Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0606

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr …/… vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta  /* KOM/2006/0606 lõplik - COD 2006/0193 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.10.2006KOM(2006) 606 lõplik2006/0193 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr …/… vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |( Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepaneku eesmärk on muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr …/… (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta), et viia see vastavusse nõukogu otsusega 2006/512/EÜ (millega muudetakse otsust 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused). |( Üldine taust Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) on muudetud 17. juuli 2006. aasta otsusega 2006/512/EÜ. Nimetatud otsusega loodi uus komiteemenetlus: kontrolliga regulatiivmenetlus. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 2 lõike 2 (muudetud kujul) sisu on järgmine: „Kui asutamislepingu artikliga 251 sätestatud korras vastuvõetud põhiaktis on ette nähtud üldmeetmete vastuvõtmine, mille eesmärgiks on muuta selle akti vähemolulisi sätteid, sealhulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või uusi vähemolulisi sätteid juurde lisades, võetakse need meetmed vastu kontrolliga regulatiivmenetluse teel.“ Uut korda on kohaldatatud alates muutva otsuse jõustumiskuupäevast (23. juuli 2006). Praeguse ettepaneku eesmärk on muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr …/… (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta), et viia see vastavusse nõukogu otsusega 2006/512/EÜ (millega muudetakse otsust 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused). Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on vajalik, et parlament ja nõukogu võtaksid käesoleva ettepaneku vastu 2006. aasta detsembriks. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |( Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva ettepaneku eesmärk on võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr …/… (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta) arvesse uut kontrolliga regulatiivmenetlust kõigil juhtudel, mil komisjoni pädevuses on vastu võtta seadusandlike meetmetega sarnased meetmed nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused; muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ) artikli 2 tähenduses. |( Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 95. |( Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |( Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanekud on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Ettepanekus piirdutakse muudatustega, mis on absoluutselt vajalikud määruse vastavusse viimiseks uue komiteemenetlusega. |( Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Ettepanekus käsitletakse praeguse määruse muudatusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  2006/0193 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr …/… vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[2]võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[3]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[4]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr …/…[5] nähakse ette, et 28. juuni 1999. aasta nõukogu otsusega 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)[6] loodud regulatiivmenetlust tuleb kohaldada kõnealust määrust käsitlevate rakendusmeetmete vastuvõtmisel.(2) Otsust 1999/468/EÜ on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, millega võeti kasutusele kontrolliga regulatiivmenetlus, mida tuleb kasutada selliste üldiste rakendusmeetmete vastuvõtmisel, mille eesmärk on muuta vastavalt Euroopa Ühenduste asutamislepingu artiklis 251 osutatud menetlusele vastuvõetud põhiõigusakti vähem olulisi osi, sealhulgas mõne nimetatud osa väljajätmine või õigusakti täiendamine uute vähem oluliste osade lisamise teel.(3) Seega tuleks järgida kontrolliga regulatiivmenetlust selliste üldmeetmete puhul, mis on välja töötatud määruse (EÜ) nr …/…vähem oluliste osade muutmiseks.(4) Tõhususe eesmärgil tuleks teatavatel juhtudel lühendada kontrolliga regulatiivmenetluse tavapärast tähtaega.(5) Juhul kui tungiva kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kinni pidada kontrolliga regulatiivmenetuse tähtaegadest, peavad komisjonil olema volitused teatavatel juhtudel kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikega 6 ettenähtud kiireloomuliste juhtumite menetlust.(6) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) …/… vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr …/… muudetakse järgmiselt.1) Artikli 3 lõike 3 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:a) sõnad „artikli 14 lõige 2“ asendatakse sõnadega „artikli 14 lõige 4“;b) teise lausena lisatakse järgmine tekst:„Tungiva kiireloomulisuse korral võib komisjon kohaldada artikli 14 lõikes 5 osutatud menetlust“.2) Artikli 4 teises lõigus, artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõigetes 1, 2 ja 6 ning artikli 7 lõikes 1 asendatakse sõnad „artikli 14 lõige 2“ sõnadega „artikli 14 lõige 3“.3) Artikli 8 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:a) sõnad „artikli 14 lõige 2“ asendatakse sõnadega „artikli 14 lõige 3“;b) teise lausena lisatakse järgmine tekst:„Tungiva kiireloomulisuse korral võib komisjon kohaldada artikli 14 lõikes 5 osutatud menetlust“.4) Artikli 8 lõiget 5 muudetakse järgmiselt:a) sõnad „artikli 14 lõige 2“ asendatakse sõnadega „artikli 14 lõige 3“;b) teise lausena lisatakse järgmine tekst:„Tungiva kiireloomulisuse korral võib komisjon kohaldada artikli 14 lõikes 5 osutatud menetlust“.5) Artikkel 14 asendatakse järgmisega:„Artikkel 14 Komiteemenetlus1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõike 1 kohaselt moodustatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee, edaspidi „komitee“.2. Käesolevale lõikele viidates kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse otsuse artikli 8 sätteid.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud ajavahemikuks määratakse kolm kuud.3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.4. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja lõike 5 punkti b ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punktis c ning lõike 4 punktides b ja e sätestatud ajavahemikud on vastavalt kaks kuud, üks kuu ja kaks kuud.5. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT L […],[…] […], lk […].[6] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.4.2016
            COM(2016) 202 final
            2016/0110(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse määrust (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               Euroopa Liidu üks suurimaid saavutusi on ühtne siseturg. Lõimimine ja täiuslikult toimiv siseturg on asendamatud strateegia „Euroopa 2020” edukaks muutmisel ja ELi majanduse juhtimisel jätkusuutliku majanduskasvu teele, et ületada 2008. aastal puhkenud finants- ja riigivõlakriis.

               Kuna kapitaliturud on ülemaailmsed, on finantsaruandluse ja auditi eeskirjade ülemaailmsel tasandil ühtlustamine hädavajalik nii kapitaliturgude sujuvaks toimimiseks kui ka finantsteenuste lõimitud turu saavutamiseks ELis. Selle asemel et kehtestada enda finantsaruandlusstandardite kogum, otsustas EL 2002. aastal määruse nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, IASi määrus) vastuvõtmisega hakata rakendama rahvusvaheliselt kokkulepitud raamatupidamisstandardeid, niinimetatud rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS), mille töötas välja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB).

               Kuna üha enam riike liigub IFRSi ja nende vastuvõtmise poole, peab EL rääkima ühel häälel. Euroopa finantsaruandluse nõuanderühm (EFRAG), mis on Euroopa Komisjoni tehniline nõustaja arvestuse küsimustes, on järk-järgult võtnud endale rolli anda tulevikku suunatud, tehnilisi ja usaldusväärseid nõuandeid Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) standardite kehtestamise protsessis.

               Nii rahvusvaheline standardite kehtestaja kui ka Euroopa huvisid esindav organisatsioon peavad olema sõltumatud, piisava suutlikkuse ja eksperditeadmistega kvaliteetsete standardite koostamiseks ja standarditega seotud nõu andmiseks ning neil peab olema tugev finantsbaas, et nad saaksid pikka aega täita oma avalikest huvidest lähtuvat missiooni.

               Seetõttu kehtestasid Euroopa Parlament ja nõukogu 2009. aastal ühenduse programmi, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas
                  1
               . Seda programmi laiendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrusega (EL) nr 258/2014 (edaspidi „finantsmäärus”). Laiendatud programmist saavad toetust IFRSi sihtasutus, EFRAG ja avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB).

               Finantsmäärusega pikendati IFRSi sihtasutuse ja PIOB rahastamist perioodiks 2014–2020. Arvestades 2014. aastal organisatsioonis toimunud suure juhtimisreformiga seotud ebakindlust, otsustasid kaasseadusandjad piirata seda rahastamisperioodi kuni 2016. aasta lõpuni ja palusid komisjonil esitada vajaduse korral seadusandlik ettepanek, et jätkata EFRAGi rahastamist pärast 31. detsembrit 2016. Vahepeal jõuti 31. oktoobril 2014 edukalt lõpule EFRAGi juhtimise reformiga. Seega on käesoleva määruse eesmärk pikendada EFRAGi kaasrahastamist Euroopa Liidu vahenditest perioodiks 2017–2020 finantsmäärusega kehtestatud liidu programmi raames.

               1.1.EFRAG

               EFRAG loodi 2001. aastal eraõigusliku organisatsioonina, mis annaks komisjonile tehnilist eksperdinõu finantsaruandluse valdkonnas. Alguses andis EFRAG komisjonile peamiselt nõu selle kohta, kas liidus vastuvõetav rahvusvaheline raamatupidamisstandard vastab kinnitamise tehnilistele kriteeriumidele
                  2
               . EFRAG on järk-järgult võtnud endale rolli mõjutada ennetavalt IASBd tema standardite kehtestamise töös. EFRAG koostab arvamuskirju standardite kavandite kohta ja avaldab varajases etapis aruteludokumente raamatupidamisarvestuse jooksvate küsimuste kohta.

               Algul oli esindatus ja hääleõigus EFRAGi juhtorganites (nt üldkogu ja nõukogu) seotud EFRAGi eelarve rahalise toetamisega. Peamise tehnilise töö eest vastutav organ, milleks on tehniliste ekspertide rühm, on alati olnud sõltumatu.

               12. novembril 2013 avaldas komisjon siseturu ja teenuste eest vastutava voliniku erinõuniku Philippe Maystadti aruande, milles ta andis ülevaate võimalikest reformidest EFRAGi juhtimises, mille eesmärk on suurendada liidu panust rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite väljatöötamisse. Philippe Maystadti ettepanekud leidsid laialdast toetust 15. novembri 2014. aasta ECOFINi nõukogus. Reformi õigeaegset elluviimist pidasid vajalikuks ka Euroopa Parlament ja nõukogu, et saavutada 2014. aasta finantsmäärusega kehtestatud kaasrahastamise programmi oodatavad eesmärgid.

               2014. aasta juulis esitas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande
                  3
                EFRAGi reformi rakendamisel tehtud edusammude kohta ja selles jõuti seni saavutatud edu suhtes positiivsele järeldusele.

               Reform hõlmas EFRAGi põhikirja ja sise-eeskirjade põhjalikku läbivaatamist, et rakendada uut juhtimisstruktuuri, mis suurendas EFRAGi õiguspärasust ja esindavust. Läbivaadatud EFRAGi põhikiri ja EFRAGi sise-eeskirjad kiideti heaks 16. juunil 2014 ja need jõustusid 31. oktoobril 2014. Samal päeval suurendas EFRAG oma liikmete arvu
                  4
                ja alates 2014. aasta novembrist võeti kasutusele uus juhtimisstruktuur.

               Reformi tulemusena asutati uus EFRAGi nõukogu – avalike ja erahuvide tasakaalustatud esindatusega uus otsustusorgan. EFRAGi nõukogu võtab kõik oma otsused vastu konsensuse alusel pärast EFRAGi nõuetekohase menetluse tulemuste arvessevõtmist. Komisjon, Euroopa järelevalveasutused ja Euroopa Keskpank on osalenud EFRAGi nõukogu aruteludes vaatlejatena. Nõukogu esimehe nimetab ametisse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist komisjon. Enne ametlikku ametissenimetamist täidab esimehe ülesandeid üks nõukogu liikmetest. Komisjon tagab, et raamatupidamise regulatiivkomitee esitab EFRAGile andmeid või taotleb vajaduse korral erihindamist. Selle tulemusena on EFRAGil head vahendid, et tugevdada oma seisukohtade õiguspärasust ja aidata märgatavalt kaasa ühel häälel kõneleva Euroopa eesmärgi saavutamisele.

               Et täita uute standardite koostamise etapis tähtsat ülesannet tagada liidu vajaduste ja huvide arvessevõtmine ning anda komisjonile kvaliteetseid kinnitamist käsitlevaid nõuandeid uute või muudetud standardite kohta, vajab EFRAG kindlat, pikaajalist ja mitmekülgset rahastamist, et olla usaldusväärne ja sõltumatu ning suuta koostada kvaliteetseid dokumente, võttes tööle parimaid eksperte.

               Kooskõlas finantsmäärusega eraldati EFRAGile 2014.–2016. aastaks 9 303 000 eurot. Praeguse määrusega tehakse ettepanek eraldada EFRAGile perioodiks 2017–2020 veel 13 831 000 eurot. See summa vastab kehtivat finantsmäärust käsitlevas komisjoni 19. detsembri 2012. aasta ettepanekus EFRAGile selleks perioodiks ette nähtud rahastamissummale. EFRAGi tegevuse jätkumise tagamiseks on vaja säilitada ELi-poolne kaasrahastamine, arvestades, et see moodustab umbes 60 % EFRAGi eelarvest.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               2.1.Õiguslik alus

               Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114.

               Kooskõlas komisjoni poolt mitmeaastase finantsraamistiku raames vastu võetud seadusandliku poliitikaga tehakse ettepanek kehtestada käesolev rahastamisprogramm määruse kujul.

               2.2.Subsidiaarsuse põhimõte

               ELi programmiga nähakse ette võimalus kaasrahastada teatavate selliste asutuste tegevust, mis täidavad eesmärke, mis on ELi üldistes huvides ja seotud kogu ELi hõlmavate küsimustega finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas. Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas, kuna vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 5 ei ole ettepaneku eesmärgid liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutatavad, mistõttu on nimetatud meetme ulatuslikkus ja mõjusus paremini saavutatavad ELi tasandil.

               2.3.Proportsionaalsuse põhimõte

               Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Nagu tehti kindlaks kehtivat finantsmäärust käsitleval komisjoni 19. detsembri 2012. aasta ettepanekuga kaasneval eelhindamisel, ei lähe käesolev määrus kaugemale selle eesmärkide saavutamiseks vajalikust. ELi-poolset rahastamist kavandatakse finantsteenuste sektori täpselt määratletud ja piiratud hulga kõige olulisemate asutuste puhul. Praeguse institutsionaalse raamistiku alusel tagatakse uue rahastamiskorraga stabiilne, mitmekesine, usaldusväärne ja piisav rahastamine, et võimaldada asjaomastel asutustel täita ELiga seotud või ELi avalikes huvides olevat missiooni sõltumatult ja tõhusalt. Rahalist toetust antakse vastavalt tingimustele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, ning komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Eelhinnangus
                  5
               , mis on lisatud praegu kehtivat finantsmäärust käsitlevale komisjoni 19. detsembri 2012. aasta ettepanekule, analüüsiti EFRAGi erinevaid rahastamisvõimalusi. Määrusega kehtestatud programmi eesmärk oli tagada stabiilne, mitmekesine, usaldusväärne ja piisav rahastamine ning võimaldada EFRAGil täita oma ülesandeid sõltumatult ja tõhusalt. Jõuti järeldusele, et liidupoolne kaasrahastamine on kõige tõhusam võimalus. See hinnang kehtib pärast 2014. aastal elluviidud EFRAGi juhtimise reformi endiselt.

               Eelhinnangus leiti, et seoses EFRAGiga on programm täitnud seni seatud eesmärgid ja et rahastamist tuleks jätkata. Nagu eespool on selgitatud, viidi EFRAGi juhtimise reform 2014. aastal Philippe Maystadti aruandes esitatud soovituste kohaselt edukalt ellu. Komisjon hindas oma 17. septembri 2015. aasta aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule EFRAGi reformijärgset tegevust positiivselt
                  6
               . Aruandes kinnitas komisjon, et EFRAG kaalus oma kinnitamishinnangus, kas IFRS vastab kõikidele IASi määruse tehnilistele kriteeriumidele. Pärast juhtimise reformimist on EFRAG avardanud ka oma hinnanguid selle kohta, kas uued või kavandatavad finantsaruandluse nõuded on üldsuse huvides. Samuti väljendas komisjon heameelt EFRAGi soovi üle arendada edasi oma suutlikkust analüüsida standardite mõju (sealhulgas makromajanduslikku mõju, näiteks ELi finantsstabiilsusele või majandusarengule avalduvat võimalikku kahjulikku mõju).

               Seetõttu on asjakohane teha ettepanek jätkata EFRAGi rahastamist aastatel 2017–2020, et täita liidu programmi pikaajalised eesmärgid, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas. Üksikasjalikumad andmed leiab komisjoni talituste eelhinnangust, mis on lisatud kehtivat finantsmäärust käsitlevale komisjoni 19. detsembri 2012. aasta ettepanekule (COM(2012) 782 final).

               4.MÕJU EELARVELE

                  Kavandatav määrus EFRAGi rahastamise pikendamise kohta aastateks 2017–2020 suurendab finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas teatavate tegevuste toetamise programmi kogueelarvet 43,176 miljonilt eurolt umbes 57 miljonile eurole.

                  Selle tulemusena eraldatakse liidu eelarvest lisasumma 13,831 miljonit eurot.

               2016/0110 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse määrust (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  7
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 258/2014
                  8
                alusel kaasrahastab liit rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite sihtasutust (IFRSi sihtasutus, mis on rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite komitee sihtasutuse (IASCF) õigusjärglane) ning avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB) tegevustoetuste vormis kuni 31. detsembrini 2020.

               (2)Liit kaasrahastab määruse (EL) nr 258/2014 alusel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tegevustoetuste vormis kuni 31. detsembrini 2016.

               (3)12. novembril 2013 avaldas komisjon siseturu ja teenuste eest vastutava voliniku erinõuniku Philippe Maystadti aruande (edaspidi „erinõuniku aruanne”), milles ta andis ülevaate võimalikest reformidest EFRAGi juhtimises, mille eesmärk on suurendada liidu panust rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite väljatöötamisse.

               (4)Komisjon jälgis hoolikalt EFRAGi juhtimise reformi elluviimist ning teavitas selle edenemisest Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Komisjon leidis, et EFRAG on erinõuniku aruande järeldused edukalt ellu viinud, rakendades uut juhtimisstruktuuri, mis on suurendanud EFRAGi õiguspärasust ja esindavust. Seetõttu on asjakohane jätkata EFRAGi rahastamist aastatel 2017–2020, et täita liidu programmi pikaajalised eesmärgid, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas.

               (5)Seega tuleks määrust (EL) nr 258/2014 vastavalt muuta.

               (6)Kuna käesoleva määruse eesmärki – suurendada aastateks 2017–2020 liidu programmi eelarvet, toetamaks EFRAGi tegevust, mis aitab kaasa liidu poliitikaeesmärkide saavutamisele seoses finantsaruandlusega – ei suuda liikmesriigid piisavas ulatuses saavutada, vaid pigem saab seda selle ulatuse ja toime tõttu teha paremini liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.

               Artikkel 1

               Määrust (EL) nr 258/2014 muudetakse järgmiselt:

               1) Artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:

               „i) EFRAG;”.

               2) Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

               a) lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1. Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2014–2020 on 57 007 000 eurot jooksevhindades.”;

               b) lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:

               „a) EFRAG: 23 134 000 eurot;”.

               Artikkel 2

               – Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub  päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse 3. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 716/2009/EÜ.

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  9

                  Poliitikavaldkond: finantsstabiilsus, finantsteenused ja kapitaliturgude liit

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  10

               ⌧ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Programm aitab kaasa ka strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele, tugevdades finantsteenuste ja kapitali ühtset turgu, ning panustab lisaks strateegia välismõõtmesse. See peaks aitama kaasa eesmärgile tagada äriühingute raamatupidamisaruannete võrreldavus ja läbipaistvus kogu liidus ning tuua finantsaruandlusstandardite ülemaailmse ühtlustamisega seoses esile liidu vajadused.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusvaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Erieesmärk: parandada siseturu toimimise tingimusi, toetades rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite läbipaistvat ja sõltumatut väljatöötamist.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  12 Finantsteenused ja kapitaliturud

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  EFRAGi finantssõltumatuse suurendamine

                  EFRAGi varustamine vahenditega, mis on vajalikud tema Euroopa avaliku huvi ülesande täitmiseks

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Ulatus, milles EL saab mõjutada IFRSi arengut

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Finantsaruandluse valdkonnas EFRAGi sõltumatuse (sh tajutava sõltumatuse) suurendamine ja avaliku huvi kohase ülesande rahuldava täitmise võimaldamine.

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisandväärtus

                  Programmi põhieesmärk on parandada siseturu tõhusa toimimise tingimusi, toetades rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite läbipaistvat ja sõltumatut koostamist. Seepärast soovitakse programmiga tagada ettevõtete raamatupidamisarvestuse võrreldavus ja läbipaistvus kogu ELis ja maailmas.

                  Lisaks on nende standardite väljatöötamisel väga tähtis Euroopa oluline, usaldusväärne ja sõltumatu tehniline tulevikku suunatud panus. EFRAG vastutab nende tegevuste eest.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Praegune rahastamine on seni vastanud ootustele.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Ei kohaldata.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ⌧Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –⌧
                     ⌧Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2017–31.12.2020

               –⌧
                     ⌧Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2017–2020

               ◻Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
                  11

               ⌧ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –⌧ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻
                     ◻rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

               –◻Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  EFRAG: edu- ja lõpparuanded, mida nõutakse toetuslepinguga, aastaaruanded EFRAGi tegevuse kohta, mida nõutakse finantsmäärusega, komisjoni talituste osalemine EFRAGi nõukogu koosolekutel.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.2.1.Välja selgitatud ohud

                  On oht, et tegevuseesmärke ei saavutata (kui toetusesaaja üldiste tegevuste tulem / konkreetsete meetmete kvaliteet ja eesmärgid ei ole kooskõlas algsete eesmärkidega, mida kirjeldati iga-aastases ettepanekus).

                  On oht ELi finantshuvidele/mainele juhul, kui komisjoni talitused ei suuda tuvastada kulutusi, mis ei ole rahastamiskõlblikud.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  – Toetuse saajatelt nõutakse aastaaruande esitamist vastavalt iga programmi konkreetsetele eesmärkidele ning kooskõlas 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta) suunistega.

                  Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraadis vastutavad tegevusüksused on korrapäraselt kontaktis toetuse saajatega ning osalevad kõigis EFRAGi komiteedes.

                  Oht ELi finantshuvidele

                  – Toetuste kohustuste assigneeringute ja maksete kontrollid finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraadis järgivad tugevdatud finantsahelat ning koosnevad asjaomaste tõendavate dokumentide, sealhulgas vahe- ja lõpparuannete, auditeeritud raamatupidamisaruannete ja peadirektoraadi nõutud konkreetsete dokumentide kontrollimisest. Need kontrollid dokumenteeritakse kontrollnimekirjades, mida täidavad korrapäraselt kõik isikud, kes osalevad asjaomastes finantstehingutes (OIA, OVA, OVA2, FIA, FVA, FVA2, AO), sealhulgas teostab peadirektoraadi finantsüksus finants- ja õigusküsimuste kontrolle makse tegemise heakskiitmiseks.

                  – Peadirektoraadi finantsüksus teostab korrapäraselt kohapealseid kontrolle iga toetusesaaja suhtes ning tehingute valimi substantiivseid kontrolle, et hinnata toetusesaaja finants- ja sisekontrolli süsteemi, ning annab eelarvevahendite käsutajale lisakindluse ELi finantshuvide piisava kaitstuse kohta.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Maksimaalne veamäär jääks alla 2 %.

                  Kontrollide maksumus oleks ligikaudu 0,5 täistööaja ekvivalenti või 66 000 eurot aastas.

                  Kontrollidest saadav maksimumkasu oleks see, et 100 % aastas eraldatud summadest kasutatakse asjakohaselt ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte alusel.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Tugevdatud finantsahelad koos nii tegevusliku kui ka finantsilise eelkontrolliga

                  Toetuse saaja raamatupidamisaruannete, aastaaruannete ja auditeerimistunnistuse korrapärane analüüs

                  Korrapärased auditid kohapeal, et kontrollida eelarvesüsteeme ja tunnistada õigeks kontrollid

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        Nimetus

                        Liigendatud/liigendamata
                           12
                        .

                        EFTA riigid
                           13

                        Kandidaatriigid
                           14

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        1

                        12 02 03

                        Standardid finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas
                           15

                        Liigendatud

                         /EI

                        EI

                        EI

                        EI

               Uued eelarveread, mille loomist taotletakse: ei kohaldata

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        1

                        Arukas ja kaasav majanduskasv

                        Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraat

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        2021

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        12 02 03 Standardid finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas

                        Kulukohustused

                        (1)

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksed

                        (2)

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           16

                        Eelarverida nr: ei kohaldata

                        (3)

                        Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 1

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksed

                        = 2

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksed

                        (5)

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 1
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: ei kohaldata

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–4
                        assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud”
                           17

               Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        2021

                        KOKKU

                        Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        • Muud halduskulud

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

               Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           18

                        Aasta
                        N + 1

                        Aasta
                        N + 2

                        Aasta
                        N + 3

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksed

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –◻
                     ◻Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –⌧
                     ⌧Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: ei kohaldata (tegevustoetused)

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Ülevaade

               –◻
                     ◻Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –⌧ Ettepanek/algatus hõlmab selliste haldusassigneeringute kasutamist, mis sisalduvad juba 2014. aasta finantsmääruse finantsselgituses (aastateks 2014–2020).

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     ◻Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –⌧
                     ⌧Ettepanek/algatus hõlmab selliste personalikulude kasutamist, mis sisalduvad juba 2014. aasta finantsmääruse finantsselgituses.

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –⌧
                     ⌧Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻
                     ◻Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

               –◻
                     ◻Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

                Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Kokku

                        EFRAGi omavahendid ja kolmandatelt isikutelt saadud vahendid

                        (toetuse saaja keskmine kaasrahastamine 40 %)

                        5,593

                        5,705

                        5,818

                        5,935

                        23,051

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

                        5,593

                        5,705

                        5,818

                        5,935

                        23,051

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –⌧
                     ⌧Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –◻
                     ◻Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     ◻omavahenditele

               –◻
                     ◻mitmesugustele tuludele

                     (1)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta otsus nr 716/2009/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas (ELT L 253, 25.9.2009, lk 8).

                     (2)
                  EFRAG on organ, millele osutatakse IASi määruse põhjenduses 10.

                     (3)

                     http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2014/ET/1-2014-396-ET-F1-1.Pdf.

                     (4)
                  EFRAGil on praegu 16 liiget: Euroopa sidusrühmade organisatsioonid BUSINSESSEUROPE, EACB, EBF, EFAA, EFFAS, ESBG, FEE ja Insurance Europe; riiklikud organisatsioonid Itaaliast, Madalmaadest, Luksemburgist, Prantsusmaalt, Rootsist, Saksamaalt, Taanist ja Ühendkuningriigist.

                     (5)
                  SWD(2012) 444 final.

                     (6)
                  Aruanne IFRSi sihtasutuse, EFRAGi ja PIOB tegevuse kohta 2014. aastal, COM(2015) 461

                     http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52015DC0461&from=EN.

                     (7)
                  ELT C , , lk .

                     (8)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 716/2009/EÜ (ELT L 105, 8.4.2014, lk 1).

                     (9)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (10)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (11)
                  Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (12)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (13)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (14)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid.

                     (15)
                  Eelarverida on esialgne ja võib muutuda pärast iga-aastast menetlust.

                     (16)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (17)
                  Uued haldusassigneeringud ei ole vajalikud, sest 2014. aasta finantsmääruse finantsselgituses sisalduvad juba kõik aastate 2014–2020 haldusassigneeringud.

                     (18)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0217

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente  /* KOM/2008/0217 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 25.4.2008KOM(2008) 217 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kohandatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidVastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 4 otsustatakse personalieeskirjade artikli 65 lõike 2 kohaseid töötasu vahepealseid kohandusi teha Eurostati edastatud teabe põhjal juhul, kui elukallidus muutub juuni ja detsembri vahel oluliselt, ja võttes asjakohaselt arvesse ostujõu muutumist jooksval iga-aastasel vaatlusperioodil käsitlevat prognoosi.Vajadusel saadetakse komisjoni ettepanek nõukogule hiljemalt aprilli teisel poolel.-  Üldine taustateaveVastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 6 otsustatakse teha kohandused kõikide kohtade puhul (sh Brüssel), kui tundlikkuslävi saavutatakse Brüsselis. Kui tundlikkusläve ei saavutata, otsustatakse kohandused teha üksnes nende kohtade puhul, kus lävi on ületatud.Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 7 on kohanduse suurus Brüsseli rahvusvaheline indeks, mida korrutatakse vajaduse korral poolega prognoositavast erinäitaja väärtusest juhul, kui see on negatiivne.Erinäitajaga mõõdetakse liikmesriikide keskvalitsustes töötavate riigiteenistujate netotöötasu muutusi, võtmata arvesse inflatsiooni. Eurostat on määranud selle näitaja kindlaks XI lisa artikli 1 lõikes 4 nimetatud kaheksa liikmesriigi esitatud andmete põhjal.Brüsseli rahvusvahelise indeksiga mõõdetakse elukalliduse muutumist Brüsselis Euroopa Ühenduse ametnike jaoks. Eurostat on määranud selle indeksi kindlaks Belgia ametiasutuste esitatud andmete põhjal.Paranduskoefitsiendid on ostujõu pariteedi ja personalieeskirjade artiklis 63 ettenähtud vastava vahetuskursi vaheline suhe, mida juhul, kui kohanduseks vajalikku läve ei ole Brüsselis saavutatud, korrutatakse kohanduse summaga.Töötasude ostujõu pariteedid määravad kindlaks töötasude ostujõu suhte võrdluslinna Brüsseli ja muude teenistuspaikade vahel. Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas riiklike statistikaasutustega.Pensionide ostujõu pariteedid määravad kindlaks pensionide ostujõu suhte võrdlusriigi Belgia ja muude elukohariikide vahel. Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas riiklike statistikaasutustega.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidKäesolev ettepanek on esitatud lisaks ettepanekule, mis esitatakse igal aastal töötasude ja pensionide kohandamiseks.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaKonsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusEttepaneku üle konsulteeriti personali esindajatega vastavalt kehtivale korrale.Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineEttepanekus on võetud arvesse konsultatsioonides osalenud isikute arvamusi.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.-  Mõju hindamine- Ettepanek näeb ette töötasude ja pensionide kohandamise vastavalt kehtivatele õigusaktidele.- Kehtivad õigusaktid ei jäta muid võimalusi.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteVastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 4 on kavandatava meetme eesmärk kohandada töötasusid nendes kohtades, kus elukallidus on oluliselt muutunud.Brüsselis on elukallidus mõõdetuna Brüsseli rahvusvahelise indeksiga muutunud ajavahemikus eelmise aasta juunist detsembrini 1,5 % .Elukalliduse muutumist vaatlusperioodi jooksul muudes kohtades kui Belgia ja Luksemburg mõõdetakse Eurostati arvutatud kaudsete indeksite abil. Need indeksid saadakse, korrutades Brüsseli ühisindeksi ostujõu pariteedi muutusega.Tundlikkuslävi on 12-kuulise ajavahemiku puhul 7 % (kuuekuulise ajavahemiku puhul 3,5 %).Töötasude suhtes kohaldatav kaudne indeks ületab läve järgmistes riikides või kohtades:-  Bulgaaria 6,5 %-  Eesti 5,6 %-  Läti 5,9 %-  Leedu 9,1 %-  Rumeenia 3,8 %.Pensionide suhtes kohaldatav kaudne indeks ületab läve järgmistes riikides või kohtades:-  Bulgaaria 6,3 %-  Eesti 4,5 %-  Läti 5,4 %-  Leedu 6,0 %-  Rumeenia 3,9 %.Vahepealne kohandus võrdub Brüsseli rahvusvahelise indeksiga, mida vajaduse korral korrutatakse poolega prognoositavast eriindeksi väärtusest juhul, kui see on negatiivne.Prognoositav eriindeks on -1,1 % ning seega on vahepealse kohanduse suurus 1,0 % .Paranduskoefitsiendid on asjakohase ostujõu pariteedi ja vastava vahetuskursi vaheline suhe, mida juhul, kui kohanduseks vajalikku läve ei ole Brüsselis saavutatud, korrutatakse vahepealse kohanduse summaga.Kehtivuse algus on 1. jaanuar. Nende riikide või kohtade puhul, mille kaudne indeks on üle 6,3 %, on kehtivuse algus siiski 16. november. Nende riikide või kohtade puhul, mille kaudne indeks on üle 12,6 %, on kehtivuse algus 1. november.Seega on alates 16. novembrist 2007 nende riikide puhul, kus lävi ületatakse, töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid järgmised:-  Bulgaaria 69,7-  Leedu 77,4.Seega on alates 1. jaanuarist 2008 nende riikide puhul, kus lävi ületatakse, töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid järgmised:-  Eesti 83,6-  Läti 83,6-  Rumeenia 78,8.Selle tulemusena on nende riikide või kohtade puhul, kus lävi ületatakse, ametnike ja muude teenistujate ülekannete suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid järgmised:-  Bulgaaria 61,4-  Eesti 80,8-  Läti 78,8-  Leedu 71,5-  Rumeenia 72,9.Personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 lõike 1 teise lõigu kohaselt on minimaalne kohaldatav pensionide paranduskoefitsient 100. Seega jäävad pensionide paranduskoefitsiendid samaks.-  Õiguslik alusPersonalieeskirjad ja eelkõige selle XI lisa.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanekus käsitletakse valdkonda, mis kuulub ühenduse ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel:- personalieeskirjade XI lisaga nähakse ette nõukogu määrus,- finantskoormus tuleneb otseselt personalieeskirjadega ettenähtud kohandamismeetodi rakendamisest.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel:- personalieeskirjade XI lisaga nähakse ette nõukogu määrus.MÕJU EELARVELETöötasude ja pensionide kohandamise mõju halduskuludele ja tuludele selgitatakse üksikasjalikult lisas esitatud finantsselgituses.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kohandatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsienteEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli, eriti selle artiklit 13,võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on sätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68[1], eriti personalieeskirjade artikleid 63, 64, artikli 65 lõiget 2, artiklit 82 ning VII, XI ja XIII lisa, samuti artikli 20 esimest lõiku, artiklit 64 ja artiklit 92 muude teenistujate teenistustingimuste kohta,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Bulgaarias, Eestis, Lätis, Leedus ja Rumeenias kasvas ajavahemikul juunist detsembrini elukallidus olulisel määral ning seepärast tuleks kohandada ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Alates 16. novembrist 2007 kohaldatakse vastavalt personalieeskirjade artiklile 64 ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes allpool nimetatud riigis või kohas järgmist paranduskoefitsienti:-  Bulgaaria 69,7-  Leedu 77,4.Artikkel 2Alates 1. jaanuarist 2008 kohaldatakse vastavalt personalieeskirjade artiklile 64 ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes allpool nimetatud riigis või kohas järgmist paranduskoefitsienti:-  Eesti 83,6-  Läti 83,6-  Rumeenia 78,8.Artikkel 3Alates käesoleva määruse Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneva kuu esimesest päevast on personalieeskirjade lisa VII artikli 17 lõike 3 kohased ametnike ja muude teenistujate ülekannete suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid järgmised:-  Bulgaaria 61,4-  Eesti 80,8-  Läti 78,8-  Leedu 71,5-  Rumeenia 72,9.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM), millega kohandatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Potentsiaalselt on asjaomased kõik valdkonnad ja meetmed.3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:Kulud: XX.01.01.01 Komisjon ja 11. peatükk „Muud Institutsioonid”.Tulud: 400 – Laekumised ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja toetuste maksustamisest, 404 – Laekumised institutsioonide liikmete, ametnike ja muude aktiivses teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust, 410 – Töötajate sissemaksed pensioniskeemi.3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:Määratlemata.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik |XX.01.01.01 ja 11. peatükk | Mitte-kohustuslik | Liigendamata[2] | EI | EI | EI | Nr [5] |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |Tegevuskulud[3] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a |Maksete assigneeringud | b |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[4] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c |Maksete assigneeringud | b+c |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[5] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,207 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | puudub |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 0,207 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | puudub |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 0,207 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | puudub |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |…………………… | f |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[6] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludeleX Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusPersonalieeskirjadest tulenev kohustus5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoimeEi kohaldata.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEi kohaldata.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjon: PMO (üksikisikute rahaliste õiguste haldus- ja maksetelitus)( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordEi kohaldata.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEi kohaldata.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Ei kohaldata.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusHindamine neljanda aasta lõpus 2004. aasta juulist arvates7. Pettusevastased meetmedEi kohaldata.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |Ametnikud või ajutine personal[9] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[10] |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[11] |KOKKU |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia/esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |sise- |välis- |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[13] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummas VÄLJA) |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |[1] EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 2104/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 7).[2] Liigendamata assigneeringud.[3] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[4] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[5] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[6] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[7] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[8] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[9] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[10] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[11] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[12] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[13] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.