               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.2.2019
            COM(2019) 110 final
            2019/0060(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas käsitleva Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määruse (EL) 2016/1624 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet)
                  1
                artikli 54 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib koordineerida liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist operatiivkoostööd välispiiride halduse valdkonnas. Sellega seoses võib amet viia välispiiridel ellu tegevusi, milles osalevad üks või mitu liikmesriiki ja vähemalt üks asjaomase liikmesriigi naabruses paiknev kolmas riik, kes on selleks oma nõusoleku andnud, ning mida võidakse teostada kolmanda riigi territooriumil.

               Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist, või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe hõlmab kõiki tegevuseks vajalikke aspekte, eelkõige operatsiooni ulatuse kirjeldust, tsiviil- ja kriminaalvastutust ning rühma liikmete ülesandeid ja õigusi. Staatust käsitleva kokkuleppega tagatakse, et operatsioonide käigus austatakse täielikult põhiõigusi.

               Nõukogu läbirääkimisjuhistele toetudes on Euroopa Komisjon pidanud Bosnia ja Hertsegoviinaga läbirääkimisi staatust käsitleva kokkuleppe üle (edaspidi „staatust käsitlev kokkulepe“), eesmärgiga kehtestada õiguslik raamistik, mis võimaldab operatsiooniplaanide alusel kohest tegutsemist juhtudel, mil on vaja kiiresti reageerida. Piirkonna rändevood on küll palju väiksemad kui 2015. ja 2016. aastal, kuid organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid kiiresti kõikide uute tingimustega. Alates 2018. aasta algusest on Bosnia ja Hertsegoviina pidanud hakkama saama rändajate suurenenud sissevooluga. Pärast staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimist suudavad Bosnia ja Hertsegoviina vastutavad ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, sellistele võimalikele arengutele palju paremini kiire vastuse anda.

               Lisatud nõukogu otsuse ettepanek on õiguslik vahend staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel.

               16. oktoobril 2017 sai komisjon nõukogult volituse alustada läbirääkimisi Bosnia ja Hertsegoviina staatust käsitleva kokkuleppe üle, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas.

               Läbirääkimisi staatust käsitleva kokkuleppe üle alustati 9. juulil 2018 ja teine voor toimus 10. oktoobril 2018. Staatust käsitleva kokkuleppe parafeerisid läbirääkimisrühmade juhid.

               Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja kokkulepe on liidule vastuvõetav.

               Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti asjaomases nõukogu töörühmas.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega

               Bosnia ja Hertsegoviinaga on praeguse seisuga sõlminud kahepoolse kokkuleppe neliteist liikmesriiki. Nendes kokkulepetes on käsitletud mitmeid ühismeetmeid, nagu piirikontroll ja -valve, patrullimine, tagasisaatmine jms. Bosnia ja Hertsegoviina kaitseministeeriumi ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koostöö toimub vastavalt nende kokkuleppele, mis hõlmab eelkõige Bosnia ja Hertsegoviina kaitseministeeriumi piiripolitsei esindajate korrapärast osalemist Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates ühisoperatsioonides, kus nad kokkuleppel vastuvõtva liikmesriigiga tegutsevad selle territooriumil vaatlejatena.

               •
                     Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Euroopa rände tegevuskaval
                  2
                on neli peamist tegevussuunda. Üks neist on piirihaldus, mis hõlmab ELi välispiiri paremat haldamist, eelkõige solidaarsuse kaudu nende liikmesriikidega, mis paiknevad välispiiridel, ning piiriületuspunktide tõhususe suurendamist. Kontrolli tugevdamine Bosnia ja Hertsegoviina piiridel avaldab positiivset mõju ka ELi välispiiridele, eelkõige Horvaatia välispiiridele, samuti Bosnia ja Hertsegoviina piiridele. Julgeoleku jätkuv tugevdamine välispiiridel on kooskõlas ka Euroopa julgeoleku tegevuskavaga
                  3
               .

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktid b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkt c koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a.

               Staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt on sõnaselgelt ette nähtud määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikega 4, kus on sätestatud, et liit sõlmib asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist, või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks.

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liidu ainupädevusse kuulub muu hulgas rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimine, kui selle sõlmimise näeb ette liidu seadusandlik akt. Määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4 on sätestatud staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt asjaomase kolmanda riigiga. Seega kuulub käesolevale dokumendile lisatud Bosnia ja Hertsegoviinaga sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ainupädevusse.

               Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktile v on käesoleva kokkuleppe sõlmimiseks vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Võttes arvesse, et organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid kiiresti, peaks Bosnia ja Hertsegoviina piirikontrolli täiustamises osalema ka EL. Staatust käsitlev kokkulepe on vajalik selleks, et Bosnia ja Hertsegoviina vastutavad ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, suudaksid sellistele võimalikele arengutele kiiresti reageerida. Kokkulepe annab ootamatu ebaseaduslike rändajate sissevoolu korral Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile võimaluse lähetada Bosniasse ja Hertsegoviinasse Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi.

               •Vahendi valik

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a, milles nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste kokkulepete kohta võtab pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastu nõukogu. Ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata

               •Mõju hindamine

                  Staatust käsitleva kokkuleppe üle läbirääkimisteks ei ole mõju hindamine vajalik.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Kuna tegemist on uue kokkuleppega, ei olnud võimalik olemasolevaid õigusakte hinnata ega nende toimivust kontrollida.

               •Põhiõigused

                  Staatust käsitlev kokkulepe sisaldab sätteid, millega tagatakse nende isikute kaitse, keda mõjutab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates tegevustes osalevate rühmaliikmete tegevus.

                  Põhiõigusi käsitlevaid sätteid on põhjalikumalt selgitatud punktis 5 „Muu teave“.

               4.MÕJU EELARVELE

               Staatust käsitleval kokkuleppel puudub finantsmõju. Tegelik operatsiooniplaani ja asjaomase toetuslepingu alusel toimuv Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine hõlmab kulutusi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarvest.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Komisjon tagab nõuetekohase järelevalve staatust käsitleva kokkuleppe rakendamise üle.

               Iga ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindavad Bosnia ja Hertsegoviina ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ühiselt.

               Eelkõige koostavad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Bosnia ja Hertsegoviina ning konkreetses meetmes osalevad liikmesriigid iga meetme lõppedes kokkuleppe sätete kohaldamise kohta aruande, mis hõlmab ka isikuandmete töötlemist.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Kokkuleppe kohaldamisala

               Käesoleva kokkuleppe kohaselt võib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet lähetada Bosniasse ja Hertsegoviinasse ühis- ja piirivalve kiirreageerimisoperatsioonideks täitevvolitustega Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi. Käesolev kokkulepe ei laienda Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu (edaspidi „EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline tagasivõtuleping“)
                  4
                kohaldamisala, kuid Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmadel on konkreetse tagasisaatmisoperatsiooni käigus lubatud aidata Bosniat ja Hertsegoviinat sinna tagasivõetavate isikute tuvastamisel vastavalt Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele tagasivõtulepingule.

               Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi võib lähetada ainult Bosnia ja Hertsegoviina ELi välispiiridega piirnevatesse piirkondadesse ja rühma liikmetel on neis Bosnia ja Hertsegoviina piirkondades operatsiooniplaaniga ettenähtud täitevvolitused.

               Operatsiooniplaan

               Enne iga ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni peavad amet ning Bosnia ja Hertsegoviina kokku leppima operatsiooniplaani. Operatsiooniplaaniga peavad nõustuma ka operatiivpiirkonnaga piirnevad liikmesriigid.

               Operatsiooniplaaniga nähakse üksikasjalikult ette ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud aspektid, sealhulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid, kasutatavate tehniliste seadmete liik, rakenduskava, koostöö kolmandate riikide, muude liidu ametite ja asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, põhiõiguste kaitset, sealhulgas isikuandmete kaitset käsitlevad sätted, koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli-, teabevahetus- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika, ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid.

               Rühma liikmete ülesanded ja volitused

               Reeglina on rühmadel volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide elluviimiseks. Nad järgivad Bosnia ja Hertsegoviina siseriiklikku õigust.

               Rühmad tegutsevad Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil üksnes Bosnia ja Hertsegoviina piirivalve- või politseiametnikelt saadud korralduste alusel ning nende juuresolekul.

               Rühma liikmed kannavad asjakohastel juhtudel vormiriietust, nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ning sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Lisaks peab neil kaasas olema akrediteerimisdokument, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud neid selgelt tuvastada saaks.

               Rühma liikmed võivad kanda päritoluliikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina siseriikliku õiguse kohaselt lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja varustust. Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei teatab ametile eelnevalt, millised teenistusrelvad, laskemoon ja varustus on lubatud ning millised on nende kasutamise tingimused. Amet esitab Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitseile eelnevalt rühma liikmete teenistusrelvade loendi, milles on märgitud relva liik ja seerianumber ning laskemoona liik ja kogus.

               Rühma liikmed võivad kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja varustust, päritoluliikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei nõusolekul, Bosnia ja Hertsegoviina piirivalveametnike või muude asjaomaste töötajate juuresolekul ning kooskõlas Bosnia ja Hertsegoviina siseriikliku õigusega. Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei võib lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka ilma oma politseiametnike juuresolekuta.

               Bosnia ja Hertsegoviina võib edastada rühma liikmetele nende nõudmisel riiklikes andmebaasides leiduvat asjakohast teavet, kui see on vajalik operatsioonidega seotud eesmärkide saavutamiseks.

               Rühma liikmete privileegid ja immuniteedid

               Rühma liikmetel on Bosnias ja Hertsegoviinas ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus, kuid teenistusvälisel ajal sooritatud tegude suhtes see puudub.

               Operatsiooniplaanis on üksikasjalikult sätestatud tegevused, mille suhtes kehtib Bosnias ja Hertsegoviinas kriminaalõiguslik puutumatus.

               Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, tõendab ameti tegevdirektor kiiresti enne kohtumenetluse algatamist kohtule, kas rühma liige pani kõnealuse teo toime oma ametiülesannete täitmisel või mitte. Ameti tegevdirektor võtab otsuse vastu pärast piirivalveametniku või muu asjaomase töötaja lähetanud liikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina pädevate asutuste kõigi esildiste hoolikat arvessevõtmist.

               Rühma liikmetele antud privileegid ja kriminaalkohtulik puutumatus Bosnias ja Hertsegoviinas ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt.

               Sarnane kord kehtib ka rühma liikmete tsiviil- ja haldusvastutuse puhul.

               Rühma liikmete kohtulikust immuniteedist Bosnias ja Hertsegoviinas saab loobuda liikmesriik, kes on asjaomase piirivalveametniku või muu asjaomase töötaja lähetanud. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud.

               Kokkuleppes on sätestatud mehhanism kahjude kompenseerimiseks. Kompensatsioonimehhanism põhineb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklil 42. Kui kahju on tekitanud rühma liige ametiülesannete täitmisel, vastutab Bosnia ja Hertsegoviina. Kui kahju on tekitanud osaleva liikmesriigi rühmaliige ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või teenistusvälisel ajal, võib Bosnia ja Hertsegoviina ameti tegevdirektori kaudu taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik. Kui kahju on tekitanud ameti töötajad, võib Bosnia ja Hertsegoviina taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet.

               Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud kriminaal- või tsiviilkohtumenetlus, mis ei ole seotud nende ametiülesannete täitmisega.

               Rühma liikmete varustust, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.

               Rühma liikmete suhtes ei kehti seoses ametile osutatud teenustega Bosnias ja Hertsegoviinas kehtivad võimalikud sotsiaalkindlustust käsitlevad sätted. Nad on vabastatud ka ameti või liikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool Bosniat ja Hertsegoviinat saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest Bosnias ja Hertsegoviinas.

               Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused lubavad tuua riiki ja sealt välja viia rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid ning vabastavad need kõikidest tollimaksudest, lõivudest ning muudest maksudest ja tasudest, välja arvatud tasudest, mis on seotud ladustamise, veo ja muude sarnaste teenustega.

               Rühma liikmete isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes juhul, kui on põhjendatult alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on Bosnia ja Hertsegoviina õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse Bosnia ja Hertsegoviina karantiinieeskirju. Isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes asjaomas(t)e rühma liikme(te) või ameti volitatud esindaja juuresolekul.

               Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja asjad on puutumatud, välja arvatud täitemenetluse puhul.

               Bosnia ja Hertsegoviina pädevad asutused võivad kohustada rühma liikmeid, kes on tunnistajad, andma ütlusi kooskõlas kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtuliku immuniteediga.

               Akrediteerimisdokument

               Amet väljastab koostöös Bosnia ja Hertsegoviinaga igale rühma liikmele akrediteerimisdokumendi, mis võimaldab Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustel tuvastada rühma liikme isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesolevas kokkuleppes ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ja kasutada neis osutatud volitusi. Akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda Bosniasse ja Hertsegoviinasse, vajamata selleks viisat või eelnevat luba. Tegevuse lõppedes tuleb akrediteerimisdokument ametile tagastada.

               Põhiõigused

               Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas juurdepääsu varjupaigamenetlustele, inimväärikust, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeldu, õigust vabadusele, tagasisaatmise lubamatust ja kollektiivse väljasaatmise keeldu, lapse õigusi ning õigust era- ja perekonnaelule. Nad ei diskrimineeri kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ega seksuaalse sättumuse alusel. Kõik meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega.

               Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord liikmete poolt toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks. Amet on kehtestanud Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklis 72 osutatud kaebuste lahendamise korra ning seega on nimetatud kohustus täidetud. Selliste väidetavate rikkumistega võiks tegeleda Bosnia ja Hertsegoviina ombudsmanid (Bosnia ja Hertsegoviina inimõiguste ombudsmani amet), välja arvatud juhul, kui Bosnia ja Hertsegoviina otsustab luua mehhanismi spetsiaalselt käesoleva kokkuleppe alusel esitatud kaebuste tarvis.

               Isikuandmete töötlemine

               Rühma liikmed töötlevad isikuandmeid siis, kui see on vajalik ja proportsionaalne vastavalt ameti ja ELi liikmesriikide suhtes kohaldatavatele õigusnormidele. Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused töötlevad isikuandmeid oma riigi õigusnormide kohaselt.

               Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ning Bosnia ja Hertsegoviina ühisaruande, mis käsitleb isikuandmete töötlemist rühma liikmete poolt. Kõnealune aruanne saadetakse ameti põhiõiguste ametnikule ja isikuandmete kaitse ametnikule ning Bosnia ja Hertsegoviina pädevale isikuandmete kaitse asutusele. Ameti põhiõiguste ametnik ja isikuandmete kaitse ametnik annavad aru ameti tegevdirektorile.

               Tegevuse peatamine ja lõpetamine

               Nii amet kui ka Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused võivad tegevuse peatada või lõpetada, kui neile tundub, et teine osapool ei järgi kokkulepet või operatsiooniplaani.

               Vaidlused ja tõlgendamine

               Kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei ning ameti esindajad ühiselt. Ameti esindajad konsulteerivad Bosnia ja Hertsegoviina naabruses paiknevate liikmesriikidega.

               Varasema lahenduse puudumise korral lahendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused Bosnia ja Hertsegoviina ning Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel. Vajaduse korral konsulteerib komisjon mõne Bosnia ja Hertsegoviina naabruses paikneva liikmesriigiga.

               Ühisdeklaratsioonid

               Mõlemad kokkuleppeosalised võtavad arvesse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet toetab Bosniat ja Hertsegoviinat, et ta saaks tõhusalt kontrollida oma piiri mis tahes riigiga, mis ei ole Euroopa Liidu liige, muude vahenditega kui täitevvolitustega Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine.

               Kokkuleppele on lisatud ka ühisdeklaratsioon, milles kajastatakse Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat seost Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

               2019/0060 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas käsitleva Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  5

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624
                  6
                artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist, või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe peaks hõlmama kõiki tegevuseks vajalikke aspekte.

               (2)Vastavalt nõukogu […] otsusele 2019/XXX allkirjastati Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas käsitlev Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline kokkulepe (edaspidi „kokkulepe“) […] poolt […..], tingimusel et see hiljem sõlmitakse.

               (3)Kokkulepe võimaldab kooskõlas operatsiooniplaaniga lähetada Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmi kiiresti Bosnia ja Hertsegoviina territooriumile, reageerida praegusele rändevoogude nihkumisele rannikuäärsele marsruudile ning aidata kaasa välispiiride haldamisele ja võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu.

               (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  7
               ; seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  8
               ; seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (7)Seega tuleks kokkulepe Euroopa Liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas käsitleva Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) sõlmimine kiidetakse käesolevaga liidu nimel heaks.

               Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel ja kooskõlas kokkuleppe artikli 11 lõikega 2 teatama menetluste lõpuleviimisest, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end kokkuleppega siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 251, 16.9.2016, lk 1.

                     (2)

                        COM(2015) 240 (final).

                     (3)

                        COM(2015) 185 (final).

                     (4)

                        ELT L 334, 19.12.2007, lk 66.

                     (5)

                        ELT C , , lk.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).

                     (7)

                        Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (8)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.2.2019
            COM(2019) 110 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus:
            Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas käsitleva Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta

               LISA

               KOKKULEPE

               Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevuse kohta Bosnias ja Hertsegoviinas

               EUROOPA LIIT

               ning BOSNIA JA HERTSEGOVIINA,

               edaspidi „kokkuleppeosalised“,

               ARVESTADES, et võib tekkida olukordi, kus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (edaspidi „amet“) koordineerib Euroopa Liidu struktuurina operatiivkoostööd ELi liikmesriikide ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel, sealhulgas operatiivtegevust Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil,

               ARVESTADES, et tuleks sõlmida staatust käsitleva kokkuleppe kujul õigusraamistik olukordadeks, kus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühma liikmed teostavad Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil täitevvõimu,

               VÕTTES ARVESSE, et ameti kogu tegevuse puhul Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil tuleks täiel määral järgida põhiõigusi,

               RÕHUTADES, et käesolev kokkulepe ei mõjuta õiguseid, kohustusi ja vastutust, mis tulenevad Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelisest riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingust,

               ON OTSUSTANUD SÕLMIDA JÄRGMISE KOKKULEPPE:

               Artikkel 1

               Kokkuleppe kohaldamisala

               1.Käesolev kokkulepe hõlmab aspekte, mis on seotud Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevusega, mis võib toimuda Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil ja millega seoses Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühma liikmed teostavad täitevvõimu kooskõlas Bosnia ja Hertsegoviina siseriikliku õigusega.

               2.Käesolevat kokkulepet kohaldatakse üksnes Bosnia ja Hertsegoviina territooriumi suhtes.

               3.Käesolev kokkulepe ega ükski selle rakendamisel kokkuleppeosaliste poolt või nende nimel sooritatud tegevus, sealhulgas operatsiooniplaanid või osalemine piiriüleses tegevuses, ei mõjuta mingil viisil asjaomaste Euroopa Liidu liikmesriikide ega Bosnia ja Hertsegoviina vastavate territooriumide rahvusvahelisest õigusest tulenevat staatust ja piire.

               Artikkel 2

               Mõisted

               Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (1)„tegevus“ – ühisoperatsioon, piirivalve kiirreageerimisoperatsioon või tagasisaatmisoperatsioon;

               (2)„ühisoperatsioon“ – tegevus, mille eesmärk on ebaseadusliku rände või piiriülese kuritegevusega võitlemine või tõhustatud tehnilise ja operatiivabi andmine Bosnia ja Hertsegoviina naabruses paikneva liikmesriigi piiril ning mida viiakse ellu Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil;

               (3)„piirivalve kiirreageerimisoperatsioon“ – tegevus, mille eesmärk on reageerida kiiresti mõne liikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina ühisel piiril esinevale spetsiifilisele ja ebaproportsionaalsele survele ning mida viiakse ellu Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil piiratud ajavahemiku jooksul;

               (4)„tagasisaatmisoperatsioon“ – ameti koordineeritav ja ühe või mitme liikmesriigi pakutavat tehnilist ja operatiivtuge hõlmav operatsioon, mille raames ühest või mitmest liikmesriigist saadetakse isikud kas sunniviisiliselt või vabatahtlikult Bosniasse ja Hertsegoviinasse tagasi kooskõlas Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepinguga;

               (5)„piirikontroll“ – piiril teostatav isikute kontroll, mis muudest põhjustest sõltumata leiab aset ainult piiriületamise kavatsuse või piiriületamise korral ning seisneb piiripunktis teostatavas kontrollis ning piiri valvamises piiripunktide vahelisel alal;

               (6)„rühma liige“ – ameti töötaja või osalevatest liikmesriikidest pärit piirivalveametnike rühma liige, sealhulgas liikmesriikide poolt ametisse lähetatud piirivalveametnikud, keda kasutatakse tegevuse raames; rühma liikmete hulka võivad kuuluda ka muud asjaomased töötajad, kelle ülesanded on kindlaks määratud operatsiooniplaanis. Kohalikke töötajaid ei käsitata rühma liikmetena;

               (7)„liikmesriik“ – Euroopa Liidu liikmesriik;

               (8)„päritoluliikmesriik“ – liikmesriik, kus rühma liige on piirivalveametnik või muu asjaomane töötaja;

               (9)„isikuandmed“ – kõik andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta; tuvastatav isik on isik, keda võimaldavad otseselt või kaudselt tuvastada identifitseerimistunnused, näiteks nimi, isikukood, asukohateave ja võrguidentifikaator, või üks või mitu füüsilist, füsioloogilist, geneetilist, vaimset, majanduslikku, kultuurilist või sotsiaalset tunnust;

               (10)„osalev liikmesriik“ – liikmesriik, kes osaleb Bosnias ja Hertsegoviinas toimuvas tegevuses ja kelle tehnilisi seadmeid, piirivalveametnikke ja teisi asjaomaseid töötajaid kasutatakse rühma tegevuses;

               (11)„amet“ – Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, mis on loodud määrusega (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet.

               Artikkel 3

               Operatsiooniplaan

               Amet koostab tihedas koostöös Bosnia ja Hertsegoviina pädevate asutustega iga ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni jaoks operatsiooniplaani. Operatsiooniplaaniga peavad nõustuma operatiivpiirkonnaga piirnevad liikmesriigid ning selle lepivad kokku amet ning Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei. Operatsiooniplaaniga nähakse üksikasjalikult ette ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud aspektid, sealhulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid, operatsiooni kontseptsioon, kasutatavate tehniliste seadmete liik, rakenduskava, koostöö kolmandate riikide, muude Euroopa Liidu ametite ja asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, põhiõiguste kaitset, sealhulgas isikuandmete kaitset käsitlevad sätted, koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli-, teabevahetus- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika, ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid. Ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindavad ühiselt Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei ning amet.

               Artikkel 4

               Rühma liikmete ülesanded ja volitused

               1.Rühma liikmetel on volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide jaoks.

               2.Rühma liikmed järgivad Bosnia ja Hertsegoviina õigusnorme.

               3.Rühma liikmed võivad täita ülesandeid ja kasutada volitusi Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil üksnes Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitseilt või muudelt asjaomastelt töötajatelt saadud korralduste alusel ning üldreeglina nende juuresolekul, välja arvatud juhul, kui kehtivad operatsiooniplaanis kindlaks määratavad erakorralised asjaolud. Vajaduse korral annab Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei rühmale korraldusi kooskõlas operatsiooniplaaniga. Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei võib volitada rühma liikmeid tegutsema enda nimel kooskõlas operatsiooniplaanis kindlaks määratud eranditega.

               Amet võib oma koordineeriva ametniku kaudu teatada Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitseile oma seisukohad rühmale antavate korralduste kohta. Sellisel juhul võtab Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei neid seisukohti arvesse ja järgib neid nii palju kui võimalik.

               4.Rühma liikmed kannavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel vormiriietust. Nad kannavad vormiriietusel ka nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ja sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Et Bosnia ja Hertsegoviina riiklikel ametiasutustel oleks rühma liikmeid võimalik tuvastada, kannavad nad igal ajal kaasas artiklis 6 osutatud akrediteerimisdokumenti.

               5.Oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel võivad rühma liikmed kanda päritoluliikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina siseriikliku õiguse kohaselt lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja varustust. Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei teatab enne rühma liikmete lähetamist ametile, millised teenistusrelvad, laskemoon ja varustus on lubatud ning millised on nende kasutamise tingimused. Amet esitab Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitseile eelnevalt rühma liikmete teenistusrelvade loendi, milles on eelkõige märgitud relva liik ja seerianumber ning laskemoona liik ja kogus.

               6.Rühma liikmed võivad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja varustust, päritoluliikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei nõusolekul ning Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei piirivalveametnike või muude asjaomaste töötajate juuresolekul ning kooskõlas Bosnia ja Hertsegoviina siseriikliku õigusega. Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei võib lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka ilma Bosnia ja Hertsegoviina piirivalveametnike või muude asjaomaste töötajate juuresolekuta kooskõlas artikli 4 lõike 3 asjakohaste sätetega.

               7.Bosnia ja Hertsegoviina võib rühma liikme nõudmisel edastada oma riiklikes andmebaasides leiduvat teavet, kui see on vajalik operatsiooniplaanis kindlaks määratud ja operatsioonidega seotud eesmärkide saavutamiseks. Kõnealuse teabe kasutamisel tuleb järgida isikuandmete ja salajase teabe kaitse seadusi.

               Artikkel 5

               Rühma liikmete privileegid ja immuniteedid

               1. Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja varustus on puutumatud, välja arvatud lõike 7 kohaselt lubatud täitemeetmete puhul.

               2. Rühma liikmetel on Bosnias ja Hertsegoviinas operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus.

               Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, teavitatakse sellest viivitamata ameti tegevdirektorit ja päritoluliikmesriigi pädevat asutust. Enne kohtumenetluse algatamist tõendab ameti tegevdirektor kiiresti pärast päritoluliikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina pädevate asutuste kõigi esildiste põhjalikku kaalumist kohtule, kas kõnealune tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus. Enne ameti tegevdirektori tõenduse esitamist hoiduvad amet ja päritoluliikmesriik võtmast mis tahes meetmeid, mis võivad hiljem raskendada rühma liikme kriminaalvastutusele võtmist Bosnia ja Hertsegoviina pädevate asutuste poolt.

               Kui tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel, on rühma liikmel Bosnias ja Hertsegoviinas operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus.

               3.Rühma liikmetel on Bosnias ja Hertsegoviinas operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes tsiviil- ja halduskohtulik puutumatus. Kui rühma liikmete suhtes on Bosnia ja Hertsegoviina mis tahes kohtus algatatud tsiviilasi, teatatakse sellest viivitamata ameti tegevdirektorile ja päritoluliikmesriigi pädevale asutusele. Enne kohtumenetluse algatamist tõendab ameti tegevdirektor kiiresti pärast päritoluliikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina pädevate asutuste kõigi esildiste põhjalikku kaalumist kohtule, kas rühma liikmed panid kõnealuse teo toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus.

               Kui tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel, on rühma liikmel Bosnias ja Hertsegoviinas operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes tsiviil- ja halduskohtulik puutumatus.

               4.Päritoluliikmesriik saab vajaduse korral loobuda rühma liikmete kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulikust immuniteedist Bosnias ja Hertsegoviinas. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud.

               5.Bosnia ja Hertsegoviina pädevad asutused võivad lõikeid 2 ja 3 järgides kohustada rühma liikmeid, kes on tunnistajad, andma ütlusi kooskõlas Bosnia ja Hertsegoviina menetlussätetega.

               6.Kui kahju on tekitanud rühma liige oma ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus, vastutab mis tahes kahju korral Bosnia ja Hertsegoviina.

               Kui kahju on tekitanud osaleva liikmesriigi rühmaliige raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või teenistusvälisel ajal, võib Bosnia ja Hertsegoviina tegevdirektori kaudu taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik.

               Kui kahju on tekitanud ameti töötajast rühmaliige raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või teenistusvälisel ajal, võib Bosnia ja Hertsegoviina taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet.

               Kui kahju Bosnias ja Hertsegoviinas tekib vääramatu jõu tõttu, ei kanna vastutust ei Bosnia ja Hertsegoviina, osalev liikmesriik ega amet.

               7.Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud kriminaal- või tsiviilkohtumenetlus, mis ei ole seotud nende ametiülesannete täitmisega.

               Rühma liikmete varustust, mis on ameti tegevdirektori tõenduse kohaselt vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa kohtuotsuse, -lahendi või -määruse täitmiseks arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.

               8.Rühma liikmetele antud puutumatus Bosnia ja Hertsegoviina jurisdiktsiooni suhtes ei vabasta neid asjakohaste päritoluliikmesriikide jurisdiktsiooni alt.

               9.Rühma liikmete suhtes ei kehti seoses ametile osutatud teenustega Bosnias ja Hertsegoviinas kehtivad võimalikud sotsiaalkindlustust käsitlevad sätted.

               10.Rühma liikmed on vabastatud ameti või päritoluliikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool Bosniat ja Hertsegoviinat saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest Bosnias ja Hertsegoviinas.

               11.Bosnia ja Hertsegoviina lubab vastavalt õigusnormidele, mida ta võib vastu võtta, tuua riiki rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid ja vabastab need kõikidest tollimaksudest, lõivudest ning muudest imporditava kauba suhtes kohaldatavatest maksudest ja tasudest, välja arvatud tasudest, mis on seotud ladustamise, veo ja muude sarnaste teenustega. Ühtlasi lubab Bosnia ja Hertsegoviina sellised esemed riigist välja viia.

               12.Rühma liikmete isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes juhul, kui on põhjendatult alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on Bosnia ja Hertsegoviina õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse Bosnia ja Hertsegoviina karantiinieeskirju. Isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes asjaomas(t)e rühma liikme(te) või ameti volitatud esindaja juuresolekul.

               Artikkel 6

               Akrediteerimisdokument

               1.Amet väljastab koostöös Bosnia ja Hertsegoviinaga igale rühma liikmele dokumendi, mis on koostatud Bosnia ja Hertsegoviina ametlikus keeles / ametlikes keeltes ja mõnes Euroopa Liidu institutsioonide ametlikus keeles ning mis võimaldab Bosnia ja Hertsegoviina asutustel tuvastada rühma liikme isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesoleva kokkuleppe artiklis 4 ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ja kasutada neis osutatud volitusi. Dokument sisaldab iga liikme kohta järgmist teavet: nimi ja kodakondsus; auaste või ametinimetus; hiljuti tehtud digitaalfoto ja ülesanded, mida ta on volitatud lähetuse kestel täitma, ning dokumendi väljaandmise kuupäev ja kehtivuse lõpp.

               2.Kehtiv akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda Bosniasse ja Hertsegoviinasse, vajamata selleks viisat või eelnevat luba.

               3.Tegevuse lõppedes tuleb akrediteerimisdokument ametile tagastada.

               Artikkel 7

               Põhiõigused

               1.Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, mille hulka kuuluvad juurdepääs varjupaigamenetlustele, inimväärikus, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld, õigus vabadusele, tagasisaatmise lubamatus ja kollektiivse väljasaatmise keeld, lapse õigused ning õigus era- ja perekonnaelule. Oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel ei diskrimineeri nad kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse ega sooidentiteedi alusel. Kõik nende ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel võetavad meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega.

               2.Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord käesoleva kokkuleppe raames toimunud ühis-, piirivalve kiirreageerimis- või tagasisaatmisoperatsiooni käigus nende töötajate poolt ametiülesannete täitmisel toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks.

               Artikkel 8

               Isikuandmete töötlemine

               1.Isikuandmeid töödeldakse üksnes juhtudel, kui Bosnia ja Hertsegoviina, amet või osalevad liikmesriigid seda käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajavad ning kui see on proportsionaalne.

               2.Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused töötlevad isikuandmeid oma riigi õigusnormide kohaselt.

               3.Isikuandmete töötlemine haldusotstarbel ametis ja osalevas liikmesriigis / osalevates liikmesriikides, sealhulgas isikuandmete edastamine Bosniale ja Hertsegoviinale, peab toimuma vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrusele (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivile (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK, ja vastavalt meetmetele, mille amet on võtnud määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamiseks, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/1624 artikli 45 lõikes 2.

               4.Kui andmete töötlemine hõlmab isikuandmete edastamist Bosniale ja Hertsegoviinale, teatavad liikmesriigid ja amet isikuandmete edastamise hetkel mis tahes üldistest või konkreetsetest juurdepääsu- või kasutuspiirangutest, sealhulgas seoses edastamise, kustutamise või hävitamisega. Kui selliste piirangute vajadus ilmneb pärast isikuandmete edastamist, teavitavad nad vastavalt Bosniat ja Hertsegoviinat.

               5.Tegevuse käigus haldusotstarbel kogutud isikuandmeid võivad amet, osalevad liikmesriigid ning Bosnia ja Hertsegoviina töödelda vastavalt kohaldatavatele andmekaitsenormidele.

               6.Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ning Bosnia ja Hertsegoviina käesoleva artikli lõigete 1–5 kohaldamise kohta ühisaruande. Kõnealune aruanne saadetakse Bosnia ja Hertsegoviina pädevatele asutustele, ameti põhiõiguste ametnikule ja andmekaitseametnikule. Need ametnikud annavad aru ameti tegevdirektorile.

               Artikkel 9

               Tegevuse peatamine ja lõpetamine

               1.Ameti tegevdirektor võib pärast seda, kui ta on Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitseid kirjalikult teavitanud, tegevuse peatada või lõpetada, kui Bosnia ja Hertsegoviina ei järgi käesolevat kokkulepet või operatsiooniplaani. Seda võib olla vaja näiteks juhul, kui rühmale antud korraldused ei ole operatsiooniplaaniga kooskõlas.

               Tegevdirektor teavitab Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitseid tegevuse peatamise või lõpetamise põhjustest.

               2.Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei võib pärast seda, kui ta on ametit kirjalikult teavitanud, tegevuse peatada või lõpetada, kui amet või mõni osalev liikmesriik ei järgi käesolevat kokkulepet või operatsiooniplaani. Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei peab teavitama ametit selle põhjustest.

               3.Eelkõige võib ameti peadirektor või Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei tegevuse peatada või lõpetada põhiõiguste, tagasisaatmise lubamatuse põhimõtte või andmekaitsenormide rikkumise korral.

               4.Tegevuse lõpetamine ei mõjuta õigusi ega kohustusi, mis tulenevad käesoleva kokkuleppe või operatsiooniplaani kohaldamisest enne sellist lõpetamist.

               Artikkel 10

               Vaidlused ja tõlgendamine

               1. Kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad Bosnia ja Hertsegoviina piiripolitsei ning ameti esindajad ühiselt. Ameti esindajad konsulteerivad Bosnia ja Hertsegoviina naabruses paiknevate liikmesriikidega.

               2. Kui eelnevalt ei ole lõike 1 kohase lahenduseni jõutud, lahendatakse käesoleva kokkuleppe kohaldamist või tõlgendamist käsitlevad vaidlused Bosnia ja Hertsegoviina ning Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel. Vajaduse korral konsulteerib komisjon mõne Bosnia ja Hertsegoviina naabruses paikneva liikmesriigiga.

               Artikkel 11

               Kokkuleppe jõustumine, kestus, peatamine ja lõpetamine

               1. Kokkuleppeosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma õiguslike sisemenetluse kohaselt.

               2. Kokkulepe jõustub sellele päevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil kokkuleppeosalised on teineteisele teatanud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud õiguslike sisemenetluste lõpuleviimisest.

               3. Käesolev kokkulepe on tähtajatu. Käesoleva kokkuleppe võib lõpetada või peatada kokkuleppeosaliste kirjalikul kokkuleppel või kumbki kokkuleppeosaline ühepoolselt. Viimasel juhul teatab kokkuleppeosaline teisele kokkuleppeosalisele kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu oma kavatsusest käesolev kokkulepe lõpetada või peatada. Lõpetamine jõustub teate esitamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

               4. Selle artikli kohased teated saadetakse Euroopa Liidu puhul Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ning Bosnia ja Hertsegoviina puhul Bosnia ja Hertsegoviina välisasjade eest vastutavale ministeeriumile.

               (Koht) … (kuupäev) …..

               kahes eksemplaris bulgaaria, bosnia, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, serbia, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Autentsetes keeleversioonides esinevate lahknevuste korral on ülimuslik ingliskeelne versioon.

               Allkirjad:

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA

               Kokkuleppeosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

               Kõnealuseid tingimusi arvestades on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina asutused sõlmiksid viivitamata käesoleva kokkuleppega sarnastel tingimustel kahepoolsed kokkulepped, mis käsitlevad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas.

               ÜHISDEKLARATSIOON ARTIKLI 2 LÕIGETE 2 JA 3 KOHTA

               Kokkuleppeosalised võtavad arvesse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib toetada Bosnia ja Hertsegoviina jõupingutusi tõhusalt kontrollida oma piiri mis tahes riigiga, mis ei ole Euroopa Liidu liige, muude vahenditega – näiteks suutlikkuse suurendamine, koolitused, riskianalüüs ja piiriületuspunktidesse täitevvolitusteta ekspertide lähetamine – kui täitevvolitustega Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine.