKK

               SIHTOTSTARBELISUSE PÕHIMÕTE

               Artikkel 10

               1.Direktor võib kasutada konkreetsele eelarvereale eraldatud assigneeringuid muu eelarverea eraldiste katteks, kui asjaomase eelarve vastu võtnud piirkondliku juhtimiskomitee otsus seda võimaldab ning lubatud aeg ei ole möödas.

               2.Direktor teavitab piirkondlikku juhtimiskomiteed oma otsusest seitsme päeva jooksul pärast lõike 1 kohase otsuse tegemist.

               7. PEATÜKK

               USALDUSVÄÄRSE FINANTSHALDUSE PÕHIMÕTE

               Artikkel 11

               4.Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, mis hõlmab säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtteid.

               5.Säästlikkuse põhimõte tähendab, et vahendid, mida transpordiühendus oma tegevuses kasutab, tehakse kättesaadavaks õigel ajal ning et nende kogus ja kvaliteet on sobivad ja nende hind võimalikult soodne.

               6.Tõhususe põhimõte tähendab parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel.

               7.Tulemuslikkuse põhimõte tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamist. Neid tulemusi hinnatakse.

               8. PEATÜKK

               LÄBIPAISTVUSE PÕHIMÕTE

               Artikkel 12

               8.Eelarvet täidetakse ja raamatupidamisaruandlus toimub kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.

               9.Eelarve ja paranduseelarved avaldatakse lõplikult vastuvõetud kujul transpordiühenduse alalise sekretariaadi veebisaidil.

               9. PEATÜKK

               EELARVE TÄITMISE SISEKONTROLL

               Artikkel 13

               1.Transpordiühenduse eelarve täitmisel rakendatakse tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli.

               2.Transpordiühenduse eelarve täitmisel tähendab sisekontroll kõigil juhtimistasanditel rakendatavat protsessi, mis on loodud selleks, et tagada piisav kindlus järgmiste eesmärkide saavutamiseks:

               (a)tegevuse tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus;

               (b)aruandluse usaldusväärsus;

               (c)vara ja teabe säilimine;

               (d)pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamine, tuvastamine ja kõrvaldamine ning pettuste ja eeskirjade eiramise kõrvaldamise suhtes võetavad järelmeetmed;

               (e)raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskide piisav juhtimine, arvestades programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi.

               3.Tulemuslik ja tõhus sisekontroll põhineb parimatel rahvusvahelistel tavadel ja hõlmab eelkõige määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 36 lõigetes 3 ja 4 sätestatud elemente, võttes arvesse transpordiühenduse struktuuri ja suurust, talle usaldatud ülesannete laadi, asjaomaseid summasid ning finants- ja tegevusriske.

               IV JAOTIS

                EELARVEKOMITEE

               Artikkel 14

               1.Käesolevaga asutatakse eelarvekomitee.

               2.Eelarvekomitee nõustab direktorit transpordiühenduse tegevuse finantsjuhtimise alal.

               3.Eelarvekomitee võib anda aru piirkondlikule juhtimiskomiteele ning esitada eelarvealaseid ja võimalike eelarvet mõjutavate asjaolude alaseid soovitusi.

               4.Lõikes 2 kirjeldatud ülesannete täitmiseks antakse eelarvekomiteele kogu vajalik teave või selgitused eelarve ja seda mõjutavate asjaolude kohta.

               Artikkel 15

               1.Eelarvekomiteesse kuulub üks liige igast Kagu-Euroopa lepinguosalisest riigist ja kaks Euroopa Liitu esindavat liiget, keda esindab Euroopa Komisjon.

               2.Eelarvekomitee koosolekuid juhatab Euroopa Komisjoni esindaja. Koosoleku juhataja võib nimetada asejuhataja.

               3.Eelarvekomitee tuleb korralisteks koosolekuteks kokku vähemalt kaks korda aastas. Lisaks tuleb komitee kokku koosoleku juhataja initsiatiivil või vähemalt ühe kolmandiku komiteeliikmete taotlusel.

               4.Eelarvekomitee võtab vastu oma kodukorra. Soovitused võib vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Eelarvekomitee otsused tehakse lihthäälteenamusega, mille hulka kuulub Euroopa Liidu esindaja poolthääl. Kui hääled jagunevad võrdselt, on otsustav hääl Euroopa Liidu esindajal.

               5.Transpordiühenduse alaline sekretariaat pakub eelarvekomiteele haldustuge.

               6.Alalise sekretariaadi esindaja osaleb eelarvekomitee koosolekutel ilma hääleõiguseta.

               V JAOTIS

                EELARVE TÄITMINE

               1. PEATÜKK

               ÜLDSÄTTED

               Artikkel 16

               Eelarvevahendite käsutaja ülesandeid täidab direktor.

               Artikkel 17

               Direktor võib anda eelarve täitmisega seotud volitused alalise sekretariaadi töötajatele. Volitatud isikud võivad tegutseda ainult neile selgesõnaliselt antud volituste piires ning käesolev otsus on neile siduv. Direktor saadab käesoleva artikli alusel tehtud mis tahes volitamisotsuse koopia piirkondlikule juhtimiskomiteele.

               Artikkel 18

               1.Kõikidel käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel on keelatud võtta eelarve täitmisega seotud meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu transpordiühenduse huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane osaleja hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja pädevale asutusele.

               2.Huvide vastuolu on siis, kui eelarve täitmises osaleja või audiitori ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna, eraelu, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud või muud põhjused, mis tulenevad ühistest huvidest toetusesaaja või lepinguosalisega.

               3.Lõikes 1 nimetatud pädev asutus on asjaomase töötaja vahetu ülemus. Kui asjaomaseks töötajaks on direktor, on pädev asutus piirkondlik juhtimiskomitee.

               Artikkel 19

               Tehnilise kompetentsusega seotud ülesanded ning haldus-, ettevalmistus- või lisatoimingud, mis ei hõlma avaliku võimu teostamist ega diskretsiooniõiguse kasutamist, võib lepinguga anda välistele üksustele või asutustele, kui see osutub möödapääsmatuks.

               2. PEATÜKK

               FINANTSJUHTIMISES OSALEJAD

               1. jagu

               Ülesannete lahususe põhimõte

               Artikkel 20

               Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on lahutatud ja neid ei või omavahel ühendada.

               2. jagu

               Eelarvevahendite käsutaja

               Artikkel 21

               1.Eelarvevahendite käsutaja vastutab tulude ja kulude haldamise eest.

               2.Kulude haldamisel võtab eelarvevahendite käsutaja eelarvelisi ja juriidilisi kulukohustusi, tõendab vastavalt käesoleva otsuse asjakohastele sätetele kulusid ja kinnitab makseid ning tegeleb assigneeringute kasutamisega.

               3.Tulude haldamine hõlmab saadaolevate summade eelarvestuste koostamist, sissenõutavate nõuete kindlaksmääramist ja sissenõudekorralduste väljastamist. See hõlmab vajaduse korral ka kindlaksmääratud nõuetest loobumist.

               4.Eelarvevahendite käsutaja tagab, et tehtud toimingutega seotud tõendavaid dokumente hoitakse nõuetekohaselt alles viis aastat.

               Artikkel 22

               1.Võttes nõuetekohaselt arvesse juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seotud riske, kehtestab eelarvevahendite käsutaja organisatsioonilise struktuuri, sisejuhtimise ning oma ülesannete täitmiseks sobivad kontrollisüsteemid ja -menetlused (edaspidi „transpordiühenduse finantsjuhtimise sise-eeskirjad“) , sealhulgas vajaduse korral järelkontrolli.

               2.Enne toimingu heakskiitmist kontrollib selle teostus- ja finantsaspekte töötaja, kes ei ole toimingu algatanud isik. Toimingu algatamine ning selle eel- ja järelkontrollimine on eraldiseisvad ülesanded.

               3.Kontrollimise eest vastutav töötaja ei tohi olla sama isik, kes algatas toimingu, ega toimingu algatanud isiku alluv.

               Artikkel 23

               Direktor kui eelarvevahendite käsutaja esitab piirkondlikule juhtimiskomiteele iga-aastase tegevusaruande (edaspidi „eelarvevahendite käsutaja aruanne“), mis sisaldab finants- ja haldusteavet.

               Artikkel 24

               Kui finantsjuhtimises ja tehingute kontrollimises osalev töötaja leiab, et otsus, mille kohaldamist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on käesolevate eeskirjade vastane või vastuolus kutse-eeskirjadega, mida kõnealune töötaja peab täitma, teatab ta sellest kirjalikult direktorile. Direktor peab reageerima mõistliku aja jooksul. Kui ta seda ei tee, peab töötaja teavitama piirkondlikku juhtimiskomiteed.

               Artikkel 25

               Kui eelarve täitmiseks on tehtud volitus, kohaldatakse käesolevate eeskirjade artiklit 21 mutatis mutandis volitatud isiku suhtes.

               3. jagu

               Peaarvepidaja

               Artikkel 26

               1.Euroopa Komisjoni ettepanekul ja vastavalt töötajate töölevõtmise, töötingimusi ja alalise sekretariaadi töötajate geograafilist tasakaalu järgivale kodukorrale nimetab direktor ametisse peaarvepidaja, kes vastutab alalises sekretariaadis järgmiste punktide eest:

               (a)maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja saadaolevatena tuvastatud summade sissenõudmine;

               (b)raamatupidamise aastaaruande koostamine ja esitamine V jaotise kohaselt;

               (c)raamatupidamisarvestus V jaotise kohaselt;

               (d)raamatupidamisarvestuse eeskirjade ja meetodite ning kontoplaani täitmine V jaotise kohaselt;

               (e)raamatupidamisarvestuse süsteemi kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks;

               (f)sularahahaldus.

               2.Võttes arvesse lõikes 3 sätestatut, on peaarvepidaja ainuisikuliselt volitatud haldama rahalisi vahendeid ja muid varasid ning vastutab nende turvalise hoidmise eest.

               3.Vajaduse korral võib peaarvepidaja delegeerida teatavad ülesanded nii, et sellega ei piirata ülesannete lahususe põhimõtet.

               3. PEATÜKK

               FINANTSJUHTIMISES OSALEJATE VASTUTUS

               1. jagu
                  Üldeeskirjad

               Artikkel 27

               1.Käesolevate eeskirjade kohane vastutus on isikuline.

               2.Mis tahes ebaseadusliku tegevuse, pettuse, korruptsiooni või eeskirjade eiramise korral, millega võidakse kahjustada transpordiühenduse huve, peab finantsjuhtimises osaleja sellest viivitamata teatama direktorile või juhul, kui ta peab seda vajalikuks, siis juhtimiskomiteele või Euroopa Pettustevastasele Ametile. Transpordiühenduse finantshuvide all peetakse silmas kõiki tulusid, kulusid ja varasid, mida sisaldab transpordiühenduse eelarve, mis on saadud selle kaudu või tulenevad eelarvest.

               3.Kui tegevuse puhul on esinenud eeskirjade eiramist või pettust, peatab vastutav eelarvevahendite käsutaja menetluse ja võib võtta mis tahes vajalikke meetmeid, sealhulgas võib ta tühistada kõnealuse tegevuse raames tehtud otsused. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab pettuse või eeskirjade eiramise kahtlusest viivitamata kõiki pädevaid asutusi, sealhulgas vajaduse korral Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF) ja Euroopa Prokuratuuri.

               Artikkel 28

               1.Eelarvevahendite käsutaja võib mis tahes volitamise igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada. Sellisest meetmest tuleb viivitamata teatada piirkondlikule juhtimiskomiteele ja eelarvekomitee esimehele ning meedet tuleb nõuetekohaselt põhjendada.

               2.Direktor võib eelarvevahendite käsutaja igal ajal ajutiselt või lõplikult ametiülesannete täitmise kohustustest vabastada, kuid selleks peab olema Euroopa Komisjoni eelnev nõusolek. Euroopa Komisjoni ettepanekul nimetab direktor transpordiühenduse töölevõtu eeskirjade kohaselt ametisse ajutise eelarvevahendite käsutaja ning hiljem alalise eelarvevahendite käsutaja.

               Artikkel 29

               1.Käesoleva peatüki sätted ei piira kriminaalvastutust, mida võidakse eelarvevahendite käsutaja ja käesolevas peatükis osutatud isikute suhtes kohaldada asjakohaste siseriiklike õigusnormide ja muude kehtivate sätete alusel, mis käsitlevad transpordiühenduse finantshuvide kaitset ja võitlust korruptsiooni vastu transpordiühenduse ametnike või lepinguosaliste riikide ametnike seas.

               2.Kui transpordiühenduse huve kahjustada võiv ebaseaduslik tegevus, pettus või korruptsioon on tõendatud, siis suunatakse küsimus edasi pädevale asutusele või organile.

               2. jagu

               Eelarvevahendite käsutaja suhtes kohaldatavad eeskirjad

               Artikkel 30

               1.Eelarvevahendite käsutajalt võib nõuda, et ta hüvitaks täielikult või osaliselt kahju, mida transpordiühendus on kandnud tema tõsise üleastumise tagajärjel, mille ta on toime pannud oma ülesannete täitmisel või seoses nende täitmisega, eriti kui ta määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat otsust eirates. Kahju hüvitamist kohaldatakse ka juhul, kui eelarvevahendite käsutaja on toime pannud järgmise tõsise üleastumise:

               (a) ta jätab koostamata dokumendi, milles määratakse kindlaks saadaolev summa;

               (b)ta jätab väljastamata sissenõudekorralduse või hilineb selle väljastamisega ilma põhjenduseta;

               (c)ta jätab väljastamata maksekorralduse või hilineb selle väljastamisega, mille tagajärjel võivad kolmandad isikud esitada transpordiühenduse vastu tsiviilhagi.

               2.Kui volitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et otsus, mille tegemine on tema ülesanne, on eeskirjadevastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, teatab ta sellest volitajale kirjalikult. Kui volitaja annab volitatud eelarvevahendite käsutajale põhjendatud ja kirjalikud juhised kõnealuse otsuse rakendamiseks, peab viimane selle rakendama ning teda ei saa vastutusele võtta.

               3.Volitamise korral vastutab eelarvevahendite käsutaja kehtivate sisekorraeeskirjade toimimise ja volitatud eelarvevahendite käsutaja valimise eest ka edaspidi.

               4.Eelarvevahendite käsutaja ei vastuta piirkondliku juhtimiskomitee tehtud otsuste eest, mida ta on täpselt täitnud. Juhul kui eelarvevahendite käsutaja ei ole mõne sellise otsusega nõus, võib ta sellest asjaomasele ametkonnale kirjalikult teatada. Sellegipoolest on ta kohustatud asjaomaseid otsuseid täitma.

               4. PEATÜKK

               TULUTOIMINGUD

               1. jagu

               Üldsätted

               Artikkel 31

               Lisaks lepinguosaliste sissemaksetele moodustavad tuluosa ka transpordiühenduse arvele kogunenud intressid.

               2. jagu

               Saadaolevate summade eelarvestus

               Artikkel 32

               Vastutav eelarvevahendite käsutaja koostab saadaolevate summade eelarvestuse kõikide meetmete või olukordade kohta, millest võib tuleneda transpordiühenduse asutusele võlgnetav summa või mis võivad seda summat muuta.

               3. jagu

               Kolmandatelt isikutelt saadaolevate summade kindlaksmääramine

               Artikkel 33

               1.Saadaoleva summa kindlaksmääramine on toiming, millega eelarvevahendite käsutaja või volitatud eelarvevahendite käsutaja:

               (a)kontrollib võlgniku võlgade olemasolu;

               (b)määrab kindlaks võla tegelikkusele vastavuse ja summa või kontrollib seda;

               (c)kontrollib võla maksmisele kuulumise tingimusi.

               2.Iga saadaolev summa, mis on kindlad, kindlasummaline ning kuulub tasumisele, märgitakse sissenõudekorraldusse, mis edastatakse peaarvepidajale koos võlgnikule saadetava võlateatisega. Mõlemad nimetatud dokumendid koostab ja saadab välja vastutav eelarvevahendite käsutaja.

               3.Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib teatavate tavapäraste tuluartiklite kohta teha esialgse kirje.

               Esialgne kirje hõlmab mitme üksiku summa sissenõudmist, mida seega ei ole tarvis eraldi kirjendada.

               Enne eelarveaasta lõppu muudab eelarvevahendite käsutaja esialgseid kirjeid, et tagada nende vastavus tegelikult kirjendatud saadaolevatele summadele.

               Artikkel 34

               Sissenõudmise kinnitamine on toiming, millega vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale sissenõudekorralduse väljastamise teel käsu nõuda sisse saadaolev summa, mille ta on kindlaks määranud.

               Artikkel 35

               4.Ebaõigesti makstud summad nõutakse tagasi.

               5.Peaarvepidaja täidab sissenõudekorraldusi saadaolevate summade kohta, mille vastutav eelarvevahendite käsutaja on nõuetekohaselt kindlaks määranud. Ta hoolitseb selle eest, et transpordiühendus saab oma tulu ja et transpordiühenduse õigusi kaitstakse.

               6.Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavatseb loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta loobumise nõuetekohasuse ja kooskõla usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega. Loobumise aluseks on eelarvevahendite käsutaja otsus, mis peab olema põhjendatud. Eelarvevahendite käsutaja ei tohi selle otsuse tegemist delegeerida. Loobumisotsuses märgitakse, milliseid meetmeid on sissenõudmiseks võetud, ning õiguslikud ja faktilised asjaolud, millel otsus põhineb.

               7.Vastutav eelarvevahendite käsutaja tühistab kindlaksmääratud saadaoleva summa, kui õiguslikes või faktilistes asjaoludes leitakse viga, mis näitab, et summa ei olnud õigesti kindlaks määratud. Tühistamise aluseks on vastutava eelarvevahendite käsutaja otsus ning see peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.

               8.Vastutav eelarvevahendite käsutaja suurendab või vähendab kindlaksmääratud võlgnevuse summat, kui avastatakse võlasumma muutmist nõudev faktiviga, tingimusel, et parandusega ei kaasne transpordiühenduse kindlaksmääratud nõudeõiguse kadumine. Muudatuse aluseks on vastutava eelarvevahendite käsutaja otsus ning see peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.

               9.Kui võlgnikul on transpordiühenduse ees seoses maksekorralduses kindlaksmääratud summaga võlgnevus, mis  kuulub maksmisele, nõuab peaarvepidaja võlateates nimetatud tähtaja möödumisel tasaarvestuse teel saadaolevad summad sisse.

               Erandlikel asjaoludel, kui see on vajalik transpordiühenduse finantshuvide kaitsmiseks, ning juhul, kui peaarvepidajal on põhjendatult alust arvata, et transpordiühendusele tasumisele kuuluv summa läheks kaduma, võib peaarvepidaja nõuda võla tasaarvestuse teel sisse enne võlateates märgitud tähtaja saabumist.

               Peaarvepidaja võib  nõuda võla tasaarvestuse teel sisse enne võlateates märgitud tähtaja saabumist ka siis, kui võlgnik sellega nõustub.

               10.Enne käesoleva artikli lõike 9 kohast sissenõudmist konsulteerib peaarvepidaja vastutava eelarvevahendite käsutajaga ja teavitab asjaomast võlgnikku/asjaomaseid võlgnikke.

               11.Lõikes 9 nimetatud tasaarvestamisel on sama mõju kui maksel ja see vabastab võlgniku võla ja, kui see on asjakohane, tasumisele kuuluvate intresside transpordiühendusele tasumisest.

               Artikkel 36

               1.Saadaoleva summa tegelikul kättesaamisel teeb peaarvepidaja arvestuskande ning teavitab vastutavat eelarvevahendite käsutajat.

               2.Kõigi peaarvepidajale tehtud sularahamaksete kohta väljastatakse kviitung.

               Artikkel 37

               1.Kui võlateates märgitud tähtajaks ei ole sissenõudekorraldust täidetud, teavitab peaarvepidaja vastutavat eelarvevahendite käsutajat ning algatab viivitamata sissenõude täitmise kõikide seaduses ettenähtud vahenditega.

               2.Summade sissenõudmisel tasaarvestab peaarvepidaja need samaväärsete nõuetega, mis transpordiühendusel on mis tahes võlgniku suhtes, kellel endal on transpordiühenduse asutuse vastu kindel, kindlasummaline ja tasumisele kuuluv nõue, tingimusel et tasaarvestamine on õiguslikult võimalik.

               Artikkel 38

               Peaarvepidaja võib koostöös vastutava eelarvevahendite käsutajaga anda maksmiseks lisaaega üksnes võlgniku nõuetekohaselt põhjendatud kirjaliku taotluse alusel, kui täidetud on järgmised tingimused:

               (a)võlgnik kohustub maksma intressi kogu lubatud lisaperioodi vältel (alates kuupäevast, mis oli makse algne tähtaeg) intressimääraga, mida Euroopa Keskpank kohaldas oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes ning eurodes (viiteintressimäär), millele lisandub kaheksa protsendipunkti. Viiteintressimäär on Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäär, mis kehtib maksetähtpäeva kuu esimesel päeval.

               (b) transpordiühenduse õiguste tagamiseks annab võlgnik finantstagatise, mis hõlmab nii põhisummat kui ka intressi.

               5. PEATÜKK

               KULUTOIMINGUD

               Artikkel 39

               1.Iga kuluartikli suhtes võetakse kulukohustus ja kulu makstakse.

               1. jagu

               Kulukohustuste võtmine

               Artikkel 40

               1.Eelarvelise kulukohustuse võtmine on toiming, millega seotakse assigneering, mida on vaja hilisemateks makseteks, et täita juriidilist kohustust.

               2.Juriidilise kohustuse võtmine on toiming, mille abil vastutav eelarvevahendite käsutaja võtab kohustuse või kinnitab kohustust, millest tuleneb eelarve kulu.

               Artikkel 41

               1.Iga meetme puhul, mis võib põhjustada eelarvest kantava kulu, peab vastutav eelarvevahendite käsutaja esmalt võtma eelarvelise kulukohustuse enne juriidilise kohustuse võtmist kolmandate isikute suhtes.

               2.Individuaalsed juriidilised kohustused seoses individuaalsete või esialgsete eelarveliste kulukohustustega tuleb võtta jooksva eelarveaasta 31. detsembriks.

               Artikkel 42

               1.Vastutav eelarvevahendite käsutaja tühistab nende N aasta eelarveliste kulukohustuste kasutamata jäänud osa, mis ei ole seotud juriidilise kohustusega N+1 aasta 31. märtsiks.

               2.Juriidilistel kohustustel, mis on võetud seoses meetmetega, mis hõlmavad rohkem kui ühte eelarveaastat, ja vastavatel eelarvelistel kulukohustustel on täitmise lõpptähtaeg, mis on määratud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, välja arvatud juhul, kui tegemist on personalikuludega. Kõnealuste kulukohustuste osad, mida ei ole täidetud kuue kuu jooksul kõnealusest lõppkuupäevast, vabastatakse.

               3.Kui juriidilise kohustuse põhjal ei ole kolme aasta möödudes tehtud makset, tühistab vastutav eelarvevahendite käsutaja selle.

               Artikkel 43

               Eelarvelise kulukohustuse võtmisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:

               (a)kulud on kantud õigesse eelarvepunkti;

               (b)assigneeringud on kättesaadavad;

               (c)kulud vastavad kohaldatavatele sätetele, eelkõige transpordiühenduse asutamislepingu sätetele ja transpordiühenduse kodukorrale;

               (a)järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.

               2. jagu

               Kulude tõendamine

               Artikkel 44

               Kulude tõendamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja:

               (a)kontrollib võlausaldaja nõudeõiguse olemasolu;

               (b)kontrollib nõude tasumisele vastavuse tingimusi;

               (c)määrab kindlaks nõude tegelikkusele vastavuse ja summa või kontrollib seda.

               Artikkel 45

               1.Igasuguste kulude tõendamise aluseks on tõendavad dokumendid, mis kinnitavad kreeditori nõudeõigust lähtuvalt tegelikult osutatud teenuste, tarnitud kaupade või tehtud tööde aruandest või muudest makset põhjendavatest dokumentidest.

               2.Tõendamisotsus vormistatakse märke „kuulub maksmisele“ allkirjastamisega vastutava eelarvevahendite käsutaja poolt.

               3. jagu

               Kulude kinnitamine

               Artikkel 46

               1.Kulude kinnitamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale maksekorraldusega käsu maksta välja tema poolt tõendatud kuluartikkel.

               2.Vastutav eelarvevahendite käsutaja kuupäevastab ja allkirjastab maksekorralduse ning saadab selle seejärel peaarvepidajale. Tõendavaid dokumente säilitab vastutav eelarvevahendite käsutaja vastavalt artikli 35 lõikele 4.

               3.Vajaduse korral lisatakse peaarvepidajale saadetavale maksekorraldusele dokument, mis tõendab kaupade kandmist artiklis 60 nimetatud inventarinimestikku.

               4. jagu

               Kulude maksmine

               Artikkel 47

               1.Maksmine toimub siis, kui esitatakse tõend, et asjaomane meede on kooskõlas alusaktiga ellu viidud, ja maksmiseks kasutatakse üht või mitut järgmistest toimingutest:

               (a)kogu tasumisele kuuluva summa maksmine;

               (b)tasumisele kuuluva summa maksmine mõnel järgmistest viisidest:

               –eelmakse, mille võib jagada mitmeks makseks,

               –üks vahemakse või mitu vahemakset,

               –lõppmakse. Eelmakse arvatakse täielikult või osaliselt maha vahemaksetest.

               Kõik eelmaksed ja vahemaksed arvatakse maha lõppmaksest.

               2.Lõikes 1 nimetatud eri liiki makseid kajastatakse raamatupidamisarvestuses eraldi ja nende tegemise aja järgi.

               Artikkel 48

               Peaarvepidaja tasub kulud kättesaadavate vahendite piires.

               VI JAOTIS

               RIIGIHANKED

               Artikkel 49

               Kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta.

               VII JAOTIS

               RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE ESITAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS

               1. PEATÜKK

               RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE ESITAMINE

               Artikkel 50

               Transpordiühenduse raamatupidamise aastaaruanne sisaldab:

               (a)transpordiühenduse finantsaruandeid ja kaasnevaid lisasid;

               (b)transpordiühenduse eelarve täitmise aruannet.

               Artikkel 51

               Raamatupidamisaruanne peab olema kooskõlas määruses (EL, Euratom) 2018/1046 sätestatud raamatupidamiseeskirjadega, õige ja terviklik ning andma tõese ja erapooletu ülevaate:

               (a)finantsaruannete puhul varadest ja kohustustest, kuludest ja tuludest, varade ja kohustuste all esitamata nõuetest ja kohustustest, samuti rahavoogudest;

               (b)eelarve täitmise aruannete puhul tulu- ja kulutoimingutest.

               Artikkel 52

               Finantsaruannetes esitatakse teave, sealhulgas teave arvestusmeetodite kohta sellisel viisil, et see oleks asjakohane, usaldusväärne, võrreldav ja selgesti arusaadav. Finantsaruanded koostatakse vastavalt üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele, mis on esitatud raamatupidamiseeskirjades vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklile 80 või vastavalt rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (edaspidi „IPSAS”) põhinevale tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele.

               Artikkel 53

               1.Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kirjendatakse tulud ja kulud perioodil, mil tulu saadi või kulu kanti ning olenemata makse- või laekumise kuupäevast.

               2.Varade ja kohustuste väärtus määratakse kindlaks vastavalt hindamiseeskirjadele, mis on esitatud rahvusvahelises raamatupidamisstandardis ja vajaduse korral asukohariigi siseriiklikes standardites sätestatud arvestamismeetodites.

               Artikkel 54

               1.Finantsaruanded koostatakse eurodes ja need sisaldavad järgmist:

               (a)bilanss ja tulemiaruanne, milles kajastatakse kõiki varasid ja kohustusi, finantsseisundit ning majandustulemust eelneva eelarveaasta 31. detsembri seisuga; andmed esitatakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 80 sätestatud raamatupidamiseeskirjadega või vastavalt IPSASe tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele;

               (b)rahavoogude aruanne, milles on näidatud eelarveaasta jooksul laekunud ja väljamakstud summad ning sularaha seis aasta lõpus;

               (c)omakapitali muutuste aruanne eelarveaasta kohta.

               2.Finantsaruannete lisa täiendab ja selgitab lõikes 1 kirjeldatud aruandes esitatud teavet ja annab kogu täiendava teabe, mida rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamistava eeldab, kui selline teave on transpordiühenduse tegevuse puhul asjakohane.

               2. PEATÜKK
                  RAAMATUPIDAMISARVESTUS

               1. jagu

               Ühissätted

               Artikkel 55

               1.Transpordiühenduse raamatupidamissüsteem koosneb käsitsi tehtavatest ja arvutipõhistest menetlustest ja kontrollidest, mis võimaldavad kindlaks teha asjakohaseid tehinguid ja sündmusi,  ning millega valmistatakse ette täpsed lähtedokumendid, sisestatakse täpsed andmed raamatupidamisdokumentidesse, töödeldakse ülekandeid õigesti, ajakohastatakse põhifaile nõuetekohaselt ja luuakse täpsed dokumendid ja aruanded.

               2.Raamatupidamisarvestus koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Raamatupidamisarvestus toimub eurodes ja kalendriaasta põhjal.

               3.Üldise raamatupidamisarvestuse ja eelarve raamatupidamisarvestuse andmed kinnitatakse eelarveaasta lõpus, et oleks võimalik koostada 1. peatükis osutatud raamatupidamisaruandeid.

               4.Peaarvepidaja kohaldab raamatupidamiseeskirju ja -meetodeid, mis järgivad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardeid, ja vajaduse korral vastuvõtva riigi ametiasutuste kohaldatavaid eeskirju.

               2. jagu
                  Üldine raamatupidamisarvestus

               Artikkel 56

               Üldisesse raamatupidamisarvestusse märgitakse ajalises järjestuses kahekordse kirjendamise meetodit kasutades kõik sündmused ja toimingud, mis mõjutavad transpordiühenduse majanduslikku ja rahalist seisundit ning tema varasid ja kohustusi.

               Artikkel 57

               1.Liikumised kontodel ja saldod kirjendatakse arvestusraamatutesse.

               2.Kõik raamatupidamiskirjed, sealhulgas kontoparandused, peavad põhinema vastavatel tõendavatel dokumentidel.

               3.Raamatupidamisarvestuse süsteemi peab jääma jälg kõikidest raamatupidamiskirjetest.

               Artikkel 58

               Eelarveaasta lõpu ja lõpliku raamatupidamisaruande esitamise vahelisel ajal teeb transpordiühenduse peaarvepidaja kõik korrigeerimised, mida on vaja raamatupidamisest tõese, erapooletu ja korrakohase ülevaate andmiseks, kuid mis ei hõlma väljamakseid ega laekumisi seoses kõnealuse aastaga.

               3. jagu
                  Eelarve raamatupidamisarvestus

               Artikkel 59

               1.Eelarve raamatupidamisarvestus peab andma üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest.

               2.Lõike 1 kohaldamiseks kantakse eelarve raamatupidamisarvestusse kõik eelarvega seotud tulu- ja kulutoimingud.

               3.Alaline sekretariaat koostab aastaaruande hiljemalt iga aasta 30. märtsiks. Aruanne sisaldab järgmist:

               –tegevusaruanne, mis kajastab alalise sekretariaadi tehtud tööd ja saavutatud tulemusi. Selles aruandes antakse ülevaade alalise sekretariaadi aastases tööprogrammis sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest;

               –eelarve täitmise finantsaruanne.

               3. PEATÜKK

               VARA INVENTARINIMESTIKUD

               Artikkel 60

               Transpordiühendus peab inventarinimestikke, kus on kirjas transpordiühenduse varana käsitatava materiaalse, immateriaalse ja finantsvara kogus ja väärtus.

               VIII JAOTIS

               VÄLISAUDIT JA FINANTSHUVIDE KAITSE

               Artikkel 61

               Peaarvepidaja esitab igal aastal eelmise aasta raamatupidamisaruande hiljemalt 31. märtsiks. Direktor peab aruande heaks kiitma.

               Artikkel 62

                Sõltumatud välisaudiitorid, kelle määrab piirkondlik juhtimiskomitee, teevad transpordiühenduse raamatupidamise iga-aastase auditi. Välisaudiitori ametiaega võib igal aastal pikendada, kui piirkondlik juhtimiskomitee ei ole ette näinud teisiti.

               Artikkel 63

               1.Välisaudiitorid esitavad piirkondlikule juhtimiskomiteele aruande koos varade ja kohustuste aruandega ning sertifitseeritud raamatupidamisaruanded hiljemalt kaheksa kuud pärast asjaomase eelarveaasta lõppu. Piirkondlik juhtimiskomitee võib esitada eelarvekomiteele teavet, mida ta peab vajalikuks.

               2.Direktor esitab välisaudiitori aruande kohta tähelepanekuid, kui ta leiab, et see on vajalik.

               3.Välisaudiitorid teevad auditeid vajaduspõhiselt ja vastavalt oma heakskiidetud pädevusele. Välisaudiitorid kontrollivad transpordiühenduse raamatupidamisdokumente ja menetlusi eelkõige selleks, et kontrollida raamatupidamisdokumentide täpsust ja täielikkust. Välisauditi käigus määratakse kindlaks finantsaruannete üldine kehtivus.

               4.Välisaudiitorid esitavad piirkondlikule juhtimiskomiteele auditiaruande ja sertifitseeritud raamatupidamisaruanded koos aruannete usaldusväärsust ja aruannetes kajastatavate toimingute seaduslikkust ja korrektsust kinnitava avaldusega hiljemalt kaheksa kuud pärast asjaomase eelarveaasta lõppu. Kui piirkondlik juhtimiskomitee seda nõuab, peab eelarvekomitee esitama piirkondlikule juhtimiskomiteele oma tähelepanekud audiitorite esitatud nende dokumentide kohta, mida ta peab oluliseks.

               Artikkel 64

               1. Eelarvevahendite käsutaja ja piirkondlik juhtimiskomitee edastavad OLAFile ja Euroopa Komisjonile viivitamata kogu artikli 27 kohaselt saadud teabe.

               2. Piirkondlik juhtimiskomitee ja transpordiühenduse töötajad teevad liidu huvide kaitsmisel täielikku koostööd eelkõige Euroopa Prokuratuuri ja OLAFiga ning nad edastavad neile asjakohast teavet ja pakuvad taotluse korral mis tahes abi, mida on vaja nimetatud asutuste asjakohaste pädevuste täitmiseks, sealhulgas nõukogu määruse (EL) 2017/1939 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 kohaste uurimiste läbiviimiseks. Eelarvevahendite käsutaja tagab ka, et iga trandspordiühenduse eelarve täitmisega seotud mis tahes kolmas isik teeb täielikku koostööd ja annab Euroopa Prokuratuurile ja OLAFile samaväärsed õigused.

               3. OLAFil on õigus viia transpordiühenduse ruumides läbi haldusuuringuid, sealhulgas on tal juurdepääsuõigus kontrolli eesmärgil vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013.

               IX JAOTIS

                ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

               Artikkel 65

               Piirkondlikul juhtimiskomiteel on õigus saada eelarve täitmise kohta mis tahes vajalikku teavet või selgitusi.

               Artikkel 66

               Euroopa Komisjoni heakskiidul võib direktor vajaduse korral võtta vastu suunised käesolevate eeskirjade rakendamiseks.

               Artikkel 67

               Kuni eelarvekomitee liikmete ametisse nimetamiseni täidab artikli 14 lõike 2 kohaseid ülesandeid Euroopa Komisjon.

               Artikkel 68

               Käesolevad eeskirjad on nii transpordiühenduse asutamislepingu osaliste jaoks kui ka asutamislepingu alusel loodud organite jaoks tervikuna siduvad.

               Käesolevad eeskirjad jõustuvad nende piirkondlikus juhtimiskomitees vastuvõtmise päeval.

                     (1)

                        APEX – Advance Purchase Excursion – eelostuhind – soodushind, mida pakutakse konkreetsete lennu- ja rongipiletite puhul, kui need broneeritakse teatava aja jooksul ette.

                     (2)

                        Lisakulu arvestatakse ametireisi üldkuludega võrreldes (päevaraha ei võeta arvesse).

                     (3)

                  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/per-diem-rates-20200201_en.pdf

                     (4)

                        Üldjuhul ei saa eksperdilt nõuda, et nad lahkuksid oma töö- või elukohast või koosoleku toimumise kohast enne kella 7.00 rongijaama (või muu transpordivahendiga reisimise korral) või enne kella 8.00 lennujaama;  et nad saabuksid koosoleku toimumise kohta pärast kella 21.00 (lennujaama) või 22.00 (rongijaama või muu transpordivahendiga).

                     (5)

                        ELT L 278, 27.10.2017, lk 3–53.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.9.2020
            COM(2020) 477 final
            2020/0228(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse 10. Euroopa Arengufondi projektidest vabanenud rahaliste vahendite eraldamist Aafrika rahutagamisrahastu vahendite täiendamiseks

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Aafrika rahutagamisrahastu loodi 2003. aastal Cotonou lepingu
                  1
                raames Cotonou lepingu kohaldamise ajaks ning seda rahastatakse Euroopa Arengufondist (EAF), st liidu üldeelarve väliselt. Aafrika rahutagamisrahastu on üks peamisi vahendeid, millega rakendatakse Aafrika ja ELi koostööd rahu ja julgeoleku valdkonnas.

               Praeguse 11. EAFi raames eraldati Aafrika rahutagamisrahastule ajavahemikuks 2014–2020 esialgu 750 miljoni euro suurune summa. Selle summa puhul, mis põhines 10. EAFi raames Aafrika rahutagamisrahastule ette nähtud kulukohustustel, ei võetud piisavalt arvesse Aafrika rahutagamisrahastu rahastamismahu järsku suurenemist pärast 2012. aastat, mis jätkus kuni 2015. aastani, mil komisjon piiras oma toetuse rahutagamisoperatsioonidele 80 %ga ÜRO toetusmäärast, mida maksti tol ajal sõjaväelastele ja politseinikele, kes olid lähetatud Aafrika riikide juhitavate rahutagamisoperatsioonide raames. Selle ülemmäära kehtestamine tõi kaasa Aafrika rahutagamisrahastu väljamaksete stabiliseerumise, kuid mitte vähenemise, kuna Aafrika rahutagamisrahastu toetuste ülemmäära kehtestamise kaudu saavutatud säästule vastukaaluks suurenes rahastatud rahutagamisoperatsioonide üldarv. Nõudluse suurenemine on tingitud eelkõige käimasolevate operatsioonide rahastamise jätkumisest (Aafrika Liidu missioon Somaalias ehk AMISOM) ning uute rahutagamisoperatsioonide loomisest (Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse missioon Guinea-Bissaus ehk EUCOMIB, Boko Harami vastane rahvusvaheline rakkerühm ehk MNJTF, G5 Saheli ühendvägi).

               Seepärast on Aafrika rahutagamisrahastut praeguseks täiendatud neli korda kogusummas 1,635 miljonit eurot: kaks täiendust kumbki summas 150 miljonit eurot (otsustatud vastavalt 24. septembril 2015
                  2
                ja 2. augustil 2016
                  3
               ) 2014.–2016. aasta tegevusprogrammi jaoks, kolmas täiendus summas 535 miljonit eurot (samuti otsustatud 2. augustil 2016
                  4
               ) 2017.–2018. aasta tegevusprogrammi rahastamiseks ja neljas täiendus summas 800 miljonit eurot (otsustatud 11. aprillil 2019
                  5
               ) 2019.–2020. aasta tegevusprogrammi rahastamiseks. Need rahalised vahendid võimaldavad Aafrika rahutagamisrahastu raames läbi viia tegevusi kuni 2020. aasta lõpuni.

               Kooskõlas komisjoni ettepanekuga mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta
                  6
                ja kõrge esindaja ettepanekuga Euroopa rahutagamisrahastu kohta
                  7
                peaksid Aafrika rahutagamisrahastu raames praegu rahastatavad tegevused alates 1. jaanuarist 2021 üle võtma naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend (NDICI) ning Euroopa rahutagamisrahastu. Selleks et tagada pidev ja usaldusväärne ELi toetus Aafrika juhitud rahu- ja julgeolekumeetmetele, tuleks alates 2021. aasta jaanuarist kuni juunini või kuni Cotonou lepingu lõppemiseni (olenevalt sellest, kumb on varasem) hõlbustada sujuvat üleminekut Aafrika rahutagamisrahastu ja kõnealuste uute rahastamisvahendite vahel.

               Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku eelnõu eesmärk on saada nõukogult luba kasutada 10. EAFist vabanenud rahalisi vahendeid Aafrika rahutagamisrahastu täiendamiseks lisasummaga kuni 129 miljonit eurot. Neid vahendeid kasutatakse vastavalt 10. EAFi liikmesriikide vahelisele osamaksude jaotusele
                  8
               .

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  ELi üldises strateegias
                     9
                   määratletakse rahu ja julgeolekut kui ELi peamisi huve. Lisaks märgitakse, et julgeolek Euroopas on tihedalt seotud rahuga naaberriikides ja neid ümbritsevates piirkondades. 2017. aastal vastu võetud uuendatud Euroopa arengukonsensuses
                     10
                   seatakse üheks viiest sihtvaldkonnast „rahu“ ja kinnitatakse ELi pühendumist reeglitele põhinevale maailmakorrale, mille keskmes on mitmepoolsus.

                  Aafrika rahutagamisrahastu on üks peamisi vahendeid, millega 2007. aastal Lissabonis vastu võetud Aafrika ja ELi ühisstrateegia raames viiakse ellu ELi ja Aafrika koostööd rahu ja julgeoleku valdkonnas. ELi ja Aafrika neljandal tippkohtumisel 2014. aastal kinnitati, et rahu ja julgeolek on ühisstrateegia rakendamise üks viiest prioriteetsest valdkonnast. Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu viiendal tippkohtumisel 2017. aasta novembris leppisid juhid kuni järgmise tippkohtumiseni jäävaks ajavahemikuks kokku neljas ühises strateegilises prioriteedis, millest üks on „vastupanuvõime, rahu, julgeoleku ja juhtimise tugevdamine“. Tuginedes uuele Euroopa arengukonsensusele, milles tuletatakse meelde julgeoleku ja arengu vahelist seost, ning ELi üldisele strateegiale, milles rõhutatakse vajadust võtta kasutusele integreeritud lähenemisviis konfliktidele, on koostöö rahu ja julgeoleku valdkonnas jätkuvalt Aafrika ja ELi partnerluse keskmes. Sellest lähtuvalt kirjutasid Euroopa Komisjon ja Aafrika Liidu Komisjon 23. mail 2018 alla vastastikuse mõistmise memorandumile rahu, julgeoleku ja valitsemistava küsimustes, millega luuakse raamistik ELi ja ALi tõhustatud koostööks rahu ja julgeolekuga seotud probleemide lahendamisel. Keskendumist jätkuvale tugevale koostööle Aafrika partneritega rahu ja julgeoleku valdkonnas kinnitati hiljuti ka komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 2020. aasta märtsi ühisteatises „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“
                     11
                  .

                  Käesoleva ettepanekuga, mis võimaldab Aafrika rahutagamisrahastu tegevusel jätkuda kuni 2021. aasta keskpaigani või kuni Cotonou lepingu lõppemiseni (olenevalt sellest, kumb on varasem), toetatakse ka ÜRO jätkusuutliku arengu eesmärkide täitmist, eelkõige jätkusuutliku arengu eesmärki nr 16 „Edendada rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi säästva arengu jaoks, tagada üldine juurdepääs õigusemõistmisele ning luua tõhusad, usaldusväärsed ja kaasavad institutsioonid kõigil tasanditel“.

                  Aafrika rahutagamisrahastut rahastatakse tavaliselt Euroopa Arengufondi AKV-sisese ja piirkondliku koostöö assigneeringutest. Tulemusreservist (mittekasutatav) Aafrika rahutagamisrahastule eraldatud täiendavatest vahenditest rahastatavad tegevused on kooskõlas AKV riikide vahelises strateegias
                     12
                   kehtestatud üldiste ja konkreetsete eesmärkidega.

                  Kõnealuseid täiendavaid rahalisi vahendeid kasutatakse kooskõlas 11. EAFi suhtes kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega. Nende vahendite kasutamine nähakse ette Aafrika rahutagamisrahastu 2019.–2020. aasta tegevusprogrammi muudatuse kaudu, lisades tegevuste läbiviimise alates 2021. aasta jaanuarist või kuni Cotonou lepingu lõppemiseni, olenevalt sellest, kumb on varasem. Selleks et komisjon saaks Aafrika rahutagamisrahastu 2019.–2020. aasta tegevusprogrammi muudatuse vastu võtta, on vaja eelnevat COREPERi heakskiitu, nagu on ette nähtud 11. EAFi rakendusmääruse
                     13
                   artikli 15 punktis b.

               •Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega

                  Ei kohaldata

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  11. EAFi sisekokkuleppe
                     14
                   artikli 1 lõige 4.

                  11. EAFi sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 4 on nõutud, et nõukogu võtaks otsuse vastu ühehäälselt.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata

                     EAF on moodustatud liikmesriikide esindajate vahelise sisekokkuleppe alusel ning sellega nähakse ette võimalus kasutada vabanevaid vahendeid, kui nii on nõukoguga kokku lepitud
                     15
                  .

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek ja eelkõige kavandatavad summad põhinevad Euroopa välisteenistuse ja komisjoni talituste tehtud põhjalikul analüüsil. Ettepanek põhineb ka eeldusel, et teised partnerid toetavad rahastamist. Lisaks sellele on ELi liikmesriikidel võimalus tasuda Aafrika rahutagamisrahastu kaudu oma vabatahtlik rahaline osalus.

               Juulis 2016 võttis Aafrika Liit vastu otsuse kehtestada 0,2 % maksu vastavate kaupade impordile, et rahastada Aafrika Liitu. Otsuse eesmärk on tagada Aafrika Liidu rahufondi kaudu rahu ja julgeoleku jaoks usaldusväärne ja prognoositav rahastamine. Vajalike õigusaktide ja praktiliste meetmete rakendamine edeneb, ehkki igas Aafrika Liidu liikmesriigis eri kiirusega. Aafrika Liidu rahutagamisfondi raames kättesaadavad rahalised vahendid suurenevad pidevalt ja ulatuvad praegu enam kui 160 miljoni euroni.

               •Vahendi valik

               EAF on liidu tasandil Aafrika rahutagamisrahastu ainus rahastamisallikas. Õiguslike piirangute tõttu ei saa olemasolevaid, liidu üldeelarvest rahastatavaid ELi vahendeid kasutada sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide jaoks või toetada sõjalisi toetuse saajaid muul eesmärgil kui selleks, et suurendada nende suutlikkust arengu või arenguks vajaliku julgeoleku toetamiseks.

               Kooskõlas nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkuleppe (Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa)
                  16
                artikli 1 lõikega 4 teeb otsuse nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata

               •Mõju hindamine

                  Ei kohaldata

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata

               •Põhiõigused

               Konfliktide ennetamise, kriisiohjamise ja konfliktijärgsete protsesside inimõiguste mõõtme tugevdamine on üks peamisi koostöövaldkondi, mis kuulub Aafrika ja ELi ühisstrateegia prioriteetse valdkonna „Rahu ja julgeolek“ alla. 2018. aasta mais allkirjastatud Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga, mis käsitleb rahu, julgeolekut ja valitsemist, rõhutatakse inimõiguste kesksust, sealhulgas võitlust konfliktidega seotud soolise vägivalla vastu, rahu ja julgeoleku saavutamiseks Aafrika mandril.

               Aafrika rahutagamisrahastu 2019.–2020. aasta tegevusprogrammi
                  17
                raames pööratakse erilist tähelepanu kõigi asjakohaste tegevuste soolisele ja inimõiguste mõõtmele. Tegevusprogramm hõlmab toetust Aafrika Liidule ja teistele asjaomastele osalejatele, et luua kogu mandrit hõlmav inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise raamistik, mis kehtib kõigi Aafrika riikide juhitavate rahutagamisoperatsioonide suhtes.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ei kohaldata

                  EAF ei ole ELi eelarve osa.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Kehtib 11. EAFi suhtes kohaldatav ja Aafrika rahutagamisrahastu 2019–2020. aasta tegevusprogrammiga ette nähtud järelevalve, hindamise ja aruandluse kord.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ettepaneku artikli 1 lõikes 1 on sätestatud, et 10. EAFi rahastatavatest projektidest vabanenud rahalistest vahenditest eraldatakse kuni 129 miljonit eurot Aafrika rahutagamisrahastu vahendite täiendamiseks, et rahuldada hinnangulisi rahastamisvajadusi 2021. aasta esimese kuue kuu jooksul..

                  Artikli 1 lõikes 2 on sätestatud, et kohaldatakse 11. EAFi eeskirju (rakendus- ja finantsmäärused
                     18
                  ).

                  Artikliga 2 on ette nähtud otsuse jõustumise kuupäev.

               2020/0228 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse 10. Euroopa Arengufondi projektidest vabanenud rahaliste vahendite eraldamist Aafrika rahutagamisrahastu vahendite täiendamiseks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa,
                  19
                eriti selle artikli 1 lõiget 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu praegust tegevust rahu ja julgeoleku tagamiseks Aafrika mandril Aafrika rahutagamisrahastu raames tuleks jätkata kuni 2021. aasta juuni lõpuni või ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma (edaspidi „AKV“) ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu (edaspidi „AKV-ELi partnerlusleping“)
                  20
                kohaldamise lõpuni, olenevalt sellest, kumb on varasem.

               (2)Aafrika rahutagamisrahastu rahastamisvajadused 2021. aasta jaanuarist juunini on hinnanguliselt kuni 129 000 000 eurot.

               (3)On asjakohane kasutada 10. EAFi projektidest vabanenud rahalisi vahendeid Aafrika rahutagamisrahastu rahastamise tagamiseks kuni 2021. aasta juuni lõpuni või kuni AKV-ELi partnerluslepingu kohaldamise lõpuni, olenevalt sellest, kumb on varasem.

               (4)Nende täiendavate rahaliste vahenditega tuleks rahastada toetust Aafrika juhitud rahutagamisoperatsioonidele.

               (5)Kõnealuseid vahendeid tuleks kasutada kooskõlas Aafrika rahutagamisrahastu asjaomaste mitmeaastaste tegevusprogrammidega ning 11. EAFi suhtes kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega, nagu on sätestatud nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määruses (EL) 2015/322 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta
                  21
                ja nõukogu 26. novembri 2018. aasta määruses (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust
                  22
               ,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               10. Euroopa Arengufondi (EAF) projektidest vabanenud rahalistest vahenditest eraldatakse kuni 129 000 000 eurot Aafrika rahutagamisrahastu täiendamiseks 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2021 või kuni AKV-ELi partnerluslepingu kohaldamise lõppemiseni, olenevalt sellest, kumb on varasem.

               Kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutatakse kooskõlas 11. EAFi suhtes kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päevale järgneval päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati Cotonous 23. juunil 2000. aastal.

                     (2)

                        Komisjoni 7. detsembri 2015. aasta otsus C(2015) 8627.

                     (3)

                        Komisjoni 17. novembri 2016. aasta otsus C(2016) 7258.

                     (4)

                        Komisjoni 27. aprilli 2017. aasta otsus C(2017) 2579, muudetud komisjoni 23. veebruari 2018. aasta otsusega C(2018) 1258.

                     (5)

                        Komisjoni 6. juuni 2019. aasta otsus C(2019) 4070.

                     (6)

                        Komisjoni ettepanek mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta, mai 2018.

                     (7)

                        HR(2018) 94, 13. juuni 2018.

                     (8)

                        See ei loo pretsedenti varasematest EAFidest vabanenud vahendite võimaliku tulevase kasutamise suhtes, mis jääb liikmesriikide otsustada iga juhtumi puhul eraldi kooskõlas 26. novembri 2018. aasta nõukogu määruse (EL) 2018/1877 (mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artikliga 55.

                     (9)

                        Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia, juuni 2016.

                     (10)

                        Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus (2017/C 210/01): Euroopa uus arengukonsensus „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“, 7. juuni 2017.

                     (11)

                        Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“, JOIN(2020) 4, 9. märts 2020.

                     (12)

                        Komisjoni 13. novembri 2015. aasta otsus C(2015) 7766, milles käsitletakse aastateks 2014–2020 strateegiadokumendi ning Euroopa Liidu ja AKV-rühma riikide vahelise AKV-sisese koostöö sihtprogrammi vastuvõtmist.

                     (13)

                        Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/322.

                     (14)

                        Sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa (ELT L 210, 6.8.2013, lk 1).

                     (15)

                        11. EAFi sisekokkuleppe artikli 1 lõige 4 ja nõukogu 26. novembri 2018. aasta määruse (EL) 2018/1877 (mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artikkel 55.

                     (16)

                        ELT L 210, 6.8.2013, lk 1–14.

                     (17)

                        Komisjoni 6. juuni 2019. aasta otsus C(2019) 4070.

                     (18)

                        Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/322 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta ja nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrus (EL) nr 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust.

                     (19)

                        ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (20)

                        Lepingut (ELT L 317, 15.12.2000, lk 3) on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis alla kirjutatud lepinguga (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous alla kirjutatud lepinguga (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3).

                     (21)

                        ELT L 58, 3.3.2015, lk 1–16.

                     (22)

                        ELT L 307, 3.12.2018, lk 1–21.