				|

		52013PC0097

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse registreeritud reisijate programm /* COM/2013/097 final - 2013/0059 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
·      Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
ELis on integreeritud piirihalduse valdkonnas
uue tehnoloogia pakutavat potentsiaali põhjalikult kaalutud alates 2008.
aastast, mil komisjon avaldas teatise „Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete
ettevalmistamine”[1].
Komisjon tegi teatises ettepaneku luua registreeritud reisijate programm
kolmandate riikide kodanikest sagedastele reisijatele, kes on eelkontrolli
läbinud, et võimaldada neil lihtsustatud piiriületust.
Registreeritud reisijate programm kinnitati
2009. aasta detsembris Euroopa Ülemkogul heakskiidetud Stockholmi programmi[2] raames.
2011. aasta juunis toimunud Euroopa Ülemkogul
kutsuti üles „viima kiiresti edasi tööd nn arukate piiridega”. Esimese
vastusena nimetatud üleskutsele avaldas komisjon 25. oktoobril 2011 teatise,
mis käsitles riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning registreeritud
reisijate programmi rakendamisvõimalusi[3].
Käesolev ettepanek esitatakse koos
ettepanekuga luua riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem ning
ettepanekuga muuta kahe uue süsteemi toimimise võimaldamiseks välispiiril
asuvates piiripunktides kontrollimist ja välispiiril järelevalvet reguleerivaid
ühenduse eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)[4].
Mõlema süsteemi kohta esitatakse mõjuhinnang.
Käesolev ettepanek ei mõjuta tollikontrolli,
st kaupade kontrollimist.
·      Üldine taust
Selleks et kehtestada välispiiril asuvates
piiripunktides toimuvat kontrolli ning patrull- ja vaatlustegevust reguleerivad
tingimused, kriteeriumid ja üksikasjalikud eeskirjad, võeti 15. märtsil 2006
vastu Schengeni piirieeskirjad. Vastavalt artiklile 7 kontrollitakse
välispiiridel kõiki isikuid.
Põhjalikke kontrolle teostatakse tavaliselt
kolmandate riikide kodanike suhtes ning minimaalseid kontrolle ELi kodanike ja
vaba liikumise õigust omavate isikute suhtes[5].
Kolmandate riikide kodanikke käsitlevaid kehtivaid eeskirju võib kirjeldada ka
kui kõigi suhtes võrdselt kohaldatavat lahendust, kuna samasugust kontrolli
kohaldatakse erinevatest reisijatest või nende reiside sagedusest tulenevatest
erinevatest ohtudest sõltumata. Seda seetõttu, et kehtivad õigusaktid ei
võimalda põhjaliku piirikontrolli põhimõttest erandite tegemist, erandid on
võimalikud vaid kolmandate riikide kodanike kategooriate puhul, mis on
Schengeni piirieeskirjades või kohaliku piiriliikluse määruses[6] konkreetselt ära märgitud.
Sellisteks kategooriateks on näiteks riigipead, piiriülesed töötajad ja
piirialal elavad isikud.
Eespool nimetatud erandeid kohaldatakse ainult
väga väheste välispiiri ületavate isikute suhtes: ligikaudu kahe miljoni isiku
suhtes (0,2 % reisijate koguvoost). Kõnealune arv jääb arvatavasti suures osas
muutumatuks, seda võib marginaalselt suurendada kohaliku piiriliikluse korra
senisest tihedam kohaldamine. Liikmesriigid olid 2010. aasta lõpuks väljastanud
110 000 kohaliku piiriliikluse luba.
Schengeni piirieeskirjade tingimuste
täitmiseks peab piirivalveametnik tuvastama, et kolmanda riigi kodanik täidab
igal sisenemisel kõik ELi sisenemise tingimused (ELis viibimise eesmärk,
piisavate elatusvahendite omamine ning kavatsus naasta päritoluriiki). Seda
tehakse reisijaga vestlemise ja vajalike dokumentide nagu majutuse ja
tagasilennu /praami- või rongipileti broneeringu kinnituse kontrollimise kaudu.
Piirivalveametnik jälgib ka Schengeni alal lubatud viibimise aega, mis praegu
arvutatakse reisidokumenti löödud templite põhjal.
Võttes arvesse reisijatevoogude ennustatavat
suurenemist välispiiridel, tuleks kolmandate riikide kodanikest sagedastele
reisijatele pakkuda alternatiivse piirikontrollimenetluse võimalust, minnes
järk-järgult üle „riigipõhiselt” lähenemiselt „isikupõhisele” lähenemisel.
Praktikas toimiks registreeritud reisijate
programm piiril järgmiselt: registreeritud reisijale väljastataks masinloetava
kaardi vormis läbipääsuluba, mis sisaldaks ainult kordumatut tunnust (st
taotluse number). Kõnealust kaarti kasutatakse piiril riiki saabumisel ja sealt
lahkumisel automaatvärava läbimisel. Väravas loetaks reisija läbipääsuluba,
reisidokumenti (ning vajaduse korral viisakleebise numbrit) ja sõrmejälgi, mida
võrreldaks keskses teabehoidlas ja muudes andmebaasides (sealhulgas
viisaomanike viisainfosüsteemis) salvestatud andmetega. Juhul kui kõik
kontrollid on edukad, lastakse reisija automaatväravast läbi. Probleemide
korral abistab reisijat piirivalveametnik.
Piiriületuse lihtsustamine toimuks ka
manuaalse piirikontrolli ajal, kuna piirivalveametnik ei peaks registreeritud
reisijatelt küsima „täiendavaid” küsimusi näiteks reisi sihtkoha ja piisavate
elatusvahendite olemasolu kohta.
Biomeetrilisi andmeid hõlmava või mitte
hõlmava riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loomine, mis salvestaks
välispiiril kolmandate riikide kodanike lühiajaliste külastuste käigus riiki
sisenemisi ja riigist lahkumisi, oleks eeltingimuseks, mis võimaldaks
automatiseerida registreeritud reisijate piirikontrolle vastavalt eespool
kirjeldatule. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem võimaldaks kaotada
Schengeni piirieeskirjades ettenähtud reisidokumendi tembeldamise kohustuse,
kuna käsitsi tembeldamine asendataks automaatse salvestamise ja riigisviibimise
välja arvutamisega. Tembeldamise kohustuse kaotamise järel muutuks riiki
sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamine välispiiril kohustuslikuks
tagamaks, et kolmanda riigi kodanikud ei ületaks seaduslikku Schengeni alal
viibimise aega. Kontrollimine võiks toimuda automaatselt, kasutades
reisidokumendi masinloetavat ala või sõrmejälgi.
Registreeritud reisijate programm koos riiki
sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga parandab piiril reisivoogude
juhtimist ja kontrollimist, tõhustades märkimisväärselt kontrollimist ning
kiirendades eelkontrolli läbinud kolmandate riikide kodanikest sagedaste
reisijate piiriületusi.
Käesolevale ettepanekule lisatud
finantsselgituse aluseks on välistöövõtja teostatud riiki sisenemise ja riigist
lahkumise süsteemi ja registreeritud reisijate programmi kulusid käsitlev
uuring.
Eespool esitatud järelduste alusel on
käesoleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku eesmärk:
–
kehtestada registreeritud reisijate programmile
juurdepääsukord ja tingimused,
–
määrata kindlaks juurdepääsuloa[7]/ keskse teabehoidla kui
registreeritud reisijate andmete säilitamise süsteemi eesmärk, ülesanded ja
vastutus ning
–
teha õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna
suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise ametile[8] (edaspidi „Amet”) ülesandeks
arendada ja suunata keskse teabehoidla operatiivjuhtimist ning määrata kindlaks
läbipääsuloa tehnilised spetsifikatsioonid.
Käesolev määrus kujutab endast registreeritud
reisijate programmi õigusraamistiku peamist õigusakti. Kõnealuse
õigusraamistiku täiendamiseks on seoses kolmandate riikide kodanike
lihtsustatud piiriületamisega vaja muuta ka Schengeni piirieeskirju ning
kõnealused muudatused esitatakse paralleelselt käesoleva ettepanekuga. Lisaks
sellele esitatakse samaaegselt ettepanek riiki sisenemise ja riigist lahkumise
süsteemi kohta, millega salvestatakse kolmandate riikide kodanike riiki
sisenemised ja sealt lahkumised.
·      Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad
ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ)
nr 1931/2006, millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril
toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni
konventsiooni sätteid.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist
teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja
õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA
JA MÕJU HINDAMINE
·      Konsulteerimine huvitatud isikutega
Huvitatud isikutega konsulteerimist
kirjeldatakse lisatud mõjuhinnangus.
·      Mõju hindamine
Esimene mõju hindamine[9] toimus 2008. aastal, kui
valmistati ette kõnealust teemat käsitlevat komisjoni teatist ning teine mõju
hindamine teostati 2013. aastal[10].
Esimese mõju hindamise käigus analüüsiti valikuvõimalusi ning nende võimalikku
mõju ja jõuti järeldusele, et luua tuleks kolmandate riikide kodanikele mõeldud
registreeritud reisijate programm.
Konsulteerimise ja reisijate eelkontrolli
järel analüüsiti teises mõju hindamises peamisi rakendamisvõimalusi.
Valikute ja alamvalikute analüüsi järel
selgus, et parim lahendus sujuvate reisijatevoogude tagamiseks välispiiridel,
ilma et langeks ELi turvalisuse tase, on eelkontrolli läbinud ning keskses
teabehoidlas säilitatavaid andmeid (biomeetrilised andmed, tähtnumbrilised
andmed ja kordumatu tunnuse number) ja läbipääsuloal säilitatavat kordumatut
tunnust (taotluse number) omavatele kolmandate riikide kodanikest sagedastele
reisijatele suunatud tasuline registreeritud reisijate programm. Selle valiku
abil minimeeritakse isikuandmete kasutamist ELi IT-süsteemis, kuna
piirivalveametnikud ei tee esmase kontrolli käigus isikuandmetest väljavõtteid
ning sellega välditakse ainult läbipääsuloal põhineva süsteemiga kaasnevaid
peamisi turvaprobleeme. Viisainfosüsteemiga samade andmekaitset käsitlevate
sätete kohaldamine ning status quo ja sealhulgas teabe säilitamine
maksimaalselt viieks aastaks, oleks vajalik selleks, et tagada eelistatud
valiku jaoks pädevate andmekaitse sätete olemasolu. Isikuandmeid (avalduste
biomeetrilised ja tähtnumbrilised andmed) ei tohi säilitada keskses teabehoidlas
kauem, kui see on vajalik registreeritud reisijate programmi eesmärkide
seisukohalt. On asjakohane säilitada andmeid maksimaalselt viis aastat, et
võimaldada vastavate registreeritud reisijate programmi taotluste hindamisel
eelmistel taotlustel olevate andmete arvesse võtmist, registreeritud reisijate
programmi juurdepääsu uuendamist ning teabehoidlas säilitatud sõrmejälgede (59
kuud) taaskasutamise arvesse võtmist. Lisaks sellele võimaldaks viieaastane
säilitamise aeg lubada juurdepääsu registreeritud reisijate programmile viieks
aastaks ilma uue avalduse esitamiseta. Esialgne juurdepääs registreeritud
reisijate programmile tuleks anda üheks aastaks. Juurdepääsu
võidakse pikendada kahe aasta võrra, millele järgneb veel kaks aastat ilma uue
avalduse esitamiseta. Uus avaldus tuleks
esitada juurdepääsu uuendamiseks pärast viieaastase kehtivusaja lõppu. See
oleks kooskõlas mitmekordse viisa väljastamisega (maksimaalselt viieks aastaks)
reisijatele, kelle andmeid hoitakse viisainfosüsteemis viis aastat.
Selleks et tagada välispiiril asuvas
piiripunktis registreeritud reisija isikusamasuse kontrolli täpsus tuleks
keskses teabehoidlas säilitada neli sõrmejälge. Nelja sõrme sõrmejälgede
salvestamine tagab, et igas olukorras on kasutada piisavalt andmeid, samal ajal
hoitakse andmehulk mõistlikul tasemel. Ainult ühe või kahe sõrmejälje
salvestamine võib tekitada reisijatele ja välispiiril töötavatele
piirivalvuritele probleeme, kuna sõrmejälgi on võimalik tuhmistada, moonutada
või killustada. See on eriti asjakohane seoses registreeritud reisijate
programmiga, kuna juurdepääsu võib anda viieks aastaks ning samu sõrmejälgi on
võimalik kasutada mitu korda (59 kuud), kui registreeritud reisija esitab uue
avalduse.
Keskses teabehoidlas säilitatavad andmed on
piirivalveametnikele kättesaadavad ainult taotluse hindamisel, registreeritud
reisijate programmi juurdepääsu tühistamisel/pikendamisel, juhul kui
läbipääsuluba on kadunud või varastatud, või kui registreeritud reisija
piiriületamisel ilmneb mis tahes probleeme. Piirikontrolli ajal saab
piirivalveametnik kesksest teabehoidlast ainult kokkulangevust või
kokkulangevuse puudumist tõendava teabe. Seetõttu võimaldab eelistatud valik
turvalisuse, lihtsustamise ja andmekaitse vahel proportsionaalse tasakaalu
saavutamist.
Registreeritud reisijate programmile lihtsa
juurdepääsu tagamiseks peaksid kolmandate riikide kodanikud esitama
registreeritud reisijate programmi taotluse mis tahes liikmesriigi konsulaadis
või välispiiril asuvas piiriületuspunktis. See tagaks, et programmis osaleb
rohkem inimesi ning seega aitaks liikmesriikidel juhtida välispiiril asuvates
piiriületuspunktides reisijatevooge. Taotlused tuleks läbi vaadata samade
kriteeriumide alusel kui mitmekordsete viisade väljastamisel. ELi kodanike
perekonnaliikmete esitatud avalduste läbivaatamine aga toimub samade
kriteeriumide alusel kui sissesõiduviisade taotluste puhul. Liikmesriigid
võivad otsustada, kas paigaldada välispiiril asuvatesse piiripunktidesse
automaatne piirikontrollisüsteem ja seda seal kasutada. On selge, et
mitmekordsete viisadega samade eelkontrolli kriteeriumide täisautomaatse
piirikontrolliga kombineerimise kogumõju mõjutab kõige rohkem registreeritud
reisijate piiriületuse lihtsustamist. Lisaks sellele tagatakse nii turvalisuse
kõrge tase kui ka järgitakse põhiõigusi. Tegemist on ka kõige vähem kulukama
lähenemisviisiga, kui võtta arvesse rangema eelkontrolli ja poolautomaatse
piirikontrolliga kaasnevad kulud. Täisautomatiseeritud piirikontroll oleks
kulutõhus vahend eelkõige kõige rahvarohkemates piiripunktides, kus suutlikkus
ja järjekorrad on probleemiks juba praegu. Iga liikmesriik peab siiski ise
hindama igat eraldi piiripunkti, kas automaatse piirikontrollisüsteemi
kasutamine lisaks seal piiripunkti läbilaskevõimele lisaväärtust ning vähendaks
seega reisijate piiriületusaega, vabastaks inimressursse ning annaks
liikmesriigile vahendi, millega juhtida üha suurenevaid reisijatevooge. Sõltumata
sellest, kas automaatset piirikontrollisüsteemi kasutatakse või mitte, peaks
piiriületamise lihtsustamist kohaldatama kõigis välispiiril asuvates
piiripunktides registreeritud reisijate programmi juurdepääsu saanud kolmandate
riikide kodanike suhtes. Taotlejate isikusamasuse kontrolli usaldusväärsuse
tagamiseks on vajalik töödelda keskses teabehoidlas salvestatud biomeetrilisi
andmeid (sõrmejäljed) ning kontrollida välispiiril asuvates piiripunktides
biomeetrilisi andmeid[11].
Mõju hindamise komitee vaatas läbi esialgse
mõjuhinnangu ning esitas oma arvamuse 14. märtsil 2012. Parandusettepanekud
esitati aruande lõppversioonis. Eelkõige tehti järgmised muudatused: süvendati
ja selgitati lähtestsenaariumit; probleemi määratlust laiendati hõlmama muude
suuremahuliste IT-süsteemide arendamise käigus saadud kogemusi ning automaatse
piirikontrollisüsteemi ja riiklike registreeritud reisijate programmide
rakendamisest liikmesriikides ja ELi mitte kuuluvates riikides saadud kogemusi;
parandati seoseid lisade ja 2008. aasta mõju hindamisega; sidusrühmade
seisukohti esitati võimalikult laiaulatuslikult, võttes arvesse, et kõnealused
seisukohad olid üpris üldised; laiendati kulude arvutamisel kasutatud meetodi
seletust ning erinevate sidusrühmade eeldatavad kulud ja saadud kasu esitati
senisest rangemalt; selgitati piirivalveametnike uuesti suunamist, võttes
arvesse reisivoogude eeldatavat suurenemist ; ning lõpuks lisati selge
ülevaade Euroopa andmekaitseinspektori seisukohtadest.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·      Kavandatud meetmete kokkuvõte
Määratleda tuleb registreeritud reisijate
programmi, sealhulgas läbipääsuloa ja keskse teabehoidla süsteemi eesmärk ja
funktsioonid ning nende vastutusala. Lisaks sellele tuleb ametile anda
volitused vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste
IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks, et välja töötada, luua ja operatiivselt
juhtida keskset teabehoidlat ning määratleda ärinõuete eelneva määratluse
alusel läbipääsuloa tehnilised spetsifikatsioonid. Kehtestatakse registreeritud
reisijate programmi taotluste kontrollimise ning registreeritud reisijate
andmete salvestamise menetlused ja tingimused. Ettepaneku üksikasjalik selgitus
artiklite kaupa on esitatud eraldi komisjoni talituste töödokumendis.
·      Õiguslik alus
Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa
Liidu toimimise lepingu artiklid 74 ning artikli 77 lõike 2 punktid b ja
d. Artikli 77 lõike 2 punktides b ja d sätestatakse asjaomane õiguslik alus, et
täpsustada liikmesriikide välispiiride ületamisega seotud meetmeid ning töötada
välja normid ja kord, mida liikmesriigid järgivad isikute kontrollimisel
välispiiridel. Artiklis 74 sätestatakse registreeritud reisijate programmi
koostamise ja käigus hoidmise ning liikmesriikidevahelise teabevahetuse korra
asjaomane õiguslik alus, tagades nii koostöö liikmesriikide pädevate
ametiasutuste vahel ning samuti nende ametiasutuste ja komisjoni vahel
aluslepingu V jaotises käsitletud valdkondades.
·      Subsidiaarsuse põhimõte
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 74
ning artikli 77 lõike 2 punktide b ja d kohaselt on ELil õigus võtta isikute
kontrollimise ja liikmesriikide välispiiri ületamise tõhusa järelevalvega
seotud meetmeid. Muuta tuleb liikmesriikide välispiiride ületamist käsitlevaid
kehtivaid ELi sätteid, et need võtaksid arvesse suurenevaid reisijatevooge ning
uue tehnoloogia pakutavaid võimalusi. Ühtset korda on vaja selleks, et kehtestada
registreeritud reisijate piiriületamise lihtsustamist käsitlevad ühtlustatud
eeskirjad, et lihtsustamist kohaldataks kõigis Schengeni piiripunktides ilma
eraldi eelkontrolli ja turvalisuse taseme langetamiseta.
Seepärast ei suuda liikmesriigid üksi ettepaneku
eesmärke piisavalt saavutada.
·      Proportsionaalsuse põhimõte
Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 on
sätestatud, et ükski liidu meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik
lepingu eesmärkide saavutamiseks. Käesoleva ELi meetme jaoks valitud vorm peab
võimaldama ettepanekuga saavutada soovitud eesmärki ja meetme võimalikult
tõhusat rakendamist. Tehtud ettepanek kujutab endast Schengeni acquis´
edasiarendamist, et tagada ühiste eeskirjade ühesugune kohaldamine kõigi
liikmesriikide välispiiridel. Seepärast on ettepanek kooskõlas
proportsionaalsuse põhimõttega.
·      Vahendi valik
Kavandatav vahend: määrus.
Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el
põhjus(t)el:
Käesolevas ettepanekus sätestatakse
välispiiridel teostatavat piirikontrolli käsitlevad eeskirjad, mis on ühtsed
kõigis liikmesriikides. Seega saab õigusaktiks valida vaid määruse.
·      Põhiõigused
Kavandatud määrus võib mõjutada põhiõigusi,
eelkõige isikuandmete kaitset (ELi põhiõiguste harta artikkel 8) ja õigust
tõhusale õiguskaitsevahendile (harta artikkel 47).
Ettepanek sisaldab kaitsemeetmeid, mis
artiklites 15 ja 16 käsitlevad eelkõige juhtumeid, kus registreeritud reisijate
programmile ei võimaldata juurdepääsu või on see tühistatud, kõnealustes
artiklites sätestatakse õigus tõhusale õiguskaitsevahendile. Artiklid 48 ja 49
käsitlevad õigust tutvuda määruse eesmärkidel kasutatud teabega, õigust sellele
juurdepääsule ning õigust neid andmeid parandada või kustutada, artiklis 51
sätestatakse õigus tõhusale õiguskaitsevahendile.
4.           MÕJU EELARVELE
Komisjoni ettepanekus järgmise mitmeaastase
finantsraamistiku kohta soovitatakse eraldada ajavahemikuks 2014–2020
Sisejulgeolekufondile 4,6 miljardit eurot. Ettepanekus nähakse riiki sisenemise
ja riigist lahkumise süsteemi ja registreeritud reisijate programmi arendamise
jaoks soovituslikult ette 1,1 miljardit eurot, eeldades et väljatöötamist
alustatakse alles 2015. aastal[12].
Kõnealune rahaline toetus ei kataks ainult
kogu mitmeaastase finantsraamistiku põhikomponentide kulusid (ELi tasand, nii
arendus- kui ka tegevuskulud), vaid olemasolevate vahendite ulatuses ka
riiklike liikmesriikide ja kõnealuse kahe süsteemi arenduskulusid. Siseriiklikele
arenduskuludele rahalise toetuse andmine tagaks, et raske majanduslik olukord
siseriiklikul tasandil ei ohusta või viivita projektide teostumist. See hõlmab
145 miljonit eurot siseriikliku tasandi kulusid, mis on seotud IT-süsteemide
majutuse, lõppkasutaja seadmete majutusruumi ja majutajate kontoriruumidega.
Samuti hõlmab see 341 miljonit eurot siseriikliku tasandi kulusid, mis on
seotud hooldusega, näiteks tarkvara- ja riistvaralitsentsidega.
Pärast uute süsteemide käivitumist võib
liikmesriikide tulevasi tegevuskulusid toetada siseriiklikest programmidest. Ettepaneku
kohaselt võivad liikmesriigid kasutada 50 % siseriiklike programmide
assigneeringutest liidu välispiiril rändevoogude juhtimisel kasutatud
IT-süsteemide tegevuskulude toetamiseks. Kõnealused kulud hõlmavad
viisainfosüsteemi, Schengeni infosüsteemi ja mitmeaastase finantsraamistiku
ajavahemikus käivitatud uute süsteemide juhtimiskulusid, personalikulusid,
teeninduskulusid, turvaliste ruumide renti jne. Seega tagaks tulevane vahend
vajadusel rahastamise jätkuvust.
Automatiseerimisega seotud kulud erinevad
oluliselt sõltuvalt kasutatavate automaatväravate arvust.
5.           TÄIENDAV TEAVE
·      Osalemine
Käesolev ettepanek toetub Schengeni acquis´le,
kuna käsitleb välispiiri ületamist. Seepärast tuleb arvesse võtta järgmisi
assotsieerunud riikidega sõlmitud eri protokollidega ja lepingutega seotud
tagajärgi.
Taani:
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu
toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 Taani seisukoha kohta artiklite 1
ja 2 kohaselt ei osale Taani nõukogus Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda
osa V jaotise kohaste meetmete võtmisel.
Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni
acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt
kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva määruse kohta, kas ta
rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.
Ühendkuningriik ja Iirimaa.
Vastavalt Schengeni acquis' Euroopa Liidu
raamistikku integreerimise protokolli artiklitele 4 ja 5 ja nõukogu
29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja
Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta, ning vastavalt nõukogu
28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta
osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes, ei osale Ühendkuningriik
ja Iirimaa registreeritud reisijate programmi käsitleva määruse vastuvõtmisel
ning seega ei ole määrus nende suhtes siduv ega kohaldatav.
Island ja Norra:
Nõukogu, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi
vahel sõlmitud assotsieerimislepingus, mis käsitleb nende riikide kaasamist
Schengeni acquis' rakendamisse, kohaldamisse ja edasiarendamisse,
sätestatud menetlused on kohaldatavad, kuna käesolev ettepanek põhineb
kõnealuse lepingu A lisa kohaselt Schengeni acquis'l[13].
Šveits:
Käesoleva määrusega arendatakse edasi
Schengeni acquis’ sätteid Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
Konföderatsiooni vahel allakirjutatud lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise
kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)
tähenduses[14].
Liechtenstein:
Käesolev määrus kujutab endast Schengeni acquis’
sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi
Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis
käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse
ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni
ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)
tähenduses[15].
Küpros
Käesolev määrus kujutab endast Schengeni acquis'l
põhinevat või sellega muul viisil seotud akti vastavalt 2003. aasta
ühinemisakti artikli 3 lõikele 2.
Bulgaaria ja Rumeenia
Käesolev määrus kujutab endast Schengeni acquis'l
põhinevat või sellega muul viisil seotud akti vastavalt 2005. aasta
ühinemisakti artikli 4 lõikele 2.
2013/0059 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega luuakse registreeritud reisijate
programm
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 74 ja artikli 77 lõike 2 punkte b
ja d,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[16],
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[17],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[18],
olles konsulteerinud Euroopa
andmekaitseinspektoriga,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Kontroll piiril peab tagama turvalisuse kõrge
taseme, muutes samal ajal ooteaja võimalikult lühikeseks. Reisijatevoogude
suurenemine välispiiridel aitab kaasa uute lahenduste otsimisele, et saavutada
kõnealused eesmärgid. Piiril toimuva kontrolli ulatuslikum eristamine võimaldab
liikmesriikidel kasutada madala riskiastmega kolmandate riikide kodanike puhul
lihtsustatud kontrolli.
(2)
Automaatset piirikontrollisüsteemi võivad kasutada
ELi kodanikud ning kõnealune süsteem on tõestanud oma tõhusust piiril toimuva
kontrolli kiirendamisel. Süsteemi kasutamine
tuleks teha võimalikuks ka kolmandate riikide kodanikele, et aidata kaasa
ooteaja lühendamisele, tagades samal ajal turvalisuse kõrge taseme.
(3)
Komisjoni 13. veebruari 2008. aasta teatises
„Järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ettevalmistamine”[19] rõhutati registreeritud
reisijate programmi loomise vajadust kolmandate riikide kodanikest sagedaste
reisijate jaoks ning automaatse piirikontrolli kasutusele võttu, et lihtsustada
osana Euroopa integreeritud piirihalduse strateegiast välispiiri ületamist.
(4)
Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2008. aasta
kohtumisel rõhutati vajadust jätkata ELi integreeritud piirihalduse strateegia
arendamist, sealhulgas moodsate tehnoloogiate paremat kasutamist, et parandada
välispiiride haldamist.
(5)
Komisjoni 10. juuni 2009. aasta teatises
„Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses”[20] rõhutati vajadust luua
registreeritud reisijate programm, et tagada sujuv sisenemine ELi.
(6)
23. ja 24. juuni 2011. aastal toimunud Euroopa
Ülemkogu kohtumisel kutsuti üles tegema jõupingutusi „arukate piiride” kiireks
kasutuselevõtuks. Esimese vastusena sellele
üleskutsele avaldas komisjon 25. oktoobril 2011 teatise „Arukad piirid –
valikud ja edasised sammud”.
(7)
Registreeritud reisijate programmi eesmärk peaks
olema liidu välispiiri ületamise lihtsustamine eelkontrolli läbinud kolmandate
riikide kodanikest sagedaste reisijate jaoks.
(8)
Võimaldamaks registreeritud reisijate lihtsustatud
kontrolli kõigi liikmesriikide välispiiridel asuvates piiripunktides ilma
eraldi eelkontrolli läbimiseta igas liikmesriigis, peaksid registreeritud
reisijate programmi sätted olema ühtsed kõigile liikmesriikidele.
(9)
On vaja kindlaks määrata registreeritud reisijate
programmi eesmärgid ja tehniline struktuur, sätestada eeskirjad, mis on seotud
selle toimimise, kasutamise ja süsteemiga seotud vastutusega, süsteemi
sisestatavate andmeliikidega, andmete sisestamise eesmärkidega,
sisestamiskriteeriumidega, juurdepääsuõigust omavate ametiasutustega,
andmetöötluse täiendavate eeskirjade ja isikuandmete kaitsega.
(10)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011.
aasta määrusega (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel,
turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide
operatiivjuhtimiseks[21]
(edaspidi „amet”), loodud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala
suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise amet peaks vastutama keskse
süsteemi arendamise ja operatiivjuhtimise eest; kõnealune süsteem koosneb
kesksest teabehoidlast, tagavara kesksest teabehoidlast, ühtsetest liidestest
igas liikmesriigis, võrgu sisestuspunktidest ning keskse teabehoidla ja võrgu
sisestuspunktide vahelisest sideinfrastruktuurist. Lisaks
sellele peaks amet vastutama läbipääsuloa tehniliste spetsifikatsioonide
kindlaksmääramise eest, et tagada registreeritud reisijate programmi
koostoimimisvõime kogu ELis. Liikmesriigid
peaksid vastutama enda riiklike süsteemide arendamise ja operatiivjuhtimise
eest.
(11)
Võimaldamaks liikmesriikide pädevatel
ametiasutustel registreeritud reisijate programmi avaldustega seotud andmete
töötlemist, peaks keskne teabehoidla olema ühendatud liikmesriikide riiklike
süsteemidega.
(12)
Selleks et tagada registreeritud reisija
isikusamasuse usaldusväärne kontroll, on vaja keskses teabehoidlas säilitada
kordumatut tunnust (taotluse number), biomeetrilisi andmeid (sõrmejäljed) ja
taotlusest võetud tähtnumbrilisi andmeid ning läbipääsuloal tuleb säilitada
kordumatut tunnust ja välispiiril tuleb kontrollida biomeetrilisi andmeid. Tähtnumbrilisi andmeid ja sõrmejälgi tuleks
säilitada keskse teabehoidla eraldiseisvates osades ning need ei tohiks
omavahel seotud olla. Tähtnumbriliste andmete
ja sõrmejälgede vaheline seoses tuleks luua ainult kordumatu tunnuse abil.
(13)
Registreeritud reisijate programmis osaleda
soovivate kolmandate riikide kodanikud peaksid tõendama vajadust või põhjendama
kavatsust reisida sagedasti või korrapäraselt, eelkõige oma ametialase või
perekondliku seisundi tõttu, nagu näiteks ärimehed, riigiteenistujad, kes
osalevad liikmesriikide ja ELi institutsioonide regulaarsetes ametlikes
kontaktides, kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kes reisivad
koolitustel, seminaridel ja konverentsidel osalemise eesmärgil või uurija, kes
osaleb majandustegevuses, liidu kodanike perekonnaliikmed, liikmesriikides
seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike perekonnaliikmed.
(14)
Vähemalt üheaastase kehtivusajaga mitmekordset
viisat või D-liiki viisat omavatele kolmandate riikide kodanikele või
liikmesriigi väljastatud elamisloa omanikele tuleks reeglina anda juurdepääs
registreeritud reisijate programmile, kui nad seda taotlevad.
(15)
Kui kolmanda riigi kodanik taotleb mitmekordset
viisat ning juurdepääsu registreeritud reisijate programmile, võib pädev
ametiasutus kontrollida mõlemat taotlust ja teha nende kohta otsuse
samaaegselt, võttes aluseks sama vestluse ja samad tõendavad dokumendid.
(16)
ELi kodanike perekonnaliikmetele tuleks reeglina
anda juurdepääs registreeritud reisijate programmile.
ELi kodanike perekonnaliikmetel peaks olema võimalik registreeritud
reisijate programmi kasutada isegi siis, kui nad ei ela ELi territooriumil,
kuid reisivad sageli teatavasse liikmesriiki, et saata asjaomast ELi kodanikku
või temaga kohtuda. Välispiiri ületavate ELi kodanike perekonnaliikmete
kontrollimine peaks toimuma vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli
2004. aasta direktiivile 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja
nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil[22].
(17)
ELi kodanike perekonnaliikmete esitatud taotluste
läbivaatamine peaks toimuma samade kriteeriumide alusel, mida kohaldatakse ELi
kodanike perekonnaliikmete esitatud sissesõiduviisade taotluste suhtes. See
oleks kooskõlas kehtiva piirihalduspoliitikaga.
(18)
On vaja kindlaks määrata liikmesriikide pädevad
asutused, kelle nõuetekohaselt volitatud töötajatel on oma ülesannete
täitmiseks vajalikus ulatuses tagatud kooskõlas käesoleva määrusega juurdepääs
registreeritud reisijate programmile, et sisestada, muuta, kustutada või
kontrollida andmeid või teha neis päringuid.
(19)
Igasugune keskses teabehoidlas säilitatavate
registreeritud reisijate programmi andmete töötlemine peaks olema
proportsionaalne taotletavate eesmärkidega ja vajalik pädevate ametiasutuste
ülesannete täitmiseks. Registreeritud
reisijate programmi kasutamise korral peaksid pädevad asutused tagama nende
isikute, kelle kohta andmeid soovitakse, inimväärikuse ja puutumatuse austamise
ning ei tohiks diskrimineerida isikuid soolise, rassilise või etnilise
päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse
alusel.
(20)
Koostada tuleks hädaolukorra lahendamise plaanid
ning nimetatud plaane tuleks selgitada reisijatele,
lennuettevõtjatele/vedajatele ning kõigile piiripunktis töötavatele
ametiasutustele. Kui registreeritud reisija ei
ole mistahes põhjusel näiteks võimeline kasutama automaatset
piirikontrollisüsteemi ning ta suunatakse manuaalsesse piirikontrolli, tuleb
piisavat tähelepanu pöörata sellele, et kõik järgnevad menetlused on
põhiõigustega täielikult kooskõlas.
(21)
Isikuandmeid (biomeetrilised ja tähtnumbrilised
andmed) ei tohiks säilitada keskses teabehoidlas kauem, kui see on
registreeritud reisijate programmi eesmärkide seisukohalt vajalik. On asjakohane säilitada andmeid maksimaalselt viis
aastat, et võimaldada korduvate registreeritud reisijate programmi taotluste
hindamisel võtta arvesse eelmistel taotlustel olevaid tähtnumbrilisi andmeid
ning teabehoidlas säilitatavate sõrmejälgede (59 kuud) taaskasutamist. Lühem tähtaeg ei ole nimetatud eesmärkide
saavutamiseks piisav. Andmed tuleks kustutada
viie aasta möödumisel, välja arvatud juhul, kui neid on põhjust kustutada
varem. Registreeritud reisijate programmile
juurdepääsu maksimaalne kehtivusaeg peaks olema viis aastat.
(22)
Iga korduvtaotluse läbivaatamise lihtsustamiseks
peaks olema võimalik kopeerida sõrmejälgi 59 kuu jooksul alates
esmakordsest sisestamisest kesksesse teabehoidlasse. Kui
see ajavahemik on möödunud, tuleks sõrmejäljed uuesti koguda.
(23)
Taotluse esitamise menetluse lihtsustamiseks peaks
taotlejal olema võimalik esitada registreeritud reisijate programmi taotlus
mistahes liikmesriigi konsulaadis või välispiiril asuvas piiripunktis. Mistahes liikmesriik peaks suutma taotlust
kontrollida ja teha selle kohta otsuse vastavalt ühtsele taotlusvormile ning
ühtsetele kõlblikkuseeskirjadele ja -kriteeriumidele.
Reeglina tuleks korraldada vestlus.
(24)
Biomeetriliste andmete kesksesse teabehoidlasse
registreerimise tõttu peaks taotleja isikliku kohaleilmumise nõue – vähemalt
esimese taotluse korral – olema üks registreeritud reisijate programmile
juurdepääsu taotluse kontrollimise ja sellega seotud otsuse põhinõudeid.
(25)
Automaatse piirikontrolli käigus peaks
isikusamasuse kontroll välispiiril toimuma keskses teabehoidlas säilitatavate
biomeetriliste andmete alusel. Isikusamasuse
kontroll peaks olema võimalik ainult läbipääsuloa ja sõrmejälgede samaaegsel
füüsilisel esitamisel. Automaatse ja manuaalse
piirikontrolli käigus tuleks juurdepääsukontroll teostada keskses teabehoidlas
säilitatavate tähtnumbriliste andmete alusel, esitades läbipääsuloa piiril
füüsiliselt. Isikusamasuse kontroll ja saadud
juurdepääs peaks esmast kontrolli teostavale piirivalveametnikule andma ainult
kokkulangevust või kokkulangevuse puudumist tõendava tulemuse.
(26)
Käesoleva määruse kohaldamise üle järelevalve
tegemiseks ja selle hindamiseks tuleks kehtestada asjakohased meetmed. Et järelevalve käesoleva määruse kohaldamise üle
oleks tõhus, tuleb seda korrapäraste ajavahemike järel hinnata.
(27)
Statistilised andmed on üks oluline vahend
piirikontrollimenetluste jälgimisel ja neid võib kasutada tõhusa juhtimisvahendina. Seetõttu tuleks selliseid andmeid ühtses vormis
korrapäraselt koguda.
(28)
Käesoleva määruse kohaldamisel rakendavad
liikmesriigid isikuandmete töötlemisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24.
oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete
töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[23]. Siiski
tuleks üksikasjalikumalt selgitada teatavaid isikuandmete töötlemise
seaduslikkuse ning andmete töötlemise, andmesubjektide õiguste kaitsmise ja
andmekaitse üle teostatava järelevalvega seonduva vastutuse aspekte.
(29)
Isikuandmete kaitsmisel kohaldatakse ühenduse
institutsioonide ja asutuste tegevuse suhtes, mis on seotud läbipääsuloa ja
keskse teabehoidla süsteemi operatiivjuhtimise ülesannete täitmisega, Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001
üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides
ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[24]. Siiski
tuleks üksikasjalikumalt selgitada teatavaid isikuandmete töötlemise
seaduslikkuse ning andmete töötlemise ja andmekaitse üle teostatava
järelevalvega seonduva vastutuse aspekte.
(30)
Kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikliga 28 loodud
järelevalveasutused peaksid jälgima, et liikmesriigid töötleksid isikuandmeid
õiguspäraselt, ning määrusega (EÜ) nr 45/2001 ametisse määratud Euroopa
andmekaitseinspektor peaks jälgima ELi institutsioonide ja asutuste tegevust
seoses isikuandmete töötlemisega, võttes arvesse ELi institutsioonide ja
asutuste piiratud ülesandeid andmete valdkonnas.
(31)
Euroopa andmekaitseinspektor ja järelevalveasutused
peaksid registreeritud reisijate programmi koordineeritud järelevalve
tagamiseks tegema aktiivset koostööd.
(32)
Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad
käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagama
nende rakendamise.
(33)
Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks
ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr
182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad
liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes[25].
(34)
Selleks et võtta vastu lisade tehnilisi muudatusi,
peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte lisade tehniliste muudatuste
vastuvõtmise kohta vastavalt artiklile 58. On
eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi
asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja
koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse
ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule,
(35)
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja
järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, ,
nimelt isikuandmete kaitset (ELi põhiõiguste harta artikkel 8) ja õigust
tõhusale õiguskaitsevahendile (käesoleva määruse artikkel 51) ning seda tuleb
kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.
(36)
Kuna liikmesriigid ei suuda üksi piisavalt
saavutada ühtse registreeritud reisijate programmi kehtestamist ning
registreeritud reisijate andmete salvestamist käsitlevate ühiste kohustuste,
tingimuste ja korra loomist, ning selle ulatuse ja toime tõttu on seda parem
saavutada ELi tasandil, võib EL võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu
artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses
artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev
määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,
(37)
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise
lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2
kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema
suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et
käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse
protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on
käesoleva määruse kohta otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus
õiguses.
(38)
Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’
sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29.
mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri
Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’
sätetes).[26]
Seetõttu ei osale Ühendkuningriik määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes
siduv ega kohaldatav.
(39)
Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’
sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari
2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates
Schengeni acquis’ sätetes)[27]. Seetõttu ei osale Iirimaa määruse vastuvõtmisel,
see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
(40)
Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus
nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu
ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase
kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises,
kohaldamises ja edasiarendamises)[28]
tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva
nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ[29]
artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.
(41)
Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende
Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse
ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni
ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[30] tähenduses, mis kuuluvad 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ
artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat
punkti tõlgendatakse koostoimes otsuse 2008/146/EÜ[31] artikliga 3.
(42)
Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast
nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa
Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel
allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist
Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga
Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise,
kohaldamise ja edasiarendamisega)[32]
tähenduses, mis kuuluvad nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli
1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti
tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL[33] artikliga 3.
(43)
Küprose puhul on käesolev määrus akt, mis põhineb
Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta
ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses.
(44)
Käesolev määrus on akt, mis põhineb Schengeni acquis’l
või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2
tähenduses.
(45)
Kuna registreeritud reisijate suhtes kohaldatakse
kõiki vajalikke kontrolle ja Schengeni acquis´d täielikult rakendavate
liikmesriikide eelkontrollid ning need ei kujuta Bulgaaria, Rumeenia ja Küprose
jaoks mingit ohtu, võivad nimetatud liikmesriigid ühepoolselt tunnustada
registreeritud reisijate osalemist registreeritud reisijate programmis, et
saada kasu piirikontrolli lihtsustamisest oma välispiiril,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I
PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 1
Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse menetlused
ja tingimused registreeritud reisijate programmile juurdepääsuks ning
määratletakse läbipääsuloa ja keskse teabehoidla süsteemi kui registreeritud
reisijate andmete säilitamise süsteemi eesmärk, funktsioonid ja vastutusala
registreeritud reisijate programmi raames.
Artikkel
2
Registreeritud
reisijate programmi ülesehitus
1.
Registreeritud reisijate programmi aluseks on
registreeritud reisijate andmete säilitamise süsteem, mis koosneb ühelt poolt
igale reisijale antud läbipääsuloast ning teiselt poolt kesksest teabehoidlast,
mis on keskse asukohaga registreeritud reisijate programmi andmete füüsiline
ladustamiskoht, millele osutatakse kui „läbipääsuloa ja keskse teabehoidla
süsteemile”.
2.
Läbipääsuloa ja keskse teabehoidla süsteemi
tehniline struktuur määratakse kindlaks artiklis 21.
3.
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala
suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise ametile (edaspidi „amet”)
antakse keskse teabehoidla, tagavara keskse teabehoidla, igas liikmesriigis
asuvate ühtsete liideste, võrgu sisestuspunktide ning keskse teabehoidla ja
võrgu sisestuspunktide vahelise sideinfrastruktuuri arendamise ja
operatiivjuhtimisega seotud ülesanded. Amet vastutab ka läbipääsuloa tehniliste
spetsifikatsioonide kindlaksmääramise eest.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
(1)
„registreeritud reisijate programm” – programm, mis
võimaldab eelkontrolli läbinud ja registreeritud reisijate programmile
juurdepääsu saanud kolmandate riikide kodanikel liidu välispiiril lihtsustatult
piirikontrolli läbida;
(2)
„registreeritud reisija” – kolmanda riigi kodanik,
kellele on kooskõlas käesoleva määrusega antud juurdepääs registreeritud
reisijate programmile;
(3)
„amet” – määrusega (EL) nr 1077/2011 asutatud
Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste
IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks;
(4)
„keskne teabehoidla” – keskse asukohaga
registreeritud reisijate programmi andmete füüsiline ladustamiskoht;
(5)
„läbipääsuluba” – seade, mille abil salvestatakse
registreeritud reisijale antud kordumatu tunnus. Kordumatu tunnus seob reisijat
ja kesksesse teabehoidlasse sisestatud andmeid.
(6)
„operatiivjuhtimine” – kõik suuremahuliste
IT-süsteemide käigushoidmiseks vajalikud ülesanded, kaasa arvatud vastutus
nende kasutatava sideinfrastruktuuri eest;
(7)
„arendamine” – kõik suuremahulise IT-süsteemi,
kaasa arvatud selle kasutatava sideinfrastruktuuri loomiseks vajalikud
ülesanded;
(8)
„pädevad ametiasutused” – viisa- ja
piirivalveasutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 767/2008[34] artikli 4 lõike 3 tähenduses
ning siseriiklike õigusaktide alusel määratud ametiasutused, kes teostavad
isikute kontrolli piiripunktides välispiiril vastavalt Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrusele (EÜ) nr 562/2006[35].
(9)
„kolmanda riigi kodanik” või „kolmanda riigi
kodanikust reisija” – isik, kes ei ole ELi kodanik aluslepingu artikli 20
tähenduses, või kolmanda riigi kodanik, kellel on vastavalt ühelt poolt ELi ja
selle liikmesriikide ning teiselt poolt nende kolmandate riikide vahel sõlmitud
lepingutele samaväärne vaba liikumise õigus kui liidu kodanikel.
(10)
„taotlusvorm” – I lisas esitatud ühtne taotlusvorm
registreeritud reisijate programmile juurdepääsu saamiseks;
(11)
„biomeetrilised andmed” – sõrmejäljed;
(12)
„reisidokument” – pass või sellega samaväärne
dokument, mis lubab selle kasutajal ületada välispiiri ning kuhu võib kanda
viisa;
(13)
„isikusamasuse kontroll” – andmekogumite võrdlemise
protsess väidetava isikusamasuse kindlakstegemiseks (üks-ühele kontroll);
(14)
"tähtnumbrilised andmed" – tähtede,
numbrite, erimärkide, tühikute ja kirjavahemärkidena esitatud andmed;
(15)
„riiklik süsteem” – riistvara, tarkvara ja riiklik
sideinfrastruktuur, millega ühendatakse pädevate ametiasutuste lõppkasutajate
seadmeid igas liikmesriigis võrgu sisestuspunktidega vastavalt artikli 23
lõikele 2.
(16)
„läbipääsuloa ja keskse teabehoidla süsteem” –
registreeritud reisijaid käsitlevate andmete säilitussüsteem, mis koosneb
kesksest teabehoidlast ja loast;
(17)
"vastutav liikmesriik" – liikmesriik, kes
on sisestanud andmed kesksesse teabehoidlasse;
(18)
„ühine taotluskeskus” – Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruse (EÜ) nr 810/2009[36]
artikli 41 lõikes 2 osutatud keskus;
(19)
„järelevalveasutus” – vastavalt direktiivi 95/46/EÜ
artiklile 28 loodud järelevalveasutus.
II peatükk
Registreeritud reisijate programmile
juurdepääsutaotluse esitamise kord ning kohaldatavad tingimused
Artikkel
4
Registreeritud reisijate programmile juurdepääsutaotluste üle otsuste
tegemiseks ja kontrollimiseks pädevad ametiasutused ja liikmesriigid
Registreeritud reisijate programmile
juurdepääsutaotluste üle otsuste tegemiseks ja kontrollimiseks pädevateks
ametiasutusteks on mistahes liikmesriigi viisa- ja piirivalveasutuste
nõuetekohaselt volitatud töötajad.
Artikkel 5
Taotluse esitamine
1.
Kolmanda riigi kodanik võib registreeritud
reisijate programmile juurdepääsutaotluse esitada mistahes liikmesriigi
konsulaadis, ühises taotluskeskuses või välispiiril asuvas piiripunktis. Võimaluse
korral võetakse vastu ka elektroonilisi avaldusi.
2.
Taotlejatelt võidakse nõuda taotluse esitamiseks
kohtumise kokkuleppimist. Kohtumine toimub tavaliselt kahe nädala jooksul
alates kuupäevast, mil kohtumist taotleti.
3.
Juhul kui taotleja taotleb juurdepääsu
registreeritud reisijate programmile esimest korda, siis peab ta sõrmejälgede
esitamiseks, vestluseks ja reisidokumendi kontrollimiseks isiklikult kohale
ilmuma.
4.
Juhul kui taotleja esitab elektroonilise taotluse
või kuulub lõike 5 kohaldusalasse, siis kogutakse biomeetrilised andmed,
kontrollitakse reisidokumenti ja korraldatakse vestlus võimaluse korral siis,
kui tehakse otsus taotluse kohta ning väljastatakse läbipääsuluba.
5.
Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, võivad
pädevad ametiasutused loobuda lõikes 3 osutatud nõudest, kui taotlejal on
elamisluba või elanikukaart või kui taotleja on neile tuntud on ausameelsuse ja
usaldusväärsuse poolest.
6.
Taotluse esitamisel peab taotleja:
(a)
olema vähemalt 12-aastane;
(b)
esitama artikli 6 kohase taotlusvormi;
(c)
esitama artikli 7 kohase reisidokumendi;
(d)
võimaldama artikli 8 kohaselt koguda oma
sõrmejälgi;
(e)
esitama võimaluse korral artikli 9 ja II lisa
kohased tõendavad dokumendid;
(f)
maksma tasu vastavalt artiklile 10.
7.
Taotleja võib taotluse tagasi võtta mistahes ajal
enne taotluse kohta otsuse tegemist.
Artikkel 6
Taotlusvorm
1.
Iga taotleja esitab täidetud ja allkirjastatud
taotluse vormi. Alaealised esitavad taotluse vormi, mille on allkirjastanud
vanema hooldusõigust teostav isik või seaduslik eestkostja.
2.
Liikmesriigid teevad taotluse vormi taotlejatele
laialdaselt ja kergesti ning tasuta kättesaadavaks.
3.
Taotluse vorm on kättesaadav vähemalt järgmistes
keeltes: asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes), kolmanda
riigi või kolmandate riikide ametlikus keeles (ametlikes keeltes), kus saab
taotlust esitada ning vajaduse korral kolmandast riigist naaberriigi ametlikus
keeles (ametlikes keeltes).
4.
Liikmesriigid teavitab taotlejaid sellest, millist
keelt või milliseid keeli võib kasutada taotluse vormi täitmisel.
Artikkel 7
Reisidokument
Taotleja esitab masinloetava reisidokumendi
või elektroonilise masinloetava reisidokumendi, mis on kehtiv vähemalt
registreeritud reisijate programmile juurdepääsuks taotletud ajavahemiku vältel
ning on väljastatud viimase viie aasta jooksul. Reisidokumendile on lisatud
nõutav viisa või sellega on kaasas nõutav masinloetav elamisluba või
elanikukaart. Võimaluse korral võib taotleja registreeritud reisijate programmile
juurdepääsu taotlemisega samaaegselt taotleda ka viisat.
Artikkel 8
Biomeetrilised andmed
1.
Juhul kui taotleja ei ole eelnevalt registreeritud
reisijate programmile juurdepääsu taotlenud, koguvad liikmesriigid andmeid
taotleja biomeetriliste tunnuste kohta, mille hulka kuuluvad neli
otsevajutusega ja digitaalselt registreeritud sõrmejälge, mis koguti kooskõlas
Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Euroopa
Liidu põhiõiguste hartas ja ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud
kaitsemeetmetega.
2.
Juhul kui nelja sõrmejälje kogumine ei ole
võimalik, kogutakse maksimaalne võimalik arv sõrmejälgi. Liikmesriigid tagavad,
et juhuks, kui sõrmejälgede võtmine on raskendatud, on olemas sobivad
menetlused, millega austatakse taotleja inimväärikust.
3.
Taotlejalt varasema taotluse menetlemise käigus
kogutud sõrmejäljed kopeeritakse uude taotlusse, kui kõnealused tunnused
sisestati esimest korda kesksesse teabehoidlasse vähem kui 59 kuud enne uue
taotluse esitamise kuupäeva.
Kui siiski esineb põhjendatud kahtlus taotleja
isikusamasuse suhtes või kohe ei ole võimalik kinnitada, et sõrmejäljed koguti
esimeses lõigus osutatud ajavahemiku jooksul, võtavad pädevad ametiasutused
taotlejalt sõrmejäljed.
4.
Otsuse, mis käsitleb spetsifikatsioone sõrmejälgede
resolutsiooni ning kasutamise kohta isikusamasuse tuvastamiseks registreeritud
reisijate programmis biomeetriliste andmete alusel, teeb komisjon vastavalt
artiklile 37.
5.
Sõrmejäljed koguvad pädevate ametiasutuste
kvalifitseeritud ja nõuetekohaselt volitatud töötajad.
6.
Sõrmejäljed ei ole seotud tähtnumbriliste andmetega
ning need salvestatakse keskse teabehoidla eraldiseisvatesse osadesse.
Artikkel 9
Tõendavad dokumendid
1.
Registreeritud reisijate programmile juurdepääsu
taotlemisel esitab taotleja:
(a)
reisi eesmärki tõendavad dokumendid;
(b)
tõendid reisimise ja kahe järgmise reisi ajal
majutusega seotud piisavate elatusvahendite olemasolu kohta;
(c)
dokumendid, mis tõendavad reisija ametialast või
perekondlikku seisundit, nagu näiteks ärimehed, riigiteenistujad, kes osalevad
liikmesriikide ja ELi institutsioonide regulaarsetes ametlikes kontaktides,
kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kes reisivad koolitustel
osalemise eesmärgil, isikud, kes reisivad seminaridel ja konverentsidel
osalemise eesmärgil või osalevad majandustegevuses, liidu kodanike
perekonnaliikmed, liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide
kodanike perekonnaliikmed.
2.
Juhul kui taotleja on vaba liikumise õigust omava
ELi kodaniku perekonnaliige, peab taotleja vajaduse korral esitama ainult
liikmesriigi väljastatud elanikukaardi ning tõendid oma isiku, kodakondsuse ja
perekondlike sidemete kohta liidu kodanikuga, kelle suhtes kohaldatakse
direktiivi 2004/38/EÜ.
3.
Juhul kui kolmanda riigi kodanik esitab mitmekordse
viisa taotluse ja registreeritud reisijate programmile juurdepääsu taotluse
samaaegselt ja samas kohas, tuleb esitada ainult ühed tõendavad dokumendid.
4.
Juhul kui mitmekordse viisa omanik esitab taotluse
registreeritud reisijate programmile juurdepääsu saamiseks samas kohas, kus
mitmekordne viisa väljastati, kuid ei tee seda samaaegselt, võib registreeritud
reisijate programmile juurdepääsu saamiseks esitatud taotluse hindamiseks
kasutada mitmekordse viisa taotluseks esitatud tõendavaid dokumente. Kui varem
esitatud tõendavate dokumentide ajakohasuse suhtes eksisteerib kahtlusi, võib
liikmesriik nõuda kümne tööpäeva jooksul uute tõendavate dokumentide esitamist.
Mitteammendav loetelu tõendavatest dokumentidest,
mida pädevad ametiasutused võivad taotlejalt nõuda, on esitatud II lisas.
5.
Liikmesriigid võivad nõuda taotlejalt tõendeid
ülalpidamise ja/või eramajutuse kohta, lastes täita asjaomase liikmesriigi
koostatud vormi. Selliseid tõendeid võib nõuda maksimaalselt kahe järgmise
reisi kohta. Nimetatud vormil on eelkõige kirjas järgmine:
(a)
ülalpidamise ja/või eramajutuse kehtivusaeg;
(b)
kas vorm tõendab ülalpidamise ja/või eramajutuse
olemasolu;
(c)
kas võõrustaja on üksikisik, äriühing või
organisatsioon;
(d)
võõrustaja isik ja kontaktandmed;
(e)
küllakutsutud taotleja(d);
(f)
majutuskoha aadress;
(g)
võimalikud perekondlikud sidemed võõrustajaga.
Lisaks liikmesriigi ametlikule keelele või
ametlikele keeltele koostatakse vorm veel vähemalt ühes Euroopa Liidu
institutsioonide ametlikus keeles. Vormil esitatakse sellele allakirjutavale
isikule artikli 48 lõikes 1 osutatud teave. Näidisvorm edastatakse komisjonile.
6.
Pädevad ametiasutused võivad loobuda ühest või
mitmest lõikes 1 osutatud nõudest, kui taotlejal on elamisluba või kui taotleja
on neile tuntud oma ausameelsuse ja usaldusväärsuse poolest.
Artikkel 10
Tasud
1.
Taotlejad maksavad III lisas esitatud tasu.
2.
Tasu suurus vaadatakse korrapäraselt läbi, et
kajastada halduskulusid. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 59 vastu
tasude kohandamist käsitlevaid delegeeritud õigusakte.
3.
Tasu võetakse eurodes, selle kolmanda riigi
omavääringus või selles kolmandas riigis tavaliselt kasutatavas vääringus, kus
taotlus esitatakse, ja see ei kuulu tagastamisele sõltumata taotluse tulemusest
või juhul, kui taotlus tagasi võetakse.
4.
Kui tasu võetakse muus vääringus kui eurodes,
määratakse selles vääringus võetava tasu summa kindlaks ja see vaadatakse
korrapäraselt läbi euro jaoks Euroopa Keskpanga kehtestatud valuutavahetuse
viitekursi alusel. Võetud tasu summat võib ümardada.
5.
Taotlejale antakse makstud tasu eest trükitud või
elektrooniline kviitung.
III
PEATÜKK
Taotluse läbivaatamine ja selle kohta
otsuse tegemine
Artikkel 11
Vastuvõetavus
1.
Pädevad asutused kontrollivad, et:
–
taotleja on vähemalt 12-aastane;
–
taotlus sisaldab artikli 5 lõike 6 punktides b, c
ja e osutatud elemente;
–
taotleja biomeetrilised andmed on kogutud ning
–
tasu on makstud.
2.
Kui pädevad ametiasutused leiavad, et lõikes 1
osutatud tingimused on täidetud, on taotlus vastuvõetav ning pädevad
ametiasutused:
–
järgivad artiklis 24 kirjeldatud korda;
–
vaatavad taotluse täiendavalt läbi.
3.
Kui pädevad ametiasutused leiavad, et lõikes 1
osutatud tingimused ei ole täidetud, on taotlus vastuvõetamatu ning pädevad
ametiasutused peatavad viivitamata taotluse läbivaatamise ja:
–      tagastatavad taotluse vormi ning kõik muud
taotleja esitatud dokumendid,
–
hävitavad
kogutud biomeetrilised andmed.
Artikkel 12
Taotluse läbivaatamine
1.
Võimaluse korral vaatavad taotlusi läbi ja
korraldavad vestlusi ainult artiklis 4 osutatud pädevad ametiasutused.
2.
Taotluse läbivaatamisel kontrollib pädev
ametiasutus:
(a)
et taotleja täidab määruse (EL) nr 562/2006 artikli
5 lõikes 1 sätestatud sisenemise nõuded;
(b)
et taotleja esitatud reisidokument, viisa,
elamisluba või elamiskaart on kehtiv ja ei ole vale, võltsitud ega
järeletehtud;
(c)
et taotleja tõendab vajadust või põhjendab
kavatsust reisida sageli ja/või regulaarselt;
(d)
et taotleja ei ole eelnevalt ületanud
liikmesriikide territooriumil lubatud viibimise maksimaalset kestust ning ta on
tõendab oma ausameelsust ja usaldusväärsust, eelkõige tegelikku kavatsust
lahkuda liikmesriigi territooriumilt õigeaegselt;
(e)
taotleja kavandatava viibimise eesmärgi ja
tingimuste kohta esitatud põhjendusi;
(f)
et taotleja tõendab oma majanduslikku olukorda
päritolu- või elukohariigis ning et tal on piisavad elatusvahendid nii
kavandatud viibimise ajaks kui ka päritolu- või elukohariiki tagasipöördumiseks
või et ta saab selliseid vahendeid seaduslikul viisil omandada;
(g)
et taotleja ei ole isik, kelle kohta on
siseriiklikesse andmebaasidesse ja/või Schengeni infosüsteemi (SIS) sisestatud
hoiatusteade;
(h)
et taotleja ei ole ohuks mis tahes liikmesriigi
avalikule korrale, sisejulgeolekule, rahvatervisele ega rahvusvahelistele
suhetele, eelkõige juhul, kui tema kohta ei ole liikmesriikide siseriiklikesse
andmebaasidesse kantud hoiatusteadet sisenemise keelamiseks samadel põhjustel;
(i)
kas taotlejale on eelnevalt antud juurdepääs
registreeritud reisijate programmile, kas seda on pikendatud, kas selle
andmisest on keeldutud või on see tühistatud.
Kontrollides, kas taotleja täidab määruse nr
562/2006 artikli 5 lõikes 1 sätestatud sisenemise nõudeid, pööratakse erilist
tähelepanu selle hindamisele, kas taotleja kujutab ebaseadusliku sisserände
ohtu või ohtu liikmesriikide julgeolekule ning kas taotleja kavatseb lahkuda
liikmesriikide territooriumilt seal lubatud viibimise ajal.
3.
Kavandatud viibimise ajaks ette nähtud
elatusvahendeid hinnatakse vastavalt viibimise (viibimiste) kestusele ja
eesmärgile (eesmärkidele) ning asjaomases liikmesriigis või asjaomastes
liikmesriikides kehtivate säästumajutuse keskmiste toitlustus- ja
majutushindade alusel, võttes aluseks liikmesriikide poolt Schengeni
piirieeskirjade artikli 34 kohaselt kindlaks määratud võrdlussummad. Elatusvahendite
piisavuse tõendusena võib samuti käsitada tõendeid ülalpidamise ja/või
eramajutuse kohta.
4.
Taotluse läbivaatamine põhineb eelkõige esitatud
dokumentide ehtsusel ja usaldusväärsusel ning taotleja avalduste õigsusel ja
usaldusväärsusel. Juhul kui taotluse läbivaatamise eest vastutaval
liikmesriigil on mistahes kahtlusi taotleja, tema esitatud avalduste või
tõendavate dokumentide suhtes, võib kõnealune liikmesriik enne taotluse kohta
otsuse tegemist konsulteerida teiste liikmesriikidega.
5.
Taotluse läbivaatamise ajal võivad pädevad
ametiasutused põhjendatud juhtumitel nõuda vastavalt artiklile 9 täiendavaid
dokumente.
6.
Varasem keeldumine registreeritud reisijate
programmile juurdepääsu andmisest ei põhjusta automaatset keeldumist uue
taotluse alusel. Uut taotlust hinnatakse kogu kättesaadava teabe põhjal.
7.
ELi kodanike perekonnaliikmete esitatud taotluste
läbivaatamine toimub samade kriteeriumide alusel kui nende esitatud
sissesõiduviisade taotluste puhul.
Artikkel 13
Taotluse kohta otsuse tegemine
1.
Artikli 11 alusel vastuvõetud taotluse kohta teevad
pädevad ametiasutused otsuse 25 kalendripäeva jooksul pärast taotluse
esitamist.
2.
Välja arvatud juhul, kui taotlust peetakse
vastuvõetamatuks või kui taotleja on selle tagasi võtnud, tehakse otsus:
(a)
anda juurdepääs registreeritud reisijate
programmile vastavalt artiklile 14 või
(b)
keelduda juurdepääsu andmisest registreeritud
reisijate programmile vastavalt artiklile 15.
IV PEATÜKK
Registreeritud reisijate programmile
juurdepääsu andmine, pikendamine, andmisest keeldumine ja tühistamine
Artikkel 14
Registreeritud reisijate programmile
juurdepääsu andmine ja selle pikendamine
1.
Esialgne juurdepääs registreeritud reisijate
programmile antakse üheks aastaks. Juurdepääsu võidakse pikendada kahe aasta
võrra, millele järgneb veel kaks aastat ilma uue avalduse esitamiseta, kui
tegemist on reisijatega, kes on järginud välispiiri ületamist ja Schengeni alal
viibimist käsitlevaid eeskirju ja õigusnorme. Lubatud juurdepääsu kestus ei või
olla pikem kui reisidokumendi (reisidokumentide), viisa, elamisloa või
elamiskaardi kehtivusaeg ning see määratakse kindlaks artikli 12 kohase
läbivaatamise alusel.
2.
Juurdepääs registreeritud reisijate programmile
antakse ilma täiendavate menetlusnõueteta ja sõltuvalt käesolevas määruses
kehtestatud sisuliste nõuete täitmisest isikutele, kellele väljastatakse
vähemalt kaheaastase kehtivusajaga mitmekordne viisa või D-liiki viisa ning
isikutele, kellel on elamisluba, ja ELi kodanike perekonnaliikmetele.
3.
Artiklis 26 esitatud andmed sisestatakse kesksesse
teabehoidlasse pärast registreeritud reisijate programmile juurdepääsu andva
otsuse vastu võtmist.
4.
Artiklis 27 esitatud andmed sisestatakse
läbipääsuloale pärast registreeritud reisijate programmile juurdepääsu andva
otsuse vastu võtmist.
5.
Artiklis 30 esitatud andmed sisestatakse kesksesse
teabehoidlasse pärast registreeritud reisijate programmile juurdepääsu
pikendava otsuse vastu võtmist.
Artikkel 15
Registreeritud reisijate programmile
juurdepääsu andmisest keeldumine
1.
Juurdepääsu andmisest registreeritud reisijate
programmile keeldutakse juhul, kui:
(a)
taotleja esitab mitte kehtiva, vale, võltsitud või
järeletehtud reisidokumendi;
(b)
taotlejal puudub vastavalt nõukogu määrusele (EÜ)
nr 539/2001[37]
nõutud kehtiv elamisluba, elamiskaart või viisa ning ta ei täida määrusest
tulenevaid nõudeid;
(c)
taotleja ei tõenda vajadust või ei põhjenda
kavatsust reisida sageli ja/või regulaarselt;
(d)
taotleja on eelnevalt ületanud liikmesriikide
territooriumil lubatud viibimise maksimaalset kestust ning ta ei tõenda oma
ausameelsust ega usaldusväärsust, eelkõige tegelikku kavatsust lahkuda
liikmesriigi territooriumilt õigeaegselt;
(e)
taotleja ei esita põhjendusi kavandatud riigis
viibimise eesmärgi ja tingimuste kohta;
(f)
taotleja ei tõenda oma majanduslikku olukorda
päritolu- või elukohariigis ning et tal puuduvad piisavad elatusvahendid nii
kavandatud viibimise ajaks kui ka päritolu- või elukohariiki
tagasipöördumiseks, või ta ei suuda selliseid vahendeid seaduslikul viisil
omandada;
(g)
taotleja on isik, kelle kohta on Schengeni
infosüsteemis antud hoiatusteade;
(h)
taotleja on ohuks mis tahes liikmesriigi avalikule
korrale, sisejulgeolekule, rahvatervisele või rahvusvahelistele suhetele,
eelkõige juhul, kui tema kohta on liikmesriikide siseriiklikesse
andmebaasidesse kantud hoiatusteade sisenemise keelamiseks samadel põhjustel,
või
(i)
kui on põhjendatult alust kahelda taotleja esitatud
tõendavate dokumentide ehtsuses või nende sisu õigsuses või taotleja avalduste
usaldusväärsuses.
2.
Otsus juurdepääsu andmisest keeldumise kohta ning
selle põhjused edastatakse taotlejale IV lisas esitatud standardvormi
kasutades.
3.
Ilma et see piiraks kohtuliku läbivaatamise õigust
on taotlejal, kellele keelduti taotluse kohta lõpliku otsuse teinud
liikmesriigi menetlusõiguse kohaselt registreeritud reisijate programmile
juurdepääsu andmast, õigus keeldumise läbivaatamiseks, et vaidlustada või
parandada võimaliku vead vastavalt õigusele, mis käsitleb tõhusat
õiguskaitsevahendit[38].
Kaebus esitatakse taotluse kohta otsuse teinud liikmesriigi vastu kooskõlas
nimetatud liikmesriigi siseriikliku õigusega. Liikmesriigid teavitavad
taotlejaid sellest, millist menetlust läbivaatamise korral kasutatakse, nagu
see on täpsustatud IV lisas.
4.
Registreeritud reisijate programmile juurdepääsu
andmisest keeldumise korral lisatakse andmed kesksesse teabehoidlasse vastavalt
artiklile 28.
Artikkel 16
Tühistamine
1.
Juurdepääs registreeritud reisijate programmile
tühistatakse juhul kui:
(a)
selgub, et registreeritud reisijate programmile
juurdepääsu andmise tingimused ei olnud täidetud;
(b)
selgub, et registreeritud reisijate programmile
juurdepääsu andmise tingimused ei ole enam täidetud;
(c)
registreeritud reisija taotlusel.
2.
Mis tahes liikmesriigi pädevad ametiasutused võivad
tulenevalt lõikest 1 igal ajal juurdepääsu tühistada.
3.
Kui pädevate ametiasutuste hulka mitte kuuluvatel
ametiasutustel on tõendeid, mis viitavad, et juurdepääs registreeritud
reisijate programmile tuleks tulenevalt lõikest 1 tühistada, teavitavad nad
sellest pädevaid ametiasutusi viivitamata.
4.
Otsus registreeritud reisijate programmile
juurdepääsu andmise tühistamise kohta ning selle põhjused edastatakse registreeritud
reisijale IV lisas esitatud standardvormi kasutades.
5.
Ilma et see piiraks kohtuliku läbivaatamise õigust,
on registreeritud reisijal, kelle puhul taotluse kohta lõpliku otsuse teinud
liikmesriigi menetlusõiguse kohaselt tühistati registreeritud reisijate
programmile juurdepääs, õigus keeldumise läbivaatamiseks, et vaidlustada või
parandada võimalikud vead vastavalt õigusele, mis käsitleb tõhusat
õiguskaitsevahendit,[39]
välja arvatud juhul, kui juurdepääs tühistati registreeritud reisija taotlusel
vastavalt lõike 1 punktile c. Kaebus esitatakse tühistamise kohta otsuse teinud
liikmesriigi vastu kooskõlas nimetatud liikmesriigi siseriikliku õigusega. Liikmesriigid
teavitavad taotlejaid sellest, millist menetlust läbivaatamise korral
kasutatakse, nagu see on täpsustatud IV lisas.
6.
Registreeritud reisijate programmile juurdepääsu
tühistamise korral lisatakse andmed kesksesse teabehoidlasse vastavalt
artiklile 29.
7.
Juhul kui juurdepääsu tühistamist taotles
registreeritud reisija, on registreeritud reisijal õigus nõuda teda käsitlevate
andmete viivitamatut kustutamist. Liikmesriigid teavitavad registreeritud
reisijat kõnealusest õigusest.
V PEATÜKK
Halduskorraldus
Artikkel 17
Haldus
1.
Pädevad ametiasutused arhiveerivad taotlusi. Iga
taotlus sisaldab taotluse vormi, asjaomaste tõendavate dokumentide koopiaid,
tehtud kontrollide registrit ja viidet registreeritud reisijate programmi
juurdepääsunumbrile, et vajaduse korral oleks töötajatel võimalik taastada
taotluse kohta vastu võetud otsuse taust.
2.
Taotluse toimikuid säilitatakse kuni registreeritud
reisijate programmile juurdepääsu kehtivuse lõpuni.
3.
Juhul kui juurdepääs andmisest registreeritud
reisijate programmile keeldutakse või juurdepääs tühistatakse, säilitatakse
taotluse toimikuid kuni kaks aastat. Kõnealune tähtaeg algab kuupäeval, mil
pädev ametiasutus võtab vastu otsuse juurdepääsu andmisest keeldumise või
juurdepääsu tühistamise kohta. Taotlejate poolt tagasi võetud taotlused
kustutatakse viivitamata. Liikmesriigid võivad taotluse toimikuid ja tõendavaid
dokumente säilitada elektroonilisel kujul.
Artikkel 18
Taotluste läbivaatamiseks, läbipääsulubade väljastamiseks, järelevalveks ja statistikaks
vajalikud vahendid
1.
Iga liikmesriik vastutab taotluste esitamise ja
läbivaatamise ning läbipääsulubade väljastamisega seotud korra kehtestamise
eest.
2.
Liikmesriigid kasutavad piisaval arvul sobilikke
töötajaid taotluste läbivaatamisega seotud ülesannete täitmiseks viisil,
millega tagatakse üldsusele pakutava teenuse piisav ja ühtlustatud kvaliteet.
3.
Pädevad ametiasutused koolitavad piisavalt
töötajaid ning vastutavad selle eest, et töötajail oleks täielik, täpne ja
ajakohane teave asjakohase ELi ja siseriikliku õiguse kohta.
4.
Pädevad ametiasutused tagavad taotluste
läbivaatamise ja läbipääsulubade väljastamise sagedase ja piisava järelevalve
ning võtavad parandusmeetmeid juhul, kui avastatakse käesoleva määruse sätetest
ja menetlustest kõrvalekaldumine.
5.
Liikmesriigid koostavad registreeritud reisijate
programmi käsitleva aastastatistika vastavalt V lisas esitatud tabelile.
Kõnealune statistika tuleb ametile esitada iga kalendriaasta 1. märtsiks. Amet
avaldab kõnealuse statistika.
Artikkel 19
Töötajate käitumine
1.
Liikmesriikide pädevad ametiasutused tagavad, et
taotlejad võetakse viisakalt vastu.
2.
Pädevad ametiasutused austavad oma tööülesannete
täitmisel täielikult inimväärikust. Kõik võetud meetmed on proportsionaalsed
nende abil taotletavate eesmärkidega.
3.
Oma ülesannete täitmisel väldivad pädevad
ametiasutused taotlejate või registreeritud reisijate diskrimineerimist soolise,
rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse
või seksuaalse sättumuse alusel.
Artikkel 20
Üldsuse teavitamine
Liikmesriigid annavad üldsusele kogu
asjakohase teabe registreeritud reisijate programmile juurdepääsu taotlemise
kohta, eelkõige järgmise teabe:
(a)
taotlemise kriteeriumid, tingimused ja kord;
(b)
taotluste läbivaatamise tähtajad;
(c)
tasud;
(d)
kuhu taotlused võib esitada.
VI
PEATÜKK
Läbipääsuloa ja keskse teabehoidla
süsteemi tehniline struktuur, andmeliigid ja pädevate ametiasutuste poolt
andmete sisestamine
Artikkel 21
Läbipääsuloa ja keskse teabehoidla
süsteemi tehniline struktuur
Läbipääsuloa ja keskse teabehoidla süsteem
koosneb:
(a)
kesksest teabehoidlast, mis koosneb
põhiteabehoidlast ja tagavara teabehoidlast, mis suudab tagada põhisüsteemi
rikke korral kõik selle funktsioonid;
(b)
ühtsest liidesest, mis asub igas liikmesriigis ja
põhineb ühistel tehnilistel spetsifikatsioonidel ning on kõikide liikmesriikide
jaoks identne;
(c)
ühtse liidese osaks olevatest võrgu sisestuspunktidest,
mis on riiklikud juurdepääsupunktid, mis ühendavad artikli 3 lõikes 15
määratletud iga liikmesriigi riiklikke süsteeme keskse teabehoidlaga;
(d)
sideinfrastruktuurist keskse teabehoidla ja võrgu
sisestuspunktide vahel ning
(e)
ühtsetel tehnilistel standarditel põhinevast
läbipääsuloast.
Artikkel 22
Läbipääsuloa ja keskse teabehoidla
süsteemis salvestatud andmeliigid
1.
Keskses teabehoidlas salvestatakse ainult järgmist
liiki andmed:
(a)
artikli 25 lõigetes 1–4 ja artiklites 26, 28, 29 ja
30 osutatud tähtnumbrilised andmed taotleja ja antud juurdepääsu, juurdepääsu
andmisest keeldumise ning kehtetuks tunnistatud või pikendatud juurdepääsu
kohta;
(b)
artikli 25 lõikes 5 osutatud biomeetrilised andmed;
Tähtnumbrilised ja biomeetrilised andmed
salvestatakse keskse teabehoidla eraldiseisvatesse osadesse.
2.
Artiklis 27 osutatud läbipääsuloale salvestatakse
ainult kordumatu tunnuse number.
Artikkel 23
Andmete sisestamine, muutmine,
kustutamine, otsimine ja päringute tegemine
1.
Artikli 22 lõikes 1 osutatud juurdepääs kesksele
teabehoidlale ja läbipääsuloale andmete sisestamiseks, muutmiseks,
kustutamiseks, otseseks päringute tegemiseks või andmete otsimiseks kooskõlas
käesoleva määrusega antakse eranditult pädevate ametiasutuste käesolevas
määruses sätestatud eesmärkidel nõuetekohaselt volitatud töötajatele. Nimetatud
ametiasutuste juurdepääs piirdub ulatusega, mis on vajalik kõnealuste
ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud eesmärkidega ja mis on
proportsionaalne taotletavate eesmärkidega.
2.
Iga liikmesriik määrab pädevad ametiasutused, kelle
nõuetekohaselt volitatud töötajatel on juurdepääs kesksele teabehoidlale või
läbipääsuloale andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks, päringute
tegemiseks või andmete otsimiseks. Iga liikmesriik edastab ametile viivitamata
selliste ametiasutuste, sealhulgas artikli 52 lõikes 4 osutatud asutuste
nimekirja ning teatab selle mis tahes muudatustest.
3.
Nelja kuu jooksul pärast käesoleva määruse
jõustumist avaldab amet lõikes 2 osutatud ametiasutuste koondnimekirja Euroopa
Liidu Teatajas. Nimekirja muutmise korral avaldab amet kord aastas
ajakohastatud koondnimekirja.
Artikkel 24
Taotleja andmete sisestamise kord
1.
Kui taotlus on artiklist 11 tulenevalt vastuvõetav,
loob pädev ametiasutus viivitamata taotlustoimiku, sisestades kesksesse teabehoidlasse
artiklis 25 osutatud andmed, kui nimetatud andmed peab esitama taotleja.
2.
Kui õiguslikel põhjustel ei nõuta teatavate andmete
esitamist, märgitakse vastava(te)le andmevälja(de)le „mittevajalik”.
Artikkel 25
Registreeritud reisijate programmile
juurdepääsutaotluse esitamise korral sisestatavad andmed
Pädev ametiasutus sisestab taotlustoimikusse
järgmised andmed:
(1)
taotluse kordumatu number;
(2)
olekuteave, mis näitab, et registreeritud reisijate
programmile juurdepääsu taotletakse;
(3)
ametiasutus, kellele taotlus esitati, sealhulgas
ametiasutuse asukohaandmed;
(4)
taotluse vormilt võetakse järgmised andmed:
(a)
perekonnanimi; eesnimi(-nimed);
(b)
sünnijärgne perekonnanimi (varasem perekonnanimi
või varasemad perekonnanimed), sünniriik, kodakondsus(ed) ning sugu;
(c)
sünniaeg, sünnikoht;
(d)
reisidokumendi (reisidokumentide) liik ja number,
selle (need) välja andnud ametiasutus ning väljaandmise kuupäev ja kehtivusaja
lõpp;
(e)
taotluse esitamise koht ja kuupäev;
(f)
vajaduse korral tulenevalt artikli 9 lõikest 5
üksikasjad isiku kohta, kes kohustub tasuma kutsutava elamiskulud viibimise
ajal:
i)        füüsilise isiku puhul isiku
perekonnanimi, eesnimi, aadress ja telefoninumber;
ii)       ettevõtja või muu organisatsiooni puhul
ettevõtja/organisatsiooni nimi ja aadress ning kõnealuse ettevõtja/organisatsiooni
kontaktisiku perekonnanimi, eesnimi ja telefoninumber;
(g)
reiside peamine eesmärk;
(h)
taotleja kodune aadress ja telefoninumber;
(i)
vajaduse korral viisakleebise number;
(j)
vajaduse korral elamisloa või elamiskaardi number;
(k)
praegune töökoht ja tööandja; üliõpilaste puhul õppeasutuse
nimi;
(l)
alaealiste puhul taotleja vanema õigusi teostava
isiku / seadusliku eestkostja perekonnanimi ja eesnimi(nimed);
(5)
sõrmejäljed vastavalt artiklile 8.
Artikkel 26
Kesksesse teabehoidlasse lisatavad
andmed registreeritud reisijate programmile juurdepääsu andmise või avalduse
tagasi võtmise korral
1.
Kui võetakse vastu otsus registreeritud reisijate
programmile juurdepääsu andmise kohta, lisab pädev ametiasutus, kes juurdepääsu
andis, taotlustoimikusse järgmised andmed:
(a)
olekuteave, mis näitab, et juurdepääs
registreeritud reisijate programmile on antud;
(b)
juurdepääsu andnud ametiasutus, sealhulgas
ametiasutuse asukohaandmed;
(c)
registreeritud reisijate programmile juurdepääsu
andmist käsitleva otsuse vastuvõtmise koht ja kuupäev;
(d)
 juurdepääsu kehtivusaja
algus- ja lõpukuupäev;
2.
Juhul kui taotleja võtab taotluse tagasi enne
registreeritud reisijate programmile juurdepääsu andmist käsitleva otsuse
tegemist, märgib pädev ametiasutus, et taotluse läbivaatamine on nimetatud
põhjusel lõpetatud, ning läbivaatamise lõpetamise kuupäeva ja kustutab
taotlemistoimikust andmed.
Artikkel 27
Läbipääsuloale lisatavad andmed registreeritud
reisijate programmile juurdepääsu andmise korral
1.
Kui võetakse vastu otsus registreeritud reisijate
programmile juurdepääsu andmise kohta, sisestab pädev ametiasutus, kes
juurdepääsu andis, läbipääsuloale kordumatu tunnuse numbri. Kordumatu tunnuse
number on sama, mis taotluse number.
2.
Läbipääsuluba antakse taotlejale.
Artikkel 28
Kesksesse teabehoidlasse lisatavad
andmed registreeritud reisijate programmile juurdepääsu andmisest keeldumise
korral
1.
Kui võetakse vastu otsus registreeritud reisijate
programmile juurdepääsu andmisest keeldumise kohta, lisab pädev ametiasutus,
kes juurdepääsu andmisest keeldus, taotlustoimikusse järgmised andmed:
(a)
olekuteave, mis näitab, et registreeritud reisijate
programmile juurdepääsu andmisest on keeldutud;
(b)
 registreeritud reisijate
programmile juurdepääsu andmisest keeldunud ametiasutus, sealhulgas
ametiasutuse asukohaandmed;
(c)
 registreeritud reisijate
programmile juurdepääsu andmisest keeldumise otsuse vastuvõtmise koht ja
kuupäev.
2.
Taotlustoimikust peab (peavad) selguma ka
registreeritud reisijate programmile juurdepääsu andmisest keeldumise
põhjus(ed), milleks on üks või mitu artikli 15 lõikes 1 loetletud põhjustest.
Artikkel 29
Kesksesse teabehoidlasse lisatavad
andmed registreeritud reisijate programmile juurdepääsu tühistamise korral
1.
Kui võetakse vastu otsus registreeritud reisijate
programmile juurdepääsu tühistamise kohta, lisab pädev ametiasutus, kes
juurdepääsu tühistas, taotlustoimikusse järgmised andmed:
(a)
olekuteave, mis näitab, et registreeritud reisijate
programmile juurdepääs on tühistatud;
(b)
juurdepääsu tühistanud ametiasutus, sealhulgas
ametiasutuse asukohaandmed;
(c)
registreeritud reisijate programmile juurdepääsu
tühistamise otsuse vastuvõtmise koht ja kuupäev.
2.
Taotlustoimikust peab (peavad) selguma
registreeritud reisijate programmile juurdepääsu tühistamise põhjus(ed),
milleks on üks või mitu artikli 16 lõikes 1 loetletud põhjustest.
Artikkel 30
Kesksesse teabehoidlasse lisatavad
andmed registreeritud reisijate programmile juurdepääsu pikendamise korral
Kui võetakse vastu otsus registreeritud
reisijate programmile juurdepääsu pikendamise kohta, lisab pädev ametiasutus,
kes juurdepääsu pikendas, taotlustoimikusse järgmised andmed:
(a)
olekuteave, mis näitab, et registreeritud reisijate
programmile juurdepääsu on pikendatud;
(b)
juurdepääsu pikendanud ametiasutus, sealhulgas
ametiasutuse asukohaandmed;
(c)
otsuse vastuvõtmise koht ja kuupäev;
(d)
pikendatud kehtivusaja algus- ja lõpukuupäev.
VII PEATÜKK
Andmete kasutamine
Artikkel 31
Andmete kasutamine taotluste
läbivaatamiseks, kadunud või varastatud läbipääsulubade puhul või juhul, kui
tekib probleeme registreeritud reisijate piiriületamise lihtsustamisel
1.
Pädev ametiasutus teeb taotluste läbivaatamiseks ja
kõnealuste taotlustega seotud otsuste, sealhulgas registreeritud reisijate
programmile juurdepääsu tühistamist või pikendamist käsitlevate otsuste
tegemiseks päringu keskses teabehoidlas. Lisaks sellele teevad pädevad
ametiasutused päringu keskses teabehoidlas juhul, kui läbipääsuluba on kadunud
või varastatud, või kui tekib probleeme registreeritud reisijate piiriületamise
lihtsustamisel.
2.
Lõikes 1 osutatud eesmärgil võimaldatakse pädevale
ametiasutusele päringute tegemist järgmistest andmetest ühe või mitme kohta:
(a)
taotluse kordumatu number;
(b)
artikli 25 lõike 4 punktides a–c osutatud andmed;
(c)
artikli 25 lõike 4
punktis d osutatud reisidokumendil olevad andmed;
(d)
vajaduse korral viisakleebise, elamisloa või
elamiskaardi number.
3.
Kui lõikes 2 loetletud ühe või mitme andme alusel
tehtud otsingust selgub, et taotlejat käsitlevad andmed on keskses teabehoidlas
registreeritud, antakse pädevale ametiasutusele juurdepääs taotlustoimikule,
kuid mitte biomeetrilisi andmeid sisaldavale eraldiseisvale osale.
4.
Pädev ametiasutus teostab otsingu biomeetriliste
andmetega keskse teabehoidla eraldiseisvas osas, et pikendada juurdepääsu
registreeritud reisijate programmile ning kui tekib probleeme registreeritud
reisijate piiriületamise lihtsustamisel ainult juhul, kui registreeritud
reisija esitab läbipääsuloa ja sõrmejäljed samaaegselt. Kui sellisest otsingust
selgub, et registreeritud reisijat käsitlevad andmed on salvestatud kesksesse
teabehoidlasse, antakse pädevale ametiasutusele juurdepääs taotlustoimikule,
sealhulgas biomeetrilistele andmetele.
5.
Pädev ametiasutus teostab otsingu keskse
teabehoidla eraldiseisvas osas ainult biomeetriliste andmete abil ja ilma
läbipääsuluba kasutamata ainult selleks, et vaadata läbi taotlus, võtta vastu
otsus registreeritud reisijate programmile antud juurdepääsu tühistamise kohta
ja juhul, kui läbipääsuluba on kadunud või varastatud. Kui sellisest otsingust
selgub, et taotlejat käsitlevad andmed on salvestatud kesksesse teabehoidlasse,
antakse pädevale ametiasutusele juurdepääs taotlustoimikule, sealhulgas
biomeetrilistele andmetele.
Artikkel 32
Andmete kasutamine kontrolli teostamisel välispiiril asuvates
piiripunktides
1.
Lihtsustamaks registreeritud reisijate
piiriületust, kontrollides selleks registreeritud reisijate isikusamasust ning
seda, kas neile on antud juurdepääs registreeritud reisijate programmile ja/või
kas on täidetud Schengeni piirieeskirjade kohased liikmesriigi territooriumile
sisenemise või sealt lahkumise tingimused, võimaldatakse pädeval ametiasutusel
teha otsinguid keskses teabehoidlas, kasutades selleks kordumatu tunnuse
(läbipääsuluba) ja reisidokumendi numbrit, mille abil kontrollitakse, et
registreeritud reisijate programmile juurdepääsuks kontrolliti registreeritud
reisija isikusamasust, kontrollides registreeritud reisija sõrmejälgi.
2.
Kui lõikes 1 loetletud andmete alusel tehtud
otsingust selgub, et registreeritud reisijat käsitlevad andmed on salvestatud
kesksesse teabehoidlasse, antakse pädevale ametiasutusele kokkulangevust või
kokkulangevuse puudumist tõendav teave.
3.
Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib
manuaalse piirikontrolli käigus kontrollida registreeritud reisija
isikusamasust manuaalselt, reisidokumendi visuaalse kontrollimise teel.
Artikkel 33
Andmete kasutamine aruannete ja
statistika koostamiseks
Järgmiste andmete kohta esitavad pädevad
ametiasutused päringuid üksnes aruannete ja statistika koostamiseks, ilma et
neil oleks võimalus teha kindlaks üksiktaotleja isik:
(1)
olekuteave;
(2)
taotleja praegune kodakondsus;
(3)
taotluse esitamise koht ja kuupäev;
(4)
registreeritud reisijate programmile juurdepääsu
käsitleva otsuse liik(liigid) ja põhjus(ed);
(5)
reisidokumendi (reisidokumentide) liik ja selle
(need) väljastanud riik;
(6)
pädev ametiasutus (sealhulgas asukoht), kus tehti
otsus registreeritud reisijate programmile juurdepääsu andmise, selle andmisest
keeldumise, selle tühistamise või pikendamise kohta ning otsuse tegemise
kuupäev;
(7)
reiside eesmärk;
(8)
kadunud või varastatud läbipääsuload.
VIII PEATÜKK
Andmete säilitamise aeg, andmete muutmine
ning kadunud või varastatud läbipääsuluba
Artikkel 34
Andmete säilitamise aeg
1.
Taotlustoimikuid säilitatakse keskses teabehoidlas
maksimaalselt viis aastat, ilma et see piiraks artikli 16 lõikes 7,
artikli 26 lõikes 2 ja artiklis 35 sätestatud kustutamist või artiklis 45
sätestatud kirjendamist.
Säilitamisaeg algab:
(a)
registreeritud reisijate programmile juurdepääsu
või pikendatud juurdepääsu aegumise kuupäeval;
(b)
keskses teabehoidlas taotlustoimiku loomise
kuupäeval, juhul kui taotlus on tagasi võetud;
(c)
registreeritud reisijate programmile juurdepääsu
andmisest keeldumise või selle tühistamise korral kuupäeval, mil pädev
ametiasutus tegi vastava otsuse.
2.
Lõikes 1 osutatud säilitamisaja lõppedes kustutab
keskne teabehoidla automaatselt individuaalse taotlustoimiku.
3.
Registreeritud reisija võib läbipääsuloa endale
jätta.
Artikkel 35
Andmete muutmine ja ennetähtaegne
kustutamine
1.
Üksnes vastutaval liikmesriigil on õigus enda poolt
kesksesse teabehoidlasse sisestatud andmeid muuta selliste andmete parandamise
või kustutamise teel.
2.
Kui mõnel liikmesriigil on tõendeid, mille kohaselt
keskses teabehoidlas töödeldavad andmed on ebatäpsed või et andmeid töödeldi
keskses teabehoidlas vastuolus käesoleva määrusega, kontrollib ta asjaomaseid
andmeid ning vajaduse korral parandab või kustutab need viivitamata. Seda võib
teha ka registreeritud reisija taotluse alusel.
3.
Kui mõnel mittevastutaval liikmesriigil on
tõendeid, mille kohaselt keskses teabehoidlas töödeldavad andmed on ebatäpsed
või et andmeid töödeldi keskses teabehoidlas vastuolus käesoleva määrusega,
teatab ta sellest vastutavale liikmesriigile viivitamata. Vastutav liikmesriik
kontrollib asjaomaseid andmeid ning vajaduse korral parandab või kustutab need
viivitamata.
4.
Kui taotleja on enne artikli 34 lõikes 1 osutatud
säilitamisaja lõppu saanud liikmesriigi kodakondsuse, kustutab selle
liikmesriigi pädev ametiasutus, mille kodakondsus saadi, viivitamata
taotlustoimiku.
5.
Kui kohus või apellatsiooninõukogu on
registreeritud reisijate programmile juurdepääsu andmisest keeldumise
tühistanud, peab registreeritud reisijate programmile juurdepääsu andmisest
keeldunud liikmesriik artiklis 28 osutatud andmed kustutama viivitamata pärast
seda, kui registreeritud reisijate programmile juurdepääsu andmisest keeldumise
tühistamise otsus on jõustunud. Eespool nimetatud kohtu või
apellatsiooninõukogu otsusest sõltuva taotluse vaatab pädev ametiasutus uuesti
läbi, võttes arvesse kohtu või apellatsiooninõukogu arvamust.
Artikkel 36
Kadunud või varastatud läbipääsuluba
1.
Registreeritud reisija teavitab väljastavat
ametiasutust läbipääsuloa kadumisest või varastamisest.
2.
Kui läbipääsuloa kadumisest või varastamisest
teatab pädevale ametiasutusele kolmas osapool, blokeerib pädev ametiasutus
registreeritud reisijate programmile antud juurdepääsu ning teavitab
juurdepääsu andnud liikmesriiki. Vastutav liikmesriik teavitab registreeritud
reisijat kadunud või varastatud läbipääsuloast telefoni, faksi, posti või
elektronposti teel.
3.
Kui läbipääsuloa kadumisest või varastamisest
teatab registreeritud reisija, kontrollib vastutav liikmesriik, kas on antud
juurdepääs registreeritud reisijate programmile. Liikmesriik väljastab
registreeritud reisija taotlusel uue läbipääsuloa. Muul juhul juurdepääs
blokeeritakse.
4.
Registreeritud reisija tasub uue läbipääsuloa
väljastamisega kaasnevad kulud.
IX PEATÜKK
Arendamine, toimimine ja vastutus
Artikkel 37
Rakendusmeetmete vastuvõtmine
komisjonis
1.
Komisjon võtab vastu keskse teabehoidla, ühtsete
liideste ja sideinfrastruktuuri arendamises, tehniliseks rakendamiseks ning
arenguks vajalikud meetmed, eelkõige:
(a)
spetsifikatsioonid sõrmejälgede resolutsiooni ning
kasutamise kohta isikusamasuse tuvastamiseks registreeritud reisijate
programmis biomeetriliste andmete alusel vastavalt artiklile 8;
(b)
süsteemi füüsiliseks struktuuriks, sealhulgas
sideinfrastruktuuri kavandamiseks;
(c)
andmete sisestamiseks kooskõlas artikliga 24;
(d)
andmetele juurdepääsuks kooskõlas
artiklitega 31, 32 ja 33;
(e)
andmete säilitamiseks, muutmiseks, kustutamiseks ja
ennetähtaegseks kustutamiseks kooskõlas artiklitega 34 ja 35;
(f)
kadunud või varastatud läbipääsulubade puhul
juurdepääsu blokeerimiseks kooskõlas artikliga 36;
(g)
registrite pidamiseks ja nendele juurdepääsuks
kooskõlas artikliga 45;
(h)
toimimisnõueteks;
(i)
ärinõuete määratlus, sealhulgas läbipääsuloa
kujundus.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu
artiklis 57 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
Artikkel 38
Arendamine ja operatiivjuhtimine
1.
Amet vastutab põhiteabehoidla, tagavara
teabehoidla, ühtsete liideste, sealhulgas võrgu sisestuspunktide, riiklike
süsteemide ja võrgu sisestuspunktide vahelise sideinfrastruktuuri arendamise
ning läbipääsuloa tehniliste spetsifikatsioonide kindlaksmääramise eest
võimalikult kiiresti pärast käesoleva määruse jõustumist ning ning artiklis 37
sätestatud meetmete vastuvõtmist komisjonis. Amet võtab komisjoni pooldava
arvamuse korral vastu läbipääsuloa, keskse teabehoidla, ühtsete liideste ning
sideinfrastruktuuri tehnilised spetsifikatsioonid.
Arendamine koosneb tehniliste spetsifikatsioonide
viimistlemisest ja rakendamisest, testimisest ning üldisest projekti
koordineerimisest.
Amet teostab koos liikmesriikidega keskse
teabehoidla kõikehõlmava testi. Komisjon teavitab testi tulemustest Euroopa
Parlamenti.
2.
Amet vastutab põhiteabehoidla, tagavara teabehoidla
ja ühtsete liideste operatiivjuhtimise eest. Amet tagab koostöös
liikmesriikidega, et alati kasutatakse parimat kättesaadavat tehnoloogiat,
mille kohta tehakse tasuvusanalüüs. Amet vastutab ka keskse teabehoidla ja
võrgu sisestuspunktide vahelise sideinfrastruktuuri operatiivjuhtimise eest.
Keskse teabehoidla operatiivjuhtimine hõlmab kõiki
ülesandeid, mis on vajalikud keskse teabehoidla pidevaks toimimiseks (7 päeva
nädalas ööpäevaringselt) kooskõlas käesoleva määrusega, eelkõige süsteemi
tõrgeteta toimimiseks vajalikku hooldust ja tehnilist arendustööd, tagamaks, et
süsteem töötab operatiivsuseseisukohalt rahuldaval tasemel, eelkõige seoses
konsulaaresinduses või piiripunktis kesksest teabehoidlast päringu teostamiseks
kuluva ajaga, mis peaks olema nii lühike kui võimalik.
3.
Ilma et see piiraks Euroopa Liidu ametnike
personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kohaldab amet kõiki asjakohaseid
ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid
konfidentsiaalsuskohustusi kõigi oma töötajate suhtes, kes töötavad
registreeritud reisijate programmi andmetega. Nimetatud kohustust kohaldatakse
ka pärast seda, kui kõnealused töötajad on oma ameti- või töökohalt lahkunud
või kui nad on oma tegevuse lõpetanud.
Artikkel 39
Liikmesriikide vastutus
1.
Iga liikmesriik vastutab:
(a)
riikliku süsteemi arendamise, keskse teabehoidlaga
ühendumise ja läbipääsulubade väljastamise eest;
(b)
riikliku süsteemi korralduse, haldamise, toimimise
ja hoolduse eest;
(c)
pädevate ametiasutuste käesoleva määruse kohase
kesksele teabehoidlale juurdepääsu kontrollimise ja korraldamise eest ning
selliste töötajate ja nende profiilide loetelu loomise ja korrapärase
ajakohastamise eest.
2.
Iga liikmesriik määrab riikliku asutuse, kes
võimaldab pädevate ametiasutuste juurdepääsu kesksele teabehoidlale, ning
ühendab kõnealuse riikliku asutuse võrgu sisestuspunktiga.
3.
Liikmesriigid järgivad andmete töötlemise
automatiseeritud korda.
4.
Enne loa saamist keskses teabehoidlas säilitatavate
andmete töötlemiseks läbivad kesksele teabehoidlale juurdepääsu või selle kasutamise
õigust omavate ametiasutuste töötajad andmete turvalisust ja andmekaitset
käsitlevate eeskirjade alase nõuetekohase väljaõppe.
5.
Riiklike süsteemide tegevusest ning riiklike
kasutusliideste majutusest tekkinud kulud kannab ELi eelarve.
Artikkel 40
Vastutus andmete kasutamisel
1.
Iga liikmesriik tagab andmete seadusliku töötlemise
ning eelkõige selle, et keskses teabehoidlas töödeldavatele andmetele on
käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks juurdepääs üksnes
nõuetekohaselt volitatud töötajatel. Vastutav liikmesriik tagab
eelkõige:
(a)
andmete seadusliku kogumise;
(b)
andmete seadusliku edastamise kesksesse
teabehoidlasse;
(c)
kesksesse teabehoidlasse edastatavate andmete
täpsuse ja ajakohasuse.
2.
Amet tagab, et keskset teabehoidlat käitatakse
kooskõlas käesoleva määruse ja selle artiklis 37 nimetatud
rakenduseeskirjadega. Amet teeb eelkõige järgmist:
(a)
võtab vajalikud meetmed tagamaks keskse teabehoidla
ning keskse teabehoidla ja võrgu sisestuspunktide vahelise sideinfrastruktuuri
turvalisuse, ilma et see piiraks iga liikmesriigi vastutust;
(b)
tagab, et keskses teabehoidlas töödeldavatele
andmetele oleks käesolevast määrusest tulenevate ameti tööülesannete täitmiseks
juurdepääs üksnes nõuetekohaselt volitatud töötajatel.
3.
Amet teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja
komisjoni meetmetest, mida ta võtab lõike 2 alusel registreeritud reisijate
programmi tegevuse alustamiseks.
Artikkel 41
Andmete hoidmine riiklikes toimikutes
1.
Liikmesriik võib hoida riiklikes toimikutes
selliseid tähtnumbrilisi andmeid, mida asjaomane liikmesriiki kooskõlas
registreeritud reisijate programmi eesmärkide ja asjakohaste, sealhulgas
andmekaitset käsitlevate seadusesätetega kesksesse teabehoidlasse sisestas.
2.
Andmeid ei säilitata riiklikes toimikutes kauem kui
keskses teabehoidlas.
3.
Andmete kasutamist vastuolus lõikega 1
käsitatakse väärkasutusena liikmesriikide õiguse alusel.
4.
Käesolevat artiklit ei või tõlgendada nõudena teha
keskses teabehoidlas tehnilisi kohandusi. Liikmesriigid võivad säilitada
andmeid vastavalt käesolevale artiklile ainult omal kulul ja vastutusel ning
kasutades selleks oma tehnilisi vahendeid.
Artikkel 42
Andmete edastamine kolmandatele
riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele
Käesoleva määruse kohaselt keskses
teabehoidlas või taotluste läbivaatamise ajal töödeldud andmeid ei edastata ega
tehta mingil juhul kättesaadavaks kolmandatele riikidele ega rahvusvahelistele
organisatsioonidele.
Artikkel 43
Andmete turvalisus
1.
Vastutav liikmesriik tagab andmete turvalisuse enne
nende edastamist võrgu sisestuspunkti ning edastamise ajal. Iga liikmesriik
tagab kesksest teabehoidlast saadud andmete turvalisuse.
2.
Iga liikmesriik võtab seoses riikliku süsteemiga
vajalikke meetmeid, mis hõlmavad ka turvakava, et:
(a)
füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades
hädaolukorra lahendamise plaanid elutähtsa infrastruktuuri kaitseks;
(b)
hoida ära loata isikute juurdepääsu riiklikele
rajatistele, kus liikmesriik teostab registreeritud reisijate programmi
eesmärkidega seotud toiminguid (kontroll rajatisse sisenemisel);
(c)
hoida ära andmekandjate loata lugemine,
kopeerimine, muutmine või kõrvaldamine (andmekandjate kontroll);
(d)
hoida ära andmete loata sisestamine ja
säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine või kustutamine
(säilitamise kontroll);
(e)
hoida ära andmete loata töötlemine keskses
teabehoidlas ja keskses teabehoidlas töödeldavate andmete mis tahes loata
muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll);
(f)
tagada, et kesksele teabehoidlale juurdepääsu luba
omavatel isikutel oleks juurdepääs üksnes nendele andmetele, mida hõlmab nende
juurdepääsuluba, kasutades eranditult individuaalseid ja kordumatuid
kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (juurdepääsu
kontroll);
(g)
tagada, et kõik kesksele teabehoidlale juurdepääsu
õigust omavad asutused loovad kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende
isikute funktsioone ja kohustusi, kellel on õigus andmeid sisestada, muuta,
kustutada, teha päringuid ja otsinguid, ning teevad need profiilid artiklis 52
osutatud järelevalveasutustele vastava taotluse korral viivitamata kättesaadavaks
(töötajate profiilid);
(h)
tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata,
millistele asutustele võib isikuandmeid edastada andmesidevahendite abil
(andmeside kontroll);
(i)
tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata,
missuguseid andmeid on keskses teabehoidlas töödeldud, millal, kes ja millisel
eesmärgil seda on teinud (andmesalvestuse kontroll);
(j)
hoida eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate
abil ära andmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine andmete
kesksesse teabehoidlasse või kesksest teabehoidlast edastamise ajal või
andmekandjate transportimise ajal (transpordikontroll);
(k)
teostada järelevalvet käesolevas lõikes osutatud
turvameetmete tõhususe üle ja võtta sisejärelevalvega seoses vajalikke
korralduslikke meetmeid kooskõla tagamiseks käesoleva määrusega (sisemine
audit).
3.
Amet võtab vajalikke meetmeid, et saavutada lõikes
2 esitatud eesmärgid seoses keskse teabehoidla toimimisega, kaasa arvatud
turvakava vastuvõtmine.
Artikkel 44
Vastutus
1.
Kõikidel isikutel või liikmesriikidel, kes on
kannatanud kahju ebaseadusliku andmetöötlustoimingu või mis tahes käesoleva
määrusega vastuolus oleva toimingu tagajärjel, on õigus saada vastutavalt
liikmesriigilt hüvitist tekitatud kahju eest. Kõnealune liikmesriik
vabastatakse täielikult või osaliselt vastutusest, kui ta tõendab, et ta ei ole
vastutav kahju põhjustanud sündmuse eest.
2.
Kui registreeritud reisijate programmile
tekitatakse kahju seetõttu, et liikmesriik ei ole täitnud käesolevast määrusest
tulenevaid kohustusi, loetakse see liikmesriik kõnealuse kahju eest
vastutavaks, välja arvatud juhul (ja sellises ulatuses), kui Amet või muud
registreeritud reisijate programmis osalevad liikmesriigid ei ole võtnud
mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju minimeerimiseks.
3.
Lõigetes 1 ja 2 nimetatud kahju eest liikmesriigi
vastu esitatavaid hüvitisenõudeid käsitletakse kostjaks oleva liikmesriigi
õigusnormide kohaselt.
Artikkel 45
Andmetöötlustoimingute registreerimine
1.
Iga liikmesriik ja amet registreerivad kõik keskses
teabehoidlas tehtavad andmetöötlustoimingud. Need kirjed näitavad
artikli 23 lõikes 1 ning artiklites 31–33 osutatud andmete
kasutamise eesmärki, kuupäeva ja kellaaega, edastatud andmete liiki vastavalt
artiklitele 25–26 ja 28–30, päringus kasutatud andmete liiki vastavalt
artiklitele 31–33 ning andmeid sisestanud või neid kasutanud ametiasutuse
nime. Lisaks registreerib iga liikmesriik töötajad, kes on nõuetekohaselt
volitatud andmeid sisestama või neist väljavõtteid tegema.
2.
Selliseid kirjeid võib kasutada ainult andmekaitsega
seotud andmetöötluse lubatavuse järelevalve eesmärgil ja andmekaitse
tagamiseks. Kirjeid tuleb asjakohaste meetmetega kaitsta volitamata isikute
eest ja aasta möödudes pärast artikli 33 lõikes 1 osutatud viieaastase
säilitamise aja lõppu kustutada, kui neid ei vajata juba alanud
järelevalvemenetluses.
Artikkel 46
Sisekontroll
Liikmesriigid tagavad, et iga keskse
teabehoidla andmetele juurdepääsu omav asutus võtab käesoleva määruse
järgimiseks vajalikud meetmed ning teeb vajadusel koostööd järelevalveasutusega.
Artikkel 47
Karistused
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et
tagada kesksesse teabehoidlasse sisestatud andmete väärkasutuse karistatavus,
sealhulgas siseriikliku õiguse kohaste haldus- ja/või kriminaalkaristustega,
mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
X PEATÜKK
Andmesubjekti õigused ja järelevalve
Artikkel
48
Õigus teabele
1.
Vastutav liikmesriik teatab taotlejatele ning
artikli 25 lõike 4 punktis f osutatud isikutele:
(a)
artikli 52 lõikes 4 osutatud vastutava töötleja
nime koos tema kontaktandmetega;
(b)
andmete keskses teabehoidlas töötlemise eesmärgi;
(c)
andmete vastuvõtjate kategooriad;
(d)
andmete säilitamisaja;
(e)
asjaolu, et taotluse läbivaatamiseks on andmete
kogumine kohustuslik;
(f)
asjaolu, et taotlejatel on juurdepääsuõigus nendega
seotud andmetele ning õigus taotleda nendega seotud ebatäpsete andmete
parandamist või nendega seotud ebaseaduslikult säilitatud andmete kustutamist,
sealhulgas õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta ning
saada nende artikli 52 lõikes 1 osutatud järelevalveasutuste kontaktandmed, kes
vaatavad läbi isikuandmete kaitset käsitlevad kaebused.
2.
Lõikes 1 osutatud teave edastatakse kirjalikult
taotlejale, kui artikli 25 lõigetes 4 ja 5 osutatud andmed taotluse vormilt ja
sõrmejälgede andmed on kogutud.
3.
Lõikes 1 osutatud teave edastatakse
artikli 25 lõike 4 punktis f osutatud isikutele vormidel,
millele peavad alla kirjutama kutse, ülalpidamise ja majutuse olemasolu
tõendavad isikud.
Nimetatud isikute poolt alla kirjutatud vormi
puudumisel esitatakse kõnealune teave vastavalt direktiivi 95/46/EÜ
artiklile 11.
Artikkel 49
Õigus andmetega tutvuda, neid
parandada ja kustutada
1.
Igal isikul on õigus teada saada, missugused andmed
on tema kohta keskses teabehoidlas salvestatud ja milline liikmesriik need kesksele
teabehoidlale edastas, ilma et see piiraks kohustust esitada muud teavet
vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 12 punktile a. Ainult liikmesriik võib
anda loa andmetega tutvumiseks. Iga liikmesriik registreerib kõik sellised
andmetega tutvumise taotlused.
2.
Iga isik võib nõuda teda käsitlevate ebatäpsete
andmete parandamist ja ebaseaduslikult salvestatud andmete kustutamist. Parandamise
ja kustutamise teostab andmed edastanud liikmesriik viivitamata ja vastavalt
oma õigusnormidele.
3.
Kui lõike 2 kohane nõue esitatakse muule kui
vastutavale liikmesriigile, võtavad selle liikmesriigi ametiasutused, kellele
nõue esitati, 14 päeva jooksul ühendust vastutava liikmesriigi ametiasutustega.
Vastutav liikmesriik kontrollib ühekuulise tähtaja jooksul andmete täpsust ning
nende keskses teabehoidlas töötlemise seaduslikkust.
4.
Kui selgub, et keskses teabehoidlas salvestatud
andmed on ebatäpsed või salvestatud ebaseaduslikult, parandab või kustutab
andmed edastanud liikmesriik need vastavalt artikli 35 lõigetele 2 ja 3. Vastutav
liikmesriik teatab viivitamata kirjalikult asjaomasele isikule teda käsitlevate
andmete parandamiseks või kustutamiseks võetud meetmetest.
5.
Kui vastutav liikmeriik ei nõustu sellega, et
keskses teabehoidlas salvestatud andmed on ebatäpsed või salvestatud
ebaseaduslikult, teatab ta viivitamata kirjalikult asjaomasele isikule, miks ta
ei kavatse viimasega seotud andmeid parandada või kustutada.
6.
Vastutav liikmesriik annab asjaomasele isikule ka
teavet selle kohta, milliseid abinõusid viimane võib kasutada, kui esitatud
selgitus ei ole talle vastuvõetav. Kõnealune teave hõlmab – muu hulgas artikli
52 osutatud järelevalveasutustelt saadavat – teavet selle kohta, kuidas esitada
hagi või kaebus kõnealuse liikmesriigi pädevatele ametiasutustele või kohtule ning
missugust abi võib asjaomase liikmesriigi õigus- ja haldusnormide kohaselt
saada.
Artikkel
50
Andmekaitset käsitlevate õiguste
tagamiseks tehtav koostöö
1.
Liikmesriigid teevad artikli 49 lõigetes 2 ja 3
sätestatud õiguste kaitsmiseks aktiivselt koostööd.
2.
Iga liikmesriigi järelevalveasutus abistab või
nõustab vastava taotluse korral vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 28
lõikele 4 asjaomast isikut tema andmete parandamist või kustutamist käsitleva
õiguse kasutamisel.
3.
Andmed edastanud vastutava liikmesriigi
järelevalveasutus ja selle liikmesriigi järelevalveasutused, kellele taotlus
esitati, teevad sel eesmärgil koostööd.
Artikkel
51
Õiguskaitsevahendid
1.
Igas liikmesriigis on igal isikul õigus esitada
hagi või kaebus selle liikmesriigi pädevale ametiasutusele ning õigus tõhusale
õiguskaitsevahendile selle liikmesriigi kohtus, kes keeldus andmast artikli 49
lõigetega 1 ja 2 ette nähtud juurdepääsu temaga seotud andmetele või õigust
lasta need andmed parandada või kustutada.
2.
Järelevalveasutuste abi jääb kogu menetluse ajaks
kättesaadavaks.
Artikkel 52
Riikliku järelevalveasutuse teostatav
järelevalve
1.
Järelevalveasutus teostab järelevalvet artikli 22
lõikes 1 osutatud isikuandmete kõnealuse liikmesriigi poolt töötlemise
seaduslikkuse üle, sealhulgas kesksesse teabehoidlasse andmete edastamise üle
ja sealt väljavõtete tegemise üle.
2.
Järelevalveasutus tagab, et vähemalt kord nelja
aasta jooksul viiakse kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste auditistandarditega
läbi riiklikus süsteemis toimuvate andmetöötlustoimingute audit.
3.
Liikmesriigid tagavad, et nende järelevalveasutusel
on piisavalt ressursse neile käesoleva määrusega usaldatud ülesannete
täitmiseks.
4.
Seoses isikuandmete töötlemisega registreeritud
reisijate programmis määrab iga liikmesriik asutuse, kes on vastutav töötleja
vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punktile d ja kellel on
keskne vastutus kõnealuses liikmesriigis andmete töötlemisel. Liikmesriik
teatab kõnealuse ametiasutuse nime komisjonile.
5.
Iga liikmesriik esitab mis tahes teabe, mida
järelevalveasutused on taotlenud, ning eelkõige annab viimastele teavet
kooskõlas artikliga 39 ja artikli 40 lõikega 1 teostatud
tegevustest, tagab neile juurdepääsu artikli 39 lõike 1
punktis c osutatud loeteludele ning oma registritele, nagu on
osutatud artiklis 45, ning võimaldab neile igal ajal juurdepääsu oma
ruumidele.
Artikkel 53
Euroopa andmekaitseinspektori
teostatav järelevalve
1.
Euroopa andmekaitseinspektor teostab järelevalvet
selle üle, et ameti teostatav isikuandmete töötlemine toimuks kooskõlas käesoleva
määrusega. Seoses sellega kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 46 ja
47 osutatud kohustusi ja volitusi.
2.
Euroopa andmekaitseinspektor tagab, et vähemalt
kord nelja aasta jooksul viiakse kooskõlas asjaomaste rahvusvaheliste
auditeerimisstandarditega läbi Ameti teostatavate isikuandmete töötlemise
toimingute audit. Auditi tulemusel koostatud aruanne saadetakse Euroopa
Parlamendile, nõukogule, ametile, komisjonile ja järelevalveasutustele. Ametile
antakse võimalus teha enne aruande vastuvõtmist selle kohta märkusi.
3.
Amet edastab Euroopa andmekaitseinspektorile
viimase nõutud teabe, võimaldab talle igal ajal juurdepääsu kõikidele
dokumentidele ja artikli 45 lõikes 1 osutatud kirjetele ning oma ruumidele.
Artikkel 54
Järelevalveasutuste ja Euroopa andmekaitseinspektori
vaheline koostöö
1.
Järelevalveasutused ja Euroopa
andmekaitseinspektor, tegutsedes mõlemad oma pädevuse piires, teevad üksteisega
oma kohustuste raames aktiivselt koostööd ja tagavad registreeritud reisijate
programmi koordineeritud järelevalve.
2.
Tegutsedes igaüks oma pädevuse piires, vahetavad
nad vastavalt vajadusele asjakohast teavet, abistavad üksteist auditite ja
kontrollide läbiviimisel, analüüsivad käesoleva määruse tõlgendamisel või
kohaldamisel tekkivaid raskusi, uurivad sõltumatu järelevalve või andmesubjekti
õiguste teostamisega seotud probleeme, koostavad ühtlustatud ettepanekuid
probleemide ühiseks lahendamiseks ning edendavad teadlikkust
andmekaitsealastest õigustest.
3.
Järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor
kohtuvad sel eesmärgil vähemalt kaks korda aastas. Nimetatud koosolekute kulud
kannab Euroopa andmekaitseinspektor. Esimesel koosolekul võetakse vastu
töökord. Vastavalt vajadusele töötatakse ühiselt välja edasised töömeetodid.
4.
Iga kahe aasta tagant saadetakse Euroopa
Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ametile ühine tegevusaruanne. Aruandes
on esitatud iga liikmesriigi kohta peatükk, mille on koostanud selle
liikmesriigi järelevalveasutus.
XI PEATÜKK
Lõppsätted
Artikkel
55
Edastamise alustamine
1.
Liikmesriigid teatavad komisjonile, et nad on
võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed artikli 22 lõikes 1 osutatud
andmete edastamiseks kesksesse teabehoidlasse.
2.
Amet teavitab komisjoni, et on võtnud artikli 38
lõikes 1 osutatud vajalikud tehnilised meetmed.
Artikkel
56
Töölerakendamine
Komisjon määrab registreeritud reisijate
programmi töölerakendamise kuupäeva, kui:
(a)
artikli 37 lõikes 1 ja 2 osutatud meetmed on
võetud;
(b)
tehniliste meetmete valideerimise järel teatavad
liikmesriigid komisjonile, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud
meetmed artikli 22 lõikes 1 osutatud andmete edastamiseks kesksesse
teabehoidlasse;
(c)
amet on teatanud artikli 38 lõikes 1 osutatud
keskse teabehoidla põhjaliku testimise edukast lõpuleviimisest, ning
(d)
amet on teavitanud komisjoni, et keskne teabehoidla
on töölerakendamiseks valmis.
Artikkel 57
Komiteemenetlus
1.
Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on
komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse
(EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 58
Lisade muudatused
Komisjonil on artikli 59 kohaselt õigus võtta
käesoleva määruse lisade muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte.
Artikkel 59
Delegeeritud volituste rakendamine
1.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.
Artikli 10 lõikes 2 ja artiklis 58 osutatud
volitused antakse määramata ajaks alates X.X.201X. (Käesoleva määruse
jõustumise kuupäev).
3.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 10
lõikes 2 ja artiklis 58 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi
võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste
delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa
Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei
mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5.
Artikli 10 lõike 2 ja artikli 58 alusel vastu
võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega
nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa
Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa
Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et
nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel
pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 60
Teatamine
1.
Liikmesriigid teatavad komisjonile:
(a)
artikli 9 lõikes 5 osutatud siseriikliku vormi
ülalpidamise ja/või eramajutuse olemasolu tõendamiseks, juhul kui kõnealust
vormi kasutatakse;
(b)
ametiasutuse, kes on vastutav töötleja vastavalt
artikli 52 lõikele 4;
(c)
artiklis 56 osutatud vajalikud tehnilised ja
õiguslikud meetmed.
2.
Liikmesriigid teatavad ametile:
(a)
artiklis 23 osutatud pädevad ametiasutused, kelle
on juurdepääs andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks, päringute
tegemiseks või andmete otsimiseks;
(b)
statistika, mis on koostatud vastavalt artikli 18
lõikele 5 ja V lisale.
3.
Amet teavitab komisjoni, et on võtnud vajalikke
tehnilisi ja õiguslikke meetmeid ja keskne teabehoidla on töölerakendamiseks
valmis.
4.
Komisjon teeb lõike 1 punkti a kohaselt esitatud
teabe kättesaadavaks liikmesriikidele ja üldsusele pidevalt ajakohastatava
elektroonilise väljaande vahendusel.
5.
Bulgaaria, Rumeenia ja Küpros teatavad komisjonile
10 tööpäeva jooksul, kas nad tunnustavad ühepoolselt registreeritud reisijate
osalemist registreeritud reisijate programmis, et saada kasu piirikontrolli
lihtsustamisest oma välispiiril. Komisjon avaldab nende liikmesriikide saadetud
teabe Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel
61
Nõuanderühm
Nõuanderühm jagab ametile eksperditeadmisi
registreeritud reisijate programmi kohta ning eelkõige seoses ameti iga-aastase
tööprogrammi ja tegevusaruande ettevalmistamisega.
Artikkel
62
Koolitus
Amet täidab keskse teabehoidla tehnilise
kasutuse alase koolitamisega seotud ülesandeid.
Artikkel
63
Järelevalve ja hindamine
1.
Amet tagab, et oleks olemas menetlused, mille
abil jälgida keskse teabehoidla toimimist, võrreldes tulemusi,
kulutasuvust, turvalisust ja teenuste kvaliteeti seatud eesmärkidega.
2.
Tehnilise hoolduse eesmärgil on Ametil juurdepääs
vajalikule teabele, mis on seotud keskses teabehoidlas tehtud
töötlemistoimingutega.
3.
Kaks aastat pärast seda, kui registreeritud
reisijate programm on tööle rakendatud, ning seejärel iga kahe aasta tagant
esitab amet Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande
registreeritud reisijate programmi tehnilise toimimise, sealhulgas turvalisuse
kohta.
4.
Kolm aastat pärast seda, kui registreeritud
reisijate programm on tööle rakendatud, ning seejärel iga nelja aasta tagant
esitab komisjon registreeritud reisijate programmi kohta üldhinnangu. Nimetatud
üldhinnangus võrreldakse saavutatud tulemusi seatud eesmärkidega, hinnatakse
tegevuse aluspõhimõtete kehtivust, käesoleva määruse kohaldamist registreeritud
reisijate programmi suhtes, registreeritud reisijate programmi turvalisust,
biomeetriliste andmete kogumise ja kasutamise rakendamist, vastavust andmekaitse
eeskirjadele ning taotluste ja läbipääsulubade väljastamisega seotud menetluste
korrale. Komisjon edastab hinnangu Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Vajaduse
korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud käesoleva määruse
muutmiseks.
5.
Liikmesriigid annavad ametile ja komisjonile
lõigetes 3 ja 4 osutatud aruannete koostamiseks vajalikku teavet vastavalt
ameti ja komisjoni poolt eelnevalt kindlaks määratud kvantitatiivsetele
näitajatele.
6.
Amet annab komisjonile lõikes 4 osutatud
üldhinnangu koostamiseks vajalikku teavet.
Artikkel
64
Jõustumine ja kohaldatavus
1.
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates artiklis 56
osutatud kuupäevast.
3.
Artikleid 37, 38, 39, 43, 55, 56, 57, 58, 59 ja 60
kohaldatakse alates lõikes 1 osutatud kuupäevast.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
President                                                        eesistuja

I LISA
ÜHTNE TAOTLUSVORM[40]
Registreeritud reisijate
programmi taotlus
 1. Perekonnanimi (x) || AINULT AMETLIKUKS KASUTAMISEKS
 2. Sünnijärgne perekonnanimi (varasemad perekonnanimed) (x) || Viisataotluse kuupäev: Taotluse number: Taotlus esitati □saatkonnale/ konsulaadile □ ühises taotluskeskuses □ piiripunktis   Nimi:   Taotluse menetleja:   Tõendavad dokumendid: □ Reisidokument □ Elatusvahendid □ Küllakutse □ Transpordivahend □ Muu:   Otsus: □Andmisest keeldutud □ Antud   Kehtiv: Kehtivusaeg
 3. Eesnimi (-nimed) (x)
 4. Sünniaeg (päev, kuu, aasta)   || 5. Sünnikoht 5a. Sünniriik || 6. Praegune kodakondsus 6a. Kodakondsus sündimisel (kui erineb praegusest):
 7. Sugu □ Mees □ Naine □ Täpsustamata || 8. Perekonnaseis □ vallaline □ abielus □ lahus elav isik □ lahutatud □ lesk □ muu (täpsustage)
 9. Alaealiste puhul: perekonnanimi, eesnimi, aadress (kui erineb taotleja omast) ja vanema õigusi teostava isiku / seadusliku eestkostja kodakondsus
 10. Reisidokumendi liik □ Tavapass □ Diplomaatiline pass □ Teenistuspass □ Ametipass □ Eripass □ Muu reisidokument (täpsustada)
 11. Reisidokumendi number || 12. Väljaandmise aeg || 13. Kehtiv kuni || 14. Väljastaja:
 15. Taotleja kodune aadress ja e-posti aadress ||  Telefoninumber (-numbrid)
 16. Elukoht muus riigis kui praeguse kodakondsuse järgses riigis □ Ei □ Jah Elamisluba või samaväärne luba ______number______________kehtiv kuni
 * 17. Praegune töökoht ja töösuhte kestus
 * 18. Tööandja nimi, aadress ja telefoninumber: Õpilaste ja üliõpilaste puhul haridusasutuse nimi ja aadress.
 19. Reiside peamine eesmärk: □ Turism □ Äri □ Sugulaste või sõprade külastamine□ Kultuur □ Sport □ Ametireis □ Meditsiinilised põhjused □ Õpingud □ Muu (täpsustage)
* ELi, EMP või Šveitsi
kodanike pereliikmed (abikaasa, lapsed või ülalpeetavad ülenejad sugulased),
kes kasutavad vaba liikumise õigust, ei pea tärniga (*) märgistatud välju
täitma. ELi, EMP või Šveitsi kodanike
pereliikmed esitavad sugulust tõendavad dokumendid ning täidavad väljad nr 25
ja 26.
(x) Väljad 1–3
täidetakse kooskõlas reisidokumendis olevate andmetega.
 20. Kehtiv Schengeni viisa □ number______________ □ Jah. Kehtivusaeg (-ajad) alates ___________________kuni ___________________   Viisa registreerimisnumber:   ||
 21. Registreeritud reisijate programmi taotlusega seoses varasemalt võetud sõrmejäljed □ Ei [……………………………….] □ Jah. […………………………………….] Kuupäev, kui on teada
 *22. Liikmesriigis (-riikides) elava(te) küllakutsuja(te) perekonna- ja eesnimi (-nimed). Muul juhul hotelli(de) või ajutis(t)e majutuskoha (-kohtade) nimi (nimed) liikmesriigis (-riikides)   ||
 Küllakutsuja(te) / hotelli(de) / ajutis(t)e majutuskoha (-kohtade) aadress(id) ja e-posti aadress(id)   || Telefoni- ja faksinumber   ||
 *23. Küllakutse esitanud ettevõtte/organisatsiooni nimi ja aadress     || Ettevõtte/organisatsiooni telefoni- ja faksinumber ||
 Ettevõtte/organisatsiooni kontaktisiku perekonna- ja eesnimi, aadress, telefon, faks ja e-posti aadress   ||
   ||
 *24. Reisikulud ja elamiskulud taotleja riigis viibimise ajal kannab ||
 □ taotleja ise       Elatusvahendid □ Sularaha □ Reisitšekid □ Krediitkaart □ Ettemakstud majutus □ Ettemakstud transport □ Muu (täpsustage) || □ sponsor (võõrustaja, ettevõte, organisatsioon) (täpsustada) [… …] □ märgitud väljal 18 või 19 [… …] □ muu (täpsustage)   Elatusvahendid □ Sularaha □ Majutus olemas □ Kõik kulud on viibimise ajal kaetud □ Ettemakstud transport □ Muu (täpsustage) ||
   ||
 25. ELi, EMP või Šveitsi kodanikust pereliikme isikuandmed ||
 Perekonnanimi || Eesnimi (eesnimed) ||
 Sünniaeg || Kodakondsus || Reisidokumendi või isikutunnistuse number ||
 Aadress || Telefoninumber || E-posti aadress ||
 26. Sugulusside ELi, EMP või Šveitsi kodanikuga □ abikaasa □ laps □ lapselaps □ ülalpeetav üleneja sugulane ||
 27. Koht ja kuupäev || 28. Allkiri (alaealise puhul vanema õigusi teostava isiku / seadusliku eestkostja allkiri)     ||
 Olen teadlik, et registreeritud reisijate programmi taotluse tasu tagastamisele ei kuulu.
 Olen teadlik, et mul peab olema nõuetekohane reisi- ja tervisekindlustus esimese viibimise ajaks ja kõigiks järgmisteks külastusteks liikmesriikide territooriumile.
Olen teadlik
alljärgnevast ning annan selleks oma nõusoleku: käesoleva
taotluse vormiga nõutavate andmete kogumine ning vajaduse korral sõrmejälgede
võtmine on registreeritud reisijate programmi taotluse läbivaatamiseks
kohustuslik. Kogu mind puudutav isiklik teave, mis on esitatud registreeritud
reisijate programmi taotluse vormil, ning minu sõrmejäljed edastatakse
liikmesriikide asjaomastele ametiasutustele, kes seda teavet töötlevad, et
vastu võtta otsus minu registreeritud reisijate programmi taotluse kohta.
Kõnealused andmed ja
ka andmed, mis käsitlevad otsust minu taotluse kohta või otsust registreeritud
reisijate programmile juurdepääsu tühistamise või pikendamise kohta,
sisestatakse kesksesse teabehoidlasse ja neid säilitatakse seal viis aastat,
mille jooksul on teabele juurdepääs pädevatel viisaküsimustega tegelevatel
asutustel või piirivalveasutustel. Andmete töötlemise eest vastutav
liikmesriigi ametiasutus on [(…)].
Olen teadlik sellest,
et mul on õigus saada ükskõik millises liikmesriigis teade kesksesse
teabehoidlasse sisestatud mind käsitlevate isikuandmete kohta ja selle kohta,
milline liikmesriik on kõnealused andmed sisestanud, ning taotleda minu kohta
käivate ebatäpsete andmete parandamist või ebaseaduslikult töödeldavate mind
käsitlevate andmete kustutamist. Minu selgelt väljendatud nõudmise korral
teavitab minu taotlust läbivaatav ametiasutus mind sellest, kuidas ma saan
kasutada oma õigust kontrollida mind käsitlevaid isikuandmeid ning lasta neid
parandada või need kustutada, sealhulgas sellest, millised on sellekohased
õiguskaitsevahendid vastavalt asjaomase riigi õigusele. Isikuandmete kaitset
käsitlevate kaebustega tegeleb asjaomase liikmesriigi järelevalveasutus [kontaktandmed].
Kinnitan, et olen
esitanud õiged ja täielikud andmed. Olen
teadlik, et valeandmete esitamise korral lükatakse minu taotlus tagasi või
tühistatakse juba antud juurdepääs registreeritud reisijate programmile ning
mind võidakse taotlust menetleva liikmesriigi õiguse kohaselt vastutusele
võtta.
Kohustun lahkuma
liikmesriikide territooriumilt enne viisa kehtivusaja lõppemist õigeaegselt.
 Koht ja kuupäev || Allkiri (alaealise puhul vanema õigusi teostava isiku / seadusliku eestkostja allkiri):
II LISA
MITTEAMMENDAV
LOETELU TÕENDAVATEST DOKUMENTIDEST
Registreeritud reisijast taotleja esitatavad
tõendavad dokumendid, millele osutatakse artiklis 9, võivad olla järgmised.
1.
Reisi eesmärgiga seotud dokumendid
(1)
Ärireisi puhul:
(a)
äriühingu või ametiasutuse kutse osalemiseks
kaubandus-, tööstus- või tööalastel nõupidamistel, konverentsidel või
üritustel;
(b)
muud dokumendid, mis tõendavad äri- või tööalaste
suhete olemasolu;
(c)
äriühingu äritegevust tõendavad dokumendid;
(d)
taotleja töökohta [staatust][olukorda] äriühingus
tõendavad dokumendid.
(2)
Õpingute või muu koolitusega seotud reiside puhul:
(a)
tõend õppeasutuse nimekirja kandmise kohta
kutseõppe- või teoreetilistel kursustel osalemiseks põhi- või täienduskoolituse
raames;
(b)
üliõpilaspilet või tõend kursustel osalemise kohta
(3)
Turismireisi või isiklikel põhjustel tehtava reisi
puhul:
(a)
majutusega seotud dokumendid:
i)        küllakutse võõrustajalt, kui peatutakse
võõrustaja juures;
ii)       dokument majutusettevõttelt või muu
sobilik dokument, mis tõendab kavatsetud majutust;
(b)
reisi teekonnaga seotud dokumendid:
i)        viimase aasta jooksul tehtud
broneeringute kinnitused või kavandatavat majutust ja/või teostatud reisi
käsitlev muu asjakohane dokument.
(4)
poliitika-, teadus-, kultuuri- ja spordi- või
religioossete üritustega seoses või muudel põhjustel tehtava reisi puhul:
(a)
kutse(d), tõendid nimekirja kandmise kohta või
programmid, milles on (võimaluse korral) märgitud võõrustava organisatsiooni
nimi ja viibimise (viibimiste) kestus, või muud reisi (reiside) eesmärki
käsitlevad asjakohased dokumendid;
(5)
reiside puhul, kus ametlike delegatsioonide liikmed
osalevad asjaomase kolmanda riigi valitsusele saadetud ametliku kutse alusel
kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja vahetusprogrammides või
üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid liikmesriigi
territooriumil:
(a)
asjaomase kolmanda riigi ametiasutuse kiri, milles
kinnitatakse, et taotleja kuulub ametlikku delegatsiooni, mis reisib
liikmesriiki eesmärgiga osaleda eespool nimetatud üritustel, koos ametliku
kutse koopiaga.
2.
Dokumendid, mis võimaldavad hinnata taotleja
kavatsust liikmesriikide territooriumilt lahkuda:
(a)
 tõendid rahaliste vahendite
olemasolu kohta elukohariigis;
(b)
tõendid töötamise kohta: pangakonto väljavõtted;
(c)
tõendid kinnisvara omamise kohta.
(d)
tõend sidemete kohta elukohariigiga: perekondlikud
sidemed; ametialane seisund.
3.
Taotleja perekonnaga seotud dokumendid:
(a)
vanemate nõusolek (juhul kui alaealine ei reisi
koos vanematega);
(b)
tõendid perekondlike sidemete kohta
võõrustava/küllakutsuva isikuga.
(c)
elamisluba.
III LISA
REGISTREERIMISTASU
1.
Taotlejad maksavad registreerimistasu 20 eurot.
2.
Juhul kui registreeritud reisijate programmi
taotlus vaadatakse läbi samaaegselt mitmekordse viisa taotlusega, maksab
taotleja tasu 10 eurot.
IV LISA
STANDARDVORM REGISTREERITUD REISIJATE
PROGRAMMILE JUURDEPÄÄSU ANDMISEST KEELDUMISEST VÕI JUURDEPÄÄSU TÜHISTAMISEST
TEATAMISEKS JA SELLE PÕHJENDAMISEKS[41]

___________
__________________________________________________________________________
JUURDEPÄÄSU ANDMISEST KEELDUMINE / JUURDEPÄÄSU
TÜHISTAMINE
Pr/Hr
 ________________
saatkond/peakonsulaat/konsulaat/ühine taotluskeskus_________ ______;
 ____________________
piirivalveasutus [piiripunkti nimi ja riik].
on
 Teie taotluse läbi
vaadanud;
 vaadanud läbi Teie
juurdepääsu registreeritud reisijate programmile, number __________, antud:_______________ [kuupäev/kuu/aasta].
 Juurdepääsu andmisest
registreeritud reisijate programmile keelduti  Juurdepääs registreeritud reisijate programmile tühistati
Otsus tehti järgmis(t)el põhjus(t)el:
1.    Teil puudub kooskõlas nõukogu 2001. aasta märtsi määrusega (EÜ) nr
539/2001 nõutud elamisluba/elamiskaart või viisa
2.    esitati vale, võltsitud või järeletehtud reisidokument
3.    Te ei tõenda vajadust või ei põhjenda kavatsust reisida sageli ja/või
regulaarselt;
4.    ei põhjendatud kavatsetava riigis viibimise (viibimiste) eesmärki ja
tingimusi
5.    Te ei ole tõendanud oma majanduslikku olukorda päritolu- või
elukohariigis või ei ole esitanud tõendeid piisavate elatusvahendite olemasolu
kohta nii kavandatud viibimise (viibimiste) ajaks kui ka päritolu- või
elukohariiki tagasipöördumiseks või Teil ei ole võimalik selliseid vahendeid
seaduslikul viisil omandada;
6.    Te olete eelnevalt ületanud liikmesriikide territooriumil lubatud
viibimise maksimaalset kestust ning Te ei tõenda oma ausameelsust ega
usaldusväärsust
7.    Schengeni Informatsioonisüsteemi on sisestatud hoiatusteade sisenemise
keelamiseks ……………….. (liikmesriik) poolt;
8.    üks või mitu liikmesriiki leiavad, et Te kujutate ohtu ühe või mitme
liikmesriigi avalikule korrale, sisejulgeolekule, rahvatervisele, nagu on
määratletud Schengeni piirieeskirjade artikli 2 punktis 19, või ühe või mitme
liikmesriigi rahvusvahelistele suhetele;
9.    kavandatava viibimise eesmärgi ja tingimuste kohta esitatud põhjendused
ei olnud usaldusväärsed;
10.  ei olnud võimalik teha kindlaks Teie kavatsust lahkuda liikmesriikide
territooriumilt õigeaegselt
11.  Tühistamist taotles registreeritud reisija[42].
Märkused:
___________________________________________________________________________
___________________________________________________________________________
___________________________________________________________________________
Märkused: Asjaomane
isik võib registreeritud reisijate programmile juurdepääsu andmisest keeldumise
või juurdepääsu tühistamise otsuse siseriikliku õiguse ja harta artikli 47
lõike 1 sätete alusel vaidlustada. Asjaomane
isik saab koopia käesolevast dokumendist (iga liikmesriik peab viitama otsuse
vaidlustamise õigust käsitlevatele siseriiklikele õigusaktidele ja
vaidlustamise korrale, sealhulgas esitama teabe selle pädeva ametiasutuse,
kellele saab esitada kaebuse, ja kaebuse esitamise tähtaegade kohta).
Kuupäev ja saatkonna / peakonsulaadi / konsulaadi / piirivalveasutuse /
muu pädeva asutuse tempel.
Asjaomase isiku
allkiri[43]
V LISA
REGISTREERITUD REISIJATE PROGRAMMI KÄSITLEV
IGA-AASTANE STATISTIKA
Iga piiripunkti ja asukoha kohta, kus
liikmesriigid registreeritud reisijate programmile juurdepääsu annavad, tuleb
ametile esitada järgmised andmed artiklis 18 sätestatud tähtajaks:
–
Juurdepääsutaotluste koguarv
–
Heakskiidetud juurdepääsutaotluste koguarv
–
Tagasi lükatud juurdepääsutaotluste koguarv
–
Tühistatud juurdepääsude koguarv
–
Viisat omavate kolmandate riikide kodanike
taotletud juurdepääsude, neile antud juurdepääsude, juurdepääsu andmisest
keeldumiste, juurdepääsu tühistamiste või pikendamiste koguarv
–
Viisat mitte omavate kolmandate riikide kodanike
taotletud juurdepääsude, neile antud juurdepääsude, juurdepääsu andmisest
keeldumiste, juurdepääsu tühistamist või pikendamiste koguarv
–
Registreerimisele kulunud keskmine aeg
–
Piiripunktis andmete töötlemisele kuluv aeg
–
Keskse teabehoidla andmete kättesaadavuse määr
–
Veamäärad, võimatuks osutunud registreerimiste
määr, valed kokkulangevused jne.
Andmete esitamisel kehtivad järgmised
üldeeskirjad:
–
Andmed, mis käsitlevad tervet eelmist aastat,
esitatakse ühe failina.
–
Andmed esitatakse ameti koostatud ühtset tüüpvormi
kasutades.
–
Andmed tehakse kättesaadavaks iga piiripunkti ja
asukoha kohta, kus asjaomane liikmesriik registreeritud reisijate programmi
taotlusi läbi vaatab, ja andmed grupeeritakse kolmandate riikide kaupa.
Kui andmed ei ole kas kättesaadavad või
asjakohased ühe konkreetse kategooria ja kolmanda riigi kohta, jätab
liikmesriik selle lahtri tühjaks (ei sisesta nulli („0”), märget „non
applicable” („ei kohaldata”) ega muud väärtust).
ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse liik
              1.4.    Eesmärgid
              1.5.    Ettepaneku/algatuse põhjendus
              1.6.    Meetme kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus- ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuste ja muude eeskirjade eiramise
ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja
kulude eelarveread, mille mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline mõju kuludele
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKULE
LISATAV FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse registreeritud reisijate
programm, tingimusel, et seadusandja võtab vastu ettepaneku, millega luuakse
Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend (KOM(2011)
750 (lõplik)) ning tingimusel, et seadusandja võtab vastu nõukogu määruse
ettepaneku, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks
2014–2020 (KOM(2011) 398) ning et vastava eelarverubriigi kulutuste ülemmäära
raames on olemas piisavad vahendid.

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile[44]

Poliitikavaldkond:
siseküsimuste valdkond (jaotis 18)

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik

x Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[45]
¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva
meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Euroopa
Ülemkogu 2009. aasta detsembri kohtumisel vastu võetud Stockholmi
programmiga taaskinnitati registreeritud reisijate programmi potentsiaali, eesmärgiga
lihtsustada seaduslikku juurdepääsu liikmesriikide territooriumile. Registreeritud
reisijate programmi loomise ettepanek lisati seetõttu Stockholmi programmi
rakendamise tegevuskavva. Arukate piiride paketi arendamise rahastamine on üks
Sisejulgeolekufondi[46]
prioriteetidest.

1.4.2.
Erieesmärgid ning
asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
süsteemile

Erieesmärgid
nr 1 „Süsteemi arendamine” ja nr 2 „Süsteemi toimingud”
Registreeritud
reisijate programmi ning läbipääsuloa ja keskse teabehoidla süsteemi eesmärk on
lihtsustada eelkontrolli läbinud kolmandate riikide kodanikest sagedaste
reisijate piiriületust.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
Tegevusalad:
Solidaarsus – Välispiirid, tagasipöördumine, viisapoliitika ja isikute vaba
liikumine (peatükk 18 02)

1.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Registreeritud
reisijate programm vähendab uute tehnoloogiate kasutamise abil registreeritud
reisijate piiriületusele kuluvat aega ja sellega kaasnevaid kulutusi ning
suurendab piiripunktide läbilaskevõimet, andes seega liikmesriikide käsutusse
uue vahendi, millega tõhusalt ja tulemuslikult juhtida reisijatevooge. Registreeritud
reisijate piirikontrollile ei tohiks kuluda keskmiselt rohkem kui 20–40
sekundit.
Lisaks
sellele vabastab registreeritud reisijate programmi kasutusele võtmine 25 %
seni sagedaste ja eelkontrolli läbinud reisijate piiriüleste liikumiste
kontrollimisele kulunud vahendeist ning võimaldab keskenduda paremini kõrgema
riskiastmega reisijatele.

1.4.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Arendamise
ajal
Pärast
ettepaneku eelnõu heaks kiitmist ja tehniliste spetsifikatsioonide vastuvõtmist
hakkab tehnilist süsteemi välja töötama välistöövõtja. Süsteemide arendamine
toimub IT-ameti üldisel koordineerimisel kesk- ja siseriiklikul tasandil.
IT-amet määrab koostöös kõigi sidusrühmadega kindlaks üldise
juhtimisraamistiku. Nagu selliste süsteemide arendamise puhul tavaline,
määratletakse projekti algfaasis üldine projektijuhtimiskava ning kvaliteedi
tagamise kava. Need peaksid sisaldama näidikuid, mis hõlmavad spetsiaalseid
näitajaid, mis hõlmavad eelkõige:
          projekti
üldstaatust
kokkulepitud
ajakavale vastavat õigeaegset arendamist (etapid),
riskijuhtimist,
kokkulepitud
assigneeringutele vastavat ressursside haldamist (inim- ja finantsressursid),
organisatsioonilist
valmisolekut
…
Pärast
süsteemi toimima hakkamist
Programmis
osalevate isikute arv kategooriate kaupa (viisanõudega / viisanõudest
vabastatud) ning taotletud juurdepääsu põhjenduste kaupa
(ettevõtjad/õpilased/töötajad jne);
inimeste
arv, kellele keelduti andmast juurdepääsu registreeritud reisijate programmile
või kelle juurdepääs tühistati;
Piiripunktis
või konsulaadis registreerimisele kulunud keskmine aeg;
Registreeritud
reisijatel välispiiri ületamiseks kuluv aeg;
Süsteemi
kättesaadavus;
Veamäärad,
nt võimatuks osutunud registreerimiste määr, valedel alustel heakskiitmiste
määr;
Üksikisikute
poolt järelevalveametile (andmekaitseamet) esitatud kaebuste arv;
Ametiasutuste
suhtes valede otsuste ja/või diskrimineerimise tõttu esitatud kaebuste arv;
Piiripunktide
läbilaskevõime suurenes XX protsendi võrra;
Registreeritud
reisijate programmi abil asendatud / kättesaadavaks tehtud piirivalvele
ressursid, millega keskenduda kõrgema riskiastmega reisijate kontrollimisele
ja/või teostada muid asjakohaseid toiminguid.

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Välispiiril
asuvates piiripunktides (maismaa-, mere- ja õhupiir) toimub iga päev ligikaudu
700 miljonit piiriületust. Arvestades, et piiriületamine suurimates ja
rahvarohkemates piiripunktides on suurenenud ning kasv jätkub ka tulevikus,
tähendaks ELi tasandil meetmete võtmata jätmine seda, et lihtsustataks ainult
nende kolmandate riikide kodanike piiriületust, keda on spetsiaalselt nimetatud
Schengeni piirieeskirjades ja kohaliku piiriliikluse määruses. See tähendab, et
kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldataks põhjalikku kontrolli ning neile
ei võimaldataks juurdepääsu automaatsele piirikontrollisüsteemile. Paljudel
liikmesriikidel on juba praegu probleeme järjekordade korraldamisega
piiripunktides. Sellistel liikmesriikidel oleks ainsaks lahenduseks täiendavate
töötajate palkamine ja infrastruktuuri ümberehitamine; reisijatevoogude üha
suurenev kasv tooks kaasa uusi sarnaseid probleeme.
Seetõttu
on registreeritud reisijate programmi vaja registreeritud reisijate
piiriületuste lihtsustamiseks, piirivalve ressursside vabastamiseks ning
piirikontrollis isikukeskse lähenemisviisi kasutuselevõtmiseks.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Euroopa
tasandil sekkumise vajadus on ilmne. Ükski liikmesriik üksi ei suuda üles
ehitada registreeritud reisijate programmi, mille abil liikmesriikides
piiriületust lihtsustada. Registreeritud reisijate programmi tuleb rakendada
ELi kõigil välispiiridel ning sellel on positiivne mõju kõigi liikmesriikide piirivalve
ressurssidele, võimaldades neid tõhusalt kasutada.
Registreeritud
reisijate programmi käsitleva ettepanekuga tagatakse, et ELil on registreeritud
reisijate programmi suhtes ühine lähenemisviis, mille aluseks on ühtsed
õigusaktid ning millega tagatakse seega, et kõigil Schengeni piiridel kehtivad
samad eeskirjad. Kolmandate riikide kodanikest reisijate jaoks tähendab see
seda, et registreeritud reisijate programm on nende jaoks kättesaadav kõigis
Schengeni piiripunktides ilma eraldi kontrollita. Teisisõnu, ühe liikmesriigi
poolt eelkontrolli läbinud isikul on õigus ületada välispiiri lihtsustatud
korra alusel mistahes teises liikmesriigis. Ilma ühtsete eeskirjadeta ei oleks
see võimalik ehk ilma ELi osaluseta ei täidaks registreeritud reisijate programm
oma eesmärki.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Teise
põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja viisainfosüsteemi (VIS)
arendamisel saadud kogemused andsid järgmised tulemused:
1)
Võimaliku kaitsena nõuete muutmisest tulenevate ülekulude ja viivituste vastu
ei hakata ühtki vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala uut
infosüsteemi, eriti kui see hõlmab suuremahulist IT-süsteemi, välja töötama
enne, kui on kindlalt vastu võetud selle eesmärki, kohaldamisala ja tehnilisi
üksikasju sätestavad õiguslikud alused.
2) Riiklike arenduste rahastamine osutus raskeks
liikmesriikide jaoks, kes ei ole mitmeaastase kavandamise käigus vastavaid
meetmeid ette näinud või ei olnud nende välispiirifondi kavandamine piisavalt
täpne. Seetõttu tehakse ettepanek lisada ettepanekusse kõnealused arenduskulud.

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Käesolevat
ettepanekut tuleks vaadelda osana Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse
strateegia jätkuvast arendamisest ning eelkõige arukate piiride teatisest [47].ning samuti osana
mitmeaastasest finantsraamistikust koostoimes sisejulgeolekufondi piire
käsitleva ettepanekuga[48].
Komisjoni muudetud ettepanekule (asutada amet)[49]
lisatud finantsselgitus hõlmab olemasolevat IT-süsteemide nagu EURODAC, SIS II
ja VIS seotud kulusid, kuid mitte tulevaste piirihaldussüsteemid kulusid, mida
ei ole veel õigusraamistiku põhjal ametile usaldatud. Seetõttu on nõukogu
määruse ettepaneku, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik
aastateks 2014–2020,[50]
lisas rubriigi 3 „Julgeolek ja kodakondsus” all ette nähtud hõlmata
olemasolevad IT-süsteemid rubriiki „IT-süsteemid” (822 miljonit eurot) ja
tulevased piirihaldussüsteemid rubriiki „Sisejulgeolek” (1,1 miljonit eurot
4,648 miljonist eurost). Komisjonis vastutab siseasjade peadirektoraat vaba
liikumise ala loomise eest, kus inimesed võivad ületada sisepiire ilma
piirikontrollita ning kus välispiire kontrollitakse ja hallatakse ühtselt ELi
tasandil. Registreeritud reisijate programm on ELi piiripoliitikaga täielikult
kooskõlas: piiriületamisel ei vähene turvalisus ega ebaseadusliku sisserände
ennetamise tase, samal ajal tõhustatakse ELi avatust maailmale ja tema
suutlikkust lihtsustada piiriüleseid inimestevahelisi kontakte, kaubandust ning
kultuurivahetust. Registreeritud reisijate programm on lisaks sellele kooskõlas
ka ühenduse viisaeeskirja (810/2009) ja VISi määrusega (767/2008). Kolmandate
riikide kodanikele täisautomaatsele piirikontrollisüsteemile juurdepääsu
võimaldamiseks on vaja muuta Schengeni piirieeskirju.
Tehnilist
sünergiat on võimalik saavutada viisainfosüsteemiga. Sünergia eksisteerib ka
riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga seoses, kuna riiki sisenemise
ja riigist lahkumise süsteem registreerib registreeritud reisijate riiki sisenemise
ja sealt lahkumise ning jälgib Schengeni alal lubatud viibimise kestust. Ilma
riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemita ei oleks täisautomaatseid
piiriületusi registreeritud reisijate suhtes võimalik rakendada.
Lisaks
sellele puudub oht, et tekiks kattumine teistes peadirektoraatides teostatavate
sarnaste algatustega.

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku
[PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–
¨Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
x Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
Ettevalmistusetapp 2013 kuni 2015 (õigusraamistiku
loomine)
–
Arendusetapp 2015 kuni 2017,
–
millele järgneb täieulatuslik töölerakendamine.

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[51]

x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
x Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
x ühenduste asutatud asutustele[52]
–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke
teenuseid osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete
meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on
kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49
tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
Ettepanekus
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse
Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend aastateks
2014–2020 (KOM(2011)750), nähakse artiklis 15 ette registreeritud reisijate
programmi arendamise rahastamine. Vastavalt uue finantsmääruse artiklitele 58
1c) ja 60 (kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine) delegeeritakse eespool
nimetatud finantsprogrammi rakendamisülesanded IT-ametile.
Ajavahemikus
2015–2017 usaldatakse kõik arendamisega seotud ülesanded delegeerimislepingu
alusel IT-ametile. See hõlmab projekti kõigi osade arendamist, st kesksüsteem,
liikmesriikide süsteemid, võrgud ja infrastruktuur liikmesriikides.
2017. aastal
vahehindamise ajaks nähakse ette 587 000 miljonist eurost kasutamata jäänud
vahendite ülekandmine IT-ameti kesksüsteemi ja võrgu toimimis- ja
hoolduskulusid käsitlevale reale ning riiklike programmide riiklike süsteemide
toimimis- ja tegevuskulusid käsitlevale reale, sealhulgas infrastruktuurikulude
reale (vt tabel allpool). Finantsselgitus vaadatakse asjaomaselt läbi 2016.
aasta lõpuks.
 Osa || Juhtimisviis || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Kesksüsteemi arendamine || Kaudne tsentraliseeritud || X || X || X ||   ||   ||
 Liikmesriikide arendused || Kaudne tsentraliseeritud || X || X || X ||   ||   ||
 Kesksüsteemi hooldamine || Kaudne tsentraliseeritud ||   ||   || X || X || X || X
 Riiklike süsteemide hooldamine || Kaudne tsentraliseeritud ||   ||   || X || X || X || X
 Võrk (1) || Kaudne tsentraliseeritud || X || X || X || X || X || X
 Liikmesriikide infrastruktuur || Kaudne tsentraliseeritud || X || X || X || X || X || X
(1) võrgu välja arendamine 2015-2017, võrgu
töölerakendamine 2017–2020

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Registreeritud
reisijate programmi järelevalvet ja hindamist käsitlevad eeskirjad on ette
nähtud registreeritud reisijate programmi käsitleva ettepaneku artiklis 63.
Artikkel
63
Järelevalve
ja hindamine
1.
Amet tagab, et oleks olemas menetlused, mille abil
jälgida keskse teabehoidla toimimist, võrreldes tulemusi, kulutasuvust,
turvalisust ja teenuste kvaliteeti seatud eesmärkidega.
2.
Tehnilise hoolduse eesmärgil on ametil juurdepääs
vajalikule teabele, mis on seotud keskses teabehoidlas tehtud
töötlemistoimingutega.
3.
Kaks aastat pärast seda, kui registreeritud reisijate
programm on tööle rakendatud, ning seejärel iga kahe aasta tagant esitab amet
Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande registreeritud reisijate
programmi tehnilise toimimise, sealhulgas turvalisuse kohta.
4.
Kolm aastat pärast seda, kui registreeritud reisijate
programm on tööle rakendatud, ning seejärel iga nelja aasta möödudes esitab
komisjon registreeritud reisijate programmi kohta üldhinnangu. Nimetatud
üldhinnangus võrreldakse saavutatud tulemusi seatud eesmärkidega, hinnatakse
tegevuse aluspõhimõtete kehtivust, käesoleva määruse kohaldamist registreeritud
reisijate programmi suhtes, registreeritud reisijate programmi turvalisust,
biomeetriliste andmete kogumise ja kasutamise rakendamist, vastavust
andmekaitse eeskirjadega ning taotluste ja läbipääsulubade väljastamisega
seotud menetluste korraga. Komisjon edastab hinnangu Euroopa Parlamendile ja
nõukogule. Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud
käesoleva määruse muutmiseks.
5.
Liikmesriigid annavad ametile ja komisjonile lõigetes 3 ja
4 osutatud aruannete koostamiseks vajalikku teavet vastavalt ameti ja komisjoni
poolt eelnevalt määratletud kvantitatiivsetele parameetritele.
6.
Amet annab komisjonile lõikes 4 osutatud üldhinnangu
koostamiseks vajalikku teavet.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.
Tuvastatud ohud

1)
Süsteemi tehnilise arendamisega seotud probleemid
Liikmesriikide
riiklikud IT-süsteemid on tehniliselt erinevad. Lisaks sellele võivad erineda
ka piirikontrolli menetlused vastavalt kohalikele oludele (olemasolev ruum
piiripunktis, reisijatevood jne). Registreeritud reisijate programm tuleb
integreerida riiklikku IT-süsteemi ning riiklikesse piirikontrolli
menetlustesse. Lisaks sellele tuleb kesksete nõuetega täielikult vastavusse
viia süsteemi riiklike komponentide arendamine. Kõnealuses valdkonnas on kaks
peamist ohtu:
a)
Oht, et registreeritud reisijate programmi tehnilisi ja õiguslikke aspekte
võidakse kesk- ja siseriikliku tasandi vahelise ebapiisava koordineerimise
tõttu erinevates liikmesriikides erinevalt rakendada.
b)
Järjekindlusetuse oht, et tulevast süsteemi kasutatakse sõltuvalt sellest, kuidas
liikmesriigid registreeritud reisijate süsteemi olemasolevate
piirikontrollimenetluste suhtes rakendavad.
2)
Süsteemi õigeaegse arendamisega seotud probleemid
VISi
ja SIS II arendamise käigus saadud kogemuste põhjal võib arvata, et
registreeritud reisijate programmi eduka rakendamise saavutamisel on kõige
olulisem süsteemi õigeaegne väljatöötamine välistöövõtja poolt. Suuremahuliste
IT-süsteemide arendamise ja juhtimise valdkonna pädevuskeskusena vastutab
IT-amet ka lepingute sõlmimise ja haldamise eest, eelkõige hõlmab see süsteemi
välja töötamise alltöövõttu. Välistöövõtja kasutamisega süsteemi arendamisel
kaasneb mitmeid ohte:
a)
eelkõige oht, et töövõtja ei suuda projektile piisavaid vahendeid eraldada või
et luuakse ja töötatakse välja süsteem, mis on tehnilise taseme poolest
vananenud;
b)
oht, et töövõtja ei järgi kulude vähendamisel suuremahuliste IT-projektide
haldustehnikaid ja –meetodeid;
c)
praeguses majanduskriisi olukorras ei ole täielikult võimalik välistada ohtu,
et töövõtjat tabavad kõnealuse projektiga mitte seotud põhjustel majanduslikud
raskused.

2.2.2.
Ettenähtud kontrollimeetod(id)

1)
Ametist peaks saama suuremahuliste IT-süsteemide arendamisele ja juhtimisele
pühendunud pädevuskeskus. Ametile usaldatakse süsteemi keskse osa, sealhulgas
liikmesriikides asuvate ühtsete liideste arendamine ja juhtimine. Selline
lahendus peaks võimaldama vältida enamikku komisjonile SIS II ja VISi välja
töötamisel esile kerkinud puudujääke.
Arendusetapis
(2015–2017) kuulub üldine vastutus komisjonile, kuna projekt teostatakse kaudse
tsentraliseeritud eelarve täitmise kaudu. Amet vastutab tehnilise ja
finantsjuhtimise eest, see tähendab eelkõige lepingute sõlmimise ja haldamise
eest. Delegeerimisleping hõlmab keskset osa hangete kaudu ja siseriiklikku osa
toetuste kaudu. Rakenduseeskirjade artikli 40 kohaselt sõlmib komisjon lepingu,
milles sätestatakse vahendite haldamist ja kontrolli ning komisjoni finantshuve
kaitset käsitlev üksikasjalik kord. Selline leping sisaldab artikli 40 lõikes 2
kehtestatud sätteid. See võimaldab komisjonil seega hallata punktis 2.2.1
kirjeldatud riske.
Vahehindamise
käigus (kavandatud Sisejulgeolekufondi ja horisontaalse määruse artikli 15
raames 2017. aastaks) vaadatakse uuesti läbi juhtimismudel.
2)
Viivituste vältimiseks siseriiklikul tasandil nähakse kõigi sidusrühmade vahel
ette tõhus juhtimismudel. Komisjon tegi määruse eelnõus ettepaneku, et
liikmesriikide riiklikest ekspertidest nõuanderühm annaks ametile
registreeritud reisijate programmi/riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga
seotud nõu. Kõnealune nõuanderühm kohtub regulaarselt, et arutada süsteemi
rakendamisega seonduvat ning selleks, et jagada saadud kogemusi ning anda nõu
ameti haldusnõukogule. Lisaks sellele kavatseb komisjon soovitada
liikmesriikidel luua riiklik projekti infrastruktuur / projektirühm nii
tehnilise kui ka tegevusliku arendamise jaoks, mis hõlmaks ka ühtsete
kontaktpunktidega sideinfrastruktuuri.

2.3.
Pettuste ja muude eeskirjade eiramise ärahoidmise
meetmed

Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Pettusevastaseks
võitluseks ette nähtud meetmed on kehtestatud määruse (EL) nr 1077/2011
artiklis 35, milles sätestatakse järgmist:
1.       Pettuse, korruptsiooni ja muu
ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemisel kohaldatakse määrust (EÜ)
nr 1073/1999.
2.       Amet ühineb
institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles käsitletakse Euroopa
Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlusi, ja kehtestab viivitamata kõigi
ameti töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted.
3.       Rahastamist käsitlevates otsustes
ning nendest tulenevates rakenduskokkulepetes ja õigusaktides sätestatakse
selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teostada ameti
rahastamisest kasusaajate ning raha jaotamise eest vastutavate esindajate
kohapealseid kontrolle.
Kooskõlas
käesoleva sättega võeti 28. juunil 2012 vastu vabadusel, turvalisusel ja
õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa
ameti haldusnõukogu otsus, mis käsitleb pettuste, korruptsiooni ja Euroopa
Liidu huve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse sisejuurdluse tingimusi.
Lisaks
sellele on siseasjade peadirektoraat praegu koostamas pettuste ennetamise ja
avastamise strateegiat.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja
kulude eelarveread, mille mõju avaldub

Ametile usaldatakse delegeerimislepingu alusel
ülesanne luua kohaliku finantssüsteemi tasandil sobivad vahendid, et tagada
kooskõlas uue finantsmääruse artikliga 60 registreeritud reisijate programmi
rakendamisega seotud kulude tõhus järelevalve, järelmeetmed ning aruandlus. Amet
võtab asjaomaseid meetmeid, et anda aru eelarve lõpliku nomenklatuuri kohta,
sõltumata sellest, milliseks see kujuneb.
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide
ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 Number [Kirjeldus………………………...……….] || Liigendatud assigneeringud /[53]) || EFTA riigid[54] || Kandidaatriigid[55] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
   || [XX.YY.YY.YY]   || Liigendatud assigneeringud/ || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 Number  [Rubriik………………………...……….] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 3 || [18.02.CC] Sisejulgeolekufondi piirid || Liigendatud assigneeringud/ || EI || EI || JAH || EI

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

Allpool esitatud tabel hõlmab liikmesriikide ja
kesksüsteemi aastakulusid ning arendamisega ja toimimisega seotud kulusid.
Piirikontrolli automaatväravatega seotud kulud kannavad liikmesriigid.
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik:   || 3 || Julgeolek ja kodakondsus
 SISEASJADE PEADIREKTORAAT ||   ||   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017[56] || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Järgmised aastad || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida 18.02.CC || Kulukohustused || (1) || 137.674 || 34.836 || 167.402 || 82.362 || 82.363 || 82.363 ||   || 587.000
 Maksed || (2) || 68.837 || 93.222 || 145.148 || 101.198 || 88.013 || 68.585 || 21.996 || 587.000
 Eelarverea nr || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[57] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverea nr ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Siseasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 137.674 || 34.836 || 167.402 || 82.362 || 82.363 || 82.363 ||   || 587.000
 Maksed || =2+2a +3 || 68.837 || 93.222 || 145.148 || 101.198 || 88.013 || 68.585 || 21.996 || 587.000
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <….> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–4 assigneeringud KOKKU (Võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Järgmised aastad || KOKKU
 SISEASJADE PEADIREKTORAAT ||   ||   ||   ||
  Personalikulud || 0.254 || 0.254 || 0.254 || 0.190 || 0.190 || 0.190 || 0.191 || 0.191 ||   || 1.715
  Muud halduskulud || 0.201 || 0.201 || 0.201 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 ||   || 1.602
 Siseasjade peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0.455 || 0.455 || 0.455 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.391 || 0.391 ||   || 3.317
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0.455 || 0.455 || 0.455 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.391 || 0.391 ||   || 3.317
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015[58] || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Järgmised aastad || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0.455 || 0.455 || 138.129 || 35.226 || 167.793 || 82.753 || 82.753 || 82.753 ||   ||   590.317
 Maksed || 0.455 || 0.455 || 69.292 || 93.613 || 145.539 || 101.589 || 88.403 || 68.975 || 21.996 || 590.317
Personalivajadused
kaetakse meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees; vajaduse korral võidakse personali
täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise
menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma
tegevusassigneeringute kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2015   || Aasta 2016   || Aasta 2017   || Aasta 2018   || Aasta 2019   || Aasta 2020   || KOKKU ||
 ||
 Väljundi liik[59] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ||
 ERIEESMÄRK nr 1[60]: Süsteemi arendamine (kesk- ja riiklik süsteem) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund || 1 || 137.674 || 1 || 34.836 || 1 || 50.356 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 222.866 ||
 [61]Erieesmärgi nr 1 vahesumma ||   || 137.674 ||   || 34.836   ||   || 50.356 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 222.866 ||
 ERIEESMÄRK nr 2: Süsteemi toimingud (kesk- ja riiklik süsteem)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund ||   ||   ||   ||   || 1  || 117.047 ||  1 || 82.362 || 1 || 82.362 ||  1 || 82.363 || 1 || 364.134 ||
 Erieesmärgi nr 2 vahesumma[62] ||   ||   ||   ||   ||   || 117.047 ||   || 82.362 ||   || 82.362 ||   || 82.363 ||   || 364.134 ||
 KULUD KOKKU || 1 || 137.674 ||  1 || 34.836 || 2 || 167.403 || 1 || 82.362 || 1 || 82.362 || 1 || 82.363 || 2 || 587.000 ||

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute
kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0.254 || 0.254 || 0.254 || 0.190 || 0.190 || 0.190 || 0.191 || 0.191 || 1.715
 Muud halduskulud || 0.201 || 0.201 || 0.201 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 1.602
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 vahesumma || 0.455 || 0.455 || 0.455 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.391 || 0.391 || 3.317
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[63] välja jäävad kulud   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate halduskulude vahesumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 0.455 || 0.455 || 0.455 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.391 || 0.391 || 3.317

3.2.3.2.
 Hinnanguline
personalivajadus

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
 ·        Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ·        Koosseisuvälised töötajad (täistööaja ekvivalendis: FTE)[64]
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[65] || peakorteris[66] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
XX on asjaomane
poliitikavaldkond või eelarvejaotis.
Personalivajadused
kaetakse haldavale peadirektoraadile juba jaotatud ja/või peadirektoraadis
ümberpaigutatud vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse
meedet juhtivale peadirektoraadile anda iga-aastase vahendite eraldamise
protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.
Ülesannete kirjeldus:

 Ametnikud ja ajutised töötajad || 2 ettevalmistusetapil 2013–2015 1 administraator, kelle tööülesandeks on õigusloomealaste läbirääkimiste läbiviimine, ametiga tööülesannete koordineerimine ja delegeerimislepingu täitmise järelevalve 0,5 administraatori ametikohta; tööülesandeks on finantstoimingute järelevalve ning piirikontrolli ja tehniliste küsimuste alane nõustamine 0,5 assistendi ametikohta; tööülesanneteks on haldus- ja finantstegevuste teostamine 1,5 arendusetapil 2016–2020 1 administraator, kelle tööülesandeks on delegeerimislepingu täitmise järelevalve (aruanded, ettevalmistav komiteemenetlus, funktsionaalsete ja tehniliste kirjelduste kinnitamine, finantstegevuste järelevalve ja ameti koordineerimine), samuti piirikontrolli ja tehniliste küsimuste alane nõustamine 0,5 assistendi ametikohta; tööülesanneteks on haldus- ja finantstegevuste teostamine
 Koosseisuvälised töötajad || 0

3.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

–
x Ettepanek/algatus on kooskõlas praeguse ja järgmise
mitmeaastase finantsraamistikuga.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase
finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik
paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku
läbivaatamine[67].
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

3.2.5.
Kolmandate isikute rahaline osalus

–
x Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist.
–
¨ Ettepanek/algatus hõlmab
Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || … lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kõik kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Hinnanguline mõju tuludele

–
¨
–
Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
x Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
x        mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[68]
 Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Järgmised aastad
 Artikkel 6313 ||   || 4,188 || 5,672 || 8,832 || 6,157 || 5,355 || 4,173 || 1,338
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
18.02.CC
Sisejulgeolekufondi piirid
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
Eelarve
sisaldab Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega
ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riikide osamaksu, nagu on sätestatud
asjaomastes lepingutes.. Esitatud prognoosid on üksnes näitlikud ning nende
aluseks on hiljutised arvutused, mis käsitlevad tulusid, mida Schengeni acquis´
rakendamiseks praegu Euroopa Liidu üldeelarvesse makseid (tehtud maksed)
tegevad riigid (Island, Norra, Šveits) iga-aastase summana asjaomasel
eelarveaastal teevad. Kõnealune summa arvutatakse vastavalt nende sisemajanduse
koguproduktile, mis saadakse protsendina kõigi osalevate riikide sisemajanduse
koguproduktist. Arvutuse aluseks on EUROSTATi 2012. aasta juuni andmed, mis
varieeruvad märkimisväärselt sõltuvalt osalevate riikide majanduslikust olukorrast.
[1]               KOM(2008)69
(lõplik).
[2]               ELT
C 115/1, 4.5.2010
[3]               KOM(2011)680
(lõplik).
[4]               ELT
L 105, 13.4.2006.
[5]               ELT
L 158, 30.4.2004; Direktiiv 2004/38/EÜ.
[6]               ELT
L 405, 30.12.2006.
[7]               Registreeritud
reisijate programmi kontekstis kujutab juurdepääsuluba endast volitatud
kasutajale antud füüsilist andmekandjat, millega tõendatakse elektrooniliselt
talle antud õigust kasutada registreeritud reisijate programmi. Luba toimib kui
elektrooniline võti, millega võimaldatakse juurdepääs millelegi, kõnealusel
juhul automaatväravale. Tehnilistes spetsifikatsioonides määratakse kindlaks,
kas kasutatakse ainult triipkoodi või kiipi, millele salvestatakse kordumatu
tunnus (taotluse number).
[8]               ELT
L 286, 1.11.2011.
[9]               SEK(2008)
153.
[10]             SWD(2013)
50.
[11]             Mõju
hindamine on esitatud järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/cia_2013_en.htm
[12]             Tingimusel,
et seadusandja võtab vastu ettepaneku, millega luuakse Sisejulgeolekufondi
osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend (KOM(2011) 750 (lõplik)) ning
tingimusel, et seadusandja võtab vastu nõukogu määruse ettepaneku, millega
määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020
(KOM(2011) 398) ning juhul, kui vastava eelarverubriigi kulutuste ülemmäära
raames on olemas piisavad vahendid.
[13]             ELT
L 176, 10.7.1999, lk 36.
[14]             ELT
L 53, 27.2.2008, lk 52.
[15]             ELT
L 160, 16.6.2011, lk 19.
[16]             ELT
C., lk..
[17]             ELT
C., lk..
[18]             ELT
C., lk..
[19]             KOM(2008)
69 (lõplik), 13.2.2008.
[20]             KOM(2009)
262 (lõplik), 10.6.2009.
[21]             ELT
L 286, 1.11.2011, lk 1.
[22]             ELT
L 158, 29.4.2004, lk 77.
[23]             EÜT
L 281, 23.11.1995, lk 31.
[24]             EÜT
L 8, 12.1.2001, lk 1.
[25]             ELT
L 55, 28.2.2011, lk 1.
[26]             EÜT
L 131, 1.6.2000, lk 43.
[27]             EÜT
L 64, 7.3.2002, lk 20.
[28]             EÜT
L 176, 10.7.1999, lk 36.
[29]             EÜT
L 176, 10.7.1999, lk 31.
[30]             ELT
L 53, 27.2.2008, lk 52.
[31]             ELT
L 53, 27.2.2008, lk 1.
[32]             ELT
L 160, 18.6.2011, lk 21.
[33]             ELT
L 160, 18.6.2011, lk 19.
[34]             ELT
L 218, 13.8.2008, lk 60.
[35]             ELT
L 105, 13.4.2006, lk 1.
[36]             ELT
L 243, 15.9.2009, lk 1.
[37]             EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.
[38]             ELi
põhiõiguste harta artikli 47 lõige 1.
[39]             ELi
põhiõiguste harta artikli 47 lõige 1.
[40]             Norra,
Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini puhul logot vaja ei ole.
[41]             Norra,
Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini puhul logot vaja ei ole.
[42]             Tühistamine
selle põhjenduse alusel ei anna õigust otsuse vaidlustamiseks.
[43]             Kui
on siseriiklike õigusaktide kohaselt nõutav.
[44]             ABM
– tegevuspõhine juhtimine; tegevuspõhine eelarvestamine.
[45]             Vastavalt
finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
[46]             Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana
välispiiride ja viisade rahastamisvahend (KOM(2011)750.
[47]             Komisjoni
teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Arukad piirid – valikud ja edasised
sammud”. KOM(2011) 680 (lõplik).
[48]             Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana
välispiiride ja viisade rahastamisvahend (KOM(2011)750.
[49]             KOM(2010)
93, 19 märts 2010.
[50]             KOM(2011)
398, 29.6.2011.
[51]             Eelarve
täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[52]             Määratletud
finantsmääruse artiklis 185.
[53]             Liigendatud
assigneeringud / liigendamata assigneeringud
[54]             EFTA:
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon
[55]             Kandidaatriigid
ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid.
[56]             Kulude
erinevaust ja eelkõige kõrgeid kulusid 2015. ja 2017. aastal on võimalik
selgitada järgmiselt: Väljatöötamisetapi alguses 2015. aastal võetakse
väljatöötamisega seotud kohustusi (ühekordsed kulud, mis katavad riistvara,
tarkvara ja töövõtjaga seotud kolme aasta kulud). Väljatöötamisetapi lõpus
2017. aastal võetakse toimimisega seotud kohustusi. Riistvara ja tarkvara
haldamisega seotud kulud erinevad sõltuvalt etapist.
[57]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), kaudne teadustegevus, otsene
teadustegevus.
[58]             Aasta
N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[59]             Väljunditena
käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud
üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
[60]             Vastavalt
punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...”
[61]             Kõnealune
summa hõlmab eelkõige võrgu infrastruktuur keskset väljatöötamist, vajalikku
tarkvara ja riistvara litsentse ning välistöövõtja kulusid keskse süsteemi
väljatöötamisel. Siseriiklikul tasandil väljatöötamise puhul hõlmab see ka
vajalikku tarkvara ja riistvara litsentse ning välist lepingulist arendamist.
[62]             Kõnealune
summa hõlmab kesksüsteemi töös hoidmiseks vajalikke summasid, mis tähendab
eelkõige võrgu töös hoidmist, kesksüsteemi hooldamist välistöövõtja poolt ning
vajalikku riistvara ja tarkvara litsentse. Siseriiklike toimingute puhul hõlmab
see riiklike süsteemide töös hoidmiseks vajalikke kulusid, eelkõige tarkvara ja
riistvara litsentse, intsidentide haldamist ning välistöövõtjaga seotud
kulusid.
[63]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), kaudne teadustegevus, otsene
teadustegevus.
[64]             CA=
Lepingulised töötajad, INT = renditööjõud; JED = noored eksperdid
delegatsioonides; LA= kohalikud töötajad; SNE= riikide lähetatud eksperdid.
[65]             Tegevusassigneeringutest
rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA
read).
[66]             Peamiselt
struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa
Kalandusfond (EKF).
[67]             Vt
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[68]             Traditsiooniliste
omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema
netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.