               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.11.2017
            COM(2017) 772 final
            2017/0309(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Ettepaneku eesmärk on teha mõned sihipärased muudatused nõukogu otsusesse nr 1313/2013/EL (edaspidi „otsus“) (liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta („liidu mehhanism“)), mille alusel Euroopa Liit toetab, koordineerib ja täiendab liikmesriikide meetmeid kodanikukaitse vallas. Kõnealuseid meetmeid rakendatakse nii liidu sees kui ka väljaspool seda loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamisel, nendeks valmistumisel ja neile reageerimisel. Solidaarsuse ja jagatud vastutuse põhimõtetele tuginedes on käesoleva ettepaneku üldeesmärk tagada, et liit saaks osutada oma kodanikele Euroopas ja väljaspool seda paremal tasemel kriisi- ja hädaabi. Ettepanekus tunnistatakse, et õnnetuste ärahoidmisega seotud jõupingutused on kriisi- ja hädaabi vajaduse vähendamisel väga olulise tähtsusega.

                  Otsuse nr 1313/2013/EL artiklis 34 ette nähtud liidu kodanikukaitse mehhanismi hiljutise vahehindamise
                     1
                   ja muude tulemushindamiste, (nagu Euroopa Kontrollikoja poolne liidu kodanikukaitse mehhanismi läbivaatamine
                     2
                  ), tulemused näitavad, et liidu mehhanism on osutunud vajalikuks vahendiks, mille abil saavad Euroopa Liidus ja väljaspool seda kriisidele reageerivad osalevad riigid abi anda ja seda koordineerida, mis on selge tõend Euroopa solidaarsusest. Nimetatud dokumentides tehtud mõned järeldused ning täiendavad tõendid on siiski aidanud selgeks teha teatavad valdkonnad, kus õigusakti muutmine on põhjendatud. Sellega seoses on peamiseks kaalutluseks tegevuse käigus saadud kogemused, mis on olnud oluliseks teguriks käesoleva ettepaneku esitamisel, kuna kogemused on aidanud esile tuua kehtiva raamistiku piiranguid.

                  Liidul on tulnud alates 2013. aastast tegeleda mitmete traagiliste tagajärgedega õnnetustega ning muude, kodanike, ettevõtjate, kogukondade ja keskkonna jaoks kahjulike tagajärgedega. Konkreetsemalt on liidu mehhanismi jaoks tõeliseks vastupidavustestiks kujunenud mitmed hiljutised õnnetused, sealhulgas pagulas- ja rändekriisi humanitaarmõju, kättesaadavate vahendite puudus 2016. ja 2017. aasta metsatulekahju hooajal, millest viimane oli eriti pikk ja pingeline, põhjustades enam kui 100 inimese surma, samuti erinevate Kariibimere piirkonda räsinud orkaanide ning ELis aset leidnud tugevate tormide ja üleujutuste rasked tagajärjed. See sai eriti ilmseks viimastes ulatuslikes hädaolukordades, mis mõjutasid mitut liikmesriiki samaaegselt. Sellistes olukordades on liikmesriikide õnnetustele reageerimine vabatahtlikkuse alusel jäänud sageli ebapiisavaks ning 2017. aasta alguses esitatud suutlikkuse puudujääkide aruandes
                     3
                   esile tõstetud teatavate kriitilise tähtsusega reageerimisvahendite puudus on saanud enam kui ilmseks. Selle kõige iseloomulikumaks näiteks on ELi kollektiivse suutlikkuse võimetus reageerida kõigile 17 metsatulekahjudega seotud abipalvele. Nendest suudeti reageerida ainult kümnele abipalvele, mida pärssisid aeg-ajalt viivitused, mis vähendasid reageerimise õigeaegsust.

                  Seetõttu on põhjendatud teostada liidu mehhanismi käsitlevate kehtivate õigusaktide sihipärane läbivaatamine, et leida lahendus liidu mehhanismi ees praegu seisvatele peamistele probleemidele. Konkreetsemalt on käesolevas ettepanekus sisalduvad muudatused suunatud järgmiste eesmärkide saavutamisele:

                  a) Ennetusmeetmete tõhususe tõstmine osana õnnetuste ohu ohjamise tsüklist ning seoste tugevdamine teiste oluliste ELi tegevuspõhimõtetega õnnetuste ennetamise ja neile reageerimise valdkonnas.

                  b) Liidu ja liikmesriikide õnnetustele reageerimise kollektiivse suutlikkuse tõhustamine ning korduvate ja uute suutlikkuse puudujääkide kõrvaldamine, eelkõige liidu tasandil reageerimisvahendite sihtotstarbelise reservi loomise abil, mille rakendamise kohta teeb otsuse komisjon, võttes endale juhtimis- ja kontrollülesanded (rescEU). rescEU`le antakse konkreetne hädaabi suutlikkus reageerida vajaduse korral metsatulekahjudele, üleujutustele, maavärinatele ja tervisega seotud hädaolukordadele. Liikmesriikidega läbi viidud arutelude järel otsustati, et vaja on välihaiglat, mida oleks võimalik ebola või zika laadsete epideemiate puhul liidus või väljaspool seda Euroopa meditsiinikorpuse raames kiiresti kasutusele võtta. Euroopat on tabanud ka mitmed terrorirünnakud. Sellise vahendite ELi tasandil kasutuselevõtmine aitab saavutada ka mastaabisäästu ning vähendada samade vahendite eraldi hankimisega seonduvaid kulusid.

                  c) Liidu mehhanismi haldusmenetluste paindlikkuse ja tõhususe tagamine hädaabi operatsioonide toetamisel.

                  Viimasel ajal aset leidnud õnnetuste, sealhulgas äärmuslike ilmastikutingimuste valguses ning sisejulgeoleku probleemide taustal on vajadusel Euroopa kodanikukaitset tugevdada laiapõhjaline toetus. Käesolev ettepanek toetub vastutavate kodanikukaitseasutuste ühiselt teostatud hiljutisele analüüsile ja järeldustele, mis käsitlevad kindlaks tehtud puudujääke.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Käesolev ettepanek edendab ühte kümnest komisjoni poolt aastateks 2015–2019 seatud poliitilisest prioriteedist, milleks on „vastastikusel usaldusel põhinev õigusruum ja põhiõigused“. Vastastikune usaldus on sätestatud solidaarsuse põhimõttes, millel põhineb otsus nr 1313/2013/EL, ning sellele antakse käesoleva ettepanekuga jagatud vastutuse ja aruandekohustuse kõrval suurem kaal.

               Kavandatavad muudatused on täielikult kooskõlas kaitsva Euroopa laiema eesmärgiga, mis on olnud komisjoni jõupinguste aluseks viimastel aastatel ning on seda jätkuvalt ka edaspidi. Käesolev ettepanek tugineb olemasoleva raamistiku headele tulemustele. Ettepaneku raames kavatsetakse puudused kõrvaldada tõhustatud sätete abil, et kõnealuses valdkonnas liikmesriikide meetmete toetamist, koordineerimist ja täiendamist ka tulevikus jätkata.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Läbivaadatud liidu mehhanismi raames kavandatavad meetmed on kooskõlas liidu üldise eesmärgiga tagada, et kõik asjaomased ELi tegevuspõhimõtted ja rahastamisvahendid aitaksid kaasa liidu suutlikkuse tugevdamisele õnnetuste ohu ohjamisel, hõlmates meetmeid õnnetuste ennetamisest, nendeks valmisoleku, neile reageerimise ja neist taastumiseni. Ettepanekus võetakse arvesse ka Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 sätestatud eesmärki toetada liikmesriikidevahelist solidaarsust.

               Erilist tähelepanu pööratakse eelkõige sellele, et tagada tihe koordineerimine ning kooskõla selliste meetmetega, mida võetakse ELi muude tegevuspõhimõtete raames nagu kliimamuutustega kohanemine, ning rahastamisvahenditega, mida kasutatakse õnnetuste ennetamise ja katastroofiohu vähendamise valdkonnas. Sellisteks valdkondadeks on näiteks ühtekuuluvus, maaelu areng, teadusuuringud, tervishoid ning ränne ja julgeolekupoliitika. Samuti soovitakse ettepanekuga luua tugevamat sünergiat humanitaarabipoliitika raames, eelkõige väljaspool liitu aset leidvatele hädaolukordadele reageerimisel.

               Ükski liidu muude tegevusvaldkondade õigusakt ei suuda praegu käesoleva ettepanekuga seatud eesmärki täita. Samuti ei tohiks meetmed kohapeal üksteisega kattuda.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 196.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Liikmesriigid ei suuda üksinda tegutsedes käesoleva ettepaneku eesmärke täiel määral saavutada. Liidu mehhanism loodi seetõttu, et suurõnnetused võivad ületada üksi tegutseva liikmesriigi suutlikkuse piirid. Mehhanismi aluspõhimõtteks on liikmesriikide vahel hästi koordineeritud ja kiire vastastikuse abi osutamine.

                  Lisaks sidususe ja lihtsustamise tagamisega seotud muudatustele nähakse käesolevas ettepanekus ette täiendavad võimalused õnnetusteks ettevalmistumise ja neile reageerimise kollektiivse suutlikkuse parandamiseks. See on eriti oluline õnnetuse või mitme üheaegse õnnetuse korral, mille mõju on kaugeleulatuv ja mis ületavad üheaegselt kriitilise hulga liikmesriikide suutlikkuse ning mis võib halvata nendevahelise vastastikuse abi osutamise. See kehtib ka vahendite puhul, mida oleks vaja oluliselt vähese tõenäosusega kuid suure mõjuga õnnetuse korral. Sellisel juhul on selge, et liikmesriik ei suuda üksi tagada piisavate meetmete võtmist ning seega peab EL vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 196 liikmesriigi tegevust toetama ja täiendama.

                  Kui arvestada saadavat kasu väiksemate inimkaotuste ning keskkonna-, majandus- ja materiaalse kahju vähenemise näol, siis kaasneb ettepanekuga selge ELi lisaväärtus.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek piirdub üksnes sellega, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks. Ettepanek on suunatud vahehindamise käigus ning muude hiljutiste, liidu mehhanismi käsitlevate dokumentide (eespool nimetatud Euroopa Kontrollikoja liidu mehhanismi käsitlev eriaruanne
                     4
                  , Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkusega seoses tehtud edusamme ja allesjäänud puudujääke käsitlev komisjoni aruanne
                     5
                   ja ELi riskide ülevaade
                     6
                  ) raames kindlaks tehtud puuduste kõrvaldamisele ning selles esitatakse lahendused kooskõlas nõukogu ja Euroopa Parlamendi antud mandaadiga.

                  Liidu ja liikmesriikide halduskoormus on vähene ega ületa ettepaneku eesmärkide saavutamiseks vajalikke piire. Lisaks sellele vähendab teatavate ELi kaasrahastamismäärade ühtlustamine ja teatavates valdkondades kaasrahastamise kaotamine halduskoormust.

               •Vahendi valik

                  Otsuse ettepanek, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Sidusrühmadega konsulteerimine

               Puudused, mida käesoleva ettepaneku abil kõrvaldada soovitakse, tehti kindlaks tegevuse käigus ning hiljuti liidu mehhanismi vahehindamise raames korraldatud laiahaardelise sidusrühmadega konsulteerimise
                  7
                tulemuste abil. Viimase üldine eesmärk oli anda kõigile asjaomastele sidusrühmadele võimalus väljendada arvamust liidu mehhanismi tegevuse kohta selle rakendamise algetapis. Konkreetsed eesmärgid olid järgmised:

               (a)koguda Euroopa kodanike seisukohti ja arvamusi liidu mehhanismi abil siiani saavutatud tulemuste kohta;

               (b)määrata kindlaks, kuidas nähakse üle ELi õnnetuste ohu ohjamisega seotud erinevate prioriteetide tähtsust;

               (c)saada liidu mehhanismi esmaste sidusrühmade käest sihtotstarbelist tagasisidet ja tehnilist nõu;

               (d)koguda liidu mehhanismi vahehindamist toetavaid tõendeid kõigi peamiste hindamiskriteeriumide jaoks.

               Konsulteerimise käigus küsitleti nelja peamist sidusrühmade gruppi:

               –Liidu mehhanismi rakendavad üksused: liikmesriikide kodanikukaitseasutused, kes osalevad moodulite ja/või ekspertide kaudu Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse arendamises; liikmesriikide muud kodanikukaitseasutused; osalevate riikide kodanikukaitseasutused
                  8
               .

               –Liidu kodanikukaitse mehhanismist mõjutatud üksused: liidu kodanikukaitse mehhanismist abi saanud vastuvõtvad riigid (EL, läbirääkijariigid, Euroopa naabruses asuvad riigid ja muud kolmandad riigid), Euroopa Parlament, Regioonide Komitee, kohalikud ametiasutused.

               –Liidu kodanikukaitse mehhanismi vastu huvi väljendanud üksused: liikmesriikide muud ametiasutused, osalevate riikide muud ametiasutused, ÜRO ametid, Maailmapank, vabaühendused, erasektor, fondid, jne.

               –Liidu kodanikukaitse mehhanismi jaoks vajalikke teadmisi omavad üksused (nt õnnetuste ohu ohjamine): ülikoolid/tippkeskused ja mõttekojad, peamiselt erasektoris.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Käesoleva ettepaneku aluseks olev vahehindamine teostati välishindaja poolt ajavahemikus 2016. aasta septembrist 2017. aasta juunini. Vahehindamise aluseks on osalevate riikidega (kodanikukaitse komitees, kodanikukaitse nõukogu töörühmas ja peadirektorite kohtumistel) peetud aruteludes saadud vastused ning selles võeti arvesse avaliku konsultatsiooni, Euroopa Kontrollikoja liidu kodanikukaitse mehhanismi käsitleva eriaruande ning Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkusega seoses tehtud edusamme ja allesjäänud puudujääke käsitleva komisjoni aruande kaudu saadud andmeid.

               Hindamine koosnes kolmest etapist:

               i)ettevalmistus, liidu kodanikukaitse mehhanismi tegevuse dokumentaalne hindamine ja vastutavate ametnike küsitlemine;

               ii)uurimine, sealhulgas liidu kodanikukaitse mehhanismi peamiste sidusrühmade
                  9
                suunatud konsulteerimine veebipõhiste uuringute, silmast silma ja telefoniintervjuude ning kolme juhtuuringu (Küprose metsatulekahjud, Eesti moodulõppus ja rändekriis) kaudu.

               iii)analüüs ja süntees, sealhulgas andmete triangulatsioon ning järelduste ja soovituste ettevalmistamine ja koostamine.

               Veebis korraldati kolme kuu vältel (2016. aasta novembrist 2017. aasta veebruarini) eespool nimetatud avatud avalik konsultatsioon, millel osales ligikaudu 130 vastajat kõikjalt Euroopast, kes andsid tagasisidet liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta. Avatud avaliku konsultatsiooni tulemuste aruanne avaldati 2017. aasta märtsi lõpus
                  10
               .

               Mõju hindamine

               Kõnealuse ettepanekuga seoses mõjuhindamist ei teostatud, kuna tulenevalt Euroopa tasandil esinevast kriitilise tähtsusega vahendite puudusest, mille tõestuseks on eelkõige 2017. aasta metsatulekahjude hooaeg, on kavandatud muudatuste rakendamine äärmiselt hädavajalik. Need puudused on oluliselt mõjutanud ELi reageerimist õnnetustele ning on kaasa toonud suurel hulgal kannatanuid, raskeid majanduslikke tagajärgi ja kahju keskkonnale.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Kavandatud muutmine on oma ulatuselt ja laadilt piiratud, tasakaalustab liikmesriikide huve ning on operatiivtegevuseks nõutavaga kooskõlas.

               Kuna tegemist on kehtiva õigusakti muutmisega, on komisjon kaalunud võimalusi, kuidas koormust lihtsustada ja vähendada. Kuigi tehti kindlaks mitmed lihtsustamismeetmed, on nende kvantifitseerimine andmete piiratud kättesaadavuse tõttu pingelise ajakava tingimustes võimatu.

               Käesoleva ettepanekuga vähendatakse bürokraatiat, võttes seoses transpordikulude kaasrahastamisega kasutusele otsesed viited ühikuhindadele, ühekordsetele maksetele ja kindlamääralistele maksetele. Lisaks sellele lihtsustatakse kaasrahastamiseeskirju ühtlustades olemasolevaid haldusmenetlusi.

               Üldisemalt on käesoleva ettepaneku eesmärk ajakohastada operatiivmenetlusi, et tagada nende asjakohasus, paindlikkus ning arusaadavus ja rakendamislihtsus, tagades nii, et liikmesriigid oleksid suutelised liidu mehhanismi abi ja tuge vajaduse korral vastu võtma. Hiljutised õnnetused on näiteks näidanud, et liit ei pruugi olla hädaolukordadeks piisavalt hästi varustatud, kui ulatuslikud õnnetused mõjutavad mitut liikmesriiki samaaegselt (nt metsa- või maastikutulekahjud, äärmuslikud ilmastikutingimused, ulatuslikud üleujutused, maavärinad, epideemiad (nt ebola), terrorirünnakud). Sellises olukorras ei ole liikmesriigid alati suutelised abi pakkuma.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Vastavalt otsuse nr 1313/2013 artiklis 19 sätestatule on rahastamispakett liidu mehhanismi mitmeaastase finantsraamistiku perioodil 2014–2020 rakendamiseks 368,4 miljonit eurot. Sellest summast 223,8 miljonit eurot saadakse rubriigist 3 „Julgeolek ja kodakondsus“ ning 144,6 miljonit eurot rubriigist 4 „Globaalne Euroopa“. Lisaks sellele kaetakse rubriigist 5 ligikaudu 52,5 miljoni euro ulatuses haldus- ja personalikulusid.

                  Selleks, et saavutada eespool 1. jaos seatud eesmärgid ehk:

               –liikmesriikide ja liidu õnnetustele reageerimise kollektiivse suutlikkuse tõhustamine reageerimissuutlikkuse sihtotstarbelise reservi loomise abil, mida juhib ja kontrollib komisjon (rescEU),

               –kõrgemad suutlikkuse kaasrahastamismäärad (75 %), mis antakse Euroopa reservi käsutusse. See hõlmab kohandamis-, remondi-, transpordi- ja tegevuskulusid;

               –keskendumist senisest enam ennetamisele ja sidususe tugevdamist teiste ELi tegevuspõhimõtetega ning

               –koostöö tihendamist naaberriikidega.

                  Käesoleva ettepanekuga soovitakse suurendada liidu mehhanismi rahastamispaketti aastatel 2018–2020 täiendavalt 280 miljoni euro võrra.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Kohaldatakse otsuse nr 1313/2013/EL artikli 34 lõiget 2 liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta. Selles sätestatakse, et rahalist abi saavate meetmete suhtes teostatakse korrapärast järelevalvet, et jälgida nende rakendamist. Samas sätestatakse ka üldisemad nõuded, mille kohaselt peab komisjon hindama otsuse kohaldamist ning esitama vahe- ja järelhindamisaruanded ning samuti teatise otsuse rakendamise kohta. Selliste hindamiste aluseks tuleks võtta otsuse artiklis 3 esitatud näitajad.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Käesoleva ettepanekuga muudetakse piiratud arvul otsuse nr 1313/2013/EL artikleid, et saavutada eespool seatud eesmärgid.

                  Esimene eesmärk, st õnnetustele reageerimise kollektiivse suutlikkuse tõhustamine ja liikmesriikide toetamine õnnetuste tagajärgedega hakkamasaamisel, mis on viimastel aastatel tavapärasemast enam mõjutanud Euroopa sotsiaalset struktuuri (tulekahjude õhust kustutamise suutlikkus, suure võimsusega pumbad, otsingu- ja päästetööd linnas, välihaiglad ja erakorralise meditsiini rühmad), saavutatakse järgmiste vahendite abil:

               –Sihtotstarbelise reservi loomine: rescEU. Käesoleva ettepanekuga lubatakse komisjonil sõnaselgelt soetada endale operatiivvahendid ning seada sisse kord, millega tagatakse nendele vahenditele kiire juurdepääs, et luua sihtotstarbeline reserv, mis aitab katta olemasolevaid puudusi liikmesriikide tasandil. ELi kokkulepete alusel renditud või liisitud vahendid või täielikult ELi vahenditega soetatud vahendid muutuvad rescEU osaks. EL katab kõik kõnealuste vahenditega seonduvad kulud ning vastutab nende juhtimise ja kontrolli eest ning otsustab nende kasutamise üle kohe kui mehhanism tööle rakendub. Täiendavad suutlikkused tehakse kindlaks rescEU eksperdirühmaga konsulteerides.

               –Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse tõhustamine, kuhu liikmesriigid saavad ennetavalt eraldada riiklikke reageerimisvahendeid (nt keemilise, bioloogilise, kiirgus- ja tuumaohu tuvastamine ja proovide võtmine, veepuhastus, metsatulekahjude kustutamine maastikul, paatidega päästetööd üleujutuse korral ning muud vahendid nagu mobiilsed laboratooriumid) saavad jätkuvalt olema liidu mehhanismi tuumikuks, mis hakkab kandma nime Euroopa kodanikukaitse ühisressurss. Käesolevas ettepanekus vaadatakse läbi stiimulite süsteem Euroopa kodanikukaitse ühisressursile vahendite eraldamiseks, suurendades selleks kaasrahastamise määrasid ning abikõlblike kulude liikide arvu. Uue ettepaneku kohaselt kaetakse Euroopa kodanikukaitse ühisressurssi suunatud vahendite puhul 75 % kõigist ELi piires liidu mehhanismi operatsioonide käigus tekkinud kuludest, sealhulgas kohandamis-, parandamis-, transpordi- ja tegevuskulud.

                  Kõik vahendid, mida kaasrahastataks mingis vormis ELi vahenditest, tuleb liita Euroopa kodanikukaitse ühisressursiga. Süsteemi lihtsustamiseks ning vahendite kättesaadavuse prognoositavuse parandamiseks ei anta Euroopa kodanikukaitse ühisressursist väljapoole jäävatele vahenditele enam rahalist abi. Lisaks sellele on lisatud tõhustatud stiimulid suutlikkuste ühendamiseks (nt komisjon katab „ressursiga liidetava“ abi transpordikulud ühest liikmesriigist teise ning sellise abi transiidi- ja ladustamiskulud kolmandates riikides).

                  Teise eesmärgiga seoses on ennetamise, valmisoleku ja reageerimise vahelisi seoseid tõhustatud, ühendades riskihindamise riskijuhtimise planeerimisega ning nõudes liikmesriikidelt, et need esitaksid oma riskijuhtimiskavad komisjonile hiljemalt 31. jaanuariks 2019. Tagamaks, et kõigil liikmesriikidel on olemas tõhusad ennetusmeetmed ning et rescEU ei hakkaks asendama liikmesriikide enda suutlikkust, saab komisjon õiguse nõuda ühelt või mitmelt liikmesriigilt spetsiaalsete ennetus- või valmisolekukavade esitamist. Ennetuskavad peavad sisaldama lisaks lühiajalistele ennetusmeetmetele ka pikaajalisi meetmeid, mis hõlmavad üldist kohanemist kliimamuutuste üha suurema mõjuga. Lisaks sellele peaks tuleviku stsenaariumide kavandamise aluseks olema riskihindamised ja vahendite kasutamised, luues nii ennetamise, valmisoleku ja reageerimise vahele tugevama tõelise seose.

                  Tõhustatakse ka sidusust teiste õnnetuse ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktidega, luues seose kõnealuse mehhanismi ja sidususe, maaeluarengu, tervishoiu ja teadusuuringute vahel. Liikmesriikide poolt ennetamise ja valmisoleku valdkonnas tehtud edusammud aitavad teha kõnealuses valdkonnas rahastamisotsuseid. Lisaks sellele parandatakse ka liidu mehhanismi ja muude liidu õigusaktide (nagu humanitaarabi määrus) alusel antava rahalise abi täiendavust ja/või sünkroonsust, et luua sidusus õnnetustele reageerimise valdkonnaga kokkupuutuvate ELi muude tegevuspõhimõtetega. Selles kontekstis tagatakse erandiga määruse (EL, Euratom) 966/2012
                     11
                   artikli 129 lõikest 1 olemasolevate rahastamisvõimaluste tõhusam kasutamine ning parandatakse liikmesriikide reageerimisoperatsioonide tõhusust. Eraldi artiklis käsitletakse ka ELi nähtavuse parandamist.

                  Teise eesmärgiga seoses ning poliitikavaldkondade suurema sidususe saavutamiseks sisaldab käesolev ettepanek ka sätteid, millega tagatakse, et ELi vahendite liidu mehhanismi kaudu väljamaksmisel kaasneb sellega ka liidu piisav nähtavus. Sellega seoses luuakse käesoleva ettepanekuga ka võimalus sihtotstarbelise võrgustikutüüpi struktuuri loomisele (liidu kodanikukaitsealaste teadmiste võrgustik), millega tõhustatakse liidu kodanikukaitse mehhanismi koolitusosa, tehes selleks tihedat koostööd olemasolevate asjaomaste riiklike struktuuridega.

                  Kolmanda eesmärgiga seoses soovitakse ettepanekuga ühtlustada haldusmenetlusi, et vähendada abi saatmisel esinevaid viivitusi. Sellega lihtsustatakse praegust süsteemi, võttes kasutusele ainult ühe reageerimisvahendite kategooria, mis vajab liikmesriikide ja ELi vahenditest kaasrahastamist, st Euroopa kodanikukaitse ühisressurss. Transpordikulude kaasrahastamiseks võetakse kasutusele otsene viide ühikuhindadele, ühekordsetele maksetele ja kindlamääralistele maksetele, et parandada nii järjepidevust kui ka tõhusust. Lisaks sellele on lisatud erisätted, millega piiratakse liidu mehhanismi aktiveerimiseks kuluvat aega 90 päevaga (kui ei ole teisiti põhjendatud), et selgitada kohaldamisala ulatust ja motiveerida vahendite kasutamist viivitamatu reageerimise etapis.

               2017/0309 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 196,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liidu kodanikukaitse mehhanismiga (edaspidi „liidu mehhanism“), mille tegevust reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1313/2013/EL
                  12
               , tugevdatakse liidu ja liikmesriikide vahelist koostööd ning lihtsustatakse kodanikukaitsealast koordineerimist, et parandada liidu reageerimist loodus- ja inimtegevusest tingitud õnnetustele.

               (2)Tunnistades liikmesriikide esmavastutust loodus- ja inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamisel, nendeks valmistumisel ja neile reageerimisel, edendab liidu mehhanism liikmesriikide vahelist solidaarsust kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikega 3.

               (3)Loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud õnnetused võivad meid tabada ükskõik kus üle maailma, sageli ilma hoiatuseta. Kliimamuutustest tulenevad ja riikide piire ületavad loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud õnnetused on muutunud üha sagedasemaks, äärmuslikumaks ja keerukamaks. Õnnetustest tulenevad inimlikud, keskkonnaalased või majanduslikud tagajärjed võivad olla tohutud.

               (4)Hiljutised kogemused on näidanud, et lootmine liidu mehhanismi poolt koordineeritud ja vahendatud vabatahtlikult pakutavale abile ei taga alati õnnetusest mõjutatud inimeste põhivajaduste rahuldaval viisil täitmiseks piisavate vahendite olemasolu, samuti ei ole asjakohaselt kaitstud keskkond ja vara. Eriti kehtib see juhul, kui liikmesriike tabavad samaaegselt korduvad õnnetused ja kollektiivne suutlikkus jääb ebapiisavaks.

               (5)Ennetustegevus on õnnetustevastases kaitses üliolulise tähtsusega ning see nõuab edasisi meetmeid. Selleks peaksid liikmesriigid regulaarselt jagama riskihindamisi ja õnnetustega seotud riskijuhtimise kavade kokkuvõtteid, et tagada õnnetuste ohjamisel integreeritud lähenemisviisi rakendamine, mis seob endas riskide ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimisega seotud meetmeid. Lisaks sellele peaks komisjon olema suuteline nõudma liikmesriikidelt spetsiaalsete, konkreetsete õnnetustega seotud ennetus- ja valmisolekukavade esitamist, seda eelkõige selleks, et maksimeerida õnnetustega seotud riskijuhtimiseks antavat üldist liidu toetust. Halduskoormust peaks vähendama ja ennetusstrateegiaid tõhustama muu hulgas tagades vajalikud seosed muude oluliste liidu tegevuspõhimõtete ja rahastamisvahenditega, eelkõige määruse (EL) nr 1303/2013
                  13
                põhjenduses 2 loetletud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega.

               (6)Tõhustada tuleb kollektiivset võimet õnnetusteks valmistuda ja nendele reageerida eelkõige Euroopas vastastikuse abi andmise kaudu. Lisaks Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse (nüüdsest „Euroopa kodanikukaitse ühisressurss“) poolt juba pakutavate võimaluste tugevdamisele peaks komisjon kasutusele võtma ka rescEU. rescEU peaks hõlmama suutlikkust reageerida sellistele hädaolukordadele nagu metsa- või maastikutulekahjud, ulatuslikud üleujutused ja maavärinad, samuti peaks sinna kuuluma Maailma Terviseorganisatsiooni standarditele vastavad välihaiglad ja meditsiini rühmad, keda on võimalik kiiresti tööle rakendada.

               (7)Liit peaks olema suuteline toetama liikmesriike juhul, kui olemasolevad vahendid on õnnetustele tõhusalt reageerimiseks ebapiisavad, andes oma panuse liisingu- või rendilepingute rahastamisse, et tagada sellistele vahenditele kiire juurdepääsu, või rahastades nende soetamist. See tõstaks oluliselt liidu mehhanismi tõhusust, tagades vahendite olemasolu juhtumite korral, kus tõhus reageerimine õnnetustele ei oleks muidu tagatud, seda eelkõige õnnetuste puhul, millel on ulatuslik mõju ja mis mõjutavad paljusid liikmesriike. Vahendite hanked liidu poolt peaksid võimaldama mastaabisäästu ning paremat koordineerimist õnnetustele reageerimisel.

               (8)Euroopa kodanikukaitse ühisressursi tugevdamine nõuab liidu rahastamise laiendamist, mis hõlmaks vahendite kohandamist ja parandamist ning samuti tegevuskulusid.

               (9)Koolituse ja õppuste tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks ning liikmesriikide riiklike kodanikukaitseasutuste ja -teenistuste vahelise koostöö tugevdamiseks on vaja luua liidu kodanikukaitsealaste teadmiste võrgustik, mis toetuks olemasolevatele struktuuridele.

               (10)rescEU käivitamiseks tuleb kättesaadavaks teha täiendavad rahalised vahendid, et oleks võimalik rahastada meetmeid liidu mehhanismi raames.

               (11)Liidu mehhanismi menetlusi tuleb lihtsustada, et oleks tagatud liikmesriikide juurdepääs abile ja vahenditele, mis on vajalikud loodusõnnetustele ja inimtegevusest tingitud õnnetustele võimalikult kiireks reageerimiseks.

               (12)Olemasolevate rahastamisvahendite kasutamise maksimeerimiseks ja liikmesriikide toetamiseks abi osutamisel, eelkõige väljaspool liitu aset leidnud õnnetustele reageerimisel tuleks rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 966/2012
                  14
                artikli 129 lõike 1 erandit, kui tegemist on rahastamisega, milleks antakse luba tulenevalt otsuse nr 1313/2013 artiklitest 21, 22 ja 23.

               (13)On oluline tagada, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et tõhusalt ennetada loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste teket ning leevendada nende tagajärgi. Sätetega tuleks tugevdada ennetamise, valmisoleku ja liidu mehhanismi raames võetavate abimeetmete vahelist seost. Sidusus tuleks tagada ka muude asjaomaste, ennetamist ja õnnetustega seotud riskijuhtimist käsitlevate liidu õigusaktidega, sealhulgas piiriüleste ennetusmeetmete puhul ja tõsistele piiriülestele terviseohtudele reageerimisel
                  15
               . Samuti tuleks sidusus tagada selliste rahvusvaheliste kohustustega nagu Sendai katastroofiohu vähendamise raamistik aastatel 2015–2030, Pariisi kokkulepe ja kestliku arengu tegevuskava 2030.

               (14)Komisjonile otsusega nr 1313/2013/EL delegeeritud volitusi tuleks muuta, et võimaldada luua Euroopa Liidu tõhus hädaabi suutlikkus (rescEU). Komisjonile tuleks delegeerida õigus võtta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 vastu õigusakte, et määratleda kindlaks tehtud ohtude alusel täiendavaid reageerimissuutlikkuse liike ning võtta arvesse mitme ohu põhist lähenemisviisi.

               (15)Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda üksi tegutsevad liikmesriigid piisavalt täita, küll aga on neid meetme ulatuse või toime tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (16)Seepärast tuleks otsust nr 1313/2013/EL vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Otsust nr 1313/2013/EL muudetakse järgmiselt:

               1)Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

               a) lõikele 1 lisatakse punkt e:

               „e)suurendada õnnetusi käsitlevate teaduslikult põhjendatud teadmiste kättesaadavust ja kasutamist.“

               b) lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

               „a)edusammud õnnetuse ennetamise raamistiku rakendamisel, mida mõõdetakse liikmesriikide arvuga, kes on teinud komisjonile kättesaadavaks oma riskihindamised, oma riskijuhtimissuutlikkuse hindamise ja kokkuvõtte oma õnnetuste ohjamise planeerimisest, nagu on sätestatud artiklis 6;“

               (2)Artiklisse 4 lisatakse punkt 12:

               „12) „osalev riik“ - liidu mehhanismis vastavalt artikli 28 lõikele 1 osalev kolmas riik;“

               3)Artikli 5 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

               „a)võtab meetmeid, et parandada teadmusbaasi õnnetusohtude kohta ning hõlbustada teadmiste, teadusuuringute tulemuste, heade tavade ja teabe jagamist, sealhulgas ühiste riskidega liikmesriikide hulgas;“

               4)Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

               a)punktid a ja b asendatakse järgmisega:

               „a)töötama välja riskihindamised riiklikul ja asjakohasel piirkondlikul tasandil ning tegema need komisjonile kättesaadavaks 22. detsembriks 2018 ning seejärel iga kolme aasta tagant;

               b)arendama ja täiustama oma õnnetustega seotud riskijuhtimise planeerimist riiklikul või asjaomasel piirkondlikul tasandil, võttes aluseks punktis a osutatud riskihindamised ja võttes arvesse punktis c osutatud riskijuhtimissuutlikkuse hindamist ning artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud riskide ülevaadet.“

               b)lisatakse teine lõik järgmises sõnastuses:

               „Komisjonile esitatakse 31. jaanuariks 2019 ning seejärel iga kolme aasta tagant riskijuhtimise planeerimise asjaomaste elementide kokkuvõte, sealhulgas teave valitud ennetus- ja valmisolekumeetmete kohta. Lisaks sellele võib komisjon nõuda liikmesriikidelt konkreetsete ennetus- ja valmisolekukavade esitamist, mis hõlmavad nii lühiajalisi kui ka pikemaajalisi meetmeid. Liit kaalub nõuetekohaselt liikmesriikide edusamme õnnetuste ennetamisel ja nendeks valmisolekul osana tulevasest eeltingimuste mehhanismist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames.“

               c)Lisatakse punkt e:

               „e)Komisjon võib luua samalaadseid õnnetusi kogevate liikmesriikide jaoks ennetamise ning valmisoleku asjakohase planeerimise ja koordineerimise edendamiseks spetsiaalseid konsulteerimismehhanisme.“

               4)Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1.Komisjon ja liikmesriigid töötavad koos selle nimel, et parandada õnnetustele reageerimise operatsioonide kavandamist liidu mehhanismi raames, sealhulgas töötades välja õnnetustele reageerimise stsenaariume, mille aluseks on artikli 6 punktis a osutatud riskihindamised ja artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud riskide ülevaade, kaardistades vahendeid ja koostades kavasid reageerimisvahendite kasutamiseks.“

               5)Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

               a)Pealkiri asendatakse järgmisega:

               „Euroopa kodanikukaitse ühisressurss“

               b) lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

               „1.Käesolevaga luuakse Euroopa kodanikukaitse ühisressurss. See koosneb liikmesriikide varem eraldatud reageerimisvahenditest ning hõlmab mooduleid, muid reageerimisvahendeid ja eksperte.

               2.Kindlaks tehtud riskide põhjal määrab komisjon kindlaks Euroopa kodanikukaitse ühisressursi jaoks vajatavate põhiliste reageerimisvahendite liigid ja arvu („suutlikkuse eesmärgid“). Komisjon jälgib edusamme suutlikkuse eesmärkide saavutamisel ja jätkuvaid puudujääke, ning julgustab liikmesriike neid puudujääke kõrvaldama. Komisjon võib vastavalt artiklile 20, artikli 21 lõike 1 punktile i ja artikli 21 lõikele 2 liikmesriike toetada.“

               c)Lõiked 7 ja 8 asendatakse järgmistega:

               „7.Euroopa kodanikukaitse ühisressursi osaks olevad liikmesriikide reageerimisvahendid peavad olema abitaotluse esitamisel ERCC kaudu kättesaadavad liidu mehhanismi raames hädaolukordadele reageerimise operatsioonideks, välja arvatud juhul, kui liikmesriikides on erakorraline olukord, mis mõjutab oluliselt riigi ülesannete täitmist.

               8.Selliste reageerimisvahendite kasutuselevõtu korral jäävad need kättesaadavaks tegeva liikmesriigi juhtimise ja kontrolli alla ning need võib tagasi võtta, kui liikmesriike tabab erakorraline olukord, mis mõjutab oluliselt riigi ülesannete täitmist, takistades neil nimetatud reageerimisvahendeid kättesaadavana hoidmast. Sellistel juhtudel tuleb konsulteerida komisjoniga.

               Eri reageerimisvahendite koordineerimist hõlbustab vajaduse korral komisjon ERCC kaudu vastavalt artiklitele 15 ja 16.“

               d)lisatakse järgmine lõige 10:

               „10.Viiteid Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkusele, EERC´ile ja vabatahtlikkuse alusel eraldatud reageerimisvahenditele käsitatakse viidetena Euroopa kodanikukaitse ühisressursile.“

               6)Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

               „rescEU“

               1.rescEU luuakse abi osutamiseks olukorras, kus olemasolevad vahendid ei võimalda õnnetustele tõhusalt reageerida.

               2.rescEU koosneb järgmistest vahenditest:

               a)
                     metsatulekahjude kustutamine õhust;

               b)
                     suure võimsusega pumbad;

               c)
                     otsingu- ja päästetööd linnas;

               d)
                     välihaiglad ja erakorralise meditsiini rühmad.

               3.Komisjon võib vastavalt liidu finantseeskirjadele soetada, rentida, liisida ja/või hankida muul viisil vahendeid, mida kasutatakse lõikes 1 osutatud juhtudel.

               4.Kindlaks tehtud riskide põhjal ja võttes arvesse mitme ohu põhist lähenemisviisi antakse komisjonile õigus võtta vastavalt artiklile 30 vastu delegeeritud õigusakte, et määratleda, millist liiki reageerimisvahendid on vajalikud lisaks käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud reageerimisvahenditele, ning vaadata rescEU koosseis vastavalt läbi. Tagada tuleb kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega.

               Kui see osutub õnnetuse või õnnetuse ohu korral tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalikuks, kohaldatakse artiklis 31 sätestatud menetlust käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes.

               5.Komisjon määrab kindlaks rescEU moodustavate reageerimisvahendite kvaliteedinõuded. Kvaliteedinõuded põhinevad kehtivatel rahvusvahelistel standarditel, kui sellised standardid on olemas.

               6.Komisjon tagab liidu mehhanismi raames lõikes 2 osutatud reageerimisvahendite kättesaadavuse ja kasutuselevõtu.

               7.rescEU reageerimisvahendid peavad olema abitaotluse esitamisel ERCC kaudu kättesaadavad liidu mehhanismis sätestatud hädaolukordadele reageerimise operatsioonideks. Otsuse nende rakendamise kohta teeb komisjon, võttes endale rescEU reageerimisvahendite üle juhtimis- ja kontrollülesanded.

               8.Kasutuselevõtmise korral lepib komisjon taotlevate liikmesriikidega kokku rescEU reageerimisvahendite kasutamises. Taotlev liikmesriik lihtsustab operatsioonide käigus oma vahendite ja rescEU tegevuse kooskõlastamist.

               9.Eri reageerimisvahendite koordineerimist hõlbustab vajaduse korral komisjon ERCC kaudu vastavalt artiklitele 15 ja 16.

               10.Juhul kui komisjon hangib soetamise, liisimise või rentimise teel sellist varustust nagu metsatulekahjude õhust kustutamise varustus, tuleb tagada järgmine:

               a)varustuse soetamisel sätestatakse komisjoni ja liikmesriigi vahelises lepingus varustuse registreerimine asjaomases liikmesriigis;

               b)liisimisel ja rentimisel varustuse registreerimine liikmesriigis.

               11.Liikmesriike teavitatakse rescEU vahendite operatiivseisundist CECISe kaudu.“

               7)Lisatakse artikkel 12a:

               „Artikkel 12 a
               Euroopa Parlamendi ja nõukogu teavitamine

               Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu iga kahe aasta tagant artiklite 11 ja 12 alusel teostatud operatsioonidest ja tehtud edusammudest.“

               8)Artikli 13 lõike 1 pealkiri ja esimene lause asendatakse järgmisega:

               „Liidu kodanikukaitsealaste teadmiste võrgustik

               1. Komisjon loob asjaomaste kodanikukaitse ja õnnetuste ohjamise valdkonna esindajate ja institutsioonide võrgustiku, millest moodustub koos komisjoniga liidu kodanikukaitsealaste teadmiste võrgustik.

               Võrgustik täidab vajaduse korral tihedas koostöös asjaomaste teadmuskeskustega koolituste, õppuste, saadud kogemustele toetumise ja teadmiste levitamise valdkonnas järgmisi ülesandeid:“

               9)Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1.Liidu territooriumil toimunud õnnetuse või selle ohu korral võib liikmesriik, keda kõnealune õnnetus võib mõjutada, taotleda abi ERCC kaudu. Taotlus peab olema võimalikult täpne. Abitaotlus aegub maksimaalselt 90 päeva pärast, välja arvatud juhul, kui ERCC`ile esitatakse jätkuva või täiendava abi andmist põhjendavaid uusi andmeid.“

               10)Artikli 16 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1.Väljaspool liidu territooriumi toimunud õnnetuse või õnnetuse ohu korral võib kannatanud riik taotleda abi ERCC kaudu. Abi taotlemine võib toimuda ka ÜRO või tema asutuste või mõne muu asjaomase rahvusvahelise organisatsiooni kaudu või nende poolt. Abitaotlus aegub maksimaalselt 90 päeva pärast, välja arvatud juhul, kui ERCC`ile esitatakse jätkuva või täiendava abi andmist põhjendavaid uusi andmeid.“

               11)Artikli 19 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1.Rahastamispakett liidu mehhanismi rakendamiseks ajavahemikuks 2014–2020 on jooksevhindades 631 566 000 eurot.

               Jooksevhindades 480 630 000 eurot saadakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 3 „Julgeolek ja kodakondsus” ning jooksevhindades 150 936 000 eurot rubriigist 4 „Globaalne Euroopa”.

               12)Lisatakse artikkel 20 a:

               „Artikkel 20 a
               Nähtavus

               Käesoleva otsuse alusel antud abi või rahaliste vahenditega suurendatakse liidu asjakohast nähtavust, sealhulgas tõstetakse artiklites 11, 12 ja artikli 21 lõike 2 punktis c osutatud vahendite puhul esile liidu embleemi.

               13)Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

               a)lõike 1 punkt j asendatakse järgmisega:

               „j)rescEU loomine, juhtimine ja ülalpidamine kooskõlas artikliga 12;“

               b)lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

               i) punkt c asendatakse järgmisega:

               „c)kulud, mis on vajalikud, et ajakohastada või parandada reageerimisvahendite valmisolekut ja kättesaadavust, nii et need muutuksid kasutatavaks osana Euroopa kodanikukaitse ühisressursist, kooskõlas Euroopa kodanikukaitse ühisressursi kvaliteedinõuetega ja vajaduse korral sertifitseerimisprotsessi käigus koostatud soovitustega („kohandamiskulud“). Nimetatud kulud võivad hõlmata moodulite ja teiste reageerimisvahendite toimimisvõime, koostoimimisvõime, autonoomsuse, sõltumatuse, transporditavuse ja pakendamisega seotud kulusid ning muid vajalikke kulusid, tingimusel et need kulud on seotud konkreetselt Euroopa kodanikukaitse ühisressursist eraldatud vahenditega.

               Kohandamiskulud võivad hõlmata:

               i) 75 % rahastamiskõlblikest kuludest ajakohastamise korral, tingimusel et see ei ületa 50 % vahendi arendamise keskmisest kulust;

               ii) 75 % rahastamiskõlblikest kuludest parandamise korral.

               Reageerimisvahendid, mida rahastatakse punktide i ja ii alusel, peavad olema osana Euroopa kodanikukaitse ühisressursist kättesaadavad minimaalselt vastavalt 5 ja 10 aastat, välja arvatud juhul, kui nende majanduslik kasutusiga on lühem.

               Kohandamiskulud võivad põhineda ühikuhindadel või ühekordsetel maksetel, mis määratakse kindlaks vastavalt vahendi liigile.“

               ii) punkt d jäetakse välja.

               c) lisatakse järgmised lõiked:

               „3.Lõike 1 punktis j osutatud meetmele antav rahaline abi hõlmab kõiki kulusid, mis on vajalikud rescEU vahendite liidu mehhanismi raames kättesaadavuse ja kasutatavuse tagamiseks, kui neid kasutatakse õnnetuse või õnnetuse ohu korral liidu või osaleva riigi piires.

               Esimeses lõigus osutatud kulud hõlmavad vastavalt vajadusele järgmist:

               (a)rescEU vahendite soetamise, rentimise ja/või liisimisega soetud kulud;

               (b)rescEU vahendite toimimise, sealhulgas transpordiga seotud kulud;

               (c)rescEU vahendite toimimiseks vajalike avaliku sektori või erasektori üksuse teenuste hankimisega seotud kulud.

               4.Lõike 3 punktis a osutatud kulud võivad vastavalt vajadusele põhineda reageerimisvahendi kategooria või liigi alusel kindlaks määratud ühikuhindadel, ühekordsetel maksetel või kindlamääralistel maksetel.“

               14)Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:

               a) pealkiri asendatakse järgmisega:

               „Varustuse ja operatsioonidega seotud abikõlblikud meetmed“

               b) lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

               „2. Euroopa kodanikukaitse ühisressursile eraldatava liidu rahalise toetuse summa on õnnetuse või õnnetuse ohu korral liidu või osaleva riigi piires piiratud maksimaalselt 75 % reageerimisvahendite käitamiseks vajaminevatest kuludest, sealhulgas transport.

               3. Transpordile antava liidu rahalise toetuse summa võib katta maksimaalselt 75 % rahastamiskõlblikest kogukuludest, mis on seotud eelnevalt Euroopa kodanikukaitse ühisressursile eraldatud reageerimisvahendite transpordiga, kui seda kasutatakse õnnetuse või õnnetuse ohu korral väljaspool liitu vastavalt artiklis 16 osutatule.

               4. Transpordiressurssidele antav liidu rahaline toetus, mis on seotud vastavalt artiklile 11 eelnevalt Euroopa kodanikukaitse ühisressursile eraldatud reageerimisvahenditega, võib lisaks katta maksimaalselt 100 % punktides a, b, c ja d kirjeldatud rahastamiskõlblikest kogukuludest, kui see on vajalik liikmesriikide vahendite reservi kasutamise tõhustamiseks ning kui kulud on seotud ühega järgmistest:

               a)laopinna lühiajaline rentimine liikmesriikidelt saadud abi ajutiseks ladustamiseks, et lihtsustada selle koordineeritud transportimist;

               b) transport abi pakkuvast liikmesriigist abi koordineeritud transporti lihtsustavasse liikmesriiki;

               c)liikmesriikide abi ümberpakkimine, eesmärgiga kasutada maksimaalselt ära olemasolevaid transpordivahendeid või täita konkreetseid tegevusalaseid nõudeid; või

               e)reservi antud abi kohalik transportimine, transiit ja ladustamine, et tagada selle koordineeritud kättetoimetamine abi taotleva riigi lõppsihtkohas.“

               e) lisatakse järgmine lõige:

               „8.
                     Transpordikulud võivad põhineda kulukategooria alusel kindlaks määratud ühikuhindadel, ühekordsetel maksetel või kindlamääralistel maksetel.“

               15) Artikli 26 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

               „1.
                     Käesoleva otsuse alusel rahalist abi saavad meetmed ei saa abi liidu muudest rahastamisvahenditest. Käesoleva otsuse artiklite 21, 22 ja 23 alusel antud rahaline toetus ei takista erandina otsuses kehtestatud tingimuste alusel rahastamist liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahalise abi taotlejad ja sellise abi saajad annavad komisjonile teavet muudest allikatest, sealhulgas liidu üldeelarvest, saadud rahalise abi ning sellise abi saamiseks menetluses olevate taotluste kohta.

               2.
                     Taotletakse koostoimet ja vastastikust täiendavust muude liidu vahenditega, millega toetatakse selliseid valdkondi nagu ühtekuuluvus, maaelu areng, teadusuuringud, tervishoid ning ränne ja julgeolekupoliitika. Kolmandates riikides humanitaarkriisidele reageerimiseks osutatava abi korral tagab komisjon käesoleva otsuse alusel rahastatud meetmete ja määruse (EÜ) nr 1257/96 alusel rahastatud meetmete vastastikuse täiendavuse ja sidususe.“

               16)Artikli 28 lõige 3 asendatakse järgmisega:

               „3.
                     Rahvusvahelised organisatsioonid, piirkondlikud organisatsioonid või Euroopa naabruspoliitikas osalevad riigid võivad teha liidu mehhanismi raames koostööd kui asjaomased kahe- ja mitmepoolsed lepingud seda võimaldavad.“

               17)Artikli 32 lõike 1 punktid g ja h asendatakse järgmistega:

               „g)
                     rescEU loomine, juhtimine ja ülalpidamine vastavalt artiklis 12 sätestatule, sealhulgas kasutuselevõtu otsuseid ja töökorda käsitlevad kriteeriumid;

               h)
                     liidu kodanikukaitsealaste teadmiste võrgustiku loomine ja tegevuse korraldamine vastavalt artiklis 13 sätestatule;“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB
                  16
               ) struktuurile

                  23 01 – HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD

                  23 03 – LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  17

               X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Käesoleva otsuse üldine eesmärk on tugevdada liidu ja liikmesriikide vahelist koostööd ning lihtsustada kodanikukaitse valdkonnas koordineerimist loodus- ja inimtegevuse tagajärjel toimuvate õnnetuste vältimisel, nendeks valmistumisel ja neile reageerimisel.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Erieesmärk nr 1

                  saavutada kõrgetasemeline kaitse õnnetuste eest, ennetades või vähendades nende võimalikku mõju, edendades ennetuskultuuri ning parandades koostööd kodanikukaitse- ja muude asjakohaste teenistuste vahel;

                  Erieesmärk nr 2

                  suurendada valmisolekut õnnetustele reageerimiseks liikmesriikide ja liidu tasandil;

                  Erieesmärk nr 3

                  kiirendada ja tõhustada reageerimist õnnetuste või õnnetuste ohu korral;

                  Erieesmärk nr 4

                  suurendada üldsuse teadlikkust ja valmisolekut õnnetusteks.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  23 01 – HUMANITAARABI JA KODANIKUKAITSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD

                  23 03 – LIIDU KODANIKUKAITSE MEHHANISM

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Ettepanek:

                  võimaldab liidul toetada, koordineerida ja täiendada liikmesriikide meetmeid kodanikukaitse vallas liidu kodanikukaitsemehhanismi (edaspidi „mehhanism”) kaudu 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ajal, hõlmates eelkõige:

                  a) meetmeid, et ennetada või vähendada õnnetuse mõju; ning

                  b) meetmeid, mis on kavandatud selleks, et parandada ELi valmisolekut reageerida õnnetustele, sealhulgas meetmed ELi kodanike teadlikkuse suurendamiseks;

                  c) õnnetuste korral mehhanismi raames abimissioonideks võetavad meetmed.

                  Praegune mehhanism on osutunud heaks vahendiks osalevate riikide antava abi koondamisel ja koordineerimisel, et liidus ja väljapool seda kriisidele reageerida. Nendele tugevustele toetudes tõhustatakse käesoleva ettepanekuga mõningaid praeguse raamistiku sätteid, et parandada liikmesriikide kollektiivset suutlikkust õnnetustele reageerida, luues tugevama Euroopa kodanikukaitse suutlikkuse, mida hakatakse kutsuma rescEU nime all. Kõnealune uus vahendite reserv ning Euroopa kodanikukaitse ühisressursi (varasemalt Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkus, EERC) kõrgemad kaasrahastamismäärad aitavad kõrvaldada kriitilise tähtsusega reageerimisvahendites struktuurilisi ja uusi puudusi. Algatus aitab parandada ka mehhanismi sisemist sidusust ning tõsta haldusliku lihtsustamise ja menetluste ühtlustamise kaudu tulemuslikkust.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Erieesmärk: saavutada kõrgetasemeline kaitse õnnetuste vastu, ennetades või vähendades nende mõju ning edendades ennetuskultuuri:

                  1.
                        Riikliku riskihindamis- ja õnnetustega seotud riskijuhtimiskava esitanud liikmesriikide arv.

                  2.
                        Õnnetustega seotud riskijuhtimiskava kokkuvõtte esitanud liikmesriikide arv.

                  Erieesmärk: Suurendada liidu valmisolekut õnnetustele reageerimiseks:

                  1.
                        Liidu mehhanismi raames koolitatud ekspertide arv, keda kasutatakse mehhanismi reageerimismissioonidel;

                  2.
                        ELi piires ja naaberriikidega ekspertide vahetamise programmis osalenud ekspertide arv;

                  3.
                        rescEU raames soetatud vahendite arv ja liik;

                  4.
                        Euroopa kodanikukaitse ühisressursiga liitmiseks määratud vahendite arv ja liik;

                  5.
                        Euroopa kodanikukaitse ühisressurssi vahendeid andvate liikmesriikide arv;

                  6.
                        rescEU missioonide arv võrreldes Euroopa kodanikukaitse ühisressursi reageerimismissioonide koguarvuga.

                  Erieesmärk: kiirendada ja tõhustada hädaolukordadele reageerimise missioone suurõnnetuste või nende ohu korral:

                  1.
                        Missioonide kiirus: aeg abitaotluse ja kohapeal abi kasutuselevõtu vahel, samuti hindamis-/koordineerimisrühmade täielik toimimine

                  2.
                        rescEUst kasutusele võetud vahendite ja Euroopa kodanikukaitse ühisressursist kasutusele võetud vahendite suhe

                  3.
                        Transporditoetuste ja -teenuste arv

                  4.
                        rescEU operatsioonideks Euroopas ja väljaspool seda kulunud ELi rahalised vahendid (tegevus- ja transpordikulud eriolukordades)

                  5.
                        ELi poolt kaasrahastatud vahendid Euroopa kodanikukaitse ühisressursi operatsioonideks Euroopas ja väljaspool seda (transpordioperatsioonid)

                  6.
                        Liikmesriikidele ELi poolt kaasrahastatud vahendite kogusumma

                  7.
                        Ühendatud reservi kasutamiskordade arv võrreldes liidu mehhanismi missioonide koguarvuga

                  Erieesmärk nr 4: „suurendada üldsuse teadlikkust ja valmisolekut õnnetusteks“

                  1.
                        Liidu mehhanismist rahastatud riskide teadlikkust käsitlevates avaliku ja erasektori partnerlustes osalenute/veebisaiti külastanute arv

                  2.
                        ELi kodanike teadlikkus liidu mehhanismist (ELi kodanike küsitlus)

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Euroopa kodanikukaitse on viimastel aastatel kiiresti arenenud. Alates esimese mehhanismi loomisest 2001. aastal (ühenduse kodanikukaitse mehhanismi) kuni tänaseni on ELi tasandil kodanikukaitse õigusraamistikku tõhustatud (konkreetne viide aluslepingus alates Lissaboni lepingust 2009. aastal), samuti on parandatud mehhanismi operatiivset suutlikkust (EERC/EMC, hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskuse jne loomine). Praegu on liidu mehhanismi raames abi antud üle 80 hädaolukorra puhul nii Euroopas kui ka kaugemal, arendatud ja levitatud oskusteavet ja teadmisi õnnetuste ohjamise kohta, ning edendatud osalevate riikide hulgas ennetuskultuuri.

                  Hiljuti teostatud vahehindamise ning muude oluliste aruannete ning dokumentide alusel tehti siiski kindlaks mitmed valdkonnad, kus tuleks muudatusi teha. Sellest tulenevalt muudetakse käesoleva ettepanekuga kehtivat õigusakti, et saavutada järgmised eesmärgid:

                  a) liidu ja liikmesriikide õnnetustele reageerimise kollektiivse suutlikkuse tõhustamine ning korduvate ja tekkivate suutlikkuse puudujääkide kõrvaldamine, eelkõige reageerimissuutlikkuse sihtotstarbelise reservi loomise abil, mida hakatakse kutsuma rescEU nime all.

                  b) Ennetusmeetmete tähtsuse tõstmine osana õnnetuste ohjamise tsüklist ning sidususe tugevdamine teiste oluliste ELi strateegiatega õnnetuste ennetamise ja neile reageerimise valdkonnas.

                  c) Liidu mehhanismi haldusmenetluste paindlikkuse ja tõhususe tagamine hädaabi operatsioonide toetamisel.

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus

                  ELi lisaväärtus väljendub järgmisel kujul:

                  - inimkaotuste ning keskkonna-, majandusliku ja materiaalse kahju vähendamine;

                  - kodanikukaitsealase tegevuse parem koordineerimine, kuna kõik abipakkumised edastatakse ERCC kaudu kannatanud riigi ametiasutustele vastuvõtmiseks;

                  - kulutasuvus, kuna kannatanud riigi poolt vastu võetud abi saab ühendada teiste riikide abiga transpordikorra kaudu;

                  - suurem tõhusus, sest valmisoleku tase on kõrgem ja riskijuhtimispoliitika on sidusam;

                  - sidus ja tulemuslik reageerimine rescEU loomise kaudu, et olla abiks kõikjal ELis ja vajaduse korral osalevates riikides;

                  - ELi reageerimine õnnetustele on paremini nähtav;

                  - väheste vahendite parem kasutamine ELi rahastatud vahendite jagamise kaudu;

                  - piirkondliku koordineerimise ja teadmiste jagamise edendamine ELi kodanikukaitse keskuste võrgustiku arendamise kaudu.

               1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Käesolevad ettepanekud tuginevad järgmistele õppetundidele:

                  - väliseksperdi teostatud liidu mehhanismi vahehindamine (2014–2016). August 2017.

                  - Euroopa Kontrollikoda, „ELi kodanikukaitse mehhanism: väljaspool ELi toimunud katastroofidele reageerimise koordineerimine on olnud üldjoontes mõjus“, eriaruanne nr 33/2016.

                  - Komisjoni talituste töödokument, „Overview of Natural and Man-made Disaster Risks the European Union may face“ (Euroopa Liidu võimalike looduslike ja inimtekkeliste katastroofide riskide ülevaade), SWD(2017) 176 final, 23.5.2017.

                  - Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkusega seoses tehtud edusammude ja allesjäänud puudujääkide kohta, COM(2017) 78 final, 17.2.2017 - alates mehhanismi loomisest 2001. aastal selle raames hädaolukordade lahendamisel saadud kogemused.

                  - Alates 2013. aastast valmisoleku- ja ennetamisalaste konkursside raames rahastatud projektide tulemusel saadud kogemused.

                  - 2008. aastal käivitatud konkursi „Konkursikutse – Katseprojekt liikmesriikidevahelise koostöö tihendamiseks metsatulekahjudega võitlemisel” raames rahastatud katseprojektist saadud kogemused.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Kooskõla järgmiste õigusaktidega:

                  - nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta;

                  - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrus nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet;

                  - nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta;

                  - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend;

                  - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus nr 1313/2013/EL, liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta;

                  - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 375/2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus);

                  - nõukogu 15. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/369, erakorralise toetuse andmise kohta liidus.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               ◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

               ◻
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

               X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               X rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku 1.1.2018–31.12.2020,

               millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  18

               X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               ◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               X Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud:

               ◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               X rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustage);

               ◻Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               ◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;

               ◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               ◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               ◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               ◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  […]

                  […]

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Käesolevate otsuste alusel rahalist abi saavaid meetmeid kontrollitakse regulaarselt.

                  Komisjon koostab ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule järgmised dokumendid:

                  - vahehindamise aruanne hiljemalt 30. juuniks 2017 (juba esitatud);

                  - teatis käesoleva otsuse rakendamise jätkamise kohta hiljemalt 31. detsembriks 2018;

                  - järelhindamise aruanne hiljemalt 31. detsembriks 2021.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Tuvastatud ohud.

                  Juhul kui ei tagata piisavate ametikohtade olemasolu, võib töötajate nappus seoses hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskusele antud uute ja vastutusrikkamate ülesannetega kaasa tuua ohu, et:

                  - ei suudeta enam reageerida kõigile kodanikukaitsemissioonide arvu suurenemisest tulenevatele väljakutsetele, ning kõigile poliitilistele vajadustele, mis tekivad kriisidele poliitilist reageerimist käsitleva integreeritud korra ning solidaarsusklausli alusel;
                     - ei suudeta meetmeid luua või edasi arendada;
                     - ei suudeta saada kasu uutest, katkematut kättesaadavust tagavatest tehnoloogilistest süsteemidest ega neid arendada;
                     - ei suudeta õigesti reageerida ohustavatele hädaolukordadele kodanikukaitse valdkonnas.
                     - ei suudeta asjakohaselt rakendada punktis 2.2.2 kirjeldatud sisekontrollisüsteemi.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi olemasoleva sisekontrollisüsteemi eesmärk on tagada, et rahalisi vahendeid kasutatakse uue rahastamisvahendi raames nõuetekohaselt ja kooskõlas asjaomaste õigusaktidega.

                  Kehtiv süsteem hõlmab järgmist:

                  1. Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi sisekontrollisüsteem, mis keskendub kodanikukaitse vallas kehtivatest haldusmenetlustest ja õigusaktidest kinnipidamise kontrollimisele. Selleks kasutatakse komisjoni sisekontrolliraamistikku.

                  2. Õigusakti raames antud toetuste ja sõlmitud lepingute korrapärane audit Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi välisaudiitorite poolt, mis on täielikult inkorporeeritud Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi iga-aastasesse auditikavasse.

                  3. Tegevuse hindamine välispartnerite poolt.

                  Tegevust võib auditeerida ka OLAF (pettused) ja kontrollikoda.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi kontrollistrateegia hinnanguline maksumus moodustas 1,9 % peadirektoraadi 2016. aasta eelarvest. See näitaja moodustub peamiselt järgmistest osadest:

                  - kõnealuse valdkonna Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi ekspertide personalikulu kokku pluss finants- ja tegevusüksuste personalikulud korrutatuna ajahulgaga (50 %), mis hinnanguliselt kulub kvaliteedi tagamisele ning kontrolli- ja järelevalvetegevusele;

                  - Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi välisauditi sektoris audititele ja kontrollidele pühendatud vahendid kokku.

                  Võttes arvesse selliste kontrollide kokkuvõttes väga väikest maksumust koos nendega seotud mõõdetava (parandused ja sissenõudmised) ja mittemõõdetava (kontrollide hoiatav ja kvaliteeti tagav mõju) kasuga, võib komisjon järeldada, et kontrollidest tulenev mõõdetav ja mittemõõdetav kasu ületab oluliselt nende väikest maksumust.

                  Seda kinnitab mitmeaastane jääkvigade määr 1,02 % komisjoni humanitaarabi ja kodanikukaitse talitustes 2016. aastal.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Komisjoni pettusevastase võitluse strateegiaga kooskõlas oleva Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi pettusevastase võitluse strateegiaga tagatakse muuhulgas järgmist:

                  - Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi pettusevastase võitlusega seotud sisekontrollimeetmed on täielikult kooskõlas komisjoni pettusevastase võitluse strateegiaga;

                  - Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi lähenemisviis pettuseriski juhtimisele on suunatud pettuseriski valdkondade ja kohaste meetmete väljaselgitamisele;

                  - ELi rahaliste vahendite kasutamise süsteemid kolmandates riikides tagavad asjaomaste andmete kogumise, mida saab kasutada pettuseriski juhtimiseks (näiteks topeltrahastamise tuvastamiseks).

                  Vajaduse korral luuakse kõnealuse valdkonnaga seotud pettusejuhtumite analüüsiks võrgustikud ja vajalikud IT-vahendid.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                           liik

                        Rahaline osalus

                        Nr ja nimetus

                        Liigendatud/liigendamata
                           19

                        EFTA riigid
                           20

                        Kandidaatriigid
                           21

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        3

                        23 03 01 01 - Suurõnnetuste ärahoidmine liidus

                        ja nendeks valmisolek

                        Liigendatud

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

                        4

                        23 03 01 01 - Suurõnnetuste ärahoidmine ja

                        nendeks valmisolek kolmandates riikides

                        Liigendatud

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

                        3

                        23 03 02 01 Kiire ja tõhus hädaolukordadele reageerimine suurõnnetuste korral liidus

                        Liigendatud

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

                        4

                        23 03 02 02 Kiire ja tõhus hädaolukordadele reageerimine suurõnnetuste korral kolmandates riikides

                        Liigendatud

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

                        4

                        23 01 04 - Humanitaarabi ja kodanikukaitse poliitikavaldkonna meetmete ja programmide toetuskulud

                        Liigendamata

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Nr

                        Rubriik 3 „Turvalisus ja kodakondsus”

                        Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat (ECHO)

                        2018

                        2019

                        2020

                        KOKKU

                        •Tegevusassigneeringud

                        23 03 01 01

                        Kulukohustused

                        1)

                        14,000

                        105,900

                        109,279

                        229,179

                        Maksed

                        2)

                        7,000

                        46,560

                        104,395

                        157,955

                        23 03 02 01

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        5,157

                        9,300

                        13,218

                        27,675

                        Maksed

                        (2 a)

                        4,000

                        10,000

                        11,000

                        25,000

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           22

                        Eelarverida nr

                        3)

                        2018

                        2019

                        2020

                        KOKKU

                        Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1 a +3

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        4)

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Maksed

                        5)

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        6)

                        0

                        0

                        0

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriigi 3 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Maksed

                        =5+ 6

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Nr

                        Rubriik 4 – Globaalne Euroopa

                        Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat (ECHO)

                        2018

                        2019

                        2020

                        KOKKU

                        •Tegevusassigneeringud

                        23 03 01 02

                        Kulukohustused

                        1)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Maksed

                        2)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        23 03 02 02

                        Kulukohustused

                        (1 a)

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Maksed

                        (2 a)

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           23

                        Eelarverida nr

                        3)

                        2018

                        2019

                        2020

                        KOKKU

                        Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1 a +3

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        4)

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Maksed

                        5)

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        6)

                        0

                        0

                        0

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 assigneeringud kokku

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Maksed

                        =5+ 6

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2018

                        2019

                        2020

                        KOKKU

                        Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat (ECHO)

                        • Personalikulud

                                    1,682

                             5,034

                               9,436

                                               16,152

                        • Muud halduskulud

                        0,1500

                        0,230

                        0,330

                        0,710

                        Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                                      1,832

                              5,264

                                9,766

                                       16,862

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustused kokku = maksed kokku)

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2018

                        2019

                        2020

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        22,989

                        122,464

                        134,547

                        280,000

                        Maksed

                        13,632

                        63,624

                        127,174

                        204,430

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               ◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               ◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt.

               kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           24

                        Väljundi keskmine kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1 – ennetamine
                           25

                        Ennetusalaseks tegevuseks rahastatud projektide arv

                        Toetuslepingud

                        0,3

                        15

                        3

                        15

                        3

                        15

                        3

                        45

                        9

                        Uuringud

                        Lepingute arv

                        0,1

                        5

                        0,5

                        5

                        0,5

                        5

                        0,5

                        15

                        1,5

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        20

                        3,5

                        20

                        3,5

                        20

                        3,5

                        60

                        10,5

                        ERIEESMÄRK nr 2 – valmisolek

                        Valmisoleku tõhustamiseks rahastatud projektide arv (sealhulgas koolitus ja õppused)

                        Toetuslepingud ja lepingud

                        0,5

                        100

                        5

                        100

                        5

                        100

                        5

                        300

                        15

                        Varajase hoiatamise süsteemid

                        Halduskokkulepete arv

                        1,25

                        2

                        2,5

                        2

                        2,5

                        2

                        2,5

                        6

                        7,5

                        Hädaolukordadele reageerimise suutlikkus

                        Toetuslepingute ja lepingute arv

                        1

                        7

                        7

                        13

                        13

                        20

                        20

                        40

                        40

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        109

                        14,5

                        115

                        20,5

                        122

                        27,5

                        346

                        62,5

                        ERIEESMÄRK nr 3 – reageerimine
                           26

                        Ekspertide kasutamine

                        Lepingute arv

                        0,005

                        200

                        1

                        200

                        1

                        200

                        1

                        600

                        3

                         Operatsioonide arv ELis

                        Toetusleping/teenuste hankeleping

                        0,1

                        80

                        8

                        80

                        8

                        80

                        8

                        240

                        24

                         Transpordioperatsioonide arv väljaspool ELi

                        Toetusleping/teenuste hankeleping

                        0,13

                        40

                        5,2

                        40

                        5,2

                        40

                        5,2

                        120

                        15,6

                        Erieesmärk nr 3 kokku

                        320

                        14,2

                        320

                        14,2

                        320

                        14,2

                        960

                        42,6

                        KULUD KOKKU

                        449

                        32,2

                        455

                        38,2

                        462

                        45,2

                        1366

                        115,6

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Kokkuvõte

               ◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               X
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2018

                        2019

                        2020

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        1,682

                        5,034

                        9,436

                        16,152

                        Muud halduskulud

                        0,15

                        0,23

                        0,33

                        0,710

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 vahesumma

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 5
                           27
                         välja jäävad kulud

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 5 välja jäävate kulude vahesumma

                        0

                        0

                        0

                        0

                        KOKKU

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               ◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               X
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:*

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        N

                        Aasta N+1

                        Aasta N+2

                        2018

                        2019

                        2020

                        •Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        23 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        7

                        12

                        16

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           28

                        23 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        10

                        24

                        31

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           29

                        - peakorteris
                           30

                        - delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

                        17

                        36

                        47

               * Kõnealuseid andmeid võidakse täiendada veel 15 täistööajale taandatud töötajaga, kes paigutatakse ümber teistest peadirektoraatidest konkursi alusel.

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Ajavahemikuks 2018–2020 taotletud täiendavaid töötajaid on vaja järgmiste ülesannete täitmiseks: a) äsja loodud rescEU arendamine ja juhtimine; b) vabatahtlikkuse alusel eraldatud reageerimisvahendite tõhustamine; c) poliitikaüksuste, sealhulgas ennetustegevuste toetamine; d) Euroopa kodanikekaitse akadeemia kontseptsiooni edasiarendamine; ning e) juhtimis- ja tugiteenuste tagamine.

                        Suurem osa täiendavatest töötajatest suunatakse rescEU arendamisse tegelema selliste ülesannetega nagu vahendite soetamine ja/või liisimine (lepingud), vahendite haldamine, järelevalve ja ülesannete koordineerimine ning teavitamisega seotud ülesanded.

                        Koosseisuvälised töötajad

                        Hädaolukordadele reageerimise keskuse ööpäevaringse töö tagamine; vajalikud välitööd; haldustugi.

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               ◻
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               X
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Ümber paigutatakse järgmised summad:

                        Rubriik 3

                        2018

                        2019

                        2020

                        Kokku

                        Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

                        33,0201

                        Õiguste kaitse tagamine ja kodanikuaktiivsuse edendamine

                        1,34

                        1,55

                        2,89

                        33,0202

                        Mittediskrimineerimise ja võrdsuse põhimõtte edendamine

                        0,98

                        1,22

                        2,2

                        Õigusküsimused

                        33,0301

                        Õiguskoolituse toetamine ja edendamine

                        4,93

                        5,25

                        10,18

                        33,0302

                        Kriminaal- ja tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö hõlbustamine ja toetamine

                        4,77

                        5,02

                        9,79

                        Rubriik 3 kokku

                        12,02

                        13,04

                        25,06

                        Rubriik 4

                        2018

                        2019

                        2020

                        Kokku

                        21,020703

                        Inimareng (DCI)

                        2,00

                        2,00

                        22,020302

                        Toetus Türgi majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele arengule ning sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele vastavusse viimisele liidu õigustikuga (IPA II - Türgi)

                        2,00

                        2,28

                        4 284

                        Rubriik 4 kokku

                        2,00

                        2,00

                        2,28

                        6,284

               X
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist.

                               2018

                               2019

                        2020

                        Paindlikkusinstrumendi kasutamine

                        19,157

                        103,18

                        109,457

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               X
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               ◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               ◻
                     omavahenditele

               ◻
                     mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           31

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  […]

               Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.

                  […]

                     (1)

                        ICF, „Liidu kodanikukaitse mehhanismi vahehindamine. 2014–2016“, lõpparuanne, august 2017 (edaspidi „vahehindamine“). Vahehindamise lõpparuanne on kättesaadav aadressil: https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/eb41bfee-78c3-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF

                     (2)

                        Euroopa Kontrollikoda, eriaruanne (2016), ELi kodanikukaitse mehhanism: väljaspool ELi toimunud katastroofidele reageerimise koordineerimine on olnud üldjoontes mõjus. Kättesaadav aadressil: http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_33/SR_DISASTER_RESPONSE_ET.pdf

                     (3)

                        Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkusega seoses tehtud edusammude ja allesjäänud puudujääkide kohta, 17.2.2017.

                     (4)

                        Vt joonealune märkus nr 2.

                     (5)

                        Vt joonealune märkus nr 3.

                     (6)

                        Komisjoni talituste töödokument, „Overview of Natural and Man-made Disaster Risks the European Union may face“ (Euroopa Liidu võimalike looduslike ja inimtekkeliste katastroofide riskide ülevaade), 23.5.2017, SWD(2017) 176 final.

                     (7)

                        Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule liidu kodanikukaitse mehhanismi vahehindamise kohta ajavahemikus 2014–2016, 30.8.2017, COM(2017) 460 final.

                     (8)

                        endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Island, Montenegro, Norra, Serbia ja Türgi.

                     (9)

                        Vastanud sidusrühmade hulka kuulusid: 26 osaleva riigi kodanikukaitseasutused (veebipõhised uuringud); 17 osaleva riigi kodanikukaitseasutused (intervjuud); 21 osaleva riigi riiklikud koolituskoordinaatorid (veebipõhised uuringud); 137 ekspertide vahetamise programmis osalenud eksperti ja 23 projektijuhti 13 osalevast riigist, mida rahastati liidu kodanikukaitse mehhanismist (veebipõhised uuringud); 14 rahvusvahelist partnerit, sealhulgas ÜRO ametid, OECD, Maailmapank, Punane Rist jne (intervjuud); 15 ELi peadirektoraati ja talitust (intervjuud).

                     (10)

                        Aruanne on kättesaadav aadressil:
                  http://ec.europa.eu/echo/EUCPM-consult_en
                  .

                     (11)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

                     (12)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).

                     (13)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (14)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

                     (15)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).

                     (16)

                        ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (17)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (18)

                        Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (19)

                        Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (20)

                        EFTA Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon

                     (21)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (22)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (23)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (24)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (25)

                        Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid...”

                     (26)

                        Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid...”

                     (27)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (28)

                        Lepingulised töötajad, kohalik töötaja (Intérimaire), noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid.

                     (29)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (30)

                        Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EFF).

                     (31)

                        Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud, suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.