				|

		52013PC0641

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta /* COM/2013/0641 final - 2013/0314 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
1.1.        Ettepaneku üldine taust,
põhjused ja eesmärgid
Indeks on tavaliselt hinna või koguse
mõõtmiseks kasutatav näitaja, mis arvutatakse perioodiliselt alusandmete
esindusliku kogumi põhjal. Kui indeksit kasutatakse finantsinstrumendi või
-lepingu võrdlushinnana, on tegemist korraldatud näitajaga. Praegu korraldavad
eri korraldajad (avaliku sektori asutused, spetsialiseerunud sõltumatud
korraldajad jt) eri meetodeid kasutades mitmesuguseid näitajaid.
Lahendused, mille osa pädevaid asutusi on
intressimäära korraldatud näitajate LIBORi ja EURIBORiga manipuleerimisega
seoses mitme pangaga saavutanud, on juhtinud tähelepanu nii korraldatud
näitajate tähtsusele kui ka nende nõrkadele külgedele. Pädevad asutused uurivad
ka väidetavaid manipuleerimiskatseid hinnateabeagentuuride
kaubahinnaprognoosidega ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon
(IOSCO) on naftahindade prognoosid läbi vaadanud. Korraldatud näitajate
usaldusväärsus on äärmiselt oluline paljude finantsinstrumentide (nt
intressimäära vahetuslepingud) ning ärilepingute ja mitteäriliste lepingute (nt
hüpoteegi seadmise lepingud) hinnakujunduse jaoks. Korraldatud näitajaga
manipuleerimine põhjustab märkimisväärset kahju selliseid finantsinstrumente
omavatele investoritele, mille väärtus määratakse kindlaks korraldatud
näitajale viitamise teel. Alusvaraga kaupleva turu olukorra kohta eksitavate
signaalide edastamine võib moonutada reaalmajandust. Mure korraldatud
näitajatega manipuleerimise ohu pärast õõnestab üldiselt usaldust turul. Kui
korraldatud näitajate kindlaksmääramisel esineb huvide konflikte ja saab
kasutada kaalutlusõigust, kuid neid konflikte ja kaalutlusõiguse kasutamist ei
juhita ja kontrollita nõuetekohaselt, saab korraldatud näitajatega manipuleerida.
Vastuseks väidetavale LIBORi ja EURIBORiga
manipuleerimisele muutis komisjon kõigepealt turu kuritarvitamist käsitleva
määruse (MAR) ja turu kuritarvitamise korral kohaldatavaid kriminaalkaristusi
käsitleva direktiivi (CSMAD) ettepanekuid eesmärgiga selgitada, et korraldatud
näitajatega manipuleerimine on selgelt ja ühemõtteliselt ebaseaduslik ning
haldus- või kriminaalkorras karistatav.
Korraldatud näitajate paremat korraldamist ja
kasutamist ei saavutata siiski ainult karistusrežiimi muutmisega; karistuste
kohaldamine ei kõrvalda manipuleerimisohtu, mis tuleneb korraldatud näitajate
kindlaksmääramise puudulikust juhtimisest huvide konfliktide ja kaalutlusõiguse
tingimustes. Teiseks peavad korraldatud näitajad olema investorite ja tarbijate
kaitsmiseks kindlad, usaldusväärsed ja oma eesmärgiks sobivad. Neid kaalutlusi
arvesse võttes ning korraldatud näitajate korraldamise, nende jaoks
sisendandmete esitamise ja nende kasutamise raamistiku täiustamise eesmärki
silmas pidades on käesoleval määruse ettepanekul neli põhieesmärki:
–
parandada korraldatud näitajate kindlaksmääramise
juhtimist ja kontrolli ning eelkõige tagada, et korraldajad väldivad huvide
konflikte või vähemalt juhivad neid nõuetekohaselt;
–
parandada korraldatud näitajate korraldajate
kasutatavate sisendandmete ja meetodite kvaliteeti ning eelkõige tagada, et
korraldatud näitajate kindlaksmääramisel kasutatakse piisavaid ja täpseid
andmeid;
–
tagada nõuetekohane kontroll, mis hõlmab nii
korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitajaid (eelkõige eesmärgiga
vältida huvide konflikte) kui ka korraldatud näitajate jaoks esitatavaid
sisendandmeid. Asjaomasel pädeval asutusel peaks olema volitus anda vajaduse
korral sisendandmete esitajatele korraldus jätkata korraldatud näitajate jaoks
sisendandmete esitamist;
–
tagada korraldatud näitajaid kasutavate tarbijate
ja investorite piisav kaitse, suurendades läbipaistvust ning tagades piisava
õiguskaitse ja vajaduse korral sobivuse hindamise.
1.2.        Ettepaneku valdkonnas
kehtivad õigusnormid
Liidu õiguses käsitletakse praegu teatavaid
korraldatud näitajate kasutamise aspekte järgmiselt:
–
turu kuritarvitamist käsitleva määruse (MAR)
ettepaneku[1]
artikli 2 lõike 3 punktis d ja artikli 8 lõike 1
punktis d ning turu kuritarvitamise korral kohaldatavaid kriminaalkaristusi
käsitleva direktiivi (CSMAD) ettepanekus[2]
(Euroopa Parlament ja nõukogu saavutasid 2013. aasta juunis turu
kuritarvitamist käsitleva määruse suhtes poliitilise kokkuleppe) on selgitatud,
et korraldatud näitajatega manipuleerimine on selgelt ja ühemõtteliselt
ebaseaduslik ning haldus- või kriminaalkorras karistatav;
–
energiaturu terviklikkust ja läbipaistvust
käsitlevas määruses (REMIT)[3]
on sätestatud, et energiatoodete hulgimüügil kasutatavate korraldatud
näitajatega manipuleerimine on ebaseaduslik;
–
finantsinstrumentide turgude direktiivi[4] kohaselt peab reguleeritud
turul kauplemisele lubatud finantsinstrumentidega olema võimalik kaubelda
õiglasel, korrektsel ja tõhusal viisil. Kõnealuse direktiivi rakendusmääruses[5] on täpsustatud, et alusvara
hind või muu väärtusmõõt peab olema usaldusväärne ja avalikult kättesaadav;
–
finantsinstrumentide turgude määrust (MiFIR)
käsitleva Euroopa Komisjoni ettepaneku[6]
(mille üle peavad Euroopa Parlament ja nõukogu praegu läbirääkimisi)
artikkel 30 sisaldab sätet, mille kohaselt tuleb tagada kliirimise ja
kauplemise eesmärgil juurdepääs korraldatud näitajatele lihtlitsentsi alusel;
–
prospektidirektiivis ja selle rakendusmääruses[7] on sätestatud, et kui
prospektis viidatakse indeksile, peaks emitent sätestama alusvara liigi ja
üksikasjad selle kohta, kust on võimalik saada teavet alusvara kohta ning
alusvara eelneva ja edasise tulemuslikkuse ja tema volatiilsuse kohta, ning
märkima indeksi nime. Kui asjaomase indeksi on koostanud emitent, peab emitent
lisama ka indeksi kirjelduse. Kui indeks ei ole emitendi koostatud, peab
emitent selgitama, kust on võimalik saada indeksi kohta teavet; kui alusvaraks
on intressimäär, peab emitent esitama selle kirjelduse;
–
vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks
investeeringuks loodud ettevõtjaid käsitlevas direktiivis[8] on sätestatud ühe ja sama
asutuse emiteeritud instrumentide maksimaalne osakaal eurofondi portfellis.
Liikmesriigid võivad ühe ja sama asutuse emiteeritud aktsiatesse või
võlakirjadesse investeerimise puhul suurendada piirmäärasid, mis kehtivad nende
osakaalu suhtes eurofondi koguportfellis, kuni 20 %ni, kui see on seotud
indeksiga, mida eurofond soovib järgida, tingimusel et indeksi koostis on
piisavalt hajutatud, indeks kajastab adekvaatselt olukorda turul, millele ta osutab,
ning see avaldatakse nõuetekohasel viisil.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1.        Konsultatsioonid
Ajavahemikus 3. septembrist kuni 29. novembrini
2012 korraldati kolmekuuline avalik konsultatsioon. Sisendandmete esitajatelt
ning korraldatud näitajate korraldajatelt ja kasutajatelt (sh börsid, pangad,
investorid, tarbijarühmad, kaubandusorganisatsioonid ja avalik-õiguslikud
asutused) saadi 84 vastust. Sidusrühmad möönsid korraldatud näitajate
korraldamisel ja kasutamisel esinevaid puudusi ning toetasid üldiselt ELi
tasandi meetmeid. Samuti juhtisid vastajad tähelepanu rahvusvahelise
koordineerimise vajadusele ja sellele, et iga algatuse kohaldamisala tuleb
hoolikalt läbi mõelda.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja
Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) uurisid EURIBOR-EBFi korraldatud EURIBORi
korraldamisel esinevaid puudusi ja algatasid 11. jaanuaril 2013
konsultatsiooni, mis käsitles korraldatud näitajate kindlaksmääramise
põhimõtteid ELis[9].
Tehtud tööd arvesse võttes esitasid Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide
Järelevalve (EIOPA) 7. märtsi 2013. aasta kirjas soovitused käesoleva
õigusakti ettepaneku sisu kohta. Komisjoni talitused osalesid 13. veebruaril
2013 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja Euroopa Pangandusjärelevalve
korraldatud avalikul arutelul,[10]
mis puudutas korraldatud näitajate kindlaksmääramise põhimõtteid. Samuti
osalesid komisjoni talitused Euroopa Parlamendi poolt 29. septembril 2012
korraldatud avalikul arutelul „Turuga manipuleerimise kõrvaldamine –
ülemaailmsed meetmed pärast LIBORi ja EURIBORiga manipuleerimist”.
2.2.        Mõju hindamine
Kooskõlas parema õigusloome poliitikaga hindas
komisjon erinevate poliitikavalikute mõju. Poliitikavalikud hõlmasid
manipuleerimise ajendite piiramist, kaalutlusõiguse vähendamist ja selle
tagamist, et korraldatud näitajad põhinevad piisavatel, usaldusväärsetel ja
esinduslikel andmetel, ettevõttesiseste riske käsitlevate juhtimis- ja kontrollisüsteemide
tagamist, korraldatud näitajate üle tõhusa järelevalve tagamist ning
läbipaistvuse ja investorite kaitse suurendamist. Poliitikavalikuid hinnati
järgmiste kriteeriumite alusel: mõju sidusrühmadele, tulemuslikkus ja tõhusus.
Eriti asjakohased on järgmised põhiõiguste
hartas sätestatud põhiõigused: era- ja perekonnaelu austamine, isikuandmete
kaitse ning sõna- ja teabevabadus.
Põhiõiguste harta artikli 52 kohaselt
võib neid õigusi ja vabadusi piirata. Eespool kindlaksmääratud eesmärgid on
kooskõlas ELi kohustusega austada põhiõigusi. Nende õiguste ja vabaduste
teostamist tohib siiski piirata ainult seadusega ning võttes arvesse nimetatud
õiguste ja vabaduste olemust. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt võib
piiranguid seada üksnes juhul, kui need on vajalikud ning vastavad tegelikult
liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele või kui on vaja
kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi. Korraldatud näitajate puhul on
üldist huvi pakkuv eesmärk, mis õigustab põhiõigustele teatavate piirangute
seadmist, turu terviklikkuse tagamine. Põhiõiguste teatavat piiramist õigustab
ka vajadus kaitsta õigust omandile (põhiõiguste harta artikkel 17), sest
investoritel on õigus teada oma turumoonutuste põhjustatud kahjude eest
kaitstud vara (nt laenud, tuletisinstrumendid) väärtust.
Sõna- ja teabevabaduse õigus eeldab ka
meediavabaduse austamist. Käesolevat määrust tuleks tõlgendada ja kohaldada
kooskõlas selle põhiõigusega. Seepärast ei tuleks käesoleva määrusega
korraldajatele kehtestatud nõudeid kohaldada isiku suhtes, kes avaldab
korraldatud näitaja või viitab sellele üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse
osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase korraldatud näitaja korraldamise üle.
Ajakirjanikud võivad seega oma ajakirjanduslikus tegevuses vabalt käsitleda
finants- ja kaubaturge. Sellest tulenevalt on korraldatud näitaja korraldaja
mõiste rangelt määratletud, tagamaks, et see hõlmab korraldatud näitaja
korraldamist, kuid mitte ajakirjanduslikku tegevust.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.        Õiguslik alus
Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu
toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artikkel 114.
3.2.        Subsidiaarsus ja
proportsionaalsus
Komisjoni ettepanek reguleerida korraldatud
näitajaid on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3
sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega, mille kohaselt võtab liit meetmeid
ainult niisuguses ulatuses ja siis, kui liikmesriigid ei suuda piisavalt
saavutada kavandatava meetme eesmärke, kuid kavandatud meetme ulatuse või toime
tõttu saab neid paremini saavutada liidu tasandil.
Paljud korraldatud näitajaid on riiklikud,
kuid korraldatud näitajate sektor tervikuna on nii näitajate korraldamise kui
ka kasutamise poolest rahvusvaheline. Kuigi riiklike indeksite suhtes riigi
tasandil võetavate meetmetega saab tagada, et iga sekkumine kavandatakse
vastavalt konkreetsele riigi tasandil esinevale probleemile, võidakse selle
tulemusel kehtestada lahknevad eeskirjad, luua ühtsel turul ebavõrdsed
tingimused ning rakendada järjekindlusetut ja kooskõlastamata lähenemisviisi. Korraldatud
näitajaid kasutatakse väga erinevate piiriüleste tehingute, eelkõige
pankadevahelise rahastamise turul tehtavate tehingute ja tuletisinstrumentide
hinna määramiseks. Riiklike eeskirjade mitmekesisus takistaks piiriüleste
korraldatud näitajate korraldamist ja raskendaks seega nende piiriüleste
tehingute tegemist. G20 ja finantsstabiilsuse nõukogu (FSB) tunnistasid seda
probleemi ja andsid IOSCO‑le ülesande töötada välja finantssektori korraldatud
näitajate suhtes kohaldatavad üldised põhimõtted. ELi algatus aitab ühtset
turgu tugevdada, kuna loob ühise raamistiku usaldusväärsete korraldatud
näitajate õigeks kasutamiseks eri liikmesriikides.
Kuigi enamikus liikmesriikides ei reguleerita
praegu riigi tasandil korraldatud näitajate korraldamist, on kaks liikmesriiki
juba vastu võtnud nende riiklikes vääringutes väljendatud intressimäära
korraldatud näitajaid käsitlevad riiklikud õigusaktid. Lisaks leppis IOSCO
hiljuti kokku korraldatud näitajate põhimõtted, mida tema liikmed peavad
rakendama. Paraku on nende põhimõtete rakendamise ulatus ja viisid ning
teatavad terminid paindlikud. Osa liikmesriike võivad korraldatud näitajaid
käsitleva ühtlustatud Euroopa raamistiku puudumisel võtta riigi tasandil vastu
lahknevad õigusaktid. Praegu tundub näiteks ühe liikmesriigi õigusaktide
reguleerimisala olevat sama lai kui IOSCO põhimõtetel, samal ajal kui teises
liikmesriigis, kus on kehtestatud korraldatud näitajaid reguleerivad eeskirjad,
käsitletakse õigusaktides üksnes intressimäära korraldatud näitajaid. Sellised
erinevad lähenemisviisid killustaksid siseturgu, sest eri liikmesriikides
kehtiksid korraldatud näitajate korraldajate ja kasutajate suhtes erinevad
eeskirjad. Liidu õigusraamistiku puudumisel oleksid liikmesriikide üksikud
meetmed ka ebatõhusad, sest liikmesriikidel puudub kohustus ja ajend teha
koostööd ning sellise koostöö puudumine loob õigusliku arbitraaži võimaluse.
Investorite kaitse teatavaid tahke selles
valdkonnas reguleeritakse üldiselt finantsinstrumentide turgude direktiiviga.
Selles on eelkõige sätestatud nõue, et ettevõtted peavad hindama asjakohasust.
Nad peavad kindlaks määrama, kas kliendil on vajalikud kogemused ja teadmised,
et mõista pakutava või nõutava toote või investeerimisteenusega seotud riske.
Seega tagab see piisaval tasemel investorite kaitse.
Tarbijakaitsega seoses on tarbijakrediidi
direktiivis sätestatud eeskirjad piisava teabe avalikustamise kohta ja peagi
vastuvõetav hüpoteegikrediidi direktiiv sisaldab ka nõuet soovitada sobivaid
krediidilepinguid. Nendes ELi tarbijakaitse eeskirjades ei käsitleta siiski
finantslepingutes kasutatavate korraldatud näitajate sobivust. Pealegi
tähendavad ebavõrdne läbirääkimispositsioon ja tüüptingimuste kasutamine seda,
et tarbijate võimalus valida kasutatavaid korraldatud näitajaid võib olla
piiratud. Tarbijatel puuduvad korraldatud näitaja sobivuse asjakohaseks
hindamiseks vajalikud teadmised ja kogemused. Seepärast peaks käesolev
ettepanek täiendama selles valdkonnas olemasolevaid ELi õigusakte ja tagama, et
jaemüügilepingutes kasutatavate korraldatud näitaja sobivust peab hindama
laenuandja või võlausaldaja. See tagab ka ühtlustatud ELi tarbijakaitse
eeskirjad, mis käsitlevad finantslepingute puhul viitena korraldatud näitajate
kasutamist. Tarbijatele ja võlausaldajatele ettenähtud ühine õigusraamistik,
mis käsitleb finantslepinguid, on nõutav ka selleks, et liikmesriikide
killustunud lähenemisviiside asemel saaks kasutada piiriüleseid korraldatud
näitajaid. Kuna mitmes liikmesriigis on ebasobivate korraldatud näitajate
kasutamisega seoses esitatud tarbijakaebusi ja algatatud kohtuvaidlusi,
võidakse riigi tasandil vastu võtta lahknevad tarbijakaitsemeetmed. See võib
siseturgu killustada.
Kavandatud määrus on ka proportsionaalne
vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikele 4. Määruses
käsitletakse ainult finantsinstrumentide või ‑lepingute, näiteks hüpoteegi
seadmise lepingute puhul kasutatavaid indekseid, sest selliste korraldatud
näitajatega manipuleerimisel võib olla otsene ja kindel majanduslik mõju.
Lisaks sisaldab kavandatud määrus selle nõudeid eri sektoritele kohandavaid
sätteid ja eri liiki korraldatud näitajaid, näiteks kaubanäitajad,
pankadevahelise intressimäära korraldatud näitajad ja börsiandmetel põhinevad
korraldatud näitajad. Proportsionaalne lähenemisviis on tagatud, sest enamik
kohustusi kehtestatakse korraldatud näitajate korraldajate suhtes. Paljud
korraldatud näitajate korraldajad järgivad juba vähemalt teatavat osa neist
nõuetest, mis tähendab, et halduskoormus ei tohiks ebaproportsionaalset
suureneda. Lisaks nõutakse ettevõttesiseste juhtimis- ja kontrolliprotsesside
kehtestamist ainult järelevalve alla kuuluvatelt sisendandmete esitajatelt; see
tähendab, et mõju järelevalve alla mittekuuluvatele sisendandmete esitajatele,
näiteks registreerimata kauplejatele, ei ole märkimisväärne. Lõpuks on käesolev
määrus kõigis olulistes punktides kooskõlas rahvusvaheliselt kokkulepitud IOSCO
finantssektori korraldatud näitajate põhimõtetega, mis avaldati 17. juulil
2013 ja mille üle on sidusrühmadega põhjalikult konsulteeritud. See vähendab
kohandamiskulusid.
Seda arvesse võttes on ELi meede
subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte seisukohast asjakohane.
3.3.        Õigusakti valik
Määrust peetakse kõige asjakohasemaks
õigusaktiks selliste ühiste eeskirjade kehtestamisel, mis käsitlevad
korraldatud näitajate korraldamist, nende jaoks sisendandmete esitamist ja
nende kasutamist Euroopa Liidus. Käesoleva ettepanekuga nähakse ette teatavad
nõuded korraldatud näitajate korraldajatele, sisendandmete esitajatele ja
korraldatud näitajate kasutajatele. Paljude korraldatud näitajate piiriülesuse
tõttu on vaja need nõuded maksimaalselt ühtlustada. Kuna korraldatud näitajate
reguleerimisel kasutatakse meetmeid, millega täpsustatakse konkreetsed nõuded
andmete ja metoodika suhtes, võivad isegi väikesed lahknevused
lähenemisviisides põhjustada märkimisväärseid takistusi korraldatud näitajate
piiriülesel korraldamisel. Vahetult, ilma riikliku õigusaktita, kohaldatava
määruse kasutamine vähendab võimalust, et pädevad asutused võtavad riigi tasandil
lahknevaid meetmeid, ning tagab järjepideva lähenemisviisi ja suurema
õiguskindluse kogu Euroopa Liidus.
3.4.        Ettepaneku üksikasjalik
selgitus
3.4.1.     Reguleerimisala
(artikkel 2)
Kavandatud määrust kohaldatakse kõigi
avaldatud korraldatud näitajate suhtes, mida kasutatakse selliste
finantsinstrumentide või finantslepingute (nt hüpoteegi seadmise lepingud)
puhul, millega kaubeldakse reguleeritud kauplemiskohas või mis on seal
kauplemisele lubatud, ja investeerimisfondi tootlust mõõtvate korraldatud näitajate
suhtes.
Juhul kui korraldatud näitaja
kindlaksmääramisel kasutatakse kaalutlusõigust, millega võib kaasneda huvide
konflikt, esineb nõuetekohase juhtimise ja kontrolli puudumisel
manipuleerimisoht. Seepärast tuleks indeksite suhtes, mille puhul kasutatakse
kaalutlusõigust, kohaldada reguleerivaid meetmeid. Kaalutlusõigust kasutatakse
kõigi indeksite puhul, kuigi erineval määral. Käesoleva määruse
reguleerimisalasse peaksid seega kuuluma kõik korraldatud näitajad, olenemata
nende arvutamise meetodist või sisendandmete iseloomust.
Reguleerimisalasse peaksid kuuluma kõik
indeksid, sealhulgas avaldatud indeksid, sest kahtlus selliste indeksite
täpsuse ja usaldusväärsuse suhtes võib põhjustada laiemale elanikkonnale rohkem
kahju kui avaldamata indeksid.
Juhul kui korraldatud näitajaid kasutatakse
finantsinstrumendi või ‑lepingu võrdlushinnana, põhjustab igasugune
manipuleerimine majanduslikku kahju. Kui sisendandmete esitaja kasutab samuti
asjaomasele korraldatud näitajale viitavat finantsinstrumenti, esineb olemuslik
huvide konflikt ja on olemas ajend manipuleerimiseks. Lisaks, kui korraldatud
näitajaid kasutatakse finantsinstrumentide tootluse mõõtmiseks, võib esineda
huvide konflikte ja investorid teevad selliste korraldatud näitajatega
manipuleerimise korral mittemõistlikke investeerimisvalikuid. Seepärast on
oluline käsitleda kõiki korraldatud näitajaid, mida kasutatakse
finantsinstrumentide või tarbijalepingute hinna määramiseks või millega
mõõdetakse investeerimisfondide tootlust.
Laialdaselt kasutuselevõetud korraldatud
näitajate korral võib isegi väikesel manipuleerimisel olla märkimisväärne mõju,
kuid korraldatud näitaja manipuleeritavus ja tähtsus muutuvad aja jooksul. Kui
reguleerimisalasse kaasatakse üksnes tähtsad või manipuleeritavad indeksid, siis
jäetakse tähelepanuta riskid, mis võivad edaspidi korraldatud näitajatega
kaasneda.
Neid kaalutlusi arvesse võttes ning käesoleva
määruse selge ja ulatusliku kohaldamise tagamiseks ei sõltu reguleerimisala ka
sisendandmete iseloomust, st sellest, kas sisendandmed on majanduslikud (nt
aktsiahind) või mittemajanduslikud (nt ilmanäitaja) arvud või väärtused. Seda
seetõttu, et reguleerimisala kindlaksmääramisel on otsustava tähtsusega see,
kuidas väljundväärtus määrab kindlaks finantsinstrumendi või ‑lepingu väärtuse
või mõõdab investeerimisfondi tootlust. Seoses sellega muutub väärtuse varasem
mittemajanduslik iseloom tähtsusetuks, kui seda väärtust kasutatakse
finantslepingu või ‑instrumendi puhul viitena.
Kõigil korraldatud näitajate korraldajatel
võib esineda huvide konflikte, nad võivad kasutada kaalutlusõigust ja nende
juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei pruugi olla nõuetekohased. Seega tuleb
korraldajaid asjakohaselt reguleerida. Kuna korraldatud näitajate korraldajad
kontrollivad korraldatud näitajate kindlaksmääramist, kehtestatakse kõigi
korraldajate suhtes lisaks tegevusloanõue, sest järelevalve kaudu saab
korraldatud näitajate usaldusväärsust kõige tõhusamalt tagada.
Huvide konflikte võib esineda ka korraldatud
näitajate jaoks sisendandmete esitajatel ja nad võivad samuti kasutada
kaalutlusõigust ning seega võivad nad olla manipuleerimise allikaks.
Korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitamine on vabatahtlik.
Sisendandmete esitajad võivad lõpetada asjaomase korraldatud näitaja jaoks
sisendandmete esitamise, kui algatusega nõutakse neilt oma ärimudeli
märkimisväärset muutmist. Kui aga korralikku juhtimis- ja kontrollisüsteemi
nõutakse üksustelt, mida juba reguleeritakse ja mis juba kuuluvad järelevalve
alla (nn järelevalve alla kuuluvad sisendandmete esitajad), ei põhjusta see
eeldatavasti suuri kulusid või ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust.
Seega on asjakohane kaasata käesoleva määruse reguleerimisalasse kõik
järelevalve alla kuuluvad sisendandmete esitajad.
Kui kehtestada tegevusloanõue ja muud
eeskirjad sisendandmete esitajate suhtes, keda ei reguleerita ja kes ei kuulu
järelevalve alla (järelevalve alla mittekuuluvad sisendandmete esitajad), võib
see põhjustada märkimisväärseid kulusid ja halduskoormust. Reguleerivate
asutuste järelevalve selliste ettevõtete üle, mille kohta neil puuduvad
eriteadmised, oleks ka ebatõhus. Järelevalve kehtestamine praegu järelevalve
alla mittekuuluvate üksuste ja isikute suhtes põhjustaks seega märkimisväärseid
kulusid ja tooks vähe kasu. Käesoleva määruse teatavad osad, näiteks täpsete ja
usaldusväärsete sisendandmete esitamise nõue, on siiski kaudselt olulised kõigi
sisendandmete esitajate jaoks, sest nende suhtes kohaldatakse ka edaspidi turu
kuritarvitamist käsitlevat määrust ja nad on lepinguliselt kohustatud järgima
käesolevas määruses sätestatud korraldaja käitumisjuhendi nõuet.
Ettepaneku kohaselt vabastatakse selle
reguleerimisalast keskpangad, kes on Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmed.
Mõnikord võib juhtuda, et teatav isik määrab
kindlaks indeksi, kuid ei tea, et see indeks on korraldatud näitaja, sest seda
kasutatakse finantsinstrumendi puhul viitena tema teadmata. Käesoleva määrusega
nähakse seetõttu ette mehhanism indeksi kindlaksmääranud isiku teavitamiseks
sellest, et tema indeks on muutunud või võib muutuda korraldatud näitajaks, ja
antakse sellisele isikule õigus keelata kasutada indeksit korraldatud
näitajana. Kui indeksi kindlaksmääranud isik nõustub indeksi kasutamisega
korraldatud näitajana, kuulub ta selle korraldatud näitajaga seoses kavandatud
määruse reguleerimisalasse. Kui ta aga keelab sellise kasutuse, ei või indeksit
korraldatud näitajana kasutada ja käesolevas määruses korraldaja kohta
sätestatud nõudeid ei kohaldata.
3.4.2.     Korraldajate juhtimine ja
kontroll (artiklid 5–6)
Ettepanekuga tagatakse huvide konfliktide
vältimine ning tõhus juhtimine ja kontroll. See saavutatakse juhtimis- ja
kontrollinõuetega, kusjuures üksikasjalikumad nõuded on sätestatud lisas.
3.4.3.     Sisendandmed ja metoodika
(artikkel 7)
Kaalutlusõiguse vähendamiseks ning kindluse ja
usaldusväärsuse suurendamiseks kehtestatakse ettepanekuga korraldatud näitajate
korraldamiseks kasutatavate sisendandmete ja metoodika suhtes kolm nõuet (neid
täpsustatakse lisas):
–
sisendandmed peaksid olema piisavad ja täpsed ning
kajastama korraldatud näitajaga mõõdetavat tegelikku turu- või majandustegurit;

–
sisendandmed tuleks hankida usaldusväärselt ja
esinduslikult sisendandmete esitajate rühmalt või valimilt ning
–
korraldaja peaks korraldatud näitaja
kindlaksmääramiseks kasutama kindlat ja usaldusväärset metoodikat.
3.4.4.     Nõuded sisendandmete
esitajatele (artiklid 9 ja 11)
Korraldaja peab koostama sisendandmete
esitajate käitumisjuhendi, milles on selgelt sätestatud sisendandmete esitajate
kohustused ja vastutus korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitamisel.
Sisendandmete esitajad, kes juba on reguleeritud üksused, on ka kohustatud
vältima huvide konflikte ja rakendama nõuetekohaseid kontrollimehhanisme.
3.4.5.     Sektoripõhised nõuded
(artiklid 10 ja 12–14)
Proportsionaalsuse tagamiseks ja selle
kindlustamiseks, et ettepanekus võetakse piisavalt arvesse korraldatud
näitajate eri liike ja sektoreid, sisaldavad II ja III lisa
korraldatud kaubanäitajate ja intressimäära korraldatud näitajate suhtes
kohaldatavaid üksikasjalikumaid nõudeid. Oluliste korraldatud näitajate suhtes
kehtestatakse täiendavad nõuded, sealhulgas asjaomase pädeva asutuse volitus
nõuda korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitamist. Topeltreguleerimise
vältimiseks vabastatakse korraldatud näitajad, mille jaoks esitavad
sisendandmeid reguleeritud kauplemiskohad, teatavatest kohustustest.
3.4.6.     Läbipaistvus ja tarbijakaitse
(artiklid 15–18)
Investorite kaitset tugevdatakse läbipaistvust
käsitlevate sätetega. Korraldajad peavad avaldama teate, milles täpsustatakse
korraldatud näitajaga mõõdetav tegur ja näitaja nõrgad küljed ning avaldatakse
alusandmed, et kasutajad saaksid valida kõige asjakohasema ja sobivama
korraldatud näitaja. Teates märgitakse ka, et kasutajad peaksid ennast
piisavalt kindlustama juhuks, kui korraldaja lõpetab korraldatud näitaja
korraldamise. Pankade suhtes kehtestatakse nõue hinnata tarbijatega
finantslepingute sõlmimisel, näiteks hüpoteegiga tagatud laenude andmisel,
korraldatud näitaja sobivust.
3.4.7.     Korraldajate üle järelevalve
teostamise ja neile tegevuslubade andmise kord (artiklid 22–37)
Korraldatud näitajate korraldamiseks on
vajalik eelnev tegevusluba ja selle üle teostatakse pidevat järelevalvet.
Ettepanekus sätestatakse liidus asuvate korraldatud näitajate korraldajate
jaoks asjaomaselt pädevalt asutuselt tegevusloa saamise tingimused ja kord.
Ettepanekuga luuakse määruse tõhusat rakendamist tagav mehhanism. Sellega
antakse pädevatele asutustele vajalikud volitused selle tagamiseks, et
korraldajad järgivad määrust.
Oluliste korraldatud näitajate korral tuleks
moodustada järelevalveasutuste kolleegiumid, et edendada teabevahetust ning
tagada ühetaoline tegevuslubade andmise kord ja järelevalve.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek mõjutab liidu eelarvet.
Ettepaneku konkreetne mõju eelarvele on seotud
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele pandud ülesannetega, mida on täpsustatud
käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses. Uute ülesannete täitmiseks
kasutatakse inimressursse, mis tehakse kättesaadavaks iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse alusel, võttes arvesse eelarvepiiranguid, mida
kohaldatakse kõigi ELi organite suhtes ja kooskõlas ametite finantsprogrammiga.

Ressursid, mida Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve vajab uute ülesannete täitmiseks, on kooskõlas
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve inim- ja rahaliste ressursside kavaga, mis
esitati komisjoni hiljutises teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule
„Detsentraliseeritud asutuste inim- ja rahaliste ressursside kavandamine
aastatel 2014–2020” (COM(2013) 519).
Käesolevale ettepanekule lisatud
finantsselgituses hinnatakse ka ettepaneku konkreetset mõju komisjoni
eelarvele. Ettepaneku peamine mõju eelarvele on kokkuvõttes järgmine:
a) siseturu ja teenuste peadirektoraadi
personal: 1 AD-kategooria ametnik (täistööajaga), kes koostab delegeeritud
õigusakte ning tegeleb algatuse hindamise, rakendamise järelevalve ja võimaliku
läbivaatamisega. Kogukulu on hinnanguliselt 0,141 miljonit eurot aastas;
b) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve:
i) personalikulud: kaks
ajutist töötajat, kes osalevad oluliste korraldatud näitajate jaoks loodud
järelevalveasutuste kolleegiumide töös ja tegelevad asjaomase
vahendustegevusega, annavad komisjonile tehnilisi nõuandeid käesoleva määruse
rakendamise kohta, koordineerivad kolmandate riikidega sõlmitavate
koostöölepingute väljatöötamist, koostavad suuniseid karistusrežiimide
ühtlustamise ja valdkondadevahelise järjepidevuse edendamiseks ning
registreerivad korraldatud näitajate kasutamise kohta saadud teateid ja peavad
registreeritud korraldatud näitajate korraldajate loetelu.
Nende kahe ajutise töötaja kogukulud oleksid
aastas 0,326 miljoni eurot, millest komisjon rahastaks 40 % (0,130 miljonit
eurot) ja liikmesriigid rahastaksid 60 % (0,196 miljonit eurot);
ii) tegevus- ja taristukulud: Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve esialgsed kulud on 2015. aastal hinnanguliselt 0,25 miljonit
eurot, millest komisjon rahastaks 40 % (0,1 miljonit eurot) ja
liikmesriigid rahastaksid 60 % (0,15 miljonit eurot). Need kulud
seonduvad peamiselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
infotehnoloogiasüsteemidega, mis peaksid tagama järgmiste nõuete täitmise:
- korraldajate loetelu pidamine, mis sisaldab
käesoleva määruse kohaselt registreeritud korraldajaid ja liidus korraldatud
näitajaid korraldavaid kolmanda riigi äriühinguid;
- teadete vastuvõtmine selle kohta, et
korraldatud näitajat kasutatakse liidus finantsinstrumendis või ‑lepingus,
registri pidamine ja selle tagamine, et korraldajad on kõnealusest kasutusest
teadlikud.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab
koostama ka 1. jaanuariks 2018 aruande käesoleva määruse kohaldamise
kohta; aruande koostamise kogukulu on 2017. aastal 0,3 miljonit
eurot, millest komisjon rahastaks 40 % (0,12 miljonit eurot) ja
liikmesriigid rahastaksid 60 % (0,18 miljonit eurot).
2013/0314 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
finantsinstrumentide ja -lepingute puhul
korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[11],

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Paljude finantsinstrumentide
ja ‑lepingute hinnakujundus sõltub korraldatud näitajate täpsusest ja
usaldusväärsusest. Selliste intressimäära korraldatud näitajatega nagu LIBOR ja
EURIBOR manipuleerimise juhtumid ning energia, nafta ja välisvaluuta
korraldatud näitajatega manipuleerimise kohta esitatud väited on näidanud, et
korraldatud näitajad, mille korraldamisprotsessidel on teatavad ühised omadused
(nt huvide konfliktide esinemine, kaalutlusõiguse kasutamine ja nõrk
juhtimine), võivad olla manipuleeritavad. Korraldatud näitajatena kasutatavate
indeksite ebatäpsus ja mitteusaldusväärsus või sellekohased kahtlused võivad
õõnestada turu usaldust, põhjustada tarbijatele ja investoritele kahju ja
moonutada reaalmajandust. Seepärast on vaja tagada korraldatud näitajate ja
nende kindlaksmääramise täpsus, kindlus ja usaldusväärsus.
(2)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ
finantsinstrumentide turgude kohta[12]
sisaldab teatavaid nõudeid noteeritud finantsinstrumentide hinnakujunduses
kasutatavate korraldatud näitajate usaldusväärsusele. Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/71/EÜ
väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava
prospekti kohta[13]
sisaldab teatavaid nõudeid emitentide kasutatavate korraldatud näitajate
suhtes. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta
direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks
investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide
kooskõlastamise kohta[14]
sisaldab teatavaid nõudeid, mida kohaldatakse korraldatud näitajate
kasutamisele eurofondide poolt. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri
2011. aasta määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru
terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta[15]
sisaldab teatavaid sätteid, mis keelavad energia hulgimüügitoodete puhul
kasutatavate korraldatud näitajatega manipuleerimise. Nende õigusaktidega
reguleeritakse paraku üksnes konkreetsete korraldatud näitajate teatavaid tahke
ja neis ei käsitleta kõiki korraldatud näitajate korraldamise nõrku külgi.
(3)       Korraldatud näitajad on
piiriüleste tehingute hinnakujunduses äärmiselt olulised ning toetavad seega
siseturu tõhusat toimimist väga erinevate finantsinstrumentide ja ‑teenuste
vallas. Paljusid finantslepingutes, eelkõige hüpoteegi seadmise lepingutes
viitemäärana kasutatavaid korraldatud näitajaid korraldatakse ühes
liikmesriigis, kuid neid kasutavad teiste liikmesriikide krediidiasutused ja
tarbijad. Lisaks maandavad need krediidiasutused sageli oma riske või
rahastavad neid finantslepinguid piiriülesel pankadevahelisel turul.
Korraldatud näitajaid käsitlevad riiklikud õigusaktid on vastu võtnud ainult
kaks liikmesriiki, kuid juba võib märgata, et nende korraldatud näitajaid
reguleerivad asjaomased õigusraamistikud lahknevad sellistes küsimustes nagu
reguleerimisala. Lisaks leppis Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve
Organisatsioon (IOSCO) hiljuti kokku korraldatud näitajate põhimõtted, kuid
kuna nende põhimõtete rakendamise täpne ulatus ja viisid ning teatavad terminid
on paindlikud, võivad liikmesriigid võtta riigi tasandil vastu õigusaktid, mis
rakendavad neid põhimõtteid erinevalt.
(4)       Sellised erinevad
lähenemisviisid killustaksid siseturgu, sest eri liikmesriikides kehtiksid
korraldatud näitajate korraldajatele ja kasutajatele erinevad eeskirjad ning
ühes liikmesriigis korraldatud näitajate kasutamist teistes liikmesriikides
saaks takistada. Liidus finantsinstrumentide ja ‑lepingute puhul kasutatavate
korraldatud näitajate täpsust ja usaldusväärsust tagava ühtlustatud raamistiku
puudumisel on seetõttu tõenäoline, et erinevused liikmesriikide õigusaktides
loovad takistused siseturu sujuvale toimimisele korraldatud näitajate
korraldamise valdkonnas.
(5)       ELi tarbijakaitse eeskirjades
ei käsitleta finantslepingutes kasutatavate korraldatud näitajate sobivust.
Kuna mitmes liikmesriigis on ebasobivate korraldatud näitajate kasutamisega
seoses esitatud kaebusi ja algatatud kohtuvaidlusi, võidakse tarbijakaitsega
seotud õigustatud murest ajendatuna võtta riigi tasandil vastu lahknevad
meetmed ning see võib siseturgu killustada, sest tarbijakaitse eri tasemetega
seonduvad erinevad konkurentsitingimused.
(6)       Selleks et tagada siseturu
nõuetekohane toimimine ja parandada selle toimimise tingimusi eelkõige
finantsturgudel ning tagada tarbijate ja investorite kaitse kõrge tase, on
seega asjakohane kehtestada korraldatud näitajate õigusraamistik liidu
tasandil.
(7)       Asjakohane ja vajalik on
võtta kõnealused normid vastu määrusena, et tagada kogu liidus selliste sätete
ühetaoline kohaldamine, millega otseselt kehtestatakse korraldatud näitajate
korraldamise, nende jaoks sisendandmete esitamise ja nende kasutamisega seotud
isikute kohustused. Kuna korraldatud näitajate korraldamise õigusraamistik
sisaldab tingimata meetmeid, millega täpsustatakse konkreetseid nõudeid
kõikides korraldatud näitajate korraldamisele omastes erinevates valdkondades,
võivad isegi väikesed lahknevused mõnes sellises valdkonnas kasutatud
lähenemisviisides põhjustada märkimisväärseid takistusi korraldatud näitajate
piiriülesel korraldamisel. Seepärast peaks vahetult, ilma riikliku õigusaktita,
kohaldatava määruse kasutamine vähendama riigi tasandil lahknevate meetmete
võtmise võimalust, tagama järjepideva lähenemisviisi ja suurema õiguskindluse
ning ära hoidma märkimisväärsete takistuste esilekerkimise korraldatud
näitajate piiriülesel korraldamisel.
(8)       Käesoleva määruse
reguleerimisala peaks olema piisavalt lai, et luua ennetav õigusraamistik.
Korraldatud näitajate kindlaksmääramisel kasutatakse kaalutlusõigust ja sellele
on olemuslikult iseloomulik teatavat liiki huvide konfliktide esinemine – see
tähendab, et nende korraldatud näitajatega manipuleerimiseks on olemas
võimalused ja ajendid. Nimetatud ohutegurid on iseloomulikud kõigile
korraldatud näitajatele ja kõigi nende suhtes tuleks kohaldada nõuetekohaseid
juhtimis- ja kontrollinõudeid. Kuna korraldatud näitajate manipuleeritavus ja
tähtsus muutuvad aja jooksul, siis võidakse juhul, kui määruse
reguleerimisalasse kaasatakse üksnes tähtsad või manipuleeritavad indeksid,
jätta tähelepanuta riskid, mis võivad korraldatud näitajatega edaspidi
kaasneda. Eelkõige võidakse tulevikus laialdaselt kasutada korraldatud
näitajaid, mida praegu eriti laialdaselt ei kasutata – sel juhul võib isegi
väike manipuleerimine nendega avaldada märkimisväärset mõju.
(9)       Käesoleva määruse
reguleerimisala kindlaksmääramisel peaks olema otsustava tähtsusega see, kuidas
väljundväärtus määrab kindlaks finantsinstrumendi või ‑lepingu väärtuse või
mõõdab investeerimisfondi tootlust. Seepärast ei tohiks reguleerimisala sõltuda
sisendandmete iseloomust. Reguleerimisalasse peaks seega kaasama korraldatud
näitajad, mis arvutatakse majanduslike sisendandmete (nt aktsiahinnad) ja
mittemajanduslike arvude või väärtuste (nt ilmanäitajad) põhjal. Raamistik
peaks hõlmama kõnealuste riskidega seotud korraldatud näitajaid, kuid samal
ajal nägema ette ka proportsionaalsed meetmed, mida rakendatakse erinevate
korraldatud näitajatega kaasnevate riskide puhul. Käesolev määrus peaks seega
hõlmama kõiki korraldatud näitajaid, mida kasutatakse reguleeritud
kauplemiskohtades noteeritud või kaubeldavate finantsinstrumentide hinna
määramiseks.
(10)     Suur hulk tarbijaid on
sõlminud finantslepingud, eelkõige hüpoteegiga tagatud tarbijakrediidilepingud,
milles viidatakse samade riskidega seotud korraldatud näitajatele. Käesolev
määrus peaks seepärast hõlmama [Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/…/EL
(milles käsitletakse elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepinguid ja millega
muudetakse direktiivi 2008/48/EÜ)] osutatud indekseid või viitemäärasid.
(11)     Paljude
investeerimisindeksitega kaasnevad märkimisväärsed huvide konfliktid ja neid
kasutatakse selliste fondide nagu eurofondid tootluse mõõtmiseks. Osa neid
korraldatud näitajaid avaldatakse ja teised tehakse tasuta või tasu eest
üldsusele või selle osale kättesaadavaks ning nendega manipuleerimine võib
investoreid kahjustada. Seepärast peaks käesolev määrus hõlmama
investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks kasutatavaid indekseid või
viitemäärasid.
(12)     Kõigil korraldatud näitajate
korraldajatel võib esineda huvide konflikte, nad võivad kasutada
kaalutlusõigust ja nende juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei pruugi olla
nõuetekohased. Pealegi, kuna korraldajad kontrollivad korraldatud näitajate
kindlaksmääramist, siis on korraldajatele tegevusloa- ja järelevalvenõude
kehtestamine tõhusaim viis korraldatud näitajate usaldusväärsuse tagamiseks.
(13)     Korraldatud näitajate jaoks
sisendandmete esitajatel võib esineda huvide konflikte ja nad võivad kasutada
kaalutlusõigust ning seega võivad nad olla manipuleerimise allikaks.
Korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitamine on vabatahtlik.
Sisendandmete esitajad võivad lõpetada sisendandmete esitamise, kui algatusega
nõutakse neilt oma ärimudeli märkimisväärset muutmist. Kui aga korralikku
juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõutakse üksustelt, mida juba reguleeritakse ja
mis juba kuuluvad järelevalve alla, ei põhjusta see eeldatavasti
märkimisväärseid kulusid või ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust.
Seepärast kehtestatakse järelevalve alla kuuluvatele sisendandmete esitajatele
käesoleva määrusega teatavad kohustused.
(14)     Korraldaja on füüsiline või
juriidiline isik, kellel on kontroll korraldatud näitaja korraldamise üle ning
kes eelkõige korraldab korraldatud näitajat, kogub ja analüüsib sisendandmeid,
määrab korraldatud näitaja kindlaks ja mõnikord avaldab korraldatud näitaja.
Juhul kui isik avaldab korraldatud näitaja või viitab selle üksnes oma
ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase korraldatud
näitaja korraldamise üle, ei tuleks selle isiku suhtes käesoleva määrusega
korraldajatele kehtestatud nõudeid siiski kohaldada.
(15)     Indeks arvutatakse alusvara
väärtuse alusel teatava valemi või muu meetodi abil. Selle valemi koostamisel,
arvutuse tegemisel ja sisendandmete kindlaksmääramisel saab kasutada
kaalutlusõigust. Kaalutlusõigusest tuleneb manipuleerimisoht ning seepärast
peaksid käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluma kõik selle omadusega
korraldatud näitajad. Juhul kui finantsinstrumendi puhul viidatakse üksikule
hinnale või väärtusele, näiteks kui optsiooni võrdlushind põhineb ühe
väärtpaberi hinnal, siis arvutust siiski ei tehta ning sisendandmed ja
kaalutlusõigus puuduvad. Seepärast ei tohiks käesoleva määruse kohaldamisel
käsitada üksikul hinnal või väärtusel põhinevat võrdlushinda korraldatud
näitajana. Kesksete vastaspoolte esitatud võrdlus- või arveldushindu ei tohiks
käsitada korraldatud näitajatena, sest neid kasutatakse arvelduste, võimenduse
ja riskijuhtimise kindlaksmääramiseks ja need ei määra seega kindlaks
finantsinstrumendi alusel makstavat summat või finantsinstrumendi väärtust.
(16)     Euroopa Liidus keskpankade
korraldatavaid näitajaid kontrollivad avaliku sektori asutused ning need vastavad
põhimõtetele, nõuetele ja menetlustele, mis tagavad nende korraldatud näitajate
täpsuse, usaldusväärsuse ja sõltumatuse vastavalt käesoleva määruse sätetele.
Seepärast ei ole vaja, et nende korraldatud näitajad kuuluksid käesoleva
määruse reguleerimisalasse. Liidus kasutatavaid korraldatud näitajaid võivad
siiski korraldada ka kolmandate riikide keskpangad. Tuleb kindlaks määrata, et
käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmisest on vabastatud üksnes need
korraldatud näitajaid korraldavad kolmandate riikide keskpangad, kelle suhtes
kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud nõuetega sarnaseid nõudeid.
(17)     Kui korraldatud näitajate
korraldamisel esineb puudusi, mida ei juhita nõuetekohaselt, tekib võimalus
korraldatud näitajaga manipuleerida. Juhul kui korraldatud näitajad on
üldsusele kättesaadavad, võib juhtuda, et asjaomaseid riske ei võeta täielikult
arvesse ja ei rakendata seega nõuetekohast kontrolli ja juhtimist. Korraldatud
näitajate usaldusväärsuse tagamiseks tuleks korraldatud näitajate
korraldajatelt nõuda nõuetekohase juhtimiskorra rakendamist, et piirata
kõnealuseid huvide konflikte ja tagada kindlustunne korraldatud näitajate
usaldusväärsuse suhtes. Isegi tõhusa juhtimise korral esineb enamikul
korraldajatel huvide konflikte ning võib juhtuda, et nad peavad andma
hinnanguid ja tegema otsuseid, mis mõjutavad eri sidusrühmi. Seepärast peab
korraldajatel olema juhtimiskorra rakendamise ja tõhususe järelevalve
teostamiseks sõltumatu organ, kes tagab tõhusa järelevalve.
(18)     Korraldatud näitajatega
manipuleerimine ja nende ebausaldusväärsus võivad kahjustada investoreid ja
tarbijaid. Seepärast peaks käesoleva määrusega kehtestama raamistiku, mis
reguleerib andmete säilitamist korraldajate ja sisendandmete esitajate poolt
ning tagab korraldatud näitaja eesmärgi ja sisendandmete läbipaistvuse – see
hõlbustab potentsiaalsete nõuete tõhusamat ja õiglasemat lahendamist kooskõlas
liikmesriigi või liidu õigusnormidega.
(19)     Auditeerimiseks ja käesoleva
määruse tõhusaks rakendamiseks on vaja teha järelanalüüs ja ‑uuringud ning
seepärast on vaja, et korraldatud näitajate korraldajad säilitaksid korraldatud
näitaja arvutamisega seotud asjakohased dokumendid piisavalt pika aja jooksul.
Korraldatud näitajaga mõõdetav tegur ja mõõtmiskeskkond muutuvad tõenäoliselt
aja jooksul. Seetõttu tuleb korraldatud näitajate korraldamise protsessi ja
metoodikat korrapäraselt auditeerida või need läbi vaadata, et teha kindlaks
puudused ja täiustamisvõimalused. Korraldatud näitajate korraldamisel esinevad
puudused võivad mõjutada paljusid sidusrühmi ja need sidusrühmad saavad aidata
puudusi tuvastada. Seepärast on vaja kehtestada sõltumatu kaebuste lahendamise
menetlus, mis tagab, et kõnealused sidusrühmad saavad korraldatud näitajate
korraldajale kaebustest teatada ning korraldatud näitajate korraldaja hindab
objektiivselt iga kaebuse põhjendatust.
(20)     Korraldatud näitajate
korraldamisel tellitakse tähtsad tööülesanded – näiteks korraldatud näitaja
arvutamine, sisendandmete kogumine ja korraldatud näitaja levitamine – sageli
allhanke korras. Juhtimiskorra tõhususe huvides tuleb tagada, et selline
tööülesannete allhanke korras tellimine ei vabasta korraldatud näitaja
korraldajat tema kohustustest ja vastutusest ega takista korraldajat tema
kohustuste täitmisel ja vastutuse kandmisel või asjaomast pädevat asutust
korraldajate üle järelevalve teostamisel.
(21)     Korraldatud näitaja korraldaja
saab sisendandmete keskse vastuvõtjana järjekindlalt hinnata sisendandmete
usaldusväärsust ja täpsust. Seepärast on oluline, et korraldatud näitaja
korraldajal on sisendandmete täpsuse hindamiseks nõuetekohased
kontrollimehhanismid ja ta teatab kahtlastest andmetest asjaomasele pädevale
asutusele.
(22)     Korraldaja töötajad võivad
tuvastada käesoleva määruse võimaliku rikkumise juhtumid või manipuleerimist
või manipuleerimise katset põhjustada võivad võimalikud puudused. Käesoleva
määrusega tuleks seega tagada, et kehtestatakse nõuetekohane kord, mis
võimaldab töötajatel anda korraldajatele konfidentsiaalselt märku käesoleva
määruse võimalikust rikkumisest.
(23)     Sisendandmete esitamisel
kasutatav kaalutlusõigus annab võimaluse korraldatud näitajaga manipuleerida.
Kui sisendandmeteks on tehingupõhised andmed, on kaalutlusõigus väiksem ja
andmetega manipuleerimise võimalus seega väheneb. Seepärast peaksid korraldatud
näitajate korraldajad kasutama sisendandmetena üldiselt võimaluse korral
tegelikke tehinguandmeid, kuid nad võivad kasutada ka muid andmeid, kui
tehinguandmed ei ole korraldatud näitaja usaldusväärsuse ja täpsuse tagamiseks
piisavad.
(24)     Korraldatud näitaja
usaldusväärsus ja täpsus sellega jälgitava majandusteguri mõõtmisel sõltuvad
kasutatavast metoodikast ja sisendandmetest. Seepärast on vaja kehtestada
metoodika, mis tagab korraldatud näitaja usaldusväärsuse ja täpsuse.
(25)     Korraldatud näitaja jätkuva
täpsuse tagamiseks tuleb vahel metoodikat muuta, kuid iga muudatus avaldab mõju
korraldatud näitaja kasutajatele ja sidusrühmadele. Seepärast on vaja sätestada
korraldatud näitajaga seoses kasutatava metoodika muutmisel järgitav kord,
sealhulgas konsulteerimise vajadus, nii et kasutajad ja sidusrühmad saaksid
neid muudatusi arvesse võttes rakendada vajalikke meetmeid või teavitada
korraldajat, kui nad on nende muudatuste tõttu mures.
(26)     Korraldatud näitajate
usaldusväärsus ja täpsus sõltuvad sisendandmete esitajate esitatud andmete
usaldusväärsusest ja täpsusest. On oluline, et sisendandmete esitajate
kohustused seoses sisendandmetega oleksid selgelt sätestatud, neile saaks
tugineda ja need oleksid kooskõlas korraldatud näitaja korraldaja
kontrollimehhanismide ja metoodikaga. Korraldatud näitaja korraldaja peaks
seetõttu koostama kõnealuseid nõudeid sisaldava käitumisjuhendi, mis on
sisendandmete esitajate suhtes siduv.
(27)     Paljud korraldatud näitajad
määratakse kindlaks alusandmete põhjal, mille esitavad reguleeritud
kauplemiskohad, energiabörsid ja heitkoguse ühikute enampakkumisplatvormid.
Neid kohti reguleeritakse ja nende üle teostatakse järelevalvet – see tagab
sisendandmete usaldusväärsuse ning juhtimisnõuded ja ‑menetlused rikkumistest
teatamiseks. Seepärast vabastatakse sellised korraldatud näitajad teatavatest
kohustustest, eesmärgiga vältida topeltreguleerimist ja kuna nende järelevalve
tagab kasutatud sisendandmete usaldusväärsuse.
(28)     Sisendandmete esitajatel võib
esineda huvide konflikte ja nad võivad kasutada sisendandmete
kindlaksmääramisel kaalutlusõigust. Seepärast on vaja, et sisendandmete
esitajate tegevust reguleeriks juhtimiskord, mis tagab nende konfliktide
juhtimise ja selle, et sisendandmed on täpsed, korraldaja nõuetega kooskõlas ja
neid saab kontrollida.
(29)     Korraldatud näitajate eri
liikidel ja sektoritel on erinevad omadused ja nõrgad küljed ning nendega on
seotud erinevad riskid. Seepärast tuleb täiendavalt täpsustada käesoleva
määruse sätteid, mis käsitlevad korraldatud näitajate konkreetseid sektoreid ja
liike. Pankadevahelise intressimäära korraldatud näitajad on rahapoliitika mõju
edasikandumises tähtsat rolli omavad korraldatud näitajad ja seepärast tuleb
käesolevas määruses täpsustada nende sätete kohaldamist nende korraldatud
näitajate suhtes. Korraldatud kaubanäitajaid kasutatakse laialdaselt ja neil on
sektorile iseloomulikud omadused ning seepärast tuleb käesolevas määruses
täpsustada nende sätete kohaldamist kõnealuste korraldatud näitajate suhtes.
(30)     Teatavate oluliste korraldatud
näitajate ebaõigsus võib märkimisväärselt mõjutada finantsstabiilsust, turu
korrapärast toimimist või investoreid ning seepärast tuleb selliste oluliste
korraldatud näitajate usaldusväärsuse ja kindluse tagamiseks kohaldada
täiendavaid nõudeid. Selline mõju on korraldatud näitajal, millele viitavad
finantsinstrumendid on märkimisväärse väärtusega. Seepärast on vaja, et
komisjon määraks kindlaks need korraldatud näitajad, millele viitavate
finantsinstrumentide väärtus on üle teatava künnise ja mida tuleks käsitada
oluliste korraldatud näitajatena.
(31)     Olulise korraldatud näitaja
usaldusväärsust võivad kahjustada sisendandmete esitajad, kes lõpetavad andmete
esitamise. Selle ohu kõrvaldamiseks tuleb seega anda asjaomasele pädevale
asutusele volitus nõuda kohustuslikus korras olulise korraldatud näitaja jaoks
sisendandmete esitamist.
(32)     Selleks et korraldatud
näitajate kasutajad saaksid valida sobivad korraldatud näitajad ja mõistaksid
nendega seotud riske, peavad nad teadma, mida korraldatud näitajaga mõõdetakse
ja millised on näitaja nõrgad küljed. Seetõttu peaks korraldatud näitaja
korraldaja avaldama neid asjaolusid kirjeldava teate ja avaldama korraldatud
näitaja kindlaksmääramiseks kasutatud sisendandmed.
(33)     Tarbijad võivad sõlmida
finantslepinguid, eelkõige hüpoteegi seadmise lepinguid ja
tarbijakrediidilepinguid, milles viidatakse korraldatud näitajale; ebavõrdne
läbirääkimispositsioon ja tüüptingimuste kasutamine tähendavad paraku seda, et
tarbijate võimalus valida kasutatavaid korraldatud näitajaid võib olla
piiratud. Seepärast tuleb tagada, et sellise korraldatud näitaja sobivust
tarbija jaoks peab hindama laenuandja või võlausaldaja, kes on järelevalve alla
kuuluv üksus, sest tema suutlikkus korraldatud näitajat valida on suurem. Kuna
aga sobivuse hindamine on [finantsinstrumentide turgude direktiivis] juba
sätestatud, ei peaks seda korraldatud näitajale viitavate finantsinstrumentide
puhul käesoleva määrusega nõudma.
(34)     Käesolevas määruses tuleks arvesse
võtta finantssektori korraldatud näitajate põhimõtteid (edaspidi „IOSCO
põhimõtted”), mille Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon
(IOSCO) andis välja 17. juulil 2013 ja mis on korraldatud näitajatele
esitatavate regulatiivsete nõuete üldine standard. Investorite kaitse
tagamiseks tuleb enne kolmandas riigis korraldatud näitaja liidus kasutamist
hinnata, kas korraldatud näitaja järelevalve ja reguleerimine on kolmandas
riigis samaväärne järelevalve ja reguleerimisega liidus.
(35)     Korraldajale peaks andma
tegevusloa ja tema järelevalvet peaks teostama korraldaja asukohaliikmesriigi
pädev asutus.
(36)     Mõnikord võib teatav isik
määrata kindlaks indeksi, kuid ei pruugi teada, et seda indeksit kasutatakse
finantsinstrumendi puhul viitena. Selline olukord võib esineda eelkõige siis,
kui kasutajad ja korraldatud näitaja korraldaja asuvad eri liikmesriikides.
Seepärast peab pädev asutus juhul, kui ta saab teada korraldatud näitaja
kasutamisest finantsinstrumendis, teavitama sellist kesksest koordineerivat
asutust nagu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, kes peaks teavitama
korraldajat.
(37)     Liikmesriikide pädevate
asutuste käsutuses olevad tõhusad vahendid, volitused ja ressursid tagavad
tõhusa järelevalve. Seepärast tuleks käesolevas määruses konkreetselt sätestada
minimaalsed järelevalve- ja uurimisvolitused, mis tuleks kooskõlas liikmesriigi
õigusega liikmesriikide pädevatele asutustele anda. Pädevad asutused ja Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve peaksid oma käesoleva määruse kohaseid volitusi kasutades
tegutsema objektiivselt ja erapooletult ning olema oma otsustusprotsessis
sõltumatud.
(38)     Pädevatel asutustel peab olema
käesoleva määruse rikkumise juhtude avastamiseks võimalus kooskõlas
liikmesriigi õigusega siseneda dokumentide kaasavõtmiseks füüsiliste ja
juriidiliste isikute ruumidesse. Juurdepääs ruumidele on vajalik, kui on
mõistlik alus kahtlustada, et seal leidub kontrolli või uurimise esemega seotud
dokumente ja muid andmeid, mis võivad olla käesoleva määruse rikkumise
tõendamisel asjakohased. Lisaks on juurdepääs ruumidele vajalik siis, kui
teabenõude juba saanud isik on jätnud selle täitmata või on mõistlik alus
arvata, et nõude esitamisel seda ei täideta või teabenõudega seotud dokumendid
või teave kõrvaldatakse, neid võltsitakse või need hävitatakse. Kui
liikmesriigi õiguse kohaselt tuleb asjaomase liikmesriigi õigusasutuselt saada
eelnev luba, kasutatakse ruumidele juurdepääsu õigust pärast sellise loa
saamist.
(39)     Järelevalve alla kuuluvate
üksuste valduses olevad telefonikõnede ja andmeliiklusandmete salvestised
võivad olla esmatähtsad ja vahel ainsad tõendid käesoleva määruse, eriti
juhtimis- ja kontrollinõuete rikkumise avastamiseks ja tõendamiseks. Selliste
andmete ja salvestiste põhjal saab kontrollida andmete esitamise ja heakskiitmise
eest vastutavate isikute isikusamasust ning seda, kas on tagatud töötajate
füüsiline eraldamine. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema võimalik nõuda
järelvalve alla kuuluvate üksuste valduses olevaid telefonikõnede,
elektrooniliste sõnumite ja andmeliiklusandmete salvestisi, juhul kui on
mõistlik alus kahtlustada, et sellised kontrolli või uurimise esemega seotud
salvestised või andmed võivad olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel
asjakohased.
(40)     Osa käesoleva määruse sätteid
kohaldatakse kolmandate riikide füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes
võivad korraldatud näitajaid kasutada või esitada korraldatud näitajate jaoks
sisendandmeid või olla muul viisil korraldatud näitajate kindlaksmääramisega
seotud. Seepärast peaksid pädevad asutused sõlmima kolmandate riikide
järelevalveasutustega koostöölepingud. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks
koordineerima koostöölepingute väljatöötamist ja kolmandatest riikidest saadava
teabe vahetamist pädevate asutuste vahel.
(41)     Käesolevas määruses järgitakse
Euroopa Liidu toimimise lepingus („ELi toimimise leping”) ja Euroopa Liidu
põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi ja põhimõtteid, eelkõige õigus era- ja
perekonnaelu austamisele, isikuandmete kaitse, sõna- ja teabevabaduse õigus,
ettevõtlusvabadus, õigus omandile, tarbijakaitse õigus, õigus tõhusale
õiguskaitsevahendile ja kaitseõigus. Käesolevat määrust tuleks seega tõlgendada
ja kohaldata vastavalt nendele õigustele ja põhimõtetele.
(42)     Asjaomaste isikute
kaitseõigust tuleks täielikult austada. Eelkõige tuleb anda menetlusosalistele
võimalus tutvuda pädeva asutuse otsuse aluseks olevate järeldustega ja austada
nende õigust olla ära kuulatud.
(43)     Finantsturu stabiilsuse ja
investorite kaitse huvides peavad korraldatud näitajad olema läbipaistvad.
Pädevate asutuste teabevahetus ja teabe edastamine peaksid toimuma kooskõlas
isikuandmete edastamise eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ
üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ning selliste andmete vaba
liikumise kohta[16].
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldatud teabevahetus ja teabe edastamine
peaksid olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, mis on sätestatud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ)
nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse
institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[17].
(44)     Liikmesriigid peaksid
finantsteenuste sektoris karistuste tõhustamist käsitlevas komisjoni teatises
ja selle teatise järelmeetmena vastu võetud liidu õigusaktides sätestatud
põhimõtteid arvesse võttes kehtestama eeskirjad käesoleva määruse sätete
rikkumise korral kohaldatavate karistuste ja haldusmeetmete kohta ning tagama
nende rakendamise. Sellised karistused ja haldusmeetmed peaksid olema tõhusad,
proportsionaalsed ja hoiatavad.
(45)     Seepärast tuleks ette näha
haldusmeetmete, karistuste ja trahvide tervikkomplekt, et tagada ühise
lähenemisviisi rakendamine liikmesriikides ja suurendada nende hoiatavat mõju.
Konkreetsetel juhtudel kohaldatavate karistuste kindlaksmääramisel tuleks
vajaduse korral arvesse võtta asjakohaseid tegureid, nagu tuvastatud
finantskasumi tagasimaksmine, rikkumise tõsidus ja kestus, raskendavad või
kergendavad asjaolud ja trahvide hoiatava mõju vajadus, ning vähendada pädeva
asutusega tehtud koostöö eest vajaduse korral karistust. Konkreetsel juhul
määratavate haldustrahvide tegelik summa võib ulatuda käesolevas määruses
sätestatud ülempiirini või liikmesriigi õiguses sätestatud kõrgema määrani
eelkõige väga tõsiste rikkumiste korral, samal ajal kui ülempiirist oluliselt
madalamaid trahve võib kohaldada väiksemate rikkumiste korral või sobiva
lahenduse saavutamisel. Pädeval asutusel peaks olema võimalik teatav isik
korraldatud näitajate korraldaja või sisendandmete esitaja juhtimisülesannete
täitmiselt ajutiselt kõrvaldada. Käesoleva määrusega ei tohiks piirata
liikmesriikide võimalust sätestada rangemaid halduskaristusi.
(46)     Selleks et tagada pädeva
asutuse otsuste hoiatav mõju üldsusele, tuleks need üldiselt avaldada. Otsuste
avaldamine on pädeva asutuse jaoks ka tähtis vahend, mille abil ta teavitab
turuosalisi sellest, millist käitumist käsitatakse käesoleva määruse
rikkumisena, ja edendab turuosaliste üldist head käitumist. Kui otsuse
avaldamine võib põhjustada asjaomastele isikutele ebaproportsionaalselt suurt
kahju või ohustab finantsturgude stabiilsust või pooleliolevat uurimist, peaks
pädev asutus avaldama anonüümselt teavet karistuste ja meetmete kohta või
lükkama otsuse avaldamise edasi. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik jätta
teave karistuste kohta avaldamata, kui anonüümset või edasilükatud avaldamist
peetakse ebapiisavaks selle tagamiseks, et avaldamine ei ohusta finantsturgude
stabiilsust. Pädevatelt asutustelt ei nõuta ka selliste meetmete avaldamist,
mida peetakse vähetähtsaks ja mille puhul avaldamine oleks ebaproportsionaalne.
(47)     Oluliste korraldatud
näitajatega võivad olla seotud sisendandmete esitajad, korraldajad ja kasutajad
mitmes liikmesriigis. Sellise korraldatud näitaja korraldamise lõpetamine või
selle usaldusväärsust märkimisväärselt kahjustada võivate sündmuste toimumine
võib seega avaldada mõju mitmes liikmesriigis – see tähendab, et liikmesriigi
pädeva asutuse järelevalve sellise olulise korraldatud näitaja üle
liikmesriigis, kus ainult tema asub, ei ole sellega kaasnevate riskide
kõrvaldamisel tõhus ja tulemuslik. Selleks et tagada järelevalvealase teabe
tõhus vahetamine pädevate asutuste vahel, nende tegevuse koordineerimine ja
järelevalvemeetmete võtmine, tuleks moodustada pädevate asutuste kolleegiumid.
Kolleegiumide tegevus peaks aitama ühtlustada käesoleva määruse normide
kohaldamist ja lähendada järelevalvetavasid. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
õiguslikult siduv vahendusmehhanism on järelevalvetavade koordineerimise,
järjepidevuse ja ühtlustamise saavutamisel esmatähtis. Korraldatud näitajaid
võidakse kasutada viitena pikaajaliste finantsinstrumentide ja ‑lepingute
puhul. Teatavatel juhtudel, kui sellisel korraldatud näitajal on omadused, mida
ei saa kohandada nende kooskõlla viimiseks käesoleva määruse nõuetega, ei
pruugi selle näitaja korraldamine olla pärast käesoleva määruse jõustumist enam
lubatud. Paraku võidakse sellise korraldatud näitaja jätkuva korraldamise
keelamise tulemusena finantsinstrumendid või ‑lepingud lõpetada või nende
tingimused tühistada – see kahjustab omakorda investoreid. Seepärast tuleb ette
näha selliste korraldatud näitajate jätkuv korraldamine üleminekuperioodil.
(48)     Käesoleva määruse ühetaoliste
rakendamistingimuste tagamiseks ja ettepaneku tehniliste üksikasjade
täpsustamiseks tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta kooskõlas ELi
toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, milles sätestatakse
mõistete tehnilised üksikasjad, korraldajate ja järelevalve alla kuuluvate
sisendandmete esitajate suhtes kohaldatavad juhtimis- ja kontrollinõuded,
sisendandmetele ja metoodikale esitatavad nõuded, käitumisjuhend, korraldatud
näitajate eri liikide ja sektorite suhtes kohaldatavad erinõuded ning teave,
mida korraldajad peavad tegevusluba taotledes esitama.
(49)     Komisjon peaks delegeeritud
õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas
määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14 võtma vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
koostatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega kehtestatakse
kolmandate riikide pädevate asutustega sõlmitavate koostöölepingute
miinimumsisu.
(50)     Selleks et tagada käesoleva
määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda selle
teatavate aspektide suhtes rakendamisvolitused. Need aspektid puudutavad
kolmandate riikide keskpankade ja korraldatud näitajate korraldajate suhtes
kohaldatava õigusraamistiku samaväärsuse ning selle, et korraldatud näitaja on
oma olemuselt oluline, kindlakstegemist. Nimetatud volitusi tuleks teostada
kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta
määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[18].
(51)     Samuti tuleks komisjonile anda
volitus võtta rakendusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 291
ja kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15 vastu Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve koostatud rakenduslikud tehnilised standardid,
millega kehtestatakse pädevate asutuste ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
teabevahetuse kord ja vormid. Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik piisaval määral
täita käesoleva määruse eesmärki, mille kohaselt tuleb kehtestada järjekindel
ja tõhus kord korraldatud näitajate nõrkade külgede kõrvaldamiseks, ning võttes
arvesse, et korraldatud näitajatega seotud probleemide üldist mõju saab
igakülgselt käsitleda ainult liidu tasandil ja seda eesmärki saab seega
paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa
Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses
artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev
määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
REGULEERIMISESE, REGULEERIMISALA JA MÕISTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine
raamistik, et tagada liidus finantsinstrumentide ja ‑lepingute puhul
korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite täpsus ja usaldusväärsus. Määrus
edendab seega siseturu nõuetekohast toimimist ning aitab saavutada tarbijate ja
investorite kaitse kõrget taset.
Artikkel 2
 Reguleerimisala
1.           Käesolevat määrust
kohaldatakse korraldatud näitajate korraldamise, nende jaoks sisendandmete
esitamise ja nende kasutamise suhtes liidus.
2.           Käesolevat määrust ei
kohaldata alljärgneva suhtes:
(a)
Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmed;
(b)
selliste kolmandate riikide keskpangad, mille
õigusraamistikus on komisjoni kinnituse kohaselt sätestatud põhimõtted, nõuded
ja menetlused, mis on samaväärsed korraldatud näitajate korraldamise täpsuse,
usaldusväärsuse ja sõltumatuse kohta käesolevas määruses sätestatud nõuetega.
3.           Komisjon koostab lõike 2
punktis b osutatud kolmandate riikide keskpankade loetelu.
Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt
artikli 38 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
Artikkel 3
Mõisted
1.           Käesolevas määruses kasutatakse
järgmisi mõisteid:
(1)
„indeks” – number,
(a)
mis avaldatakse või tehakse üldsusele
kättesaadavaks;
(b)
mis määratakse korrapäraselt, kas tervikuna või
osaliselt, kindlaks teatava valemi või muu arvutusmeetodi või hindamise abil;
(c)
kui kindlaksmääramine toimub ühe või mitme alusvara
väärtuse alusel või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad – või muude
väärtuste alusel;
(2)
„korraldatud näitaja” – indeks, millele viidates
määratakse kindlaks finantsinstrumendi või ‑lepingu kohaselt tasumisele kuuluv
summa või finantsinstrumendi väärtus, või investeerimisfondi tootluse
mõõtmiseks kasutatav indeks;
(3)
„korraldatud näitaja korraldamine” –
(a)
korraldatud näitaja kindlaksmääramise korra
haldamine ja
(b)
sisendandmete kogumine, analüüsimine või töötlemine
korraldatud näitaja kindlaksmääramise eesmärgil ning
(c)
korraldatud näitaja kindlaksmääramine valemi või
muu arvutusmeetodi või sel eesmärgil esitatud sisendandmete hindamisega abil;
(4)
„korraldaja” – korraldatud näitaja korraldamist
kontrolliv füüsiline või juriidiline isik;
(5)
„korraldatud näitaja kasutaja” – isik, kes
emiteerib korraldatud näitajale viitava finantsinstrumendi või omab seda või on
korraldatud näitajale viitava finantslepingu osaline;
(6)
„sisendandmete esitamine” – korraldatud näitaja
kindlaksmääramiseks vajalike ja sel eesmärgil esitatavate sisendandmete
esitamine korraldajale või teisele isikule, et viimane need korraldajale
edastaks;
(7)
„sisendandmete esitaja ” – sisendandmeid esitav
füüsiline või juriidiline isik;
(8)
„järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja” –
järelevalve alla kuuluv üksus, kes esitab liidus asuvale korraldajale
sisendandmeid;
(9)
„sisendandmete esitaja esindaja” – sisendandmete
esitaja poolt sisendandmete esitamiseks tööle võetud füüsiline isik;
(10)
„sisendandmed” – andmed ühe või mitme alusvara
väärtuse kohta või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad – või muude
väärtuste kohta, mida korraldaja kasutab korraldatud näitaja
kindlaksmääramiseks;
(11)
„reguleeritud andmed” – sisendandmed, mis saadakse
otse [finantsinstrumentide turgude määruse] artikli 2 lõike 1 punktis 25
määratletud kauplemiskohalt või [finantsinstrumentide turgude määruse]
artikli 2 lõike 1 punktis 18 määratletud tunnustatud
avaldamissüsteemi kaudu või [finantsinstrumentide turgude määruse]
artikli 2 lõike 1 punktis 20 määratletud tunnustatud aruandlussüsteemi
kaudu vastavalt kauplemisjärgsetele andmetele esitatavatele kohustuslikele
nõuetele või direktiivi 2009/72/EÜ[19]
artikli 37 lõike 1 punktis j osutatud elektribörsilt või
direktiivi 2009/73/EÜ[20]
artikli 41 lõike 1 punktis j osutatud maagaasibörsilt või
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1031/2010 artiklis 26
või 30 osutatud enampakkumisplatvormilt;
(12)
„tehinguandmed” – konkurentsivõimelisel pakkumisel
ja nõudlusel põhineval aktiivsel turul jälgitavad hinnad, määrad, indeksid või
väärtused, mis kajastavad selliste vastaspoolte vahel sõlmitud tehinguid, kes
ei ole omavahel seotud;
(13)
„finantsinstrument” – direktiivi 2004/39/EÜ
I lisa C jaos loetletud finantsinstrumendid, mille kohta on esitatud
kauplemiskohas kauplemise loa taotlus või millega kauplemiskohas kaubeldakse;
(14)
„järelvalve alla kuuluv üksus” – järgmised üksused:
(a)
direktiivi 2013/36/EL[21] artikli 3 punktis 1
määratletud krediidiasutused;
(b)
[finantsinstrumentide turgude määruse]
artikli 2 lõike 1 punktis 1 määratletud investeerimisühingud;
(c)
direktiivi 2009/138/EÜ[22] artikli 13 punktis 1
määratletud kindlustusandjad;
(d)
direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13
punktis 1 määratletud edasikindlustusandjad;
(e)
direktiivi 2009/65/EÜ[23] artikli 1 lõikes 2
määratletud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks
loodud ettevõtjad (eurofondid);
(f)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL[24] artikli 4 lõike 1
punktis b määratletud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad;
(g)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012[25] artikli 2 punktis 1
määratletud kesksed vastaspooled;
(h)
määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2
punktis 2 määratletud kauplemisteabehoidlad;
(i)
korraldaja;
(15)
„finantsleping” –
(a)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/48/EÜ[26] artikli 3 punktis c
määratletud krediidileping;
(b)
[Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi [2013/…/]
(elamukinnisvaraga seotud krediidilepingute kohta)] artikli 3
punktis 3 määratletud krediidileping;
(16)
„investeerimisfond” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud
alternatiivsed investeerimisfondid ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiivi 2009/65/EL reguleerimisalasse kuuluvad ühiseks investeerimiseks
loodud ettevõtjad;
(17)
„juhtorgan” – järelevalve- või juhtimisülesandega
juhtorgan, kellel on lõplik otsustuspädevus ja volitused kehtestada üksuse
strateegia, eesmärgid ja üldine tegutsemissuund;
(18)
„tarbija” – füüsiline isik, kes käesoleva määrusega
hõlmatud finantslepingute raames tegutseb eesmärkidel, mis ei ole seotud tema
kaubandus-, majandus- või kutsetegevusega;
(19)
„pankadevahelise intressimäära korraldatud näitaja”
– korraldatud näitaja, mille alusvara käesoleva artikli punkti 1
alapunkti c kohaldamisel on määr, millega pank võib anda laenu teistele
pankadele või võtta laenu teistelt pankadelt;
(20)
„korraldatud kaubanäitaja” – korraldatud näitaja,
mille alusvara käesoleva artikli punkti 1 alapunkti c kohaldamisel on
kaup komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006[27]
artikli 2 punkti 2 tähenduses; [finantsinstrumentide turgude
direktiivi] I lisa C jao punktis 11 määratletud lubatud
heitkoguse ühikuid ei käsitata käesoleva määruse kohaldamisel kaubana;
(21)
„oluline korraldatud näitaja” – korraldatud
näitaja, mille jaoks sisendandmete esitajate enamik on järelevalve alla
kuuluvad üksused ja mida kasutatakse viitena finantsinstrumentide puhul, mille
tinglik väärtus on vähemalt 500 miljardit eurot;
(22)
„asuma” – juriidilise isiku puhul liikmesriik või
kolmas riik, kus on selle isiku registrijärgne või muu ametlik asukoht, ja
füüsilise isiku puhul liikmesriik või kolmas riik, kus see isik on
maksuresident.
2.           Komisjonile antakse volitused
võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid, et
täpsustatakse lõikes 1 sätestatud mõistete tehnilisi üksikasju ja eelkõige
seda, mida kujutab endast kättesaadavaks tegemine indeksi määratluse
kohaldamisel, ning võetakse arvesse turu või tehnika arengut.
Vajaduse korral võtab komisjon arvesse korraldatud
näitajatega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.
Artikkel 4
Erandi tegemine korraldajatele, kes ei ole teadlikud nende korraldatud
näitajate kasutamisest, ja kasutamisega mittenõustunud korraldajatele
1.           Juhul kui korraldaja ei tea
ega saanud mõistlikult teada, et tema korraldatavat näitajat kasutatakse
artikli 3 lõike 1 punktis 2 osutatud eesmärkidel, ei kohaldata
tema suhtes selle korraldatud näitajaga seoses käesolevat määrust.
2.           Käesolevat määrust ei
kohaldata artikli 25 lõikes 3 osutatud korraldatud näitaja korraldaja
suhtes seoses selle korraldatud näitajaga.
II JAOTIS
KORRALDATUD NÄITAJA KINDLUS JA USALDUSVÄÄRSUS
1.
peatükk
Korraldajate juhtimine ja kontroll
Artikkel 5
Juhtimisnõuded
1.           Korraldaja suhtes
kohaldatakse järgmisi juhtimisnõudeid:
(a)
korraldajal peab olema kindel juhtimiskord, mis
hõlmab selget organisatsioonilist struktuuri, kus kõigi korraldatud näitaja
korraldamises osalevate isikute ülesanded ja vastutusalad on täpselt
kindlaksmääratud, läbipaistvad ja järjepidevad.
Korraldaja peab võtma kõik vajalikud meetmed, et
korraldatud näitaja korraldamist ei mõjutaks ükski olemasolev või võimalik
huvide konflikt ja et olukorras, kus korraldatud näitajate kindlaksmääramisel
tuleb kasutada kaalutlusõigust või hinnangut, tehakse seda sõltumatult ja
ausalt („juhtimine ja huvide konfliktid”);
(b)
korraldaja peab moodustama järelevalveorgani, et
teostada järelevalvet oma korraldatud näitajate korraldamise kõigi aspektide
üle („järelevalve”);
(c)
korraldaja peab kehtestama kontrolliraamistiku, mis
tagab korraldatud näitaja korraldamise ja avaldamise või kättesaadavaks
tegemise kooskõlas käesoleva määrusega („kontrollimehhanismid”);
(d)
korraldaja peab kehtestama käesoleva määruse
nõuetele vastavust tõendava aruandlusraamistiku, mis hõlmab andmete
säilitamist, auditeerimist ja läbivaatamist ning kaebuste lahendamise menetlust
(„aruandekohustus”).
2.           Korraldaja järgib I lisa
A jaos sätestatud juhtimis- ja kontrollinõudeid.
3.           Komisjonile antakse volitused
võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid, millega
täpsustatakse I lisa A jaos esitatud juhtimis- ja kontrollinõudeid.
Komisjon võtab arvesse järgmist:
(a)
korraldatud näitajate ja finantsturgude areng,
pidades silmas korraldatud näitajatega seotud juhtimistavade rahvusvahelist
ühtlustamist;
(b)
korraldatud näitajate eri liikide ja eri
korraldajate erisused;
(c)
olemasolevad või potentsiaalsed huvide konfliktid
korraldatud näitajate korraldamisel, korraldatud näitajate manipuleeritavus
ning korraldatud näitajate tähtsus finantsstabiilsuse, turgude ja investorite
jaoks.
Artikkel 6
Allhanked
1.           Korraldajad tellivad
korraldatud näitaja korraldamisel tööülesandeid allhanke korras viisil, mis ei
kahjusta oluliselt korraldaja kontrolli korraldatud näitaja korraldamise üle
või asjaomase pädeva asutuse suutlikkust teostada korraldatud näitaja üle
järelevalvet.
2.           Allhanke kasutamise korral
tagab korraldaja I lisa B jaos allhangete suhtes sätestatud nõuete
täitmise.
3.           Juhul kui korraldaja tellib
korraldatud näitaja korraldamisega seotud tööülesanded või asjaomased teenused
või tegevuse allhanke korras teenuse osutajalt, jääb ta täielikult vastutavaks
kõigi käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmise eest.

2.
peatükk
Sisendandmed, metoodika ja rikkumistest teatamine
Artikkel 7
Sisendandmed ja metoodika
1.           Korraldatud näitajate
korraldamisel kohaldatakse sisendandmete ja metoodika suhtes järgmisi nõudeid:
(a)
sisendandmed on piisavad, et täpselt ja
usaldusväärselt kajastada korraldatud näitajaga mõõdetavat turu- või
majandustegurit („piisavad ja täpsed andmed”).
Sisendandmetena kasutatakse tehinguandmeid. Kui
olemasolevad tehinguandmed ei ole piisavad, et täpselt ja usaldusväärselt
kajastada korraldatud näitajaga mõõdetavat turu- või majandustegurit, võib
kasutada sisendandmeid, mis ei ole tehinguandmed, tingimusel et need andmed on
kontrollitavad;
(b)
korraldaja hangib sisendandmed usaldusväärselt ja
esinduslikult sisendandmete esitajate rühmalt või valimilt, et tagada neil
sisendandmetel põhineva korraldatud näitaja usaldusväärsus ja korraldatud
näitajaga mõõdetava turu- või majandusteguri kajastamine piisava esindatusega
(„esinduslikud sisendandmete esindajad”);
(c)
juhul kui korraldatud näitaja sisendandmed ei ole
tehinguandmed ja sisendandmete esitaja osalus tehingute väärtuses turul, mida
see korraldatud näitaja mõõdab, on üle 50 %, peab pädev asutus
kontrollima, kas sisendandmed kajastavad konkurentsivõimelisel pakkumisel ja
nõudlusel põhinevat turgu. Kui korraldaja leiab, et sisendandmed ei kajasta
konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhinevat turgu, peab ta muutma
kas sisendandmeid, sisendandmete esitajaid või metoodikat selle tagamiseks, et
sisendandmed kajastaksid konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel
põhinevat turgu, või lõpetama asjaomase korraldatud näitaja korraldamise
(„turumõju”);
(d)
korraldaja kasutab korraldatud näitaja
kindlaksmääramisel kindlat ja usaldusväärset metoodikat ning kehtestab selged
eeskirjad selle kohta, kuidas ja millal võib asjaomase korraldatud näitaja
kindlaksmääramisel kasutada kaalutlusõigust („kindel ja usaldusväärne
metoodika”);
(e)
korraldaja peab korraldatud näitaja andmed ja
metoodika välja töötama ning neid juhtima ja korraldama läbipaistvalt
(„läbipaistvus”).
2.           Korraldaja järgib I lisa
C jaos sisendandmete ja metoodika suhtes sätestatud nõudeid.
3.           Komisjonile antakse volitused
võtta meetmete kohta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid,
millega täpsustatakse sisendandmetega seotud kontrollimehhanisme, olukordi, mil
tehinguandmed ei pruugi olla piisavad, viisi, kuidas seda järelevalveasutustele
tõendada, ja nõudeid metoodika väljatöötamiseks. Komisjon võtab arvesse
järgmist:
(a)
korraldatud näitajate ja finantsturgude areng, pidades
silmas korraldatud näitajatega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist
ühtlustamist;
(b)
erinevate korraldatud näitajate ja korraldatud
näitajate eri liikide erisused ning
(c)
korraldatud näitajate manipuleeritavus seoses
kasutatud metoodika ja sisendandmetega.
Artikkel 8
Rikkumistest teatamine
1.           Korraldaja kehtestab
nõuetekohased süsteemid ja tõhusad kontrollimehhanismid, et tagada lõike 2
kohaldamisel sisendandmete kindlus ja usaldusväärsus.
2.           Korraldaja teostab
sisendandmete ja nende esitajate üle järelevalvet, et avastada [turu
kuritarvitamist käsitleva määruse] rikkumised ja tegevus, mis võib viidata
korraldatud näitajaga manipuleerimisele või manipuleerimise katsele, ning
teavitab asjaomast pädevat asutust kooskõlas [turu kuritarvitamist käsitleva määruse]
artikli 11 lõikega 2 ja esitab kogu asjakohase teabe, juhul kui ta
kahtlustab, et seoses korraldatud näitajaga on:
(a)
toimunud [turu kuritarvitamist käsitleva määruse]
oluline rikkumine;
(b)
toimunud tegevus, mis võib viidata korraldatud
näitajaga manipuleerimisele või manipuleerimise katsele, või
(c)
sõlmitud keelatud kokkulepe korraldatud näitajaga
manipuleerimiseks või manipuleerimise katseks.
3.           Korraldaja kehtestab korra,
mida kohaldatakse juhtide, töötajate ja kõigi teiste füüsiliste isikute suhtes,
kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib, ja mille alusel saab autonoomse
erikanali kaudu teatada ettevõttesiseselt käesoleva määruse rikkumisest.
3.
peatükk
Käitumisjuhend ja nõuded sisendandmete esitajatele
Artikkel 9
Käitumisjuhend
1.           Korraldaja võtab iga
korraldatud näitaja kohta vastu käitumisjuhendi, milles on selgelt sätestatud
korraldaja ja sisendandmete esitajate vastutus ja kohustused seoses korraldatud
näitaja korraldamisega ning mis sisaldab esitatavate sisendandmete selget
kirjeldust ja vähemalt I lisa D jaos nimetatud andmeid.
2.           Käitumisjuhendile kirjutavad
alla korraldaja ja sisendandmete esitajad ning see on kõigi allakirjutanute
suhtes õiguslikult siduv.
3.           Komisjonile antakse volitused
võtta meetmete kohta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid,
millega täpsustatakse I lisa D jaos esitatud käitumisjuhendi
tingimusi seoses korraldatud näitajate eri liikidega ning võetakse arvesse
korraldatud näitajate ja finantsturgude arengut.
Komisjon võtab arvesse korraldatud näitajate ja sisendandmete
esitajate eri omadusi, eriti sisendandmete ja metoodika erinevusi,
sisendandmetega manipuleerimise ohtu ja korraldatud näitajatega seotud
järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.
Artikkel 10
Reguleeritud andmed
1.           Juhul kui korraldatud näitaja
jaoks esitatavad sisendandmed on reguleeritud andmed, ei kohaldata
artikli 7 lõike 1 punkti b, artikli 8 lõikeid 1
ja 2 ning artiklit 9.
2.           Korraldaja sõlmib
reguleeritud andmete esitajaga kokkuleppe, milles on andmete esitaja jaoks
selgelt märgitud korraldatud näitajad, mille korraldaja reguleeritud andmete
alusel kindlaks määrab, ja tagab vastavuse käesolevale määrusele.
Artikkel 11
Juhtimis- ja kontrollisüsteem
1.           Järelevalve alla kuuluva
sisendandmete esitaja suhtes kohaldatakse järgmisi juhtimis- ja
kontrollinõudeid:
(a)
järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja peab
tagama, et sisendandmete esitamist ei kahjusta olemasolevad või potentsiaalsed
huvide konfliktid ja et olukorras, kui tuleb kasutada kaalutlusõigust, tehakse
seda sõltumatult ja ausalt asjaomase teabe alusel kooskõlas käitumisjuhendiga
(„huvide konfliktid”);
(b)
järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja peab
kehtestama kontrolliraamistiku, mis tagab sisendandmete kindluse, täpsuse ja
usaldusväärsuse ning sisendandmete esitamise kooskõlas käesoleva määruse ja
käitumisjuhendiga („nõuetekohased kontrollimehhanismid”).
2.           Järelevalve alla kuuluv
sisendandmete esitaja järgib I lisa E jaos süsteemide ja
kontrollimehhanismide suhtes sätestatud nõudeid.
3.           Järelevalve alla kuuluv
sisendandmete esitaja teeb korraldaja ja asjaomase pädeva asutusega täielikult
koostööd korraldatud näitaja korraldamise auditeerimisel ja selle üle
järelevalve teostamisel ning teeb kättesaadavaks teabe ja dokumendid, mida
säilitatakse kooskõlas I lisa E jaoga.
4.           Komisjonile antakse volitused
võtta meetmete kohta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid,
millega täpsustatakse süsteemide ja kontrollimehhanismide suhtes I lisa
E jaos sätestatud nõudeid seoses korraldatud näitajate eri liikidega.
Komisjon võtab arvesse korraldatud näitajate ja
järelevalve alla kuuluvate sisendandmete esitajate erinevaid omadusi – eriti
esitatud sisendandmete ja kasutatud metoodika erinevusi, sisendandmetega
manipuleerimise ohtu ja järelevalve alla kuuluvate sisendandmete esitajate
tegevuse iseloomu – ning korraldatud näitajate ja finantsturgude arengut,
pidades silmas korraldatud näitajatega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist
ühtlustamist.
III JAOTIS
SEKTORIPÕHISED NÕUDED JA OLULISED KORRALDATUD NÄITAJAD
1.
peatükk
Korraldatud näitajate sektorid
Artikkel 12
Korraldatud näitajate eri liikidele ja sektoritele esitatavad erinõuded
1.           Pankadevahelise intressimäära
korraldatud näitajate suhtes kohaldatakse peale II jaotises esitatud
nõuete II lisas sätestatud erinõudeid.
2.           Korraldatud kaubanäitajate
suhtes kohaldatakse peale II jaotises esitatud nõuete III lisas
sätestatud erinõudeid.
3.           Komisjonile antakse volitused
võtta kooskõlas artikliga 39 vastu delegeeritud õigusaktid, millega
täpsustatakse või kohandatakse turu ja tehnoloogia arengut ning rahvusvahelisi
muudatusi arvesse võttes II ja III lisas esitatud järgmisi üksikasju:
(a)
ajavahemik, mille järel sisendandmed avaldatakse
(II lisa punkt 6);
(b)
järelevalvekomitee liikmete valimise ja määramise
kord ning kohustused (II lisa punktid 8, 9 ja 10);
(c)
auditeerimise sagedus (II lisa punkt 12);
(d)
sisendandmete esitamise kord, mis tuleb täpsustada
käitumisjuhendis (II lisa punkt 13);
(e)
sisendandmete esitaja süsteemid ja
kontrollimehhanismid (II lisa punkt 16);
(f)
andmed, mida sisendandmete esitaja peab säilitama,
ja nende säilitamise viis (II lisa punktid 17 ja 18);
(g)
tähelepanekud, millest sisendandmete esitaja
vastavuskontrolliüksus peab juhtkonda teavitama (II lisa punkt 19);
(h)
sisendandmete ja menetluste ettevõttesisese
läbivaatuse sagedus (II lisa punkt 20);
(i)
sisendandmete esitaja sisendandmeid hõlmavate
välisauditite sagedus (II lisa punkt 21);
(j)
korraldatud näitaja väljatöötamise kriteeriumid ja
kord (III lisa punkti 1 alapunkt a);
(k)
metoodika kohustuslikud üksikasjad ja metoodika
kirjeldus (III lisa punktid 1 ja 2);
(l)
korraldaja nõuded seoses korraldatud näitaja
arvutamise kvaliteedi ja usaldusväärsusega ning igale arvutusele lisatava
kirjelduse sisuga (III lisa punktid 5 ja 6).
2.
peatükk
Olulised korraldatud näitajad
Artikkel 13
Olulised korraldatud näitajad
1.           Komisjon koostab selliste
liidus asuvate korraldatud näitajate loetelu, mis on artikli 3 lõike 1
punktis 21 sätestatud määratluse kohaselt olulised korraldatud näitajad.
Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt
artikli 38 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
2.           Olulise korraldatud näitaja
korraldaja esitab asjaomasele pädevale asutusele oma käitumisjuhendi viie
tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist kanda see oluline korraldatud näitaja
käesoleva artikli lõikes 1 osutatud loetellu. Asjaomane pädev asutus
kontrollib 30 päeva jooksul, kas käitumisjuhendi sisu vastab käesoleva määruse
nõuetele. Kui asjaomane pädev asutus tuvastab käesoleva määruse nõuetega
vastuolus olevaid punkte, teavitab ta sellest korraldajat. Korraldaja parandab
käitumisjuhendi 30 päeva jooksul asjaomase nõude saamisest, et tagada selle
vastavus käesoleva määruse nõuetele.
Artikkel 14
Kohustuslik sisendandmete esitamine
1.           Juhul kui vähemalt 20 %
olulise korraldatud näitaja jaoks sisendandmete esitajatest on aasta jooksul
lõpetanud sisendandmete esitamise või kui on piisavalt märke selle kohta, et
vähemalt 20 % sisendandmete esitajatest lõpetab tõenäoliselt aasta jooksul
sisendandmete esitamise, on olulise korraldatud näitaja korraldaja asjaomasel
pädeval asutusel õigus:
(a)
nõuda järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt, kes
valitakse kooskõlas lõikega 2, korraldajale sisendandmete esitamist
vastavalt metoodikale, käitumisjuhendile või muudele eeskirjadele;
(b)
määrata kindlaks sisendandmete esitamise vorm ja
tähtaeg;
(c)
teha käitumisjuhendisse, metoodikasse või muudesse
olulist korraldatud näitajat käsitlevatesse eeskirjadesse muudatusi.
2.           Olulise korraldatud näitaja
korral määrab korraldaja pädev asutus need järelevalve alla kuuluvad üksused,
kes peavad esitama sisendandmeid kooskõlas lõikega 1, kindlaks järgmiste
kriteeriumide alusel:
(a)
järelevalve alla kuuluva üksuse tegelik ja
potentsiaalne osakaal asjaomase korraldatud näitajaga mõõdetaval turul;
(b)
järelevalve alla kuuluva üksuse eriteadmised ja
suutlikkus esitada nõutava kvaliteediga sisendandmeid.
3.           Kui järelevalve alla
kuuluvalt sisendandmete esitajalt on nõutud korraldatud näitaja jaoks
sisendandmete esitamist lõike 1 punktide a ja b kohaselt võetud
meetmetega, abistab selle sisendandmete esitaja pädev asutus korraldaja pädevat
asutust nende meetmete jõustamisel.
4.           Korraldaja pädev asutus
vaatab kõik lõike 1 kohaselt võetud meetmed ühe aasta pärast läbi. Ta
tühistab meetme, kui ta:
(a)
otsustab, et sisendandmete esitajad jätkavad õiguse
kehtetuks kuulutamisel tõenäoliselt vähemalt ühe aasta jooksul sisendandmete
esitamist ja seda tõendab vähemalt:
(1)
sisendandmete esitajate kirjalik lubadus
korraldajale ja pädevale asutusele jätkata kohustusliku sisendandmete esitamise
nõudmise õiguse kehtetuks kuulutamisel vähemalt ühe aasta jooksul olulise
korraldatud näitaja jaoks sisendandmete esitamist;
(2)
korraldaja kirjalik aruanne pädevale asutusele,
milles esitatakse tõendid tema hinnangu kohta, et kohustusliku osalemise
kehtetuks kuulutamisel saab tagada olulise näitaja jätkuva korraldamise;
(b)
otsustab, et on olemas vastuvõetav alternatiivne
korraldatud näitaja ja olulise korraldatud näitaja kasutajad saavad selle
alternatiivse korraldatud näitaja minimaalsete kuludega kasutusele võtta,
kusjuures seda tõendab vähemalt korraldaja kirjalik aruanne, milles
täpsustatakse alternatiivse korraldatud näitaja kasutuselevõtu viisid ning
kasutajate suutlikkus see korraldatud näitaja kasutusele võtta ja asjaomased
kulud.
5.           Juhul kui sisendandmete
esitaja rikub käesoleva artikli lõike 1 nõudeid, teavitab korraldaja
sellest asjaomast pädevat asutust kohe, kui see on tehniliselt võimalik.
IV JAOTIS
LÄBIPAISTVUS JA TARBIJAKAITSE
Artikkel 15
Korraldatud näitajat käsitlev teade
1.           Korraldaja avaldab iga
korraldatud näitaja kohta teate, milles:
(a)
määratakse selgelt ja ühemõtteliselt kindlaks
korraldatud näitajaga mõõdetav turu- või majandustegur ja olukorrad, kui
selline mõõtmine võib osutuda ebausaldusväärseks;
(b)
kirjeldatakse või nimetatakse eesmärke, milleks
korraldatud näitajat sobib kasutada, ja olukordi, kui korraldatud näitaja ei
pruugi sellistel eesmärkidel kasutamiseks enam sobida;
(c)
esitatakse tehnilised nõuded, millega määratakse
selgelt ja ühemõtteliselt kindlaks arvutuse osad, mille puhul võidakse kasutada
kaalutlusõigust, kaalutlusõiguse kasutamise kriteeriumid ja kasutajad ning
kaalutlusõiguse hilisem hindamine;
(d)
teavitatakse võimalusest, et korraldatud näitajat
võidakse teatavate asjaolude, sealhulgas korraldajast sõltumatute väliste
asjaolude tõttu muuta või selle korraldamine võidakse lõpetada, ja
(e)
teavitatakse, et finantslepingud või muud
finantsinstrumendid, mille puhul viidatakse korraldatud näitajale, peaksid
olema sellised, et korraldatud näitaja muutmine või selle korraldamise
lõpetamine neid ei mõjuta, või muul viisil arvesse võtma korraldatud näitaja
muutmise või selle korraldamise lõpetamise võimalust.
2.           Selleks et tagada vastavus
lõikele 1, järgib korraldaja I lisa F jaos sätestatud
üksikasjalikke nõudeid.
Artikkel 16
Sisendandmete läbipaistvus
1.           Korraldaja avaldab
korraldatud näitaja kindlaksmääramisel kasutatud sisendandmed viivitamata
pärast korraldatud näitaja avaldamist, välja arvatud juhul, kui avaldamisel
oleksid tõsised negatiivsed tagajärjed sisendandmete esitajatele või see
kahjustaks korraldatud näitaja usaldusväärsust või kindlust. Sellisel juhul
võib avaldamise edasi lükata ajavahemiku võrra, mis neid tagajärgi oluliselt
vähendab. Sisendandmetes sisalduvaid isikuandmeid ei avaldata.
2.           Komisjonile antakse volitused
võtta meetmete kohta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid,
millega täpsustatakse lõike 1 kohaselt avaldatavat teavet, avaldamise
viise ning olukordi, mil avaldamise võib edasi lükata, ja teabe esitamise
vahendeid.
Artikkel 17
 Korraldatud näitaja korraldamise lõpetamine
1.           Korraldaja avaldab korra, mis
käsitleb meetmeid, mida korraldaja peab korraldatud näitaja muutmisel või selle
korraldamise lõpetamisel võtma.
2.           Järelevalve alla kuuluvad
üksused, kes emiteerivad või omavad korraldatud näitajale viitavaid
finantsinstrumente või on korraldatud näitajale viitavate finantslepingute
osalised, koostavad konkreetse kirjaliku kava, milles kavandatakse meetmed,
mida nad korraldatud näitaja olulise muutmise või selle korraldamise lõpetamise
korral võtavad. Järelevalve alla kuuluvad üksused esitavad selle kava
asjaomasele pädevale asutusele viimase nõudmisel.
Artikkel 18
Sobivuse hindamine
1.           Juhul kui järelevalve alla
kuuluv üksus kavatseb sõlmida tarbijaga finantslepingu, hangib ta kõigepealt
vajaliku teabe tarbija teadmiste ja kogemuste kohta seoses korraldatud
näitajaga ning tema finantsseisundi ja finantslepingu eesmärkide kohta ja
artikli 15 kohaselt korraldatud näitaja kohta avaldatud teate ning hindab,
kas finantslepingu puhul asjaomasele korraldatud näitajale viitamine on tarbija
jaoks sobiv.
2.           Juhul kui järelevalve alla
kuuluv üksus leiab lõikes 1 nimetatud hinnangu põhjal, et korraldatud
näitaja ei ole tarbija jaoks sobiv, hoiatab ta tarbijat sellest kirjalikult ja
täpsustab põhjused.
V JAOTIS
TEGEVUSLUBA OMAVATE KORRALDAJATE VÕI KOLMANDATE RIIKIDE KORRALDAJATE
KORRALDATAVATE NÄITAJATE KASUTAMINE
Artikkel 19
Kindlate korraldatud näitajate kasutamine
Järelevalve alla kuuluv üksus võib kasutada
korraldatud näitajat liidus finantsinstrumendi või ‑lepingu puhul viitena või
investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks, kui seda korraldab kooskõlas
artikliga 23 tegevusloa saanud korraldaja või kooskõlas artikliga 21
registreeritud kolmandas riigis asuv korraldaja.
Artikkel 20
Samaväärsus
1.           Järelevalve alla kuuluvad
üksused võivad liidus kasutada kolmandas riigis asutatud korraldaja
korraldatavaid näitajaid, kui on täidetud järgmised tingimused:
(a)
komisjon on võtnud kooskõlas lõikega 2 vastu
samaväärsuse otsuse, millega tunnistab selle kolmanda riigi õigusraamistiku ja
järelevalvetavad samaväärseks käesoleva määruse nõuetega;
(b)
korraldaja on saanud tegevusloa või on
registreeritud ja tema üle teostatakse järelevalvet asjaomases kolmandas
riigis;
(c)
korraldaja on teatanud Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvele oma nõusolekust, et järelevalve alla kuuluvad
üksused võivad liidus kasutada tema tegelikke või tulevasi korraldatud
näitajaid, esitanud liidus kasutada lubatud korraldatud näitajate loetelu ja
teatanud kolmandas riigis tema järelevalve eest vastutava pädeva asutuse
andmed;
(d)
korraldaja on nõuetekohaselt registreeritud
vastavalt artiklile 21 ja
(e)
käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud
koostööleping on kehtiv.
2.           Komisjon võib vastu võtta
otsuse, milles märgitakse, et kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad
tagavad järgmist:
(a)
selles kolmandas riigis tegevusloa saanud või
registreeritud korraldajad täidavad siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed
käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas
kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla 17. juulil
2013 avaldatud IOSCO finantssektori korraldatud näitajate põhimõtetega, ja
(b)
siduvate nõuete üle teostatakse selles kolmandas
riigis pidevat tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi.
Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt
artikli 38 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
3.           Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve sõlmib koostöölepingud selliste kolmandate riikide
pädevate asutustega, mille õigusraamistik ja järelevalvetavad on tunnistatud
samaväärseks kooskõlas lõikega 2. Koostöölepinguga kehtestatakse vähemalt:

(a)
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja asjaomaste
kolmandate riikide pädevate asutuste vaheline teabevahetusmehhanism, sealhulgas
juurdepääs kogu teabele sellises kolmandas riigis tegevusloa saanud korraldaja
kohta, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuab;
(b)
mehhanism Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
kiireks teavitamiseks juhul, kui kolmanda riigi pädev asutus leiab, et selles
kolmandas riigis tegevusloa saanud korraldaja, kes kuulub tema järelevalve
alla, rikub tegevusloa aluseks olevaid tingimusi või muid riigi õigusakte;
(c)
järelevalvetegevuse, sealhulgas kohapealsete
kontrollide koordineerimise kord.
4.           Selleks et pädevad asutused
ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saaksid kasutada neile käesoleva
määrusega antud järelevalvevolitusi, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse
kindlaks lõikes 3 osutatud koostöölepingute miinimumsisu.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab
kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [XXX].
Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu
esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
Artikkel 21
Registreerimine
1.           Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve registreerib korraldajad, kes on teatanud talle oma
artikli 20 lõike 1 punktis c osutatud nõusolekust. Register on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve veebisaidil avalikult
kättesaadav ning see sisaldab teavet korraldatud näitajate kohta, mida
asjaomastel korraldajatel on lubatud korraldada, ja viidet pädevale asutusele,
kes vastutab nende järelevalve eest kolmandas riigis.
2.           Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve kustutab lõikes 1 osutatud korraldaja
lõikes 1 osutatud registrist, juhul kui:
(a)
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud
ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et korraldaja tegutseb
viisil, mis selgelt kahjustab tema korraldatud näitajate kasutajate huve või
turgude korrapärast toimimist, või
(b)
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud
ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et korraldaja on tõsiselt
rikkunud riigi õigusakte või muid tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid
sätteid, millele tuginedes võttis komisjon vastu otsuse kooskõlas artikli 20
lõikega 2.
3.           Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve teeb lõike 2 kohase otsuse ainult juhul, kui on
täidetud järgmised tingimused:
(a)
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on pöördunud
selles küsimuses kolmanda riigi pädeva asutuse poole, kuid see pädev asutus ei
ole võtnud asjakohaseid meetmeid, mis oleksid vajalikud kaitsmaks investoreid
ja turgude nõuetekohast toimimist liidus, või ei ole suutnud tõestada, et
asjaomane korraldaja täidab tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid nõudeid;

(b)
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on teavitanud
kolmanda riigi pädevat asutust oma kavatsusest korraldaja registrist kustutada
vähemalt 30 päeva enne tema registrist kustutamist.
4.           Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve teavitab lõike 2 kohaselt võetud meetmetest
viivitamata teisi pädevaid asutusi ning avaldab otsuse oma veebisaidil.
VI JAOTIS
KORRALDAJATELE TEGEVUSLOA ANDMINE JA NENDE JÄRELEVALVE
1.
peatükk
Tegevusloa andmine
Artikkel 22
 Tegevusloanõue
1.           Kui korraldaja korraldab
indekseid, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada finantsinstrumentide või ‑lepingute
puhul viitena või investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks, taotleb ta
tegevusluba korraldatud näitajate korraldamiseks.
2.           Tegevusloa saanud korraldaja
täidab igal ajal tegevusloa tingimusi ning teatab pädevale asutusele kõikidest
olulistest muudatustest esialgse tegevusloa tingimustes.
Artikkel 23
 Tegevusloa taotlemine
1.           Korraldaja esitab tegevusloa
taotluse oma asukohaliikmesriigi pädevale asutusele.
2.           Lõike 1 kohane
tegevusloa taotlus esitatakse:
(a)
30 tööpäeva jooksul pärast seda, kui järelevalve
alla kuuluv üksus sõlmib kokkuleppe selle korraldaja korraldatava indeksi
kasutamiseks finantsinstrumendi või ‑lepingu puhul viitena või
investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks;
(b)
30 tööpäeva jooksul pärast seda, kui korraldaja
annab kooskõlas artikli 25 lõikega 2 oma nõusoleku kasutada indeksit
artikli 25 lõikes 1 osutatud finantsinstrumendi puhul viitena.
3.           Tegevusluba taotlev
korraldaja esitab kogu teabe, mida on pädeval asutusel vaja kinnituse saamiseks
selle kohta, et tegevusluba taotlev korraldaja on võtnud tegevusloa saamise
ajaks kõik käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastamiseks vajalikud
meetmed.
4.           Asjaomane pädev asutus hindab
15 tööpäeva jooksul taotluse saamisest, kas taotlus on täielik, ja teavitab
taotlejat hindamise tulemustest. Kui taotlus on ebatäielik, esitab taotleja
asjaomase pädeva asutuse nõutud täiendava teabe.
5.           45 tööpäeva jooksul täieliku
taotluse saamisest hindab asjaomane pädev asutus taotlust ja võtab vastu otsuse
tegevusluba taotlevale korraldajale tegevusloa andmise või selle andmisest
keeldumise kohta. Pädev asutus teavitab viie tööpäeva jooksul pärast tegevusloa
andmise või selle andmisest keeldumise otsuse tegemist sellest otsusest
asjaomast korraldajat. Juhul kui pädev asutus keeldub tegevusluba taotlevale
korraldajale tegevusluba andmast, põhjendab ta oma otsust.
6.           Pädev asutus teatab Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvele oma otsusest anda tegevusluba taotlevale
korraldajale tegevusluba või keelduda selle andmisest ja Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve avaldab käesoleva määruse kohaselt tegevusloa saanud
korraldajate loetelu. Loetelu ajakohastatakse seitsme päeva jooksul pärast
käesolevas lõikes nimetatud teate saamist.
7.           Komisjonile antakse volitused
võtta meetmete kohta kooskõlas artikliga 39 vastu delegeeritud õigusaktid,
millega täpsustatakse teavet, mis tuleb tegevusloa taotluses esitada, võttes
arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ning korraldajate ja pädevate asutuste
kulusid.
Artikkel 24
Tegevusloa kehtetuks tunnistamine või peatamine
1.           Pädev asutus tunnistab
korraldaja tegevusloa kehtetuks või peatab selle, kui korraldaja:
(a)
loobub sõnaselgelt tegevusloast või ei ole eelmise 12
kuu jooksul korraldatud näitajaid korraldanud;
(b)
on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel
muul ebaausal viisil;
(c)
ei vasta enam tegevusloa andmise aluseks olnud
tingimustele või
(d)
on tõsiselt või korduvalt rikkunud käesoleva
määruse sätteid.
2.           Pädev asutus teatab Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvele oma otsusest viie tööpäeva jooksul.
2.
peatükk
Korraldatud
näitajatest teatamine
Artikkel 25
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitamine indeksi kasutamisest
finantsinstrumendis
1.           Kui pädev asutus saab teada,
et finantsinstrumendi puhul viidatakse indeksile või et selle pädeva asutuse
järelevalve all olevale kauplemiskohale on esitatud taotlus lubada kauplemisele
finantsinstrument, mille puhul viidatakse indeksile, teatab pädev asutus
sellest kümne tööpäeva jooksul Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.
2.           Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve teatab kümne tööpäeva jooksul teate saamisest
asjaomasele korraldajale tema korraldatud näitaja kasutamisest, esitab
kasutamise täielikud üksikasjad ja palub korraldajal kümne tööpäeva jooksul
kinnitada, et ta annab nõusoleku korraldatud näitajat selliselt kasutada.
3.           Ilma et see takistaks
[finantsinstrumentide turgude määruse] artikli 30 kohaldamist, juhul kui
korraldaja ei teata Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele oma nõusolekust
lõikes 2 osutatud tähtaja jooksul, teavitab Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve kümne tööpäeva jooksul asjaomast pädevat asutust,
kes nõuab, et kauplemiskoht lõpetaks kõnealuse finantsinstrumendi noteerimise
või keelduks seda kauplemisele lubamast.
4.           Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil kõiki lõigete 1, 2
ja 3 kohaselt esitatud teateid sisaldava loetelu.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja
rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks
lõigetes 1 ja 2 osutatud teabevahetuse kord ja vormid.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab esimeses
lõigus osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile
hiljemalt [XXXX].
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL)
nr 1095/2010 artikliga 15.
3.
peatükk
Järelevalveasutuste
koostöö
Artikkel 26
Ülesannete delegeerimine pädevate asutuste vahel
1.           Pädev asutus võib kooskõlas
määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 28 delegeerida oma käesolevas
määruses sätestatud ülesanded teise liikmesriigi pädevale asutusele. Ülesannete
delegeerimine ei mõjuta delegeeriva pädeva asutuse vastutust ning pädev asutus
teatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele igast kavandatud delegeerimisest 60
päeva enne delegeerimise jõustumist.
2.           Pädev asutus võib delegeerida
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele osa oma käesolevas määruses sätestatud
ülesandeid vastavalt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega sõlmitud
kokkuleppele. Ülesannete delegeerimine ei mõjuta delegeeriva pädeva asutuse
vastutust.
3.           Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve teatab kavandatud delegeerimisest seitsme päeva
jooksul liikmesriikidele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab
kokkulepitud delegeerimise üksikasjad viie tööpäeva jooksul teate saamisest.
Artikkel 27
Teisest liikmesriigist pärineva teabe avalikustamine
1.           Pädev asutus võib
avalikustada teiselt pädevalt asutuselt saadud teabe ainult järgmistel
tingimustel:
(a)
ta on saanud kõnealuselt pädevalt asutuselt selleks
kirjaliku nõusoleku ja teave avaldatakse ainult sellel eesmärgil, milleks see
pädev asutus nõusoleku andis, või
(b)
avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.
Artikkel 28
Koostöö kohapealse kontrolli või uurimisega seoses esitatud taotluse korral
1.           Asjaomane pädev asutus võib
seoses kohapealse kontrolli või uurimisega taotleda abi teiselt pädevalt asutuselt.
2.           Lõikes 1 osutatud abi
taotlev pädev asutus teavitab sellest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet.
Piiriülese mõjuga kontrolli või uurimise korral võivad pädevad asutused
taotleda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt kohapealse kontrolli või uurimise
koordineerimist.
3.           Kui pädev asutus saab teiselt
pädevalt asutuselt taotluse viia läbi kohapealne kontroll või uurimine, võib
ta:
(a)
kohapealse kontrolli või uurimise ise läbi viia;
(b)
lubada taotluse esitanud pädeval asutusel
kohapealses kontrollis või uurimises osaleda;
(c)
määrata audiitorid või eksperdid kohapealset
kontrolli või uurimist läbi viima.
4.
peatükk
Pädevate asutuste roll
Artikkel 29
Pädevad asutused
1.           Iga liikmesriik määrab
korraldajate ja järelevalve alla kuuluvate sisendandmete esitajate jaoks asjaomase
pädeva asutuse, kes täidab käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid, ning
teatab sellest komisjonile ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.
2.           Juhul kui liikmesriik määrab
mitu pädevat asutust, piiritleb ta selgelt nende rolli ja määrab ühe asutuse,
kes vastutab komisjoni, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja teiste
liikmesriikide pädevate asutustega toimuva koostöö ja teabevahetuse
koordineerimise eest.
3.           Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil lõike 1 kohaselt
määratud pädevate asutuste loetelu.
Artikkel 30
Pädeva asutuse volitused
1.           Selleks et täita käesoleva
määruse kohaseid ülesandeid, on pädeval asutusel kooskõlas liikmesriigi
õigusega vähemalt järgmised järelevalve- ja uurimisvolitused:
(a)
juurdepääs kõikidele dokumentidele ja andmetele,
olenemata nende vormist, ja õigus nendest koopiaid saada või teha;
(b)
õigus küsida või nõuda teavet igalt isikult –
sealhulgas korralduste edastamise või asjaomaste toimingute tegemisega
järjestikku seotud isikutelt – ja tema tööandjalt ning vajaduse korral isik
teabe saamiseks kohale kutsuda ja teda küsitleda;
(c)
õigus küsida seoses korraldatud näitajatega, mille
sisendandmed on kaubaandmed, asjaomaste hetketurgude osalistelt tüüpvormil
teavet, hankida tehinguaruandeid ja pääseda vahetult juurde kauplejate
süsteemidele;
(d)
õigus teha kohapealseid kontrolle või uurimisi,
välja arvatud füüsilise isiku eraruumides;
(e)
õigus siseneda füüsiliste ja juriidiliste isikute
ruumidesse, et võtta kaasa dokumente ja muid andmeid, olenemata nende vormist,
kui on mõistlik alus kahtlustada, et kontrolli või uurimise esemega seotud
dokumendid ja muud andmed võivad olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel
asjakohased. Juhul kui liikmesriigi õiguse kohaselt on nõutav asjaomase
liikmesriigi õigusasutuse eelnev luba, siis kasutatakse seda õigust ainult
pärast kõnealuse loa saamist;
(f)
õigus nõuda järelevalve alla kuuluva üksuse
valduses olevaid telefonikõnede, elektrooniliste sõnumite ja muude
andmeliiklusandmete salvestisi;
(g)
õigus taotleda vahendite külmutamist või vara
arestimist või mõlemat;
(h)
õigus peatada kauplemine asjaomase
finantsinstrumendiga, mille puhul viidatakse korraldatud näitajale;
(i)
õigus nõuda ajutiselt tegevuse lõpetamist, kui see
on pädeva asutuse arvates vastuolus käesoleva määrusega;
(j)
õigus kehtestada kutsetegevuse ajutine keeld;
(k)
õigus võtta kõik vajalikud meetmed üldsuse
nõuetekohaseks teavitamiseks korraldatud näitaja korraldamisest, sealhulgas
nõuda korraldatud näitaja avaldanud või seda levitanud isikult õiendi
avaldamist korraldatud näitaja jaoks varem esitatud sisendandmete või
korraldatud näitaja varasema suuruse kohta.
2.           Pädevad asutused täidavad ja
kasutavad lõikes 1 osutatud ülesandeid ja volitusi järgmiselt:
(a)
otse;
(b)
koostöös teiste ametiasutuste või turul tegutsevate
ettevõtjatega;
(c)
omal vastutusel, delegeerides need sellistele
ametiasutustele või turul tegutsevatele ettevõtjatele;
(d)
suunates küsimuse pädevale õigusasutusele.
Pädevad asutused kehtestavad kõnealuste volituste
kasutamise eesmärgil piisavad ja tõhusad meetmed kaitseõiguse ja põhiõiguste
kaitseks.
3.           Liikmesriigid tagavad
asjakohaste meetmete kehtestamise, nii et pädevatel asutustel on kõik nende
ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused.
4.           Kui isik avaldab teavet
kooskõlas lõikega 2, ei riku ta lepingu või õigus- või haldusnormidega
teabe avaldamisele seatud piiranguid.
Artikkel 31
Haldusmeetmed ja karistused
1.           Ilma et see piiraks pädevate
asutuste artiklist 34 tulenevaid järelevalvevolitusi, sätestavad
liikmesriigid kooskõlas liikmesriigi õigusega pädevate asutuste volituse võtta
asjakohaseid haldusmeetmeid ning kehtestavad alljärgnevad haldusmeetmed ja ‑karistused
vähemalt järgmiste rikkumiste eest:
(a)
käesoleva määruse artikli 5 lõike 1,
artikli 6, artikli 7 lõike 1 ning artiklite 8, 9, 10, 11, 14,
15, 16, 17, 18, 19, 22 ja 23 rikkumine ja
(b)
artikli 30 alla kuuluva uurimise või kontrolli
ajal koostöö mittetegemine või nõudmise täitmata jätmine.
2.           Lõikes 1 osutatud
rikkumise korral annavad liikmesriigid kooskõlas liikmesriigi õigusega
pädevatele asutustele volitused kohaldada vähemalt järgmisi haldusmeetmeid ja ‑karistusi:
(a)
korraldus, millega nõutakse, et rikkumise eest
vastutav isik lõpetaks asjaomase tegevuse ja hoiduks seda kordamast;
(b)
rikkumise tulemusel teenitud kasumi või välditud
kahjumi loovutamine, kui seda on võimalik kindlaks määrata;
(c)
avalik hoiatus, milles märgitakse vastutav isik ja
rikkumise iseloom;
(d)
reguleeritud üksuse tegevusloa kehtetuks
tunnistamine või peatamine;
(e)
korraldaja või sisendandmete esitaja juhtimise
ajutise keelu kehtestamine sellise rikkumise eest vastutava füüsilise isiku
suhtes;
(f)
maksimaalse rahalise halduskaristuse määramine, mis
on vähemalt kolm korda suurem kui sellise rikkumise tulemusel saadud kasum või
ärahoitud kahjum, kui seda on võimalik kindlaks määrata, või
(1)
füüsilise isiku puhul vähemalt järgmise maksimaalse
rahalise halduskaristuse määramine:
i) artikli 5 lõike 1, artikli 6,
artikli 7 lõike 1 ning artiklite 8, 9, 10, 11, 14, 15, 16, 17, 18,
19, 22 ja 23 rikkumise eest 500 000 eurot või liikmesriigis, kus euro ei
ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus käesoleva määruse jõustumise
kuupäeva seisuga või
ii) artikli 7 lõike 1 punkti b
või c rikkumise eest 100 000 eurot või liikmesriigis, kus euro
ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus käesoleva määruse jõustumise kuupäeva
seisuga;
(2)
juriidilise isiku puhul vähemalt järgmise
maksimaalse rahalise halduskaristuse määramine:
i) artikli 5 lõike 1, artikli 6,
artikli 7 lõike 1 ning artiklite 8, 9, 10, 11, 14, 15, 16, 17, 18,
19, 22 ja 23 rikkumise eest 1 000 000 eurot või 10 % aastasest
kogukäibest vastavalt viimasele juhatuse poolt heaks kiidetud aastaaruandele,
olenevalt sellest, kumb on suurem. Juhul kui juriidiline isik on emaettevõtja
või sellise emaettevõtja tütarettevõtja, kes peab esitama konsolideeritud
aastaaruande, nagu on sätestatud direktiivis 2013/34/EL, on asjakohane
aastane kogukäive selline aastane kogukäive või vastav tululiik (pankade puhul
kooskõlas direktiiviga 86/635/EÜ ja kindlustusettevõtjate puhul
direktiiviga 91/674/EÜ), mis on esitatud põhiemaettevõtja eelmise
majandusaasta konsolideeritud aastaaruandes, mille on heaks kiitnud juhatus,
või kui isik on ühing, siis 10 % tema liikmete koondkäibest, või
ii) artikli 6 lõike 1 punktide b
ja c rikkumise eest 250 000 eurot või 2 % tema aastasest
kogukäibest vastavalt viimasele juhatuse poolt heaks kiidetud aastaaruandele,
olenevalt sellest, kumb on suurem; juhul kui juriidiline isik on emaettevõtja
või sellise emaettevõtja tütarettevõtja, kes peab esitama konsolideeritud
aastaaruande, nagu on sätestatud direktiivis 2013/34/EL, on asjakohane
aastane kogukäive selline aastane kogukäive või vastav tululiik (pankade puhul
kooskõlas direktiiviga 86/635/EÜ ja kindlustusettevõtjate puhul
direktiiviga 91/674/EÜ), mis on esitatud põhiemaettevõtja eelmise
majandusaasta konsolideeritud aastaaruandes, mille on heaks kiitnud juhatus,
või kui isik on ühing, siis 10 % tema liikmete koondkäibest.
3.           Liikmesriigid teavitavad
lõigete 1 ja 2 kohastest eeskirjadest komisjoni ja Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvet hiljemalt [12 kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist]. Nad teavitavad komisjoni ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet
viivitamata kõigist nende eeskirjade muudatustest.
4.           Liikmesriigid võivad lisaks
lõikes 1 osutatud volitustele sätestada vastavalt liikmesriigi õigusele
pädevate asutuste muud karistuste määramise volitused ja nimetatud lõikes
sätestatud karistustest rangemad karistused.
Artikkel 32
Järelevalve- ja karistuste määramise volituste kasutamine
1.           Liikmesriigid tagavad, et
pädevad asutused võtavad halduskaristuse liigi ja ulatuse kindlaksmääramisel
arvesse kõiki olulisi asjaolusid, sealhulgas vajaduse korral järgmist:
(a)
rikkumise tõsidus ja kestus;
(b)
vastutava isiku vastutuse ulatus;
(c)
vastutava isiku finantsseisund, mida näitab
eelkõige vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku
aastane sissetulek;
(d)
vastutava isiku teenitud kasumi või välditud
kahjumi suurus, kui seda on võimalik kindlaks määrata;
(e)
vastutava isiku ja pädeva asutuse koostöö tase,
ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või välditud
kahjumi loovutamist;
(f)
asjaomase isiku varasemad rikkumised;
(g)
meetmed, mida vastutav isik on pärast rikkumist
võtnud rikkumise kordumise vältimiseks.
2.           Pädevad asutused teevad
artiklis 31 sätestatud asjaoludel karistuste määramise volitusi kasutades
tihedat koostööd selle tagamiseks, et järelevalve- ja uurimisvolitused ning
halduskaristused annavad käesoleva määrusega soovitud tulemused. Lisaks
kooskõlastavad nad oma meetmed, et vältida võimalikku dubleerimist ja kattumist
järelevalve- ja uurimisvolituste ning halduskaristuste ja ‑trahvide
kohaldamisel piiriüleste juhtumite korral.
Artikkel 33
Otsuse avaldamine
1.           Pädevad asutused avaldavad
käesoleva määruse rikkumise eest halduskaristuse määramise või meetme võtmise
otsuse oma ametlikul veebisaidil viivitamata pärast seda, kui asjaomast isikut
on otsusest teavitatud. Avaldatakse vähemalt teave rikkumise liigi ja iseloomu
kohta ning vastutavate isikute andmed. See kohustus ei laiene uurimistoiminguid
käsitlevatele otsustele.
2.           Juhul kui pädev asutus leiab
siiski pärast juriidiliste isikute andmete või füüsiliste isikute isikuandmete
avaldamise proportsionaalsuse üksikjuhtumipõhist hindamist, et selliste andmete
avaldamine on ebaproportsionaalne, või kui avaldamine seab ohtu finantsturgude
stabiilsuse või poolelioleva uurimise, siis pädev asutus:
(a)
lükkab karistuse määramise või meetme võtmise
otsuse avaldamise edasi ajani, mil avaldamata jätmise põhjused ära langevad;
(b)
avaldab karistuse määramise või meetme võtmise
otsuse anonüümselt kooskõlas liikmesriigi õigusega, kui selline anonüümne
avaldamine tagab asjaomaste isikuandmete tõhusa kaitse; juhul kui karistus või
meede otsustatakse avaldada anonüümselt, võib asjaomaste andmete avaldamise
mõistliku aja võrra edasi lükata, kui on ette näha, et anonüümselt avaldamise
põhjused langevad selle aja jooksul ära;
(c)
jätab karistuse määramise või meetme võtmise otsuse
üldse avaldamata, kui eespool punktides a ja b sätestatud võimalusi
peetakse ebapiisavaks, et tagada:
(1)
finantsturgude stabiilsuse ohustamata jätmine või
(2)
sellise otsuse avaldamise proportsionaalsus
vähemoluliseks peetava meetme puhul.
3.           Juhul kui karistuse määramise
või meetme võtmise otsuse saab asjakohasele õigus- või muule asutusele edasi
kaevata, avaldavad pädevad asutused oma ametlikul veebisaidil viivitamata ka
selle teabe ja hilisema teabe kaebuse tulemuste kohta. Lisaks avaldatakse
otsused varasemate karistuse määramise või meetme võtmise otsuste tühistamise
kohta.
4.           Pädevad asutused tagavad, et
käesoleva artikli kohaselt avaldatud teave jääb nende ametlikule veebisaidile
pärast avaldamist vähemalt viieks aastaks. Avaldatud isikuandmeid hoitakse
pädeva asutuse ametlikul veebisaidil ainult vajaliku aja jooksul vastavalt
kohaldatavatele andmekaitse-eeskirjadele.
Artikkel 34
Pädevate asutuste kolleegiumid
1.           30 tööpäeva jooksul pärast
artikli 13 lõikes 1 osutatud otsuse jõustumist, millega määratakse
kindlaks, et korraldatud näitaja on oluline korraldatud näitaja, moodustab
pädev asutus pädevate asutuste kolleegiumi.
2.           Kolleegiumisse kuuluvad
korraldaja pädev asutus, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja sisendandmete
esitajate pädevad asutused.
3.           Teiste liikmesriikide
pädevatel asutustel on õigus saada kolleegiumi liikmeks, kui asjaomase olulise
korraldatud näitaja korraldamise lõpetamisel oleks märkimisväärne negatiivne
mõju nende liikmesriikide finantsstabiilsusele, turgude korrapärasele
toimimisele, tarbijatele või reaalmajandusele.
Juhul kui pädev asutus kavatseb saada vastavalt
esimesele lõigule kolleegiumi liikmeks, esitab ta korraldaja pädevale asutusele
taotluse, mis sisaldab tõendeid selle kohta, et kõnealuse sätte tingimused on
täidetud. Korraldaja asjaomane pädev asutus hindab taotlust ja teatab 20
tööpäeva jooksul taotluse saamisest selle esitanud ametiasutusele oma otsuse,
kas tema arvates on need tingimused täidetud või mitte. Juhul kui ta leiab, et
need tingimused ei ole täidetud, võib taotluse esitanud ametiasutus suunata
küsimuse edasi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kooskõlas lõikega 10.
4.           Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
toetab ja kontrollib käesolevas artiklis osutatud järelevalveasutuste
kolleegiumide tõhusat, tulemuslikku ja järjepidevat toimimist kooskõlas määruse
(EL) nr 1095/2010 artikliga 21. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
osaleb selleks vajaduse korral kolleegiumide töös ja teda käsitatakse sel
eesmärgil pädeva asutusena.
5.           Korraldaja pädev asutus
juhatab kolleegiumi koosolekuid, koordineerib kolleegiumi tegevust ja tagab
kolleegiumi liikmete tõhusa teabevahetuse.
6.           Korraldaja pädev asutus kehtestab
kolleegiumi raames kirjaliku korra, milles käsitletakse järgmisi küsimusi:
(a)
pädevate asutuste vahel vahetatav teave;
(b)
pädevate asutuste vaheline otsustusprotsess;
(c)
juhud, mil pädevad asutused peavad üksteisega
konsulteerima;
(d)
abi, mida tuleb artikli 14 lõike 3
kohaselt osutada artikli 14 lõike 1 punktides a ja b
osutatud meetmete jõustamisel.
Juhul kui korraldaja korraldab mitut korraldatud
näitajat, võib korraldaja pädev asutus moodustada kõigi selle korraldaja
korraldatavate näitajate jaoks ühe kolleegiumi.
7.           Kui lõikes 6 osutatud
korra suhtes ei jõuta kokkuleppele, võib kolleegiumi iga liige, välja arvatud
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, suunata selle küsimuse edasi Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvele. Korraldaja pädev asutus kaalub enne kirjaliku
koordineerimiskorra lõppteksti kokkuleppimist nõuetekohaselt Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve nõuandeid. Kirjalik koordineerimiskord sätestatakse
ühes dokumendis, milles on täielikult põhjendatud iga märkimisväärset
kõrvalekaldumist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuannetest. Korraldaja
pädev asutus edastab kirjaliku koordineerimiskorra kolleegiumi liikmetele ja
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.
8.           Enne artiklites 14, 23, 24
ja 31 osutatud meetmete võtmist konsulteerib korraldaja pädev asutus
kolleegiumi liikmetega. Kolleegiumi liikmed teevad kõik endast oleneva, et
jõuda kokkuleppele.
Kui korraldaja pädev asutus otsustab võtta
selliseid meetmeid, võtab ta arvesse selle mõju teistele pädevatele asutustele
ja nende asjaomastele liikmesriikidele, eelkõige selle võimalikku mõju
finantssüsteemi stabiilsusele teistes asjaomastes liikmesriikides.
9.           Kui kolleegiumi liikmed ei
jõua küsimuses, kas tuleks võtta artiklis 8 osutatud meetmeid, 15 tööpäeva
jooksul selle küsimuse kolleegiumile esitamisest kokkuleppele, võib korraldaja
pädev asutus otsuse vastu võtta. Otsuses esinevad kõrvalekaldumised kolleegiumi
teiste liikmete ja vajaduse korral Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
seisukohtadest peavad olema täielikult põhjendatud. Korraldaja pädev asutus teavitab
kolleegiumi ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet põhjendamatult viivitamata
oma otsusest.
10.         Pädevad asutused, välja
arvatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, võivad esitada Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvele lahendamiseks järgmised olukorrad:
(a)
kui pädev asutus ei ole edastanud olulist teavet;
(b)
kui korraldaja pädev asutus on pärast lõike 3
kohaselt esitatud taotlust teatanud taotluse esitanud ametiasutusele, et
kõnealuses lõikes nimetatud tingimused ei ole täidetud, või kui ta ei ole
sellele taotlusele mõistliku aja jooksul vastanud;
(c)
kui pädevad asutused ei ole suutnud lõikes 6
osutatud küsimustes kokkuleppele jõuda;
(d)
kui korraldatud näitaja on oluline korraldatud
näitaja ning kooskõlas artiklitega 14, 23, 24 ja 31 võetud meetmete
suhtes puudub üksmeel.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib tegutseda
vastavalt talle määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 19 antud
volitustele, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258
kohaldamist. Samuti võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel
kooskõlas nimetatud määruse artikli 19 lõike 1 teise lõiguga aidata
pädevatel asutustel töötada välja järjepidevad koostöötavad.
Artikkel 35
Koostöö Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega
1.           Pädevad asutused teevad
käesoleva määruse kohaldamiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd
kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010.
2.           Pädevad asutused esitavad
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele viivitamata kogu tema ülesannete
täitmiseks vajaliku teabe kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010
artikliga 35.
3.           Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite
eelnõud, millega määratakse kindlaks lõikes 2 osutatud teabevahetuse kord
ja vormid.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab esimeses
lõigus osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile
hiljemalt [XXXX].
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL)
nr 1095/2010 artikliga 15.
Artikkel 36
Ametisaladus
1.           Käesoleva määruse kohaselt
saadud, vahetatud või edastatud konfidentsiaalse teabe suhtes kehtib lõikes 2
sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustus.
2.           Ametisaladuse hoidmise
kohustust kohaldatakse kõigi isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud
pädeva asutuse heaks või mõne ametiasutuse või turul tegutseva ettevõtja heaks,
kellele pädev asutus on ülesandeid delegeerinud, sealhulgas pädeva asutuse
lepingulised audiitorid ja eksperdid.
3.           Ametisaladuse alla kuuluvat
teavet ei avalikustata ühelegi teisele isikule või ametiasutusele, välja
arvatud juhul, kui avalikustamise kohustus tuleneb õigusnormidest.
4.           Kogu käesoleva määruse
kohaselt pädevate asutuste vahel vahetatavat teavet, mis puudutab äri- või
töötingimusi ja muid majanduslikke või isiklikke küsimusi, peetakse konfidentsiaalseks
ja selle suhtes kohaldatakse ametisaladuse nõudeid, välja arvatud juhul, kui
pädev asutus märgib teavet edastades, et seda võib avaldada, või kui avaldamise
kohustus tuleneb kohtumenetlusest.
VII JAOTIS
DELEGEERITUD JA RAKENDUSAKTID
Artikkel 37
Delegeeritud volituste rakendamine
1.           Komisjonile antakse volitus
võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.           Artikli 3 lõikes 2,
artikli 5 lõikes 3, artikli 7 lõikes 3, artikli 9
lõikes 3, artikli 11 lõikes 4, artikli 12 lõikes 3,
artikli 16 lõikes 2 ja artikli 23 lõikes 7 osutatud volitus
võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile tähtajatult alates
[käesoleva määruse jõustumise kuupäev].
3.           Euroopa Parlament või nõukogu
võib artikli 3 lõikes 2, artikli 5 lõikes 3, artikli 7
lõikes 3, artikli 9 lõikes 3, artikli 11 lõikes 4,
artikli 12 lõikes 3, artikli 16 lõikes 2 ja artikli 23
lõikes 7 osutatud volituse igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega
lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub
järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või
otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud
delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.           Niipea kui komisjon on
delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
5.           Artikli 3 lõike 2,
artikli 5 lõike 3, artikli 7 lõike 3, artikli 9
lõike 3, artikli 11 lõike 4, artikli 12 lõike 3,
artikli 16 lõike 2 või artikli 23 lõike 7 alusel vastu
võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament või
nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa
Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa
Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et
nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel
pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 38
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni abistab Euroopa
väärtpaberikomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011
tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5, võttes
arvesse selle määruse artikli 8 sätteid.
VIII JAOTIS
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 39
Üleminekusätted
1.           Korraldaja, kes korraldab
näitajaid [käesoleva määruse jõustumise kuupäev], esitab artikli 23 kohase
tegevusloa taotluse hiljemalt [24 kuud pärast määruse jõustumist].
2.           Kooskõlas lõikega 1
tegevusloa taotluse esitanud korraldaja võib jätkata olemasolevate korraldatud
näitajate korraldamist, välja arvatud juhul, kui tegevusloa andmisest
keeldutakse.
3.           Juhul kui olemasolev
korraldatud näitaja ei vasta käesoleva määruse nõuetele, kuid korraldatud
näitaja muutmine käesoleva määruse nõuetega kooskõlla viimiseks põhjustaks
vääramatu jõu juhtumi või tühistaks kõnealusele korraldatud näitajale viitavate
finantslepingute või ‑instrumentide tingimused või muul moel rikuks neid
tingimusi, kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 4.
4.           Korraldaja
asukohaliikmesriigi asjaomane pädev asutus annab loa korraldatud näitajat
kasutada seni, kuni kõnealusele korraldatud näitajale viitavate
finantsinstrumentide või ‑lepingute väärtus on kuni 5 % käesoleva määruse
jõustumise kuupäeval sellele korraldatud näitajale viitavate finantsinstrumentide
või ‑lepingute väärtusest. Pärast käesoleva määruse jõustumist ei tohi
finantsinstrumentide või ‑lepingute puhul sellisele olemasolevale korraldatud
näitajale viidata.
Artikkel 40
Läbivaatamine
Komisjon vaatab käesoleva määruse ja eelkõige
alljärgnevad küsimused 1. juuliks 2018 läbi ning esitab Euroopa
Parlamendile ja nõukogule nende kohta aruande:
(a)
artiklites 13 ja 14 sätestatud oluliste
korraldatud näitajate ja kohustusliku osalemise korra ning artiklis 3
sätestatud olulise korraldatud näitaja määratluse toimimine ja tõhusus;
(b)
VI jaotises sätestatud järelevalverežiimi ja
artiklis 34 sätestatud kolleegiumide tõhusus ning teatavate korraldatud
näitajate suhtes liidu organi korraldatud järelevalve asjakohasus ja
(c)
artiklis 18 sätestatud sobivusnõude väärtus.
Artikkel 41
 Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates [12 kuud pärast
jõustumist].
Artikli 13 lõiget 1 ja artiklit 34
kohaldatakse siiski alates [6 kuud pärast jõustumist].
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
I LISA
A jagu. Juhtimis- ja kontrollinõuded, millega
tagatakse vastavus artikli 5 lõikele 1
I. Juhtimist ja huvide konflikti käsitlevad
nõuded, millega tagatakse vastavus artikli 5 lõike 1 punktile a
1.           Korraldatud näitaja
korraldamine peab olema praktiliselt ja funktsionaalselt eraldatud korraldaja
äritegevuse osadest, mis võivad põhjustada tegeliku või potentsiaalse huvide
konflikti. Kui neid konflikte ei saa juhtida, lõpetab korraldaja kõik konflikte
põhjustavad tegevused või suhted või korraldatud näitaja korraldamise.
2.           Korraldaja avaldab või
avalikustab sisendandmete esitajatele ja korraldatud näitaja kasutajatele ning
asjaomasele pädevale asutusele kõik olemasolevad ja potentsiaalsed huvide
konfliktid, sealhulgas korraldaja omandiõigusest või kontrollist tulenevad
huvide konfliktid.
3.           Korraldaja kehtestab
korraldatud näitaja kindlaksmääramise usaldusväärsuse ja sõltumatuse
kaitsmiseks nõuetekohased huvide konfliktide tuvastamise, avalikustamise,
juhtimise või vähendamise ja vältimise tegevuspõhimõtted ja menetlused. Need
tuleks korrapäraselt läbi vaadata ja ajakohastada. Tegevuspõhimõtetes ja menetlustes
tuleks võtta arvesse ja käsitleda huvide konfliktide tõsidust, korraldatud
näitaja kindlaksmääramisel kasutatava kaalutlusõiguse ulatust ja korraldatud
näitajaga kaasnevaid riske ning need peavad:
(a)
tagama korraldajale esitatud või korraldaja koostatud
teabe konfidentsiaalsuse, võttes arvesse käesolevas määruses sätestatud
kohustust tagada avalikustamine ja läbipaistvus, ja
(b)
vähendama eelkõige konflikte, mis tulenevad
korraldaja omandiõigusest või kontrollist või korraldaja grupi muudest huvidest
või muudest isikutest, kes võivad mõjutada või kontrollida korraldajat seoses
korraldatud näitajate kindlaksmääramisega.
4.           Korraldaja tagab seoses
töötajate ja kõigi teiste füüsiliste isikutega, kelle teenuseid ta kasutab või
kontrollib ja kes on otseselt seotud korraldatud näitaja korraldamisega,
järgmist:
(a)
neil on oma ülesannete täitmiseks vajalikud
oskused, teadmised ja kogemused ning neid juhitakse tõhusalt ja nende üle
teostatakse tõhusat järelevalvet;
(b)
neile ei avaldata lubamatut mõju ja nendega ei ole seotud
huvide konflikte ning nende tasustamine ja töö tulemuste hindamine ei põhjusta
huvide konflikte ega mõjuta muul viisil korraldatud näitaja kindlaksmääramise
usaldusväärsust;
(c)
nende huvid ja ärisuhted ei kahjusta korraldaja
ülesandeid;
(d)
neil on keelatud mõjutada korraldatud näitaja
kindlaksmääramist, osaledes ostu- või müügipakkumistes ja tehingutes enda või
turuosaliste nimel, ja
(e)
nende suhtes kohaldatakse tõhusaid menetlusi, mille
eesmärk on kontrollida teabevahetust teiste töötajate ja muude isikutega, kes
on seotud huvide konflikte põhjustada võiva tegevusega, või kui kõnealune teave
võib korraldatud näitajat mõjutada.
5.           Korraldaja kehtestab
konkreetsed sisekontrollimenetlused, mis tagavad korraldatud näitajat kindlaks
määrava töötaja või isiku aususe ja usaldusväärsuse, sealhulgas vähemalt nõude,
et enne korraldatud näitaja levitamist tuleb selleks saada juhtkonna heakskiit.
6.           Kui sisendandmeid esitab front
office’i funktsiooni täitja – st sisendandmete esitaja või tema
sidusettevõtja osakond, üksus, rühm või töötaja, mis või kes osaleb
hinnakujundus-, kauplemis-, müügi-, turustus-, reklaami-, pakkumis-,
struktureerimis- või maakleritegevuses –, kohaldatakse käesoleva jao
punkte 7 ja 8.
7.           Juhul kui korraldaja saab
sisendandmeid front office’i funktsiooni täitja töötajatelt, hangib ta
muudest allikatest sisendandmeid kinnitavat teavet.
8.           Korraldaja ei võta front
office’i funktsiooni täitjalt sisendandmeid vastu, kui front office’i
funktsiooni täitja andmete suhtes ei ole kehtestatud nõuetekohast ettevõttesisest
järelevalve- ja kontrollikorda, mis vastab järgmistele nõuetele:
(a)
sisendandmed valideeritakse enne nende kasutamist
korraldatud näitaja kindlaksmääramiseks – see hõlmab sisendandmete korduvat
läbivaatamist kõrgemate töötajate poolt ja juhtkonnalt sisendandmete
esitamiseks heakskiidu saamist;
(b)
front office’i
funktsiooni täitja ja aruandlusahela töötajad on füüsiliselt eraldatud;
(c)
konfliktide juhtimise meetmeid kaalutakse
terviklikult, et tuvastada ja avalikustada olemasolevad või potentsiaalsed ajendid
sisendandmetega manipuleerimiseks või nende muul moel mõjutamiseks (sh
palgapoliitika kaudu) ja sisendandmete esitamise ja sisendandmete esitaja või
tema sidusettevõtja või nende klientide muu äritegevuse vahelised huvide
konfliktid ning neid ajendeid ja konflikte juhtida, vähendada ja vältida.
II. Järelevalvenõuded, millega tagatakse
vastavus artikli 5 lõike 1 punktile b
9.           Korraldaja moodustab alalise
tõhusa järelevalveorgani, kes tegutseb sõltumatult ja täidab osa või kõik
järgmistest ülesannetest, mida kohandatakse vastavalt korraldatud näitaja
keerukusele, kasutusele ja manipuleeritavusele:
(a)
korraldatud näitaja määratluse ja metoodika
läbivaatamine;
(b)
korraldatud näitaja metoodika muudatuste
järelevalve ja korraldajale loa andmine alustada konsultatsioone selliste
muudatuste üle;
(c)
korraldaja kontrolliraamistiku ja käitumisjuhendi
ning korraldatud näitaja juhtimise ja toimimise järelevalve;
(d)
korraldatud näitaja korraldamise lõpetamise,
sealhulgas lõpetamisega seotud konsultatsioonide läbivaatamine ja
heakskiitmine;
(e)
korraldatud näitaja korraldamise, sealhulgas
arvutamise ja levitamisega seotud kolmandate isikute järelevalve;
(f)
sise- ja välisauditite või läbivaatamiste hindamine
ja kindlaksmääratud meetmete rakendamise kontrollimine;
(g)
sisendandmete ja sisendandmete esitajate ning
sisendandmete vaidlustamiseks või valideerimiseks korraldajate poolt võetud
meetmete kontrollimine;
(h)
tõhusate meetmete võtmine käitumisjuhendi rikkumise
korral ja
(i)
asjaomase pädeva asutuse teavitamine sisendandmete
esitajate või korraldajate üleastumistest, millest järelevalveorgan teada saab,
ja kõigist normist kõrvalekalduvatest või kahtlastest sisendandmetest.
10.         Järelevalveorgan on üks
järgmistest:
(a)
juhul kui korraldaja omanikud on või teda
kontrollivad sisendandmete esitajad või kasutajad, on järelevalveorgan
eraldiseisev nõukogu või komitee, mille koosseis tagab selle sõltumatuse ja
huvide konfliktide puudumise. Kui korraldaja omanikud on või teda kontrollivad
sisendandmete esitajad, ei tohiks sisendandmete esitajad moodustada komitee
liikmete enamuse. Kui korraldaja omanikud on või teda kontrollivad kasutajad,
ei tohiks kasutajad moodustada komitee liikmete enamust;
(b)
juhul kui sisendandmete esitajad või kasutajad ei
ole korraldaja omanikud ega kontrolli teda, on järelevalveorgan ettevõttesisene
nõukogu või komitee. Ettevõttesisese nõukogu või komitee liikmed ei tohi olla
seotud ühegi nende järelevalve alla kuuluva korraldatud näitaja korraldamisega;

(c)
juhul kui korraldaja suudab tõendada, et
korraldatud näitaja korraldamise iseloomu, ulatust ja keerukust ning
korraldatud näitajast tulenevat riski ja selle mõju arvesse võttes on
punktides a ja b sätestatud nõuded ebaproportsionaalsed, võib
füüsiline isik täita järelevalveametniku ülesandeid. Järelevalveametnik ei tohi
olla seotud ühegi järelevalve alla kuuluva korraldatud näitaja korraldamisega.
11.         Järelevalveorgan võib teostada
järelevalvet mitme korraldatud näitaja üle, mida korraldaja korraldab,
tingimusel et muud käesolevas jaos sätestatud tingimused on täidetud.
III. Kontrollinõuded, millega tagatakse
vastavus artikli 5 lõike 1 punktile c
12.         Korraldaja tagab korraldatud
näitaja korraldamiseks asjakohase kontrolliraamistiku olemasolu.
Kontrolliraamistik peaks olema tuvastatud huvide konfliktide tõsiduse,
korraldatud näitaja kindlaksmääramisel kasutatava kaalutlusõiguse ulatuse ja
sisendandmete iseloomuga proportsionaalne ning hõlmama järgmist:
(a)
tegevusriski juhtimine;
(b)
piisavad ja tõhusad talitluspidevuse ja
avariitaastekavad.
13.         Juhul kui sisendandmed ei ole
tehinguandmed, kehtestab korraldaja:
(a)
meetmed, millega tagatakse, et sisendandmete
esitajad järgivad käitumisjuhendit ja sisendandmete suhtes kohaldatavaid
nõudeid;
(b)
meetmed sisendandmete kontrollimiseks, sealhulgas
nende kontrollimiseks enne ja valideerimiseks pärast korraldatud näitaja
avaldamist, et tuvastada vead ja normist kõrvalekaldumised.
14.         Kontrolliraamistik
dokumenteeritakse, vaadatakse läbi ja seda ajakohastatakse vastavalt vajadusele
ning see tehakse kasutajate ja asjaomase pädeva asutuse taotlusel neile kättesaadavaks.
IV. Aruandlusnõuded, millega tagatakse
vastavus artikli 5 lõike 1 punktile d
15.         Korraldaja määrab
ettevõttesisese organi, kellel on vajalik suutlikkus kontrollida, kuidas
korraldaja järgib korraldatud näitaja metoodikat ja käesolevat määrust, ja anda
selle kohta aru.
16.         Korraldaja määrab oluliste
korraldatud näitajate jaoks sõltumatu välisaudiitori, kes kontrollib, kas
korraldaja järgib korraldatud näitaja metoodikat ja käesolevat määrust, ja
annab selle kohta aru, kui korraldaja korraldatavate näitajatega seotud
tegevuse ulatus ja keerukus ohustavad märkimisväärselt finantsstabiilsust.
17.         Asjaomase pädeva asutuse või
korraldatud näitaja kasutaja taotlusel esitab või avaldab korraldaja
punkti 15 kohaste kontrollide või punkti 16 kohaste auditite
üksikasjad.
18.         Korraldaja säilitab järgmisi
andmeid:
(a)
kõik sisendandmed;
(b)
nende sisendandmete kasutamine korraldatud näitaja
kindlaksmääramisel ja kasutatud metoodika;
(c)
korraldajapoolne hinnangu või kaalutlusõiguse
kasutamine korraldatud näitaja kindlaksmääramisel, sealhulgas hinnangu või
kaalutlusõiguse täielik põhjendus, andmed sisendandmete kõrvalejätmise kohta
eelkõige juhul, kui kõrvalejäetud sisendandmed vastasid korraldatud näitaja
metoodika nõuetele, ja kõrvalejätmise põhjendus;
(d)
sisendandmete esitajate esindajad ja füüsilised
isikud, kelle korraldaja on tööle võtnud korraldatud näitaja
kindlaksmääramiseks;
(e)
kõik kaebustega seotud dokumendid, sealhulgas
kaebaja esitatud dokumendid ja korraldaja dokumendid, ning
(f)
korraldaja poolt tööle võetud isikute ja sisendandmete
esitajate vahel seoses korraldatud näitajaga tehtud telefonikõnede või
vahetatud elektrooniliste sõnumite salvestised.
19.         Korraldaja säilitab
punktis 1 sätestatud andmed vähemalt viis aastat sellisel kujul, et nende
alusel oleks võimalik korrata ja täielikult mõista korraldatud näitaja arvutusi
ning auditeerida või hinnata sisendandmeid, arvutusi, hinnanguid ja
kaalutlusõiguse kasutamist. Kooskõlas punkti 18 alapunktiga f
salvestatud telefonikõned ja elektroonilised sõnumid esitatakse asjaomase kõne
või sõnumiga seotud isikutele nende taotlusel ja neid säilitatakse kolm aastat.
20.         Korraldaja kehtestab ja
avaldab korra, mis käsitleb korraldatud näitajaga seotud kaebuste esitamist,
läbivaatamist ja õigeaegset lahendamist kaebusega seotud isikutest
sõltumatu(te) isiku(te) poolt.
B jagu. Allhangete kasutamise nõuded,
millega tagatakse vastavus artiklile 6
1.         Allhangete kasutamise korral tagab
korraldaja järgmiste tingimuste täitmise:
(a)
teenuse osutajal peavad allhanke korras tellitavate
ülesannete, teenuste või tegevuste usaldusväärseks ja professionaalseks
teostamiseks olema vajalikud oskused ja suutlikkus ning selleks seadusega
nõutav tegevusluba;
(b)
kui ilmneb, et teenuse osutaja ei pruugi
ülesannetega tulemuslikult toime tulla ega täita neid kooskõlas kohaldatavate
õigusnormidega, peab korraldaja võtma asjakohased meetmed;
(c)
korraldajal peavad olema vajalikud eriteadmised, et
teostada allhanke korras tellitud ülesannete tõhusat järelevalvet ja juhtida
allhangetega seotud riske;
(d)
teenuse osutaja peab korraldajat teavitama
kõikidest sündmustest, mis võivad oluliselt mõjutada tema võimet täita allhanke
korras tellitud ülesandeid tulemuslikult ja kooskõlas kohaldatavate
õigusnormidega;
(e)
teenuse osutaja peab seoses allhanke korras
tellitud tegevusega tegema koostööd asjaomase pädeva asutusega, korraldajal ja
asjaomasel pädeval asutusel peab olema tõhus juurdepääs allhanke korras
tellitud tegevusega seotud andmetele ja teenuse osutaja äriruumidele ning
asjaomane pädev asutus peab saama nimetatud juurdepääsuõigust kasutada;
(f)
korraldaja peab saama lepingu vajaduse korral
lõpetada.
C jagu. Andmete ja metoodika suhtes
esitatavad nõuded, millega tagatakse vastavus artikli 7 lõikele 1
I. Piisavate ja täpsete andmete esitamise
ja esinduslike sisendandmete esitajate kasutamise nõuded, millega tagatakse
vastavus artikli 7 lõike 1 punktidele a ja b
1.           Korraldaja tagab, et
sisendandmetega seotud kontrollimehhanismid hõlmavad järgmist:
(a)
kriteeriumid selliste isikute kindlaksmääramiseks,
kes võivad korraldajale sisendandmeid esitada, ja sisendandmete esitajate
valimise kord;
(b)
kord, mis käsitleb sisendandmete esitaja esitatud
andmete hindamist ja vajaduse korral sisendandmete esitajale andmete edasise
esitamise keelu kehtestamist või rikkumiste eest sisendandmete esitaja suhtes
muude karistuste kohaldamist, ning
(c)
sisendandmete valideerimist, sealhulgas muude
näitajate või andmetega võrdlemist käsitlev kord, et tagada sisendandmete
usaldusväärsus ja täpsus.
II. Kindla ja usaldusväärse metoodika
kasutamise nõuded, millega tagatakse vastavus artikli 7 lõike 1
punktile d
2.           Korraldatud näitaja metoodika
väljatöötamisel teeb korraldaja järgmist:
(a)
võtab arvesse selliseid tegureid nagu turu suurus
ja tavapärane likviidsus, kauplemise ja turuosaliste positsioonide
läbipaistvus, turu kontsentratsioon, turu dünaamika ja valimi piisavus
korraldatud näitajaga mõõdetava majandusteguri kajastamiseks;
(b)
määrab kindlaks, mis on kõnealuse korraldatud
näitaja aktiivne turg, ja
(c)
kehtestab eri liiki sisendandmete tähtsuse
järjekorra.
3.           Korraldaja kasutab
korraldatud näitaja metoodikat, mis:
(a)
on täpne ja järjepidev ning mida saab valideerida,
sealhulgas järeltesti abil kontrollida, ja
(b)
on paindlik ja tagab, et korraldatud näitajat saab
arvutada väga erinevates võimalikes olukordades.
4.           Korraldaja kehtestab ja
avaldab selge korra, milles määratakse kindlaks olukorrad, kui sisendandmete
hulk või kvaliteet langeb madalamale tasemest, mis on vajalik korraldatud
näitaja täpseks ja usaldusväärseks kindlaksmääramiseks metoodika abil, ning
kirjeldatakse, kas ja kuidas korraldatud näitajat sellistes olukordades
arvutatakse.
III. Läbipaistvusnõuded, millega tagatakse
vastavus artikli 7 lõike 1 punktile e
5.           Korraldaja sätestab metoodika
muudatuste üle konsulteerimise korra. Korraldaja avaldab iga kavandatud olulise
muudatuse metoodikasse sisseviimise korra ja põhjenduse, sealhulgas olulise
muudatuse määratluse ja selle, millal kasutajaid olulistest muudatustest
teavitatakse. Kõnealuse korraga nähakse ette järgmist:
(a)
muudatustest teatatakse ette kindla aja jooksul, mis
annab võimaluse analüüsida kavandatud muudatuste mõju ja esitada selle kohta
märkusi, ning
(b)
märkused ja korraldaja vastused märkustele tehakse
pärast konsulteerimist kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui on taotletud
nende konfidentsiaalsust.
D jagu. Käitumisjuhendile esitatavad
nõuded, millega tagatakse vastavus artiklile 9
1.           Artikli 9 kohaselt
koostatav käitumisjuhend peab sisaldama vähemalt järgmist:
(a)
nõuded, millega tagatakse sisendandmete esitamine
kooskõlas artiklitega 7 ja 8, isikud, kes võivad korraldajale
sisendandmeid esitada, ning sisendandmete esitaja ja tema esindajate
isikusamasuse hindamise ja sisendandmete esitaja esindajale tegevusloa andmise
kord;
(b)
tegevuspõhimõtted, mille eesmärk on tagada, et
sisendandmete esitajad esitavad kõik asjaomased sisendandmed, ja
(c)
süsteemid ja kontrollimehhanismid, mille
sisendandmete esitaja peab kehtestama, sealhulgas:
–
sisendandmete esitamise kord, sealhulgas
sisendandmete esitaja kohustus täpsustada, kas sisendandmed on tehinguandmed ja
kas need vastavad korraldaja nõuetele;
–
sisendandmete esitamisel kaalutlusõiguse kasutamise
põhimõtted;
–
nõue, et sisendandmed tuleb enne korraldajale
esitamist valideerida;
–
andmete säilitamise kord;
–
kahtlastest sisendandmetest teatamise nõuded;
–
konfliktide juhtimise nõuded.
2.           Korraldaja tagab
käitumisjuhendi vastavuse käesolevale määrusele.
E jagu. Järelevalve alla kuuluva
sisendandmete esitaja juhtimis- ja kontrollisüsteemi suhtes esitatavad nõuded,
millega tagatakse vastavus artiklile 11
1.           Järelevalve alla kuuluv sisendandmete
esitaja kehtestab korraldajale esitatavate sisendandmete kindluse ja
usaldusväärsuse tagamiseks tõhusad süsteemid ja kontrollimehhanismid,
sealhulgas:
(a)
kontrolli selle üle, kes võib korraldajale
sisendandmeid esitada, ja vajaduse korral korra, mis reguleerib heakskiidu
saamist isikult, kellele sisendandmete esitaja esindaja allub;
(b)
sisendandmete esitaja esindajate nõuetekohase
koolituse, mis hõlmab vähemalt käesolevat määrust ja [turu kuritarvitamist
käsitlevat määrust];
(c)
konfliktide juhtimise meetmed, sealhulgas vajaduse
korral töötajate füüsiline eraldamine ja selle kaalumine, kuidas kõrvaldada
tasustamispoliitikast tulenevad ajendid korraldatud näitajatega
manipuleerimiseks;
(d)
sisendandmete esitamisega seotud teabevahetuse
säilitamise asjakohase ajavahemiku jooksul.
2.           Juhul kui sisendandmed ei ole
tehinguandmed, kehtestavad järelevalve alla kuuluvad sisendandmete esitajad
lisaks punktis 1 osutatud süsteemidele ja kontrollimehhanismidele
hinnangute ja kaalutlusõiguse kasutamise põhimõtted ning dokumenteerivad
selliste hinnangute ja kaalutlusõiguse kasutamise põhjendused, võttes vajaduse
korral arvesse korraldatud näitaja ja sisendandmete iseloomu.
F jagu. Korraldatud näitajat käsitleva
teate suhtes esitatavad nõuded, millega tagatakse vastavus artiklile 15
Korraldatud näitajat käsitlev teade sisaldab
vähemalt järgmist:
(a)
kõikide korraldatud näitajaga seotud põhimõistete
määratlused;
(b)
metoodika kasutamise põhjendus ning metoodika
läbivaatamise ja heakskiitmise kord;
(c)
korraldatud näitaja kindlaksmääramise kriteeriumid
ja kord, sealhulgas sisendandmete kirjeldus, eri liiki sisendandmete
prioriteetsus, ekstrapoleerimismudelite või ‑meetodite kasutamine ja
korraldatud näitaja indeksi koostisosade tasakaalustamise kord;
(d)
kontrollimehhanismid ja eeskirjad, mida
kohaldatakse, kui korraldaja või sisendandmete esitaja kasutab kaalutlusõigust
või hinnangut – nende eesmärk on tagada kaalutlusõiguse või hinnangute
kasutamise järjepidevus;
(e)
kord, mis reguleerib korraldatud näitajate
kindlaksmääramist stressiperioodil või ajal, mil tehinguandmete allikad võivad
olla ebapiisavad, ebatäpsed või ebausaldusväärsed, ja korraldatud näitajate
võimalikku piiramist sellistel perioodidel, ning
(f)
sisendandmetes või korraldatud näitaja
kindlaksmääramisel esinevate vigade käsitlemise kord, mis reguleerib muu hulgas
olukorda, kui korraldatud näitaja tuleb uuesti kindlaks määrata.
II LISA
Intressimäära korraldatud näitajad
1.           Käesolevat lisa kohaldatakse
pankadevahelise intressimäära korraldatud näitajate suhtes.
2.           Järgmisi nõudeid kohaldatakse
lisaks I lisas sätestatud nõuetele või nende asemel.
Täpsed ja piisavad andmed
3.           Juhul kui sisendandmed on
hinnangud või noteeringud, kohaldatakse pankadevahelise intressimäära
korraldatud näitajate suhtes punkte 4 ja 5.
4.           Tehinguandmed artikli 7
lõike 1 punkti a tähenduses on:
(a)
käitumisjuhendis sisendandmetele kehtestatud
nõuetele vastavad sisendandmete esitaja tehingud:
–
tagamata pankadevaheliste hoiuste turul;
–
muudel tagamata hoiuste, sealhulgas
hoiusesertifikaatide ja kommertsväärtpaberite turgudel ja
–
muudel seotud turgudel (üleöö intressi
vahetustehingud, repolepingud, valuutaforvardid, intressimäärafutuurid ja ‑optsioonid
ning keskpanga operatsioonid);
(b)
sisendandmete esitaja tähelepanekud kolmandate
isikute tehingute kohta punkti 2 alapunktis a kirjeldatud turgudel.
5.           Punktis 1 nimetatud ja
artikli 7 lõike 1 punktile a vastavate piisavate tehinguandmete
puudumisel võib sisendandmete kindlaksmääramiseks kasutada noteeringuid, mille
kolmandad isikud on sisendandmete esitajatele samal turul esitanud, ja
eksperdihinnanguid. Samuti võib sisendandmeid korrigeerida, et need kajastaksid
pankadevahelist turgu ja oleksid sellega kooskõlas. Eelkõige võib punktis 1
nimetatud sisendandmeid korrigeerida järgmiste kriteeriumide alusel:
(a)
tehingute toimumise ja sisendandmete esitamise
ajaline lähedus ning tehingute toimumise ja sisendandmete esitamise vahelisel
ajal turul toimunud sündmuste mõju;
(b)
tehinguandmete interpoleerimine või
ekstrapoleerimine ja
(c)
korrigeerimised, mille eesmärk on kajastada
sisendandmete esitajate ja muude turuosaliste krediidikvaliteedi muutusi.
Sisendandmete läbipaistvus
6.           Kui sisendandmed on
hinnangud, avaldab korraldaja sisendandmed kolm kuud pärast nende esitamist;
vastasel juhul avaldatakse sisendandmed kooskõlas artikliga 16.
Järelevalveorgan
7.           I lisa A jao
punkte 7, 8 ja 9 ei kohaldata.
8.           Korraldajatel on sõltumatu
järelevalvekomitee. Sisendandmete esitajad moodustavad järelevalvekomitee
liikmete vähemuse. Liikmete andmed ja huvide konflikti deklaratsioonid ning
järelevalvekomitee liikmete valimise või määramise kord avalikustatakse.
9.           Järelevalvekomitee kohtub
vähemalt üks kord kahe kuu jooksul ja avaldab kohe pärast kohtumist selgelt
sõnastatud protokolli.
10.         Järelevalveorgani kohustused
on järgmised:
(a)
korraldatud näitaja määratluse ja metoodika
läbivaatamine;
(b)
korraldatud näitaja metoodika muudatuste
järelevalve ja korraldajale loa andmine alustada konsultatsioone selliste
muudatuste üle;
(c)
korraldaja kontrolliraamistiku ja käitumisjuhendi
ning korraldatud näitaja juhtimise ja toimimise järelevalve;
(d)
korraldatud näitaja korraldamise lõpetamise,
sealhulgas lõpetamisega seotud konsultatsioonide läbivaatamine ja
heakskiitmine;
(e)
korraldatud näitaja korraldamise, sealhulgas
arvutamise ja levitamisega seotud kolmandate isikute järelevalve;
(f)
sise- ja välisauditite või läbivaatamiste hindamine
ja kindlaksmääratud meetmete rakendamise kontrollimine;
(g)
sisendandmete ja sisendandmete esitajate ning
sisendandmete vaidlustamiseks või valideerimiseks korraldajate poolt võetud
meetmete kontrollimine;
(h)
vajaduse korral käitumisjuhendi rikkumise eest
karistuste määramine ja
(i)
asjaomase pädeva asutuse teavitamine sisendandmete
esitajate või korraldajate üleastumistest, millest nad teada saavad, ja kõigist
normist kõrvalekalduvatest või kahtlastest sisendandmetest.
Auditeerimine
11.         I lisa A jao
punkte 15 ja 16 ei kohaldata.
12.         Korraldaja välisaudit tehakse
iga kahe aasta järel – esimest korda kuus kuud pärast käitumisjuhendi
kehtestamist ja seejärel iga kahe aasta järel. Kui järelevalvekomitee ei ole
rahul sisendandmeid esitavate äriühingute tegevusega, võib ta nõuda nende
välisauditi tegemist.
Käitumisjuhend
13.         Käitumisjuhendis kirjeldatakse
üksikasjalikult sisendandmete esitamise korda, sealhulgas (lisaks I lisa
D jaos sätestatud nõuetele) järgmist:
(a)
pankadevaheliste tehingute andmete ja muude
tehinguandmete kasutamine ning muud asjaomased ja seotud turud, mida saab
kasutada pankadevahelise rahastamisturu kohta täpse hinnangu koostamiseks;
(b)
nõue säilitada täpsed ettevõttesisesed andmed kõigi
pankadevahelisel turul ja muudel asjaomastel turgudel sõlmitud tehingute kohta
ning nõue esitada need andmed korrapäraselt ja asjaomase nõudmise korral
korraldatud näitaja korraldajale ja tema järelevalvekomiteele;
(c)
kord, mis käsitleb esitatud sisendandmete
valideerimist enne avaldamist ja kinnitamist pärast avaldamist;
(d)
sisendandmete esitaja esindajate koolituse kord,
milles täpsustatakse muu hulgas seda, millist teavet tuleb esitatavate
sisendandmete kindlaksmääramisel arvesse võtta ja kuidas kasutada
eksperdihinnangut ning millised on seadusest tulenevad kohustused;
(e)
nendele korraldatud näitajatele viitavate
tuletisinstrumentidega kauplejate koolitusele esitatavad nõuded, milles
täpsustatakse nende rolli sisendandmete kindlaksmääramisel ja rõhutatakse, et
kontakt sisendandmete esitajate esindajatega ei ole lubatud, ning
(f)
sisendandmete esitajate kohustus kehtestada kord
korraldatud näitajate korraldajate ja järelevalvekomitee teavitamiseks
kahtlastest andmetest.
Sisendandmete esitaja süsteemid ja
kontrollimehhanismid
14.         Järgmisi nõudeid kohaldatakse
sisendandmete esitajate suhtes lisaks I lisa E jaos sätestatud
nõuetele.
15.         Iga sisendandmete esitaja
esindaja ja tema vahetu ülemus kinnitavad kirjalikult, et nad on
käitumisjuhendiga tutvunud ja järgivad seda.
16.         Sisendandmete esitaja
süsteemid ja kontrollimehhanismid hõlmavad järgmist:
(a)
igas äriühingus kohustuste kirjeldus, sealhulgas
ettevõttesisesed aruandluseahelad ja vastutus, sisendandmete esitajate
esindajate ja nende ülemuste asukoht ning asjaomaste isikute ja nende asendajate
nimed;
(b)
sisendandmete esitamise heakskiitmise sisekord;
(c)
distsiplinaarmenetlused manipuleerimise katse
korral või juhul, kui jäetakse teatamata sisendandmete esitamise seisukohast
kõrvaliste isikute poolsest manipuleerimisest või manipuleerimise katsest;
(d)
huvide konfliktide tõhusa juhtimise kord ja nii
sisendandmete esitajate ettevõttesisese kui ka sisendandmete esitajate ja
kolmandate isikute vahelise teabevahetuse kontroll, et vältida ebakohast
välismõju intressimäärade esitamise eest vastutavatele isikutele. Sisendandmete
esitajate esindajad peavad töötama intressimäärade tuletisinstrumentidega
kauplejatest füüsiliselt eraldatud kohas;
(e)
tõhusad menetlused, et vältida või kontrollida
teabevahetust isikute vahel, kelle tegevus võib põhjustada huvide konflikti,
kui kõnealuse teabe vahetamine võib mõjutada korraldatud näitaja jaoks
esitatavaid andmeid;
(f)
eeskirjad, mille eesmärk on vältida keelatud
kokkulepete sõlmimist sisendandmete esitajate endi ning nende ja korraldatud
näitajate korraldajate vahel;
(g)
meetmed, millega takistatakse või piiratakse
isikute võimalust mõjutada ebakohaselt seda, kuidas sisendandmete esitamisega
seotud isikud oma ülesandeid täidavad;
(h)
sisendandmete esitamisega seotud töötajate
tasustamise ja muud tegevust teostavate isikute tasustamise või nende teenitud
tulu vahelise otsese seose kõrvaldamine, kui neist tegevustest võib tuleneda
huvide konflikt;
(i)
kontroll pärast sisendandmete esitamist tehtud
pöördtehingute avastamiseks.
17.         Sisendandmete esitaja säilitab
järgmisi üksikasjalikke andmeid:
(a)
kõik sisendandmete esitamise asjakohased aspektid;
(b)
sisendandmete kindlaksmääramise ja heakskiitmise
kord;
(c)
sisendandmete esitajate esindajate nimed ja
kohustused;
(d)
sisendandmete esitajate esindajate ja muude isikute
teabevahetus seoses sisendandmete kindlaksmääramise ja esitamisega, sealhulgas
teabevahetus ettevõttesiseste ja ‑väliste kauplejate ja maakleritega;
(e)
sisendandmete esitajate esindajate ja korraldaja
või arvutusagendi vaheline suhtlus;
(f)
kõik sisendandmetega seotud päringud ja nende
päringute tulemused;
(g)
selliste intressimäära vahetuslepingute
kauplemisportfellide või muude tuletisinstrumentide kauplemisportfellide
tundlikkuse aruanded, mida mõjutab oluliselt pankadevaheliste intressimäärade
kindlaksmääramine seoses sisendandmetega, ja
(h)
sise- ja välisauditite tulemused.
18.         Andmed säilitatakse
andmekandjal, mis võimaldab teavet säilitada nii, et see on hiljem koos
dokumenteeritud kontrolljäljega kättesaadav.
19.         Sisendandmete esitaja
vastavuskontrolliorgan annab juhtkonnale korrapäraselt aru kõikidest
puudustest, sealhulgas pöördtehingutest.
20.         Sisendandmed ja menetlused
vaadatakse ettevõttesiseselt korrapäraselt läbi.
21.         Sisendandmete esitaja
sisendandmeid ning tema vastavust käitumisjuhendile ja käesoleva määruse
sätetele käsitlev välisaudit tehakse iga kahe aasta järel – esimest korda kuus
kuud pärast käitumisjuhendi kehtestamist ja seejärel iga kahe aasta järel.
III LISA
Korraldatud kaubanäitajad
Käesolevat lisa kohaldatakse korraldatud
kaubanäitajate suhtes; need on korraldatud näitajaid, mille alusvara on
artikli 3 lõike 1 punkti c kohaldamisel kaup komisjoni määruse
(EÜ) nr 1287/2006[28]
artikli 2 punkti 2 tähenduses.
Metoodika
1.           Artiklite 8, 9 ja 16
kohaldamisel sisaldavad metoodika ja korraldatud näitajat käsitlevas teates
esitatud metoodika kirjeldus järgmist:
(a)
kõik korraldatud näitaja väljatöötamisel
kasutatavad kriteeriumid ja menetlused, sealhulgas see, kuidas korraldaja
kasutab hindamisel sisendandmeid (sh sisendandmete konkreetne maht, sõlmitud ja
teatatud tehingud, ostu- või müügipakkumised ja muu turuteave), ja/või
hindamisperioodid või ‑aeg, miks kasutatakse konkreetset võrdlusühikut, kuidas
korraldaja selliseid sisendandmeid kogub, hindajate otsustusprotsessi juhtivad
suunised ja muu teave, nagu eeldused, mudelid ja/või kogutud andmete põhjal
ekstrapoleerimine, mida hinnangu andmisel arvesse võetakse;
(b)
menetlused ja tavad, mille eesmärk on tagada
hindajate otsuste kooskõla;
(c)
igale korraldatud näitaja arvutamisel kasutatavale
kriteeriumile omistatav suhteline tähtsus (eelkõige kasutatavate turuandmete
liik) ja otsustusprotsessi juhtimiseks kasutatav kriteerium, mille eesmärk on
tagada korraldatud näitaja arvutamise kvaliteet ja usaldusväärsus;
(d)
kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks
konkreetse korraldatud näitaja arvutamiseks vajalike tehinguandmete minimaalne
hulk. Kui sellist miinimumhulka ei ole ette nähtud, selgitatakse selle
kehtestamata jätmise põhjuseid ja kirjeldatakse tehinguandmete puudumisel
kohaldatavat korda;
(e)
kriteeriumid hindamisperioodideks, kui esitatakse
metoodikas soovitatud miinimumhulgast vähem tehinguandmeid või esitatavad
andmed on korraldaja kohustuslikes kvaliteedinõuetes sätestatust madalama
kvaliteediga, sealhulgas alternatiivsed hindamismeetodid (sh teoreetilised
hindamismudelid);
(f)
sisendandmete esitamise õigeaegsuse kriteeriumid ja
sisendandmete esitamise viis (kas elektrooniliselt, telefoni teel või muul
viisil);
(g)
kriteeriumid ja menetlused hindamisperioodideks,
kui üks või mitu sisendandmete esitajat esitavad turuandmeid, mis moodustavad
märkimisväärse osa kõigist asjaomase korraldatud näitaja sisendandmetest.
Korraldaja määrab kriteeriumides ja menetlustes kindlaks ka iga korraldatud
näitaja arvutamisel märkimisväärse osa suuruse;
(h)
kriteeriumid, mille alusel võib tehinguandmed
korraldatud näitaja arvutamisest välja jätta.
2.           Korraldaja avaldab järgmise
teabe:
(a)
konkreetse metoodika kasutuselevõtu põhjused,
sealhulgas hinnakorrigeerimismeetodid ja põhjendus, miks periood või aeg, mille
jooksul sisendandmeid vastu võetakse, on füüsilise turu väärtuste usaldusväärne
näitaja;
(b)
konkreetse metoodika ettevõttesisese läbivaatamise
ja heakskiitmise kord ning läbivaatamise sagedus ja
(c)
konkreetse metoodika ettevõttevälise läbivaatamise
kord, sealhulgas menetlused, mis tagavad metoodika aktsepteerimise turul
seeläbi, et korraldatud näitajate arvutusprotsessi oluliste muudatuste korral
konsulteeritakse kasutajatega.
Metoodika muudatused
3.           Kooskõlas artikli 7
lõike 1 punktiga e võtab korraldaja vastu ja avaldab kasutajatele oma
metoodikas kavandatud oluliste muudatuste tegemise selge korra ja põhjenduse.
Kõnealune kord peab olema kooskõlas põhieesmärgiga, mille kohaselt peab
korraldaja tagama oma korraldatud näitaja arvutuste jätkuva usaldusväärsuse
ning tegema muudatusi nendega seotud turu hea korralduse nimel. Korraga nähakse
ette:
(a)
muudatustest etteteatamine küllaldase ajavaruga,
mis annab kasutajatele piisava võimaluse analüüsida kavandatud muudatuste mõju
ja esitada selle kohta märkusi, võttes arvesse korraldaja üldiste asjaolude
kalkulatsiooni;
(b)
kasutajate märkused ja korraldaja vastus neile
märkustele, mis tehakse pärast teatavat konsulteerimisperioodi kättesaadavaks
kõikidele turukasutajatele, välja arvatud juhul, kui märkuste esitaja on
palunud konfidentsiaalsust.
4.           Korraldaja kontrollib
korrapäraselt oma metoodikat, et see kajastaks hinnatavat füüsilist turgu
usaldusväärselt, ja kehtestab asjaomaste kasutajate seisukohtade arvessevõtmise
korra.
Korraldatud näitajate arvutuste kvaliteet
ja usaldusväärsus
5.           Kooskõlas artiklitega 8
ja 9 teeb korraldaja järgmist:
(a)
täpsustab kriteeriumid sellise füüsilise kauba
määratlemiseks, mille suhtes kohaldatakse teatavat metoodikat;
(b)
käsitleb sisendandmeid järgmises tähtsuse
järjekorras, kui see on kooskõlas korraldaja metoodikaga:
(1)
sõlmitud ja teatatud tehingud;
(2)
ostu ja müügipakkumised;
(3)
mu teave.
Kui sõlmitud ja teatatud tehinguid ei peeta
prioriteetseks, tuleks selgitada selle põhjuseid, nagu on sätestatud
punkti 6 alapunktis b;
(c)
võtab piisavad meetmed, et kasutada esitatud ja
korraldatud näitaja arvutamisel arvesse võetud turuandmeid, mis on esitatud
heas usus: see tähendab, et turuandmeid esitavad isikud on teinud või valmis
tegema selliseid turuandmeid andvaid tehinguid, sõlmitud tehingud tehti
turutingimustel ja sidusettevõtjate vahelistele tehingutele pööratakse erilist
tähelepanu;
(d)
kehtestab menetlused normist kõrvalekalduvate või
kahtlaste tehinguandmete tuvastamiseks ja kasutab neid menetlusi ning peab
arvestust otsuste üle mitte kasutada tehinguandmeid korraldaja korraldatud
näitaja arvutamisel;
(e)
julgustab sisendandmete esitajaid esitama kõik
turuandmed, mis vastavad kriteeriumidele, mida korraldaja asjaomase arvutuse
suhtes kohaldab. Korraldajad püüavad võimaluse korral ja mõistlikkuse piires
tagada, et esitatavad andmed kajastavad sisendandmete esitajate tegelikke
tehinguid, ja
(f)
kasutab asjakohaste meetmete süsteemi, mis tagab,
et sisendandmete esitajad järgivad turuandmete puhul korraldaja kehtestatud
kvaliteedi- ja usaldusväärsuse nõudeid.
6.           Niivõrd kui see on
korraldatud näitaja õigeaegset avaldamist takistamata võimalik, kirjeldab korraldaja
iga arvutuse puhul järgmist teavet ja avaldab selle:
(a)
piisav lühiselgitus, mis aitab korraldatud näitaja
kasutajal või pädeval asutusel mõista arvutuse koostamise viisi, sealhulgas
vähemalt hinnatava füüsilise turu suurus ja likviidsus (nt tehingute arv ja
maht), mahuvahemik ja keskmine maht ning hinnavahemik ja keskmine hind ning
arvutamisel arvesse võetud turuandmete iga liigi ligikaudne osakaal; see hõlmab
hinnakujunduse metoodikale viitavaid termineid, nagu „tehingupõhine”,
„hinnavahepõhine” või „interpoleeritud või ekstrapoleeritud”;
(b)
lühiselgitus selle kohta, mil määral ja mille
põhjal kasutati arvutamisel otsustust, sealhulgas jäeti välja kõnealuse
arvutuse puhul asjakohase metoodika nõuetele muidu vastavad andmed, kasutati
hinnavahedel, interpoleerimisel või ekstrapoleerimisel põhinevaid hindu või
anti ostu- müügipakkumistele kõrgem väärtus kui sõlmitud tehingutele.
Aruandlusprotsessi usaldusväärsus
7.           Kooskõlas artikliga 5
teeb korraldaja järgmist:
(a)
täpsustab kriteeriumid, mille alusel määratakse
kindlaks isikud, kes võivad korraldajale turuandmeid esitada;
(b)
kehtestab kvaliteedikontrollikorra, et hinnata
sisendandmete esitajat ja sisendandmete esitaja töötajat, kes sisendandmed
esitab, ning sellise isiku luba esitada sisendandmete esitaja nimel sisendandmeid;
(c)
täpsustab kriteeriumid, mida kohaldatakse nende
sisendandmete esitaja töötajate suhtes, kellel on lubatud korraldajale
sisendandmete esitaja nimel sisendandmeid esitada, ning julgustab sisendandmete
esitajaid esitama back office‘i toimingute käigus saadud tehinguandmeid
ja otsima muudest allikatest kinnitavaid andmeid, kui tehinguandmed saadakse
otse kauplejalt, ja
(d)
rakendab sisekontrolli ja kirjalikke menetlusi, et
tuvastada sisendandmete esitajate ja hindajate vaheline teabevahetus, mille eesmärk
on mõjutada arvutust teatava kauplemispositsiooni (sisendandmete esitaja, tema
töötajate või kolmanda isiku kauplemispositsiooni) kasuks või panna hindajat
rikkuma korraldaja eeskirju või suuniseid, või tuvastada sisendandmete
esitajad, kes esitavad pidevalt normist kõrvalekalduvaid või kahtlasi
tehinguandmeid. Kõnealused menetlused hõlmavad korraldaja uurimise laiendamist
sisendandmete esitaja äriühingule. Kontroll hõlmab turunäitajate ristkontrolli
esitatud teabe valideerimiseks.
Hindajad
8.           Kooskõlas artikliga 5
teeb korraldaja järgmist:
(a)
võtab vastu ja kehtestab selged sise-eeskirjad ja
suunised, mis käsitlevad hindajate valimist, sealhulgas nende väljaõppe,
kogemuste ja oskuste miinimumtaset ning nende asjatundlikkuse korrapärast
kontrolli;
(b)
kavandab oma tegevused hindajate järjepidevust ja
ametijärglasi silmas pidades, eesmärgiga tagada, et arvutusi tehakse
järjekindlalt ja neid teevad asjakohasel tasemel eriteadmisi omavad töötajad;
(c)
kehtestab arvutuste kindluse ja usaldusväärsuse
tagamiseks sisekontrollikorra. Metoodika nõuetekohase kohaldamise nimel peab
selline sisekontroll ja kord nõudma vähemalt hindajate pidevat järelevalvet.
Kontrolljäljed
9.           Kooskõlas artikliga 5
kehtestab korraldaja eeskirjad ja menetlused, et dokumenteerida jooksvalt asjakohast
teavet, sealhulgas:
(a)
kõik turuandmed;
(b)
otsused, mida hindajad iga korraldatud näitaja
arvutamiseks teevad;
(c)
kas arvutusest jäeti välja teatav tehing, mis
vastas muidu selle arvutuse puhul asjakohase metoodika nõuetele, ja
väljajätmise põhjendus;
(d)
iga hindaja ja muu punktides a, b või c
nimetatud teavet esitanud või koostanud isiku andmed.
10.         Kooskõlas artikliga 5
kehtestab korraldaja eeskirjad ja menetlused eesmärgiga tagada asjakohase teabe
kontrolljälje säilitamine vähemalt viie aasta jooksul, et dokumenteerida tema
arvutuste koostamiskäik.
Huvide konflikt
11.         Kooskõlas artikliga 5
peavad korraldaja huvide konflikti käsitlevad tegevuspõhimõtted ja menetlused:
(a)
tagama, et korraldaja ja tema sidusettevõtjate,
töötajate, klientide, turuosaliste või nendega seotud isikute vahelise
kaubandusliku või isikliku ärisuhte või huvi olemasolu või võimalus ei mõjuta
korraldatud näitajate arvutusi;
(b)
tagama, et korraldaja töötajate isiklikud huvid ja
ärisuhted, sealhulgas töö teise tööandja juures, reisimine ning korraldaja
klientide ja muude kaubaturu osaliste pakutud meelelahutuse, kingituste ja
külalislahkuse vastuvõtmine, ei kahjusta korraldaja ülesandeid;
(c)
tagama seoses tuvastatud konfliktidega järelevalve,
kompenseerimise, süsteemidele juurdepääsu ja teabevoogude abil korraldaja
ülesannete asjakohase lahususe;
(d)
kaitsma korraldajale esitatud või tema koostatud
teabe konfidentsiaalsust, võttes arvesse korraldaja avalikustamiskohustusi;
(e)
keelama korraldaja juhtkonnal, hindajatel ja
teistel töötajatel mõjutada korraldatud näitajate arvutamist, osaledes ostu-
või müügipakkumistes ja tehingutes kas enda või turuosaliste nimel;
(f)
sisaldama tõhusaid meetmeid tuvastatud huvide
konfliktide vastu, mis võivad esineda tema korraldatud näitajate korraldamise
(sh kõik töötajad, kes tegelevad korraldatud näitajate arvutamisega või selles
muul viisil osalevad) ja korraldaja muu äritegevuse vahel.
12.         Korraldaja kehtestab oma muude
äritoimingute suhtes menetlused ja mehhanismid, mille eesmärk on vähendada
tõenäosust, et huvide konfliktid mõjutavad korraldatud näitajate arvutamise
usaldusväärsust.
13.         Korraldaja kehtestab oma
juhtkonna, hindajate ja muude töötajate seas ning alates juhtidest kuni
korraldaja kõrgeima juhtkonna ja nõukoguni lahutatud aruandlusahelad selle
tagamiseks, et:
(a)
korraldaja rakendab nõuetekohaselt käesoleva
määruse nõudeid ja
(b)
vastutusalad on selgelt kindlaks määratud ega
põhjusta konflikte või näi neid põhjustavat.
14.         Korraldaja avalikustab oma
kasutajatele korraldaja omandisuhetest tuleneva huvide konflikti niipea, kui ta
sellest teada saab.
Kaebused
15.         Kooskõlas artikliga 5
kehtestab ja avaldab korraldaja oma arvutamisprotsessi kohta esitatavate
kaebuste vastuvõtmise, uurimise ja arvestuse pidamise kirjaliku korra. Sellised
kaebuste käsitlemise mehhanismid tagavad, et:
(a)
korraldaja kehtestab kirjalikus kaebuste
lahendamise korras kirjeldatud mehhanismi, mille abil korraldatud näitajate
kasutajad saavad esitada kaebusi, mis käsitlevad seda, kas teatav korraldatud
näitaja arvutus kajastab turuväärtust, korraldatud näitaja arvutamise
kavandatud muudatusi, metoodika kohaldamist teatava korraldatud näitaja
arvutamisel ja muid korraldatud näitajate arvutamisega seotud ettevalmistavaid
otsuseid;
(b)
korraldaja tagab, et tema kirjalikus kaebuste
lahendamise korras on muu hulgas kindlaks määratud kaebuste lahendamise
protsess ja soovituslik ajakava;
(c)
korraldaja uurib enda ja oma töötajate peale
esitatud ametlikke kaebusi õigel ajal ja õiglaselt;
(d)
uurimine toimub sõltumatult töötajatest, kes võivad
olla kaebuse esemega seotud;
(e)
korraldaja püüab uurimise kiiresti lõpule viia;
(f)
korraldaja teatab kaebuse esitajale ja teistele
asjaomastele isikutele kirjalikult ja mõistliku aja jooksul uurimise
tulemustest;
(g)
kui kaebuse esitaja ei ole rahul sellega, kuidas
asjaomane korraldaja on kaebust käsitlenud, või korraldaja otsusega, võib ta
pöörduda korraldaja määratud sõltumatu kolmanda isiku poole kuue kuu jooksul
esmase kaebuse esitamisest, ja
(h)
kõiki kaebusega seotud dokumente, sealhulgas
kaebaja esitatud dokumente ja korraldaja enda dokumente, säilitatakse vähemalt
viis aastat.
16.         Korraldaja lahendab vaidlused
igapäevaste hinnaotsuste üle, mis ei ole ametlikud kaebused, oma asjakohase
tüüpkorra kohaselt. Kui kaebuse tulemusel muudetakse hinda, teavitatakse
sellest turgu võimalikult kiiresti.
FINANTSSELGITUS
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
Ettepaneku/algatuse
nimetus
Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus finantsinstrumentide ja ‑lepingute puhul
korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta
Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[29]
Siseturg –
finantsturud
Ettepaneku/algatuse
liik
X Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨
Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb
katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[30]
¨
Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨
Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet
Eesmärgid
Komisjoni
mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu
täidetakse
Suurendada investorite usaldust, vähendada
turuhäirete riski, vähendada süsteemseid riske
Erieesmärgid
ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
Erieesmärgid:¶
- vähendada
korraldatud näitajatega manipuleerimise ohtu;
- tagada
kindlate ja esinduslike korraldatud näitajate asjakohane kasutamine.
Asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
Eespool
loetletud erieesmärgid eeldavad järgmiste tegevuseesmärkide saavutamist:
- piirata
korraldatud näitajatega manipuleerimise ajendeid ja võimalusi;
- vähendada
kaalutlusõigust – tagada, et korraldatud näitajad põhinevad täpsetel ja
esinduslikel andmetel;
- tagada riske
käsitlevad kindlad juhtimis- ja kontrollisüsteemid;
- suurendada
läbipaistvust ja tagada korraldatud näitajate kasutamine sobivuse alusel;
- tagada tõhus
järelevalve.
Oodatavad
tulemused ja mõju
Täpsustage,
milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Ettepaneku
eesmärgid:
- reguleerida
korraldatud näitajate korraldamist ja korraldatud näitajate jaoks sisendandmete
esitamist;
- tagada
korraldatud näitajate korraldamise nõuetekohane juhtimine ja kontroll ning
huvide konfliktide vältimine;
- tagada
korraldatud näitajaid käsitleva metoodika ja sisendandmete kindlus ja
usaldusväärsus;
- tagada
korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitamise nõuetekohane kontroll ja
huvide konfliktide vältimine;
- tagada
korraldatud näitajate läbipaistev korraldamine;
- tagada
sobivuse hindamine, kui tarbijaga sõlmitavas finantslepingus viidatakse korraldatud
näitajatele.
Tulemus- ja
mõjunäitajad
1. Vähendada korraldatud näitajatega manipuleerimise
ohtu:
- turu kuritarvitamist käsitleva määruse rikkumiste
arv seoses korraldatud näitajatega;
- määratud karistuste arv;
- kohapealsete kontrollide arv;
- järelevalvemeetmete arv.
2. Tagada kindlate ja esinduslike korraldatud
näitajate asjakohane kasutamine:
- määruse rikkumiste arv;
- määratud karistuste arv;
- kohapealsete kontrollide arv;
- järelevalvemeetmete arv;
- korraldatud näitaja kasutajate poolt korraldajate
ja sisendandmete esitajate vastu käesoleva määruse täitmata jätmise tõttu
esitatud tsiviilhagide arv;
- komisjonile korraldatud näitajate kasutajatelt
saabunud kaebuste arv.
Ettepaneku/algatuse
põhjendus
Lühi- või
pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
Liikmesriikides
määruse kohaldamise tulemusel:
- vähendatakse
korraldatud näitajatega manipuleerimise ohtu;
- tagatakse
kindlate ja sobivate korraldatud näitajate kasutamine.
Euroopa
Liidu meetme lisaväärtus
Korraldatud
näitajate kasutamine ja korraldamine on piiriülene. ELi õigusraamistiku
puudumisel oleksid liikmesriikide üksikud meetmed ebatõhusad, sest
liikmesriikidel ei ole kohustust ja ajendit omavahel koostööd teha ja sellise
koostöö puudumine võimaldab õiguslikku arbitraaži. ELi sekkumine tagab
järjepidevad ja kooskõlastatud meetmed, mis vähendavad vastasel juhul esineda
võivatest lahknevatest lähenemisviisidest ja õigusliku arbitraaži võimalusest
tingitud ebatõhusust.
Samalaadsetest
kogemustest saadud õppetunnid
Korraldatud näitajad sarnanevad selle poolest
krediidireitingutega, et mõlemaid kasutatakse investeeringute või
finantslepingute võrdlusalusena. Mõlema puhul on finantskriis näidanud, et
kahtlused nende usaldusväärsuse ja täpsuse suhtes võivad õõnestada turge ning
kahjustada nii reaalmajandust kui ka investoreid. Käesolev ettepanek tugineb
reitinguagentuuride reguleerimisel saadud õigusalastele kogemustele, eelkõige
seoses kõige tõhusamate ja tulemuslikumate reguleerivate ja
järelevalvestruktuuride ning juhtimisnõuetega.
Kooskõla ja
võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
Käesoleval ettepanekul on märkimisväärne koostoime
turu kuritarvitamist käsitleva määruse (MAR) ettepaneku artikli 2
lõike 3 punktiga d ja artikli 8 lõike 1 punktiga d
ning turu kuritarvitamise korral kohaldatavaid kriminaalkaristusi käsitleva
direktiiviga (CSMAD), milles on selgitatud, et korraldatud näitajatega
manipuleerimine on selgelt ja ühemõtteliselt ebaseaduslik ning haldus- või
kriminaalkorras karistatav. Energiaturu terviklikkust ja läbipaistvust
käsitlevas määruses (REMIT) on samuti sätestatud, et energia hulgimüügitoodete
jaoks kasutatavate korraldatud näitajatega manipuleerimine on ebaseaduslik.
Need õigusaktid käsitlevad seega isikute käitumist korraldatud näitajatega
manipuleerimisel, samal ajal kui käesolev ettepanek käsitleb korraldatud
näitajate korraldamise raamistiku nõrku külgi, mis soodustavad korraldatud
näitajatega manipuleerimist.
Finantsinstrumentide turgude direktiiv ja selle
direktiivi rakendusmäärus, prospektidirektiiv ja selle rakendusmäärus ning
vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud
ettevõtjate direktiiv reguleerivad korraldatud näitajate kasutamist ja
läbipaistvust ning täiendavad seega käesoleva ettepaneku meetmeid.
Meetme
kestus ja finantsmõju
¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus
Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku
[PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
Ettenähtud
eelarve täitmise viisid[31]
X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine
komisjoni poolt
X Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine,
mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
rakendusametitele
X         ühenduste asutatud asutustele[32]
riigi avalik-õiguslikele asutustele või
avalikke teenuseid osutavatele asutustele
isikutele, kellele on delegeeritud
konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt
ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49
tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate
riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve
täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”
Märkused
Kombinatsioon otsesest tsentraliseeritud eelarve täitmisest (siseturu
ja teenuste peadirektoraat) ja kaudsest tsentraliseeritud eelarve täitmisest,
mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud EÜ loodud asutusele
(Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)
HALDUSMEETMED
Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
Täpsustage
tingimused ja sagedus.
Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010
(millega asutatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) artiklis 81 on
sätestatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse tulemusena saadud
kogemuste hindamine iga kolme aasta järel alates tema tegevuse algusest.
Kõnealuse määruse artikli 35 kohaselt koostatakse 1. jaanuariks 2019
käesoleva määruse kohaldamise aruanne.
Haldus- ja
kontrollisüsteemid
Tuvastatud
ohud
Seoses ELi
finantsjärelevalve süsteemi reformimise ettepanekuga on koostatud mõjuhinnang,
mis on lisatud Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja
Tööandjapensionide Järelevalve ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)
asutamise määruste eelnõudele.
Praeguse
ettepanekuga Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ettenähtud lisavahendid on
vajalikud, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saaks rakendada oma volitusi
ja täita oma rolli:
- osaleda
oluliste korraldatud näitajate jaoks loodud järelevalveasutuste kolleegiumide
töös ja kehtestada vahendusmehhanism, sealhulgas kohustuslik vahendus
käesolevas määruses sätestatud olulistes küsimustes, ning aidata pädevatel
asutustel jõuda käesoleva määrusega seotud erimeelsuste korral ühisele
seisukohale;
-
koordineerida koostöölepingute sõlmimist kolmandate riikidega ja kolmandatest
riikidest saadud teabe vahetamist pädevate asutuste vahel;
- koostada
suunised, et edendada karistusrežiimide ühtlustamist ja valdkondadevahelist
sidusust seoses käesoleva määruse rikkumisega;
- pidada
korraldajate loetelu, mis sisaldab käesoleva määruse kohaselt registreeritud
korraldajaid ja liidus korraldatud näitajaid korraldavaid kolmanda riigi äriühinguid;

- võtta vastu
teateid selle kohta, et korraldatud näitajat kasutatakse liidus
finantsinstrumendis või ‑lepingus, pidada registrit ja tagada, et korraldajad
oleksid sellest kasutusest teadlikud.
Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve ei suudaks vajalike vahenditeta oma rolli õigel ajal
ja tõhusalt täita.
Ettenähtud
kontrollimeetodid
Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve asutamise määruses sätestatud haldus- ja
kontrollisüsteeme kohaldatakse ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
käesolevast ettepanekust tuleneva rolli suhtes.
Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse hindamise lõplike näitajate kohta teeb
komisjon otsuse esimese ettenähtud hindamise ajal. Lõpphindamisel on
kvantitatiivsed näitajad sama olulised kui konsultatsioonide käigus kogutud
kvalitatiivsed tõendid. Hindamist korratakse iga kolme aasta järel.
Kontrollide
kulud ja tulud ja eeldatav mittevastavuse tase
Hinnangulised kulud on esitatud 3. jaos.
Peamine kasu on järgmine:
- manipuleerimisohu vähendamine ning seega turu
stabiilsuse suurendamine ja usalduse taastamine finantsturgude vastu;
- korraldatud näitajate usaldusväärsuse suurendamine
ning seeläbi finantsturgude õigluse, tervikluse ja tõhususe edendamine;
- kindlate ja esinduslike korraldatud näitajate
asjakohase kasutamise ja seega parema tarbija- ja investorikaitse tagamine.
Käesolev ettepanek aitaks seega suurendada turu
õiglust ning kaitseks tarbijaid ja investoreid. Sellist kasu on raske
kvantitatiivselt hinnata. Võttes arvesse kindlate ja usaldusväärsete
korraldatud näitajate üldist tähtsust turu stabiilsuse säilitamisel ja usalduse
taastamisel, on kasu siiski kuludega võrreldes märgatav.
Hinnanguline mittevastavuse tase on madal, kuna
algatusega nähakse ette selged ja täidetavad eeskirjad ning stiimulid täitmise
tagamiseks.
Pettuse ja
eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage rakendatavad või kavandatavad
ennetus- ja kaitsemeetmed.
Pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse
vastu võitlemiseks kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suhtes
piiranguteta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta
määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste
kohta.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ühineb Euroopa
Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahelise 25. mai
1999. aasta kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF)
sisejuurdluste kohta ning võtab viivitamata vastu asjakohased sätted, mida
kohaldatakse kõigi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajate suhtes.
Rahastamisotsustes ning nendest tulenevates
kokkulepetes ja rakendusaktides sätestatakse sõnaselgelt, et kontrollikoda ja
OLAF võivad vajaduse korral teha Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolsest
rahastamisest kasu saajate ning raha jaotamise eest vastutavate töötajate
juures kohapealseid kontrolle.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
Olemasolevad eelarveread
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku
rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus] || Liigendatud   || EFTA riigid[33]   || Kandidaatriigid[34]   || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || 12.03.04 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) || Liigendatud || JAH || JAH || EI || EI
Käesoleva seadusandliku algatuse mõju kuludele
on järgmine:
a) siseturu ja teenuste peadirektoraat – delegeeritud õigusaktide koostamiseks ning algatuse hindamiseks,
rakendamise järelevalveks ja võimalikuks läbivaatamiseks:
üks AD-kategooria töötaja (täistööajaga) ja
seotud kulud; hinnangulised kulud on 0,142 miljonit eurot aastas;
b) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve:
i) personalikulud: kaks ajutist töötajat, kes osalevad oluliste korraldatud näitajate
jaoks loodud järelevalveasutuste kolleegiumide töös ja tegelevad asjaomase
vahendustegevusega, annavad komisjonile tehnilisi nõuandeid käesoleva määruse
rakendamise kohta, koordineerivad kolmandate riikidega sõlmitavate
koostöölepingute väljatöötamist, koostavad suuniseid karistusrežiimide
ühtlustamise ja valdkondadevahelise järjepidevuse edendamiseks ning
registreerivad korraldatud näitajate kasutamise kohta saadud teateid ja peavad
registreeritud korraldatud näitajate korraldajate loetelu.
Nende kahe ajutise töötaja kogukulud oleksid
aastas 0,326 miljoni eurot, millest komisjon rahastaks 40 % (0,130 miljonit
eurot) ja liikmesriigid rahastaksid 60 % (0,196 miljonit eurot).
Ei ole ette näha, et Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvele ettenähtud töötajate arvu saaks tulevikus (pärast 2020. aastat)
vähendada, sest korraldatud näitajate, sealhulgas oluliste korraldatud
näitajate arv tulevikus tõenäoliselt ei vähene, vaid pigem suureneb, ning
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab jätkuvalt osalema oluliste korraldatud
näitajate jaoks moodustatud järelevalveasutuste kolleegiumide töös ja tegelema
asjaomase vahendustegevusega ning täitma muid eespool nimetatud olulisi
ülesandeid;
ii) tegevus- ja taristukulud: Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esialgsed kulud on hinnanguliselt 0,25 miljonit
eurot, millest komisjon rahastaks 40 % (0,1 miljonit eurot) ja
liikmesriigid rahastaksid 60 % (0,15 miljonit eurot). Need kulud
seonduvad peamiselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
infotehnoloogiasüsteemidega, mis peaksid tagama järgmiste nõuete täitmise:
- korraldajate loetelu pidamine, mis sisaldab
käesoleva määruse kohaselt registreeritud korraldajaid ja liidus korraldatud
näitajaid korraldavaid kolmanda riigi äriühinguid;
- teadete vastuvõtmine selle kohta, et korraldatud
näitajat kasutatakse liidus finantsinstrumendis või ‑lepingus, registri
pidamine ja selle tagamine, et korraldajad on kõnealusest kasutusest teadlikud.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab ka
koostama 1. jaanuariks 2018 käesoleva määruse kohaldamise aruande. Kogukulud on 2017. aastal 0,3 miljonit eurot, millest
komisjon rahastab 40 % (0,12 miljonit eurot) ja liikmesriigid
rahastavad 60 % (0,18 miljonit eurot).
Hinnanguline
mõju kuludele
Uute ülesannete täitmiseks kasutatakse
inimressursse, mis tehakse kättesaadavaks iga-aastase vahendite eraldamise
menetluse alusel, võttes arvesse eelarvepiiranguid, mida kohaldatakse kõigi ELi
organite suhtes ja kooskõlas ametite finantsprogrammiga. Ressursid, mida Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve vajab uute ülesannete täitmiseks ja mis on esitatud
käesolevas finantsselgituses, on kooskõlas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
inim- ja rahaliste ressursside kavaga, mis esitati komisjoni hiljutises
teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Detsentraliseeritud asutuste inim-
ja rahaliste ressursside kavandamine aastatel 2014–2020” (COM(2013) 519).
Üldine
hinnanguline mõju kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr 1A || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
 PEADIREKTORAAT: SISETURG JA TEENUSED ||   ||   || Aasta 2015[35] || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 12.03.04 – Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) || Kulukohustused || (1) || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Maksed || (2) || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[36] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr || 12.03.04 || (3) ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Siseturu ja teenuste peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Maksed || =2+2a +3 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 Maksed || (5) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI nr 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Maksed || =5+ 6 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010

 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 PEADIREKTORAAT: SISETURG JA TEENUSED ||   ||
  (Siseturu ja teenuste peadirektoraadi) personalikulud || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,792
  Muud halduskulud || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060
 SISETURU JA TEENUSTE PEADIREKTORAAT KOKKU || Assigneeringud || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustused kokku = maksed kokku) || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,382 || 0,272 || 0,392 || 0,272 || 0,272 || 0,272 || 1,862
 Maksed || 0,382 || 0,272 || 0,392 || 0,272 || 0,272 || 0,272 || 1,862
Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
¨         Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
X         Ettepanek/algatus hõlmab
tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
suur osa komisjoni tegevusassigneeringutest on seotud Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve rahastamise ajutise suurendamisega, mis tuleneb
käesoleva määruse nõuetest. Eelkõige on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel
vaja kaht lisatöötajat (ajutised töötajad), kelle kogukulud on aastas 0,326 miljonit
eurot, mida kaasrahastavad komisjon (0,130 miljonit eurot) ja
liikmesriigid (0,196 miljonit eurot). Nendel töötajatel on järgmised
ülesanded:
osalemine korraldatud näitajate jaoks loodud järelevalveasutuste
kolleegiumide töös ja asjaomase vahendustegevuse teostamine;
komisjonile tehniliste nõuannete andmine käesoleva määruse rakendamise
kohta;
kolmandate riikidega sõlmitavate koostöölepingute väljatöötamise
koordineerimine;
suuniste koostamine karistusrežiimide ühtlustamise ja
valdkondadevahelise järjepidevuse edendamiseks;
korraldatud näitajate kasutamise kohta esitatavate teadete registri ja
registreeritud korraldatud näitajate korraldajate loetelu pidamine.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esialgsed tegevuskulud on
hinnanguliselt 0,25 miljonit eurot, millest komisjon rahastaks 40 % (0,1 miljonit
eurot) ja liikmesriigid rahastaksid 60 % (0,15 miljonit eurot). Need
kulud seonduvad peamiselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
infotehnoloogiasüsteemidega, mis peaksid tagama järgmiste nõuete täitmise:
korraldajate loetelu pidamine, mis sisaldab käesoleva määruse kohaselt
registreeritud korraldajaid ja liidus korraldatud näitajaid korraldavaid
kolmanda riigi äriühinguid;
teadete vastuvõtmine selle kohta, et korraldatud näitajat kasutatakse
liidus finantsinstrumendis või ‑lepingus, ja registri pidamine.
Käesolev algatus eeldab ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
rahastamise suurendamist 2017. aastal, et katta kulud, mis on seotud
käesoleva määruse kohaldamist käsitleva aruande koostamisega 1. jaanuariks
2018. Aruande koostamise kogukulu on 2017. aastal 0,3 miljonit eurot
(eraldatakse ja kantakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele üle 2017. aastal),
millest komisjon rahastaks 40 % (0,12 miljonit eurot) ja
liikmesriigid rahastaksid 60 % (0,18 miljonit eurot).
Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
Kokkuvõte
¨         Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
X         Ettepanek/algatus hõlmab
haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2015[37] || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 Inimressursid || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,792
 Muud halduskulud || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,142 || 0,141 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 KOKKU || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
Personalivajaduste assigneeringud kaetakse
juba meedet haldava peadirektoraadi assigneeringutest, mis on seotud meedet
haldavate töötajatega ja/või peadirektoraadi siseselt selleks ümberpaigutatud
töötajatega. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile
iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate
eelarvepiirangutega.
Eeldused:
– põhinevad sellel, et siseturu ja teenuste
peadirektoraadis töötab käesoleva algatuse alal üks täistööajaga AD-kategooria
ametnik (keskmised kulud 132 000 eurot aastas);
– töötajate keskmine aastane palgakulu põhineb
eelarve peadirektoraadi suunistel;
– lähetuskulud on 10 000 eurot
aastas; hinnangu aluseks on 2012. aasta lähetuste eelarveprojekt töötajate
arvu kohta.
 Hinnanguline
personalivajadus
¨         Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
X         Ettepanek/algatus hõlmab ühe
komisjoni AD-kategooria ametniku kasutamist komisjoni peakorteris (siseturu ja
teenuste peadirektoraadis), nagu allpool selgitatakse. Siseturg ja teenused on
asjaomane poliitikavaldkond või eelarvejaotis. Komisjoni AD-kategooria
ametnikku rahastatakse ümberpaigutamise teel.
Ülesannete kirjeldus: õigusakte täpsustavate
delegeeritud õigusaktide vastuvõtmine, sealhulgas korraldatud näitajate eri
sektoreid täpsustavate delegeeritud õigusaktide jätkuv vastuvõtmine, võttes
arvesse turu ja tehnika arengut. Piiriüleste oluliste korraldatud näitajate
kindlaksmääramine ja nende tingimuste täpsustamine.
Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
   ||  Ametikohtade loeteluga ettenähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) [38]
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 aa[39] || - peakorteris ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
Personalivajadused kaetakse juba meedet
haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel
peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet
haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus,
arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga.
¨         Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
Ei kohaldata
¨         Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist
või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.[40]
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
Ei kohaldata
Kolmandate
isikute rahaline osalus
¨         Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset
kaasrahastamist.
X Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist,
mille hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus || Liikmesriigid || Liikmesriigid || Liikmesriigid || Liikmesriigid || Liikmesriigid || Liikmesriigid || Liikmesriigid
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 0,361 || 0,196 || 0,376 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 1,521

Kolmandate isikute rahaline osalus 2015. aastal kujutab endast Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve kaasrahastamist liikmesriikide poolt. Rahastatakse
peamiselt järgmisi kulusid:
a) personalikulud:
liikmesriigid rahastavad 60 % Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
peakorteris käesoleva määruse nõuete rakendamiseks nõutava kahe ajutise töötaja
kuludest. Liikmesriikide aastane rahaline osalus on seega 0,196 miljonit
eurot;
b) esialgsed tegevuskulud: liikmesriigid peavad ka rahastama 60 % Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve esialgsetest tegevuskuludest (0,25 miljonit
eurot) ja nende osalus on kokku 0,15 miljonit eurot. Need kulud seonduvad
peamiselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve infotehnoloogiasüsteemidega, mis
peaksid tagama käesoleva määruse nõuete täitmise;
c) rakendamisaruanne: liikmesriigid osalevad ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt 1. jaanuariks
2018 koostatava käesoleva määruse kohaldamise aruande rahastamisel. Aruande
kogukulud on 2017. aastal hinnanguliselt 0,3 miljonit eurot,[41] millest liikmesriigid
rahastavad 60 % (0,18 miljonit eurot).
Hinnanguline mõju tuludele
X         Ettepanekul/algatusel puudub
finantsmõju tuludele.
¨         Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
Korraldatud
näitajaid käsitleva määruse ettepaneku finantsselgituse LISA Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve hinnanguliste kulude kohta vastavalt ettepaneku
nõuetele
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesannete
täitmise kulud on prognoositud kolme kulukategooria põhjal – personali-,
taristu- ja tegevuskulud – kooskõlas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
üldeelarve eelnõu klassifikatsiooniga.
a) Personalikulud:
töötajate arvu suurendamise vajadus kajastab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
uusi ülesandeid, mis tulenevad käesolevast määrusest. Need seonduvad Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve osalemisega oluliste korraldatud näitajate jaoks
loodud järelevalveasutuste kolleegiumide töös ja asjaomase vahendustegevuse
teostamisega. Need on seotud ka komisjonile tehniliste
nõuannete andmisega käesoleva määruse rakendamise kohta, kolmandate riikidega
sõlmitavate koostöölepingute väljatöötamise koordineerimisega, suuniste
koostamisega karistusrežiimide ühtlustamise ja valdkondadevahelise
järjepidevuse edendamiseks ning korraldatud näitajate kasutamise kohta saadud
teadete registreerimise ja registreeritud korraldatud näitajate korraldajate
loetelu pidamisega.
Komisjoni ja Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve praeguse hinnangu kohaselt on nende tegevuste
teostamiseks vaja kaht ajutist töötajat. Need töötajad lisanduvad töötajatele,
kes praegu korraldatud näitajate alal Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves
töötavad. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve täiendavad personalikulud on
hinnanguliselt 0,326 miljonit eurot aastas, millest komisjon rahastab 40 %
(0,130 miljonit eurot) ja liikmesriigid rahastavad 60 % (0,196 miljonit
eurot).
b) Tegevus- ja taristukulud: Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esialgsed tegevuskulud on 2015. aastal
hinnanguliselt 0,25 miljonit eurot, millest komisjon rahastaks 40 % (0,1 miljonit
eurot) ja liikmesriigid rahastaksid 60 % (0,15 miljonit eurot). Need
kulud seonduvad peamiselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
infotehnoloogiasüsteemidega, mis peaksid tagama järgmiste nõuete täitmise:
- korraldajate loetelu pidamine, mis sisaldab
käesoleva määruse kohaselt registreeritud korraldajaid ja liidus korraldatud
näitajaid korraldavaid kolmanda riigi äriühinguid;
- teadete vastuvõtmine selle kohta, et
korraldatud näitajat kasutatakse liidus finantsinstrumendis või ‑lepingus,
registri pidamine ja selle tagamine, et korraldajad on kõnealusest kasutusest
teadlikud.
Käesolev algatus eeldab ka Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve rahastamise suurendamist 0,3 miljoni euro võrra
2017. aastal, et katta kulud, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamise
aruande koostamisega 1. jaanuariks 2018. Aruande
koostamise kogukulu on hinnanguliselt 0,3 miljonit eurot (eraldatakse ja
makstakse 2017. aastal), millest komisjon rahastaks 40 % (0,12 miljonit
eurot) ja liikmesriigid rahastaksid 60 % (0,18 miljonit eurot).
Siseturu ja teenuste peadirektoraat on prognoosinud need kulud sarnaste
aruannete koostamise keskmiste kulude põhjal ja kohandanud neid inflatsiooni
mõju võrra.
Ettepanekul EI OLE finantsmõju Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
tuludele.
Hinnanguliste personalikulude üksikasjalik jaotus eri kategooriate
lõikes on esitatud tabelis 1.
Muud eeldused:
– võttes aluseks täistööajale taandatud
töötajate arvu 2012. aasta eelarveprojektis, eeldatakse, et kaks
täistööajale taandatud lisatöötajat on kaks ajutist töötajat; nende kogukulu on
0,326 miljonit eurot aastas ning neid kaasrahastavad komisjon (0,130 miljonit
eurot) ja liikmesriigid (0,196 miljonit eurot);
– eri kategooriate töötajate keskmine aastane
palgakulu põhineb eelarve peadirektoraadi suunistel ja on 132 000 eurot
aastas;
– Pariisis kohaldatav palgakoefitsient on 1,161;
– lähetuskulud on 10 000 eurot,
võttes aluseks 2012. aasta lähetuste eelarveprojekti töötajate arvu kohta;
– töölevõtmisega seotud kulud (sõidu-,
hotelli-, arstliku läbivaatuse, sisseseadmis- ja muud hüvitised, kolimiskulud
jne) on hinnanguliselt 12 700 eurot; hinnang põhineb 2012. aasta
eelarveprojektil ja kajastab ühe uue töötaja töölevõtmise kulu.
 ESMA PERSONALIKULUD ||   ||   ||   || miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) ||   ||
 Kulu liik || Arv || Keskm. kulu || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Jaotis 1: personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 sh ajutised töötajad || 2 || 0,153 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 1,836
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Töölevõtmisega seotud kulud ||   || 0,025 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,025
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lähetuskulud ||   ||   || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,120
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kokku jaotis 1: personalikulud ||   || 0,351 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 1,981
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 sh ühenduse osalus (40 %) ||   || 0,140 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,790
 sh liikmesriikide osalus (60 %) ||   || 0,211 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 1,191
[1]               KOM(2011) 651 (lõplik), 2011/0295 (COD),
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0651:FIN:EN:PDF.
[2]               Brüssel, 20.10.2011, KOM(2011) 654 (lõplik), 2011/0297
(COD), http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0654:FIN:EN:PDF.
[3]               Energiaturu terviklikkust ja läbipaistvust käsitlev
määrus: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:326:0001:01:EN:HTML.
[4]               Finantsinstrumentide turgude direktiiv,
artikli 40 lõige 1:
http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid_en.htm.
[5]               Finantsinstrumentide turgude direktiivi
rakendusmäärus, artikli 37 lõike 1 punkt b:
http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid2_en.htm.
[6]               http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0652:FIN:EN:PDF.
[7]               Direktiiv 2003/71/EÜ ja määrus (EÜ) nr 809/2004,
XII lisa punkt 4.2.2.
[8]               Vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks
investeeringuks loodud ettevõtjaid käsitlev direktiiv (2009/65/EÜ),
artikkel 53.
[9]               http://www.esma.europa.eu/consultation/Consultation-Principles-Benchmarks-Setting-Processes-EU.
[10]             http://www.esma.europa.eu/system/files/2013-150.pdf.
[11]             [xxx].
[12]             ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.
[13]             ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.
[14]             ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.
[15]             ELT L 326, 8.12.2011, lk 1.
[16]             EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
[17]             EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
[18]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[19]             ELT L 211, 14.8.2009, lk 55.
[20]             ELT L 9, 14.8.2009, lk 112.
[21]             ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.
[22]             ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.
[23]             ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.
[24]             ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.
[25]             ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.
[26]             ELT L 133, 22.5.2008, lk 66.
[27]             ELT L 241, 2.9.2006, lk 1.
[28]             ELT L 241, 2.9.2006, lk 1.
[29]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[30]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või
b.
[31]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[32]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[33]             EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[34]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[35]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[36]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A. read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[37]
[38]             CA= lepingulised töötajad; LA = kohalikud töötajad; SNE =
riikide lähetatud eksperdid; INT = renditud tööjõud (Intérimaire); JED= Jeune
Expert en Délégation (noored eksperdid).
[39]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A. read).
[40]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
ja 24.
[41]             Siseturu ja teenuste peadirektoraat on prognoosinud need
kulud sarnaste aruannete koostamise keskmiste kulude põhjal ja kohandanud neid
inflatsiooni mõju võrra.