               EUROOPA KOMISJON
            Strasbourg, 5.7.2016
            COM(2016) 447 final
            2016/0207(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 230/2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend
            {SWD(2016) 222 final}{SWD(2016) 225 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Käesolevas seletuskirjas käsitletakse seadusandlikku ettepanekut võtta vastu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 230/2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend.

               Seadusandliku ettepaneku eesmärk on lisada määruse (EL) nr 230/2014 II jaotisesse uus artikkel, et võimaldada erandlikel asjaoludel kasutada liidu abi partnerriikide sõjaliste üksuste suutlikkuse suurendamiseks, et aidata kaasa säästva arengu saavutamisele ning eelkõige rahumeelse ja kaasava ühiskonna tagamisele.

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Julgeoleku ja arengu vahelist seost on tunnistatud nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil
                  1
               . Seda ELi välistegevuse tõhususe suurendamisel keskse tähtsusega seost on tunnistatud ka 2005. aasta Euroopa arengukonsensuses. Partnerriikide julgeolekusüsteemide toetamine osana ulatuslikumast reformist, et tagada riigile ja üksikisikutele tõhus ja vastutustundlik julgeolekusektor, aitab saavutada ELi eesmärke kaasava ja säästva arengu, riigi ülesehitamise ja õigusriigi valdkonnas. Inimeste julgeolek hõlmab inimesekeskseid, sektoritevahelisi, terviklikke, kontekstipõhiseid ja ennetusele keskenduvaid lähenemisviise. Seda eriti juhul, kui on selge, et juurdepääs inimestele, keda ähvardab kõige enam oht jääda maha konfliktipiirkondadesse, on ilma julgeolekuta piiratud, ja tõhusate tulemuste saavutamine humanitaar- või arendustegevuse valdkonnas on vähem tõenäoline.

               Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) „Säästva arengu tegevuskava aastani 2013“
                  2
                ja selle 16. säästva arengu eesmärgi „rahu ja õiglus“
                  3
                vastuvõtmisega rõhutatakse, kui tähtis on edendada rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi, tagada kõigile juurdepääs õigusemõistmisele ning luua kõikidel tasanditel tõhusad ja vastutustundlikud asutused. 16. arengueesmärgiga toonitatakse vajadust tugevdada riikide asjakohaseid asutusi, sealhulgas rahvusvahelise koostöö kaudu, et suurendada suutlikkust kõikidel tasanditel. Investeeringute suunamine kooskõlas arengu tõhususe põhimõtetega aitab eeskätt ebakindlates ja konfliktist mõjutatud riikides tegeleda konflikti ja ebakindluse algpõhjustega. EL toetab uut kokkulepet tegevuse kohta ebakindlates riikides
                  4
                ja sealset rõhuasetust julgeoleku ja arengu vahelisele seosele.

               OECD arenguabi komitee läbivaadatud aruandlusdirektiividega ametliku arenguabi andmise kohta rahu ja julgeoleku valdkonnas
                  5
                tagatakse suurem selgus ja laiendatakse veelgi julgeolekusektoris kohaldatavate ametliku arenguabi andmise eeskirjade kohaldamisala. Neis on säilitatud hulk kaitsemeetmeid, eeskätt ametliku arenguabi andmine peamiselt tsiviilotstarbel, ehkki erandlikel ja selgelt piiritletud asjaoludel võib lugeda ametlikuks arenguabiks ka relvajõududele antavat abi.

                  Ühisteatises „Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu“ (JOIN(2015) 17 (final)) on analüüsitud, kuidas oleks võimalik täiustada ELi abi, millega aidatakse suurendada partnerite suutlikkust ning edendatakse seega stabiilsust, julgeolekut ja arengut. Teatises on kindlaks tehtud lüngad ELi võimes toetada partnerite suutlikkuse suurendamist julgeolekusektoris, ehkki mitmesugust tegevust juba toetatakse, sealhulgas tegevust tõhusa tsiviiladministratsiooni ja julgeolekusüsteemi tsiviiljärelevalve valdkonnas. Ühisteatises jõutakse järeldusele, et „ELi eelarves [puudub praegu] rahastamisvahend, mis oleks mõeldud partnerriikides julgeolekusektori (eelkõige selle sõjalise komponendi) suutlikkuse suurendamise terviklikuks rahastamiseks“
                     6
                  .

                  Partnerite ülioluliste operatiivvajaduste rahuldamata jätmine takistab tähtsate arengueesmärkide saavutamist, st rahu ja inimeste julgeoleku tagavate tingimuste edendamist. Sõjaliste üksuste toimimise parandamine ja nende juhtimise tugevdamine, eelkõige ebakindlates olukordades ja konfliktist väljuvates riikides, aitab kindlustada rahu, inimeste julgeolekut ja stabiilsust ning seega saavutada säästva arengu eesmärgid. Suutmatus rahastada suutlikkuse suurendamist julgeolekusektoris (nii varustuse kui ka koolituse valdkonnas) avaldab tugevat mõju partnerite võimele rahuldada oma arenguvajadused.

                  Ettepaneku erieesmärgid on järgmised: i) aidata suurendada partnerriikide suutlikkust ennetada ja ohjata kriise ise; ii) aidata parandada kõikide julgeolekusektori osalejatega, sealhulgas relvajõududega koostööd tehes liidu arengumeetmete tõhusust, suurendades julgeoleku ja arengu toetamiseks suutlikkust võimalikult kiiresti, paindlikult ja ulatuslikult, ning iii) aidata tagada õigusriigi põhimõtte austamine, hea valitsemistava ning tõhustatud tsiviilkontroll ja -järelevalve relvajõudude üle kolmandates riikides.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Käesolev algatus sobib kokku püüdlusega koondada tõsiste probleemide lahendamiseks kasutatavad ELi vahendid, nagu on sätestatud ühisteatises „ELi terviklik lähenemisviis väliskonfliktidele ja -kriisidele“
                  7
                ning sellele järgnenud nõukogu järeldustes
                  8
               .

               Ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) seisukohast on väliskonfliktide ja -kriiside suhtes kohaldatava ELi tervikliku lähenemisviisi oluline osa nii tsiviil- kui ka sõjalised ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) (eeskätt koolitusotstarbelised) missioonid ja operatsioonid,
                  9
                mille käigus koolitatakse julgeoleku ja arengu toetamiseks suutlikkuse suurendamise raames nii kaitse- kui ka tsiviiljulgeoleku valdkonna töötajaid.

               ELi ÜJKP sõjalisi operatsioone rahastatakse osalevate ELi liikmesriikide vahenditest ja mehhanismist Athena,
                  10
                mis on loodud ÜJKP raames elluviidavate ELi sõjaliste operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks. Kõnealused kulud hõlmavad muu hulgas peakorterite rakendus- ja jooksvaid kulusid ning taristu-, logistika- ja missiooni toetuskulusid, kuid mitte kulusid, mis on tekkinud missiooni või operatsiooni kaudu toetatud partnerriigil.

               Väljaspool liidu üldeelarvet eraldatakse Euroopa Arengufondist (EAF) rahalisi vahendeid, et viia Cotonou lepingu
                  11
                raames Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühmaga ellu ELi arengukoostöö poliitikat. 2003. aastal loodi EAFi raames Aafrika rahutagamisrahastu,
                  12
                mis on seni kõige kaugeleulatuvam vahend, millega käsitleda julgeoleku ja arengu vahelist seost; samuti toetatakse sellest sõjalist tegevust. Sellegipoolest esineb kõnealuse rahastu puhul hulk piiranguid, eriti seoses rahastu geograafilise ja üksnes piirkondliku ulatusega, mis ei lase kasutada rahastut riigi tasandil üleilmselt.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva seadusandliku ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 209 lõige 1 ja artikli 212 lõige 2.

               Arengukoostöö laiaulatuslikkust arvesse võttes
                  13
                ei ole suutlikkuse suurendamise rahastamine (koolituse ja varustuse valdkonnas) julgeolekusektoris ELi toimimise lepingu artiklite 209 ja 212 kohaselt iseenesest välistatud üksnes põhjusel, et tegemist on sõjalise valdkonna abisaajaga
                  14
               . Võttes arvesse liidu arengukoostöö eesmärke – aidata arenguriike nende püüdlustes saavutada säästev areng –, on relvajõudude rahastamine erandlikel asjaoludel võimalik (vt üksikasjalik selgitus 5. jaotises).

               •Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

               Kavandatav määrus on kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega.

               ELi meetmed on vajalikud ja õigustatud nii aluslepingus sätestatud eesmärkide kui ka subsidiaarsuse põhimõtte alusel. Julgeolekusektorile antava ulatusliku ja paindliku ELi toetuse lisaväärtus seisneb selles, et see võimaldab kaasata lühi- ja pikaajalistesse meetmetesse kõik riigi julgeolekusektori osalejad; lisaks on sellist toetust võimalik paremini kooskõlastada. Sekkumisega ELi tasandil on lihtsam saavutada julgeolekut ja stabiilsust ning see võib kaasa tuua tõhusamad rahvusvahelised jõupingutused julgeoleku ja arengu valdkonnas.

               •Vahendi valik

                  Kavandatud seadusandlik ettepanek tehakse määrusena, millega muudetakse olemasolevat õigusakti.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Avalikkuse seisukohtade kogumiseks korraldatud veebipõhine avalik konsultatsioon algas 1. aprillil ja lõppes 27. mail 2016. Kokku saadi 78 vastust, neist enamik eraisikutelt. Mitu liikmesriiki (Hispaania, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Prantsusmaa, Saksamaa, Soome ja Tšehhi) andis oma panuse algatusse 15. aprillil 2016 avaldatud mitteametliku dokumendi vormis.

               Kokkuvõttes oli vastustest näha ulatuslik toetus algatuse aluseks olevale kolmele peamisele põhimõttele: i) tõhus, seaduslik ja vastutustundlik julgeolekusektor partnerriikides võib aidata kaasa rahu, inimeste julgeoleku ja säästva arengu tagamisele; ii) julgeoleku ja arengu seos tuleks paremini lõimida ELi toetusstrateegiatesse, et aidata tõhusamalt kaasa säästva arengu saavutamisele partnerriikides, ning iii) sõjaliste üksuste juhtimise tugevdamine, eeskätt ebakindlates ja konfliktist väljuvates riikides, võib viia stabiilsuse ja säästva arengu eesmärkide saavutamiseni.

               •Mõjuhinnang

               Kavandatud seadusandlikku ettepanekut toetab mõjuhinnang. Mõjuhinnangu aruandes on uuritud erinevaid poliitikavalikuid, millega saavutada konkreetsed eesmärgid, ning on hinnatud valikuid, mis jäävad liidu üldeelarve piiridesse ja sellest väljapoole.

               Mõjuhinnangus on jõutud järeldusele, et stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi muutmine oleks eesmärke, ajastust, geograafilist ulatust ja paindlikkust määruse rakendamisel kriisiolukorras silmas pidades kõige asjakohasem ja tõhusam valik lühemaks ajavahemikuks. Mõjuhinnangus on selgitatud ka seda, et selleks, et rakendada ulatuslikult algatust „Suutlikkuse suurendamine julgeoleku ja arengu toetamiseks“ (sh toetada kaitsega seotud eesmärkidel relvajõude), on vaja ühendada eelarvevahend (arenguülesannete jaoks) mõne muu, võimalik, et ka eelarve välise mehhanismiga.

               Põhiõigused

                  Seadusandliku ettepanekuga kantakse hoolt selle eest, et uute sätete kohaseid abimeetmeid, mis on seotud suutlikkuse suurendamisega julgeoleku ja arengu toetamiseks, rakendatakse kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sealhulgas rahvusvahelise humanitaarõigusega. Komisjon jälgib kõnealuste abimeetmete rakendamist, et tagada inimõigustealaste kohustuste täitmine.

               4.MÕJU EELARVELE

               Kulude katmiseks vajalik eelarve on 2017.–2020. aastal 100 000 000 eurot. Algatust rahastatakse liidu üldeelarve rubriigi 4 vahendite ümberpaigutamise teel. Mingeid lisavahendeid ei kaasata. Rakendamine on reguleeritud määrusega (EL) nr 236/2014
                  15
               .

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Järelevalve ja hindamise kord on sätestatud määruse (EL) nr 236/2014 artiklites 12 ja 13, mida kohaldatakse kõikide ELi välistegevuse rahastamisvahendite, sealhulgas stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi suhtes, mis on eelistatud valik. Kõnealuse määrusega on ette nähtud ka aruandluse kord.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Käesolevas jaos kommenteeritakse üksikasjalikult peamisi sätteid, mis lisatakse kavandatava määrusega muuta määrust (EL) nr 230/2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend.

               (1)Reguleerimisese ja eesmärgid (artikkel 1, I jaotis „Üldsätted“)

               Artikli 1 lõike 2 muutmise eesmärk on lisada määruse kohaldamisalasse abi julgeolekusektori osalejatele, sealhulgas sõjalistele üksustele. Abi võidakse anda allpool kirjeldatud erandlikel asjaoludel (vt 2. jagu) julgeolekusektori ulatuslikuma reformi raames ja/või suutlikkuse suurendamiseks julgeoleku ja arengu toetamise eesmärgil kooskõlas üldeesmärgiga saavutada säästev areng.

               (2)Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu (artikkel 3a, II jaotis „Liidu abi liigid“)

               Kavandatava artikli 3a lõikes 1 sätestatakse, et erandlikel asjaoludel võib liidu abi kasutada partnerriikide sõjaliste üksuste suutlikkuse suurendamiseks, et aidata kaasa säästva arengu saavutamisele ning eelkõige stabiilse, rahumeelse ja kaasava ühiskonna tagamisele. Stabiilse, rahumeelse ja kaasava ühiskonna tagamine tugineb 16. säästva arengu eesmärgile „rahu ja õiglus“, milles on rõhutatud seda, kui tähtis on edendada rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi, tagada kõigile juurdepääs õigusemõistmisele ning luua kõikidel tasanditel tõhusad ja vastutustundlikud asutused. 16. säästva arengu eesmärgis on toonitatud vajadust tugevdada muu hulgas rahvusvahelise koostöö kaudu riikide asjakohaseid asutusi, eesmärgiga suurendada eriti arenguriikides suutlikkust kõikidel tasanditel, et hoida ära vägivald ning võidelda terrorismi ja kuritegevusega. Lõikes 1 nimetatud erandlikud asjaolud on määratletud üksikasjalikumalt uue artikli 3a lõikes 3.

               Artikli 3a lõikes 2 kirjeldatakse tegevust, mida võidakse toetada: julgeolekut ja arengut toetavad suutlikkuse suurendamise programmid, sealhulgas koolitamine, juhendamine ja nõustamine ning varustuse tarnimine, taristu parandamine ja muude teenuste osutamine.

               Artikli 3a lõikes 3 selgitatakse üksikasjalikumalt lõikes 1 nimetatud erandlikke asjaolusid, mille korral abi antakse. Lõike 3 punkte a ja b tuleb lugeda koos. Lõike 3 punktis a sätestatakse, et sõjalisi üksusi rahastatakse üksnes juhul, kui nõudeid, mis on vajalikud määruse (EL) nr 230/2014 kohaste liidu eesmärkide piisavaks saavutamiseks, ei ole võimalik täita pöördumisega mittesõjaliste osalejate poole, ning toimivate riigiasutuste olemasolu ähvardav tõsine oht kummutab stabiilse, rahumeelse ja kaasava ühiskonna saavutamise eelduse, või kui riigiasutused ei tule sellise tõsise ohuga enam toime (nt on kokku varisenud). Lõike 3 punktis b nõutakse, et rahvusvaheline kogukond ja/või liit ning asjaomane riik peavad olema ühel meelel selles, et julgeolekusektor ja eriti relvajõud on stabiilsuse, rahu ja arengu seisukohast üliolulised, iseäranis kriisi korral ja ebakindlates olukordades. Seda üksmeelt võidakse väljendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni või liidu ja muude rahvusvaheliste partnerite vahel kokku lepitava programmdokumendi (nt Somaalia kokkulepe) vormis või liidu tegevusega, mis toimub ELi lepingu V jaotise alusel.

               Artikli 3a lõikes 4 esitatakse selle uue artikli alusel liidu abi andmisel kohaldatavad piirangud, millega jäetakse kõrvale korduvad sõjalised kulutused, relvade ja laskemoona tarnimine ning koolitus, mis on mõeldud üksnes relvajõudude võitlusvõime suurendamiseks.

               Artikli 3a lõige 5 sisaldab üldpõhimõtteid, millest tuleb selle artikli kohasel abi andmisel lähtuda: partnerriigi vastus ning vajadus luua tingimused ja töötada välja head tavad, mis on vajalikud jätkusuutlikkuse tagamiseks keskmises ja pikas perspektiivis, ning edendada õigusriigi ja rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtteid.

               Viimasena kutsutakse artikli 3a lõikes 6 üles kehtestama uue artikli kohaste abimeetmetega seotud riskihindamis-, järelevalve- ja hindamismenetlused.

               (3)Eriabimeetmed ja vahereageerimisprogrammid (artikkel 7, III jaotis „Programmide koostamine ja rakendamine“)

               Artikli 7 lõiget 1 muudetakse, et lisada viide uuele artiklile 3a, sätestades, et uue artikli 3a kohast liidu abi võib anda eriabimeetmete ja vahereageerimisprogrammide kaudu.

               (4)Valdkondlikud strateegiadokumendid ja mitmeaastased sihtprogrammid (artikkel 8, III jaotis „Programmide koostamine ja rakendamine“)

               Artikli 8 lõiget 1 muudetakse, et lisada viide uuele artiklile 3a, sätestades, et uue artikli 3a kohast liidu abi võib anda valdkondlike strateegiadokumentide kaudu.

               (5)Inimõigused (artikkel 10, III jaotis „Programmide koostamine ja rakendamine“)

               Artikli 10 lõiget 1 muudetakse, et laiendada kohustus rakendada abimeetmeid kooskõlas rahvusvahelise õiguse, sealhulgas rahvusvahelise humanitaarõigusega, kavandatava artikli 3a kohastele abimeetmetele, mis on seotud suutlikkuse suurendamisega julgeoleku ja arengu toetamiseks.

               (6)Rahastamispakett (artikkel 13, IV jaotis „Lõppsätted“)

               Artikli 13 lõikes 1 suurendatakse määruse rakendamise rahastamispaketti 100 000 000 euro võrra ning seega on stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi rahastamispaketi suurus edaspidi 2 438 719 000 eurot. Artikli 13 lõikes 3 esitatud jaotus jääb puutumata, et meetmeid, mis on seotud suutlikkuse suurendamisega julgeoleku ja arengu toetamiseks, saaks võtta eri artiklite ja rahastada eri eelarveridade alusel.

               2016/0207 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 230/2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

               EUROOPA PARLAMENT ja EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 1 ja artikli 212 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)2005. aasta Euroopa arengukonsensuses tunnistati julgeoleku ja arengu vahelist seost
                  16
               .

               (2)2015. aasta septembris vastu võetud ÜRO säästva arengu tegevuskavas aastani 2030 on rõhutatud riikide rahumeelse ja kaasava ühiskonna edendamise tähtsust nii säästva arengu eesmärgina (16. eesmärk) kui ka muude tulemuste saavutamiseks arengupoliitika raames. 16. säästva arengu eesmärgis on eraldi sätestatud, et tuleb „tugevdada riikide asjakohaseid asutusi, sealhulgas rahvusvahelise koostöö kaudu, eesmärgiga suurendada suutlikkust kõikidel tasanditel, eriti arenguriikides, et ära hoida vägivald ning võidelda terrorismi ja kuritegevusega“
                  17
               .

               (3)Julgeolekusektori osalejate, sealhulgas erandlikel asjaoludel relvajõudude toetamine kolmandates riikides konfliktide ennetamisel, kriiside ohjamisel ja stabiliseerimistegevuses on oluline, et tagada asjakohased tingimused vaesuse kaotamiseks ja arenguks. Kõnealune tegevus on eriti vajalik selleks, et tagada tsiviilelanikkonna kaitse konfliktist või kriisist mõjutatud või ebakindlates piirkondades. Hea valitsemistava ning tõhus demokraatlik kontroll ja tsiviiljärelevalve julgeolekusüsteemi, sealhulgas relvajõudude üle ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine on hästi toimiva riigi olulised tunnused igas kontekstis ning neid tuleks edendada, pakkudes kolmandatele riikidele julgeolekusektori reformimisel ulatuslikumat tuge.

               (4)Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. detsembri 2013. aasta järeldustes on rõhutatud, kui tähtis on toetada partnerriike ja piirkondlikke organisatsioone, pakkudes vajaduse korral koolitust, nõu, varustust ja vahendeid, et nad saaksid kriise üha enam ise ennetada või ohjata.

               (5)Ühisteatises „Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu – partnerite toetamine kriiside ärahoidmisel ja ohjamisel“ kordasid komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja vajadust stabiilse ja turvalise ühiskonna järele, et saavutada arengueesmärgid
                  18
               .

               (6)Nõukogu 18. mai 2015. aasta järeldustes ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kohta kutsuti üles uurima võimalusi edendada ELi julgeoleku- ja arengumeetmete sidusust ja kooskõlastamist ning tõhustada suutlikkuse suurendamist julgeoleku ja arengu toetamiseks, eelkõige rahastamisvahendite puhul
                  19
               . Samuti ärgitati järeldustes töötama julgeolekusektori reformi jaoks välja kogu ELi hõlmav strateegiline raamistik, mis koondab ÜJKP ning kõik muud asjakohased ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) vahendid, samuti arengukoostöö vahendid ning vabaduse, julgeoleku ja õiguse valdkonna osalejad.

               (7)Määrust (EL) nr 230/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määrust (EL) nr 230/2014 muudetakse järgmiselt.

               (1) Artikli 1 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

               „Kui julgeolekusektori osalejatele antakse liidu abi, võib see erandlikel asjaoludel hõlmata ka sõjalisi üksuseid, nagu on sätestatud artiklis 3a, eriti julgeolekusektori ulatuslikuma reformi elluviimiseks ja/või kolmandate riikide julgeoleku ja arengu toetamiseks suutlikkuse suurendamise kaudu üldeesmärgiga saavutada säästev areng.“

               (2) Lisatakse artikkel 3a:

               „Artikkel 3a

               Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu

               1.
                     Et aidata kaasa säästva arengu saavutamisele ning eelkõige stabiilse, rahumeelse ja kaasava ühiskonna tagamisele, võib käesoleva määruse kohast liidu abi kasutada käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud erandlikel asjaoludel partnerriikide sõjaliste üksuste suutlikkuse suurendamiseks.

               2.
                     Abi võib hõlmata eeskätt suutlikkuse suurendamise programme, millega toetatakse julgeolekut ja arengut, sealhulgas koolitamist, juhendamist ja nõustamist ning varustuse tarnimist, taristu parandamist ja muude teenuste osutamist.

               3.
                     Käesoleva artikli kohast abi antakse üksnes juhul, kui

               a)
                     nõudeid, mis on vajalikud käesoleva määruse kohaste liidu eesmärkide piisavaks saavutamiseks, ei ole võimalik täita pöördumisega mittesõjaliste osalejate poole, ning toimivate riigiasutuste olemasolu ähvardav tõsine oht kummutab stabiilse, rahumeelse ja kaasava ühiskonna saavutamise eelduse, või kui riigiasutused ei tule sellise tõsise ohuga enam toime, ning

               b)
                     asjaomane riik ning rahvusvaheline kogukond ja/või liit on ühel meelel selles, et julgeolekusektor ja eriti relvajõud on stabiilsuse, rahu ja arengu seisukohast üliolulised, iseäranis kriisi korral ja ebakindlates olukordades.

               4.
                     Liidu abi ei kasutata selleks, et rahastada

               a)
                     korduvaid sõjalisi kulutusi;

               b)
                     relvade ja laskemoona tarnimist;

               c)
                     koolitust, mis on mõeldud üksnes relvajõudude võitlusvõime suurendamiseks.

               5.
                     Komisjon edendab käesoleva artikli kohaste meetmete kavandamisel ja rakendamisel partnerriigi vastutust. Samuti loob komisjon vajalikud tingimused ja töötab välja head tavad, mis on vajalikud jätkusuutlikkuse tagamiseks keskmises ja pikas perspektiivis, ning edendab õigusriigi ja rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtteid.

               6.
                     Komisjon kehtestab käesoleva artikli kohaste meetmete jaoks asjakohased riskihindamis-, järelevalve- ja hindamismenetlused.“

               (3)Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1. Artikli 3 ja vajaduse korral artikli 3a kohast liidu abi antakse eriabimeetmete ja vahereageerimisprogrammide kaudu.“

               (4)Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1. Valdkondlikud strateegiadokumendid moodustavad artiklite 4 ja 5 ning vajaduse korral artikli 3a kohase abi rakendamise üldise aluse. Valdkondlikud strateegiadokumendid loovad raamistiku liidu ja asjaomaste partnerriikide või -piirkondade koostööks.“

               (5)Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1. Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel vastu võetavaid meetmeid, mis on seotud terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisega, ning artikliga 3a hõlmatud meetmeid rakendatakse kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sealhulgas rahvusvahelise humanitaarõigusega.“

               (6)Artikli 13 lõikes 1

               asendatakse number „2 338 719 000“ numbriga „2 438 719 000“.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Strasbourgis,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

                  millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 230/2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  20

                  Meede hõlmab kaht poliitikavaldkonda:

                  Jaotis 19: Välispoliitika vahendid

                  Peatükk 19 02: stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend – kriisidele reageerimine, konfliktide ennetamine, rahu kindlustamine ja kriisiks valmisolek

                  Jaotis 21: Rahvusvaheline koostöö ja areng

                  Peatükk 21 05: stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend – ülemaailmsed ja piirkonnaülesed ohud ning tekkivad ohud

                  Nende eelarvepeatükkide nimetus vastab rahastamisvahendite praegusele (2014–2020) struktuurile. Tehakse ettepanek rahastada tegevust ka edaspidi samadest peatükkidest ja jätta pealkirjad samaks.

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               X◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  21

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Ettepanekus käsitletakse president Junckeri poliitiliste suuniste
                     22
                   üheksandat strateegilist eesmärki muuta EL tugevamaks tegijaks rahvusvahelisel tasandil. Selle eesmärgi raames püütakse eeskätt rahuldada ELi vajadust tugevama Euroopa järele ning aidata välispoliitikaga paremini kaasa arengu toetamisele ja rahu ja heaolu kindlustamisele maailmas.

                  Seepärast hõlmas 27. oktoobril 2015 vastu võetud komisjoni 2016. aasta tööprogramm
                     23
                   oma I lisas „võimalikku uut erivahendit suutlikkuse suurendamiseks, et toetada julgeolekut ja arengut kolmandates riikides“ (algatus nr 21).

                  Algatuse üldeesmärgid on sätestatud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 21 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 208:

                  – aidata säilitada rahu, ennetada konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja eesmärkide ja põhimõtetega;

                  – toetada arengumaade säästvat majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut, pidades esmaseks eesmärgiks vaesuse kaotamist, täites samal ajal kohustusi ja arvestades eesmärke, mis on heaks kiidetud Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis ja teistes pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Algatus, millega suurendatakse suutlikkust julgeoleku ja arengu toetamiseks, viiakse ellu stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendit käsitleva kehtiva määruse (EL) nr 230/2014 alusel ning sellega aidatakse saavutada kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgid – toetada otseselt „liidu välispoliitikat, suurendades liidu tegevuse tõhusust ja sidusust sellistes valdkondades nagu kriisile reageerimine, konfliktide ennetamine, rahu kindlustamine ja kriisiks valmisolek, ning ülemaailmsete ja piirkonnaüleste ohtudega tegelemisel“.

                  Konkreetsemalt on käesoleva ettepaneku eesmärk

               aidata suurendada partnerriikide enda suutlikkust ennetada ja ohjata kriise;

               aidata parandada kõikide julgeolekusektori osalejatega, sealhulgas relvajõududega koostööd tehes liidu arengumeetmete tõhusust, suurendades julgeoleku ja arengu toetamiseks suutlikkust võimalikult kiiresti, paindlikult ja ulatuslikult, ning

               aidata tagada õigusriigi põhimõtte austamine, hea valitsemistava ning tõhustatud tsiviilkontroll ja -järelevalve relvajõudude üle kolmandates riikides.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Peatükk 19 02: stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend – kriisidele reageerimine, konfliktide ennetamine, rahu kindlustamine ja kriisiks valmisolek

                  Peatükk 21 05: stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend – ülemaailmsed ja piirkonnaülesed ohud ning tekkivad ohud

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  – Partnerriikide suurem suutlikkus ennetada ja ohjata kriise ise.

                  – Partnerriikide julgeolekusektori kõikide osalejate suurem suutlikkus toetada inimeste julgeoleku edendamist ebakindlates riikides või kriisist ohustatud või konfliktijärgsetes piirkondades.

                  – Õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistava suurem austamine ning tõhustatud tsiviilkontroll ja -järelevalve relvajõudude üle kolmandates riikides.

                  Stabiilsem ja turvalisem ühiskond on säästva arengu ja suurema heaolu eeltingimus, millega väheneb ebakindluse ja konfliktidega seotud surve. Käesoleva algatuse oodatav pikaajaline majanduslik ja arengualane mõju asjaomastele riikidele peaks olema märkimisväärne.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Uute tulemus- ja mõjunäitajate väljatöötamine on pooleli. Asjakohane võib olla üldine näitaja ebakindlates riikides või kriisist ohustatud või konfliktijärgsetes piirkondades elavate inimeste julgeoleku (hirmust vaba elu) taseme kohta.

                  Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi asjakohaseid programmiga seotud näitajaid täiendatakse, et võtta arvesse uusi näitajaid.

                  Üksikmeetmed seostatakse konkreetsete eesmärkidega. Meetmeid hinnatakse ka projektipõhiste näitajate alusel.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Käesolev ettepanek järgneb Euroopa Komisjoni ning liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. aprilli 2015. aasta ühisteatisele „Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu“ (JOIN(2015) 17 (final)) ning välisasjade nõukogu (kaitseküsimusi arutava koosseisu) 18. mai 2015. aasta järeldustele, milles soovitakse koostada ettepanek selle kohta, kuidas toetada ELi arengukoostöö poliitikaeesmärkide poole püüdlemisel ulatuslikult ja paindlikult kolmandate riikide sõjaliste üksuste suutlikkuse suurendamist (koolituse ja varustuse valdkonnas).

                  Ühisteatises on rõhutatud, et julgeoleku eest vastutajate, sealhulgas relvajõudude toimimise parandamine julgeoleku ja arengu toetamiseks suutlikkuse suurendamise kaudu ning nende juhtimise tugevdamine, eelkõige ebakindlates ja konfliktist väljuvates riikides, aitab edendada rahu, inimeste julgeolekut ja stabiilsust ning saavutada seega säästva arengu eesmärgid. Samuti toetatakse ühisteatises ELi püüdlusi rakendada ulatuslikumalt konfliktiennetusmeetmeid ebakindlates ja konfliktist ohustatud riikides ning teha kindlaks lüngad ELi võimes toetada partnerite julgeolekualase suutlikkuse suurendamist.

                  Euroopa Ülemkogu 25.–26. juuni 2015. aasta järeldustes tuletati meelde vajadust võimaldada partneritel kriise ennetada ja juhtida, muu hulgas konkreetsete geograafiliselt paindlike suutlikkuse suurendamise projektide kaudu, millega korrati Euroopa Ülemkogu varasemates, 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldustes rõhutatud mõtet, et oluline on toetada partnerriike ja piirkondlikke organisatsioone, pakkudes vajaduse korral koolitust, nõu, varustust ja vahendeid, et nad saaksid üha enam ennetada või ohjata kriise ise.

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisandväärtus

                  ELi meetmed on vajalikud ja õigustatud aluslepingus, eelkõige ELi lepingu artiklis 21 sätestatud eesmärkide ja subsidiaarsuse põhimõtte alusel. Julgeoleku ja arengu toetamise eesmärgil suutlikkuse suurendamiseks antava ulatusliku ja paindliku ELi toetuse eelis seisneb selles, et see võimaldab kaasata lühi- ja pikaajalistesse meetmetesse kõik riigi julgeolekusektori osalejad, ning lisaks on sellist toetus võimalik paremini kooskõlastada.

                  Sekkumisega ELi tasandil on lihtsam saavutada julgeolekut ja stabiilsust ning see võib kaasa tuua tõhusamad rahvusvahelised jõupingutused julgeoleku ja arengu valdkonnas. Poliitilist eesmärki tagada ELi julgeolek ei ole võimalik saavutada, tegemata tõhusat koostööd kolmandate riikide partnerite ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

                  Liidu ja liikmesriikide operatsioonid täiendavad ja tugevdavad üksteist kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 212 lõikega 1. ELil ja selle liikmesriikidel on konfliktide ja nende põhjuste ennetamisel ja ohjamisel tervikliku lähenemisviisi rakendamise kaudu oma roll.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Edasised edusammud vaesuse vähendamisel ja pikaajaline kasu säästva arengu valdkonnas seoses 16. säästva arengu eesmärgi – rahu, õiglus ja tugevad asutused – saavutamisega sõltuvad suuresti suutlikkusest kõrvaldada tõhusalt ebakindluse ja eelkõige julgeoleku puudumise algpõhjused.

                  Paljude ELi arengu ja tehnilise koostöö rahastamise vahenditest rahastatavate välisabiprogrammide raames juba tegeletakse julgeoleku- ja arenguprobleemidega kõikvõimalike kanalite ja vahendite kaudu. Kolmandatest riikidest partnerid, kes on taotlenud toetust oma julgeoleku- ja arengualase suutlikkuse suurendamiseks, sealhulgas koolitust ja varustust, ei ole seda siiski alati saanud, sest praeguste ELi vahendite abil ei ole võimalik seda vajadust paindlikult rahuldada.

                  Ühisteatises on kindlaks tehtud, et ELi töövahendite hulgas ei leidu vahendit, millega toetada partnerriikide sõjalisi üksusi arendustegevuse võimaldamiseks vajaliku stabiilsuse tagamisel.

                  Sellise vahendi puudumine mõjutab liidu välistegevuse, sealhulgas tema arengupoliitika tõhusust ja jätkusuutlikkust. Üleilmselt halvenevas julgeolekuolukorras vähendab ELi praeguste välistegevuse vahendite piiratus ELi võimet tegeleda probleemiga terviklikult, parandada koostööd ja seega toetada tõhusalt arengualaseid jõupingutusi.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Algatusega tagatakse

                  a) sidusus ELi teiste (sh ÜVJP) meetmetega osana laiemast ELi terviklikust lähenemisviisist väliskonfliktidele ja kriisidele;

                  b) lühi- ja pikaajalise suutlikkuse ning lühi- ja pikaajaliste vahendite järjekindlus, kooskõlastamine ja vastastikune täiendavus, tuginedes ühisele strateegilisele visioonile.

                  Kavandatud algatuse raames võetavad eri meetmed tuleb välja töötada kooskõlas uue ELi-ülese julgeolekusektori reformi raamistikuga, sealhulgas järelevalve- ja hindamispõhimõtete ning spetsiaalse riskijuhtimisraamistikuga. Programmides tuleb välja tuua, kuidas need sobivad kokku asjakohaste ELi riigi või piirkonna strateegiatega, ning programmid tuleb kavandada viisil, mis tagab kõikide asjakohaste ELi osalejate kaasamise.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               X◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –X◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2017–31.12.2020

               –◻

                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2017–2020

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
                  24

               X◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –X◻ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               X◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –X◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –X◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –X◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –X◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  Kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määruses (EL) nr 236/2014 (milles sätestatakse liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused) sätestatud eelarve täitmise eeskirju.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage sagedus ja tingimused.

                  ELi delegatsioonid ja komisjoni talitused teevad pidevalt järelevalvet algatuse „Suutlikkuse suurendamine julgeoleku ja arengu toetamiseks“ projektide elluviimise üle sõjalistes üksustes, tehes muu hulgas kohapealseid kontrollkäike. Nii annavad nad projektijuhtidele väärtuslikku teavet püstitatud eesmärkide suunas tehtud edusammude või nende puudumise kohta ning aitavad samal ajal kindlaks teha või ennetada võimalikke raskusi parandusmeetmete võtmisel.

                  Julgeoleku ja arengu toetamiseks elluviidavate suutlikkuse suurendamise programmide tulemuslikkuse hindamiseks võidakse sõlmida leping ka sõltumatute välisekspertidega. Sellised hindamised – olgu sisemised või välised – suurendavad vastutust ja aitavad täiustada käimasolevaid meetmeid. Need võimaldavad võtta tulevaste tegevuspõhimõtete ja meetmete kujundamisel õppust saadud kogemustest – nende tegemisel kasutatakse OECD arenguabi komitee rahvusvaheliselt tunnustatud hindamiskriteeriumeid, mis hõlmavad (võimalikku) mõju.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.2.1.Välja selgitatud ohud

                  Riskikeskkond

                  Sõjaliste üksuste toetamisega konfliktist mõjutatud riikides kaasnevad kõikvõimalikud riskid (mis on seotud konteksti, programmi, maine ja asutustega), mis võivad kahjustada julgeoleku ja arengu toetamise eesmärgil suutlikkuse suurendamiseks antava toetuse tõhusust ja jätkusuutlikkust. Projekti kavandamisel ja elluviimisel tuleb pöörata põhjaliku järelevalvekorra rakendamisel erilist tähelepanu antava varustuse võimalikule väärkasutusele, mis äärmuslikel juhtudel võib tähendada seda, et kohalikud relvajõud kasutavad kõnealust varustust viisil, mis võib viia tõsise inimõiguste rikkumiseni, ja/või seda, et ebasõbralikud üksused (nt mitteriiklikud relvastatud rühmitused) võtavad kõnealuse varustuse oma valdusse. Surmava varustuse välistamine annab abi väärkasutuse vältimiseks teatava tagatise, kuid mittesurmavat sõjalist varustust võidakse rahvusvahelise humanitaarõiguse vaatenurgast siiski väärkasutada.

                  Riskide maandamine

                  Meetmed, millega suurendatakse suutlikkust julgeoleku ja arengu toetamiseks, ei hõlma relvade ja laskemoona rahastamist, ja sellega piiratakse varustuse võimaliku väärkasutusega kaasnevaid riske.

                  Et maandada võimalikke riske ja kooskõlas ühisteatisega, milles kutsutakse üles töötama seoses ELi toetusega partnerriikide julgeolekusektorile või partnerorganisatsioonidele välja riskijuhtimismetoodika, kehtestatakse kohustus hinnata spetsiaalselt kõikide selliste julgeoleku ja arengu toetamiseks elluviidavate suutlikkuse suurendamise programmide riske, mis on mõeldud selleks, et teha koostööd kolmandatest riikidest partnerite relvajõududega. Riskide üle tehakse pidevat järelevalvet ka projektide elluviimisel.

                  Julgeolekusektori reformi raames töötatakse välja spetsiaalne riskihindamis- ja järelevalvekord.

                  Selle korra väljatöötamisel on väärtuslik abi eelarvetoetuse riskide juhtimise raamistikega seotud kogemustest saadud õppetundidest ja kujunevast tavast kasutada ÜJKP missioonide tulemuslikkuse hindamisel võrdlusaluseid.

                  Suutlikkuse suurendamise suhtes julgeoleku ja arengu toetamise eesmärgil kohaldatakse spetsiaalset riskihindamiskorda, mis võib hõlmata muu hulgas järgmist:

                  – konfliktiriski hindamine (Teadusuuringute Ühiskeskuse välja töötatud selliste struktuurse riski hindamise vahendite abil nagu üldine konfliktiriski indeks);

                  – konfliktide analüüsimise raamistikud, et tekitada ühine arusaam, ning olukorra pidev jälgimine humanitaar-, arengu- ja julgeolekuvaldkonna osalejate poolt.

                  Kohustusega tagada rahu ja julgeoleku kindlustamiseks tehtavate kulutuste läbipaistvus ja mõju ning sellega 16. säästva arengu eesmärgi saavutamisse antava panuse jälgimisega võidakse maandada riski, mida mõned sidusrühmad võivad tajuda arengu n-ö väärtpaberistamise riskina.

                  Osana eespool nimetatud riskimaandamismeetmetest peaks toetus, mida EL annab suutlikkuse suurendamiseks julgeoleku ja arengu toetamise eesmärgil, põhinema konteksti/konflikti analüüsil ja olema konfliktitundlik. Kõnealuse suutlikkuse suurendamise peamine aluspõhimõte peaks olema mitte tekitada kahju. Õigeaegselt tuleks teha asjaomase riigi poliitilise ja julgeolekuolukorra ning võimalike kaasnevate riskide põhjalik analüüs, et teha kindlaks liidu suutlikkus aidata, st vältida toetuse väärkasutust. Asjaomaste hindamiste tegemisse kaasatakse ELi delegatsioonid. Hinnatakse muu hulgas ressursside mõju, võttes arvesse teiste osalejate jõupingutusi; suutlikkuse suurendamise toetamiseks kavandatud abi; asjaomase riigi erivajadusi ning eesmärke ja võrdlusaluseid, et jälgida edusamme. Muud olulised aspektid, nagu partnerriigi vastutus, suutlikkus abi ära kasutada, jätkusuutlikkus lühikeses ja pikas perspektiivis ning seos juhtimissektoris elluviidavate pikaajalisemate ja ulatuslikumate julgeolekureformidega, on kõnealuse kontekstipõhise analüüsi osa.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Välispoliitika vahendite talituse ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi sisekontrolli struktuur

                  Välispoliitika vahendite talituse ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi sisekontroll/juhtimisprotsess on kavandatud nii, et see annaks mõistliku kinnituse, et on tagatud usaldusväärne finantsjuhtimine, finantsaruandluse usaldusväärsus ning vastavus asjakohasele seadusandlikule ja menetlusraamistikule.

                  Tõhusus, tulemuslikkus ja säästlikkus

                  Et tagada usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete austamine (ja leevendada välisabikeskkonnas kõrget riskitaset), jätkavad välispoliitika vahendite talitus ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat lisaks kõikidele komisjoni strateegilise planeerimise ja programmitöö protsessi elementidele, siseauditi keskkonnale ja komisjoni sisekontrollipõhimõtetele oma kontrollikeskkonna väljatöötamist. Kõnealune kontrollikeskkond hõlmab järgmist:

                  –
                        projektide ELi delegatsioonide poolne detsentraliseeritud haldamine kohapeal, kui see on asjakohane;

                  –
                        selge ja ametlik finantsaruandluse kord (volitatud eelarvevahendite käsutaja volitab edasi vastavat üksuse või delegatsiooni juhti);

                  –
                        ELi delegatsioonide korrapärane aruandlus peakorterile (välisabi haldamise aruanded rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi puhul ning edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja aruanded välispoliitika vahendite talituse puhul), sealhulgas delegatsiooni juhi iga-aastane kinnitav avaldus;

                  –
                        põhjaliku koolitusprogrammi pakkumine nii peakorteri kui ka ELi delegatsioonide töötajatele;

                  –
                        peakorteri/ELi delegatsiooni märkimisväärne tugi ja juhised;

                  –
                        korrapärased kontrollkäigud neisse ELi delegatsioonidesse, kellele on abi haldamine üle antud;

                  –
                        projekti- ja programmitsükli juhtimise metoodika, mis hõlmab järgmist:

                     a) vajaduse korral kvaliteedi tagamise vahendid seoses meetme kavandamise, rakendamismeetodi, rahastamismehhanismi, haldussüsteemi ning rakendamises osalevate partnerite hindamise ja väljavalimisega;

                     b) programmi ja projekti juhtimise, järelevalve ja aruandluse vahendid tõhusa rakendamise tagamiseks, sealhulgas projekti üle kohapeal korrapäraselt tehtav väline järelevalve;

                     c) hindamis- ja auditivahendid.

                  Finantsaruandlus ja raamatupidamine

                  Välispoliitika vahendite talitus ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat jätkavad kõrgeimate raamatupidamis- ja finantsaruandlusstandardite järgimist, kasutades komisjoni tekkepõhise raamatupidamisarvestuse süsteemi ja spetsiaalseid välisabi vahendeid.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Rahastamisvahendi rakendamisel on võetud eesmärk mitte ületada eeskirjadest kõrvalekaldumise (vea määra) taset, mida on täheldatud välispoliitika vahendite talituse ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi varasemate tehingute puhul, mil jääkvea kogutase on olnud alla 2 % (mitme aasta arvestuses pärast kõigi kavas olevate kontrollide ja korrektsioonide elluviimist suletud lepingute korral).

                  See tähendab üldjuhul, et Euroopa Kontrollikoja aastase kinnitava avalduse jaoks kontrollitud asjaomase aasta tehingute juhuslikus valimis jääb hinnanguline viga vahemikku 2–5 %.

                  Välispoliitika vahendite talituse ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi hinnangul on see väikseim kõrvalekaldumise oht, mida on võimalik kõnealuses kõrge riskiga keskkonnas saavutada, võttes arvesse halduskoormust ning vastavuse kontrolliks vajalikku kulutasuvust.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Eeskirjade eiramise ennetamise meetmed

                  Kuna suutlikkuse suurendamine julgeoleku ja arengu toetamiseks toimub riskikeskkonnas, peavad kontrollisüsteemid võimaldama ette näha tehingute võimalikke vastavusvigu (eeskirjade eiramise juhtumid) ning sisaldama kõrgetasemelisi kontrolle vigade ennetamiseks, avastamiseks ja parandamiseks makseprotsessi võimalikult varajases etapis. Praktikas tähendab see, et välispoliitika vahendite talituse ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi vastavuskontrollide puhul keskendutakse eelkõige mahukatele eelkontrollidele, mida nii välisaudiitorid kui ka komisjoni töötajad teevad enne lõplike projektimaksete tegemist kohapeal (tehes samal ajal endiselt ka mõned järelauditid ja -kontrollid) ning mis ületavad oluliselt finantsmääruses nõutud finantstagatisi.

                  Välispoliitika vahendite talituse ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi vastavuskontrolli raamistik koosneb muu hulgas järgnevalt loetletud olulistest komponentidest.

                  Pettuse ennetamise meetmed

                  – Erijuhiste andmine, kusjuures esijuhised hõlmavad lepingute sõlmimise korda käsitlevat praktilist juhendit, rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi käsiraamatut ning finantsjuhtimise abimaterjale (rakendamises osalevatele partneritele), kui see on asjakohane.

                  – Pettuse ennetamise ja avastamisega seotud küsimusi hõlmav kohustuslik põhikoolitus abi haldamisega tegelevatele töötajatele (projektijuhid, rahandusametnikud ja järelkontrolle tegevad töötajad/audiitorid) peakorteris ja ELi delegatsioonides kooskõlas ELi välissuhete puhul kohaldatava pettusevastase strateegiaga ning nii välispoliitika vahendite talituse kui ka rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi pettusevastase strateegiaga. ELi välissuhete suhtes kohaldatava pettusevastase strateegiaga hõlmatakse nii Euroopa välisteenistuse kui ka välissuhetega tegelevate asjakohaste komisjoni talituste (rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, välispoliitika vahendite talitus, naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat) tegevus, kusjuures erilist tähelepanu pööratakse ELi delegatsioonide tegevusele.

                  – Eelhindamine eesmärgiga tagada, et asjakohaseid vahendeid (kas otseselt või kaudselt) haldavad asutused on võtnud vajalikud pettusevastased meetmed, mille eesmärk on hoida ära ja avastada ELi vahendite haldamisega seotud pettused.

                  – Partnerriigis kasutusel olevate pettusevastaste mehhanismide eelsõelumine selle hindamise käigus, kas avaliku sektori vahendite haldamine vastab eelarvetoetuse saamise kriteeriumile (st aktiivne pühendumine pettuste ja korruptsiooni vastasele võitlusele, nõuetekohased kontrolliasutused, piisav õigussuutlikkus ning tõhusad reageerimis- ja karistusmehhanismid).

                  – Komisjon kirjutas 2008. aastal Accras alla rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatusele, leppides sellega kokku abi läbipaistvuse standardis, millega tagatakse õigeaegsemad, üksikasjalikumad ja regulaarsemad andmed abivoogude ja dokumentide kohta. Komisjon on tegelenud kõnealuse algatuse standardite rakendamise ja kohaldamisega abiga seotud teabe avaldamise suhtes alates 2011. aasta oktoobrist.

                  – Lisaks töötab komisjon koostöös ELi liikmesriikidega välja ühist veebipõhist IT-rakendust „EU Aid Explorer“, mis muudab rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatuse ja muude allikate kaudu esitatud ELi abiandmed kasutajakeskseks abiteabeks.

                  – OLAF kirjutas 2015. aastal alla viiele uuele halduskoostöö lepingule rahvusvaheliste organisatsioonidega (Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Ameerika Riikide Arengupank, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, Maailma Toiduprogramm ning ÜRO projektiteenuste büroo). OLAF teeb koostööd ka ÜRO samaväärsete pettustevastaste asutuste, Maailmapanga ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega. Samuti teeb OLAF koostööd Europoli ja Eurojustiga. Lisaks loob OLAF vastavalt vajadusele alalisi või ajutisi suhteid kolmandate riikide asutustega. See on vajalik, et uurida ELi eelarve suhtes toime pandud pettusi (peamiselt seoses välisabi andmisel kulutatud ELi vahenditega). 2015. aastal sõlmis OLAF halduskokkulepped partnerasutustega Angolas, Moldovas ja Senegalis.

                  Eeskirjade eiramise ja pettuse avastamise ja kõrvaldamise meetmed

                  – Välisauditid ja -kontrollid (nii kohustuslikud kui ka riskipõhised), sealhulgas Euroopa Kontrollikoja auditid ja kontrollid.

                  – Järelkontrollid (riskipõhised) ja sissenõuded.

                  – ELi rahastamise peatamine raske pettusejuhtumi, sealhulgas laiaulatusliku korruptsiooni korral, kuni ametiasutused on võtnud asjakohased meetmed, et selline pettus kõrvaldada ja tulevikus ära hoida.

                  – Välispoliitika vahendite talitus ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat arendavad oma pettusevastast strateegiat edasi kooskõlas ELi välissuhete suhtes kohaldatava komisjoni pettusevastase strateegiaga (üldine pettusevastase võitluse strateegia), mis kiideti heaks 2013. aastal. Välispoliitika vahendite talitus (ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat) keskenduvad strateegia elluviimisel kolmele strateegilisele eesmärgile:

                  – suurendada töötajate üldist teadlikkust sellest, kuidas ennetada ja avastada pettusi, eelkõige toetuste ja hankelepingu ettevalmistamise ja rakendamise ajal;

                  – suurendada välispoliitika vahendite talituse ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi töötajate suutlikkust võidelda pettusevastaste vahendite abil tõhusalt sisemiste ja väliste pettustega;

                  – parandada reageerimist pettusekahtlusele ja kiirendada alusetult väljamakstud summade sissenõudmist.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneerin-gute liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        Nimetus

                        Liigendatud/liigendamata
                           25

                        EFTA riigid
                           26

                        Kandidaatriigid
                           27

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        IV

                        19 02 Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend – kriisidele reageerimine, konfliktide ennetamine, rahu kindlustamine ja kriisiks valmisolek

                        19 02 01 Kriisidele ja tekkivatele kriisiolukordadele reageerimine

                        19 02 02 Konfliktide ennetamise, rahu kindlustamise ja kriisiks valmisoleku toetamine

                        19 01 Välispoliitika vahendite poliitikavaldkonna halduskulud

                        19 01 04 01 Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi toetuskulud

                        21 05 Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend – ülemaailmsed ja piirkonnaülesed ohud ning tekkivad ohud

                        21 05 01 Kriisidele ja tekkivatele kriisiolukordadele reageerimine

                        21 01 Rahvusvahelise koostöö ja arengu poliitikavaldkonna halduskulud

                        21 01 04 04 Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi toetuskulud

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Nr

                        Rubriik 4 – ELi ülemaailmne roll

                        Peadirektoraat: välispoliitika vahendite talitus / rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat

                        Aasta
                        2017
                           28

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida nr 19 02 01

                        Kulukohustused

                        (1)

                        6,600

                        20,400

                        20,350

                        20,700

                        68,050

                        Maksed

                        (2)

                        0

                        10,000

                        15,000

                        20,000

                        45,000

                        Eelarverida nr 19 02 02

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        0,608

                        2,678

                        2,528

                        2,177

                        7,990

                        Maksed

                        (2a)

                        0

                        1,000

                        2,000

                        2,000

                        5,000

                        Eelarverida nr 21 05 01

                        Kulukohustused

                        (1b)

                        2,150

                        6,250

                        6,300

                        6,300

                        21,000

                        Maksed

                        (2b)

                        0

                        3,000

                        4,000

                        6,000

                        13,000

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           29

                        Eelarverida nr 19 01 04 01

                        (3)

                        0,643

                        0,673

                        0,823

                        0,823

                        2,962

                        (3a)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0,000

                        Välispoliitika vahendite talituse / rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +1b+3

                        10,0

                        30,0

                        30,0

                        30,0

                        100,000

                        Maksed

                        =2+2a+2b

                        +3+3a

                        0

                        14,0

                        21,0

                        28,0

                        66,600

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Peadirektoraat: välispoliitika vahendite talitus

                        • Personalikulud

                        0,746

                        0,746

                        0,746

                        0,746

                        2,984

                        • Muud halduskulud

                        0,06

                        0,06

                        0,06

                        0,06

                        0,240

                        Välispoliitika vahendite talitus KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,806

                        0,806

                        0,806

                        0,806

                        3,224

                        Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,560

                        • Muud halduskulud

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0,000

                        Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,560

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustused kokku = maksed kokku)

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        3,784

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           30

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        10,946

                        30,946

                        30,946

                        30,946

                        103,784

                        Maksed

                        0,946

                        14,946

                        21,946

                        28,946

                        70,384

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –X◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Suunavad väljundid eesmärkide kaupa

               Erieesmärk nr 1 – kriisiolukorras või tekkivas kriisiolukorras võetavate kriisidele reageerimise meetmete hinnanguline arv konkreetsel eelarveaastal.

               Erieesmärk nr 2 – konfliktide ennetamise, rahu kindlustamise ja kriisiks valmisoleku toetamiseks võetavate suutlikkuse suurendamise meetmete hinnanguline arv konkreetsel eelarveaastal.

               Erieesmärk nr 3 – koolitatud isikute arv ja/või ostetud varustuse hulk konkreetsel eelarveaastal.

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2017

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väl-jundi liik
                           31

                        Väl-jundi kesk-mine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väl-jundite arv kokku

                        Kulu kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           32

                        Eelarverida nr 19 02 01

                        – Väljund

                        – Väljund

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        6,6

                        20,4

                        20,4

                        20,7

                        68,1

                        ERIEESMÄRK nr 2 ... Eelarverida nr 19 02 02

                        – Väljund

                        – Väljund

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        1

                        0,6

                        1

                        2,7

                        1

                        2,5

                        1

                        2,2

                        8,0

                        ERIEESMÄRK nr 3

                        Eelarverida nr 21 05 01

                        – Väljund

                        – Väljund

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 3 kokku

                        1

                        2,1

                        1

                        6,3

                        1

                        6,3

                        1

                        6,3

                        21,0

                        KULU KOKKU

                        10

                        30

                        30

                        30

                        100

               11. Erieesmärgi nr 1 väljundid ei ole eelarverea nr 19 02 01 puhul kavandatavad, seepärast oleks väljundnäitaja kohatu.

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           33

                        Aasta
                        [N+1]

                        Aasta
                        [N+2]

                        Aasta
                        [N+3]

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        0,886

                        0,886

                        0,886

                        0,886

                        3,544

                        Muud halduskulud

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,240

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5 kokku

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        3,784

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5
                           34
                         välja jäävad kulud

                        Personalikulud

                        Eelarverida nr 19 01 04 01*

                        0,448

                        0,448

                        0,448

                        0,448

                        1,792

                        Muud
                        halduskulud

                        0,195

                        0,225

                        0,375

                        0,375

                        1,170

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                        kokku

                        0,643

                        0,673

                        0,823

                        0,883

                        3,022

                        KOKKU

                        1,589

                        1,619

                        1,769

                        1,829

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               * Vastab välispoliitika vahendite talituse eelarverea puhul kolmele lepingulise töötaja ametikohale.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        [N+1]

                        Aasta N+2

                        Aasta N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        19 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        4

                        4

                        4

                        4

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           35

                        19 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        21 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud)

                        3

                        2

                        3

                        2

                        3

                        2

                        3

                        2

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        19 01 04 01
                           36

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        3

                        3

                        3

                        3

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

                        12

                        12

                        12

                        12

               19 ja 21 osutavad asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Ametnike (AD) ametikohtade täitmiseks värvatav personal võimaldab hallata üldiselt lisakohustusi ning eeskätt teha laiendatud projektiportfelli raames korralikult kindlaks julgeoleku ja arengu toetamiseks võetavad suutlikkuse suurendamise meetmed, kõnealuseid meetmeid hinnata ja kavandada ning sõlmida kõnealuseid meetmeid käsitlevaid lepinguid, samuti töötada välja spetsiaalne julgeoleku ja arengu toetamiseks toimuva suutlikkuse suurendamisega kaasnevate riskide hindamise kord (vt jaotis 2.2.1). Kulud hõlmavad ka korrapäraseid kohapealseid kontrollkäike, mida korraldatakse selleks, et kohtuda asjaomaste valitsusasutustega ning tagada eelnev kohapealne kooskõlastamine teiste osalejate ja abiandjatega. Suutlikkuse suurendamise meetmete võtmine eesmärgiga toetada julgeolekut ja arengut nõuab eelduste kohaselt ka tihedat kooskõlastamist nõukogu, parlamendi ja muude sidusrühmadega (sh kodanikuühiskonnaga). Kuna suutlikkuse suurendamine julgeoleku ja arengu toetamise eesmärgil on komisjoni jaoks uus tegevusvaldkond, nõuab see erilist tähelepanu ja juhtumipõhist eriteavet, mistõttu on kõnealune tegevus ressursimahukas, eriti selle kavandamisetapis.

                        Personal (AST) võimaldab sõlmida julgeoleku ja arengu toetamiseks võetavaid suutlikkuse suurendamise meetmeid käsitlevaid lepinguid ja korraldada kõnealuste meetmete finantsjuhtimist ning teha auditeid ja kontrolle, anda iga aasta aru (strateegiline planeerimine ja programmitöö), vastata Euroopa Parlamendi / Euroopa Ombudsmani küsimustele, koostada finantsaruandeid ning saada ülevaade kohustustest ja maksetest kesktasandil.

                        Lisakulud tekivad ka muude tugiüksuste ülesannete täitmisel.

                        Koosseisuvälised töötajad

                        Koosseisuväline personal (CA) võimaldab hallata ja rakendada julgeoleku ja arengu toetamiseks mõeldud suutlikkuse suurendamise projektide portfelli, mida hallatakse keskselt peakorteri tasandil ja/või delegatsioonides. See hõlmab igapäevast projektijuhtimist (korralduslikud ja rahanduslikud aspektid), kooskõlastamist liikmesriikide ja teiste osalejatega, projektide korrapärast järelevalvet ja kooskõlastamist ELi delegatsioonidega, kui see on asjakohane. Hindamiste ja auditite korraldamine See ülesanne hõlmab ka korrapäraseid kohapealseid kontrollkäike.

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –◻
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –X
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

                  Julgeoleku ja arengu toetamiseks võetavate suutlikkuse suurendamise meetmete jaoks vajalik 100 000 000 eurot saadakse mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 rubriigi 4 vahendite ümberpaigutamise teel.

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        [N+1]

                        Aasta
                        [N+2]

                        Aasta
                        [N+3]

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –X
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               omavahenditele

               mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           37

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        [N+1]

                        Aasta
                        [N+2]

                        Aasta
                        [N+3]

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  […]

               Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutamise meetodit.

                  […]

                     (1)
                  Nt Maailmapanga aruanne „World Development Report: Conflict, Security, and Development“, 2011.

                     (2)

                     http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/.

                     (3)
                  16. säästva arengu eesmärk: edendada riikide rahumeelset ja kaasavat ühiskonda silmas pidades säästvat arengut, tagada kõigile juurdepääs õigusemõistmisele ning luua kõikidel tasanditel tõhusad ja vastutustundlikud asutused.

                     (4)
                  EL on heaks kiitnud uue kokkuleppe, mis oli üks põhiküsimusi 2011. aasta novembris Busanis toimunud abi tulemuslikkust käsitleval neljandal kõrgetasemelisel foorumil (

                     http://www.pbsbdialogue.org/en/

                  ).

                     (5)
                  Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabi komitee, veebruar 2016.

                     (6)
                  JOIN(2015) 17, lk 8.

                     (7)
                  JOIN(2013) 30 (final), 11. detsember 2013.

                     (8)
                  Nõukogu järeldused 9644/14, 12. mai 2014.

                     (9)
                  JOIN(2013) 30 (final), 11. detsember 2013.

                     (10)
                  ELi lepingu artiklis 41 on sätestatud ELi tsiviil- ja militaarkriisiohje operatsioonide rahastamispõhimõtted. Selliste operatsioonide ühiseid kulusid on käsitletud nõukogu 27. märtsi 2015. aasta otsuses (ÜVJP) 2015/528, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (Athena) ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/871/ÜVJP, ELT L 84, 28.3.2015.

                     (11)
                  Koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous ning mida muudeti 25. juunil 2005 Luxembourgis ja 22. juunil 2010 Ouagadougous.

                     (12)
                  Aafrika rahutagamisrahastu õiguslikuks aluseks on rahu tagamise põhimõtteid ning konfliktide ennetamist ja lahendamist käsitleva Cotonou lepingu artikkel 11 ning nõukogu asjakohased järeldused. AKV-EÜ ministrite nõukogu 11. detsembri 2003. aasta otsus nr 3/2003 üheksanda Euroopa Arengufondi pikaajaliseks arenguks ettenähtud vahendite kasutamise kohta Aafrika rahutagamisrahastu loomiseks, ELT L 345, 31.12.2003.

                     (13)
                  Kohtuotsus, Euroopa Komisjon vs. nõukogu (partnerlus- ja koostööleping Filipiinidega), C-377/12, punkt 37.

                     (14)
                  Vt ka JOIN(2015) 17, lk 7 ning eespool nimetatud OECD arenguabi komitee aruandlusdirektiivid rahu ja julgeoleku valdkonnas.

                     (15)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 236/2014, millega sätestatakse liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused, ELT L 77, 15.3.2014, lk 95.

                     (16)
                  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses peakirjaga „Euroopa konsensus“, ELT C 46, 24.2.2006.

                     (17)
                  25. septembril 2015 vastu võetud ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/70/1.

                     (18)
                  JOIN(2015) 17 (final), 28. aprill 2015.

                     (19)
                  Välisasjade nõukogu (kaitseküsimusi arutava koosseisu) järeldused ÜJKP kohta, dokument 8917/15, 18. mai 2015.

                     (20)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (21)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (22)
                  http://ec.europa.eu/priorities/docs/pg_et.pdf

                     (23)
                  COM(2015) 610 (final).

                     (24)
                  Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx.

                     (25)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (26)
                  EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon

                     (27)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (28)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (29)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (30)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (31)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid.

                     (32)
                  Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.

                     (33)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (34)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (35)
                  Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (36)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (37)
                  Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.