               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.9.2016
            COM(2016) 554 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta(Rootsi taotlus – EGF/2016/002 SE/Ericsson)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.Pärast Rootsis tegutseva ettevõtja Ericsson juures toimunud koondamisi
                  2
                esitas Rootsi 31. märtsil 2016 taotluse EGF/2016/002 SE/Ericsson, et saada EGFist rahalist toetust.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2016/002 SE/Ericsson

                        Liikmesriik

                        Rootsi

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Stockholm (SE11),

                        Östra Mellansverige (SE12), Sydsverige (SE22),

                        Västsverige (SE23)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        31. märts 2016

                        Tõlke saamine

                        18. aprill 2016

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        31. märts 2016

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        2. mai 2016

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        13. juuni 2016

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        5. september 2016

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõtja

                        Telefonaktiebolaget LM Ericsson

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        1

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Rev 2 osa)
                           4

                        NACE Rev 2 osa 26 (Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine)

                        Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv

                        0+

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        11. september 2015 – 11. jaanuar 2016

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        1 244

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        312

                        Koondamisi kokku (a + b):

                        1 556

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        1 556

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        918

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        6 161 480

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                        435 051

                        Kogueelarve (eurodes)

                        6 596 531

                        EGFi toetus eurodes (60 %)

                        3 957 918

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Rootsi ametiasutused esitasid taotluse EGF/2016/002 SE/Ericsson 31. märtsil 2016, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Euroopa Komisjon teatas samal kuupäeval, et on taotluse kätte saanud. Kahe nädala jooksul alates kuupäevast, mil komisjon oli saanud kätte taotluse tõlke, 2. mail 2016, taotles komisjon Rootsilt lisateavet. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 5. septembril 2016.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus on esitatud seetõttu, et ettevõtja Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) koondas 1 556 töötajat. Ettevõtja Ericsson tegutseb peamiselt majandussektorites, mis on liigitatud NACE Revision 2 osa 26 (arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine) ja 62 (programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevus) alla. Ettevõtja Ericssoni juures toimunud koondamised leidsid peamiselt aset NUTS 2. tasandi piirkondades Stockholmis (SE11) ja Kesk-Rootsi idaosas (Östra Mellansverige, SE12), aga ka Lõuna-Rootsis (Sydsverige, SE22) ja Lääne-Rootsis (Västsverige, SE23).

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Ericsson

                        1 556

                        Ettevõtjaid kokku: 1

                        Koondamisi kokku:

                        1 556

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Toetuse saamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        1 556

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Rootsi ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat.

               7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 11. septembrist 2015 kuni 11. jaanuarini 2016.

               8.Vaatlusperioodil toimusid järgmised koondamised:

               –Ericsson koondas 1 244 töötajat.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               9.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –1 244 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja teavitas vastavalt nõukogu direktiivi 98/59/EÜ
                  6
                artikli 3 lõikele 1 pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest. Rootsi kinnitas enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva, et need 1 244 töötajat on tõepoolest koondatud.

                Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               10.Lisaks juba osutatud töötajatele kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 312 töötajat, kes koondati enne või pärast nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Kõik need töötajad koondati pärast kavandatud koondamiste üldist väljakuulutamist 11. septembril 2015. Võimalik on kindlaks teha selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis töökohtade kaotamise põhjustas. Rootsi ametiasutused väitsid, et kõnealused koondamised kuulusid ühte ja samasse koondamislainesse, kuid osa koondamisteateid esitati pärast vaatlusperioodi lõppu.

               11.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on seega kokku 1 556.

               Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

               12.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, selgitab Rootsi, et koondamised toimusid Ericssoni telekommunikatsiooniseadmete riistvara tootmise ärisuunal.

               13.Viimastel aastatel on Ericsson koondanud oma põhilise riistvaratootmise ja arendustegevuse Aasiasse, kus ei asu mitte ainult kõige kiiremini kasvavad turud, vaid kus lisaks saab samaväärse kvaliteedi saavutada väiksemate kuludega.

               14.Euroopa äritegevuse edasiandmist käsitlev Ernst & Young´i
                  7
                uuring näitas, et tootmis- ja arendustegevuse allhanked on eriti levinud IT- ja telekommunikatsioonisektori puhul. Äritegevuse edasiandmise sihtkohana domineerib Aasia.

               15.Ericssoni avaldatud andmete
                  8
                kohaselt on ettevõtja järk-järgult Rootsis töötavate isikute hulka vähendanud (21 178-lt 2005. aastal 17 858-le 2014. aastal), kuid samal ajal maailmamastaabis tohutult kasvanud (56 055-lt 2005. aastal 118 055-le 2014. aastal). Praegu on kõige suurema töötajate arvuga riik India.

               16.Rootsi ametiühing Unionen kinnitab, et Ericsson võtab Euroopas inimesi tööle küll, kuid üksnes täiesti teistsuguste oskustega. Riistvara tootmise ja arendamise oskustega töötajaid ettevõtja üldjuhul uuesti ei palka
                  9
               . Enamik äriühingu majanduskasvust tänapäeval tuleb tarkvaraarendusest. Kuigi tarkvaraarendust tehakse mõningal määral ka Euroopas, kasvab see sektor enamasti Aasias,
                  10
                kus Ericsson oma tegevust laiendab
                  11
               .

               17.Praeguseks on NACE Rev 2 osa 26 alla kuuluvalt sektorilt saadud 14 EGFi taotlust, 11 neist põhinesid kaubandusega seotud globaliseerumise mõjul ja 3 üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärgedel
                  12
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               18.Koondamisi põhjustanud sündmusteks on kas osaline või täielik traadita telekommunikatsiooni riistvara tootmisliinide sulgemine Ericssoni Rootsis paiknevates erinevates tootmisüksustes (Borås, Karlskrona, Kista/Stockholm, Kumla, Linköping ja Göteborg) ja kogu tehase sulgemine Katrineholmi linnas.

               19.Ericsson, kes oli silmitsi pidurdunud majanduskasvu ning samal ajal Aasia tootjate tugevneva konkurentsiga, tõmbas koomale telekommunikatsiooni riistvara tootmist, see protsess sai alguse peaaegu kaks aastakümmet tagasi. Ettevõtja müüs kogu oma mobiiltelefonidega seonduva arendustegevuse ja vastavad tootmisliinid oma konkureerivale ettevõtjale Sonyle 2012. aasta veebruaris. Praegu koondab Ericsson oma allesjäänud riistvaratootmisliinid Aasias asuvatesse tehastesse.

               20.2015. aasta esimesel kuuel kuul kuulutas Ericsson järjestikku välja 1 611 töökoha koondamise seitsmes Rootsis paiknevas tootmiskohas. Kuna osa töötajatest oli juba jõudnud pensioniikka, ei ole neid arvestatud selliste koondatud töötajate hulka, kelle töö enneaegselt lõppes. Seepärast teatas Rootsi 1 556 koondatud töötajast. Ericsson teatas Rootsi ametiasutustele kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest 11. septembril 2015.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule ning riigi majandusele ja tööhõivele

               21.Koondamiste eeldatav mõju kohalikule ja piirkondlikule tööturule on piirkonniti erinev. Esmapilgul võib tunduda mõju pea olematu, eriti väga tiheda asustusega piirkondades. Kuid üldiselt siiski on kõik piirkonnad silmitsi probleemiga, et suhteliselt suur hulk vanemaealisi ja suhteliselt samasuguse taustaga töötajaid kaotas samaaegselt töö. Enamikul neil töötajatel puuduvad kohalikul tööturul vajalikud oskused. Selline lahknevus oskuste ja tööturu nõudluse vahel on eriti nähtav Kista linnas, kus oli kõige rohkem koondamisi (762 töötajat). Kuigi Kista asub Stockholmi ümbritsevas lähipiirkonnas, mille majandus on väga dünaamiline, töötuse määr madal ja kus on palju vabu töökohti, oli rohkem kui 400 koondatud töötajat EGFile rahastamistaotluse esitamise ajal veel töötud. Nii suure hulga sarnase taustaga vanemaealiste töötajate oskuste ajakohastamine või ümberõpe ongi kohalike omavalitsuste jaoks suurim väljakutse. Teatavates piirkondades, nt Karlskronas on hiljuti saabunud sisserändajate suur hulk samuti kohalikku tööturgu survestamas.

               22.Arbetsförmedlingen, Rootsi riiklik tööturuasutus, on analüüsinud tööturu olukorda mõjutatud piirkondades, ning arutanud vajadusi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja ametiühingutega. Tulemuseks oli, et Rootsi valitsus otsustas keskenduda võimaliku EGFi toetuse saamisele, seda eelkõige Kista, Katrineholmi ja Kumla tootmisüksuste puhul, sest just need seisavad silmitsi suurimate probleemidega. Siiski pakutakse individuaalset abi ka teiste tootmisüksuste koondatud töötajatele.

               23.Koondamistest on mõjutatud nii lihttöölised kui ka spetsialistid. Mis puudutab lihttöölisi, siis seisavad nad silmitsi tööturu suhteliselt madala nõudlusega traditsioonilise tootva tööstuse osas. Rootsi riiklik tööturuasutus peab nende töötajate võimaluseks avaliku või erasektori teenuste osutamise valdkonda, mis nõuab aga suuri jõupingutusi ümberõppeks. Olukord on veidi teistsugune spetsialistide puhul. Enamik neist on insenerid, kes on spetsialiseerunud telekommunikatsiooni riistvara tootmisele ja arendamisele ja mõned isegi turuniššides, mis on üksnes Ericssonile omased. Inseneride järele on endiselt suur nõudlus, samuti ja eelkõige IT-sektoris, peamiselt programmeerimise ja tarkvara arendamise valdkonnas. Kuigi koondatud spetsialistid on üldjuhul IT-sektoriga tihedalt seotud, puuduvad enamikul neist endistest Ericsson töötajatest vajalikud oskused. Rootsi riiklik tööturuasutus on veendunud, et koolituskavade personaalsete abipakettide ja personaalse nõustamise kaasabil on enamik neist koondatud töötajatest suuteline leidma uusi, kõrgelt hinnatud töökohti.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatavad meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               24.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 918. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        643

                        (70,0 %)

                        Naised:

                        275

                        (30,0 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        918

                        (100,0 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud

                        0

                        (0 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        0

                        (0 %)

                        25–29aastased:

                        22

                        (2,4 %)

                        30–54aastased:

                        589

                        (64,2 %)

                        55–64aastased:

                        307

                        (33,4 %)

                        üle 64 aasta vanused:

                        0

                        (0 %)

               Kavandatud meetmete abikõlblikkus

               25.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               A. Nõustamine ja kutsenõustamine:

               põhjalik hindamine ja personaalne kava: koondatute registreerimise käigus tehakse uuring nende varasemate kogemuste ja koolituste väljaselgitamiseks (kogu tegevus on EGFi toetusesaajate puhul intensiivsem). Võidakse korraldada individuaalseid ja suunitletud kohtumisi, sealhulgas kohtumisi tööjõuvahendusfirmadega;

               nõustamine: Arbetsförmedlingeni poolt pakutavaid tavapäraseid toiminguid kombineeritakse EGFi meetmete raames pakutavaga, näiteks toetatakse tööotsijaid potentsiaalse tööandjaga kohtumistel, korraldatakse motiveerivaid ning piirkonna tööturgu tutvustavaid koosolekuid ja konverentse. See on eriti vajalik nende töötajate jaoks, kes arvavad, et nende haridustase on liiga madal piirkonnas leiduvate vabade töökohtade jaoks. Pakutakse nii individuaalseid kui ka rühmatööl põhinevaid kursusi;

               motivatsiooninõustamine ja karjääri kavandamine: EGFi toetusesaajad saavad käia kognitiivse teraapia spetsialistide juures, kus tugevdatakse nende motivatsiooni. Lisaks korraldatakse rida konverentse. Konverentsidel teavitatakse toetusesaajaid tööturu arengute viimastest suundumustest ja palutakse neil osa võtta aruteludest, mis käsitlevad kutsealaselt vajaminevaid kõvasid ja pehmeid oskusi. Konverentside eesmärk on motiveerida tööotsijaid tööturule naasmisel esinevate takistuste ületamiseks. Need meetmed on kättesaadavad kõigile toetusesaajatele, erilist tähelepanu pööratakse osalejatele, kes on 50-aastased ja vanemad.

               B. Kaitstud ja toetatud töökohad ja rehabilitatsioonimeetmed:

               need meetmed on suunatud toetusesaajatele, kellel on terviseprobleemid või puue. Sellised meetmed võivad hõlmata kõnealuse isiku töövõime hindamist, meetmeid, millega luuakse või tugevdatakse töövõimet, või meetmeid, mille vahendusel ostetakse vajalikud abivahendid ja pakutakse vajalikku koolitust töökohaga seotud probleemide lahendamiseks.

               C. Haridus ja koolitus:

               Rootsi riiklik tööturuasutus pakub mitmesuguseid kursusi konkreetsete sihtrühmade jaoks. Lisaks neile tehakse EGFi vahenditest toetust saavate isikute jaoks kättesaadavaks spetsiaalselt neile suunatud kursused. Need hõlmavad akadeemilisi kursusi ja muid spetsiaalseid kursusi kestusega 12 kuud või kauem. Lisaks pakutakse individuaalset abi õpiraskustega osalejatele (hinnanguliselt vajavad eriabi umbes 5 % haridus- ja koolitusmeetmetes osalejatest). Erilist tähelepanu pööratakse traditsiooniliste sooliste barjääride murdmisele ning sellele, et motiveerida nt meessoost toetusesaajaid leidma tööd tervishoiusektoris. Nende jaoks, kes kavandavad oma ettevõtte loomist, viivad ettevalmistavad kursused läbi tulevasi ettevõtjaid nõustavad väliseksperdid. Elukestva õppe põhimõtet järgides antakse EGFi kaasrahastatud meetmetes osalejatele ka võimalus omandada pädevusi ametlikult kinnitatud formaalõppe ja informaalse õppe käigus.

               Korraldatakse praktikaprogramme, mille käigus pakutakse võimalust siduda praktiline koolitus mõne formaalse hariduse programmiga. Tihe koostöö on kavas Rootsi IT-sektori tööandjate organisatsiooniga.

               D. Tööotsingutoetused:

               tööotsingutoetust antakse neile, kes võtavad osa mis tahes eespool kirjeldatud meetmest. Toetuse suurus sõltub individuaalsetest teguritest ja sõltub meetmete kestusest. On kolme liiki toetusi, üks üldmeetmetes osalejatele, üks praktikaprogrammides osalejatele ja üks neile inimestele, kes võtavad osa rehabilitatsioonimeetmetest. Toetuste eelarve katab toetusesaajatele eraldatud sõidukulude hüvitamist neile, kelle töö otsimisega seotud sõidukulud ületavad 600 Rootsi krooni (ligikaudu 64 eurot) kuus.

               26.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               27.Rootsi ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               28.Kavandatud meetmed aitaksid kaasa jätkusuutlikule majandusarengule. Vastavalt Rootsi keskkonnaseadustikule on Arbetsförmedlingen kohustatud lisama oma hankemenetlusse ja oma meetmete juurde keskkonnateemat käsitleva osa. Pakutud meetmed on seega kooskõlas Rootsi keskkonnaseaduse ja 16 Rootsi keskkonnakvaliteedi eesmärgiga.

               Hinnanguline eelarve

               29.Hinnangulised kogukulud on 6 596 531 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 6 161 480 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 435 051 eurot.

               30.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 3 957 918 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta (eurodes)
                        (eurodes)

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Nõustamine ja kutsenõustamine (Jobbcoachning och ärendehantering)

                        918

                        1 202

                        1 103 545

                        Kaitstud ja toetatud töökohad ja rehabilitatsioonimeetmed (Skyddad och understödd sysselsättning och rehabilitering)

                        20

                        12 555

                        251 108

                        Haridus ja koolitus (Utbildning och omskolning)

                        463

                        5 868

                        2 716 884

                        Kokku (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        4 071 537

                        (66,08 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Tööturu koolitusmeetmetes osalejate toetus (Utbildningsinsatser AUB, aktivitetsstöd)

                        102

                        11 904

                        1 214 194

                        Praktikaprogrammides osalejate toetused (Praktik, aktivitetsstöd)

                        80

                        8 183

                        654 660

                        Rehabilitatsiooniprogrammis „Töölemineku sissejuhatus“ osalejate toetused (Introduktion till arbete KA, aktivitetsstöd)

                        10

                        22 109

                        221 089

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        2 089 943

                        (33,92 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed:

                        Ettevalmistav tegevus

                        –

                        0

                        Haldamine

                        –

                        362 387

                        Teavitamine ja reklaam

                        –

                        21 498

                        Kontroll ja aruandlus

                        –

                        51 166

                        Kokku (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        435 051

                        (6,6 %)

                        Kogumaksumus (a + b + c):

                        –

                        6 596 531

                        EGFi toetus (60 % kogumaksumusest):

                        –

                        3 957 918

               31.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest. Rootsi ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               32.Rootsi ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. oktoobril 2015. Seega võib nende meetmete kulutuste katteks saada EGFist toetust alates 1. oktoobrist 2015 kuni 31. märtsini 2018.

               33.Rootsi ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. oktoobril 2015. Ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud kulude katteks võib seega saada EGFist toetust alates 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2018.

               Meetmete täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               34.Riikliku eelfinantseerimise või kaasfinantseerimise allikad on järgmised: Ericsson või mõni sotsiaalkindlustusasutus võivad panustada ka teatavate projektide algatamisse, mis asendavad Arbetsförmedlingeni vahendeid.

               35.Rootsi on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               36.Rootsi ametiasutused on andnud teada, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett on koostatud sihtrühma kuuluvate toetusesaajate ja nende esindajatega ning kohalike ametiasutustega konsulteerides. Pärast koondamisteadete esitamist kohtus Arbetsförmedlingen Ericssoni ja kohalike omavalitsuste esindajatega, mitmesuguste ametiühingute esindajate ning töökohavahetusagentuuride töötajatega ettevõtja iga sellise tootmisüksuse juures, mille suhtes kohaldatakse kollektiivse koondamise menetlust. Kõikides tootmisüksustes toimusid kohalike ametiühingute esindajatega koostöös peetud koosolekud, et arutada võimalikku EGFi taotluse esitamist ja määrata kindlaks asjakohane meetmete pakett.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               37.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Rootsi on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab Arbetsförmedlingen, kes on ametlikult nimetatud EGFi korraldus- ja makseasutuseks. Projekti raamatupidamist kontrollib siseauditi üksus, mis on Arbetsförmedlingeni juhatuse juurde kuuluv eraldi organ. Selle ülesanne on uurida riikliku tööturuasutuse sisekontrolli ja järelevalvet ning teha juhatusele ja peadirektorile parandusettepanekuid, anda neile nõu ja toetust. Projekti auditeerimine toimub korrapäraselt.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               38.Rootsi on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –Ericsson, kes jätkab pärast koondamisi tegevust, on koondamiste puhul täitnud oma juriidilised kohustused ja kandnud oma töötajate eest nõuetekohaselt hoolt;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               39.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  13
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               40.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 3 957 918 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               41.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  14
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               42.EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 3 957 918 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               43.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  (Rootsi taotlus – EGF/2016/002 SE/Ericsson)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  15
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  16
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  17
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)Rootsi esitas 31. märtsil 2016 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses Rootsis paikneva ettevõtja Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) poolt läbiviidud koondamistega. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Rootsi ametiasutuste taotluse alusel rahalist toetust summas 3 957 918 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 3 957 918 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]*.

                  18Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)
                  Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).

                     (7)

                     http://www.ey.com/Publication/vwLUAssets/Outsourcing_in_Europe_2013/$FILE/EY-outsourcing-survey.pdf

                     (8)
                  http://www.ericsson.com/thecompany/investors/financial_reports/2014/annual14/en/Otherinformation/Tenyearsummary.html

                     (9)

                     http://unionenopinion.se/analyser/varsel-pa-ericsson-och-sony-mobile-vad-hander-i-telekombranschen-egentligen/

                     (10)

                     http://cio.idg.se/2.1782/1.630340/sa-sourcar-svenska-cio-er-2015

                     (11)

                     http://www.forbes.com/sites/greatspeculations/2015/08/19/ericsson-can-overcome-challenges-in-the-mobile-infrastructure-business/#77e6e5cb128d

                     (12)

                     http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4558&langId=en

                     (13)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (14)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (15)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (16)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (17)
                  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (18)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0512

Ettepanek: Nõukogu otsus millega muudetakse otsust 1999/847/EÜ ühenduse kodanikukaitsealase tegevusprogrammi laiendamiseks  /* KOM/2004/0512 lõplik - CNS 2004/0162 */

	Brüssel 20.07.2004KOM(2004)512 lõplik2004/0162(CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSmillega muudetakse otsust 1999/847/EÜ ühenduse kodanikukaitsealase tegevusprogrammi laiendamiseks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. 1999. aasta detsembris võeti nõukogu otsusega 1999/847/EÜ vastu teine ühenduse kodanikukaitsealane tegevusprogramm.[1] Selle eesmärk on tagada kogu ühenduses parem inimeste, keskkonna ja vara kaitse loodus- ja tehnoloogiakatastroofide korral. Programmiga nähakse ette mitmesugused projektid, ekspertide vahetamine, töörühmad ja teised tegevused, millega kiidetakse heaks koostöö ja vastastikune abistamine liikmesriikide kodanikukaitseteenistuste vahel. Tegevusprogramm toetab ja täiendab liikmesriikide jõupingutusi siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Käesoleva programmi raames suunab komisjon jõupingutused piiratud arvule suurprojektidele, mille mõju Euroopale on laiem. Rõhk on mitmel suurprojektil, mis on seotud ennetamise, üldsuse teavitamise, kriiside reguleerimise, katastroofimeditsiini ja kohapeal tegutsevate vabatahtlike ühenduste koostööga.2. Mitmed viimaste aastate sündmused, näiteks Prestige katastroof, metsatulekahjud 2003. aasta suvel ning üleujutused Prantsusmaa lõunaosas 2003. aasta lõpus, on tähtsustanud vajadust meetmete järele Euroopa tasandil. Need õnnetused on koondanud abi erinevatest liikmesriikidest ning viidanud vajadusele ühise ettevalmistuse ja vastastikuse teabevahetuse järele. Peale selle tuleb ELi kodanikke teavitada paremini võimalikest õnnetustest ning sellest, kuidas neile reageerida. Eriti edukaks on osutunud noorte harimisele suunatud projektid.3. Käesoleva ühenduse kodanikukaitsealase tegevusprogrammi kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2004. aastal ning seega tehakse ettepanek pikendada seda kaheaastase ajavahemiku võrra alates 2005. aasta jaanuarist kuni 2006. aasta detsembrini.2004/0162(CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSmillega muudetakse otsust 1999/847/EÜ ühenduse kodanikukaitsealase tegevusprogrammi laiendamiseks(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3]ning arvestades järgmist:Nõukogu 9. detsembri 1999. aasta otsusega 1999/847/EÜ[4], millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitsealane tegevusprogramm, nähti ette ühenduse tegevus nii maal kui merel toimuvate looduskatastroofide ja inimese tekitatud katastroofide ennetamiseks, nendeks valmisolekuks ja nendele reageerimiseks ajavahemikus 1. jaanuar 2001 kuni 31. detsember 2004.Hiljutised sündmused, näiteks üleujutused Kesk- ja Ida-Euroopas 2002. aasta suvel, Prestige katastroof Hispaanias 2002. aasta novembris ning kuumalaine ja suured metsatulekahjud Lõuna-Euroopas 2003. aasta suvel, näitavad, et vastavalt otsusele 1999/847/EÜ ühenduse tasandil võetud kodanikukaitsealaseid meetmeid tuleks jätkata.Selleks, et ära hoida otsuse 1999/847/EÜ kehtivuse lõppemise ja uue õigusliku aluse kohaldamiskuupäeva vahele jääv lünk, tuleb otsusega 1999/847/EÜ kehtestatud tegevusprogrammi pikendada kahe aasta võrra.Seepärast tuleks vastavalt muuta otsust 1999/847/EÜ,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Otsust 1999/847/EÜ muudetakse järgmiselt:a) artikli 1 lõikes 1 asendatakse „31. detsember 2004“ kuupäevaga „31. detsember 2006“;b) artikli 2 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:„Programmi rakendamise lähtesumma on 7,5 miljonit eurot ajavahemikus 1. jaanuar 2000 kuni 31. detsember 2004 ning 4,8 miljonit eurot ajavahemikus 1. jaanuar 2005 kuni 31. detsember 2006.“Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT+++++ TABLE +++++1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)07 03 06 012. OVERALL FIGURES2.1. Total allocation for action (Part B): € 4.8 million2.2. Period of application: 2005 - 20062.3. Overall multi annual estimate of expenditure:(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)€ million (to three decimal places)+++++ TABLE +++++(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure(see points 6.2 and 6.3)+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective[X] Proposal is compatible with existing financial programming.[…] Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.[…] Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.2.5. Financial impact on revenue:[X] Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)OR[…] Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:3. BUDGET CHARACTERISTICS+++++ TABLE +++++4. LEGAL BASISCouncil Decision of 9 December 1999 establishing a Community Action Programme in the field of civil protection (1999/847/EC) , OJ L 327, 21.12.1999, p. 53.5. DESCRIPTION AND GROUNDS5.1. Need for Community intervention5.1.1. Objectives pursuedRecent emergencies such as the floods in Southern France in 2002, the heat wave and extensive forest fires in southern Europe in the summer of 2003 and the terrorist attack in Madrid in March 2004 as well as the earthquakes in Algeria, Iran and Morocco show that there is a need to continue the action undertaken in the field of civil protection.A global evaluation of the three current instruments, Civil Protection Action Programme, Community Mechanism and Marine Pollution framework, is ongoing in order to identify possible future areas for common action in this field. This may result in a new instrument which will cover the period 2007-2013.Therefore, considering that the current Community action programme expires on 31 December 2004 it needs to be extended for a period of two year until 31 December 2006.The Civil Protection Action Programme “is intended to support and supplement Member States' efforts at national, regional and local levels for the protection of persons, property and in so doing environment, in the event of natural and technological disasters, without prejudice to the internal division of competence in Member States. The aim is also to facilitate cooperation, exchange of experience and mutual assistance between Member States in this field.”It aims at the enhancement of civil protection capabilities of Member States, EEA and candidate countries for dealing with disasters, and in particular:-  prevention, forecasting, detection, preparedness for response and immediate aftercare, and analysis of the socioeconomic implications of disasters,-  workshops, training courses, exchange and secondment of experts, and exercises intended to stimulate civil protection cooperation,-  actions and pilot projects to increase capacity, speed and efficiency in emergency situations and support, information and awareness-raising activities including conferences with a civil protection theme,-  mobilisation of experts to reinforce and assist Member States or third countries facing natural disasters or technological accidents,This proposal on the table will provide the extension of current Civil Protection Action Programme for the years 2005-2006.5.2. Action envisaged and budget intervention arrangementsAfter the adoption of the decision the Commission will establish the rolling plan for the twoyears, 2005-2006, and subsequently launch Call for proposals.The actions covered by the present legislative proposal are carried out in accordance with the Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities.5.3. Methods of implementationThe programme is managed directly by the Commission through Call for proposals and accompanying measures.6. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE6.1. Impact on human resources+++++ TABLE +++++6.2. Overall financial impact of human resources+++++ TABLE +++++The amounts are total expenditure for twelve months.6.3. Other administrative expenditure deriving from the action+++++ TABLE +++++The amounts are total expenditure for twelve months.1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.+++++ TABLE +++++All administrative and Human Resources requirements will be covered from within the Budget allocates to the managing DG’s in the framework of the annual allocation procedure.7. FOLLOW-UP AND EVALUATION7.1. Follow-up arrangementsA global evaluation of the three current instruments, Civil Protection Action Programme, Mechanism and Marine Pollution framework is ongoing in order to identify possible future areas for common action in this field.For the future the Commission is considering the possibility to streamline the three instruments into one single framework.8. ANTI-FRAUD MEASURESThe proposed activities only consist of grants and expenditure on expert meetings. The latter will be subject to the Commission’s usual control mechanisms and therefore there is no need for supplementary anti-fraud measures.[1] EÜT L 327, 21.12.1999, lk 53–57.[2][3][4] EÜT L 327, 21.12.1999, lk 53


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0241

Ettepanek: Nõukogu otsus bifentriini Nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta  /* KOM/2009/0241 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 25.5.2009KOM(2009) 241 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUSbifentriini nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta(KOMISJONI ESITATUD)SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepaneku eelnõus käsitletakse toimeaine bifentriini kandmata jätmist nõukogu direktiivis 91/414/EMÜ (taimekaitsevahendite turuleviimise kohta) esitatud heakskiidetud toimeainete loetellu (I lisa) ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kõrvaldamist. Ettepanek kandmatajätmiseks põhineb arvukatel probleemidel, mis tuvastati kõnealuse toimeaine hindamise käigus.Nõukogu direktiiviga 91/414/EMÜ luuakse taimekaitsevahendite lubamist ja turulelaskmist käsitlev ühtlustatud raamistik. Ühenduse tasandil hinnatakse taimekaitsevahendites kasutatavaid toimeaineid ja antakse luba nende kasutamiseks ning need lisatakse kõnealuse direktiivi I lisasse. Ühtlustatud eeskirjade alusel hindavad liikmesriigid iga taimekaitsevahendit eraldi ja annavad loa selle kasutamiseks.Tootmisharu esitatud andmeid hindas esialgu referentliikmesriik, antud juhul Prantsusmaa, kes esitas hindamisaruande projekti. Euroopa Toiduohutusamet korraldas esialgsele hindamisele vastastikuste eksperdihinnangute andmise ning esitas komisjonile kokkuvõtte bifentriini riskianalüüsi hindamisest 30. septembril 2008.Kõnealuse toimeaine hindamisel on esile kerkinud mitmeid küsitavusi. Kõigepealt ei olnud võimalik taotleja poolt tähtajaks esitatud andmete põhjal hinnata, kas selle aine põhiline lagunemissaadus ( TFP-hape ) võib saastada põhjavett. Lisaks sellele on tekitanud küsimusi tarbijatele avalduva ohu võimalik alahindamine, sest jääke käsitlevaid andmeid napib ja samuti ei ole piisavalt uuritud kahe bifentriini koostisesse kuuluva isomeeri mõju ainevahetusele. Ökotoksikoloogiliselt ei ole tuvastatud selle toimeaine vastuvõetavat kasutust, mis ei kujutaks ohtu veeselgroogsetele, ning endiselt ei ole kindel, millised võiksid olla kalade puhul täheldatud bioakumulatsiooni tagajärjed. Peale selle on tuvastatud suur oht imetajatele (pikaajaline oht ja teisene mürgistus), vihmaussidele (pikaajaline oht) ja muudele kui sihtrühma lülijalgsetele (välitingimustes), samas ei ole aga piisavalt uuritud ohtu, mis avaldub muudele kui sihtrühma taimedele ja mulla makroorganismidele.Loetellu kandmata jätmise otsuse eelnõu esitati 12. märtsil 2009 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele, kus:-  15 liikmesriiki hääletasid poolt (164 häält),-  9 liikmesriiki hääletasid vastu (132 häält),-  3 liikmesriiki jäid erapooletuks (49 häält).Komitee oma arvamust ei esitanud. Sellest tulenevalt peab komisjon vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artiklile 19 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikliga 5 esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ning nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kõnealuse otsuse eelnõu puhul ei kehti Euroopa Parlamendi kontrollimisõigus (nõukogu otsuse 1999/468/EMÜ artikkel 8).Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSbifentriini nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta,[1] eriti selle artikli 8 lõike 2 neljandat lõiku,ning arvestades järgmist:(1) Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turule lasta taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad kõnealuse direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid ja mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui neid toimeaineid tööprogrammi raames järk-järgult uuritakse.(2) Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000[2] ja (EÜ) nr 1490/2002[3] on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Bifentriin kuulub nimetatud loetelusse.(3) Bifentriini toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on teataja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) 1490/2002 sätetele. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes esitavad asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikli 10 lõikele 1. Bifentriini puhul oli referentliikmesriik Prantsusmaa ja kogu asjakohane teave esitati 15. detsembril 2005.(4) Liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusameti hindamistöörühm esitasid hindamisaruande kohta vastastikused eksperdihinnangud ning aruanne esitati komisjonile 30. septembril 2008 EFSA kokkuvõttena, milles on käsitletud vastastikuseid eksperdihinnanguid toimeaine bifentriini riskianalüüsi kohta selle kasutamisel pestitsiidina[4]. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid selle aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 12. märtsil 2009 komisjoni läbivaatamisaruandena bifentriini kohta.(5) Kõnealuse toimeaine hindamisel on esile kerkinud terve rida küsimusi. Kõigepealt ei olnud võimalik taotleja poolt tähtajaks esitatud andmete põhjal hinnata, kas selle aine põhiline lagunemissaadus ( TFP-hape ) võib saastada põhjavett. Lisaks sellele on tekitanud küsimusi tarbijatele avalduva ohu võimalik alahindamine, sest jääke käsitlevaid andmeid napib ja samuti ei ole piisavalt uuritud kahe bifentriini koostisesse kuuluva isomeeri mõju ainevahetusele. Ökotoksikoloogiliselt ei ole tuvastatud selle toimeaine vastuvõetavat kasutust, mis ei kujutaks ohtu veeselgroogsetele, ning endiselt ei ole kindel, millised võiksid olla kalade puhul täheldatud bioakumulatsiooni tagajärjed. Peale selle on tuvastatud suur oht imetajatele (pikaajaline oht ja teisene mürgistus), vihmaussidele (pikaajaline oht) ja muudele kui sihtrühma lülijalgsetele (välitingimustes), samas ei ole piisavalt uuritud ohtu, mis avaldub muudele kui sihtrühma taimedele ja mulla makroorganismidele. Seega ei olnud tähtajaks esitatud olemasolevate andmete põhjal võimalik järeldada, kas kriteeriumid bifentriini kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on täidetud.(6) Komisjon palus teatajal esitada oma märkused vastastikuste eksperdihinnangute tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teataja esitas oma märkused, mida on tähelepanelikult uuritud. Teataja esitatud väidetele vaatamata jäid eespool nimetatud probleemid siiski lahendamata ning EFSA ekspertide kohtumistel esitatud ja hinnatud teabe põhjal koostatud hindamistest ei selgu, et bifentriini sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele.(7) Seepärast ei tohiks bifentriini direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kanda.(8) Tuleks võtta meetmeid tagamaks, et bifentriini sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistataks ettenähtud ajavahemiku jooksul, et neid ei pikendataks ning et selliste toodete jaoks ei antaks uusi lubasid.(9) Liikmesriigi antud ajapikendused bifentriini sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude realiseerimiseks, ladustamiseks, turulelaskmiseks ja kasutamiseks peaksid piirduma kaheteistkümne kuuga, et olemasolevad varud saaks ära kasutada järgmise kasvuperioodi jooksul; seega jäävad bifentriini sisaldavad taimekaitsevahendid põllumajandusettevõtjatele kättesaadavaks 18 kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.(10) Käesolev otsus ei piira õigust esitada direktiivi 91/414/EMÜ (mille üksikasjalikud rakenduseeskirjad on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 33/2008[5]) artikli 6 lõike 2 kohast taotlust bifentriini võimalikuks kandmiseks direktiivi I lisasse.(11) Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud,ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Bifentriini ei kanta toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.Artikkel 2Liikmesriigid tagavad, et:a) bifentriini sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse hiljemalt [ MÄRKIDA KUUPÄEV, KUUS KUUD PÄRAST KÄESOLEVA OTSUSE VASTUVÕTMISE KUUPÄEVA ];b) alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta ega pikendata bifentriini sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks lubasid.Artikkel 3Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 6 sätetele, peab olema võimalikult lühike ja lõppema hiljemalt [ MÄRKIDA KUUPÄEV, 18 KUUD PÄRAST KÄESOLEVA OTSUSE VASTUVÕTMISE KUUPÄEVA ].Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.[2] EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.[3] EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.[4] EFSA Scientific Report (2008) 186, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bifenthrin (vormistatud 30. septembril 2008).[5] ELT L 15, 18.1.2008, lk 5–12.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0169

Ettepanek Nõukogu otsus geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L. liin Bt 176) kasutamise ja müügi ajutise keelustamise kohta Austrias vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ  /* KOM/2005/0169 lõplik */

	Brüssel 26.04.2005KOM(2005) 169 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSgeneetiliselt muundatud maisi ( Zea mays L . liin Bt 176) kasutamise ja müügi ajutise keelustamise kohta Austrias vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ(KOMISJONI ESITATUD)SELETUSKIRI1. Geneetiliselt muundatud maisi ( Zea mays L. liin Bt 176) turuleviimise osas otsustati komisjoni 23. jaanuari 1997. aasta otsusega 97/98//EÜ vastavalt nõukogu direktiivile 90/220/EMÜ anda luba kõnealuse toote turuleviimiseks.2. 5. veebruaril 1997 andsid Prantsusmaa ametiasutused nõusoleku kõnealuse toote turuleviimiseks.3. Vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ, millega asendati direktiiv 90/220/EMÜ, artikli 35 lõikele 1 kohaldatakse nende geneetiliselt muundatud organismide turuleviimise taotluste suhtes, mille menetlemine ei olnud lõpetatud 17. oktoobriks 2002, direktiivi 2001/18/EÜ sätteid.4. Austria ametiasutused teavitasid 14. veebruaril 1997 direktiivi 90/220/EMÜ artikli 16 kohaselt komisjoni oma otsusest keelustada ajutiselt kõnealuse geneetiliselt muundatud maisi kasutamine ja müük ning esitasid selle põhjused.5. Toidu teaduskomitee, söötade teaduskomitee ja pestitsiidide teaduskomitee leidsid, et Austria esitatud teave ei sisaldanud uusi asjakohaseid teaduslikke tõendeid, mida toimiku esialgsel hindamisel ei olnud arvestatud ja mis annaksid põhjust selle toote suhtes esialgselt esitatud arvamuste läbivaatamiseks.6. 9. mail 1997 esitasid Austria ametiasutused lisateavet putukatel Bt-toksiini suhtes resistentsuse väljakujunemise tõenäosuse kohta.7. Pestitsiidide teaduskomitee oli putukatel Bt-maisi suhtes resistentsuse väljakujunemise keskkonnamõjude aspekti varem igakülgselt uurinud.8. 9. jaanuaril ning 9. ja 17. veebruaril 2004 esitas Austria komisjonile lisateavet oma riiklike meetmete toetamiseks seoses liini Bt 176 maisiga.9. Euroopa Toiduohutusamet leidis, et Austria esitatud teave ei sisaldanud uusi teaduslikke tõendeid, mis oleksid muutnud kehtetuks liini Bt 176 maisi keskkonnariski hinnangu ning õigustanud seega kõnealuse toote kasutamise ja müügi keelustamist Austrias.10. Direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 kohaselt peab komisjon sellistel asjaoludel tegema otsuse direktiivi artikli 30 lõikega 2 sätestatud korras, mille suhtes kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse kõnealuse direktiivi artiklis 8 sätestatut.11. Kuna toidu teaduskomitee, söötade teaduskomitee ja pestitsiidide teaduskomitee ning EFSA leidsid, et toode ei kujuta endast ohtu inimeste tervisele ega keskkonnale, koostas komisjon otsuse eelnõu, paludes Austrial tunnistada kehtetuks oma meetmed seoses liini Bt 176 maisiga.12. Otsuse eelnõu esitati otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 2 kohaselt direktiivi 2001/18/EÜ alusel moodustatud komiteele, et see esitaks oma arvamuse.13. Komitee ei esitanud pärast seda, kui 29. novembril 2004 tema poole pöörduti, oma arvamust, mis tähendab, et komisjon peab otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 4 kohaselt esitama viivitamata nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitama Euroopa Parlamenti.14. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 on sätestatud, et nimetatud seisukohta asjakohaselt arvestades võib nõukogu teha kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 lõike 2 kohaselt sätestatud kolmekuulise tähtaja jooksul. Kui nõukogu on kolmekuulise tähtaja jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega väljendanud, et ta on ettepaneku vastu, vaatab komisjon selle uuesti läbi; ent kui nõukogu ei ole nimetatud tähtaja möödumisel ettepandud rakendusakti vastu võtnud ega väljendanud oma vastuseisu, võtab komisjon ettepandud rakendusakti vastu.EttepanekNÕUKOGU OTSUSgeneetiliselt muundatud maisi ( Zea mays L . liin Bt 176) kasutamise ja müügi ajutise keelustamise kohta Austrias vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ(EMPs kohaldatav tekst) (Ainult saksakeelne tekst on autentne)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta,[1] eriti selle artikli 23 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:Komisjoni 23. jaanuari 1997. aasta otsusega 97/98/EÜ, mis käsitleb sellise geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) turuleviimist, milles on kombineeritud muundamise tagajärjel Bt-endotoksiini geenist tulenevad insektitsiidsed omadused ja herbitsiid glufosinaatammooniumi kõrgendatud taluvus, vastavalt nõukogu direktiivile 90/220/EMÜ,[2] otsustati anda nõusolek kõnealuse toote turuleviimiseks.5. veebruaril 1997 andsid Prantsusmaa ametiasutused nõusoleku kõnealuse toote turuleviimiseks.Vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ (millega asendati direktiiv 90/220/EMÜ[3]) artikli 35 lõikele 1 kohaldatakse nende geneetiliselt muundatud organismide turuleviimise taotluste suhtes, mille menetlemine ei olnud lõpetatud 17. oktoobriks 2002, direktiivi 2001/18/EÜ sätteid.14. veebruaril 1997 teavitas Austria komisjoni oma otsusest ajutiselt keelustada kõnealuse geneetiliselt muundatud maisi kasutamine ja müük ning põhjendas seda direktiivi 90/220/EMÜ artikli 16 lõike 1 kohaselt.Teaduskomiteed leidsid, et Austria esitatud teave ei sisaldanud uusi asjakohaseid teaduslikke tõendeid, mida ei olnud arvestatud toimiku esialgsel hindamisel ja mis oleksid andnud põhjust selle toote suhtes esialgselt esitatud arvamuste läbivaatamiseks.9. mail 1997 esitasid Austria asutused lisateavet putukatel Bt-toksiini suhtes resistentsuse väljakujunemise tõenäosuse kohta.Pestitsiidide teaduskomitee oli putukatel Bt-maisi suhtes resistentsuse väljakujunemise keskkonnamõjude aspekti varem igakülgselt uurinud.9. jaanuaril ning 9. ja 17. veebruaril 2004 esitas Austria komisjonile lisateavet oma riiklike meetmete toetamiseks seoses liini Bt 176 maisiga.Euroopa Toiduohutusamet leidis, et Austria esitatud teave ei sisaldanud uusi teaduslikke tõendeid, mis oleksid muutnud kehtetuks liini Bt 176 maisi keskkonnariski hinnangu ning õigustanud seega kõnealuse toote kasutamise ja müügi keelustamist Austrias.Kõnealustel asjaoludel ei ole põhjust arvata, et see toode ohustaks inimeste tervist või keskkonda.Austria peaks seepärast need meetmed kehtetuks tunnistama.Direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 alusel moodustatud komitee ei esitanud pärast seda, kui 29. novembril 2004 tema poole pöörduti, oma arvamust komisjoni otsuse eelnõus sätestatud meetmete kohta nimetatud direktiivi artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Austria meetmed otsusega 97/98/EÜ turuleviimiseks loa saanud geneetiliselt muundatud maisi kasutamise ja müügi keelustamiseks ei ole direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 sätete kohaselt õigustatud.Artikkel 2Austria võtab käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 20 päeva pärast selle teatavakstegemistArtikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.Brüssel, […] 2005Nõukogu nimeleesistuja

[1] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1

[2] EÜT L 31, 1.2.1997, lk 69

[3] EÜT L 117, 8.5.1990, lk 15


				|

		52013PC0930

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse otsuse 2009/831/EÜ kohaldamisaega /* COM/2013/0930 final - 2013/0446 (CNS) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega, mida
kohaldatakse ELi äärepoolseimate piirkondade, sh Madeira autonoomse piirkonna
ja Assooride autonoomse piirkonna suhtes, ei ole põhimõtteliselt võimalik
erinevalt maksustada kohalikke tooteid ja Portugalist või teistest
liikmesriikidest pärit tooteid. Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikli 349 alusel on siiski võimalik kehtestada kõnealuste piirkondade
suhtes erimeetmed tulenevalt seal valitsevatest püsivatest ebasoodsatest tingimustest,
mis mõjutavad äärepoolseimate piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku
olukorda.
EÜ asutamislepingu artikli 299
lõike 2 kohaselt vastu võetud nõukogu 10. novembri 2009. aasta otsusega
2009/831/EÜ[1]
lubatakse Portugalil 31. detsembrini 2013 kohaldada Madeira autonoomses
piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride
autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele
alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära. Kõnealuse otsuse artiklis 2
on sätestatud konkreetsed tooted, mille suhtes seda erandit kohaldatakse.
Portugal võib kohaldada nende toodete suhtes aktsiisimäära, mis on madalam
nõukogu direktiivi 92/84/EMÜ[2]
artiklis 3 sätestatud alkoholi aktsiisi täismäärast ja samuti kõnealuses
direktiivis kehtestatud alammäärast, kuid mitte üle 75 % madalam
tavalisest riiklikust alkoholiaktsiisist.
Otsuses 2009/831/EÜ on välja toodud
erimeetmete vastuvõtmise põhjusena põllumajandusettevõtete väiksus, killustatus
ja vähene mehhaniseeritus. Lisaks on kohapeal puuduva tooraine ja kohapeal
mittetoodetava pakkematerjali toomine saarele kulukam kui lihtsalt valmistoote
transport. Samuti on seadmete transport ja paigaldamine nendes kaugetes ja
isoleeritud piirkondades kulukam. Lisaks tuleb kohalikel tootjatel kanda
piirkondliku majandusmudeli eripärast tulenevat lisakulu, eelkõige suuremate
tööjõu- ja energiakulude näol.
Aktsiisimäära 75 % alandamisega ei minda
kaugemale sellest, mis on vajalik tootjatele Madeira ja Assooride
äärepoolseimast asendist tulenevate lisakulude korvamiseks.
Maksusoodustus piirdub määraga, mis on vajalik
lisakulude korvamiseks, ning hõlmab väikeseid koguseid, seega ei õõnesta meede
ühenduse õiguskorra terviklikkust ega ühtsust. Lisaks hõlmab maksusoodustus
üksnes kohapealset tarbimist.
Portugali ametiasutused on esitanud taotluse,
et pikendada kuni 31. detsembrini 2020 luba kohaldada Madeira autonoomses
piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride
autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele
alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära. Loa pikendamine tuleb heaks
kiita nii ELi toimimise lepingu artikli 349 kohase nõukogu otsusega kui ka
komisjoni riigiabi käsitleva otsusega. ELi toimimise lepingu artikli 349 kohane
nõukogu otsus ei piira komisjoni vastuvõetavat otsust meetme pikendamise kohta
riigiabi eeskirjade raames.
28. juunil 2013 võttis komisjon vastu
uued regionaalabi suunised aastateks 2014–2020. Need suunised moodustavad osa
riigiabi kontrolli kaasajastamise laiemast strateegiast, mille eesmärk on
edendada ühtse turu majanduskasvu, innustades kasutama tõhusamaid abimeetmeid
ja keskendades komisjoni täitetegevuse juhtumitele, millel on suurim mõju
konkurentsile.
Pidades silmas, et kõnealused suunised
jõustuvad 1. juulil 2014, tundub otsuse 2009/831/EÜ kohaldamisaja
pikendamine kuue kuu võrra olevat õigustatud, sest siis langeb selle
kehtivusaja lõpp kokku praeguste suuniste kehtivusaja lõppkuupäevaga.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD
ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
Kuna käesolevas ettepanekuga kavandatakse
üksnes pikendada kehtiva nõukogu otsuse kohaldamist piiratud ajaks (kuus kuud)
ja samadel tingimustel, ei peeta mõju hindamist vajalikuks.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud meetmete
kokkuvõte
Otsuse 2009/831/EÜ (millega lubatakse
Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal
tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud
ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat
aktsiisimäära) kohaldamisaja pikendamine.
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 349.
Subsidiaarsuse põhimõte
Üksnes nõukogul on volitus võtta Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 349 alusel vastu erimeetmeid äärepoolseimate
piirkondade suhtes, et teha kohandusi aluslepingute kohaldamises nendes
piirkondades, kaasa arvatud ühises poliitikas, tulenevalt seal valitsevatest
püsivatest ebasoodsatest tingimustest, mis mõjutavad äärepoolseimate
piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku olukorda.
Ettepanek on seega kooskõlas subsidiaarsuse
põhimõttega.
Proportsionaalsuse
põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Ettepaneku eesmärk on otsuse 2009/831/EÜ
kohaldamisaja pikendamine kuue kuu võrra, nii et selle kehtivusaja lõpp langeks
kokku aastatel 2014–2020 kohaldatavate regionaalabi suuniste
jõustumiskuupäevaga.
Vahendi valik
Kavandatav vahend: nõukogu otsus.
Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel
põhjusel.
Muudetav õigusakt ise on nõukogu otsus, mis on
vastu võetud samal õiguslikul alusel (ELi toimimise lepingu artikkel 349,
endine EÜ asutamislepingu artikli 299 lõige 2).
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.
2013/0446 (CNS)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega muudetakse otsuse 2009/831/EÜ
kohaldamisaega
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 349,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3],
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       EÜ asutamislepingu
artikli 299 kohaselt vastu võetud nõukogu 10. novembri 2009. aasta
otsusega 2009/831/EÜ lubatakse Portugalil kohaldada 31. detsembrini 2013
Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja
liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal
tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat
aktsiisimäära. Kõnealuse otsuse artiklis 2 on sätestatud konkreetsed tooted,
mille suhtes seda erandit kohaldatakse. Portugal võib kohaldada nende toodete
suhtes aktsiisimäära, mis on madalam nõukogu direktiivi 92/84/EMÜ artiklis 3
sätestatud alkoholi aktsiisi täismäärast ja samuti kõnealuses direktiivis
kehtestatud alammäärast, kuid mitte üle 75 % madalam tavalisest riiklikust
alkoholiaktsiisist.
(2)       Madalama aktsiisimaksumäära
kohaldamine tekitab diferentseeritud maksustamise, mis loob eelised teatavate
toodete tootmiseks kohapeal. See kujutab endast riigiabi, mille korral on vaja
komisjoni heakskiitu.
(3)       Komisjon kinnitab, et
Madeiral ja Assooridel toodetud destilleeritud alkohoolsete jookide puhul
tuleks pikendada luba kohaldada alandatud aktsiisimäära, selleks et korvata
asjaomaste toodete tootjatele kõrgematest tootmis- ja turustamiskuludest
tulenevat ebasoodsat konkurentsiolukorda.
(4)       28. juunil 2013 võttis
komisjon vastu regionaalabi suunised aastateks 2014–2020,[4] millega nähti ette,
kuidas liikmesriigid võivad anda abi äriühingutele, et aidata kaasa Euroopa
ebasoodsas olukorras olevate piirkondade arengule aastatel 2014–2020. Need
suunised, mis jõustuvad 1. juulil 2014, on osa riigiabi kontrolli
kaasajastamise laiemast strateegiast, mille eesmärk on edendada ühtse turu
majanduskasvu, innustades kasutama tõhusamaid abimeetmeid ja keskendades
komisjoni täitetegevuse juhtumitele, millel on suurim mõju konkurentsile.
(5)       Otsuse 2009/831/EÜ
kohaldamisaja pikendamine kuue kuu võrra, nii et selle kehtivusaja lõpp langeks
kokku aastatel 2014–2020 kohaldatavate regionaalabi suuniste
jõustumiskuupäevaga, on põhjendatud.
(6)       Tuleks tagada, et Portugalil
on võimalik kohaldada alandatud maksumäära kohe, kui lõppeb otsusega
2009/831/EÜ eelmiseks perioodiks antud samasuguse loa kehtivusaeg. Taotletav
uus luba peaks seega jõustuma 1. jaanuaril 2014,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsuse 2009/831/EÜ artiklis 5 asendatakse
kuupäev „31. detsember 2013” kuupäevaga „30. juuni 2014”.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval
ja seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Portugali
Vabariigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               Nõukogu otsus 2009/831/EÜ, 11. november 2009, millega
lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja
kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas
toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele
jookidele madalamat aktsiisimäära (ELT L 197, 13.11.2009, lk 9).
[2]               Nõukogu direktiiv 92/84/EMÜ, 19. oktoober 1992, alkoholi
ja alkohoolsete jookide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta (EÜT L 316,
31.10.1992, lk 29).
[3]               ELT C, , lk.
[4]               C(2013) 3769, 28.6.2013.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.9.2015
            COM(2015) 456 final
            2015/0206(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks liidu seisukohad, mis võetakse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitees ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Lisatud ettepanek on õigusakt, millega määratakse kindlaks liidu seisukohad, mis võetakse vastu tema nimel assotsieerimislepinguga ettenähtud organis liidu ja kolmanda riigi vahel. Eelkõige on see seotud ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping”) rakendamisega.

               Assotsieerimisleping kirjutati alla 27. juunil 2014 ja seda on kohaldatud ajutiselt alates 1. septembrist 2014 kuni lepingu ratifitseerimiseni liikmesriikides. Nõukogu 16. juuni 2014. aasta otsusega 2014/494/EL
                  1
                kiideti heaks Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide nimel lepingule allakirjutamine ja selle teatavate sätete ajutine kohaldamine.

               Lepinguga on asutatud kaubanduskoosseisus kokkutulev assotsieerimiskomitee, mis jälgib lepingu IV jaotise (Kaubandus ja kaubandusküsimused) rakendamist ja lahendab sellega seotud küsimusi. See komitee peab koostama vahekohtunike nimekirja, et tagada vaidluste lahendamise mehhanismi nõuetekohane toimimine, nagu on sätestatud lepingu artiklis 268.

               Samuti on lepinguga ette nähtud kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee loomine, millega kinnitatakse mõlema lepinguosalise kohustust edendada jätkusuutlikku arengut ja tunnistada, et majandusareng, sotsiaalne areng ja keskkonnakaitse on selle omavahel seotud ja üksteist tugevdavad sambad.

               Lepingu artikli 243 kohaselt koostab kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee oma esimesel koosolekul nimekirja isikutest, kes soovivad ja saavad osaleda kaubanduse ja jätkusuutliku arengu eksperdikomisjoni tegevuses.

               Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Käesoleva ettepanekuga rakendatakse liidu ühist kaubanduspoliitikat idapartnerluse riigi suhtes eespool nimetatud assotsieerimislepingu sätete alusel. Selle eesmärk on luua vajalikud institutsioonilised vahendid, mis võimaldavad liidul ja Gruusial lepingu kohaldamist ja tõlgendamist käsitlevaid kahepoolseid vaidlusi tõhusalt lahendada. Ettepanek on kooskõlas liidu seisukohaga vaidluste lahendamise põhimõtete suhtes, mida arutatakse ja rakendatakse vabakaubanduslepingute raames teiste kaubanduspartneritega. Samuti on see kooskõlas liidu kaubandust ja jätkusuutlikku arengut käsitleva lähenemisviisiga.

               Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

               Käesolev ettepanek on kooskõlas liidu muude välispoliitika eesmärkidega, eelkõige Gruusiaga seotud Euroopa naabruspoliitika ja arengukoostööpoliitikaga, ning täiendab neid eesmärke.

               2.Õiguslik alus, subsidiaarsus ja proportsionaalsus

               Õiguslik alus

               Liidu ja Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud komiteedes võetava liidu seisukoha kindlaksmääramise õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, eelkõige selle artikli 207 lõige 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               Subsidiaarsus (jagatud pädevuse puhul)

               Ühine kaubanduspoliitika kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 kohaselt liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek on vajalik, et täita liidu rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud lepingus.

               Vahendi valik

               Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9, milles on ette nähtud nõukogu otsuste vastuvõtmine. Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD

               Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

                  Ei kohaldata.

               Konsulteerimine sidusrühmadega

               Käesoleva ettepaneku raames sidusrühmadega konsulteerimist ei kohaldata.

               Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Otsides sobivaid ja kvalifitseeritud liidu kodanikke osalemaks vahekohtunikena liidu kaubanduslepingute raames tekkinud vaidluste lahendamisel, on komisjon võtnud arvesse viimastel aastatel liikmesriikide edastatud teavet.

               Mõju hindamine

                  Ettepanek on seotud liidu ja Gruusia vahelise assotsieerimislepingu institutsiooniliste aspektide, eriti selle kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva IV jaotise rakendamisega. Ettepanek ei mõjuta liidu majandus-, sotsiaal- ega keskkonnapoliitikat. Assotsieerimislepingut on ajutiselt kohaldatud alates 1. septembrist 2014 ning selle rakendamine on alles algusjärgus.

               Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

                  Liidu ja Gruusia vahelise assotsieerimislepingu suhtes ei kohaldata õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi menetlust; see ei too VKEdele kaasa kulusid ning see ei tekita küsimusi digitaalse keskkonna seisukohast.

               Põhiõigused

                  Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Puudub.

               5.MUU TEAVE

               Rakenduskavad ning järelevalve-, hindamis- ja aruandluskord

                  Assotsieerimislepingu rakendamist vaatab korrapäraselt läbi ELi ja Gruusia assotsiatsiooninõukogu. Euroopa Komisjon on võtnud endale kohustuse anda igal aastal Euroopa Parlamendile aru lepingu IV jaotise (Kaubandus ja kaubandusküsimused) rakendamise kohta, sealhulgas käesolevas ettepanekus sisalduvate aspektide kohta.

               Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Puuduvad.

               Ettepaneku erisätete üksikasjalik selgitus

                  Ettepaneku eesmärk on võtta vastu liidu seisukoht seoses liidu ja Gruusia vahelise assotsieerimislepingu kaubandust käsitleva osa rakendamisega. Lepingu IV jaotises (Kaubandus ja kaubandusküsimused) on 14. peatükk („Vaidluste lahendamine”), millega on ette nähtud mehhanism kaubandusega seotud lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamiseks seoses kõnealuse lepingu kaubandust käsitleva osa kohaldamise ja tõlgendamisega. 14. peatükis sätestatud vahekohtu menetlusega on ette nähtud, et kaebuse esitanud lepinguosaline võib taotleda kahepoolse vaidluse lahendamiseks vahekohtu moodustamist. Lepingu artiklis 268 on sätestatud vahekohtu koosseisu käsitlevad eeskirjad. Lepingus nähakse ette nimekirja koostamine kvalifitseeritud isikutest, kes võivad tegutseda vahekohtunikena. Sellest tulenevalt on Gruusia valitsusega arutatud esialgset nimekirja vahekohtunikest, kes soovivad ja saavad töötada vahekohtus; nimekirjas on viis vahekohtuniku kandidaati liidust, viis vahekohtuniku kandidaati Gruusiast ja viis kolmanda riigi kodanikku, kes võivad täita vahekohtu eesistuja kohuseid. Nimekirja kasutatakse juhtudel, kui on vaja moodustada vahekohus.

               Kõnealuse lepingu IV jaotises (Kaubandus ja kaubandusküsimused) on ka 13. peatükk („Kaubandus ja jätkusuutlik areng”), milles on sätestatud, et mõlemad lepinguosalised kohustuvad edendama rahvusvahelise kaubanduse arengut nii, et see aitaks saavutada jätkusuutliku arengu eesmärki, ja tagama, et see eesmärk integreeritakse nende kaubandussuhetesse ja et seda kajastatakse kõigil kõnealuste suhete tasandeil. Kõigi esilekerkivate küsimuste puhul peaksid lepinguosalised tegema kõik endast oleneva, et saavutada vastastikku rahuldav lahendus valitsustevaheliste konsultatsioonide kaudu. Kui üks lepinguosaline siiski leiab, et küsimust ei ole valitsustevaheliste konsultatsioonide käigus rahuldavalt lahendatud, on lepingu kohaselt lepinguosalisel võimalus taotleda küsimuse uurimiseks eksperdikomisjoni kokkukutsumist. Lepingu artikli 243 lõikes 3 sätestatakse, et kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee koostab nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad osaleda eksperdikomisjoni tegevuses,

               2015/0206 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks liidu seisukohad, mis võetakse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitees ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               1.Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping”) artikli 431 lõigetes 3 ja 4 on sätestatud lepingu teatavate osade ajutine kohaldamine.

               2.Lepingu ajutiselt kohaldatavad osad on täpsustatud nõukogu 16. juuni 2014. aasta otsuse 2014/494/EL
                  2
                artiklis 3, milles on muu hulgas loetletud sätted kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee moodustamise ja toimimise kohta ning sätted kaubanduse ja jätkusuutliku arengu ja vaidluste lahendamise kohta.

               3.Lepingu artiklis 240 on sätestatud, et kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee võtab vastu oma kodukorra.

               4.Lepingu artiklis 243 on sätestatud, et kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee koostab oma esimesel koosolekul nimekirja isikutest, kes soovivad ja saavad osaleda kaubanduse ja jätkusuutliku arengu eksperdikomisjoni tegevuses.

               5.Lepingu artiklis 268 on sätestatud, et kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee koostab hiljemalt kuus kuud pärast lepingu ajutise kohaldamise algust nimekirja vahekohtuniku ülesandeid täitvatest isikutest.

               6.Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu seisukohad, mis käsitlevad kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee kodukorda ja nimetatud allkomitee poolt vastuvõetavat nimekirja isikutest, kes soovivad ja saavad osaleda kaubanduse ja jätkusuutliku arengu eksperdikomisjoni tegevuses, ning kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee poolt vastuvõetavat nimekirja isikutest, kes täidavad vahekohtuniku ülesandeid vaidluste lahendamisel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu artikliga 240 moodustatud kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitees võetav liidu seisukoht, mis käsitleb allkomitee kodukorda ja sellistest isikutest koosneva nimekirja vastuvõtmist, kes soovivad ja saavad osaleda kaubanduse ja jätkusuutliku arengu eksperdikomisjoni tegevuses, põhineb kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee otsuste eelnõudel, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               2.Liidu esindajad kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitees võivad otsuse eelnõusse teha väiksemaid muudatusi, ilma et selleks oleks vaja uut nõukogu otsust.

               Artikkel 2

               1.Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu artikliga 408 moodustatud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees võetav liidu seisukoht, mis käsitleb sellistest isikutest koosneva nimekirja vastuvõtmist, kes täidavad vahekohtuniku ülesandeid vaidluste lahendamisel, põhineb kõnealuse komitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               2.Liidu esindajad kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees võivad teha otsuse eelnõusse väiksemaid muudatusi, ilma et selleks oleks vaja uut nõukogu otsust.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 261, 30.8.2014, lk 1.

                     (2)
                  Nõukogu otsus, 16. juuni 2014, ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelisele assotsieerimislepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 261, 30.8.2014 lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.9.2015
            COM(2015) 456 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks liidu seisukohad, mis võetakse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitees ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees

               EELNÕU

               ELi-GRUUSIA kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee otsus nr 1/2015,

               ... 2015,

               millega võetakse vastu allkomitee töökord

               ELi-GRUUSIA KAUBANDUSE JA JÄTKUSUUTLIKU ARENGU ALLKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (edaspidi „leping”), eriti selle artiklit 240,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas lepingu artikliga 431 kohaldatakse alates 1. septembrist 2014 ajutiselt lepingu teatavaid osi.

               (2)Lepingu artiklis 240 on sätestatud, et kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee kontrollib lepingu IV jaotise (Kaubandus ja kaubandusküsimused) 13. peatüki („Kaubandus ja jätkusuutlik areng”) rakendamist.

               (3)Lepingu artikli 240 lõikes 3 on sätestatud, et kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee võtab vastu oma kodukorra,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Võetakse vastu kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee kodukord, mis esitatakse käesoleva otsuse liites.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               [Koht], [kuupäev]

                        Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee nimel

                        esimees

               Liide

               ELi-Gruusia kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee kodukord

               Artikkel 1

               Üldsätted

               1.Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping”) artikli 240 alusel moodustatud kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee abistab lepingu artikli 408 lõike 4 alusel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteed tema ülesannete täitmisel.

               2.Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee täidab ülesandeid, mis on sätestatud lepingu IV jaotise (Kaubandus ja kaubandusküsimused) 13. peatükis („Kaubandus ja jätkusuutlik areng”).

               3.Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee koosneb Euroopa Komisjoni ja Gruusia esindajatest, kes vastutavad kaubanduse ja jätkusuutliku arengu valdkonna küsimuste eest.

               4.Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee esimehe ülesandeid täidab kooskõlas artikliga 2 Euroopa Komisjoni või Gruusia esindaja, kes vastutab kaubanduse ja jätkusuutliku arengu valdkonna küsimuste eest.

               5.Terminit „lepinguosalised” kasutatakse käesolevas kodukorras lepingu artikli 428 tähenduses.

               Artikkel 2

               Erisätted

               1.Kohaldatakse ELi-Gruusia assotsieerimiskomitee kodukorra artikleid 2–14, välja arvatud juhul, kui käesolevas kodukorras on sätestatud teisiti.

               2.Viiteid assotsieerimisnõukogule käsitatakse viidetena kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele. Viiteid assotsieerimiskomiteele või kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele käsitatakse viidetena kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomiteele.

               Artikkel 3

               Koosolekud

               Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee tuleb kokku vajaduse korral. Lepinguosalised seavad eesmärgiks kohtuda allkomitee raames kord aastas.

               Artikkel 4

               Kodukorra muutmine

               Kodukorda võib vastavalt lepingu artiklile 240 muuta ELi-Gruusia kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee otsusega.

               EELNÕU

               ELi-GRUUSIA kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee otsus nr 2/2015,

               ... 2015,

               millega võetakse vastu kaubanduse ja jätkusuutliku arengu ekspertide nimekiri

               ELi-GRUUSIA KAUBANDUSE JA JÄTKUSUUTLIKU ARENGU ALLKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (edaspidi „leping”), eriti selle artiklit 243,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas lepingu artikliga 431 kohaldatakse alates 1. septembrist 2014 ajutiselt lepingu teatavaid osi.

               (2)Lepingu artikli 243 lõikes 3 on sätestatud, et kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee peab koostama nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad osaleda eksperdikomisjoni tegevuses,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Nimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad osaleda eksperdikomisjoni tegevuses lepingu artikli 243 kohaldamisel, on esitatud käesoleva otsuse liites.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               [koht], [kuupäev]

                        Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee nimel

                        esimees

               Liide

               KAUBANDUSE JA JÄTKUSUUTLIKU ARENGU EKSPERTIDE NIMEKIRI

               Gruusia soovitatud eksperdid

               1.
                     Nata Sturua

               2.
                     David Kikodze

               3.
                     Marina Shvangiradze

               4.
                     Ilia Osepashvili

               5.
                     Roin Migriauli

               ELi soovitatud eksperdid

               1.
                     Eddy Laurijssen

               2.
                     Jorge Cardona

               3.
                     Karin Lukas

               4.
                     Hélène Ruiz Fabri

               5.
                     Laurence Boisson de Chazournes

               6.
                     Geert Van Calster

               Eesistujad

               1.
                     Jill Murray (Austraalia)

               2.
                     Janice Bellace (Ameerika Ühendriigid)

               3.
                     Ross Wilson (Uus-Meremaa)

               4.
                     Arthur Appleton (Ameerika Ühendriigid)

               5.
                     Nathalie Bernasconi (Šveits)

               Eelnõu

               ELi-Gruusia kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee otsus nr 3/2015

               ... 2015

               ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu artikli 268 lõikes 1 osutatud vahekohtunike nimekirja koostamise kohta

               KAUBANDUSKOOSSEISUS KOKKUTULNUD ASSOTSIEERIMISKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (edaspidi „leping”), mis allkirjastati Brüsselis 27. juunil 2014, eriti selle artikli 268 lõiget 1,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas lepingu artikliga 431 kohaldatakse alates 1. septembrist 2014 ajutiselt lepingu teatavaid osi.

               (2)Lepingu artikli 408 lõikes 3 on sätestatud, et assotsieerimiskomiteel on õigus võtta vastu otsuseid lepingus ettenähtud juhtudel.

               (3)Lepingu artikli 268 lõikes 1 on sätestatud, et kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee peab koostama nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikena,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Ainus artikkel

               1.Nimekiri isikutest, kes võivad tegutseda vahekohtunikena lepingu artikli 268 lõike 1 kohaldamisel, on esitatud käesoleva otsuse liites.

               2.Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               [koht], [kuupäev]

                        Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee nimel

                        esimees

               Liide

               VAHEKOHTUNIKE NIMEKIRI

               Gruusia soovitatud vahekohtunikud

               1.
                     Christian Häberli (Šveits)

               2.
                     Donald McRae (Kanada)

               3.
                     John Adank (Uus-Meremaa)

               4.
                     Ronald Saborio (Costa Rica)

               5.
                     Thomas Cottier (Šveits)

               ELi soovitatud vahekohtunikud

               1.
                     Claus–Dieter Ehlermann

               2.
                     Giorgio Saccerdoti

               3.
                     Jacques Bourgeois

               4.
                     Pieter Jan Kuijper

               5.
                     Ramon Torrent

               Eesistujad

               1.David Unterhalter (Lõuna-Aafrika)

               2.
                     Merit Janow (Ameerika Ühendriigid)

               3.
                     Helge Seland (Norra)

               4.
                     Leora Blumberg (Lõuna-Aafrika)

               5.
                     William Davey (Ameerika Ühendriigid)