               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.3.2017
            COM(2017) 111 final
            2017/0047(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XX lisa (Keskkond) muutmisega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu XX lisa (Keskkond), et inkorporeerida EMP lepingusse määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist,
                  1
                ja sellega seotud õigusaktid.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Eelnõuna lisatud ühiskomitee otsusega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP-EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele toimub selle inkorporeerimise teel EMP lepingusse vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

               Inkorporeerimine hõlmab kõiki kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumise valdkonna poliitilisi vahendeid ning ka EMP lepingus sätestatud kõrvalmeetmeid ja horisontaalpoliitika vahendeid.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõike 1 alusel.

               EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  2
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

               Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

                  ELi õigustiku inkorporeerimine EMP lepingusse toimub vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

               •Proportsionaalsus

                  Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ettepaneku eesmärk – tagada siseturu ühtsus.

               •Vahendi valik

                  Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Käesoleva õigusakti ettevalmistamise käigus korraldas komisjon veebipõhise avaliku konsultatsiooni ja kaks kohtumist sidusrühmadega. Peale selle teostati välisuuring, et uurida võimalikke regulatiivseid lähenemisviise väikesõidukite CO2-heite vähendamiseks.

               •Mõjuhinnang

               Käesoleva õigusakti ettevalmistamise käigus koostas komisjon üksikasjaliku mõjuhinnangu, analüüsides mitmesuguseid erinevaid poliitikavariante.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eesmärk on laiendada kehtivat süsteemi EMP EFTA riikidele.

               4.MÕJU EELARVELE

               Määruse inkorporeerimine EMP lepingusse ei tohiks eelarvet mõjutada, sest mis tahes EMP EFTA riikides sõidukite registreerimisest tuleneda võiv lisatulu antakse üle EFTA järelevalveametile ja vastupidi.

               5.MUU TEAVE

               Peamiste taotletud kohanduste põhjendus ja pakutud lahendus

               Määrusega (EL) nr 510/2011 kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormide süsteem. Ühiskomitee otsuse eelnõuga laiendatakse ELi süsteemi EMP EFTA riikidele nii, et süsteem hõlmaks kõiki EMP riike, välja arvatud Liechtenstein.

               Ülemäärase heite maks, määruse (EL) nr 510/2011 artikli 9 lõige 1, mis kajastub ühiskomitee otsuse kohanduses i)

               Lisatud kohandusteksti kohaselt kehtestab EMP EFTA riikides asuvatele tootjatele ülemäärase heite maksud EFTA järelevalveamet.

               Maksud kehtestatakse vastavalt ELis ja EMP EFTA riikides müüdud uutele väikestele tarbesõidukitele ühiselt. Sellest tulenevalt tuleb maksud jaotada ELi ja EFTA vahel.

               Välja pakutud jaotamispõhimõtte kohaselt jaotatakse maksud proportsionaalselt sellega, kui suure osa moodustavad ELis või EFTA riikides registreeritud uued väikesed tarbesõidukid EMPs registreeritud uute väikeste tarbesõidukite koguarvust.

               Ülemäärase heite maksu kogumine, määruse (EL) nr 510/2011 artikli 9 lõige 3, mis kajastub ühiskomitee otsuse kohanduses j)

               Artikli 9 lõikes 3 on sätestatud õiguslik alus, mille alusel komisjon kehtestab ülemäärase heite maksu kogumise meetodid. Meetodid kehtestati komisjoni otsusega 2012/99/EL
                  3
               . Kuna EMP lepinguga on ette nähtud eraldi järelevalveamet ja järelevalvesüsteem, on lisatud kohandustekst, mille abil EFTA järelevalveamet määrab kindlaks ülemäärase heite maksu kogumise meetodid. Nende aluseks on komisjoni käsutuses olevad meetodid.

               Ülemäärase heite maksu jaotamine, määruse (EL) nr 510/2011 artikli 9 lõige 4, mis kajastub ühiskomitee otsuse kohanduses k)

               Artikli 9 lõikes 4 on sätestatud, et ülemäärase heite maksude summad kajastatakse Euroopa Liidu üldeelarves tuluna.

               Sellest tulenevalt on lisatud kohandustekst, mille abil EFTA liikmesriigid määravad kindlaks EFTA poolele vastava ülemäärase heite maksu jaotamise.

               Määruse (EL) nr 510/2011 kohaldatavus Liechtensteini suhtes vastavalt ühiskomitee otsuse kohandusele o)

               Liechtensteini ja Šveitsi vahel on ajalooliselt väga tihedad suhted ning neid mõjutab oluliselt kahe riigi vahel 1923. aastal sõlmitud tolli- ja valuutaleping (millega loodi tolli- ja rahaliit) (LGBl. 1923 nr 24). Tolli- ja valuutalepingul Šveitsiga on märkimisväärne mõju ka Liechtensteini keskkonna- ja eelarvestrateegiatele. Paljud Šveitsi keskkonnaalased sätted on tolli- ja valuutalepingu kaudu Liechtensteinis otseselt kohaldatavad või kohaldatakse neid Liechtensteini õiguses kahe riigi vaheliste kahepoolsete lepingute alusel.

               Selle taustal taotleb Liechtenstein erandi tegemist määruse (EL) nr 510/2011 kohaldamisest, võttes arvesse, et kohaldades Liechtensteinis Šveitsi heitenorme, saavutatakse samad eesmärgid, mis on sätestatud ELi õigusaktides.

               2017/0047 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XX lisa (Keskkond) muutmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  4
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu XX lisa (Keskkond).

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 510/2011
                  5
               .

               (4)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 205/2012
                  6
               .

               (5)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 293/2012
                  7
               .

               (6)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 114/2013
                  8
               .

               (7)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1047/2013
                  9
               .

               (8)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 253/2014
                  10
               .

               (9)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 404/2014
                  11
               .

               (10)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 410/2014
                  12
               .

               (11)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 427/2014
                  13
               .

               (12)Seetõttu tuleks EMP lepingu XX lisa (Keskkond) vastavalt muuta.

               (13)EMP ühiskomitees võetav Euroopa Liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu XX lisa (Keskkond) muutmise ettepaneku suhtes põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 145, 31.5.2011, lk 1.

                     (2)
                  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (3)
                  Komisjoni 17. veebruari 2012. aasta otsus 2012/99/EL Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 510/2011 kohase uute väikeste tarbesõidukite ülemäärase CO2-heite maksu kogumise üksikasjaliku korra kohta (ELT L 47, 18.2.2012, lk 69).

                     (4)
                  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (5)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist (ELT L 145, 31.5.2011, lk 1).

                     (6)
                  Komisjoni 6. jaanuari 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 205/2012, millega muudetakse määruse (EL) nr 510/2011 II lisa liikmesriikide aruandluse andmeallikate ja andmeparameetrite osas (ELT L 72, 10.3.2012, lk 2).

                     (7)
                  Komisjoni 3. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 293/2012 uute väikeste tarbesõidukite registreerimisandmete seire ja esitamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (ELT L 98, 4.4.2012, lk 1).

                     (8)
                  Komisjoni 6. novembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 114/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 510/2011 seoses uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite sihttaset käsitleva erandi kohaldamise eeskirjadega (ELT L 38, 9.2.2013, lk 1).

                     (9)
                  Komisjoni 21. augusti 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1047/2013, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 114/2013, et parandada tootja Piaggio kohta esitatud CO2 eriheite 2010. aasta keskmine tase (ELT L 285, 29.10.2013, lk 1).

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 253/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 510/2011, et määrata kindlaks meetodid uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks (ELT L 84, 20.3.2014, lk 38).

                     (11)
                  Komisjoni 17. veebruari 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 404/2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 510/2011 II lisa seoses selliste väikeste tarbesõidukite CO2-heite seirega, mis on saanud tüübikinnituse mitmeastmelise protsessi käigus (ELT L 121, 24.4.2014, lk 1).

                     (12)
                  Komisjoni 23. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 410/2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 293/2012 seoses selliste väikeste tarbesõidukite CO2-heite seirega, mis on saanud tüübikinnituse mitmeastmelise protsessi käigus (ELT L 121, 24.4.2014, lk 21).

                     (13)
                  Komisjoni 25. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 427/2014, millega kehtestatakse väikeste tarbesõidukite vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (ELT L 125, 26.4.2014, lk 57).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.3.2017
            COM(2017) 111 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XX lisa (Keskkond) muutmisega

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

                  nr ...,
               [kuupäev],
               millega muudetakse EMP lepingu XX lisa (Keskkond)

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist
                  1
               .

               (2)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 6. jaanuari 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 205/2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 510/2011 II lisa liikmesriikide aruandluse andmeallikate ja andmeparameetrite osas
                  2
               .

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 3. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 293/2012 uute väikeste tarbesõidukite registreerimisandmete seire ja esitamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011
                  3
               .

               (4)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 6. novembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 114/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 510/2011 seoses uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite sihttaset käsitleva erandi kohaldamise eeskirjadega
                  4
               .

               (5)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 21. augusti 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1047/2013, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 114/2013, et parandada tootja Piaggio kohta esitatud CO2 eriheite 2010. aasta keskmine tase
                  5
               .

               (6)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 253/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 510/2011, et määrata kindlaks meetodid uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks
                  6
               .

               (7)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 17. veebruari 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 404/2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 510/2011 II lisa seoses selliste väikeste tarbesõidukite CO2-heite seirega, mis on saanud tüübikinnituse mitmeastmelise protsessi käigus
                  7
               .

               (8)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 410/2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 293/2012 seoses selliste väikeste tarbesõidukite CO2-heite seirega, mis on saanud tüübikinnituse mitmeastmelise protsessi käigus
                  8
               .

               (9)EMP lepingusse tuleb integreerida komisjoni 25. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 427/2014, millega kehtestatakse väikeste tarbesõidukite vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011
                  9
               .

               (10)Seetõttu tuleks EMP lepingu XX lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu XX lisa punkti 21av (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/33/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:

               „21aw.32011 R 0510: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 510/2011, 11. mai 2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist (ELT L 145, 31.5.2011, lk 1); muudetud järgmiste aktidega:

               –32012 R 0205: komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 205/2012, 6. jaanuar 2012 (ELT L 72, 10.3.2012, lk 2);

               –32014 R 0253: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 253/2014, 26. veebruar 2014 (ELT L 84, 20.3.2014, lk 38);

               –32014 R 0404: komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 404/2014, 17. veebruar 2014 (ELT L 121, 24.4.2014, lk 1).

               Käesolevas lepingus loetakse seda määrust järgmises kohanduses:

               a)Artikli 7 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

               „Juhul kui heiteühendusse kuuluvad ainult EFTA riikides asuvad tootjad, esitavad tootjad teabe EFTA järelevalveametile. Juhul kui heiteühendusse kuuluvad vähemalt üks ELi liikmesriigis asutatud tootja ja vähemalt üks EFTA riigis asutatud tootja, esitavad tootjad teabe komisjonile ja EFTA järelevalveametile.“

               b)Artikli 7 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

               „EFTA järelevalveamet teavitab EFTA riikides asuvaid tootjaid.“

               c)Artikli 7 lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

               „Juhul kui heiteühendusse kuuluvad ainult EFTA riikides asuvad tootjad, teavitavad tootjad ühiselt EFTA järelevalveametit. Juhul kui heiteühendusse kuuluvad (selle laienemise järel) vähemalt üks ELi liikmesriigis asuv tootja ning vähemalt üks EFTA riigis asuv tootja, teavitavad tootjad ühiselt komisjoni ja EFTA järelevalveametit.“

               d)Artikli 7 lõikes 5 asendatakse sõnad „Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102“ sõnadega „EMP lepingu artiklitega 53 ja 54“, ning sõna „liidu“ sõnaga „EMP“.

               e)Artikli 7 lõikes 7 ja artikli 10 lõikes 1 lisatakse sõna „komisjon“ järele sõnad „või EFTA järelevalveamet“ sobivas käändes.

               f)EFTA riikide poolt esitatud teavet hoitakse samuti artikli 8 lõikes 4 osutatud keskregistris.

               g)Artikli 8 lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

               „EFTA järelevalveamet teostab EFTA riikides asuvate tootjate puhul esimeses lõigus osutatud arvutused ning teavitab iga EFTA riigis asuvat tootjat vastavalt teisele lõigule.“

               h)Ilma et see piiraks lepingu protokolli nr 1 kohaldamist, lisatakse artikli 8 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 11 lõigetes 3, 4, 5 ja 6 sõna „komisjon“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ sobivas käändes.

               i)Artikli 9 lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:

               „Juhul kui tootja või heiteühenduse juhataja asub EFTA riigis, kehtestab ülemäärase heite maksu EFTA järelevalveamet.

               Ülemäärase heite maksud jaotuvad komisjoni ja EFTA järelevalveameti vahel selle alusel, kui suure osa moodustavad vastavalt ELis või EFTA riikides registreeritud uued väikesed tarbesõidukid EMPs registreeritud uute väikeste tarbesõidukite koguarvust.“

               j)Artikli 9 lõikele 3 lisatakse järgmised lõigud:

               „Euroopa Komisjon kasutab lõike 1 kohaseid ülemäärase heite maksu kogumise meetodeid, mis on sätestatud komisjoni otsuses 2012/99/EL, ühtlasi selliste uute väikeste tarbesõidukite puhul, mis ELis asuvad tootjad on registreerinud EFTA riikides.

               EFTA järelevalveamet määrab kindlaks lõike 1 kohased ülemäärase heite maksu kogumise meetodid. Selle aluseks on komisjoni käsutuses olevad meetodid.“

               k)Artikli 9 lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

                „EFTA riikide puhul määravad ülemäärase heite maksu summade jaotamise kindlaks EFTA riigid.“

               l)Ilma et see piiraks lepingu protokolli nr 1 kohaldamist, lisatakse artikli 11 lõikes 2 sõna „komisjonile“ järele sõnad „või EFTA riigis asuva tootja puhul EFTA järelevalveametile“.

               m)Artikli 12 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

               „EFTA riikides asuvad tarnijad või tootjad saadavad käesoleva artikli kohased taotlused komisjonile. Komisjon menetleb selliseid taotlusi samadel tingimustel muude käesoleva artikli kohaste taotlustega.“

               n)Artikli 12 lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

               „Käesoleva artikli kohased komisjoni otsused innovatiivsete tehnoloogialahenduste heakskiitmise kohta on üldkohaldatavad ja inkorporeeritakse EMP lepingusse.“

               o)Käesolevat määrust ei kohaldata Liechtensteini suhtes.

               21awa.32012 R 0293: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 293/2012, 3. aprill 2012, uute väikeste tarbesõidukite registreerimisandmete seire ja esitamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (ELT L 98, 4.4.2012, lk 1); muudetud järgmise aktiga:

               –32014 R 0410: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 410/2014, 23. aprill 2014 (ELT L 121, 24.4.2014, lk 21).

               Käesolevas lepingus loetakse seda määrust järgmises kohanduses:

               a)Artiklites 9 ja 10 lisatakse sõna „komisjon“ järele sõnad „või EFTA riigist pärit tootja puhul EFTA järelevalveamet“.

               b)Artikli 10a lõiget 3 ei kohaldata EFTA järelevalveameti puhul.

               21awb.32013 R 0114: komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 114/2013, 6. november 2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 510/2011 seoses uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite sihttaset käsitleva erandi kohaldamise eeskirjadega (ELT L 38, 9.2.2013, lk 1); muudetud järgmise aktiga:

               –32013 R 1047: komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1047/2013, 21. august 2013 (ELT L 285, 29.10.2013, lk 1).

               Käesolevas lepingus loetakse seda määrust järgmises kohanduses:

               a)Ilma et see piiraks lepingu protokolli nr 1 kohaldamist, lisatakse artikli 6 lõikes 1 sõna „komisjon“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ sobivas käändes.

               b)EFTA järelevalveameti puhul ei kohaldata artikli 6 lõiget 2 ning I lisas nimetatud taotluse elektroonilist vormi.

               21awc.32014 R 0427: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 427/2014, 25. aprill 2014, millega kehtestatakse väikeste tarbesõidukite vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (ELT L 125, 26.4.2014, lk 57).“

               Artikkel 2

               Määruste (EL) nr 510/2011 ja (EL) nr 253/2014, delegeeritud määruste (EL) nr 205/2012, (EL) nr 114/2013, (EL) nr 1047/2013 ja (EL) nr 404/2014 ning rakendusmääruste (EL) nr 293/2012, (EL) nr 410/2014 ja (EL) nr 427/2014 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub [...], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud*.

                  10Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […]

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja
                     […]

                     EMP ühiskomitee
                     sekretärid
                     […]

                     (1)
                  ELT L 145, 31.5.2011, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 72, 10.3.2012, lk 2.

                     (3)
                  ELT L 98, 4.4.2012, lk 1.

                     (4)
                  ELT L 38, 9.2.2013, lk 1.

                     (5)
                  ELT L 285, 29.10.2013, lk 1.

                     (6)
                  ELT L 84, 20.3.2014, lk 38.

                     (7)
                  ELT L 121, 24.4.2014, lk 1.

                     (8)
                  ELT L 121, 24.4.2014, lk 21.

                     (9)
                  ELT L 125, 26.4.2014, lk 57.

                     (10)
                  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


				|

		52012PC0611

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mille kohaselt lubatakse Bulgaarial ja Rumeenial kohaldada erimeetmeid, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5 /* COM/2012/0611 final - 2012/0293 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
28. novembri 2006. aasta direktiivi
2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi)[1] (edaspidi
„käibemaksudirektiiv”) artikli 395 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku
põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil kohaldada erimeetmeid, millega tehakse
erand kõnealuse direktiivi sätetest, et lihtsustada käibemaksu kogumise
menetlust või hoida ära teatavat maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise
vältimist.
Komisjonis 25. mail 2011 registreeritud kirjadega
taotlesid Bulgaaria ja Rumeenia luba kehtestada seoses Doonau piirisillaga
(maantee- ja raudteesild) erand käibemaksudirektiivi artiklist 5, milles
käsitletakse käibemaksu territoriaalset kohaldamisala. Komisjonis 7. märtsil
2012 registreeritud kirjaga muutsid Bulgaaria ja Rumeenia kõnealust taotlust
osaliselt.
Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt
teatas komisjon 17. juuli 2012. aasta kirjas teistele liikmesriikidele
Bulgaaria ja Rumeenia taotlustest (Hispaaniat teavitati 18. juuli 2012. aasta
kirjaga). Komisjon teatas 19. juuli 2012. aasta kirjas Bulgaariale ja
Rumeeniale, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.
Selleks et hõlbustada oma territooriumide vahelisi
maantee- ja raudteevedusid, otsustasid Bulgaaria ja Rumeenia 5. juunil
2000 allkirjastada lepingu üle Doonau jõe ulatuva ning Vidinit (Bulgaaria) ja
Calafati (Rumeenia) ühendava piirisilla ehitamise kohta.
Seoses sellega taotlesid Bulgaaria ja Rumeenia
luba kohaldada erimeetmeid, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi
territoriaalset kohaldamisala käsitlevatest eeskirjadest, et kõnealust silda
hooldada ja remontida ning selle ületamise eest teetasu koguda (piirisilla
ehitamine oli erandi taotlusest sõnaselgelt välja jäetud).
Tavaeeskirjade kohaselt eeldaks
käibemaksudirektiivi artiklis 5 sätestatud territoriaalsuse põhimõte koos
teenuste osutamise kohta käsitlevate eeskirjadega, et Bulgaarias tehtud
hooldus- ja remonditööde suhtes kohaldatakse Bulgaaria käibemaksu. Samamoodi
tuleks Rumeenia territooriumil tehtud hooldus- ja remonditööde suhtes kohaldada
Rumeenia käibemaksu. Tavaeeskirjade kohaldamine tähendaks, et iga maksustatava
tehingu korral tuleb kindlaks määrata, kumma riigi territooriumil mingi osa
tööst teostatakse. Sel eesmärgil peaksid töödega seotud ettevõtjad vee kohal
tehtavate tööde jaoks üheselt kindlaks tegema Doonau jões kulgeva riigipiiri
asukoha. Bulgaaria ja Rumeenia leiavad, et kõnealuste tavaeeskirjade
kohaldamine tekitaks nendele ettevõtjatele maksualaseid probleeme ja
lihtsustava erandi eesmärk on seega kehtestada, et riigipiir kulgeks silla
keskelt, nagu taotluses on märgitud.
Teetasude korral peaks maksustatav summa kehtivate
eeskirjade kohaselt olema seotud vastavale liikmesriigile kuuluva sillaosaga.
Lisaks eespool nimetatud riigipiiri kehtestamise probleemile tuleks iga
sillaületuse korral esitada kaks erineva käibemaksumääraga teetasu arvet – üks
Bulgaaria ja teine Rumeenia territooriumil, mis oleks asjaomastele
maksukohustuslastele väga koormav. Seepärast on erandi eesmärk teetasude korral
lugeda sild selle liikmesriigi territooriumil asuvaks, kust ülesõit algab.
Praktikas kogutakse Bulgaaria käibemaksuga teetasu kõigilt sillaületustelt, mis
algavad Bulgaarias ja kulgevad üle piirisilla Rumeeniasse. Samamoodi kogutakse
Rumeenia käibemaksuga teetasu kõigilt Rumeenias algavatelt sillaületustelt. See
lihtsustab käibemaksu arvutamist ja arvestamist.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteerida ega välisekspertide arvamusi
kasutada ei olnud vaja.
Kavandatud otsuse eesmärk on lihtsustada
käibemaksu kogumist teatavatelt piirisilla ületamisega seotud teenustelt.
Mõju on igal juhul piiratud erandi kitsa
kohaldamisala tõttu.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Otsusega lubatakse Bulgaarial ja Rumeenial seoses
piirisillaga kohaldada erimeetmeid, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi
territoriaalsest kohaldamisalast.
Käesolev otsus põhineb käibemaksudirektiivi
artiklil 395.
Ettepanek tehakse ELi ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Käesolev otsus käsitleb üksikutele
liikmesriikidele nende enda taotlusel antud luba ja sellega ei kaasne mingeid
kohustusi.
Arvestades ranget kohaldamisala piirangut, on
erimeede taotletava eesmärgiga vastavuses.
Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on
erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni
ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Nõukogu otsus on ainus
sobiv õigusakt, sest selle saab adresseerida üksikule liikmesriigile.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.
2012/0293 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
mille kohaselt lubatakse Bulgaarial ja
Rumeenial kohaldada erimeetmeid, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ
(mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006.
aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi),[2] eriti selle artikli 395 lõiget
1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Komisjonis 25. mail 2011
registreeritud kirjadega taotlesid Bulgaaria ja Rumeenia luba kehtestada seoses
Doonau piirisillaga erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 5, milles
käsitletakse käibemaksu territoriaalset kohaldamisala. Komisjonis 7. märtsil
2012 registreeritud kirjaga muutsid Bulgaaria ja Rumeenia kõnealust taotlust
osaliselt.
(2)       Direktiivi 2006/112/EÜ
artikli 395 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 17. juuli 2012. aasta kirjas
teistele liikmesriikidele Bulgaaria ja Rumeenia taotlustest; Hispaaniat
teavitati 18. juuli 2012. aasta kirjaga. Komisjon teatas 19. juuli 2012. aasta
kirjas Bulgaariale ja Rumeeniale, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu
vajalik teave.
(3)       Silla hoolduse ja remondi
osas seisneb Bulgaaria ja Rumeenia taotletud erand selles, et kahe liikmesriigi
vaheline riigipiir tuleks lugeda silla keskelt kulgevaks.
(4)       Piirisilla ületamisega seotud
teetasude kogumise osas soovivad kaks liikmesriiki lugeda sild kogu pikkuses
selle liikmesriigi territooriumil asuvaks, kust ülesõit algab. Seega kogutakse
Bulgaaria poolel algavatelt sillaületustelt ainult Bulgaaria käibemaksuga
teetasu. Samamoodi kogutakse Rumeenia poolel algavatelt sillaületustelt ainult
Rumeenia käibemaksuga teetasu.
(5)       Erimeetmete puudumisel
sõltuks hooldus- ja remonditeenuste osutamise ning teetasu kogumise koha
määramine esmajoones riigipiiri täpsest kindlakstegemisest vee kohal, mis oleks
asjaomaste maksukohustuslaste jaoks tegelikkuses väga keeruline. Teiseks tuleks
ühekordse ühest liikmesriigist teise toimuva piirisilla ületamise eest kogutava
teetasu korral kohaldada nii Bulgaaria kui ka Rumeenia käibemaksu. Erimeetmed
on seepärast ette nähtud nende teenuste suhtes kohaldatava käibemaksu kogumise
lihtsustamiseks.
(6)       Kuna küsimus on käibemaksu
suhtes kohaldatavas territooriumi määratluses, mis ei peaks muutuma, tuleks
taotletud erandit lubada määramata ajaks.
(7)       Kõnealused meetmed ei avalda
negatiivset mõju käibemaksust saadavatele liidu omavahenditele ega mõjuta ka
lõpptarbimisjärgus tasumisele kuuluvat maksusummat,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Bulgaarial ja Rumeenial lubatakse erandina
direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 5 kohaldada käesoleva otsuse artiklites 2 ja 3
sätestatud tingimustel meetmeid, millega tehakse erand direktiivist 2006/112/EÜ
seoses üle Doonau jõe ulatuva ning Vidinit (Bulgaaria) ja Calafati (Rumeenia)
ühendava piirisilla hoolduse ja remondiga ning teetasu kogumisega.
Artikkel 2
Piirisilla hoolduse ja remondiga seotud
maksustatavate tehingute koha kindlaksmääramisel loetakse riigipiir kõnealuseks
hoolduseks või remondiks ettenähtud kaubatarnete ja teenuste osutamise,
ühendusesisese kaupade soetamise või impordi puhul kõnealuse silla keskelt
kulgevaks.
Artikkel 3
Teetasu kogumisega seotud maksustatavate
tehingute koha kindlaksmääramisel loetakse piirisild terves pikkuses selle
liikmesriigi territooriumi osaks, kus sillast ülesõit algab.
Artikkel 4
Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria
Vabariigile ja Rumeeniale.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.
[2]               ELT L 347, 11.12.2006,
lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0229

Ettepanek: Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, mis käsitleb Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu sõlmimist ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise kõrvallepingu sõlmimist seoses Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu kohaldamisega  /* KOM/2009/0229 lõplik - CNS 2009/0066 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 15.5.2009KOM(2009) 229 lõplik2009/0066 (CNS)Ettepanek:Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus,mis käsitleb Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu sõlmimist ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise kõrvallepingu sõlmimist seoses Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu kohaldamisegaSELETUSKIRI1. Ettepaneku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide (USA) vaheline lennutranspordileping (edaspidi „ELi-USA lennutranspordileping”) allkirjastati 25. ja 30. aprillil 2007 ning see jõustus 30. märtsil 2008. ELi-USA lennutranspordilepingu artikli 18 lõikes 5 kinnitatakse mõlema lepinguosalise eesmärki tuua maksimaalset kasu tarbijatele, lennuettevõtjatele, töötajatele ja üldsusele mõlemal pool Atlandi ookeani, laiendades käesolevat lepingut nii, et see hõlmaks kolmandaid riike. Lisaks palutakse ELi-USA lennutranspordilepingu artikli 18 lõikes 5, et kõnealuse lepingu artikli 18 lõike 1 alusel loodud ühiskomitee töötaks välja ettepaneku, milles käsitletakse tingimusi ja menetlusi, sealhulgas kõnealuse lepingu vajalikke muudatusi, mida kolmandad riigid peavad käesoleva lepinguga ühinemiseks täitma. Norra ja Island esitasid 2007. aastal ametliku taotluse liituda ELi-USA lennutranspordilepinguga. Ühiskomitee koostas oma 26. veebruari 2009. aasta koosolekul vastavalt ELi-USA lennutranspordilepingu artikli 18 lõikele 5 ettepaneku Islandi ja Norra liitumiseks ELi-USA lennutranspordilepinguga. Ettepanek koosnes kaaskirja vormis lepingust nelja lepinguosalise vahel ning kõrvallepingust, milles käsitletakse ühenduse, Norra ja Islandi vahelisi sisemeetmeid. Norra ja Island on Euroopa ühise lennunduspiirkonna lahutamatu osa ning kõnealused lepingud tagavad tervikliku õigusraamistiku lendudele ELi ühtse lennundusturu, kaasa arvatud Island ja Norra, ning USA vahel. Sellega luuakse ärilisi hüvesid ELi lennuettevõtjatele ja tarbijatele ning eelkõige tagatakse ELi-USA lennutranspordilepingu kooskõla Skandinaavia ühise lennutranspordipoliitikaga. Samas tagatakse kõnealuse ettepanekuga, et ELi-USA lennutranspordileping jääb endiselt kahepoolseks. Island ja Norra kohustuvad pidama läbirääkimisi teise etapi lennutranspordilepingu üle USA-ga. |Üldine taust ELi-USA lennutranspordilepinguga on kõrvaldatud kõik ärilised takistused ELi iga punkti ja USA iga punkti vahelistele lendudele. Lisaks andis USA nn seitsmenda vabaduse liiklusõigused ELi lennuettevõtjatele lennuühenduse pidamiseks Euroopa ühisesse lennunduspiirkonda kuuluvate ELi väliste riikide, nt Norra ja Island, ning USA vahel. Euroopa ühisel lennunduspiirkonnal ei ole aga välispoliitilist mõõdet ning seetõttu puudub ELi lennuettevõtjatel praegu õigus pidada lennuühendust Norra ja Islandi ning kolmandate riikide vahel. Samuti puudub Norra ja Islandi lennuettevõtjatel praegu õigus pidada lennuühendust ELi ja USA vahel. ELi-USA lennutranspordilepinguga on loodud kõikidele ühenduse lennuettevõtjatele ühtsed tingimused turulepääsuks ning kehtestatud uued kokkulepped õigusloomet käsitleva koostöö suhtes Euroopa Ühenduse ja USA vahel valdkondades, mis on olulised transatlantiliste lennuteenuste ohutuks, turvaliseks ja tõhusaks osutamiseks. Norra ja Island on vastu võtnud ühenduse täieliku õigustiku lennunduspoliitika alal. Mõlema kõnealuse riigi lisamisega ELi-USA lennutranspordilepingu kohaldamisalasse tagatakse seega, et kõik Euroopa lennuettevõtjad, kes kohaldavad ühenduse õigustikku, osutavad transatlantilisi lennuteenuseid ühtlustatud raamistiku alusel. Islandi ja Norra liitumine ELi-USA lennutranspordilepinguga võib luua pretsedendi Islandi ja Norra liitumiseks ühenduse muude lennunduslepingutega, nt Euroopa-Vahemere lennundusleping Marokoga. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Kaaskirja vormis lepingu sätetega laiendatakse ELi-USA lennutranspordilepingu kohaldamisala mutatis mutandis Norrale ja Islandile. Kõrvallepingu sätted põhinevad nõukogu 25. aprilli 2007. aasta otsusel ELi-USA lennutranspordilepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (2007/339/EÜ). |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega ELi-USA lennutranspordilepinguga nähakse selgesõnaliselt ette eesmärk, mida soovitakse saavutada kõnealuse lepingu laiendamisega kolmandatele riikidele. Kaaskirja vormis lepinguga luuakse vajalik seos ELi-USA lennutranspordilepingu ja Euroopa ühist lennunduspiirkonda käsitleva lepingu vahel ning sellega ei anta välispoliitilist mõõdet Euroopa Majanduspiirkonnale. Leping on kooskõlas ELi üldise poliitikaga Islandi ja Norra suhtes. |2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Islandi ja Norra liitumist ELi-USA lennutranspordilepinguga on arutatud ELi-USA lennutranspordilepingu alusel loodud ühiskomitee mitmel koosolekul ning mitteametlikel tehnilistel koosolekutel liikmesriikidega. Kõikide kõnealuste koosolekute ettevalmistused on tehtud tööstusharu nõuandefoorumi raames toimunud kohtumistel, kus osalesid lennuettevõtjate, lennujaamade ja tööorganisatsioonide esindajad. |Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Islandi ja Norra liitumist ELi-USA lennutranspordilepinguga arutati neljal kohtumisel, mis toimusid tööstusharu nõuandefoorumi raames. Kohtumistel arutati üksikasjalikult kõnealuse lähenemisviisi kõiki elemente. Kõik liikmesriikide ja sidusrühmade märkused võeti nõuetekohaselt arvesse ühenduse seisukoha ettevalmistamisel ühiskomitee 26. veebruaril 2009 toimunud koosoleku jaoks. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Lepinguga laiendatakse ELi-USA lennutranspordilepingu kohaldamisala Islandile ja Norrale. Sellega antakse ELi lennuettevõtjatele võimalus kasutada USA poolt alates 30. märtsist 2008 antud õigusi reisilendude teostamiseks USA ja Islandi või USA ja Norra vahel. |3. Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanek koosneb kahest elemendist. – Kaaskirja vormis lepinguga, mis on sõlmitud nelja lepinguosalise vahel, laiendatakse ELi-USA lennutranspordilepingu kohaldamisala mutatis mutandis kõigile neljale lepinguosalisele. – Kõrvallepinguga tagatakse, et ELi-USA lennutranspordileping jääb endiselt kahepoolseks. Komisjon esindab ühiskomitees Norrat ja Islandi kõikide valdkondade puhul, mis ei kuulu liikmesriikide ainupädevusse. Ettepanekuga kehtestatakse eeskirjad, milles käsitletakse teabevahetust, läbirääkimiste teises etapis osalemist ja esindatust vahekohtumenetlustes. |Õiguslik alus Artikli 80 lõige 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga. |Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse. |Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmisel põhjusel. |ELi-USA lennutranspordilepinguga on kehtestatud ühenduse tasandil uued kokkulepped, millega korraldatakse transatlantiliste lennuteenuste pakkumist ning millega on asendatud üksikute liikmesriikide sõlmitud varasemad kokkulepped. Kolmandate riikide liitumist ELi-USA lennutranspordilepinguga on võimalik saavutada üksnes ühenduse tasandil. |Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |Ettepanekuga ei mõjutata Euroopa ühises lennunduspiirkonnas kehtivat õigusraamistikku ega muudeta ELi-USA lennutranspordilepingut. Ettepanekuga tagatakse üksnes, et Euroopa ühine lennundusturg on kooskõlas transatlantilisi lende reguleeriva õigusraamistikuga, mis on kehtestatud ELi-USA lennutranspordilepinguga. Ettepanekuga ei seata uusi kohustusi ELi lennuametitele ega ELi tööstusele. Ettepanekuga luuakse uued õigused ELi lennuettevõtjatele ning tagatakse ELi-USA lennutranspordilepingu kooskõla Skandinaavia ühise lennutranspordipoliitikaga. Vahendi valik |Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Kaaskirja vormis leping nelja lepinguosalise vahel ja kõrvalleping on kõige tõhusamad vahendid ELi-USA lennutranspordilepingu täielikuks laiendamiseks Islandile ja Norrale ning ELi-USA lennutranspordilepingu kahepoolse laadi tagamiseks. ELi-USA lennutranspordilepingu asendamine mitmepoolse lepinguga muudaks ELi vaid üheks osaliseks nelja lepinguosalise vahel sõlmitud lepingus, samas kui kavandatud lepingutega säilib kahepoolne suhe USA ja Euroopa vahel. Islandi ja USA, Norra ja USA, Islandi ja Euroopa Ühenduse ning Norra ja Euroopa Ühenduse vahelised paralleelsed kahepoolsed lepingud lisaksid aga tarbetut keerukust ega tagaks transatlantilisi lende hõlmava õigusraamistiku täielikku kooskõla. |4. Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |2009/0066 (CNS)Ettepanek:Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus,mis käsitleb Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu sõlmimist ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise kõrvallepingu sõlmimist seoses Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu kohaldamisegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamustning arvestades järgmist:(1) Komisjon on ühenduse ja liikmesriikide nimel pidanud läbirääkimisi, et sõlmida lennutranspordileping (edaspidi „leping”) Ameerika Ühendriikide, Islandi ja Norra Kuningriigiga ning kõnealuse lepingu kohaldamist käsitlev kõrvalleping (edaspidi „kõrvalleping”) Islandi ja Norra Kuningriigiga.(2) Leping kirjutati alla [kuupäev].(3) Kõrvalleping kirjutati alla [kuupäev].(3) Ühendus ja liikmesriigid peaksid lepingu ja kõrvallepingu heaks kiitma,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1 (Heakskiitmine)1. Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vaheline lennutranspordileping (edaspidi „leping”). Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.2. Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vaheline kõrvalleping, milles käsitletakse Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu kohaldamist (edaspidi „kõrvalleping”). Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.3. Pärast kõigi käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike riiklike menetluste lõpetamist edastab iga liikmesriik nõukogu peasekretariaadile lepingu artikliga 6 ja kõrvallepingu artikliga 9 ettenähtud diplomaatilised noodid.4. Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud saatma Ameerika Ühendriikidele, Islandile ja Norra Kuningriigile lepingu artikliga 6 ettenähtud diplomaatilised noodid.5. Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud ühenduse ja liikmesriikide nimel saatma Ameerika Ühendriikidele, Islandile ja Norra Kuningriigile lepingu artikliga 6 ja kõrvallepingu artikliga 9 ettenähtud diplomaatilised noodid.Artikkel 2 (Lõpetamine)1. Otsuse lepingu lõpetamise kohta ja sellest Ameerika Ühendriikidele, Islandile ja Norra Kuningriigile teatamise kohta vastavalt lepingu artiklile 3 ning otsuse sellise teatise tagasivõtmise kohta teeb nõukogu ühenduse ja liikmesriikide nimel ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal.2. Otsuse kõrvallepingu lõpetamise kohta ning sellest Islandile ja Norra Kuningriigile teatamise kohta vastavalt kõrvallepingu artiklile 7 ning otsuse sellise teatise tagasivõtmise kohta teeb nõukogu ühenduse ja liikmesriikide nimel ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…]1. liideLENNUTRANSPORDILEPINGAmeerika Ühendriigid (edaspidi „USA”) ühelt poolt ningEuroopa Ühendus ja selle liikmesriigid teiselt poolt,Island kolmandalt poolt ningNorra Kuningriik (edaspidi „Norra”) neljandalt poolt,soovides edendada lennuettevõtjate konkurentsil põhinevat rahvusvahelist lennundust turul, mille reguleerimisse valitsused minimaalselt sekkuvad;soovides soodustada rahvusvahelise lennutranspordi võimaluste laienemist, sealhulgas lennutranspordivõrgustike arendamise teel, et täita reisijate ja vedajate vajadust mugavate lennutransporditeenuste järele;soovides võimaldada lennuettevõtjatel pakkuda reisijatele ja vedajatele avalikke konkurentsivõimelisi hindu ja teenuseid avatud turgudel;soovides, et kõik lennutranspordisektorid, sealhulgas lennuettevõtete töötajad, saaksid liberaliseeritud lepingust kasu;soovides tagada rahvusvahelise lennutranspordi ohutuse ja julgestuse kõrgeimat taset ning veel kord rõhutades oma tõsist muret õhusõidukite ohutuse vastu suunatud selliste tegude või ähvarduste üle, mis ohustavad isikuid või vara, mõjutavad negatiivselt lennutranspordi toimimist ning kahjustavad üldsuse usaldust tsiviillennunduse ohutuse vastu;võttes arvesse rahvusvahelist tsiviillennunduse konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks Chicagos 7.detsembril 1944;tunnistades, et valitsuse subsiidiumid võivad kahjustada lennuettevõtjate vahelist konkurentsi ning takistada käesoleva lepingu põhieesmärkide saavutamist;kinnitades keskkonnakaitse olulisust rahvusvahelise lennunduspoliitika väljatöötamisel ja elluviimisel;võttes arvesse tarbijate kaitse olulisust, sealhulgas kaitset, mille tagab rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsioon, mis on koostatud 28. mail 1999 Montrealis;soovides tugineda olemasolevate lepingute raamistikule eesmärgiga avada juurdepääs turgudele ning võimaldada tarbijatele, lennuettevõtjatele, töötajatele ning üldsusele mõlemal pool Atlandi ookeani maksimaalset kasu;tõdedes, et konkurentsivõime tugevdamiseks ja käesoleva lepingu eesmärkide edendamiseks on oluline suurendada oma lennuettevõtjate juurdepääsu ülemaailmsetele kapitaliturgudele;soovides luua ülemaailmse tähtsusega pretsedenti, et propageerida liberaliseerimise eeliseid selles üliolulises majandussektoris;on kokku leppinud järgmises:Artikkel 1Mõiste„Lepinguosaline” – USA, Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid, Island või Norra.Artikkel 2I ja II lisa kohaldamineEuroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vaheline lennutranspordileping (edaspidi „lennutranspordileping”) allkirjastati 25. ja 30. aprillil 2007 ning see on esitatud I lisas. Lepingut kohaldatakse kõikide käesoleva lepingu osaliste suhtes II lisas sätestatud tingimustel. Lennutranspordilepingu sätteid kohaldatakse Islandi ja Norra suhtes nii, nagu oleksid nad Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning seega on Islandil ja Norral kõik liikmesriikide õigused ja kohustused, mis tulenevad kõnealusest lepingust. I ja II lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.Artikkel 3Lõpetamine1. Ameerika Ühendriigid või Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid võivad mis tahes ajal kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu teatada ülejäänud kolmele lepinguosalisele oma otsusest lõpetada käesolev leping või selle ajutine kohaldamine vastavalt artiklile 5. Teate koopia saadetakse samaaegselt ka Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile. Leping või selle ajutine kohaldamine lõpeb pärast ühe aasta möödumist kirjaliku teate saamisest Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (International Air Transport Association, IATA) lennuhooaja lõpus keskööl Greenwichi aja järgi, kui enne selle aja saabumist ei ole kõikide lepinguosaliste kokkuleppel kõnealust teadet tagasi võetud.2. Island või Norra võivad mis tahes ajal kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu teatada teistele lepinguosalistele oma otsusest taganeda käesolevast lepingust või otsusest lõpetada lepingu ajutine kohaldamine vastavalt artiklile 5. Teate koopia saadetakse samaaegselt ka Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile. Selline lepingust taganemine või lepingu ajutise kohaldamise peatamine jõustub pärast ühe aasta möödumist kirjaliku teate saamisest IATA lennuhooaja lõpus keskööl Greenwichi aja järgi, kui enne selle aja saabumist ei ole teadet edastava lepinguosalise, Ameerika Ühendriikide ega Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide kokkuleppel kõnealust teadet tagasi võetud.3. Ameerika Ühendriigid või Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid võivad mis tahes ajal kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu teatada Islandile või Norrale oma otsusest lõpetada käesolev leping või selle ajutine kohaldamine Islandi või Norra suhtes. Teate koopiad saadetakse samaaegselt ka ülejäänud kahele lepinguosalisele ja Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile. Lepingu lõpetamine või lepingu ajutise kohaldamise peatamine Islandi või Norra suhtes jõustub pärast ühe aasta möödumist kirjaliku teate saamisest IATA lennuhooaja lõpus keskööl Greenwichi aja järgi, kui enne selle aja saabumist ei ole Ameerika Ühendriikide, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ega teate saanud lepinguosalise kokkuleppel kõnealust teadet tagasi võetud.4. Käesolevas artiklis osutatud diplomaatilised noodid edastatakse järgmiselt: diplomaatilised noodid Euroopa Ühendusele ja selle liikmesriikidele edastatakse Euroopa Ühendusele ning diplomaatilised noodid Euroopa Ühenduselt ja selle liikmesriikidelt edastab Euroopa Ühendus.5. Kui lennutranspordileping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping olenemata käesoleva artikli muudest sätetest.Artikkel 4Registreerimine Rahvusvahelises Tsiviillennunduse OrganisatsioonisKäesolev leping ja kõik selle muudatused registreeritakse Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis.Artikkel 5Ajutine kohaldamineKuni käesoleva lepingu jõustumiseni vastavalt artiklile 6 kohaldatakse seda ajutiselt alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb viimase noodi kuupäevale, millega iga lepinguosaline teavitab teisi lepinguosalisi käesoleva lepingu ajutiseks kohaldamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Kui lennutranspordileping lõpetatakse vastavalt kõnealuse lepingu artiklile 23 või selle ajutine kohaldamine peatatakse vastavalt kõnealuse lepingu artiklile 25, peatatakse samal ajal ka käesoleva lepingu ajutine kohaldamine.Artikkel 6JõustumineKäesolev leping jõustub järgmistest kuupäevadest hilisemal: 1) lennutranspordilepingu jõustumine ja 2) ühe kuu möödumine kuupäevast, mil lepinguosalised vahetasid viimase diplomaatilise noodi, millega nad kinnitavad kõigi käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimist. Kõnealused diplomaatilised noodid vahetatakse järgmiselt: diplomaatilised noodid Euroopa Ühendusele ja selle liikmesriikidele edastatakse Euroopa Ühendusele ning diplomaatilised noodid Euroopa Ühenduselt ja selle liikmesriikidelt edastab Euroopa Ühendus. Diplomaatiline noot või diplomaatilised noodid Euroopa Ühenduselt ja selle liikmesriikidelt sisaldab/sisaldavad teatist igalt liikmesriigilt, millega kinnitatakse, et käesoleva lepingu jõustumiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.KOOSTATUD ........... (koht) ............. (kuupäev) neljas eksemplaris.Ameerika Ühendriikide nimel:[ELi iga liikmesriigi nimel:]Euroopa Ühenduse nimel:Islandi nimel:Norra Kuningriigi nimel:I lisaLENNUTRANSPORDILEPING[ ELT L 134, 25.5.2007, lk 4. ]II lisaIslandi ja Norrat käsitlevad erisättedLennutranspordilepingu järgmiselt muudetud sätteid kohaldatakse kõikide käesoleva lepingu osaliste suhtes. Lennutranspordilepingu sätteid kohaldatakse Islandi ja Norra suhtes nii, nagu oleksid nad Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning seega on Islandil ja Norral kõik liikmesriikide õigused ja kohustused, mis tulenevad kõnealusest lepingust.1. Lennutranspordilepingu artikli 1 lõige 9 sõnastatakse järgmiselt:„Territoorium” – USA puhul maismaa-alad (manner ja saared), siseveekogud ja territoriaalmeri, mis kuuluvad tema suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla, ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide puhul maismaa-alad (manner ja saared), siseveekogud ja territoriaalmeri, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut vastavalt kõnealuses lepingus ja sellele järgnevas dokumendis sätestatud tingimustele, välja arvatud maismaa-alad ja siseveekogud, mis kuuluvad Liechtensteini Vürstiriigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla; käesoleva lepingu kohaldamisest Gibraltari lennujaama suhtes ei järeldata, et see mõjutaks Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi asjakohaseid õiguslikke seisukohti seoses vaidlusega selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam paikneb, ning seoses Gibraltari lennujaama suhtes liikmesriikide vahel 18. septembri 2006. aasta seisuga kehtivate Euroopa Ühenduse lennundusmeetmete jätkuva peatamisega, kooskõlas 18. septembril 2006 Cordobas vastu võetud, Gibraltari lennujaama käsitleva ministrite deklaratsiooni sätetega; ning2. Artikleid 23–26 ei kohaldata Islandi ja Norra suhtes.3. 1. lisa 1. osale lisatakse järgmine tekst:w. Island: lennutranspordileping, alla kirjutatud 14. juunil 1995 Washingtonis, muudetud nootide vahetamisega 1. märtsil 2002, muudetud nootide vahetamisega 14. augustil 2006 ja 9. märtsil 2007.x. Norra Kuningriik: lennutransporditeenuseid käsitlev leping, jõustunud nootide vahetamisega 6. oktoobril 1945 Washingtonis, muudetud nootide vahetamisega 6. augustil 1954, muudetud nootide vahetamisega 16. juunil 1995.4. 1. lisa 2. osa tekst sõnastatakse järgmiselt:Olenemata käesoleva lisa 1. osast jäävad nende piirkondade suhtes, mida ei hõlma käesoleva lepingu artiklis 1 esitatud „territooriumi” mõiste, kehtima selle osa punktides e (Taani-USA), g (Prantsusmaa-USA), v (Ühendkuningriik-USA) ja x (Norra-USA) osutatud lepingud vastavalt nendes sätestatud tingimustele.5. 1. lisa 3. osa tekst sõnastatakse järgmiselt:Olenemata käesoleva lepingu artiklist 3 ei ole USA lennuettevõtjatel õigust teostada lastilende, mis ei ole osa USA-d teenindavatest lendudest, punktidesse või punktidest liikmesriikides, välja arvatud punktidesse ja punktidest Tšehhi Vabariigis, Prantsuse Vabariigis, Saksamaa Liitvabariigis, Luksemburgi Suurhertsogiriigis, Malta Vabariigis, Poola Vabariigis, Portugali Vabariigis, Slovaki Vabariigis, Islandil ning Norra Kuningriigis.6. 2. lisa artikli 3 lõppu lisatakse järgmine tekst:Islandi ja Norra jaoks hõlmab see muu hulgas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikleid 53, 54 ja 57 ning vastavalt kõnealusele lepingule koostatud rakendusmäärusi ja nende muudatusi.2. liideNorra Kuningriigi,IslandiningEuroopa Ühenduse ja selle liikmesriikidevahelineKÕRVALLEPING,mis käsitlebAmeerika Ühendriikide,Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Norra Kuningriigining Islandi vaheliselennutranspordilepingu kohaldamistning arvestades järgmist:(1) Euroopa Komisjon on ühenduse ja liikmesriikide nimel pidanud läbirääkimisi lennutranspordilepingu sõlmimiseks Ameerika Ühendriikidega kooskõlas nõukogu otsusega, millega antakse komisjonile volitused läbirääkimiste alustamiseks.(2) Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide vaheline lennutranspordileping (edaspidi „lennutranspordileping”) parafeeriti 2. märtsil 2007, allkirjastati Brüsselis 25. aprillil 2007 Euroopa poolt ja Washingtonis 30. aprillil 2007 USA poolt, ning lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 30. märtsist 2008.(3) Island ja Norra Kuningriik (edaspidi „Norra”) on Euroopa ühtse lennundusturu täielikult integreerunud liikmed Euroopa Majanduspiirkonna lepingu kaudu ning nad on järginud lennutranspordilepingut samal kuupäeval sõlmitud lepingu kaudu (edaspidi „leping”), millele on lisatud lennutranspordileping I lisana.(4) Selleks, et vajaduse korral otsustada, kuidas peatada õigused vastavalt lennutranspordilepingu artikli 21 lõikele 3, tuleks kehtestada menetluskord.(5) Lisaks on vaja kehtestada menetluskord Norra ja Islandi osalemiseks lennutranspordilepingu artikli 18 alusel loodud ühiskomitees ning kõnealuse lepingu artikliga 19 ettenähtud vahekohtumenetlustes, et enne ühiskomitee koosolekuid tagada vajalik koostöö, teabevoog ja konsulteerimine, samuti lepingu selliste sätete rakendamiseks, milles käsitletakse julgestust, ohutust, liiklusõiguste andmist ja tühistamist ning valitsuse toetust,ON KOKKU LEPITUD JÄRGMISES:Artikkel 1TeatamineKui Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid otsustavad lõpetada lepingu vastavalt selle artiklile 3, lõpetada lepingu ajutise kohaldamise või võtta tagasi teated lepingu või selle ajutise kohaldamise lõpetamise kohta, teavitab komisjon sellest viivitamata Islandi ja Norrat enne Ameerika Ühendriikide teavitamist diplomaatiliste kanalite kaudu. Samuti teavitab Norra ja/või Island viivitamata komisjoni igast sellisest otsusest.Artikkel 2Läbirääkimiste teine etapp ja liiklusõiguste peatamine1. Komisjon peab Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel teise etapi läbirääkimisi, millele on osutatud lennutranspordilepingu artikli 21 lõikes 1. Selleks et Norra ja Island oleksid muudetud lennutranspordilepinguga jätkuvalt seotud ka pärast läbirääkimiste teist etappi, osalevad Norra ja Island läbirääkimistel vaatlejatena ning võtavad selleks osa Euroopa Ühenduse ettevalmistustööst, sarnaselt ühenduse iga liikmesriigiga.2. Kui 12 kuu jooksul alates lennutranspordilepingu artikli 21 lõikes 3 sätestatud läbivaatamisest ei ole teise etapi osas kokkulepet saavutatud, võivad Norra ja Island sarnaselt ühenduse iga liikmesriigiga teatada järgneva 15 päeva jooksul komisjonile, millised võimalikud liiklusõigused nad soovivad oma territooriumide suhtes peatada. Selliste liiklusõiguste hulka ei tohi kuuluda lennutranspordilepingu 1. lisas osutatud kokkulepetes sätestatud õigused.3. Liikmesriikidelt, Norralt ja/või Islandilt saadud teadete alusel koostab komisjon peatatavate liiklusõiguste loetelu ning edastab selle nõukogule. Nõukogu eesistuja, kes toimib ühenduse ja selle liikmesriikide, Norra ning Islandi nimel, teatab seejärel Ameerika Ühendriikidele loetelusse kuuluvate liiklusõiguste peatamisest vastavalt lennutranspordilepingu artikli 21 lõikele 3. Asjaomased liikmesriigid, Norra ja/või Island võtavad vajalikud meetmed, et peatada kõnealused õigused vähemalt kaksteist kuud pärast peatamisteate väljastamise kuupäeva algava Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) lennuhooaja esimesest päevast.4. Olenemata käesoleva artikli lõikest 3 võib nõukogu, toimides ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal, otsustada liiklusõiguste peatamisest mitte teatada või teate tagasi võtta.Artikkel 3Ühiskomitee1. Ühendust ja selle liikmesriike ning Norrat ja Islandi esindavad lennutranspordilepingu artikli 18 alusel loodud ühiskomitees komisjoni, liikmesriikide ning Norra ja Islandi esindajad.2. Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Norra ja Islandi seisukoha ühiskomitees esitab komisjon, välja arvatud ELis liikmesriikide ainupädevusse kuuluvates valdkondades, mille puhul esitavad vajaduse korral seisukoha liikmesriigid, Island ja/või Norra.3. Norra ja Islandi seisukoha ühiskomitees lennutranspordilepingu artiklitega 14 või 20 seotud küsimustes või sellistes küsimustes, mis ei nõua õiguslikku toimet omava otsuse vastuvõtmist, võtavad vastu Norra ja Island kokkuleppel komisjoniga.4. Ühiskomitee muude otsuste puhul, milles käsitletakse küsimusi, mis on seotud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu juurde kuuluvate määruste ja direktiividega, võtab ühenduse ja selle liikmesriikide ning Norra ja Islandi seisukoha vastu komisjon kokkuleppel Norra ja Islandiga.5. Ühiskomitee muude otsuste puhul, milles käsitletakse küsimusi, mis ei ole seotud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu juurde kuuluvate määruste ja direktiividega, võtavad Norra Kuningriigi ja Islandi seisukoha vastu Norra ja Island kokkuleppel komisjoniga.6. Komisjon võtab asjakohased meetmed, et Norra ja Island osaleksid täielikult igas kooskõlastamises, nõupidamises või otsuses, mis mõjutavad koosolekuid liikmesriikidega, ning et Norral ja Islandil oleks juurdepääs ühiskomitee eelseisvate koosolekute ettevalmistamiseks vajalikule teabele.Artikkel 4Vahekohus1. Komisjon esindab ühendust ja selle liikmesriike ning Norrat ja Islandi vahekohtumenetlustes vastavalt lennutranspordilepingu artiklile 19.2. Komisjon võtab vajaduse korral meetmeid, et tagada Norra ja Islandi osalus vahekohtumenetluste ettevalmistamises ja kooskõlastamises.3. Kui nõukogu otsustab peatada õigushüved vastavalt lennutranspordilepingu artikli 19 lõikele 7, teavitatakse Norrat ja Islandi kõnealusest otsusest. Samuti teavitab Norra ja/või Island komisjoni igast sellisest otsusest.4. Otsused seoses muude vastavalt lennutranspordilepingu artiklile 19 võetavate asjakohaste meetmetega küsimuste puhul, mis kuuluvad ELis ühenduse pädevusse, teeb komisjon, keda abistab nõukogu ning Norra ja Islandi poolt ametisse nimetatud, liikmesriikide esindajatest koosnev erikomitee.Artikkel 5Teabevahetus1. Norra ja Island teavitavad komisjoni viivitamata igast nende poolt lennutranspordilepingu artikli 4 või 5 alusel tehtud otsusest keelduda Ameerika Ühendriikide lennuettevõtjale lubade andmisest ning nende tühistamisest, peatamisest või piiramisest. Samuti teavitab komisjon viivitamata Norrat ja Islandi igast sellisest liikmesriikide otsusest.2. Norra ja Island teavitavad komisjoni viivitamata igast taotlusest või teatest, mille nad on teinud või saanud lennutranspordilepingu artikli 8 kohaselt. Samuti teavitab komisjon viivitamata Norrat ja Islandi igast sellisest esitatud või saadud taotlusest ja teatest.3. Norra ja Island teavitavad komisjoni viivitamata igast taotlusest või teatest, mille nad on teinud või saanud lennutranspordilepingu artikli 9 kohaselt. Samuti teavitab komisjon viivitamata Norrat ja Islandi igast sellisest esitatud või saadud taotlusest ja teatest.Artikkel 6Valitsuse subsiidiumid ja toetused1. Kui Norra või Island leiab, et Ameerika Ühendriikide territooriumil asuva valitsusasutuse poolt kavandataval või makstaval subsiidiumil või toetusel on lennutranspordilepingu artikli 14 lõikes 2 osutatud ebasoodus mõju konkurentsile, teavitab ta sellest komisjoni. Samuti teavitab komisjon Norrat ja Islandi, kui liikmesriigid on teavitanud komisjoni sarnasest juhtumist.2. Komisjon, Norra ja Island võivad võtta ühendust asjaomase asutusega või taotleda lennutranspordilepingu artikli 18 alusel loodud ühiskomitee kokkukutsumist.3. Komisjon, Norra ja Island teavitavad üksteist viivitamata, kui Ameerika Ühendriigid nendega vastavalt lennutranspordilepingu artikli 14 lõikele 3 ühendust võtavad.Artikkel 7Lõpetamine1. Lepinguosaline võib mis tahes ajal kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu teatada ülejäänud lepinguosalistele oma otsusest lõpetada käesolev kõrvalleping või selle ajutine kohaldamine. Käesolev kõrvalleping või selle ajutine kohaldamine lõpeb keskööl Greenwichi aja järgi kuus kuud pärast lepingu või selle ajutise kohaldamise lõppemist käsitleva kirjaliku teate saamise päeva, kui enne selle aja saabumist ei ole kõikide lepinguosaliste kokkuleppel kõnealust teadet tagasi võetud.2. Kui leping või selle ajutine kohaldamine lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev kõrvalleping või selle ajutine kohaldamine olenemata käesoleva artikli muudest sätetestArtikkel 8Ajutine kohaldamineKuni jõustumiseni vastavalt artiklile 9 nõustuvad lepinguosalised vastavalt nende siseriiklikele õigusaktidele käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama alates järgmistest kuupäevadest hilisemast: käesoleva kõrvallepingu allkirjastamise kuupäev või lepingu artiklis 5 sätestatud ajutise kohaldamise kuupäev.Artikkel 9JõustumineKäesolev kõrvalleping jõustub järgmistest kuupäevadest hilisemal: a) ühe kuu möödumine kuupäevast, mil lepinguosalised vahetasid viimase diplomaatilise noodi, millega nad kinnitavad kõigi käesoleva kõrvallepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimist, või b) lepingu jõustumise või ajutise kohaldamise kuupäev.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale kõrvallepingule alla kirjutanud.KOOSTATUD ........... (koht) ............. (kuupäev) kolmes eksemplaris inglise keeles.Norra Kuningriigi nimel:Islandi nimel:Euroopa Ühenduse nimel: