Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0495

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist pärit polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse sellist importi käsitlevad menetlused pärast Nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohaseid aegumise läbivaatamisi ja lõpetatakse sellise Taist pärit impordi artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine  /* KOM/2006/0495 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 12.9.2006KOM(2006) 495 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega tunnistatakse kehtetuks Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist pärit polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse sellist importi käsitlevad menetlused pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohaseid aegumise läbivaatamisi ja lõpetatakse sellise Taist pärit impordi artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005; edaspidi „algmäärus“) kohaldamist Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist pärit polüestrist sünteesstaapelkiudude importi käsitlevas menetluses pärast kaht aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 ning üht vahepealset läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |120 | Üldine taust Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba uurimise ajal olnud võimalus oma huve algmääruse sätete kohaselt kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab täielikku loendit tingimustest, mida peab hindama. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte 14. juulil 2005. aastal algatas komisjon Austraaliast, Indoneesiast ja Taist pärit polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise. 3. detsembril 2005. aastal algatas komisjon Taist pärit polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus dumpingu uurimisega ühe Tai tootja puhul. 20. detsembril 2005. aastal algatas komisjon Indiast pärit polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise. Mõlema aegumise läbivaatamise puhul selgus, et polüestrist sünteesstaapelkiudude ekspordi taasalustamine märkimisväärsetes kogustes Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist ühendusse ei ole tõenäoline. Seega ei ole põhjust säilitada kõnealustest riikidest pärit polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kehtivaid meetmeid. Seepärast soovitatakse nõukogul võtta vastu lisatud määruse ettepanek, et tunnistada kehtetuks Austraalia, India, Indoneesia ja Tai suhtes kehtivad meetmed ning lõpetada menetlused kõnealuste riikide suhtes ja Taid käsitlev osaline vahepealne läbivaatamine. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |332 | Andmete avaldamist selle kohta, kuidas on ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ning kodanike rahalist ja halduskoormust vähendatud ning mil viisil on nimetatud koormus proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei nõuta. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega tunnistatakse kehtetuks Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist pärit polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse sellist importi käsitlevad menetlused pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohaseid aegumise läbivaatamisi ja lõpetatakse sellise Taist pärit impordi artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus"), eriti selle artikli 11 lõikeid 2 ja 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Kehtivad meetmed(1) 2000. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1522/2000[2] Austraaliast, Indoneesiast ja Taist pärit polüestrist sünteesstaapelkiudude („polüesterstaapelkiud“) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Nende meetmeteni viinud uurimisele viidatakse edaspidi järgmiselt: „esialgne uurimine nr 1”.(2) 2000. aasta detsembris kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2852/2000[3] Indiast ja Korea Vabariigist pärit polüesterstaapelkiudude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastane tollimaksu. Nende meetmeteni viinud uurimisele viidatakse edaspidi järgmiselt: „esialgne uurimine nr 2”.(3) Määrusega (EÜ) nr 2852/2000 kehtestatud meetmed hõlmasid väärtuselist tollimaksu, välja arvatud ühe India eksportiva tootja impordi puhul, kelle võetud kohustus kiideti heaks komisjoni otsusega 2000/818/EÜ[4]. Pärast nii dumpingut kui kahju hõlmavat vahepealset läbivaatamist on Korea Vabariigist pärit impordi suhtes kehtivaid meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 428/2005[5] muudetud ja viieks aastaks pikendatud.2. Läbivaatamistaotlused(4) Pärast kahe teadaande avaldamist eelseisva aegumise kohta, millest üks käsitles Austraaliast, Indoneesiast ja Taist pärit polüesterstaapelkiudude impordi suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid[6] ning teine Indiast pärit polüesterstaapelkiudude impordi suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid,[7] sai komisjon 13. aprillil 2005. aastal ja 23. septembril 2005. aastal taotlused nende meetmete läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.(5) Taotluse esitas Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (edaspidi „CIRFS“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50% polüesterstaapelkiudude kogutoodangust ühenduses. Taotlused põhinesid väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju kordumise.(6) Lisaks saadi määruse (EÜ) nr 1522/2000 osalise vahepealse läbivaatamise taotlus polüesterstaapelkiude Tai tootjalt Tuntex (Thailand) Public Company Limited (edaspidi „Tuntex“), kelle suhtes kohaldatakse kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.(7) Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohases taotluses esitas Tuntex oma väidete toetuseks esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on tema puhul muutunud ning et kõnealused muutused on püsivad. Tuntex esitas tõendid, mis näitavad, et tema enda kuludel/omamaistel hindadel põhineva normaalväärtuse ja kolmanda riigi turule suunatud ekspordihindade võrdlus viib dumpingu vähenemiseni oluliselt allapoole praegust taset (27,7 %). Seetõttu väitis Tuntex, et meetmete jätkuv rakendamine praegusel tasemel, mis põhineb eelnevalt kindlaks tehtud dumpingumääral, ei ole enam dumpingu korvamiseks vajalik.(8) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase kahe läbivaatamise ja algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase dumpingu uurimisega piirduva ühe läbivaatamise algatamiseks on olemas piisavad tõendid, algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaannetega kolm kõnealust läbivaatamist.[8]3. Uurimised(9) Komisjon teatas ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest Austraalia, India, Indoneesia ja Tai tootjatele, teadaolevatele asjaomastele ühenduse importijatele, kasutajatele ning nende ühendustele, ekspordiriikide asjaomastele esindajatele, CIRFSile ja teadaolevatele ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.(10) Komisjon teatas Tuntexile ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.(11) Pidades silmas aegumise läbivaatamise taotlustes loetletud India, Indoneesia ja Tai ning ühenduse tootjate suurt arvu ning teadaolevate asjaomaste polüesterstaapelkiu importijate suurt arvu ühenduses, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamiste algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.(12) Pärast esitatud teabe uurimist ning arvestades India, Indoneesia ja Tai koostööd tegevate tootjate väikest arvu, kes andsid märku oma valmisolekust koostööd teha, otsustati, et väljavõttelise uuringu tegemine ei ole kõnealuste riikide tootjate puhul vajalik.(13) Ükski importija ei esitanud komisjonile algatamisteadetes nõutud teavet ning seetõttu ei olnud importijate puhul väljavõtteline uuring vajalik. Kõnealustes läbivaatamistes ei teinud koostööd ükski importija.(14) Kümme ühenduse tootjat täitis väljavõttelise uuringu vormi ja andis ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Nendest kümnest äriühingust võeti valimisse viis äriühingut, kes leiti olevat polüesterstaapelkiudude ühendusesisese tootmismahu ja müügi suhtes ühenduse tootmisharu mõistes tüüpilised. Kõnealune valim moodustas ühenduses suurima tüüpilise polüesterstaapelkiudude tootmis- ja müügimahu, mida oli võimalik olemasoleva aja jooksul uurida.(15) Seepärast saadeti küsimustikud viiele valimisse kuuluvale ühenduse tootjale, Austraalia tootjatele ja neile, kes tegid valimi moodustamisel koostööd oma riigi nimel, ning teadaolevatele kasutajatele. Viiel ühenduse tootjal, kes ei kuulunud valimisse, paluti esitada teavet teatavate kahju näitajate kohta ning esitada oma märkused dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise või säilitamise mõju kohta.(16) Küsimustiku vastused saadi viiest valimisse kuuluvast ühenduse tootjast neljalt (seega esindas valim 38% ühenduse toodangust ja müügist), ühelt Austraalia tootjalt, kolmelt India tootjalt, neljalt Indoneesia tootjalt, neljalt Tai tootjalt (kaks neist olid sidustootjad) ja kaheksalt kasutajalt. Kaks kasutajate ühendust tegid esildised. Lisaks esitas viiest valimisse mittekuuluvast ühenduse tootjast neli küsitud teabe (seega esindasid koostööd tegevad tootjad 60% ühenduse toodangust).(17) Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta oma analüüside jaoks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustes:a) Valimisse kaasatud ühenduse tootjad-  Advansa GmbH, Hamm, Saksamaa-  Elana, Branch Office of Boryszew S.A., Torun, Poola-  La Seda de Barcelona S.A., El Prat de Llobregat, Hispaania-  Wellman International Limited, Mullagh, Iirimaab) Austraalia tootjad-  Leading Synthetics Pty Ltd., Campbellfieldc) India tootjad-  Futura Polyesters Limited, Chennai-  Indo Rama Synthetics (India) Ltd., Nagpur-  Reliance Industries Limited, Mumbaid) Indoneesia tootjad-  P.T. Global Fiberindo, Tangerang-  P.T. Indo-Rama Synthetics Tbk., Jakarta-  P.T. Panasia Indosyntec Tbk., Bandung-  P.T. Susilia Indah Synthetic Fibers Industries, Tangerange) Tai tootjad-  New World Polyester Co., Ltd., Samutprakarn-  Teijin Polyester (Thailand) Limited, Bangkok-  Teijin (Thailand) Limited, Bangkok-  Tuntex (Thailand) Public Company Limited, Bangkok(18) Aegumise läbivaatamiste puhul hõlmas dumpingu ja kahju jätkumise ja/või kordumise uurimine ajavahemikku 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). Dumpingu uurimist käsitleva osalise vahepealse läbivaatamise uurimisperiood kattub aegumise läbivaatamisteks kasutatud uurimisperioodiga.B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. Vaatlusalune toode(19) Vaatlusaluse toote määratlus vastab põhjendustes 1 ja 2 nimetatud esialgsetes uurimistes kasutatud määratlusele.(20) Vaatlusaluseks tooteks on Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist pärit kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata, polüestritest valmistatud sünteesstaapelkiud („vaatlusalune toode“), mis kuuluvad praegu CN-koodi 5503 20 00 alla. Üldjuhul kasutatakse selle kohta mõistet „polüesterstaapelkiud".(21) Polüesterstaapelkiud on põhiaine, mida kasutatakse tekstiiltoodete tootmisprotsessi eri etappides. Polüesterstaapelkiude, mis võivad olla segatud muude kiudude, näiteks puuvilla- või villakiududega, kasutatakse ketruseks, st tekstiilkaupade tootmises kasutatavate kiudude valmistamiseks, või lausmaterjalina teataval otstarbel, näiteks täitena, st teatavate tekstiiltoodete (padjad, autoistmed, pintsakud) täiteks või polstriks.(22) Toodet müüakse erinevate tooteliikidena, mida saab kindlaks määrata erinevate tootekirjelduste abil (nt denjee või detsiteks, tugevus, läige ja silikooniga töötlemine). Tootmise seisukohast saab eristada kasutamata toorainest toodetud kasutamata polüesterstaapelkiude ja ringlussevõetud polüestrist toodetud regenereeritud polüesterstaapelkiude. Kvaliteet võib olla esmaklassiline või madal.(23) Uurimine on näidanud, et kõigil põhjenduses 20 määratletud vaatlusaluse toote liikidel on sõltumata eelmises põhjenduses määratletud erinevatest teguritest samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samad kasutusalad. Seetõttu käsitatakse käesolevates läbivaatamistes vaatlusaluse toote kõiki liike ühe tootena.2. Samasugune toode(24) Käesolevad läbivaatamised on näidanud, et vaatlusalusel tootel ning asjaomastes riikides toodetud ja omamaisel turul müüdud polüesterstaapelkiududel ning ühenduses ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud polüesterstaapelkiududel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samad kasutusalad. Seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.B. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS1. Sissejuhatavad märkused(25) Seoses aegumise läbivaatamistega uuriti vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2, kas dumping käesoleval ajal toimub ja kas meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.(26) Uurimisperioodi jooksul oli Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist („asjaomased riigid“) pärit polüesterstaapelkiudude eksport ühendusse kaduvväike. Eurostati andmete kohaselt oli uurimisperioodil import asjaomastest riikidest üksnes 1056 tonni (0,1% ühenduse tarbimisest), samas kui esialgsete uurimiste uurimisperioodidel oli see üle 69 000 tonni.(27) Kõigi koostööd tegevate tootjate puhul oli ekspordimüük ühendusse uurimisperioodil kaduvväike või seda ei toimunudki ning seega ei olnud võimalik teha representatiivseid dumpingu arvutusi, et määrata kindlaks dumpingu jätkumise tõenäosus.(28) Seetõttu arvestati dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsi tegemisel muuhulgas kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindu.(29) Arvestades aegumise läbivaatamise järeldusi, mis on esitatud allpool, ei olnud vaja jätkata Tuntexi taotletud vahepealset läbivaatamist.2. Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral2.1. AustraaliaSissejuhatavad märkused(30) Ainuke polüesterstaapelkiudude tootja Austraalias lõpetas 2003. aastal polüesterstaapelkiudude eksportimise kõikidele turgudele, sealhulgas ühendusse. Äriühing on investeerinud uude paindlikku tootmisliini väidetavalt eesmärgiga katta vaid üks piirkondlik osa Austraalia polüesterstaapelkiudude turul; see on peamiselt tema asukoha Victoria osariigi turg.Omamaise hinnataseme ja ühenduse hinnataseme omavaheline seos(31) Kuna uurimisperioodi jooksul ei eksporditud ühtegi riiki, võrreldi Austraalia omamaiseid hindu (mis leiti olevat kahjumlikud, kuid muutuvkuludest kõrgemad) ning leiti, et need olid uurimisperioodil ühenduse tootjate keskmisest hinnast märkimisväärselt madalamad. See on märk selle kohta, et äriühingul võib olla stiimul jätkata eksporti ühendusse, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Nagu on selgitatud põhjenduses 32, ei ole äriühingul tootmisvõimsust taasalustada märkimisväärses mahus eksporti ühendusse.Kasutamata tootmisvõimsus ja varud(32) Kuigi Austraalia tootja tootmisvõimsuse rakendamine ei olnud uurimisperioodil eriti suur, moodustab olemasolev vaba tootmisvõimsus väikese murdosa ühenduse tarbimisest (oluliselt väiksem kui 0,5%). Isegi kui kogu nimetatud vaba tootmisvõimsuse toodang müüdaks pärast jõusolevate meetmete kehtetuks tunnistamist ühendusse dumpinguhindadega, oleks ühenduse turule avalduv mõju minimaalne. Varudel ei ole Austraalias toodetud polüesterstaapelkiududega seoses tähendust, sest toodet müüakse peamiselt klienditellimuse alusel.(33) Lõpetuseks tuleb meelde tuletada, et äriühing ei ole alates 2003. aastast eksportinud ühtegi kolmandasse riiki, sõltumata samasuguse vaba tootmisvõimsuse olemasolust kõnealuse ajavahemiku jooksul. Sellest tulenevalt järeldatakse, et olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamise korral Austraaliast ühendusse suunatud märkimisväärse koguse dumpinguhinnaga ekspordi kordumise tõenäosus puudub.2.2. IndiaSissejuhatavad märkused(34) Uurimises tegi koostööd kolm polüesterstaapelkiudude tootjat Indiast. Neist kaks müüs uurimisperioodil vähesel määral ekspordiks ühendusse; kolmas ühendusse ei eksportinud. Tuleb märkida, et ühel nendest eksportivatest tootjatest oli Indias kolm polüesterstaapelkiude tootvat seotud äriühingut. Siiski ei uuritud neid seotud tootjaid eraldi, kuna otse müüs neist polüesterstaapelkiude uurimisperioodil mõningal (väga piiratud) määral ainult üks ning seda üksnes omamaisel turul.(35) On teada, et uurimisperioodil oli Indias vähemalt üks väike polüesterstaapelkiudude tootja, kes ei teinud uurimises koostööd. Kõnealus(t)e koostööst loobunud tootja(te) puhul analüüsiti Eurostatist ja muudest allikatest saadud andmeid. Selle põhjal leiti, et Indiast pärit polüesterstaapelkiudude eksport ühendusse nendelt tootjatelt, kes ei kuulunud koostööd tegevate India tootjate hulka, oli uurimisperioodil samuti kaduvväike. Siiski ei olnud usaldusväärne teave koostööst loobunud äriühingu/äriühingute tootmisvõimsuse ja -mahu ning varude ja müügi kohta kättesaadav. Kuna puuduvad vastupidist tõendavad andmed, leiti, et koostööst loobunud äriühingute kohta tuleb teha samasugused järeldused, nagu on tehtud koostööd teinud äriühingute kohta.(36) Kuna uurimisperioodil ei olnud ühendusse suunduv eksport representatiivse dumpinguanalüüsi tegemiseks piisav ning et teha kindlaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral on dumpingu kordumine tõenäoline, uuriti koostööd tegevate tootjate hinnakäitumist muudel eksporditurgudel ning nende tootmisvõimsust ja varusid. Analüüs põhines põhjenduses 17 nimetatud koostööd tegevate tootjate esitatud teabel.Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja India hinnataseme seos(37) Koostööd teinud India tootjate esitatud andmed näitasid, et kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hinnad olid India omamaistest hindadest madalamad. Uurimine näitas, et üldjuhul oli uurimisperioodil hinnaerinevus vahemikus 15% kuni 27%. See võib osutada ühendusse suunduva ekspordi dumpingu kordumise tõenäosusele meetmete kehtetuks tunnistamise korral.Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja ühenduse hinnataseme seos(38) Leiti, et uurimisperioodil olid ühenduse tootjate müügihinnad ühenduses keskmiselt oluliselt kõrgemad kui koostööd tegevate India tootjate kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hinnad. See võib viidata sellele, et vaatlusaluse toote valitsev hinnatase ühenduse turul võib tõmmata ligi India tootjaid. Selle alusel leiti, et jõusolevate meetmete kehtetuks tunnistamise korral on tõepoolest olemas majanduslik stiimul ekspordi üleviimiseks kolmandatest riikidest ühenduse tasuvamale turule. Kuna ühenduses on hinnad kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindadest märkimisväärselt kõrgemad, ei ole siiski tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral eksporditaks ühendusse dumpinguhindadega.Kasutamata tootmisvõimsus ja varud(39) Kolmel koostööd teinud India äriühingul ei olnud uurimisperioodil märkimisväärset vaba tootmisvõimsust. Siiski tegi kaks kõnealust põhitootjat juba märkimisväärseid investeeringuid oma polüesterstaapelkiudude tootmisse, mille tulemuseks on 2007. aastal tootmisvõimsuse suurenemine kokku 361 000 tonni võrra aastas. Kõnealused investeeringud öeldi põhinevat India polüesterstaapelkiudude turu arengul, mille järsku kasvu oodatakse sel aastal ning lähemas tulevikus. Olemasoleva teabe kohaselt on India polüesterstaapelkiudude turu suurus praegu umbes 610 000 tonni aastas. Tuleb märkida, et tootmisvõimsuse eespool nimetatud suurenemine moodustab uurimisperioodil üle 50% kolme koostööd teinud India tootja tootmise koguvõimsusest. Samuti tuleb märkida, et olemasoleva teabe kohaselt oli Indias vähemalt üks uus polüesterstaapelkiudude tootja, kelle puhul kõnealuse toote tootmine oli uurimise ajal käivitamisetapis. Teisest küljest ostis India suurim tootja hiljuti ühenduse tootja, kes ei teinud uurimises koostööd. Seega ei pruugi India eksportijal olla tulevikus huvi eksportida ühendusse märkimisväärseid polüesterstaapelkiudude koguseid. Pealegi näitavad koostööd teinud tootjate andmed, et nende omamaine müük on vaatlusalusel perioodil suurenenud ning et selle suurenemine tulevikus jätkub. Seega rahuldab uus tootmisvõimsus kasvava omamaise nõudluse, kuigi kohati ei saa välistada mõningast ülemäärast tootmisvõimsust.(40) Kolme India tootja puhul ei täheldatud vaatlusalusel perioodil varude taseme märkimisväärseid muutusi. Tuleb siiski märkida, et varudele ei saa India puhul omistada erilist tähendust, sest ühe koostööd teinud tootja tootmine põhineb klienditellimustel ja teine koostööd teinud tootja toodab märkimisväärseid polüesterstaapelkiudude koguseid enda tarbeks.(41) Üldiselt leitakse, et märkimisväärsetes kogustes ekspordi taasalustamine ühendusse ei ole tõenäoline, ning isegi kui meetmete kehtetuks tunnistamise korral osa India uuest tootmisvõimsusest suunduks lõpptulemusena ühendusse, ei ole tõenäoline, et selline eksport toimuks dumpinguhindadega (vt eespool põhjendus 38).2.3. IndoneesiaSissejuhatavad märkused(42) Uurimises tegi koostööd neli polüesterstaapelkiudude tootjat Indoneesiast. Ühelgi neist tootjatest ei olnud Indoneesias polüesterstaapelkiude tootvat seotud äriühingut. Neist kolm müüs uurimisperioodil vähesel määral ühendusse ekspordiks; neljas ei eksportinud ühendusse.(43) Uurimisperioodil oli Indoneesias teada vähemalt viis tegevat polüesterstaapelkiudude tootjat, kes ei teinud uurimises koostööd. Kõnealuste koostööst loobunud tootjate puhul analüüsiti Eurostatist ja muudest allikatest saadud andmeid. Selle põhjal leiti, et Indoneesiast pärit polüesterstaapelkiudude eksport ühendusse nendelt tootjatelt, kes ei kuulunud koostööd tegevate Indoneesia tootjate hulka, oli uurimisperioodil samuti kaduvväike. Siiski ei olnud usaldusväärne teave koostööst loobunud äriühingute tootmisvõimsuse ja -mahu ning varude ja müügi kohta kättesaadav. Kuna puuduvad vastupidist tõendavad andmed, leiti, et koostööst loobunud äriühingute kohta tuleb teha samasugused järeldused, nagu on tehtud koostööd teinud äriühingute kohta. Seepärast põhines uurimine, mis käsitles dumpingu kordumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral, kättesaadavatel andmetel, st eespool põhjenduses 17 nimetatud koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmetel.(44) Et teha kindlaks dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral, uuriti koostööd tegevate tootjate hinnakäitumist teistel eksporditurgudel ning eksportijate tootmisvõimsust ja varusid.Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja Indoneesia hinnataseme seos(45) Neljast koostööd teinud Indoneesia tootjast ei olnud ühe puhul võimalik leida ekspordihindadega seotud andmeid, sest see äriühing ei eksportinud uurimisperioodil polüesterstaapelkiude. Kolme ülejäänud tootjat käsitlevad andmed näitasid neist kahe puhul, et kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hinnad olid Indoneesia omamaistest hindadest veidi madalamad. Uurimine näitas, et see hinnaerinevus oli uurimisperioodil keskmiselt ligikaudu 4%. Kolmanda tootja puhul olid kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hinnad Indoneesia omamaistest hindadest üldjuhul veidi kõrgemad. See ei osuta ühendusse suunduva ekspordi märkimisväärse dumpingu kordumise tõenäosusele meetmete kehtetuks tunnistamise korral.Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja ühenduse hinnataseme seos(46) Leiti, et uurimisperioodil olid ühenduse tootjate müügihinnad ühenduses keskmiselt oluliselt kõrgemad kui koostööd tegevate Indoneesia tootjate kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hinnad. See võib viidata, et vaatlusaluse toote valitsev hinnatase ühenduses võib tõmmata ligi Indoneesia tootjaid. Selle alusel leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on olemas majanduslik stiimul ekspordi üleviimiseks kolmandatest riikidest ühenduse tasuvamale turule. Kuna ühenduses on hinnad kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindadest märkimisväärselt kõrgemad, ei ole siiski tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral eksporditaks ühendusse dumpinguhindadega.Kasutamata tootmisvõimsus ja varud(47) Tootmisvõimsuse kasutamise osas ei olnud uurimisperioodil koostööd tegevate Indoneesia tootjate puhul ühtset mudelit. Kui mõni äriühing sai kasutada kogu oma installeeritud tootmisvõimsust, oli teistel olemas märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. Siiski oli see vaba tootmisvõimsus kokkuvõttes alla 20% nende tootmise koguvõimsusest. Ühegi koostööd teinud Indoneesia äriühingu puhul ei ilmnenud tulevikuplaane teha märkimisväärseid investeeringuid polüesterstaapelkiudude tootmisvõimsuse laiendamiseks. Koostööst loobunud Indoneesia tootjate tootmisvõimsuse rakendusastme hindamiseks hinnati vaba tootmisvõimsust koostööd teinud äriühingute ja Indoneesia polüesterstaapelkiudude tootjate ühenduse esitatud teabe alusel. Kõnealuse teabe kohaselt moodustab koostööd teinud Indoneesia tootjate installeeritud tootmisvõimsus vähem kui poole polüesterstaapelkiudude kogu installeeritud tootmisvõimsusest Indoneesias. Selle alusel hinnati, et olemasolev vaba tootmisvõimsus Indoneesias on maksimaalselt umbes 90 000 tonni. Lisaks näitavad koostööd teinud tootjate andmed, et omamaine müük on vaatlusalusel perioodil suurenenud ning et selle suurenemine tulevikus jätkub. Seepärast kasutataks vaba tootmisvõimsust Indoneesias tõenäoliselt pigem omamaiseks müügiks kui ekspordimüügiks ühendusse.(48) Nelja Indoneesia tootja puhul ei täheldatud vaatlusalusel perioodil varude taseme märkimisväärseid muutusi. Siiski tuleb märkida, et varudele ei saa omistada olulist tähtsust, sest polüesterstaapelkiudude tootmine toimub peamiselt klienditellimuste alusel ja/või enda vajaduseks.(49) Üldiselt leitakse, et märkimisväärsetes kogustes ekspordi taasalustamine ühendusse ei ole tõenäoline, ning isegi kui meetmete kehtetuks tunnistamise korral osa Indoneesia vabast tootmisvõimsusest suunduks lõpptulemusena ühendusse, on põhjendustes 45 ja 46 esitatud põhjustel üsna ebatõenäoline, et selline eksport toimuks dumpinguhindadega.2.4. TaiSissejuhatavad märkused(50) Komisjonil on teada kaheksa polüesterstaapelkiudude tootjat Tais. Neist neli tegi käesolevas uurimises koostööd. Ainult üks neist on uurimisperioodil eksportinud ühendusse väheses koguses polüesterstaapelkiude.(51) Varusid ja müüki ühendusevälistele turgudele käsitlev teave käib üksnes koostööd teinud tootjate kohta. Siiski oli võimalik saada Tai sünteetiliste kiudude tootjate ühenduselt andmeid Tai tootmisvõimsuse kohta ning hinnata kõigi Tai tootjate tootmismahtu. See hindamine põhines eeldusel, et koostööst loobunud tootjate tootmisvõimsuse kasutamine oli sarnane koostööd teinud tootjate omaga. Kuna puuduvad vastupidist tõendavad andmed, leiti, et koostööst loobunud äriühingute kohta tuleb teha samasugused järeldused, nagu on tehtud koostööd teinud äriühingute kohta.(52) Et teha kindlaks dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral, uuriti koostööd tegevate tootjate hinnakäitumist muudel eksporditurgudel väljaspool ühendust, tootmisvõimsust Tais ja koostööd teinud tootjate varusid.(53) Eurostati andmete kohaselt oli Taist pärit import uurimisperioodil tühine.Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja Tai hinnataseme seos(54) Koostööd teinud tootjate andmed näitasid, et kolmandatesse riikidesse toimus müük omamaise turu hindadest või tootmiskuludest madalamate hindadega – erinevused jäid 10–15% vahemikku. See võib osutada ühendusse suunduva ekspordi dumpingu kordumise tõenäosusele meetmete kehtetuks tunnistamise korral.Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja ühenduse hinnataseme seos(55) Koostööd teinud Tai tootjate ekspordihinnad olid kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi puhul märkimisväärselt madalamad ühenduse tootjate hindadest ühenduses, mis võib viidata sellele, et ühenduse turul valitsev polüesterstaapelkiudude hinnatase muudaks selle turu Tai tootjatele dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral ligitõmbavaks. Selle alusel leitakse, et jõusolevate dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral on olemas majanduslik stiimul ekspordi üleviimiseks kolmandatest riikidest ühenduse tasuvamale turule. Kuna ühenduses on hinnad kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindadest märkimisväärselt kõrgemad, ei ole siiski tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral eksporditaks ühendusse dumpinguhindadega.Kasutamata tootmisvõimsus ja varud(56) Tootmisvõimsuse rakendusaste on koostööd teinud tootjate puhul olnud vaatlusalusel perioodil keskmiselt ligikaudu 92%. Tootmisvõimsuse kõnealuse rakendusastme puhul ning eeldusel, et koostööst loobunud tootjate puhul oli tootmisvõimsuse rakendusaste sarnane, oli Tai tootjatel uurimisperioodil kuni 50 000 tonni vaba tootmisvõimsust. Sellist tootmisvõimsust võiks küll meetmete kehtetuks tunnistamise korral osaliselt kasutada ekspordimüügi taasalustamiseks ühendusse, kuid arvestades omamaise müügi osatähtsust ja suurt arvu eksporditurge, mida koostööd tegevad tootjad varustavad, on ebatõenäoline, et märkimisväärsed polüesterstaapelkiudude kogused võiksid lõpptulemusena jõuda ühenduse turule.(57) Varudel ei ole Tais toodetud polüesterstaapelkiududega seoses erilist tähtsust. Tootmine põhineb peamiselt klienditellimustel ning seepärast koosnevad varud peamiselt polüesterstaapelkiududest, mis ootavad tarnimist juba teadaolevale ostjale.(58) Üldiselt leitakse, et märkimisväärsetes kogustes ekspordi taasalustamine ühendusse ei ole tõenäoline, ning isegi kui meetmete kehtetuks tunnistamise korral osa Tai vabast tootmisvõimsusest suunduks lõpptulemusena ühendusse, on põhjenduses 55 esitatud põhjustel üsna ebatõenäoline, et selline eksport toimuks dumpinguhindadega.2.5. Järeldus(59) Et uurida dumpingu kordumise tõenäosust dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsiti vaba tootmisvõimsust ja kasutamata varusid ning hinnakujundus- ja ekspordistrateegiaid eri turgudel.(60) Kõnealune uurimine näitas, et kuigi Austraalias, Indias, Indoneesias ja Tais võib olla mõningal määral vaba tootmisvõimsust, mille tulemuseks võib meetmete aegumise korral olla ekspordi taasalustamine ühendusse, ei ole põhjust uskuda, et sellise ekspordi maht oleks märkimisväärne, ning mis veelgi tähtsam, eeldatakse, et selline eksport ei hakka toimuma esialgsetes uurimistes kindlaks tehtud dumpinguhindadega.(61) Järelikult, kuna kahju põhjustada võiva dumpinguhinnaga ekspordi kordumine asjaomastest riikidest on ebatõenäoline, ei ole vajadust analüüsida kahju kordumise tõenäosust ega ühenduse huve. Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Tais pärit polüesterstaapelkiudude impordi suhtes kehtivad meetmed tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada ning menetlused lõpetada.D. TAID KÄSITLEV OSALINE VAHEPEALNE LÄBIVAATAMINE(62) Kuna kooskõlas eelmise põhjendusega tuleks Tai suhtes kehtivad meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada, tuleks lõpetada ka Tuntexit käsitlev osaline vahepealne läbivaatamine.E. AVALIKUSTAMINE(63) Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek tunnistada kehtetuks Austraalia, India, Indoneesia ja Tai suhtes kehtivad meetmed ning lõpetada menetlused. Kõigile isikutele oli antud võimalus esitada märkusi. Asjaomaste riikide tootjad ja ühenduse kasutajad toetasid eespool esitatud järeldusi. CIRFS ja teatavad ühenduse tootjad olid siiski vastu, kuid üldjuhul ei esitatud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud järeldusi muuta.(64) CIRFS ja teatavad ühenduse tootjad väitsid, et komisjoni enda järeldused vaba tootmisvõimsuse ja dumpingu kohta on selgelt näidanud, et kahjustava dumpingu kordumise tõenäosus on olemas.(65) Seoses Austraalia ainsa tootjaga leidsid nad, et ei ole selgitatud, kas tootmisvõimsus, mida varem kasutati ühendusse eksportimiseks, on veel olemas, ning kui see nii on, siis on tollimaksude kehtivuse lõppemise korral selle taaskäikuvõtmine tõenäoline. Nad märkisid, et omamaisel turul toimus müük allpool normaalväärtust ning arvestades, et esialgses uurimises ning ka ühes teises uurimises, mis käsitles polüetüleentereftalaati (polüesterstaapelkiududega lähedalt seotud toode), tuvastati ühendusse suunduva ekspordi puhul kahjustav dumping, tuleks järeldada, et kahjustava dumpingu kordumine on tõenäoline.(66) CIRFS ja teatavad ühenduse tootjad leidsid, et kahe peamise India tootja tootmisvõimsuse suurenemine 361 000 tonni võrra aastal 2007 ja vähemalt ühe käivitusetapis oleva polüesterstaapelkiudude tootja olemasolu, kelle tootmisvõimsuseks hinnatakse 180 000 tonni, tähendab, et India üldine tootmisvõimsus ületab kuni 2010. aastani polüesterstaapelkiudude omamaist nõudlust rohkem kui 300 000 tonni võrra. Nimetatud asjaolu koos uurimisperioodi dumpingumarginaalidega vahemikus 15–27% kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi puhul ning komisjoni enda mööndus, et ühenduse turul valitsev hinnatase võib selle muuta India tootjatele ligitõmbavaks, näitab, et kahjustava dumpinguhindadega impordi kordumise tõenäosuse suhtes ei saa meetmete kehtetuks tunnistamise korral olla erilist kahtlust.(67) Seoses Indoneesiaga rõhutasid nad asjaolu, et komisjon teeb järeldused üksnes nelja koostööd teinud tootja analüüsimise põhjal, samas kui koostööst loobunud tootjate (kellele kuulub komisjoni hinnangu kohaselt üle poole Indoneesia installeeritud tootmisvõimsusest) turu- ja finantsolukord on märkimisväärselt halvem. Nad leidsid ka, et on olemas üle 140 000 tonnine vaba tootmisvõimsus, st 50 000 tonni rohkem kui komisjoni hinnangu järgi, ning et kõnealune ülemäärane tootmisvõimsus on mitme aasta pärast ikka veel üle 100 000 tonni. Isegi komisjoni hinnangu järgse 90 000 tonnise vaba tootmisvõimsuse puhul on tõenäoline, et Indoneesia tootjad, kellel on juba ühenduses kaubanduskontaktid seoses polüesterkiudude müügiga, suurendavad meetmete kehtetuks tunnistamise korral märkimisväärselt oma eksporti ühendusse. Kuna nende marginaalid on kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi puhul veel üle miinimumtaseme, oleks Indoneesiast pärit import kahjustavate dumpinguhindadega.(68) CIRFS ja teatavad ühenduse tootjad märkisid, et koostööd teinud Tai tootjate kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi 10–15% dumpingumarginaalid, märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ja asjaolu, et Tai polüesterstaapelkiudude tootjad ekspordivad juba polüestertekstiilkiude ühendusse, viitavad Taist pärit impordi puhul selgelt dumpingu kiire kordumise tõenäosusele meetmete kehtetuks tunnistamise korral.(69) Samuti väitsid nad, et sellised riigid nagu Hiina, India ja Vietnam, kes olid veel hiljuti polüesterstaapelkiudude netoimportijad ning asjaomaste riikide jaoks tähtsad eksporditurud, on ehitanud üles tootmisvõimsuse sellises mahus, et neist saavad varsti netoeksportijad, pannes seega asjaomased riigid täiendava surve alla, et alustada taas märkimisväärsete koguste eksportimist ühendusse kahjustavate dumpinguhindadega.(70) Lõpetuseks rõhutas üks ühenduse tootja ringlussevõtuga tegeleva varustava tööstuse strateegilist tähtsust, mille puhul ühenduse polüesterstaapelkiudude tootjate vähendamine või isegi sulgemine võib mõjuda negatiivselt.(71) Aegumise läbivaatamise järeldused dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise kohta käsitlevad tulevikku ning on seega hinnangulised. Uurimises kindlaks tehtud fakte, mis käsitlevad tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse kasutamist asjaomastes riikides, üldiselt ei vaidlustatud. CIRFS ja teatavad ühenduse tootjad on asjaomaste riikide puhul lihtsalt teinud teistsuguse ennustuse ühendusse suunduva polüesterstaapelkiudude dumpinguhinnaga ekspordi kordumise tõenäosuse kohta. Nad on püüdnud toetada oma ennustust viidetega muudele toodetele kui polüesterstaapelkiud. Asjaolu, et teatavad asjaomaste riikide tootjad võivad eksportida muid tooteid ühendusse, ei näita siiski iseenesest tõenäosust, et dumpinguhinnaga polüesterstaapelkiudude eksport ühendusse märkimisväärsetes kogustes võib meetmete kehtetuks tunnistamise korral uuesti alata.(72) Käesoleval juhul on asjaolu, et Indiast, Indoneesiast ja Taist kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi ning nende omamaise müügi vahel leiti uurimisperioodil märkimisväärselt väiksem hinnaerinevus, kui oli kindlaks tehtud nende ühendusse suunatud eksporti käsitlevates esialgsetes uurimistes, märgiks, et hinnaolukord on turgudel muutunud. Lisaks näitab asjaolu, et ühenduses on hinnad märkimisväärselt kõrgemad kui müügihinnad kolmandate riikide puhul, et sellised hinnaerinevused võivad olla isegi väiksemad või koguni puududa, kui kolm kõnealust riiki alustaksid uuesti märkimisväärses koguses eksporti ühendusse. Seega ei eeldata praeguses olukorras nendest riikidest ühendusse suunduva ekspordi puhul dumpinguhindu. Meenutatakse, et uurimisperioodil puudus eksport Austraaliast, ning seega ei saa selle riigi kohta selliseid väiteid esitada.(73) Lisaks oli India, Indoneesia ja Tai puhul tootmisvõimsuse kasutamine üldiselt suur ning tähtsad olid nende omamaised turud, mis mõnel juhul olid kiiresti kasvamas. Indias toimus uurimisperioodil 90% koostööd teinud tootjate müügist omamaisel turul. Indoneesias oli nimetatud määr 80%. Tais, kus nimetatud määr oli 40%, oli hinnanguline vaba tootmisvõimsus üsna väike ning igal juhul märkimisväärselt väiksem kui Indias ja Indoneesias. Ei esitatud tõendeid selle kohta, et koostööst loobunud tootjate olukord nendes riikides oleks teistsugune. Austraalia puhul ei olnud märke, et ainsa tootja vana tootmisvõimsust oleks kergesti võimalik uuesti installeerida ja kasutada meetmete kehtetuks tunnistamise korral ekspordi taasalustamiseks ühendusse. Nagu juba märgitud, ei küüni Austraalias olemasolev tootmisvõimsus, isegi kui seda kasutataks täielikult ühendusse suunduva ekspordi jaoks, üle miinimumpiiriks oleva 1% ühenduse turust. Seega leitakse, et ei ole märke, mis viitaksid vabadele tootmisvõimsustele, mida saaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kasutada märkimisväärses koguses ekspordi taasalustamiseks ühendusse.(74) Seoses väitega, et teatavad kolmandad riigid on ehitanud üles uued tootmisvõimsused ja võivad tulevikus importi vähendada või selle isegi lõpetada, võimaldades nii rohkem tootmisvõimsust ühendusse suunduva ekspordi jaoks, märgitakse, et puuduvad märgid, mis viitaksid ülemaailmse kiirelt kasvava polüesterstaapelkiudude nõudluse peatumisele lähemas tulevikus. Sellega seoses märgitakse ka, et ühenduse olemasolev tootmisvõimsus sai uurimisperioodil katta maksimaalselt 60% kasvavast ühenduse nõudlusest. Järelikult ei oodata ülemaailmse liigse tootmisvõimsuse olukorra peatset saabumist ega seda, et see mõjutaks märkimisväärselt ühenduse turgu.(75) Kokkuvõttes on tõsi, et ringlussevõtuga tegelevale varustavale tööstusele võib ühenduse polüesterstaapelkiudude tootjate vähendamine või isegi sulgemine mõjuda ebasoodsalt, kuna viimatinimetatud on kõige olulisemad plasthelveste tarbijad. Siiski ei oma see kaalutlus tähtsust dumpinguhinnaga ekspordi taasalustamise tõenäosuse kindlaksmääramisel asjaomaste riikide puhul. Seepärast leitakse, et CIRFSi ja teatavate ühenduse tootjate märkused ei saa muuta järeldust, et asjaomaste riikide puhul puudub ühendusse suunduva märkimisväärsetes kogustes ekspordi taasalustamise tõenäosus, ning seega tuleb meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlused lõpetada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist pärit kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata, polüestritest valmistatud sünteesstaapelkiudude impordi suhtes nõukogu määrustega (EÜ) nr 1522/2000 ja nr 2852/2000, tunnistatakse kehtetuks ning kõnealust importi käsitlevad menetlused lõpetatakse.Artikkel 2Taist pärit kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata polüestritest valmistatud sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatav osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] EÜT L 175, 14.7.2000, lk 10.[3] EÜT L 332, 28.12.2000, lk 17.[4] EÜT L 332, 28.12.2000, lk 116.[5] ELT L 71, 17.3.2005, lk 1.[6] ELT C 261, 23.10.2004, lk 2.[7] ELT C 130, 27.5.2005, lk 8.[8] ELT C 174, 14.7.2005, lk 15; ELT C 307, 3.12.2005, lk 2; ELT C 323, 20.12.2005, lk 21.