               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.6.2020
            COM(2020) 422 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2020. aastal, et jätkata Türgis pagulastele humanitaarabi andmist

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruses (EL, Euratom) 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020
                  1
                (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), lubatakse ettenägematule olukorrale reageerimiseks viimase võimalusena kasutada ettenägematute kulude varu mahus kuni 0,03 % EL 28 kogurahvatulust. Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklil 6 põhinevas teatises 2020. aastal finantsraamistiku tehnilise kohandamise kohta
                  2
                on 2020. aastaks ettenägematute kulude varu absoluutsummaks kehtestatud 5 096,8 miljonit eurot.

               Komisjon esitab täna paranduseelarve projekti nr 5/2020,
                  3
                et Süüria kriisile reageerimiseks jätkata pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade toetamist Jordaanias, Liibanonis ja Türgis. Rubriigi 4 („Globaalne Euroopa“) all teeb komisjon kõnealuses paranduseelarve projektis ettepaneku eraldada kulukohustuste assigneeringutena 100 miljonit eurot, et toetada Jordaanias ja Liibanonis pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade vastupanuvõimet, ning 485 miljonit eurot, et tagada Türgis pagulastele kiireloomulise humanitaarabi andmise jätkumine.

               Olles põhjalikult analüüsinud võimalust jaotada rubriigi 4 („Globaalne Euroopa“) raames ümber märkimisväärseid summasid, jõudis komisjon järeldusele, et 2020. aastal ei jagu rohkem vahendeid, mida ümber paigutada. Selles rubriigis veel kasutada olev mittesihtotstarbeline varu (103,4 miljonit eurot) võimaldab rahastada üksnes 100 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid, millega toetada vastuvõtvate kogukondade vastupanuvõimet Jordaanias ja Liibanonis. Ent selle varu ülejäänud osast (3,4 miljonit eurot) ei piisa ligilähedaseltki Türgis pagulastele antava kiireloomulise humanitaarabi katmiseks.

               Kuna mitmeaastase finantsraamistiku määruse ülejäänud kaks erivahendit (kulukohustuste koguvaru ja paindlikkusinstrument) on täielikult ammendatud, esitab komisjon ettepaneku võtta viimase võimalusena 2020. aasta ettenägematute kulude varust kasutusele 481,6 miljonit eurot, et tagada kulukohustuste ülemmäära ületavate Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve rubriigi 4 kuludega seotud kulukohustuste assigneeringute täielik rahastamine.

               2.KASUTUSELEVÕTMISE PÕHJENDUS

               2.1.SISSEJUHATUS

               ELi-Türgi avalduse alusel kohustusid komisjon ja liikmesriigid andma Türgis asuvatele pagulastele kahe osamaksena aastatel 2016–2019 Türgi pagulasrahastu kaudu 6 miljardit eurot ELi abi. Selle rahastamise tegevuseelarve on täies ulatuses kulukohustustega seotud ja lepingute sõlmimine viiakse lõpule 2020. aasta jooksul. Väljamaksed ulatusid 2020. aasta aprilli lõpu seisuga 3,2 miljardi euroni.

               Selleks et tagada rahastu jätkusuutlikkus ning see, et Türgi ametiasutused saavad rahastu kaudu rahastatavad algatused järk-järgult ja hallatud viisil üle võtta, on kavandatud teine osamakse suuruses 3 miljardit eurot. Türgi ametiasutused ei ole siiski veel võimelised jätkama ligikaudu 4 miljonile Türgis asuvale pagulasele keskmises ja pikas perspektiivis vajaliku toetuse andmist. 2019. aasta märtsis toimunud ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogu istungil taotles Türgi pagulasrahastu vahendeid täiendavat ELi toetust. Ka mitu liikmesriiki on viimastel kuudel taotlenud Türgis pagulaste toetamise jätkamist. COVID-19 puhangu tõttu on Türgi majanduslik olukord järjest halvenenud ja haavatavad pagulased on kriisis ühed suurimad kannatajad.

               Seda arvesse võttes ja selleks, et vältida kahe projekti lõpetamist, mis viiks tõsiste humanitaarsete ja poliitiliste tagajärgedeni, on vaja kiiresti tagada vajalikud vahendid, et rahastada kahe peamise ELi humanitaarabimeetme – hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu (ESSN) ja haridusliku otstarbega tingimuslike rahaülekannete (CCTE) – jätkumist.

               Igakuiseid rahaülekandeid ligikaudu 1,7 miljonile pagulasele tegeva ESSNi raha saab eeldatavasti otsa hiljemalt 2021. aasta märtsis ja selle pikendamiseks 2021. aasta lõpuni on vaja 400 miljonit eurot.

               CCTE annab raha pagulasperedele, kelle lapsed käivad töötamise asemel koolis. CCTE praegune leping lõpeb 2020. aasta septembris ja kiiresti on vaja 85 miljonit eurot, et programm saaks kesta veel ühe aasta kuni 2021. aasta detsembri lõpuni.

               2.2.ETTENÄGEMATUTE KULUDE VARU KUI VIIMANE VÕIMALUS

               Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikes 1 on ettenägematute kulude varu määratletud kui viimane võimalus ettenägematule olukorrale reageerimiseks. Komisjon analüüsis kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  4
                punktiga 14 võimalust jaotada rubriigi 4 („Globaalne Euroopa“) raames ümber märkimisväärseid summasid, kuid jõudis järeldusele, et 2020. aastaks ei ole rohkem vahendeid, mida ümber paigutada.

               Kuna selles rubriigis veel kasutada olevast mittesihtotstarbelisest varust (3,4 miljonit eurot) ei piisa kulukohustuste assigneeringute kavandatava suurendamise rahastamiseks (ja kuna nii paindlikkusinstrument kui ka kulukohustuste koguvaru on 2020. aasta kohta juba täielikult ammendatud), on ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmine ainus ja viimane võimalus rubriigi 4 ülemmäära ületavate täiendavate kulude katmiseks, nagu on esildatud paranduseelarve projektis nr 5/2020.

               2.3.ETTENÄGEMATU OLUKORRA EELARVEMÕJU 2020. AASTAL

               Komisjon teeb ettepaneku võtta Türgis pagulastele kiireloomulise humanitaarabi andmise jätkamisega seotud lisavajaduste katteks ettenägematute kulude varust kasutusele 481,6 miljonit eurot.

               Vastavad maksete assigneeringud jäävad maksete ülemmäära piiresse. Maksete osas ei ole vaja ettenägematute kulude varu kasutusele võtta.

               3.ETTENÄGEMATUTE KULUDE VARU KOMPENSEERIMINE MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜLEMMÄÄRADE KAUDU

               Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikes 3 on sätestatud, et ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmisega kättesaadavaks tehtud summad tuleb täielikult kompenseerida jooksva eelarveaasta või tulevaste eelarveaastate finantsraamistiku varudega.

               Sama määruse artikli 13 lõike 4 kohaselt ei võeta selliselt kompenseeritud summasid finantsraamistikus enam kasutusele, et ei ületataks finantsraamistikus jooksvaks eelarveaastaks või tulevasteks eelarveaastateks ette nähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärasid. Sellest tulenevalt tuleb ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmisel 2020. aastal rubriigis 4 ja selle kompenseerimisel jälgida 2020. aasta kulukohustuste ülemmäära, kuna tegu on käesoleva finantsraamistiku viimase aastaga.

               Komisjon teeb ettepaneku kompenseerida rubriigi 4 kulude kavandatav suurendamine rubriigi 5 („Haldus“) ja rubriigi 2 („Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad“) kulude ülemmäära mittesihtotstarbelisest varust.

               Pärast kompenseerimist jääb rubriigi 2 („Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad“) kulude ülemmäära suhtes 48,7 miljoni euro suurune varu.

               Muude rubriikide kulude ülemmäärade suhtes varu ei jää.

               Mitmeaastase finantsraamistiku üldine kulukohustuste ülemmäär ei muutu.

               4.MUUD ASJAOLUD

               Euroopa Parlamendile ja nõukogule tuletatakse meelde, et kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõike 1 viimase lausega tuleb käesolev otsus avaldada Euroopa Liidu Teatajas mitte hiljem kui paranduseelarve projekt nr 5/2020.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2020. aastal, et jätkata Türgis pagulastele humanitaarabi andmist

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  5
                eriti selle punkti 14,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1) Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  6
                artikliga 13 on kehtestatud ettenägematute kulude varu suuruseks kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust.

               (2) Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artiklile 6 on komisjon arvutanud ettenägematute kulude varu absoluutsumma aastaks 2020
                  7
               .

               (3) Olles mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 („Globaalne Euroopa“) 2020. aasta kulukohustuste ülemmäära piires vaadanud läbi kõik muud rahastamisvõimalused ettenägematutele asjaoludele reageerimiseks ja võttes arvesse, et 2020. aastal ei ole selliste olukordade lahendamiseks muid erivahendeid, on vaja kasutusele võtta ettenägematute kulude varu, et reageerida kiireloomulisele vajadusele anda Türgis asuvatele pagulastele humanitaarabi, suurendades liidu 2020. aasta üldeelarve kulukohustuste assigneeringuid üle mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 ülemmäära.

               (4) Arvestades, et praegune olukord on väga eriline, on määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 13 lõikes 1 osutatud viimase võimaluse tingimus täidetud.

               (5) Käesolev otsus on seotud rahastamisega, mida käsitletakse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve paranduseelarve projektis nr 5. Kõnealuse paranduseelarvega sidususe tagamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2020. aasta üldeelarve jaoks võetakse kasutusele ettenägematute kulude varu ning tehakse sellest kättesaadavaks 481 572 239 eurot kulukohustuste assigneeringuid üle mitmeaastase finantsraamistikuga ettenähtud rubriigi 4 („Globaalne Euroopa“) kulukohustuste ülemmäära.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 nimetatud 481 572 239 euro suurune summa kompenseeritakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide all 2020. eelarveaasta kulukohustuste ülemmäära varudest järgmiselt:

               (a)rubriik 5 („Haldus“): 16 248 368 eurot;

               (b)rubriik 2 („Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad“): 465 323 871 eurot.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Seda kohaldatakse alates … [vastuvõtmise kuupäev**].

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                  [**Kuupäeva sisestab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.]

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)

                        COM(2020) 173, 2.4.2020.

                     (3)

                        COM(2020) 421, 3.6.2020.

                     (4)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (5)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (6)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (7)

                        Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Erivahendite 2020. aasta tehniline kohandus“ (COM(2020) 173, 2.4.2020).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.3.2021
            COM(2021) 132 final
            2021/0067(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees ja assotsieerimisnõukogus, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga, seoses Gruusia valitsuse põhjaliku tegevuskava heakskiitmisega riigihangetega seotud õigusaktide rakendamiseks ning assotsieerimislepingu XVI-B lisa 1. etapi lõpuleviimise tunnustamisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks kaubanduskoosseisus kokkutulnud ELi-Gruusia assotsieerimiskomitee liidu nimel võetav seisukoht seoses sellise otsuse kavandatava vastuvõtmisega, millega antakse heakskiit Gruusia valitsuse põhjalikule tegevuskavale riigihangetega seotud õigusaktide rakendamiseks ja tunnustatakse assotsieerimislepingu XVI-B lisa 1. etapi lõpuleviimist.

               Lisaks käsitletakse käesolevas ettepanekus otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ELi-Gruusia assotsieerimisnõukogus, et anda lepinguosalistele täiendav turulepääs, nagu on ette nähtud assotsieerimislepingu IV jaotises.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Assotsieerimisleping

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga
                  1
                (edaspidi „leping“) on kehtestatud põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond, mille eesmärk on luua tingimused tõhustatud majandus- ja kaubandussuheteks. See hõlmab riigihangete valdkonna õigusaktide järkjärgulist ühtlustamist. Leping jõustus 1. juulil 2016.

               2.2.Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee

               Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee loodi lepingu artikli 408 lõikega 4 ning see täidab talle lepingu IV jaotisega („Kaubandus ja kaubandusküsimused“) määratud ülesandeid.

               Vastavalt artikli 408 lõikele 3 on assotsieerimiskomiteel õigus võtta vastu otsuseid kõnealuses lepingus sätestatud juhtudel. Assotsieerimiskomitee otsused on siduvad ja lepinguosalised võtavad nende rakendamiseks asjakohaseid meetmeid. Assotsieerimiskomitee võtab oma otsused vastu lepinguosaliste kokkuleppel, võttes arvesse lepinguosaliste sisemenetlusi.

               2.3.Assotsieerimisnõukogu

               Assotsieerimisnõukogu loodi lepingu artikliga 404. Assotsieerimisnõukogu jälgib ja kontrollib lepingu kohaldamist ja rakendamist ning vaatab lepingu toimimise selle eesmärkide valguses korrapäraselt läbi. Lisaks käesoleva lepingu kohaldamise ja rakendamise jälgimisele ja kontrollimisele vaatab assotsieerimisnõukogu läbi kõik käesoleva lepingu raames üles kerkivad olulised küsimused ning kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed ja rahvusvahelised küsimused.

               Lepingu artikli 406 kohaselt on assotsieerimisnõukogul õigus teha lepingu alusel otsuseid, mis on lepinguosalistele siduvad. Eelkõige on artikli 419 lõikes 5 sätestatud, et kui lepinguosalised lepivad kokku, et lepingu IV jaotisega „Kaubandus ja kaubandusküsimused“ hõlmatud vajalikud meetmed on rakendatud ja need pööratakse täitmisele, teeb assotsieerimisnõukogu temale lepingu artiklitega 406 ja 408 delegeeritud volituste alusel otsuse käesoleva lepingu IV jaotises käsitletud turu edasise avamise kohta.

               Assotsieerimisnõukogu otsused on siduvad ja lepinguosalised võtavad nende rakendamiseks asjakohaseid meetmeid. Assotsieerimisnõukogu võtab oma otsused ja soovitused vastu lepinguosaliste kokkuleppel, kui nende vastavad sisemenetlused on lõpule viidud.

               2.4.Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee kavandatud õigusakt

               Kavandatava akti eesmärk on anda heakskiit Gruusia valitsuse poolt heaks kiidetud hiljutisele põhjalikule reformikavale riigihangete valdkonnas ning kinnitada lepingu XVI-B lisa (institutsioonilise reformi, ühtlustamise ja turulepääsu esialgne ajakava) 1. etapi lõpuleviimist.

               ELi-Gruusia põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu XVI-B lisas on 1. etapi lõpuleviimiseks sätestatud järgmised nõuded:

               ·lepingu artikli 143 lõike 2 ja artikli 144 rakendamine,

               ·lepingu artiklis 145 sätestatud reformistrateegia kokkulepe.

               Esimese nõude puhul on artikli 143 lõikes 2 sätestatud, et Gruusia määrab eelkõige:

               ·keskvalitsustasandi täitevorgani, kelle ülesanne on tagada sidus poliitika ja selle rakendamine kõikides riigihangetega seotud valdkondades. Selline organ hõlbustab ja koordineerib käesoleva peatüki rakendamist ning suunab järkjärgulist õigusaktide ühtlustamist liidu õigustikuga vastavalt käesoleva lepingu XVI-B lisale;

               ·erapooletu ja sõltumatu organi, kelle ülesanne on vaadata läbi hankemenetluse käigus hankijate tehtud otsused. Selles kontekstis tähendab „sõltumatu“, et organ on hankijatest ja ettevõtjatest sõltumatu avalik asutus. Luuakse võimalus kõnealuse organi otsused kohtus vaidlustada.

               Need meetmed viidi lõpule 23. aprillil 2014 valitsuse määrusega 306 ja 2. juulil 2020 Gruusia seadusega nr 6730.

               Kooskõlas artikliga 144 täidavad lepinguosalised nimetatud artikli lõigetes 2–15 sätestatud hankemenetluse põhinõudeid lepingute avaldamise, sõlmimise ja kohtuliku kaitse kohta. Need põhinõuded tulenevad otseselt ELi riigihangete õigustikuga ettenähtud riigihanke-eeskirjadest ja -põhimõtetest, sealhulgas mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise, läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõttest.

               Need põhimõtted on Gruusia riigihanke-eeskirjadesse üle võetud sellega, et 2010. aastal võeti kasutusele e-hangete süsteem ja 6. aprillil 2017 võeti vastu Gruusia seadus 617, millega muudeti riigihangete seadust.

               Seoses XVI-B lisa 1. etapi teise nõudega on vaja vastu võtta lepingu artiklis 145 osutatud tegevuskava. Assotsieerimislepingu artikli 145 lõikes 1 on sätestatud, et enne järkjärgulise ühtlustamise algust tuleb Gruusial esitada kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele põhjalik tegevuskava lepingu IV jaotise 8. peatüki rakendamiseks koos ajakava ja vahe-eesmärkidega. See dokument, mis peab assotsieerimislepingu kohaselt olema kooskõlas XVI-B lisas sätestatud etappide ja ajakavaga, peab hõlmama kõiki reforme, mis on seotud liidu õigustikuga ühtlustamise ja institutsioonilise suutlikkuse suurendamisega.

               Gruusia valitsus võttis 31. märtsil 2016 vastu määruse nr 536, millega kiideti heaks tegevuskava, milles käsitletakse kavandatavaid muudatusi riigihangete valdkonnas kooskõlas Gruusia ja ELi kohustustega põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu raames. Nimetatud määrust muudeti valitsuse 22. jaanuari 2018. aasta määrusega nr 154 ja 12. juuni 2020. aasta määrusega nr 974. Tegevuskava vastab artikli 145 lõike 1 nõuetele.

               Kavandatav akt muutub lepinguosalistele siduvaks vastavalt lepingu artikli 145 lõikele 2, milles on sätestatud, et „kui kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee kiidab tegevuskava heaks, lähtutakse sellest dokumendist käesoleva peatüki rakendamisel. Liit teeb kõik, mis võimalik, et abistada Gruusiat tegevuskava rakendamisel.“ Vastavalt artikli 146 lõikele 3 hindab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee järgmist etappi alles pärast seda, kui XVI-B lisa 1. etapp on heaks kiidetud.

               2.5.Assotsieerimisnõukogu kavandatav otsus turulepääsu kohta

               Kui 1. etapp on heaks kiidetud, võtab assotsieerimisnõukogu kooskõlas artikli 146 lõikega 2 ja artikli 419 lõikega 5 ning XVI-B lisas sätestatud institutsioonilise reformi, ühtlustamise ja turulepääsu ajakavaga vastu otsuse, millega võimaldatakse vastastikune turulepääs keskvalitsusasutuste hangetele.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees liidu nimel võetava seisukoha eesmärk on anda heakskiit Gruusia valitsuse tegevuskavale riigihankeid käsitlevate õigusaktide rakendamiseks.

               Samuti on selle eesmärk tunnistada, et Gruusia on täitnud assotsieerimislepingu XVI-B lisa (institutsioonilise reformi, ühtlustamise ja turulepääsu esialgne ajakava) 1. etapi, võttes vastu ulatusliku reformistrateegia kooskõlas lepingu artikliga 145 ning tunnustades lepingu artikli 143 lõike 2 ja artikli 144 rakendamist.

               Pärast seda, kui kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee on tegevuskava heaks kiitnud, lähtutakse sellest dokumendist IV jaotise 8. peatüki rakendamisel kooskõlas lepingu artikli 145 lõikega 2.

               Assotsieerimisnõukogus liidu nimel võetava seisukoha eesmärk on võtta vastu otsused lepinguosalistele täiendava turulepääsu võimaldamise kohta vastavalt lepingu IV jaotisele.

               Neid otsuseid tuleks vaadelda nende jõupingutuste laiemas kontekstis, mida EL ja Gruusia on teinud oma õigusaktide ühtlustamiseks, sealhulgas riigihangete valdkonnas, et luua tingimused majandus- ja kaubandussuhete tugevdamiseks.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee on lepinguga, s.t ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga sätestatud organ.

               Akt, mille kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Vastavalt lepingu artikli 408 lõikele 3 muutub kavandatud õigusakt rahvusvahelise õiguse raames lepinguosaliste jaoks siduvaks.

               Assotsieerimisnõukogu otsusel vastastikuse turulepääsu lubamise kohta on vastavalt lepingu artikli 406 lõikele 1 õiguslik toime allakirjutanute territooriumil.

               Kavandatavad aktid ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks ja teine on kõrvalise tähtsusega, saab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olla üksainus materiaalõiguslik alus, mis oleneb peamisest või domineerivast eesmärgist või valdkonnast.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti põhieesmärk ja sisu on seotud liidu ühise kaubanduspoliitika rakendamise tagamisega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatud õigusaktide avaldamine

               Kooskõlas artikli 145 lõikega 2 inkorporeeritakse kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee aktiga Gruusia ametiasutuste poolt heaks kiidetud tegevuskava lepingu IV jaotise 8. peatükki kui viitedokument ning sellega kinnitatakse XVI-B lisa (institutsioonilise reformi, ühtlustamise ja turulepääsu esialgne ajakava) 1. etapi lõpuleviimist. Assotsieerimisnõukogu otsus anda vastastikune turulepääs loob õigusi ja kohustusi. Seepärast on asjakohane avaldada kõnealused õigusaktid pärast nende vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0067 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees ja assotsieerimisnõukogus, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga, seoses Gruusia valitsuse põhjaliku tegevuskava heakskiitmisega riigihangetega seotud õigusaktide rakendamiseks ning assotsieerimislepingu XVI-B lisa 1. etapi lõpuleviimise tunnustamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsuse (EL) 2016/838
                  3
                alusel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu
                  4
                (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. juulil 2016.

               (2)Lepingu artikli 145 lõikega 1 nähakse ette, et Gruusia esitab assotsieerimiskomitee kaubanduskoosseisule riigihankeid käsitlevate õigusaktide rakendamise põhjaliku tegevuskava koos ajakava ja eesmärkidega, mis peaksid sisaldama kõiki õigusaktide liidu õigustikuga ühtlustamiseks elluviidavaid reforme.

               (3)Vastavalt artikli 145 lõikele 2 peab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee sellise põhjaliku tegevuskava heaks kiitma, et seda saaks kasutada rakendamise alusdokumendina riigihangete valdkonna õigusaktide ühtlustamisel liidu õigustikuga.

               (4)Kooskõlas lepingu artikli 146 lõikega 2 toimub õigusaktide ühtlustamine liidu õigustikuga järjestikuste etappidena, nagu on sätestatud lepingu XVI-B lisas esitatud ajakavas. Selle lepingu artikli 408 lõikes 4 sätestatud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee peaks hindama iga etapi rakendamist, ning kui ta selle heaks kiidab, võetakse seda arvesse vastastikusel turulepääsu võimaldamisel vastavalt käesoleva lepingu XVI-B lisale.

               (5)Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee võtab vastavalt ELi-Gruusia assotsieerimisnõukogu 17. novembri 2014. aasta otsuse nr 1/2014 (kodukorra kohta) II lisa artikli 11 lõikele 2 vastu otsuse, milles esitatakse arvamus Gruusia ametiasutuste poolt heaks kiidetud tegevuskava kohta ning hinnang Gruusia õigusaktide ühtlustamise kohta liidu õigusega, kui lepingu XVI-B lisas sätestatud 1. etapp on lõpule viidud. Gruusia valitsus kiitis 31. märtsi 2016. aasta otsusega nr 536 heaks tegevuskava, milles käsitletakse kavandatavaid muudatusi riigihangete valdkonnas kooskõlas Gruusia ja ELi kohustustega põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu raames, mida on muudetud Gruusia valitsuse 22. jaanuari 2018. aasta otsusega nr 154 ja 12. juuni 2020. aasta otsusega nr 974.

               (6)Pärast esimese etapi lõpuleviimise kinnitamist peaks assotsieerimisnõukogu tegema otsuse vastavalt ELi-Gruusia assotsieerimisnõukogu 17. novembri 2014. aasta otsuse nr 1/2014 (kodukorra kohta) I lisa artikli 11 lõikele 2 vastastikuse turulepääsu andmise kohta keskvalitsusasutuste hangetele kooskõlas lepingu XVI-B lisaga.

               (7)On asjakohane määrata kindlaks kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees ja assotsieerimisnõukogus liidu nimel võetav seisukoht, kuna kavandatavad otsused on liidule siduvad,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees seoses Gruusia valitsuse poolt heaks kiidetud põhjaliku tegevuskavaga ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu XVI-B lisas esitatud 1. etapi lõpuleviimisega, põhineb kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee otsuse eelnõul, mis on esitatud käesoleva otsuse I lisas.

               Artikkel 2

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel assotsieerimisnõukogus seoses vastastikuse turulepääsu andmisega XVI-B lisa alusel, põhineb assotsieerimisnõukogu otsuse eelnõul, mis on esitatud käesoleva otsuse II lisas.

               Artikkel 3

               Artiklis 1 osutatud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee otsus ja artiklis 2 osutatud assotsieerimisnõukogu otsus avaldatakse pärast nende vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 261, 30.8.2014, lk 744.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        Nõukogu 23. mai 2016. aasta otsus (EL) 2016/838 ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 141, 28.5.2016, lk 26).

                     (4)

                        ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.3.2021
            COM(2021) 132 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees ja assotsieerimisnõukogus, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga, seoses Gruusia valitsuse põhjaliku tegevuskava heakskiitmisega riigihangetega seotud õigusaktide rakendamiseks ning assotsieerimislepingu XVI-B lisa 1. etapi lõpuleviimise tunnustamisega

               I LISA

               ELi ja Gruusia kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee otsus nr .../2021,

               xx.xx.2021,

               ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu XVI-B lisas sätestatud 1. etapi heakskiitmise kohta

               KAUBANDUSKOOSSEISUS KOKKUTULNUD ASSOTSIEERIMISKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut, eriti selle artiklit 146,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline assotsieerimisleping („leping“) kirjutati alla 27. juunil 2014 ja see jõustus 1. juulil 2016.

               (2)Lepingu preambulis tunnistatakse Gruusia kohustust järk-järgult ühtlustada oma asjakohaste valdkondade õigusaktid ELi õigusaktidega vastavalt lepingule ning neid tõhusalt rakendada, aidates seeläbi kaasa Gruusia tihedamale poliitilisele assotsieerimisele ja majanduslikule integreerumisele liiduga, millest saaksid kasu kõik Gruusia kodanikud, sealhulgas konflikti tõttu lahutatud kogukonnad.

               (3)Vastavalt lepingu artiklile 147 lepivad lepinguosalised kokku, et nende turud avatakse üksteisele järk-järgult ja samaaegselt.

               (4)Lepingu artikli 146 kohaselt peab Gruusia tagama, et ta ühtlustab oma riigihangete valdkonna õigusaktid järk-järgult liidu riigihangete õigustikuga ning et õigusaktide ühtlustamine viiakse läbi etapiviisiliselt vastavalt lepingu XVI-B lisas esitatud ajakavale, mida on muudetud kaubanduskoosseisus kokkutulnud ELi-Gruusia assotsieerimiskomitee 18. oktoobri 2019. aasta otsusega nr 2/2019
                  1
               .

               (5)Lepingu artikli 146 kohaselt hindab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee lepingu XVI-B lisas sätestatud iga etapi rakendamist, võttes aluseks kõnealuse komitee heakskiidu.

               (6)Lepingu XVI-B lisas, mida on muudetud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee 18. oktoobri 2019. aasta otsusega nr 2/2019, on sätestatud nõuded, mida Gruusia peab täitma 1. etapi lõpuleviimiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Kiidetakse heaks Gruusia valitsuse 31. märtsi 2016. aasta määrusega nr 536 vastu võetud põhjalik tegevuskava, mis käsitleb muudatuste kavandamist riigihangete valdkonnas kooskõlas Gruusia ja ELi kohustustega põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu raames, ja mida on muudetud Gruusia valitsuse 22. jaanuari 2018. aasta määrusega nr 154 ja 12. juuni 2020. aasta määrusega nr 974.

               Artikkel 2

               Käesoleva otsuse lisas esitatud põhjustel antakse heakskiitev hinnang selle kohta, et Gruusia on lõpule viinud lepingu XVI-B lisas sätestatud 1. etapi.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari keeles ja gruusia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               (Koht) …

                        Kaubanduskoosseisus kokkutulnud

                        assotsieerimiskomitee nimel

                        esimees

                        sekretärid

               LISA

               Vastavalt põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu XVI-B lisale, millele osutatakse selle 8. peatükis riigihangete kohta, peavad 1. etapi lõpuleviimiseks olema täidetud järgmised tingimused:

               (1)lepingu artikli 143 lõike 2 ja artikli 144 rakendamine;

               (2)lepingu artiklis 145 sätestatud reformistrateegia kokkulepe.

               Ad 1) a) Esimese nõude esimese osa kohta on artikli 143 lõikes 2 sätestatud, et „Gruusia määrab eelkõige:

               (a)keskvalitsustasandi täitevorgani, kelle ülesanne on tagada sidus poliitika ja selle rakendamine kõikides riigihangetega seotud valdkondades. Selline organ hõlbustab ja koordineerib käesoleva peatüki rakendamist ning suunab järkjärgulist õigusaktide ühtlustamist liidu õigustikuga vastavalt lepingu XVI-B lisale;

               (b)erapooletu ja sõltumatu organi, kelle ülesanne on vaadata läbi hankemenetluse käigus hankijate tehtud otsused. Selles kontekstis tähendab „sõltumatu“, et organ on hankijatest ja ettevõtjatest sõltumatu avalik asutus. Luuakse võimalus kõnealuse organi otsused kohtus vaidlustada“.

               Artikli 143 lõike 2 punkti a nõue täideti 23. aprillil 2014 valitsuse määrusega nr 306.

               Gruusia keskvalitsustasandi täitevorgan, kelle ülesanne on tagada sidus poliitika ja selle rakendamine kõikides riigihangetega seotud valdkondades, on Gruusia riigihangete amet. Kõnealune amet on sõltumatu avalik-õiguslik juriidiline isik, kelle ülesanne on tagada riigihangete seaduse järgimine ja täitmine.

               Riigihangete amet loodi Gruusia presidendi 5. juuni 2001. aasta määrusega nr 223, mille aluseks oli Gruusia parlamendi 9. detsembril 1998. aastal vastu võetud riigihangete seadus. Riigihangete amet ühines hiljem Gruusia konkurentsiametiga. Pärast assotsieerimislepingu allkirjastamist on riigihangete amet ja konkurentsiamet jagatud kaheks eraldi ametiks, et täielikult täita põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna nõudeid. Sellest tulenevalt määrati riigihangete ameti praegune staatus kindlaks Gruusia valitsuse 23. aprilli 2014. aasta määrusega nr 306.

               Riigihangete ameti tegevust reguleerivad Gruusia põhiseadus, rahvusvahelised lepingud, sealhulgas assotsieerimisleping/põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkonna leping ning riigihangete ameti seadus ja põhikiri. Riigi kontrolli riigihangete ameti tegevuse üle teostab Gruusia valitsus. Gruusia valitsus kiidab heaks ka riigihangete ameti struktuuri ja põhikirja.

               Riigihangete ameti juhi nimetab ametisse ja vabastab ametist peaminister.

               Riigihangete ameti töötajaid värvatakse ja edutatakse kooskõlas tööseadustikuga. Alaliste töötajate koguarv on praegu 123. Tähtajalise lepingu alusel töötab 22 töötajat, mis näib olevat riigihangete ameti praeguste ülesannete täitmiseks piisav.

               Riigihangete amet on saavutanud hea maine Gruusia valitsusasutustes, rahvusvahelistes finantsasutustes, rahastajate kogukonnas ja rahvusvahelistes sidusrühmades kui amet, mis täidab oma ülesandeid ja kohustusi tõhusalt ja tulemuslikult. Riigihangete amet hõlbustab ja koordineerib põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna nõuete rakendamist ning suunab järkjärgulist õigusaktide ühtlustamist liidu õigustikuga vastavalt põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu XVI-B lisale. Riigihangete amet saab tõhusalt toetada riigihangete süsteemi (sealhulgas õigusmaastiku ja kogu ökosüsteemi) arendamist Gruusias.

               Riigihangete ametile seadusega antud ülesanded hõlmavad üldnõudeid, mis on rahvusvaheliste tavade kohaselt selliste asutuste puhul soovitatavad, et parandada õigusraamistikku ning suurendada hankijate ja ettevõtjate tegevussuutlikkust. Riigihangete amet täidab asjakohaselt reguleerimis-, järelevalve-, kasutajatoe- ja koolitusülesandeid.

               Ameti lisaülesanded on järgmised:

               ·riigihankemenetluse jälgimine;

               ·madalama tasandi õigusaktide ettevalmistamine ja vastuvõtmine riigihankemenetluse reguleerimiseks;

               ·hankesüsteemi olukorra uurimine ja hindamine avaliku sektori hankijatelt saadud aruannete alusel ning ettepanekute tegemine Gruusia valitsusele asjakohaste otsuste tegemiseks;

               ·standardsete ja spetsiaalsete koolitusprogrammide ja metodoloogiliste vahendite ettevalmistamine, seminaride ja koolituste korraldamine keskasutustele, kohalikele omavalitsustele, massimeediale ja teistele huvitatud isikutele;

               ·integreeritud riigihangete andmebaasi loomine, ajakohastamine ja järelevalve;

               ·nõustamisteenuste osutamine avaliku sektori hankijatele;

               ·kaasaegse info- ja sidetehnoloogia kasutuselevõtu toetamine hankesüsteemis;

               ·riigihangete integreeritud IT-süsteemi toimimise toetamine ja hankedokumentide elektroonilise liikumise tagamine hankemenetluste ajal;

               ·hanke käigus tekkivate vaidluste lahendamine;

               ·hankemenetluste seaduslikkuse jälgimine ja hankemenetluste reguleerimise põhimõtete kindlaksmääramine;

               ·musta ja valge nimekirja pidamine;

               ·hankeobjekti kindlaksmääramine ja/või integreerimine klassifitseerimissüsteemi;

               ·konkreetsete hangetega seotud konsolideeritud pakkumuste korraldamine;

               ·iga-aastase tegevusaruande koostamine ja selle esitamine Gruusia valitsusele igal aastal 15. maiks ning avaldamine riigihangete ameti veebisaidil.

               Lepingu artikli 143 lõike 2 punktis b sätestatud nõue täideti Gruusia 2. juuli 2020. aasta seadusega nr 6730.

               Selle seadusega peatati endise uurimisorgani „Dispute Resolution Council“ (ametlik tõlge gruusia keelest) tegevus ning loodi uus sõltumatu ja erapooletu avalik-õiguslik asutus. Selle uue asutuse näol on tegemist uurimisorganiga, mis tegeleb riigihangete, avaliku ja erasektori partnerluste ja kontsessioonidega seotud kaebustega. Muudatused hõlmasid ka juhtumeid, kus riigihankelepinguid sõlmitakse lihtsustatud (otsese ja ühe allikaga) menetluse teel, näiteks menetlus, mille eesmärk on saada riigihangete ametilt luba „lihtsustatud“ hangete korraldamiseks „tungiva vajaduse tõttu“.

               Gruusia 2. juuli 2020. aasta seadusega nr 6730 nähakse ette asjakohased sõltumatuse ja erapooletusega seotud tagatised, nagu on nõutud lepingu artikli 143 lõike 2 punktis b.

               Ad 1) b) Artikli 144 kohaselt peavad lepinguosalised esimese nõude teise osa puhul täitma käesoleva artikli lõigetes 2–15 sätestatud hankemenetluse põhinõuded, mis käsitlevad lepingute avaldamist, sõlmimist ja kohtulikku kaitset. Need põhinõuded tulenevad otseselt ELi riigihangete õigustikuga ettenähtud riigihanke-eeskirjadest ja -põhimõtetest, sealhulgas mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise, läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõttest.

               Need põhimõtted on Gruusia riigihanke-eeskirjadesse üle võetud sellega, et Gruusia hakkas 2010. aastal kasutama e-hangete süsteemi ja võttis 6. aprillil 2017 vastu seaduse nr 617, millega muudetakse riigihangete seadust.

               Gruusia võttis 2010. aastal kasutusele e-hangete süsteemi, luues Gruusia integreeritud riigihangete infosüsteemi (GE-GP). Alates e-hangete süsteemi kasutuselevõtust viiakse 100 % Gruusia riigihangetest läbi e-hangete süsteemi kaudu, mis tagab läbipaistvuse ja stimuleerib konkurentsi. E-hangete süsteemi läbipaistvus on täielikult kooskõlas ELi avaldamispõhimõtetega, sest kogu hanketeadete ja lepingute sõlmimisega seotud teave on piiranguteta täiesti läbipaistev.

               Riigihangete amet koostas riigihangete seaduse muutmise eelnõu, et täita mõned muud lepingu artikli 144 põhinõuded ja kõrvaldada riigihangete seaduse nõuetele mittevastavused. Gruusia valitsus kiitis muudatusettepanekud heaks juba 2016. aasta detsembris ja edastas need seejärel Gruusia parlamendile. Gruusia parlament kiitis need muudatused heaks 6. aprillil 2017 Gruusia seadusega nr 617. Muudatused puudutasid järgmist: a) aluspõhimõtted; b) tehnilised kirjeldused ja c) tähtajad.

               (a)Riigihangete seaduse muudatus puudutas selle artikli 2 punkti c ja artiklit 13. Muudatusega nähti ette võrdse kohtlemise ja proportsionaalsuse põhimõtted, mida seaduses sõnaselgelt ei olnud mainitud.

               (a)Riigihangete seaduse muudatus puudutas ka riigihangete seaduse artikli 12-1 lõiget 6. Muudatusega võeti kasutusele kasutusomaduste üldkirjeldus ning tehnilised ja/või funktsionaalsed kriteeriumid vajalike ehitustööde, asjade või teenuste omaduste määratlemiseks. Uus säte võimaldab hankijatel koostada tehnilised kirjeldused kasutusomaduste ning tehniliste ja/või funktsionaalsete kriteeriumide alusel, võimaldades esitada pakkumusi, milles võetakse arvesse turul kasutatavate tehniliste lahenduste mitmekesisust. Muudatusettepanekus seatakse hankedokumentide koostamisel esikohale kasutusomadused ja funktsionaalsed kriteeriumid.

               (b)Muudatusega kehtestati pakkumiskutse esitamiseks ja pakkumistingimustega tutvumiseks mõistlikud tähtajad.

               Riigihangete seaduse muudatused jõustusid 19. juulil 2017. Uute muudatustega pikendati ka liidu piirmääradest allapoole jäävate pakkumuste esitamise tähtaegu. Praegu on kõigi liidu piirmääradest allapoole jäävate ja seda ületavate menetluste tähtajad järgmised:

                        Hankemenetluse liik

                        Eesmärk

                        Rahalised piirmäärad

                        Tähtajad

                        Elektrooniline pakkumus

                        Asjade ja teenuste hankelepingud

                        5 000 kuni 150 000lari

                        7 päeva

                        150 000 lari ja rohkem

                        10 päeva

                        Ehitustööde riigihankelepingud

                        5 000 kuni 300 000 lari

                        10 päeva

                        300 000 lari ja rohkem

                        20 päeva

                        Üle ELi piirmäära

                        Asjade ja teenuste hankelepingud

                        135 000 eurot ja rohkem

                        30 päeva

                        Ehitustööde riigihankelepingud

                        5 225 000 eurot ja rohkem

               Ad 2) Lepingu XVI-B lisas sätestatud I etapi teise nõude osas on vaja heaks kiita lepingu artiklis 145 sätestatud tegevuskava. Lepingu artikli 145 lõikes 1 on sätestatud, et enne õigusaktide ühtlustamise alustamist esitab Gruusia kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele lepingu IV jaotise 8. peatüki rakendamise põhjaliku tegevuskava koos ajakava ja vahe-eesmärkidega. See dokument, mis lepingu kohaselt peab vastama XVI-B lisas sätestatud etappidele ja ajakavale, peab sisaldama kõiki reforme, mis on vajalikud liidu õigustikuga ühtlustamiseks ja institutsioonilise suutlikkuse suurendamiseks.

               Gruusia valitsus kiitis 31. märtsi 2016. aasta määrusega nr 536 heaks põhjaliku tegevuskava, mis käsitleb muudatuste kavandamist riigihangete valdkonnas kooskõlas Gruusia ja ELi kohustustega põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu raames. Määrust on muudetud valitsuse 22. jaanuari 2018. aasta määrusega nr 154 ja 12. juuni 2020. aasta määrusega nr 974.

               Tegevuskava hõlmab kõiki reforme, mis on seotud liidu õigustikuga ühtlustamise ja institutsioonilise suutlikkuse suurendamisega, ning on kooskõlas lepingu XVI-B lisas sätestatud etappide ja ajakavadega vastavalt lepingu artiklile 145.

               II LISA

               ELi-GRUUSIA assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2021,

               xx.xx.2021,

               millega antakse kooskõlas ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu XVI-B lisaga vastastikune turulepääs keskvalitsusasutuste hangetele

               ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut, eriti selle artikleid 146 ja 406 ja artikli 419 lõiget 5,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline assotsieerimisleping („leping“) kirjutati alla 27. juunil 2014 ja see jõustus 1. juulil 2016.

               (2)Lepingu preambulis tunnistatakse Gruusia kohustust järk-järgult ühtlustada oma asjakohaste valdkondade õigusaktid ELi õigusaktidega ning neid tõhusalt rakendada, aidates seeläbi kaasa Gruusia tihedamale poliitilisele assotsieerimisele ja majanduslikule integreerumisele liiduga, millest saaksid kasu kõik Gruusia kodanikud, sealhulgas konflikti tõttu lahutatud kogukonnad.

               (3)Vastavalt lepingu artiklile 147 lepivad lepinguosalised kokku, et nende turud avatakse üksteisele järk-järgult ja samaaegselt.

               (4)Lepingu artikli 146 kohaselt peab Gruusia tagama, et ta ühtlustab oma riigihangete valdkonna õigusaktid järk-järgult liidu riigihangete õigustikuga ning et õigusaktide ühtlustamine viiakse läbi etapiviisiliselt vastavalt käesoleva lepingu XVI-B lisas esitatud ajakavale, mida on muudetud kaubanduskoosseisus kokkutulnud ELi-Gruusia assotsieerimiskomitee 18. oktoobri 2019. aasta otsusega nr 2/2019
                  2
               . Vastavalt kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee [kuupäev] otsusele [1/2021 (kinnitamisel)] on kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee andnud heakskiitva hinnangu sellele, et Gruusia on lõpule viinud lepingu XVI-B lisas sätestatud esimese etapi.

               (5)Kooskõlas lepingu artikli 419 lõikega 5 teeb assotsiatsiooninõukogu temale lepingu artiklitega 406 ja 408 delegeeritud volituste alusel otsuse lepingu IV jaotises „Kaubandus ja kaubandusküsimused“ käsitletud turu edasise avamise kohta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu keskvalitsusasutused võimaldavad Gruusiale vastastikuse turulepääsu hangetele Euroopa Liidus ning Gruusia keskvalitsusasutused võimaldavad Euroopa Liidule vastastikuse turulepääsu hangetele lepingu artiklis 429 osutatud territooriumidel.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari keeles ja gruusia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               (Koht) …

                        Assotsiatsiooninõukogu nimel

                        esimees

                        sekretärid

                     (1)

                        ELT L 296, 15.11.2019, lk 33.

                     (2)

                        ELT L 296, 15.11.2019, lk 33.