				|

		52014PC0465

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) ning millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse nõukogu otsus 2005/681/JSK /* COM/2014/0465 final - 2014/0217 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
1.1. Poliitiline kontekst
Euroopa Politseikolledž (CEPOL) loodi 2005. aastal nõukogu
otsusega 2005/681/JSK[1] ELi
ametina, kes vastutab kõrgemate õiguskaitseametnike koolitamisega seonduva
tegevuse eest. CEPOLi eesmärk on hõlbustada liikmesriikide politseijõudude
koostööd, korraldades Euroopa politseitöö mõõtmega kursusi. Samuti määrab CEPOL
kindlaks ühise õppekava konkreetsetel teemadel, levitab asjaomaste
teadusuuringute tulemusi ja häid tavasid, koordineerib kõrgemate politseiametnike
ja koolitajate vahetusprogrammi ja võib osaleda konkreetsetes projektides ELi
toetusesaajate partnerina. CEPOLi asukoht viidi üle Ühendkuningriigist
Bramshillist Ungarisse Budapesti vastavalt 15. mai 2014. aasta määrusele (EL)
nr 543/2014, millega muudetakse nõukogu otsust 2005/681/JSK ja mis jõustus 29.
mail 2014.
Komisjon esitas 27. märtsil 2013 määruse ettepaneku eesmärgiga
ajakohastada Euroopa Politseiameti (Europol) õigusraamistikku[2]. CEPOLi ja
õiguskaitseametnike koolitamise suhtes täidab ettepanek kolme eesmärki. Esiteks
on tehtud ettepanek ühendada CEPOL ja Europol, et luua sünergia operatiivse
õiguskaitsetöö ja koolitustegevuse vahel ning säästa halduskulude arvelt ja
investeerida kokkuhoitud raha koolitustegevusse. Teiseks püütakse tugevdada
ühendatud asutuse suutlikkust toetada õiguskaitsealast koolitustegevust ELis,
andes talle vajalikud volitused, et rakendada Euroopa õiguskaitsealane
koolituskava, mille komisjon avaldas samal ajal uue Europoli määruse
ettepanekuga[3].
Kolmandaks soovitakse viia Europoli juhtimiseeskirjad vastavusse ELi
detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühise lähenemisviisiga, mille Euroopa
Parlament, nõukogu ja komisjon kiitsid heaks juulis 2012.
Euroopa
Parlament ja nõukogu ei jõudnud CEPOLi ja Europoli kavandatava ühendamise
suhtes kokkuleppele. Selle asemel võeti 6. mail 2014 vastu määrus (ettepaneku
tegid liikmesriigid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 76 kohaselt,
tuginedes sama lepingu artikli 87 lõike 2 punktile b) CEPOLi kui sõltumatu
ameti asukoha üleviimiseks Ungarisse Budapesti[4].
Kuna kavandatava ühinemise suhtes valitses vastuseis, ei arutanud Euroopa
Parlament ja nõukogu üksikasjalikult Europoli ettepaneku muid teemasid.
Määruses,
millega viiakse CEPOL üle Ungarisse Budapesti, kutsutakse komisjoni esitama
otsuse tõhususe kohta aruanne ja lisama sellele vajaduse korral ametit
käsitleva seadusandliku ettepaneku. Käesolev määruse ettepanek on vastus
sellele kutsele. Samuti kajastatakse ettepanekus Stockholmi programmis[5] esitatud kutset
tõhustada koolitust ELiga seonduvates valdkondades ja teha see süstemaatiliselt
kättesaadavaks kõigile asjaomastele õiguskaitseametnikele ning Euroopa
Parlamendi üleskutset tugevdada Euroopa õiguskaitseametnike koolitamise
poliitikat, et nad suudaksid käsitleda üha keerukamaid ja suurema
rahvusvahelise ulatusega raskeid kuritegusid[6].
Ettepanek on kooskõlas ELi sisejulgeoleku strateegia toimimist käsitlevas
teatises[7] seatud
prioriteetidega ning ELi detsentraliseeritud ametite suhtes kohaldatava ühise
lähenemisviisiga. Vajadust arendada praktilise koostöö toetamiseks
õiguskaitsetöötajatele ELi tasandil pakutavat koolitust ning täielikult
rakendada õiguskaitsealane koolituskava märgiti komisjoni teatises „Avatud ja
turvalise Euroopa muutmine tõelisuseks”[8] tulevase
põhiprioriteedina.
Käesolevas
määruse ettepanekus, millest on välja arvatud CEPOLi ja Europoli ühendamise
küsimus, mille kohta tegid otsuse kaasseadusandjad, kasutatakse 2011. ja 2012.
aastal komisjonis CEPOLi õigusliku aluse ajakohastamise nimel tehtud ettevalmistustööd.
Seega määratakse ettepanekus kindlaks laiemate eesmärkide ja ajakohastatud
juhtimisega CEPOLi õiguslik raamistik ja asendatakse nõukogu määrusega 2005/681/JSK
loodud CEPOL.
1.2. Üldeesmärk
ELis on viimase kümne aasta jooksul raske ja organiseeritud kuritegevus
sagenenud
ning muutunud mitmekülgsemaks.[9]
Europoli 2013. aastal koostatud hinnangus organiseeritud kuritegevuse ohtude
kohta Euroopa Liidus (SOCTA 2013) leiti, et „raske ja organiseeritud
kuritegevus on järjest dünaamilisem ja keerukam nähtus ning kujutab endast
püsivat olulist ohtu ELi ohutusele ja õitsengule.”[10] Rahvusvaheliste
kuritegude vastu saab võidelda üksnes piiriülese koostöö abil, mille raames
teevad koostööd politsei, toll, piirivalve ja muud ametiasutused. Selleks et
selline koostöö oleks tulemuslik, peavad nende ametiasutuste töötajad olema
nõuetekohaselt koolitatud ja üksteist vastastikku piisavalt usaldama. Seda
arvesse võttes tuleb organiseeritud ja raskete piiriüleste kuritegude ja
terrorismi vastase võitluse strateegilisi ja tegevuseesmärke toetada piiriülest
koostööd tegevatele ELi õiguskaitseametnikele mõeldud sidusa, tunnustatud ja
kvaliteetse koolituse abil konkreetsetes ja keskselt prioriseeritud
valdkondades.
Määruse ettepaneku üldine eesmärk on parandada ELi julgeolekut seeläbi,
et CEPOL rakendab ELi õiguskaitseametnike koolituse suhtes uut lähenemisviisi,
mis on kooskõlas operatiivse õiguskaitsetöö prioriteetide arenguga.
Koolituse uus lähenemisviis ehk õppesüsteem on kehtestatud Euroopa
õiguskaitsealases koolituskavas, mille eesmärk on anda kõikidele
õiguskaitseametnikele, olenemata nende auastmest (alates politseinikest kuni
piirivalvurite ja tollitöötajateni ning vajaduse korral teistele
riigiametnikele, nt prokuröridele), teadmised ja oskused, mida on vaja piiriülese
kuritegevuse tulemuslikuks ennetamiseks ja selle vastaseks võitluseks, tehes
selleks tõhusat koostööd kolleegidega teistest liikmesriikidest, ELi ametitest,
kolmandatest riikidest ja rahvusvahelistest organisatsioonidest.
Üldeesmärgi saavutamiseks antakse käesoleva määrusega CEPOLile kaks
peamist ülesannet: 1) pakkuda asjaomast ELi tasandi koolitust ja
vahetusprogramme ning 2) koordineerida õiguskaitsealase koolituskava
rakendamist, korraldades selleks strateegiliste koolitusvajaduste hindamisi ja tagades
õiguskaitsealase õppe ühise kvaliteediraamistiku loomise.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD
ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
2010. ja 2011. aastal toimus komisjoni ning Euroopa Parlamendi,
Euroopa Liidu Nõukogu, Europoli haldusnõukogu ja CEPOLi juhatuse ning
liikmesriikide parlamentide esindajate vahel arutelu Europoli, CEPOLi ja ELi
õiguskaitsealase koolituse reformi ettevalmistamise küsimustes.
2.1 Välisuuringud
Aastatel 2010–2011 korraldati CEPOLi viie aasta tegevuse
välishinnang kooskõlas CEPOLi otsuse[11] artikliga
21. Lõpparuanne esitati CEPOLi juhatusele 31.
jaanuaril 2011[12].
Sõltumatu välisuuringuga, mis telliti mõjuhinnangu ettevalmistamise
toetamiseks, hinnati CEPOLi toimimist ja CEPOLi tegevust reguleerivaid
õigusakte, võttes arvesse Stockholmi programmis seatud eesmärke, ning
analüüsiti võimalike edasiste meetmete mõju. Konsulteeriti mitmete
sidusrühmadega, eelkõige CEPOLi riiklike sidusrühmade esindajatega, CEPOLi
koolitusteenuste kasutajatega ning politseikoostöö ja koolituse ekspertidega.
Uuring esitati komisjonile 23. aprillil 2012[13].
2.2 Väliskonsultatsioonid
Lisaks sellele kaasas komisjon CEPOLi otsuse toimimise hindamisse ja
läbivaatamisse kõik liikmesriigid. CEPOLi edasist rolli arutati ka mitmetes
töörühmades, et koguda ideid Euroopa koolituskava kohta. Arutelu korraldas
komisjon 2011. aasta teisel poolel ja 2012. aasta esimesel poolel. 7. veebruaril 2012 korraldas komisjon
konsultatsiooni 20 osalejaga, peamiselt Ühendkuningriigist, Prantsusmaalt,
Saksamaalt, Hispaaniast, Taanist, Belgiast, Slovakkiast, Poolast ja CEPOList,
et hinnata uuringus kindlaks määratud probleeme ja soovitusi ning kaaluda
alternatiive. 3. mail 2012 korraldas komisjon konsulteerimiseks
konverentsi, kus oli 60 osalejat kõikidest liikmesriikidest.
2.3 Sisekonsultatsioonid
Siseasjade peadirektoraat korraldas
sisekonsultatsiooni, luues selleks talitustevahelise töörühma, kus osalesid
peasekretariaadi, õigustalituse, personali- ja turvalisusküsimuste
peadirektoraadi, eelarve peadirektoraadi, õigusküsimuste peadirektoraadi, siseauditi
talituse, Euroopa Pettustevastase Ameti ja Euroopa välisteenistuse esindajad. Töörühma kohtumised toimusid 15. märtsil, 21. mail ja 5. juunil 2012.
2.4 Mõjuhinnang
Kooskõlas parema õigusloome poliitikaga viis komisjon läbi kaks
Europoli ja CEPOLiga seotud poliitikavalikute mõju hindamist.
CEPOLit käsitlev mõjuhinnang lähtus kahest poliitilisest eesmärgist: i)
piiriülese kuritegevuse küsimustes parema, ühtlustatuma ja järjekindlama
koolituse tagamine senisest suuremale arvule õiguskaitseametnikele ning ii)
sellise raamistiku rajamine, mis võimaldab nimetatud eesmärke saavutada
kooskõlas ELi detsentraliseeritud ametite suhtes kohaldatava ühise
lähenemisviisiga. Kuna komisjon esitab õiguskaitsealase koolituskava, mille
rakendamiseks on vaja täiendavaid vahendeid, uuris ta erinevaid
valikuvõimalusi, sealhulgas CEPOLi kui iseseisva ameti tugevdamine ja
optimeerimine ning osa või kõigi CEPOLi ja Europoli ülesannete üleandmine uuele
loodavale Europolile.
Komisjoni väljatöötatud metoodikaga ja talitustevahelise juhtrühma abil
hinnati poliitikavalikute mõju julgeolekule, kuludele (sealhulgas ELi
institutsioonide eelarvele) ja põhiõigustele.
Europoli
määruse ettepanekut arvestades kujundati üldise mõju analüüsi käigus eelistatud
poliitikavalik, milleks on CEPOLi ja Europoli ühendamine. Kuid Euroopa
Parlament ja nõukogu ei jõudnud kavandatud ühinemise ega mõlema asutuse
Hollandisse Haagi paigutamise alternatiivse võimaluse[14] suhtes kokkuleppele
ning otsustasid CEPOLi kui sõltumatu ameti viia üle Budapesti.
Käesolevas määruse ettepanekus käsitatakse CEPOLit sõltumatu asutusena,
mille asukoht on Budapestis. Teiste võimaluste puhul tekiks praegu täiendavaid
kulusid ja ebaselgust seoses ameti tuleviku ja personaliga, mis mõjutaks
negatiivselt selle suutlikkust oma ülesandeid täita.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkt b.
Seadusandliku ettepaneku eesmärk ja sisu
Ettepaneku eesmärk on:
Anda CEPOLile piisavad
õiguslikud volitused ja vajalikud vahendid koolitusülesannete täitmiseks, nagu
on kehtestatud 2013. aasta märtsis avaldatud komisjoni teatises
õiguskaitsealase koolituskava kohta.
Parandada CEPOLi juhtimist,
püüdes suurendada tõhusust ja viies selle kooskõlla põhimõtetega, mis on
sätestatud ELi detsentraliseeritud asutuste suhtes kohaldatavas ühises
lähenemisviisis.
Euroopa koolituslähenemisviisi rakendamine
Komisjoni teatisega õiguskaitsealase koolituskava kohta tahetakse
parandada ELi reageerimist ühistele julgeolekuprobleemidele, tõsta politseitöö
taset kogu ELis ja edendada ühtse õiguskaitsekultuuri arengut vastastikuse
usalduse ja koostöö tugevdamise vahendina. Sellega püütakse teha kindlaks ja
kõrvaldada piiriüleseid küsimusi käsitlevate olemasolevate õiguskaitsealaste koolituste
puudused, toetades ja vajaduse korral koordineerides Euroopa ja siseriiklike
tippkeskuste[15]
pakutavaid koolitusi. Teatises kavandatud koolituspüüdluste elluviimiseks
soovitakse käesoleva määruse ettepanekuga anda CEPOLile piisavad õiguslikud
volitused ja vajalikud vahendid.
CEPOLi volitusi laiendatakse eesmärgiga võimaldada kolledžil toetada,
välja töötada, pakkuda ja koordineerida kõikide õiguskaitseametnike (mitte
ainult kõrgemate ametnike, nagu see on ette nähtud praeguses CEPOLi otsuses)
ning samuti tollitöötajate ja muude piiriüleste küsimustega tegelevate ametnike
koolitust.
Ettepanekus nähakse ette, et amet tegutseb endiselt
võrgustikuna, koondades liikmesriikide õiguskaitseametnike koolitusasutuste
võrgustiku ja pidades sidet liikmesriikide kontaktasutusega.
CEPOLi eesmärgid ajakohastatakse ja täpsustatakse,
et amet saaks suurendada teadlikkust ja teadmisi rahvusvahelistest ja liidu
vahenditest, institutsioonidest, ametitest ja organitest; soodustada
piirkondliku ja kahepoolse koostöö arengut liikmesriikide vahel; käsitleda
konkreetseid kuritegudega võitlemise ja politseitöö valdkondi, kus ELi tasandi
koolitus loob lisaväärtust siseriiklikul tasandil pakutavale; ning anda
kolmandates riikides toimuvatel tsiviilmissioonidel osalemiseks sobilikku
eelkoolitust.
CEPOLi ülesanded on määratletud käesolevas määruses
strateegiliste koolitusvajaduste hinnangu alusel, et kooskõlas asjaomaste
poliitikatsüklitega ja akrediteeritud sertifitseerimissüsteemi kehtestamise
abil käsitleda ELi sisejulgeoleku ja selle väliste tegurite prioriteete.
Juhtimise parandamine
Ettepanekuga parandatakse CEPOLi juhtimist,
ühtlustades menetlusi, eelkõige haldusnõukogu ja tegevdirektoril puhul, ning
viies CEPOLi tegevuse põhimõtted vastavusse nendega, mis on kehtestatud ELi
detsentraliseeritud ametite suhtes kohaldatavas ühises lähenemisviisis, pidades
silmas, et CEPOL kui ELi õppekeskus peaks endiselt toetuma liikmesriikide
koolitusasutuste võrgustikule ja tegema koostööd liikmesriikide
kontaktasutustega.
Komisjon ja liikmesriigid on esindatud CEPOLi
haldusnõukogus. Ameti volituste kohaselt nimetatakse haldusnõukogu liikmed
ametisse vastavalt nende teadmistele õiguskaitseametnike koolituse valdkonnas,
võttes arvesse nende asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi.
Haldusnõukogule annab koolituse tehnilistes aspektides nõu teaduskomitee
(koolituse teaduskomitee).
Haldusnõukogule antakse vajalik pädevus, sealhulgas
volitus võtta vastu eelarve, kontrollida selle täitmist, võtta vastu
asjakohased finantseeskirjad ja tegevuskavad, näha ette CEPOLi tegevdirektori
läbipaistev töökord, võtta vastu aasta tegevusaruanne ja nimetada ametisse
tegevdirektor.
Tegevdirektor on CEPOLi seaduslik esindaja ja juht,
kelle ülesanne on tagada ameti tõhus toimimine. Tegevdirektor täidab oma
ülesandeid täiesti sõltumatult ja tagab, et CEPOL täidab käesolevas määruses
sätestatud ülesandeid. Tegevdirektor vastutab eelkõige haldusnõukogule otsuse
vastuvõtmiseks esitatavate eelarve- ja tegevuskavade ettevalmistamise ning
CEPOLi aasta ja mitmeaastase tööprogrammi ning muude kavandamisdokumentide
rakendamise eest.
4.           MÕJU EELARVELE
Käesoleva
määruse vastuvõtmisega ei kaasne täiendavat finantsmõju, nagu on kirjeldatud
lisatud finantsselgituses. Finantsselgituses esitatud näitajad hõlmavad
CEPOLile ajavahemikuks 2016–2020 ette nähtud kogusummat (teatis COM(2013)519),
mis sisaldab 3,710 miljoni euro suurust finantsvajadust Euroopa
õiguskaitsealase koolituskavaga seotud volituste rakendamiseks.
Õiguskaitseametnike
koolitamisega seotud uute ülesannete täitmiseks, st tegevuseks, mida on vaja
Euroopa õiguskaitsealase koolituskava rakendamiseks, on vaja juurde neli
täistööajale taandatud töötajat. Lisapersonali ülesandeks on koordineerida kava
nelja koolitussuunda ja tagada, et koolitustegevus toimub vastavalt
koolitusvajaduste korrapärasele analüüsile ja vastab kõrgeimatele
kvaliteedinõuetele. Vastavalt Euroopa Ombudsmani soovitusele võetakse
õigusnõuniku ametikohale tööle üks täistööajale taandatud töötaja. Võttes
arvesse teatises COM(2013)519 ette nähtud täiendavaid ametikohti, tuleb nii 2016.
kui ka 2017. aastal lisaks tööle võtta vaid üks täistööajale taandatud töötaja
ning 2018. aastaks teatises COM(2013) 519 ette nähtud ametikoht tuleks
eelnevalt täita juba 2017. aastal. Selleks et täita eesmärk vähendada töötajate
arvu 5 % võrra, tuleb teatise muutmise tõttu maksta konkreetseid hüvitisi, mis
tuleb leida aasta eelarvemenetluse kaudu ametitele mõeldud rahalistest
vahenditest; see tähendab, et ajavahemikul 2016–2020 ulatuvad personalikulud hinnanguliselt
1,305 miljoni euroni.
Hinnangute
kohaselt säästetakse ajavahemikul 2016–2020 personalikuludelt (välja arvatud
koolitustasud) 6,092 miljonit eurot tänu ümberpaiknemisele Bramshillist
Budapesti ning Ühendkuningriigi ja Ungari paranduskoefitsiendi erinevusele.
CEPOLi personali laste koolituskuludeks on samaks ajavahemikuks vaja
täiendavalt 1,868 miljonit eurot.
Hoonete,
seadmete ja juhatuse kulude arvelt saab samal ajavahemikul säästa veel
hinnanguliselt 0,658 miljonit eurot.
Ligikaudu
40 CEPOLi töötaja ümberpaigutamine praegusest asukohast Ühendkuningriigist
Bramshillist uude asukohta Ungarisse Budapesti on käesoleva määruse ettepaneku
jõustumise ajaks juba toimunud.
Õigusliku ettepaneku mõju eelarvele ulatub seetõttu 45,383 miljoni
euroni, mis on CEPOLile kui Budapestis asuvale sõltumatule ametile ette nähtud ajavahemikuks
2016–2020.
2014/0217 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega luuakse Euroopa Liidu
Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) ning millega tunnistatakse kehtetuks ja
asendatakse nõukogu otsus 2005/681/JSK
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 87 lõike 2 punkti b,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Politseikolledž loodi
nõukogu otsusega 2005/681/JSK[16]
liidu ametina, et koolitada liikmesriikide kõrgemaid politseiametnikke ja
hõlbustada riiklike politseijõudude vahelist koostööd, korraldades ja
koordineerides Euroopa politseitöö mõõtmega koolitustegevust.
(2)       Dokumendis „Stockholmi
programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”
on sätestatud eesmärk luua Euroopa õiguskaitsekultuur, luues Euroopa
koolituskavad ja vahetusprogrammid kõikide asjakohaste õiguskaitsetöötajate
jaoks nii liikmesriikides kui ka liidu tasandil.
(3)       Euroopa õiguskaitsealane
koolituskava[17] on
vastus Stockholmi programmis esitatud Euroopa Ülemkogu üleskutsele tõhustada
koolitust liiduga seonduvates valdkondades ja teha see süstemaatiliselt kättesaadavaks
kõigile asjaomastele õiguskaitseametnikele ning Euroopa Parlamendi üleskutsele
tugevdada politsei- ja õigusalase koolituse liidu raamistikku.
(4)       Selles kontekstis on
järgnevatel aastatel peamine prioriteet liidu tasandi koolituse arendamine õiguskaitsetöötajate
jaoks, et toetada tegelikku koostööd ja õiguskaitsealase koolituskava täielikku
rakendamist.
(5)       Õiguskaitsealast koolituskava
silmas pidades avardab CEPOLi toimimise lihtsustamine ja parandamine CEPOLi
võimalusi toetada, edendada, pakkuda ja koordineerida liikmesriigi pädevatele
õiguskaitseasutustele suunatud koolitustegevust, piiramata liikmesriikides
õiguskaitsetöötajate koolitamise valdkonna riiklikke algatusi.
(6)       Selleks et
õiguskaitsetöötajate koolitus liidu tasandil oleks kvaliteetne, sidus ja
järjepidev, peaks CEPOL püüdma seda struktureerida kooskõlas õiguskaitsealase
koolituskava põhimõtetega. Liidu tasandi koolitus peaks olema kättesaadav iga
astme õiguskaitseametnikele. CEPOL peaks tagama, et koolitust hinnatakse ning
et koolitusvajaduste hindamise järeldusi võetakse kavandamisel arvesse, et
suurendada edasiste meetmete tulemuslikkust. CEPOL peaks edendama liidu
tasandil pakutava koolituse tunnustamist liikmesriikides.
(7)       Selleks et ei dubleeritaks
pädevate õiguskaitsetöötajate koolitust, mida pakuvad olemasolevad Euroopa
Liidu ametid ja muud asjaomased asutused, tuleks CEPOLil hinnata strateegilisi
koolitusvajadusi ja käsitleda kooskõlas asjaomaste poliitikatsüklitega liidu
sisejulgeoleku ja selle väliste aspektide prioriteete.
(8)       Oma eesmärkide täitmiseks
peaks CEPOL kui liidu õppekeskus jätkama ja edendama koostööd liikmesriikide
koolitusasutuste võrgustikus. Seda peaks täiendavalt toetama iga liikmesriigi
siseriiklik üksus. Siseriikliku üksuse tegevust peaks liidu tasandil
koordineerima CEPOL.
(9)       CEPOLi tegevuse tõhusaks
kontrollimiseks peaks selle haldusnõukokku kuuluma komisjoni ja liikmesriikide
esindajad. Nõukogu peaks koosnema liikmetest, kes on ametisse nimetatud avalike
või erasektori asutuste juhtimisel saadud kogemuse põhjal ja vastavalt nende
teadmistele õiguskaitseametnike koolitamise riikliku poliitika valdkonnas.
Haldusnõukogule tuleks anda volitused võtta vastu eelarve, kontrollida selle
täitmist, võtta vastu asjakohased finantseeskirjad ja CEPOLi strateegia, luua
CEPOLi otsustusprotsessideks läbipaistvad töömeetodid, nimetada direktor,
kehtestada tulemusnäitajad ja rakendada ametisse nimetava asutuse volitusi
kooskõlas ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate
teenistustingimustega.
(10)     CEPOLi tõhusa igapäevase
toimimise tagamiseks peaks tegevdirektor olema CEPOLi seaduslik esindaja ja
juht, kes täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult ning tagab, et CEPOL täidab
käesolevas määruses sätestatud ülesandeid. Tegevdirektor peaks vastutama eelkõige
haldusnõukogule otsuse vastuvõtmiseks esitatavate eelarve- ja tegevuskavade
ettevalmistamise ning CEPOLi iga-aastaste ja mitmeaastaste programmide ning
iga-aastaste tööprogrammide rakendamise eest.
(11)     CEPOLi töö teadusliku
kvaliteedi tagamiseks tuleks luua sõltumatu nõuandva organina teaduskomitee,
mis koosneb kõrgeima akadeemilise kraadi või ametikohaga isikust, kes
tegutsevad käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades.
(12)     CEPOL peaks tagama, et tema
koolitus lõimuks teaduse arenguga, ja julgustama tugevamate partnerluste
loomist liikmesriikide ülikoolide ja õiguskaitse valdkonna koolitusasutuste
vahel.
(13)     CEPOLi täieliku iseseisvuse ja
sõltumatuse tagamiseks peaks tal olema oma eelarve, mille peamine tulu saadakse
liidu eelarvest. ELi eelarvemenetlust tuleks kohaldada selles osas, mis hõlmab
ELi rahalist toetust ja muid Euroopa Liidu üldeelarvest makstavaid toetusi.
Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda.
(14)     Ülesannete täitmiseks peaks
CEPOLil olema võimalus anda toetusi liikmesriikide koolitus- ja
teadusasutustele CEPOLi kursuste, seminaride ja konverentside korraldamiseks.
Liikmesriikidele antavad toetused peaks täiendavalt hõlbustama võrgustikus
osalevate liikmesriikide koolitusasutuste vahelist koostööd ja edendama
õiguskaitse vastastikust tunnustamist.
(15)     CEPOL peaks oma eesmärkide
saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks olema suuteline tegema koostööd
käesolevas määruses käsitletud teemadel teiste Euroopa Liidu ametitega ja
asjaomaste asutustega, kolmandate riikide pädevate asutustega ja pädevate
rahvusvaheliste organisatsioonidega käesoleva määruse alusel sõlmitud töökorra
raames või kolmandate riikide koolitusasutustega nõukogu otsuse 2005/681/JSK
artikli 8 alusel sõlmitud töökorra raames.
(16)     CEPOLi suhtes tuleks kohaldada
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2011[18].
(17)     Käesolevas määruses austatakse
põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnistatud
põhimõtteid, eriti õigust isikuandmete kaitsele ja eraelu puutumatusele, mida
kaitstakse harta artiklitega 7 ja 8 ning aluslepingu artikliga 16.
(18)     [Euroopa Liidu lepingule ja
Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja
Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes)
artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda
käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel] VÕI [Ilma et see piiraks
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli
nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja
õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 4 kohaldamist, ei osale kõnealused
liikmesriigid käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes
siduv ega kohaldatav.]
(19)     Euroopa Liidu lepingule ja
Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha
kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel
ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I
PEATÜKK
AMETI
EESMÄRK JA ÜLESANDED
Artikkel 1
Euroopa
Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti loomine
1.           Käesolevaga luuakse Euroopa
Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet, et edendada sidusat Euroopa õiguskaitsealast
koolituspoliitikat.
2.           Käesoleva määrusega loodud
CEPOL asendab otsusega 2005/681/JSK loodud CEPOLi ja on selle õigusjärglane.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
a)      „õiguskaitseametnikud” – politsei-,
tolli- ja muude asjaomaste talituste, sealhulgas liidu asutuste ametnikud,
kelle ülesanne on kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude,
terrorismi ja liidu poliitikaga seotud ühishuvi kahjustavate kuritegude
tõkestamine ja nende vastu võitlemine, kriisiohje ning suurüritustega seotud
rahvusvahelise politseitöö korraldamine;
b)      „liidu asutused” – institutsioonid,
üksused, asutused, missioonid, bürood ja ametid, mis on moodustatud Euroopa
Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepinguga või nende alusel;
c)      „rahvusvahelised organisatsioonid” – rahvusvahelised
organisatsioonid ja neile alluvad rahvusvahelised avalik-õiguslikud ja muud
asutused, mis on loodud kahe või enama riigi vahelise lepinguga või nende
alusel, ja Interpol.
Artikkel 3
Eesmärgid

1.           CEPOL toetab, töötab välja ja
koordineerib õiguskaitseametnike koolitust kooskõlas õiguskaitsealase
koolituskavaga, eelkõige kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete
kuritegude ja terrorismivastase võitluse, suure riskiga spordi- ja muude
avalike ürituste haldamise, liidu missioonide kavandamise ja juhtimise,
õiguskaitsetöötajate juhtimise ja keeleoskuse valdkonnas, selleks et:
(a)
parandada teadlikkust ja teadmisi
i)       õiguskaitsealast koostööd
käsitlevatest rahvusvahelistest ja liidu õigusaktidest;
ii)      liidu asutuste, eelkõige Europoli, Eurojusti ja Frontexi
toimimisest ja rollist;
iii)     õiguskaitsealase koostöö juriidilistest aspektidest ja
praktilisi teadmisi teabekanalitele juurdepääsust;
(b)
edendada liikmesriikide omavahelist ning
liikmesriikide, liidu asutuste ja kolmandate riikide vahelist piirkondlikku ja
kahepoolset koostööd;
(c)
käsitleda selliseid kuritegevusega võitlemise ja
politseitöö valdkondi, kus liidu tasandil koolituse pakkumine võib luua
lisaväärtust;
(d)
töötada välja ühised õiguskaitseametnike
koolitamise õppekavad, et valmistada kõnealuseid ametnikke ette osalemiseks
liidu missioonidel;
(e)
aidata liikmesriikidel ja liidu asutustel osaleda
kolmandates riikides võetavates õiguskaitsesuutlikkuse suurendamise meetmetes;
(f)
koolitada koolitajaid ning toetada hea koolitustava
arendamist ja vahetust.
2.           CEPOL töötab välja ja
ajakohastab korrapäraselt õppevahendeid ja -metoodikat ning rakendab neid
elukestva õppe pakkumisel, et parandada õiguskaitseametnike oskusi. CEPOL
hindab kõnealuste meetmete tulemuslikkust, et parandada tulevaste meetmete
kvaliteeti, järjekindlust ja tulemuslikkust.
3.           CEPOL koondab liikmesriikide
õiguskaitseametnike koolitusasutuste võrgustiku ja peab sidet iga võrgustikus
tegutseva liikmesriigi kontaktasutusega ning kõikide teiste liikmesriikide
pädevate asutustega, kelle ülesannete hulgas on õiguskaitseametnike
koolitamine.
4.           Lõikes 1 osutatud
koolitustegevust viib CEPOL ellu koostöös liikmesriikide koolitusasutuste
võrgustikuga kooskõlas CEPOLi suhtes kohaldatavate finantseeskirjadega.
Artikkel 4
Ülesanded

1.         CEPOL
valmistab ette mitmeaastased strateegilised koolitusvajaduste analüüsid ja
mitmeaastased õppeprogrammid.
2.         CEPOL
töötab välja ja rakendab koolitusi ja koolitusvahendeid, mis võivad hõlmata
järgmist:
a)         kursused, seminarid, konverentsid ning
veebipõhine ja e-õpe;
b)         ühised õppekavad, mis
aitavad parandada teadlikkust, täita lünki ja/või edendada ühist piiriülese
kuritegevuse käsitust;
c)         koolitusmoodulid, mille järk
või raskusaste sõltub sihtrühmade vajadustest ning milles keskendutakse
konkreetsele geograafilisele piirkonnale, kuritegevusvaldkonnale või
kutseoskustele;
d)         õiguskaitseametnike vahetus-
ja lähetusprogrammid praktika käigus toimuva koolituse edendamiseks.
3.         Selleks
et missioonide ja kolmandate riikide suutlikkuse suurendamise vajadusi toetav
Euroopa koolituspoliitika oleks sidus, teeb CEPOL järgmist:
a)         hindab
olemasolevate liitu käsitlevate õiguskaitsekoolituse strateegiate ja algatuste
mõju;
b)         koordineerides oma tegevust
Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledžiga, töötab välja ja korraldab koolitusi,
et valmistada liikmesriikide õiguskaitseametnikke ette osalemiseks liidu
missioonidel, sealhulgas võimaldades neil omandada vajalikku keeleoskust;
c)         töötab välja ja korraldab
koolitusi kolmandate riikide õiguskaitseametnikele, eelkõige liidu
kandidaatriikide ja Euroopa naabruspoliitika partnerriikide ametnikele;
d)         haldab sihtotstarbelisi
liidu välisabi vahendeid, millest kooskõlas liidu prioriteetidega toetatakse
kolmandate riikide tegevust asjakohastes poliitikavaldkondades suutlikkuse
suurendamisel.
4.         CEPOL aitab kaasa sellele, et
liikmesriigid tunnustaksid üksteise õiguskaitsekoolitust ning asjakohaseid
Euroopa kvaliteedistandardeid.
5.         CEPOL
võib oma volituste piires omal algatusel tegelda teavitustegevusega.
Teavitustegevus ei tohi kahjustada lõikes 1 osutatud ülesandeid ning selline
tegevus peab toimuma kooskõlas haldusnõukogus vastu võetud asjakohaste
teavitamis- ja levitamiskavadega.
Artikkel 5
Koolitusalane
teadustegevus
1.         CEPOL osaleb käesolevas
määruses käsitletud koolitustegevusega seotud teadusuuringutes, eelkõige seoses
raskete kuritegude vastast võitlust ja üldisemalt piiriülese kuritegevuse
vastast võitlust käsitlevate küsimustega.
2.         CEPOL edendab ja loob
partnerlusi liidu asutustega, samuti avalik-õiguslike ja eraõiguslike
teadusasutustega ning toetab liikmesriikides tugevama partnerluse loomist
ülikoolide ja õiguskaitsealast koolitust pakkuvate asutuste vahel.
II
PEATÜKK
LIIKMESRIIKIDE
JA CEPOLi VAHELINE KOOSTÖÖ
Artikkel 6
CEPOLi
siseriiklikud üksused
1.         Iga
liikmesriik asutab või määrab siseriikliku üksuse, kes täidab käesolevas
artiklis sätestatud ülesandeid. Iga liikmesriik nimetab ühe ametniku
siseriikliku üksuse juhatajaks. Siseriikliku üksuse juhataja on CEPOLi
siseriiklik kontaktpunkt. Siseriikliku üksuse juhataja on võimaluse korral
liikmesriigi esindaja haldusnõukogus.
2.         Siseriiklike
üksuste ülesanded on järgmised:
a)         edastada
CEPOLile omal algatusel ameti ülesannete täitmiseks vajalikku teavet;
b)         toetada
tulemuslikku teabevahetust ja koostööd CEPOLi ja kõikide asjaomaste
koolitusasutuste, sealhulgas liikmesriikide asjaomaste teadusasutute vahel;
c)         aidata
välja töötada ja edendada CEPOLi tööprogramme, aastakalendrit ja veebisaiti;
d)         vastata
CEPOLi taotlustele saada teavet ja nõu.
3.         Siseriiklike
üksuste juhatajad kohtuvad korrapäraselt haldusnõukogu või tegevdirektori
taotlusel, et aidata CEPOLit operatiivküsimustes, eelkõige:
a)         vaadata
läbi ja töötada välja ettepanekud, mis parandavad CEPOLi töö tulemuslikkust ja
ergutavad liikmesriike võtma kohustusi;
b)         korraldada
ja koordineerida õigeaegselt siseriiklikuks tegevuseks sobivate osaliste
nimetamist;
c)         koordineerida
tegevuse elluviimist ja kohtumisi oma liikmesriigis;
d)         toetada
õiguskaitseametnike vahetusprogrammi loomist.
4.         Iga
liikmesriik struktureerib siseriikliku üksuse ja selle personali vastavalt oma
siseriiklikele õigusaktidele.
III
PEATÜKK
CEPOLi
TÖÖ KORRALDUS
Artikkel 7
Haldus-
ja juhtimisstruktuur
CEPOLi juhtimis- ja
haldusstruktuuri kuuluvad:
a)         haldusnõukogu, kes täidab artiklis 9 sätestatud ülesandeid;
b)         tegevdirektor, kes täidab artiklis 15 sätestatud kohustusi;
c)         koolituse teaduskomitee vastavalt artiklile 16;
d)         vajaduse
korral muu nõuandeorgan, mille loob haldusnõukogu vastavalt artikli 9
lõikele 1.
1. JAGU
HALDUSNÕUKOGU
Artikkel 8
Koosseis

1.         Haldusnõukokku
kuulub üks hääleõiguslik esindaja igast liikmesriigist ja kaks komisjoni
hääleõiguslikku esindajat.
2.         Igal
haldusnõukogu liikmel on asendusliige. Täisliikme puudumise korral esindab teda
asendusliige.
3.         Haldusnõukogu
liikmed ja nende asendajad määratakse vastavalt nende teadmistele
õiguskaitseametnike koolitamise valdkonnast, võttes arvesse asjakohaseid
juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Kõik haldusnõukogus esindatud
osalised püüavad piirata oma esindajate vahetumist, et tagada haldusnõukogu töö
järjepidevus. Kõikide osaliste eesmärk on saavutada meeste ja naiste võrdne
esindatus haldusnõukogus.
4.         Täisliikme
ja asendusliikme ametiaeg on neli aastat. Ametiaega võib pikendada.
Artikkel 9
Ülesanded

1.         Haldusnõukogu:
a)         võtab igal aastal hääleõiguslike
liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega ja kooskõlas artikliga 10 vastu
programmdokumendi, mis sisaldab CEPOLi mitmeaastast programmi ja järgmise aasta
tööprogrammi;
b)         võtab hääleõiguslike liikmete
kahekolmandikulise häälteenamusega vastu CEPOLi aastaeelarve ja täidab muid
CEPOLi eelarvega seotud ülesandeid kooskõlas IV peatükiga;
c)         võtab vastu CEPOLi tegevuse
konsolideeritud aastaaruande ja edastab selle hiljemalt iga aasta 1. juuliks
Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale. Tegevuse
konsolideeritud aastaaruanne avalikustatakse;
d)         võtab vastu CEPOLi suhtes
kooskõlas artikliga 21 kohaldatavad finantseeskirjad;
e)         võtab vastu ametisisese
pettusevastase strateegia, mis on proportsionaalne pettuse ohuga ja võtab
arvesse rakendatavate meetmete kulusid ja kasulikkust;
f)         võtab vastu oma liikmete ning
koolituse teaduskomitee liikmete huvide konfliktide ärahoidmise ja haldamise
eeskirjad;
g)         võtab vajaduste analüüsi põhjal
vastu artiklis 4 osutatud teavitamis- ja levitamiskavad ja ajakohastab neid
korrapäraselt;
h)         võtab vastu oma töökorra;
i)          rakendab kooskõlas lõikega 2
CEPOLi töötajate suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele
ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust
omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega[19] („ametisse nimetava
asutuse volitused”);
i)          võtab 2016. aasta tööprogrammi
jaoks vastu mitmeaastase personalipoliitika kava, arvestades komisjoni arvamust[20];
j)          võtab kooskõlas
personalieeskirjade artikliga 110 vastu asjakohased rakenduseeskirjad
personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks;
k)         loob vajaduse korral siseauditi
üksuse;
l)          nimetab ametisse tegevdirektori
ja vajaduse korral pikendab tema ametiaega või tagandab ta ametist kooskõlas
artikliga 23;
m)        nimetab vastavalt ametnike
personalieeskirjadele ja muude teenistujate teenistustingimustele ametisse
peaarvepidaja, kes on oma ülesannete täitmisel täiesti sõltumatu;
n)         nimetab ametisse koolituse
teaduskomitee liikmed;
o)         tagab auditeerimise sise- ja
välisaruannetest ja -hinnangutest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti
juurdlustest tulenevate järelduste ja soovituste suhtes asjakohased
järelmeetmed;
p)         võttes
arvesse nii ärilisi kui ka rahalisi tingimusi, võtab vastu kõik otsused CEPOLi
sisestruktuuride loomise ja vajaduse korral nende muutmise kohta;
q)         võtab vajaduse korral vastu muud
sise-eeskirjad.
2.         Haldusnõukogu
võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu otsuse, mis põhineb
personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 ja muude teenistujate
teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse asjakohased ametisse
nimetava asutuse volitused tegevdirektorile ja määratakse kindlaks tingimused,
mille alusel volituste delegeerimise võib peatada. Tegevdirektoril on õigus
need volitused edasi delegeerida.
3.         Erandlike
asjaolude korral võib haldusnõukogu teha otsuse ajutiselt peatada
tegevdirektorile delegeeritud ja tema poolt edasi delegeeritud ametisse
nimetava asutuse volitused ning täita kõnealuseid volitusi ise või delegeerida
need ühele oma liikmetest või mis tahes töötajale peale tegevdirektori.
Artikkel 10
Iga-aastased
ja mitmeaastased programmid
1.         Haldusnõukogu
võtab tegevdirektori esitatud projekti põhjal hiljemalt iga aasta 30.
novembriks vastu iga-aastase tööprogrammi, arvestades komisjoni arvamust, ja
mitmeaastase programmi pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide
parlamentidega. Haldusnõukogu saadab programmdokumendi Euroopa Parlamendile,
nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.
Programmdokument jõustub pärast üldeelarve
lõplikku kinnitamist ja vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt eelarvele.
2.         Mitmeaastases
programmis esitatakse üldine strateegiline programm, sealhulgas eesmärgid,
eeldatavad tulemused ja tulemuslikkuse näitajad. Selles esitatakse ka vahendite
eraldamise kava, sealhulgas mitmeaastase eelarve ja personali jaoks. Selles
esitatakse strateegia, mis käsitleb suhteid kolmandate riikide ja
rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Mitmeaastast programmi rakendatakse
iga-aastaste tööprogrammide kaudu ning vajaduse korral ajakohastatakse seda
vastavalt artiklis 33 osutatud välis- ja sisehindamiste tulemustele. Kui see on
asjakohane, kajastatakse selliste hindamiste tulemusi ka järgmise aasta
tööprogrammis.
3.         Iga-aastane
tööprogramm sisaldab üksikasjalikke eesmärke ja oodatavaid tulemusi, sealhulgas
tulemusnäitajaid. Samuti sisaldab see rahastatavate meetmete kirjeldust ning
iga meetme jaoks määratud finants- ja inimressursside näitajaid kooskõlas
tegevuspõhise eelarvestamise ja juhtimise põhimõtetega. Iga-aastane tööprogramm
on kooskõlas lõigetes 1 ja 2 osutatud mitmeaastase tööprogrammiga. Iga-aastases
programmis osutatakse selgelt võrreldes eelmise eelarveaastaga lisatud,
muudetud ja tühistatud ülesannetele. Iga-aastased tööprogrammid ja/või
mitmeaastased programmid sisaldavad strateegiat, mis käsitleb suhteid artiklis 3
osutatud kolmandate riikidega või rahvusvaheliste organisatsioonidega, ja
strateegiaga seotud meetmeid.
4.         Kui CEPOLile
antakse mõni uus ülesanne, muudab haldusnõukogu vastuvõetud iga-aastast
tööprogrammi.
Iga-aastase tööprogrammi iga oluline muudatus
kinnitatakse sama korra kohaselt kui algne aasta tööprogramm. Haldusnõukogu
võib delegeerida tegevdirektorile õiguse teha iga-aastases tööprogrammis
ebaolulisi muudatusi.

Artikkel 11
Esimees

1.         Haldusnõukogu
valib oma hääleõiguslike liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Esimees ja
aseesimees valitakse haldusnõukogu hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise
häälteenamusega.
Aseesimees asendab
esimeest automaatselt juhul, kui esimehel ei ole võimalik oma kohustusi täita.
2.         Esimehe
ja aseesimehe ametiaeg kestab neli aastat. Nende ametiaega võib pikendada ühe
korra. Kui nende liikmesus haldusnõukogus lõppeb mis tahes hetkel nende
ametiaja jooksul, lõppeb nende ametiaeg automaatselt samal päeval.
Artikkel 12
Koosolekud
1.         Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees.
2.         CEPOLi tegevdirektor osaleb
haldusnõukogu aruteludel, kuid tal ei ole hääleõigust.
3.         Aastas toimub kaks haldusnõukogu
korralist koosolekut. Haldusnõukogu koosolek toimub esimehe algatusel,
komisjoni taotlusel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel.
4.         Haldusnõukogu võib vaatlejana oma
koosolekule kutsuda kõiki isikuid, kelle arvamus võib olla arutatava küsimuse
seisukohalt asjakohane.
5.         Haldusnõukogu liikmed võivad
vastavalt nõukogu töökorrale kasutada koosolekutel nõustajate või ekspertide
abi.
6.         Sekretariaaditeenust osutab haldusnõukogule CEPOL.
Artikkel 13
Hääletamise
kord
1.         Ilma
et see piiraks artikli 9 lõike 1 punktide a ja b ning artikli 23 lõike 8
kohaldamist, võtab haldusnõukogu otsused vastu hääleõiguslike liikmete
häälteenamusega.
2.         Igal
hääleõiguslikul liikmel on üks hääl. Hääleõigusega liikme puudumise korral võib
tema eest hääletada tema asendusliige.
3.         Esimees osaleb
hääletamisel.
4.         Tegevdirektor ei
osale hääletamisel.
5.         Haldusnõukogu
kodukorraga kehtestatakse üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused,
mille korral üks liige võib tegutseda teise liikme nimel.
2. JAGU
TEGEVDIREKTOR
Artikkel 14
Tegevdirektori
ülesanded
1.         CEPOLit juhib
tegevdirektor. Tegevdirektor annab aru haldusnõukogule.
2.         Ilma et see
piiraks komisjoni ja haldusnõukogu volitusi, on tegevdirektor oma ülesannete
täitmisel sõltumatu ja ta ei taotle ega järgi ühegi valitsuse ega muu asutuse
juhiseid.
3.         Tegevdirektor
esitab Euroopa Parlamendile viimase taotluse korral aruande oma ülesannete
täitmise kohta. Nõukogu võib paluda tegevdirektoril esitada aruande tema
ülesannete täitmise kohta.
4.         Tegevdirektor on CEPOLi seaduslik
esindaja.
5.         Tegevdirektor
vastutab käesoleva määrusega CEPOLile pandud ülesannete täitmise eest. Eelkõige
vastutab tegevdirektor järgmise eest:
a)         korraldab CEPOLi igapäevast juhtimist;
b)         teeb haldusnõukogule ettepanekuid CEPOLi sisestruktuuride
loomise kohta;
c)         rakendab haldusnõukogu otsuseid;
d)         koostab iga-aastase tööprogrammi ja mitmeaasta programmi kavandid
ning esitab need haldusnõukogule pärast komisjoniga konsulteerimist;
e)         rakendab iga-aastast tööprogrammi ja mitmeaastast programmi
ning annab haldusnõukogule aru nende rakendamisest;
f)         valmistab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 ette personalieeskirjade
ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks vajalike
rakenduseeskirjade eelnõu;
g)         koostab CEPOLi tegevuse konsolideeritud aastaaruande kavandi
ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks;
h)         koostab auditeerimise sise- ja välisaruannetest ja
-hinnangutest ning Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest tulenevate
järelduste põhjal tegevuskava ning annab kaks korda aastas komisjonile ja
korrapäraselt haldusnõukogule aru tegevuskava täitmise kohta;
i)          kaitseb liidu finantshuve, kohaldades selleks
ennetusmeetmeid pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu
võitlemiseks, tehes tulemuslikke kontrolle, nõudes eeskirjade eiramise
avastamise korral tagasi valesti makstud summad ning kohaldades vajaduse korral
tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja finantskaristusi;
j)          koostab CEPOLi ametisisese pettusevastase võitluse
strateegia kavandi ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks;
k)         töötab välja CEPOLi suhtes kohaldatavate finantseeskirjade
eelnõu;
l)          valmistab ette CEPOLi eelarveaasta tulude ja kulude
eelarvestuse kavandi ja täidab CEPOLi eelarvet;
m)        abistab haldusnõukogu esimeest haldusnõukogu koosolekute
ettevalmistamisel;
n)         täidab muid käesolevast määrusest
tulenevaid ülesandeid.
3. JAGU
KOOLITUSE
TEADUSKOMITEE
Artikkel 15
Eesmärk
ja ülesanded
1.         Koolituse teaduskomitee on
sõltumatu nõuandev organ, kes tagab, et CEPOLi koolitustegevus lähtub
teaduslikest alustest, ning suunab nende kujundamist. Sel eesmärgil kaasab
tegevdirektor koolituse teaduskomitee juba varases etapis kõikide artiklis 9
viidatud dokumentide ettevalmistamisse, niivõrd kui need on seotud koolitusega.

2.         Koolituse teaduskomitee
koosneb üheteistkümnest kõrgeima akadeemilise kraadi või ametikohaga isikust,
kes tegutsevad käesoleva määruse artikliga 4 hõlmatud valdkondades.
Liikmed nimetab ametisse haldusnõukogu Euroopa Liidu Teatajas avaldatava
läbipaistva konkursiteate ja valikumenetluse põhjal. Koolituse teaduskomiteesse
ei või kuuluda haldusnõukogu liikmeid. Koolituse teaduskomitee liikmed on
sõltumatud. Nad ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult
asutuselt.
3.         CEPOL avalikustab koolituse
teaduskomitee liikmete nimekirja oma veebilehel ja ajakohastab seda.
4.         Koolituse teaduskomitee
liikme ametiaeg on viis aastat. Liikme ametiaega ei pikendata ja juhul, kui
liige ei vasta sõltumatuse kriteeriumidele, võidakse ta ametist tagandada.
5.         Koolituse teaduskomitee
valib esimehe ja aseesimehe, kelle ametiaeg on viis aastat. Komitee seisukohad
võetakse vastu lihthäälteenamusega. Esimees kutsub komitee kokku kuni neli
korda aastas. Vajaduse korral kutsub esimees erakorralisi koosolekuid kokku
omal algatusel või vähemalt nelja komiteeliikme taotlusel.
6.         Tegevdirektor ja/või
tegevdirektori asetäitja kutsutakse koosolekutel osalema hääleõiguseta
vaatlejana.
7.         Koolituse
teaduskomiteed aitab sekretär, kes on CEPOLi töötaja ja kelle valib välja
komitee ning nimetab ametisse tegevdirektor.
8.         Teaduskomitee eelkõige:
a)         nõustab tegevdirektorit
aasta tööprogrammi ja muude strateegiliste dokumentide koostamisel, et tagada
nende teaduslik kvaliteet ning kooskõla liidu asjaomase sektori poliitika ja
prioriteetidega;
b)         esitab haldusnõukogule
sõltumatuid arvamusi ja annab talle nõu oma pädevusvaldkonda kuuluvates
küsimustes;
c)         esitab sõltumatuid arvamusi
ja annab nõu õppekavade kvaliteedi, rakendatavate õppemeetodite,
õppimisvõimaluste ja teaduse arengu küsimustes;
d)         annab muud nõu seoses CEPOLi
koolitustegevuse teaduslike aspektidega, kui seda taotleb haldusnõukogu või
tegevdirektor.
9.         Koolituse
teaduskomitee aastaeelarve nähakse ette CEPOLi eelarves eraldi real.
IV
PEATÜKK
FINANTSSÄTTED
Artikkel 16
Eelarve
1.         Igaks
eelarveaastaks, mis ühtib kalendriaastaga, koostatakse CEPOLi tulude ja kulude
eelarvestus, mis esitatakse CEPOLi eelarves.
2.         CEPOLi eelarve tulud ja kulud peavad
olema tasakaalus.
3.         Ilma et see
piiraks muid sissetulekuallikaid, koosnevad CEPOLi tulud liidu antavast
rahalisest toetusest, mis on kantud Euroopa Liidu üldeelarvesse.
4.         CEPOL võib
saada liidu rahalisi vahendeid delegeerimiskokkulepete või sihtotstarbeliste ja
erakorraliste toetuste vormis kooskõlas artiklis 21 osutatud
finantseeskirjadega ja liidu poliitikat toetavate asjakohaste õigusaktide
sätetega.
5.         CEPOLi kulud
sisaldavad töötajate töötasu, haldus- ja infrastruktuurikulusid ning
tegevuskulusid.
6.         Eelarvelised
kulukohustused, mis on seotud rohkem kui üht eelarveaastat hõlmavate ulatuslike
projektidega, võib jaotada mitut aastat hõlmavateks iga-aastasteks osamakseteks.
Artikkel 17
Eelarve
koostamine
1.         Igal aastal
koostab tegevdirektor CEPOLi järgmise eelarveaasta tulude ja kulude
eelarvestuse projekti, mis sisaldab ametikohtade loetelu, ning edastab selle
haldusnõukogule.
2.         Kõnealuse
projekti põhjal võtab haldusnõukogu vastu CEPOLi järgmise eelarveaasta tulude
ja kulude esialgse eelarvestuse projekti.
3.         CEPOLi tulude
ja kulude esialgne eelarvestuse projekt esitatakse komisjonile iga aasta 31. jaanuariks.
Haldusnõukogu saadab eelarvestuse lõpliku projekti komisjonile 31. märtsiks.
4.         Komisjon
edastab eelarvestuse eelarvepädevatele institutsioonidele koos Euroopa Liidu
üldeelarve projektiga.
5.         Eelarvestuse
alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve projekti arvestuslikud summad,
mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ja üldeelarvest makstava
toetuse suuruse ning esitab need kooskõlas aluslepingu artiklitega 313 ja 314
eelarvepädevatele institutsioonidele.
6.         Eelarvepädevad
institutsioonid kinnitavad CEPOLi toetuseks kasutatavad Euroopa Liidu assigneeringud.
7.         Eelarvepädevad institutsioonid
võtavad vastu CEPOLi ametikohtade loetelu.
8.         CEPOLi eelarve
võtab vastu haldusnõukogu. See jõustub pärast Euroopa Liidu üldeelarve
vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vajalikud kohandused.
9.         Kõikide hoonetega
seotud projektide suhtes, mis tõenäoliselt avaldavad eelarvele olulist mõju,
kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013[21] sätteid.
Artikkel 18
Eelarve
täitmine
1.         CEPOLi eelarvet täidab tegevdirektor.
2.         Tegevdirektor
edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu asjakohase teabe
kõikide hindamismenetluste tulemuste kohta.
Artikkel 19
Raamatupidamise
aastaaruanded ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine
1.         CEPOLi
peaarvepidaja esitab esialgse raamatupidamise aastaaruande komisjoni
peaarvepidajale ja kontrollikojale järgmise eelarveaasta 1. märtsiks.
2.         CEPOL esitab
eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ja
kontrollikojale järgmise eelarveaasta 31. märtsiks.
3.         Komisjoni
peaarvepidaja esitab komisjoni raamatupidamise aastaaruannetega konsolideeritud
CEPOLi esialgse raamatupidamise aastaaruande kontrollikojale järgmise
eelarveaasta 31. märtsiks.
4.         Kui
kontrollikoda on finantsmääruse artikli 148 kohaselt esitanud oma tähelepanekud
CEPOLi esialgse raamatupidamise aastaaruande kohta, koostab peaarvepidaja
CEPOLi lõpliku raamatupidamise aastaaruande. Tegevdirektor esitab selle
haldusnõukogule arvamuse saamiseks.
5.         Haldusnõukogu esitab CEPOLi lõpliku
raamatupidamise aastaaruande kohta arvamuse.
6.         CEPOLi
peaarvepidaja esitab lõpliku raamatupidamise aastaaruande koos haldusnõukogu
arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale
järgmise eelarveaasta 1. juuliks.
7.         Lõplik
raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise
aasta 15. novembriks.
8.         Tegevdirektor
saadab kontrollikojale vastuse tema tähelepanekute kohta 30. septembriks.
Tegevdirektor saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule.
9.         Euroopa
Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor talle finantsmääruse
artikli 165 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjakohast
eelarveaastat käsitleva eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse
tõrgeteta rakendamiseks.
10.       Kvalifitseeritud
häälteenamusega otsuse teinud nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament
enne aasta n + 2 15. maid heakskiidu tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve
täitmisel.
Artikkel 20
Finantseeskirjad
1.         Juhatus võtab
pärast komisjoniga konsulteerimist vastu CEPOLi suhtes kohaldatavad
finantseeskirjad. Need ei tohi lahkneda delegeeritud määrusest (EL) nr 1271/2013,
välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik CEPOLi toimimiseks ja
komisjon on selleks eelnevalt nõusoleku andnud.
2.         CEPOL võib ilma
projektikonkursita anda liikmesriikidele toetusi artikli 4 lõigetes 2 ja 3
osutatud ülesannete täitmisega seotud koolituse osutamiseks.
V PEATÜKK
TÖÖTAJAD
Artikkel 21
Üldtingimused

1.         CEPOLi suhtes
kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude
teenistujate teenistustingimusi[22]
ning nende personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste
jõustamiseks liidu institutsioonide kokkuleppel vastu võetud eeskirju.
Artikkel 22
Tegevdirektor
1.         Tegevdirektor
võetakse tööle CEPOLi ajutise teenistujana vastavalt muude teenistujate
teenistustingimuste artikli 2 punktile a.
2.         Tegevdirektori
nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast
pärast avatud ja läbipaistvat valikumenetlust.
Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel on CEPOLi
esindajaks haldusnõukogu esimees.
3.         Tegevdirektori
ametiaeg on viis aastat. Selle aja lõpus hindab komisjon tegevdirektori
tegevust, võttes arvesse CEPOLi edasisi ülesandeid ja probleeme.
4.         Komisjoni
ettepanekul, milles võetakse arvesse lõikes 3 viidatud hinnangut, võib
haldusnõukogu pikendada tegevdirektori ametiaega ühel korral kuni viie aasta
võrra.
5.         Tegevdirektor,
kelle ametiaega on juba pikendatud, ei saa oma viimase ametiolekuaja lõpus
osaleda sama ametikoha valimismenetluses.
6.         Tegevdirektori
võib ametist tagandada üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni
ettepaneku alusel.
7.         Tegevdirektori
ametisse nimetamise, ametiaja pikendamise ja ametist tagandamise otsused teeb
haldusnõukogu oma hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.
Artikkel 23
Riikide
lähetatud eksperdid
1.         CEPOL võib kasutada riikide lähetatud
eksperte.
2.         Haldusnõukogu
võtab vastu otsuse, milles sätestatakse eeskirjad riikide ekspertide CEPOLisse
lähetamise kohta.
VI
PEATÜKK
MUUD
SÄTTED
Artikkel 24
Õiguslik
staatus
1.         CEPOL on liidu asutus. Ta on
juriidiline isik.
2.         CEPOLil on
igas liikmesriigis kõige laialdasem teo- ja õigusvõime, mis vastavalt nende
riikide õigusaktidele antakse juriidilistele isikutele. Eelkõige võib ta
omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus
menetlusosaliseks.
3.         CEPOLi asukoht on Ungaris Budapestis.
Artikkel 25
Privileegid
ja immuniteedid
CEPOLi ja tema töötajate suhtes kohaldatakse
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli.
Artikkel 26
Keelte
kasutamise kord
1.         CEPOLi suhtes kohaldatakse määrust nr
1[23] .
2.         CEPOLi-sisese
keelte kasutamise korra otsustab haldusnõukogu liikmete kahekolmandikulise
häälteenamusega.
3.         CEPOLi tööks
vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus.
Artikkel 27
Läbipaistvus
1.         CEPOLi valduses olevate dokumentide
suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1049/2001.
2.         Haldusnõukogu
võtab kuue kuu jooksul alates oma esimese koosoleku kuupäevast vastu
üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamise kohta.
3.         Määruse (EÜ)
nr 1049/2001 artikli 8 alusel tehtud CEPOLi otsuste kohta võib aluslepingu
artiklites 228 ja 263 sätestatud tingimuste kohaselt esitada kaebuse
ombudsmanile või Euroopa Liidu Kohtule.
4.         CEPOLis
toimuva isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001[24].
Artikkel 28
Pettuse
vastu võitlemine
1.         Selleks et
lihtsustada võitlust määruses nr 883/2013[25]
määratletud pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ühineb
CEPOL kuue kuu jooksul alates oma tegevuse algusest 25. mai 1999. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF)[26] sisejuurdluste kohta
ja võtab vastu kõikide oma töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted,
kasutades kõnealuse kokkuleppe lisas esitatud vormi.
2.         Euroopa
Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki
toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud CEPOLilt liidu
vahendeid.
3.         OLAF võib
määruses (EÜ) nr 883/2013 ja määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96[27] sätestatud korra
kohaselt teostada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrollimisi ja
inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas seoses CEPOLi rahastatud toetuse või
lepinguga on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve
kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
4.         Ilma et see
piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad CEPOLi ning kolmandate
riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahelised koostöölepingud ning
CEPOLi lepingud, toetuslepingud ja -otsused sätteid, milles sõnaselgelt
volitatakse Euroopa Kontrollikoda ja OLAFit teostama vastavalt oma pädevusele
selliseid auditeid ja juurdlusi.
Artikkel
29
Turvaeeskirjad
salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitse kohta
CEPOL kohaldab turvapõhimõtteid, mis on esitatud
komisjoni turvaeeskirjades, mis käsitlevad Euroopa Liidu salastatud teabe ja
tundliku, kuid salastamata teabe kaitset ning mis on sätestatud otsuse 2001/844/EÜ,
ESTÜ, Euratom[28] lisas.
Kõnealuste turvapõhimõtete kohaldamine hõlmab muu hulgas sellise teabe
vahetamist, töötlemist ja säilitamist käsitlevaid sätteid.
Artikkel
30
Vastutus
1.         CEPOLi
lepinguline vastutus on reguleeritud asjaomase lepingu suhtes kohaldatava
õigusega.
2.         Otsuste
tegemine vastavalt CEPOLi sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile
kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse.
3.         Lepinguvälise
vastutuse korral hüvitab CEPOL liikmesriikide õiguse ühiste üldpõhimõtete
kohaselt mis tahes kahju, mida ameti talitused või personal on tekitanud oma
kohustuste täitmisel.
4.         Lõikes 3
viidatud kahju hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Liidu
Kohtu pädevusse.
5.         CEPOLi
töötajate isiklik vastutus CEPOLi ees on reguleeritud nende suhtes
kohaldatavate personalieeskirjade või teenistustingimustega.
Artikkel
31
Hindamine
ja läbivaatamine
1.         Hiljemalt viie
aasta möödudes artiklis 43 osutatud kuupäevast ja seejärel iga viie aasta
järel tellib komisjon eelkõige CEPOLi ja tema töö mõju, tulemuslikkust ja
tõhusust käsitleva hinnangu. Hinnangu eesmärk on eelkõige välja selgitada
vajadus muuta CEPOLi volitusi ja selliste võimalike muudatuste finantsmõju.
2.         Komisjon
edastab hindamisaruande ja oma järeldused aruande kohta Euroopa Parlamendile,
nõukogule ja haldusnõukogule. Hindamistulemused avalikustatakse.
3.         Iga teise
hindamise käigus hinnatakse ka CEPOLi saavutatud tulemusi, arvestades tema
eesmärke, volitusi ja ülesandeid. Kui komisjon leiab, et CEPOLi töö jätkamine
ei ole ametile seatud eesmärkide, volituste ja ülesannete seisukohast enam
põhjendatud, võib ta teha ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta või see
kehtetuks tunnistada.
Artikkel
32
Haldusjuurdlused
CEPOLi tegevust uurib Euroopa Ombudsman
vastavalt aluslepingu artiklile 228.
Artikkel
33
Koostöö
liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega
1.         CEPOLi tegevuses
võivad osaleda kolmandad riigid, kes on sõlminud sel eesmärgil liiduga lepingu.

2.         Kui see on
vajalik tema ülesannete täitmiseks, võib CEPOL luua ja säilitada koostöösuhteid
liidu asutustega kooskõlas kõnealuste asutuste eesmärkidega, kolmandate riikide
asutuste, kolmandate riikide koolitusasutuste, rahvusvaheliste
organisatsioonide ja eraõiguslike isikutega.
3.         Lõigete 1 ja 2
alusel töötatakse välja kord, milles täpsustatakse eelkõige asjaomaste
kolmandate riikide CEPOLi töös osalemise laadi, ulatust ja viisi, sealhulgas
sätteid, mis käsitlevad CEPOLi esitatud algatustes osalemist, rahalist toetust
ja töötajaid. Personaliküsimustes peab kehtestatud kord olema igal juhul
kooskõlas personalieeskirjadega.
4.         CEPOL teeb koostööd liidu asutustega, kes on pädevad
käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes ja kellele on osutatud lõikes 2,
nendega kokkulepitud töökorra raames kooskõlas käesoleva määrusega või otsuse 2005/681/JSK
asjaomaste sätetega. Sellist töökorda võib sõlmida vaid haldusnõukogu loal ja
pärast heakskiidu saamist komisjonilt.
Artikkel
34
Peakorterileping
ja tegutsemistingimused
1.         Vajalikud
korraldused, mis käsitlevad CEPOLile Ungaris antavaid ruume ja selle
liikmesriigi pakutavaid vahendeid ning asukohaliikmesriigis tegevdirektori,
haldusnõukogu liikmete, CEPOLi töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes
kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse CEPOLi ja Ungari vahelises
peakorterilepingus, mis sõlmitakse pärast haldusnõukogu heakskiidu saamist
hiljemalt kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.
2.         Asukohaliikmesriik
tagab CEPOLile parimad võimalikud tegutsemistingimused, sealhulgas mitmekeelse
ja Euroopale orienteeritud koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse.
VII
PEATÜKK
ÜLEMINEKUSÄTTED
Artikkel 35
Üldine õigusjärglus
1.        Käesoleva määrusega loodud
CEPOL on otsusega 2005/681/JSK loodud CEPOLi üldine õigusjärglane kõikide tema
sõlmitud lepingute, temal lasuvate kohustuste ja tema omandatud vara suhtes.
2.        Käesolev määrus ei mõjuta
selliste lepingute õigusjõudu, mille otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOL on
sõlminud enne käesoleva määruse jõustumiskuupäeva.
3.        Otsuse 2005/681/JSK alusel
sõlmitud peakorterilepingu kehtivusaeg lõpeb käesoleva määruse kohaldamise
alguskuupäeval.
Artikkel 36
Üleminekukord seoses
haldusnõukoguga
1.        Otsuse 2005/681/JSK
artikli 10 alusel moodustatud CEPOLi juhatuse liikmete ametiaeg lõpeb ...
[käesoleva määruse jõustumiskuupäeval].
2.        ... [käesoleva
määruse jõustumiskuupäeva] ja ... [käesoleva määruse
kohaldamise alguskuupäeva] vahelisel ajavahemikul otsuse 2005/681/JSK artikli 10
alusel moodustatud CEPOLi haldusnõukogu:
a)          täidab haldusnõukogu
ülesandeid, millele on viidatud käesoleva määruse artiklis 9;
b)          valmistab
vastuvõtmiseks ette eeskirjad määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks seoses
käesoleva määruse artiklis 29 osutatud CEPOLi dokumentidega ja kõneluse
määruse artiklis 31 osutatud konfidentsiaalsus- ja vaikimiskohustust ning tundliku
teabe ja liidu salastatud teabe kaitset käsitlevad eeskirjad;
c)          valmistab ette muud käesoleva
määruse kohaldamiseks vajalikud õigusaktid ja
d)          vaatab läbi otsuse 2005/681/JSK alusel
haldusnõukogu poolt vastu võetud sise-eeskirjad ja meetmed, et käesoleva
määruse artikli 8 alusel loodud haldusnõukogu saaks teha artikli 42 lõike 2
kohase otsuse.
Artikkel 37
Üleminekukord seoses tegevdirektori ja personaliga
1.        Otsuse 2005/681/JSK
artikli 11 lõike 1 alusel ametisse nimetatud CEPOLi direktorile määratakse tema
ametiaja lõpuni käesoleva määruse artiklis 15 sätestatud tegevdirektori
ülesanded. Tema muud lepingutingimused ei muutu. Kui tema ametiaeg lõpeb pärast
... [käesoleva määruse jõustumiskuupäeva], ent enne ... [käesoleva määruse
kohaldamise alguskuupäeva], pikendatakse seda automaatselt kuni ühe aastani
pärast ... [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva].
2.        Kui
tegevdirektor ei soovi või ei saa lõike 1 kohaselt tegutseda, määrab
haldusnõukogu tegevdirektori kohusetäitja, kes täidab tegevdirektorile määratud
ülesandeid mitte üle 18 kuu, kuni artiklis 23 ette nähtud ametisse nimetamiseni.
3.        Käesolev määrus
ei mõjuta nende töötajate õigusi ja kohustusi, kes on tööle võetud vastavalt
otsusele 2005/681/JSK.
4.        Esimeses lõigus
osutatud personali töölepinguid võib pikendada käesoleva määruse alusel
kooskõlas personalieeskirjade ja teenistustingimustega.
Artikkel 38
Üleminekusätted
seoses eelarvega
Otsuse 2005/681/JSK artikli 25 alusel heaks
kiidetud eelarvete täitmisele heakskiidu andmise menetlust rakendatakse
kooskõlas otsuses 2005/681/JSK kehtestatud eeskirjadega.
VIII
PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel
39
Kehtetuks
tunnistamine
Otsus 2005/681/JSK asendatakse käesoleva
määrusega alates selle kohaldamise kuupäevast.
Artikkel
40
Haldusnõukogu
poolt vastu võetud sise-eeskirjade jõussejäämine
Otsuse 2005/681/JSK alusel haldusnõukogu poolt vastu
võetud sise-eeskirjad ja meetmed jäävad pärast [käesoleva määruse kohaldamise
alguskuupäeva] jõusse, kui haldusnõukogu ei otsusta käesoleva määruse
kohaldamisel teisiti.
Artikkel
41
Jõustumine
1.         Käesolev
määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
Teatajas.
2.         Seda kohaldatakse alates [kohaldamise
alguskuupäevast].
Artikleid 36, 37 ja 38 kohaldatakse alates
[käesoleva määruse jõustumiskuupäevast].
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
Finantsselgitus – „Asutused”
järgmise
dokumendi juurde:
KOMISJONI
OTSUS
Euroopa
Liidu üldeelarve täitmise sise-eeskirjade kohta (komisjoni käsitlev jagu), mis
on mõeldud komisjoni talitustele
[lisatakse kõikidele seadusandjale esitatavatele
ettepanekutele ja algatustele, milles käsitletakse finantsmääruse artiklis 208
osutatud asutusi
(Finantsmääruse artikkel 31 ja finantsmääruse
rakenduseeskirjade artikkel 19)]
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse
nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid
              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme kestus ja
finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud eelarve
täitmise viisid
2.           JUHTIMISMEETMED
              2.1.    Järelevalve ja
aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus- ja
kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse ja
eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline mõju
kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
[asutuse] tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
[asutuse] inimressurssidele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju
tuludele
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI ja NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse Euroopa Liidu
Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) ja millega tunnistatakse kehtetuks ja
asendatakse nõukogu otsus 2005/681/JSK, millega luuakse Euroopa Politseikolledž
(CEPOL)
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile [29]
Poliitikavaldkond:
SISEKÜSIMUSTE VALDKOND (jaotis 18)
Meede: 18 02
Sisejulgeolek
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[30]
þ Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida täidetakse ettepaneku/algatuse kaudu
Nõukogu
otsusega 2000. aastal loodud Euroopa Politseikolledžist (CEPOL) sai ELi amet 2005.
aastal (nõukogu otsus 2005/681/JSK). CEPOL koondab kogu Euroopa kõrgemad
politseiametnikud eesmärgiga innustada piiriülest koostööd võitlemisel
kuritegevuse vastu ning korrakaitse ja avaliku julgeoleku tagamisel.
Stockholmi
programmis on märgitud, et Euroopa õigus- ja õiguskaitsekultuuri tugevdamiseks
on oluline tõhustada koolitust liiduga seonduvates valdkondades ning et
eesmärgiks peaksid olema süstemaatilised Euroopa koolituskavad. Enne uue
määruse ettepanekut esitas komisjon Euroopa õiguskaitsealase koolituskava,
milles arendatakse edasi CEPOLi praegusi tegevusi, arvestades, et CEPOLi praegune
õiguslik alus võimaldaks Euroopa õiguskaitsealase koolituskava rakendada vaid
osaliselt, kuna kolledži koolituspädevusse kuuluvad vaid kõrgemad ametnikud.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
Erieesmärk
nr
Erieesmärk
nr 1: Koordineerida asjaomast ELi tasandi koolitust ja
õiguskaitseametnike vahetust.
Erieesmärk
nr 2: Koordineerida õiguskaitsealase koolituskava
rakendamist.
Asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
18.02 –
Sisejulgeolek
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse
oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Õiguskaitseametnike
koolitamise abil parandatakse politseitöö standardeid kogu ELis, suurendatakse
õiguskaitseasutustevahelist usaldust, aidatakse kujundada ühist
õiguskaitsekultuuri ning muudetakse seeläbi tõhusamaks ELi reaktsioon ühistele
julgeolekuprobleemidele.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse
ettepaneku/algatuse elluviimist.
– Vajaduste
analüüside arv;
– kvaliteedi
tagamisega seotud toodete arv;
– ühiste
õppekavade arv;
–
koolitusmoodulite (ja e-koolituse moodulite) arv;
– pakutud
kursuste arv;
– korraldatud
vahetuste arv;
– kasutajate
rahulolu.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Ameti pakutav
õiguskaitsekoolitus parandab politseitöö standardeid üle terve ELi, aitab
suurendada õiguskaitseasutustevahelist usaldust ja saavutada ühist
õiguskaitsekultuuri ning muudab seeläbi tõhusamaks ELi reageerimist ühistele
julgeolekuprobleemidele.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
ELi
õiguskaitsealasesse koolitusse kaasamise lisaväärtus seisneb kooskõlastatud
lähenemisviisi tagamises sellise koolituse väljatöötamisel ja rakendamisel.
Selles valdkonnas on liikmesriigid riikide tasandil ja CEPOL ELi tasandil juba
palju ära teinud. Ent nagu on selgitatud teatises Euroopa õiguskaitsealase
koolituskava kohta, tuleb teha veelgi enam näiteks selle tagamiseks, et
koolitus vastaks vajadustele seoses ELi tasandil tähtsusjärjekorda seatud
kuritegevuse valdkondadega ning et ELi tasandil koolituse pakkumisel lähtutaks
sidusatest meetoditest, mis vastavad kõrgeimatele kvaliteedinormidele.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Teatises
Euroopa õiguskaitsealase koolituskava kohta lähtutakse CEPOLi 2012. aastal
korraldatud kaardistamisest ning ulatuslikest konsultatsioonidest
liikmesriikide ning justiits- ja siseküsimuste valdkonna ametite ekspertidega.
Mõlema tulemused osutavad vajadusele kooskõlastatuma lähenemisviisi järele, mis
hõlmaks ELi ameti jõulist rolli kava rakendamise juhtimisel ja kooskõlastamisel
tihedas koostöös teiste ametite ja riikide koolitusasutustega. CEPOLi suhtes on
korraldatud tema viie aasta tegevuse hindamine, mis lõpetati 2011. aastal, ning
komisjoni tellitud välisuuring tulevase seadusandliku ettepaneku jaoks
mõjuhinnangu koostamise toetuseks. Tulemused näitasid vajadust politseitöö ELi
mõõtmega seotud ulatuslikuma koolituse, CEPOLi, liikmesriikide ja muude
asutuste vahelise kooskõlastamise parandamise ning CEPOLi praeguse juhtimise ja
struktuuri tõhustamise järele.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
CEPOL teeb
koostööd teiste justiits- ja siseküsimuse valdkonnas tegutsevate ELi ametitega
(sealhulgas Europol, Frontex, Põhiõiguste Amet). CEPOL tagab, et
koolitustegevust, mida pädevatele õiguskaitseasutustele pakuvad Euroopa
olemasolevad ametid ja muud asjaomased asutused, kavandatakse sidusalt ja
välditakse tegevuse dubleerimist. Selleks valmistatakse ette strateegiliste
koolitusvajaduste hinnang ja käsitletakse kooskõlas asjaomaste
poliitikatsüklitega liidu sisejulgeoleku ja selle väliste aspektide
prioriteete.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
¨ Piiratud
kestusega ettepanek/algatus
¨ Ettepanek/algatus
hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
¨ Finantsmõju
avaldub ajavahemikul AAAA – AAAA
þ Piiramatu
kestusega ettepanek/algatus
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku 1.1.2016 – 31.3.2016,
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Kavandatud eelarve täitmise
viisid[31]
2014. aasta
eelarve
¨ Otsene eelarve
täitmine komisjoni poolt
–
¨  rakendusasutuste kaudu
–
     ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
þ Kaudne eelarve
täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on
delegeeritud:
¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja
nende asutustele (täpsustada);
¨Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa
Investeerimisfondile (EIF);
þ artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;
¨ avalik-õiguslikele asutustele;
¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele
asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;
¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud
asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse
rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;
¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi
lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks
määratud asjaomases alusaktis artikli 51 tähenduses.
Märkused
2.           MAJANDAMISMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused ja sagedus.
Määruse
ettepaneku kohaselt tuleb CEPOLil laiendada igal aastal programmdokumenti, mis
sisaldab CEPOLi mitmeaastast programmi ja aasta tööprogrammi. Lisaks tellib komisjon
iga viie aasta järel hindamise eelkõige CEPOLi ja selle töö mõju,
tulemuslikkuse ja tõhususe kohta. Hinnangu eesmärk on eelkõige välja selgitada
vajadus muuta CEPOLi volitusi ja selliste võimalike muudatuste finantsmõju.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1.     Tuvastatud ohud
CEPOLi
muutmine ametiks, kes vastutab õiguskaitsealase koolituskava rakendamise ja ELi
tasandi õppetegevuse koordineerimise eest, võib sidusrühmadele näida ehk liiga
julgena, kui arvestada CEPOLi praegust suurust. Seetõttu peaks volituste
muutmine kajastuma uue ameti struktuuris ja juhtimises.
Lisaks tuleb
arvesse võtta ameti ümberpaigutamisega tekkivaid riske, mis on peamiselt seotud
personaliga.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetodid
CEPOLi suhtes
kohaldatakse järgmisi kontrolle: eelarvekontroll, siseaudit, Euroopa
Kontrollikoja aastaaruanded, iga-aastane ELi eelarve täitmisele heakskiidu
andmise menetlus ning võimalikud juurdlused, mida viib läbi OLAF, eelkõige
selleks, et tagada ametitele eraldatud vahendite nõuetekohane kasutamine.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja
kaitsemeetmed.
Pettuse,
korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega võitlemise eesmärgil kohaldatakse
ameti suhtes ilma piiranguteta määrust nr 883/2013, nagu on sätestatud
käesoleva määruse artiklis 29.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus .............] || Liigendatud/ liigendamata ([32])   || EFTA riigid[33]   || Kandidaatriigid[34]   || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 3 || 18.0205 – Euroopa Politseikolledž (CEPOL) || Liigendatud || ei || ei || ei || ei
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus .............] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 3 || Julgeolek ja kodakondsus
 CEPOL ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 1. jaotis: || Kulukohustused || 1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || 2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. jaotis: || Kulukohustused || 1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || 2 a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3. jaotis: || Kulukohustused || 3 a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Maksed || 3b) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CEPOLi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 ||   ||  8,641  ||   8,813 ||  9,126 ||   9,308 ||    9,495 ||     45,383
 Maksed || =2+2a +(3b) ||   ||   8,641 ||   8,813   ||  9,126 ||    9,308  ||   9,495  ||     45,383
Märkus:
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || „Halduskulud”
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   ||   || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 PEADIREKTORAAT: Siseasjad ||
  Personal ||   || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,660
  Muud halduskulud ||   || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
 SISEASJADE PEADIREKTORAAT KOKKU || Assigneeringud ||   || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) ||   || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   ||   || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused ||   || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058
 Maksed ||   || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058
3.2.2.     Hinnanguline mõju CEPOLi
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU ||
 Liik[35]   || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ||
 ERIEESMÄRK nr 1[36] Kooskõlastada ELi õiguskaitseametnike koolituspoliitika rakendamist ning pakkuda asjakohast ELi tasandi koolitust ja teabevahetust. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Väljund     || Koordineerimine || 0,201 || 5 || 0,955 || 5 || 0,974 || 5 || 1,009 || 5 || 1,029 || 5 || 1,049 || 25 || 5,015 ||
 – Väljund || Ühised õppekavad, koolitusmoodulid, e-koolituse moodulid || 0,103 || 15 || 1,469 || 15 || 1,498 || 15 || 1,552 || 15 || 1,582 || 15 || 1,614 || 75 || 7,715 ||
 – Väljund || Korraldatud kursuste arv || 0,034 || 113 || 3,673 || 113 || 3,746 || 113 || 3,879 || 113 || 3,956 || 113 || 4,036 || 565 || 19,289 ||
 – Väljund || Korraldatud vahetuste arv || 0,003 || 490 || 1,249 || 490 || 1,273 || 490 || 1,319 || 490 || 1,345 || 490 || 1,372 || 2450 || 86,558 ||
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   || 7,345 ||   || 7,491 ||   || 7,758 ||   || 7,912 ||   || 8,071 ||   || 38,577 ||
 ERIEESMÄRK nr 2 Õiguskaitsealase koolituskava rakendamine ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Väljund || Kava nelja koolitussuuna koordineerimine, vajaduste analüüsid ja kvaliteedi tagamisega seotud tooted || 0,272 || 5 || 1,296 || 5 || 1,322 || 5 || 1,368 || 5 || 1,396 || 5 || 1,424 || 25 || 6,806 ||
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   || 1,296 ||   || 1,322 ||   || 1,368 ||   || 1,396 ||   || 1,424 ||   || 6,806 ||
 KULUD KOKKU ||   || 8,641 ||   || 8,813 ||   || 9,126 ||   || 9,308 ||   || 9,495 ||   || 45,383 ||
3.2.3.     Hinnanguline mõju CEPOLi
inimressurssidele
3.2.3.1.  Kokkuvõte
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
–      miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Personal || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2016–2020
 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (töötajate arv) || 28 || 30 || 30 || 30 || 30 ||
 AD palgaastmed || 17 || 19 || 19 || 19 || 19 ||
 AST palgaastmed || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 ||
 Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) || 20 || 16 || 16 || 16 || 16 ||
 lepingulised töötajad || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 ||
 riikide lähetatud eksperdid || 10 || 6 || 6 || 6 || 6 ||
 Töötajaid kokku || 48 || 46 || 46 || 46 || 46 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2016–2020
 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad || 2,762 || 2,913 || 3,014 || 3,014 || 3,014 || 14,716
 AD palgaastmed || 1,657 || 1,808 || 1,909 || 1,909 || 1,909 || 9,191
 AST palgaastmed || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 5,525
 Koosseisuvälised töötajad || 1,008 || 1,008 || 0,889 || 0,889 || 0,889 || 4,682
 lepingulised töötajad || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 2,664
 riikide lähetatud      eksperdid || 0,475 || 0,475 || 0,356 || 0,356 || 0,356 || 2,018
 Personalikulud kokku || 3,770 || 3,921 || 3,902 || 3,902 || 3,902 || 19,398
Märkus:
CEPOLi 2014. aasta ametikohtade loetelu: 27
ajutist töötajat (16 AD palgaastmel + 11 AST palgaastmel), 10 lepingulist
töötajat ja 5,5 riikide lähetatud eksperti. Vastavalt Euroopa Ombudsmani
soovitusele on ametil kavas võtta 2016. aastal õigusnõuniku ametikohale (1 AD
palgaaste) täiendavalt tööle ajutine töötaja. Kooskõlas 10. juuli 2013. aasta
teatisega COM(2013) 519 on õiguskaitsealase koolituskava kolm ametikohta
tagatud seeläbi, et CEPOLi personali arvu ei vähendata 25ni, kusjuures üks
kolmest lisaametikohast on ette nähtud alles 2018. aastal. Eeldatakse, et õiguskaitsealase
koolituskava rakendamisega tegelev lisatöötaja on vaja tööle võtta 2017. aastal
(+1 AD palgaaste); seega tuleks 2018. aastaks ettenähtud täiendav
ametikoht täita varem. Nelja õiguskaitsealase koolituskavaga seotud lisatöötaja
ülesandeks on koordineerida kava nelja koolitussuunda ja tagada, et
koolitustegevus toimub vastavalt korrapärastele koolitusvajaduste analüüsile ja
vastab kvaliteedi kõrgeimatele nõuetele. Arvestades, et teatisega COM(2013) 519
on CEPOLile juba ette nähtud kolm lisatöötajat, tuleb 2016. aastal tööle
võtta vaid üks täisajale taandatud töötaja ning 2017. aastal tuleb leida
üks lisatöötajaaasta eelarvemenetluse kaudu ametitele mõeldud rahaliste
vahendite võimaluste piires.
Kõik personalikulud on arvutatud eelarve
peadirektoraadi 8. augusti 2013. aasta juhiste alusel: 1 ajutine töötaja = 132 000
eurot aastas, 1 lepinguline töötaja = 70 000 eurot aastas, 1 riigi lähetatud
ekspert = 78 000 eurot aastas. Arvutamisel on võetud arvesse Ungari palga
paranduskoefitsienti (76,1 %).
3.2.3.2.  Hinnangulised
personalivajadused seoses ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohtade ja
koosseisuväliste töötajatega.
 AMETIKOHTADE LOETELUGA ETTE NÄHTUD AMETIKOHAD
   ||   ||   ||   ||   ||
 Tegevusüksus ja palgaaste || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Ajutised ametikohad || Ajutised ametikohad || Ajutised ametikohad || Ajutised ametikohad || Ajutised ametikohad
 AD 16 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 15 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 14 ||   ||   || 1 || 1 || 1
 AD 13 || 1 || 1 ||   ||   ||
 AD 12 ||   ||   || 1 || 2 || 2
 AD 11 || 1 || 2 || 2 || 2 || 2
 AD 10 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AD 9 || 3 || 3 || 3 || 3 || 4
 AD 8 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 7 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AD 6 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 5 || 8 || 9 || 8 || 7 || 8
 AD kokku || 17 || 19 || 19 || 19 || 19
 AST 11 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 10 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 9 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 8 ||   ||   || 1 || 2 || 2
 AST 7 ||   || 1 || 1 || 1 || 2
 AST 6 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 AST 5 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AST 4 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AST 3 || 6 || 5 || 4 || 3 || 2
 AST 2 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 1 ||   ||   ||   ||   ||
 AST kokku || 11 || 11 || 11 || 11 || 11
 AST/SC 6 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 5 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 4 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 3 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 2 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 1 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC kokku ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 28 || 30 || 30 || 30 || 30
   ||   ||   ||   ||   ||
 KOOSSEISUVÄLISED TÖÖTAJAD
   ||   ||   ||   ||   ||
 Lepingulised töötajad || 2016 (hinnanguline)* || 2017 (hinnanguline)* || 2018 (hinnanguline)* || 2019 (hinnanguline)* || 2020 (hinnanguline)*
 IV TEGEVUSÜKSUS || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 III TEGEVUSÜKSUS || 7 || 7 || 7 || 7 || 7
 III TEGEVUSÜKSUS || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 I TEGEVUSÜKSUS ||   ||   ||   ||   ||
 Kokku || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
   ||   ||   ||   ||   ||
 Riikide lähetatud eksperdid || 2016 (hinnanguline)* || 2017 (hinnanguline)* || 2018 (hinnanguline)* || 2019 (hinnanguline)* || 2020 (hinnanguline)*
 Kokku || 10 || 6 || 6 || 6 || 6
 * hinnang keskmiste kulude põhjal
Ametikohtade loetelus
esitatud näitajad on soovituslikud. Iga aasta ametikohtade loetelu sõltub
eelarvepädevate institutsioonide otsusest. Palgaastme tõus käesolevas
ametikohtade loetelus ei tähenda personali automaatset ümberliigitamist, mille
puhul järgitakse tavapärast hindamise ja reklassifitseerimise menetlust.
3.2.3.3.   Haldusala peadirektoraadi
hinnanguline personalivajadus.
–
¨  Ettepanek/algatus ei nõua personali kasutamist.
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
 18 01 01 01 (komisjoni peakorter ja esindused) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 KOKKU || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi
töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt.
Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile
iga-aastase vahendite eraldamise käigus, arvestades olemasolevate
eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Komisjoni esindamine ameti juhatuses. Aasta tööprogrammi kohta komisjoni arvamuse koostamine ja selle rakendamise üle järelevalve teostamine. Eelarve täitmise üle järelevalve teostamine. Aidata ametil kavandada oma tegevuse kooskõlas ELi poliitikaga, sealhulgas osaledes ekspertide kohtumistel.
Täistööajale taandatud töötajate
kulukalkulatsiooni kirjeldus tuleks esitada lisa jaos 3.
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
þ  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
o  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
–
- ¨           Ettepanek/algatus
eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku[37] läbivaatamist.
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
[…]
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
þ  Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset
kaasrahastamist.
–
¨ Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
järgmine:
Assigneeringud miljonites eurodes (3 kohta pärast
koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
þ  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[38]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel…. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid
kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.
[…]
Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.
[…]
FINANTSSELGITUSE LISA
Ettepaneku/algatuse
nimetus:
Komisjoni otsus
Euroopa Liidu üldeelarve täitmise sise-eeskirjade kohta (komisjoni käsitlev
jagu), mis on mõeldud komisjoni talitustele
1.           VAJALIKUKS PEETAV TÖÖTAJATE
ARV ja PERSONALIKULUD
2.           MUUD HALDUSKULUD
3.           KULUDE ARVUTAMISEKS
KASUTATUD MEETODID
3.1.        Personal
3.2.        Muud halduskulud
Käesolev lisa tuleb lisada finantsselgitusele
pärast talitlustevahelise konsulteerimise algatamist.
Andmetabeleid
kasutatakse finantsselgituses sisalduvate tabelite allikana. Need on rangelt
komisjonisiseseks kasutamiseks.
1.           Vajalikuks peetavad
personalikulud
¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.
þ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 18 01 01 01 (komisjoni peakorter ja esindused) || AD || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (liidu delegatsioonides) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuvälised töötajad [39]
 XX 01 02 01 (üldvahendid) || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (liidu delegatsioonides) || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AL ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma ||   ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,660
XX osutab asjaomasele
poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi
töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt.
Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile
iga-aastase vahendite eraldamise käigus, arvestades olemasolevate
eelarvepiirangutega.

 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 10 01 05 02 (otsene teadustegevus) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuvälised töötajad [40]
 XX 01 04 yy Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read). || – peakorteris || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – liidu delegatsioonides || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AL ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (kaudne teadustegevus) || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (otsene teadustegevus) || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. KOKKU ||   || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
2.           Muud halduskulud
¨ Ettepanek/algatus ei hõlma
haldusassigneeringute kasutamist
þ Ettepanek/algatus hõlmab
haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||
                 Peakorteris: ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 02 11 01 – Lähetus- ja esinduskulud || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
 XX 01 02 11 02 – Konverentside ja koosolekutega seotud kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 03 – Komiteed[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 03 – IKT-seadmed[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 04 – IKT- teenused4 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (vajadusel täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||
                 Liidu delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 01 – Lähetused, konverentsid ja esinduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 02 – Töötajate täiendkoolitus ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 01 – Soetamine, rentimine ja sellega seotud kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 02 – Sisseseade, mööbel, varustus ja teenused ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
XX osutab asjaomasele
poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy – Tegevusassigneeringutest (endised BA-read) kaetavad tehnilise ja haldusabi kulud (välja arvatud koosseisuvälised töötajad) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 –Peakorteris ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Liidu delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 03 – muud halduskulud seoses kaudse teadustegevusega ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 03 – muud halduskulud seoses otsese teadustegevusega ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (vajadusel täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või
eelarvejaotisele.
 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 ja RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
Haldusassigneeringute
vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või
ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades seda vajaduse korral
täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda meedet haldavale
peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades
olemasolevate eelarvepiirangutega.
3.           Kulude hindamiseks kasutatud
arvutusmeetodid
3.1.        Personal
Selles osas kirjeldatakse vajalikuks peetava personali
arvutamise meetodit (töökoormuse prognoosid, sealhulgas konkreetsete töökohtade
puhul (süsteemi Sysper 2 kohased töökohtade profiilid), töötajate liigid ja
vastavad keskmised kulud)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5
 NB: Keskmised kulud iga töötajate liigi puhul peakorteris on kättesaadavad veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms
  Ametnikud ja ajutised töötajad 1 AD keskmine kulu on 132 000 eurot aastas; põhineb eelarve peadirektoraadi 8. augusti 2013. aasta ringkirjal finantsüksuste võrgustikule.
  Koosseisuvälised töötajad
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
  Ametikohad, mida rahastatakse teadusuuringute eelarvest
  Koosseisuvälised töötajad
3.2.        Muud halduskulud
Täpsustage arvutusmeetodit, mida kasutati iga
eelarverea puhul,
ja eelkõige aluseks võetud eeldusi (nt kohtumiste arv
aastas, keskmised kulud jne).
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5
     Eeldused: Aastas kuus lähetust, kusjuures lähetuse keskmine kulu on 500 eurot (1 töötaja osaleb kahel siseriikliku kontaktpunkti koosolekul, 2 töötajat osalevad kahel haldusnõukogu koosolekul).
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
[1]               ELT L 256, 1.10.2005.
[2]               COM(2013) 173/2 final.
[3]               COM(2013) 172 final.
[4]               Määrus muudab nõukogu otsuse 2005/681/JSK artiklit 4,
kus on määratud ameti asukohaks Bramshill, Ühendkuningriik.
[5]               Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa
kodanike teenistuses ja nende kaitsel, ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.
[6]               Organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu
tõkestamise erikomisjoni aruanne, 22.2.2013, ja Euroopa Parlamendi
resolutsioon, 2. aprill 2014, Stockholmi programmi vahekokkuvõtte kohta.
[7]               KOM(2010) 673 lõplik.
[8]               COM (2014) 154 final.
[9]               Europol (2011). Hinnang organiseeritud kuritegevuse
ohtude kohta ELis.
[10]             Europol (2013). Europoli hinnang raske ja organiseeritud
kuritegevuse ohtude kohta ELis (SOCTA).
[11]             Study on Five Years evaluation of CEPOL activity 21.1.2011
Consortium Blomeyer & Sanz, Centre for Strategy
and Evaluation Studies LLP and Evalutility Ltd.
[12]             www.cepol.europa.eu
[13]             Uuring nõukogu otsuse 20905/681/JSK (millega luuakse
Euroopa politseikolledž (CEPOL)) muutmise kohta. Lõpparuanne, 21.4.2012 – GHK
Consultants.
[14]             Ühise asukoha kava kohaselt oleks CEPOL säilitanud oma
õigusliku autonoomia, juhtimise, eelarve, missiooni ja volitused, kuid
haldusteenistused oleks olnud Europoliga ühised.
[15]             Komisjoni teatise aluseks on CEPOLi teostatud
koolitusvajaduste ja -pakkumiste kaardistamine, neljal kohtumisel
liikmesriikide ekspertide ja justiits- ja siseküsimuste valdkonna ametitega
toimunud konsulteerimised ning 2011. ja 2012. aastal toimunud kolm konverentsi,
kus osalesid Euroopa Parlamendi liikmed.
[16]             Nõukogu otsus 2005/681/JSK, 20. september 2005, millega
luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL) ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/820/JSK
(ELT L 256, 1.10.2005, lk 63).
[17]             COM(2013) 172 final.
[18]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30.
mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni
dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).
[19]             Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, 29.
veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike
personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni
ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk. 1).
[20]             Nagu läbivaadatud raamfinantsmääruses (komisjoni
delegeeritud määrus (EL) nr 1271/2013) on ette nähtud, moodustab kehtivas
mitmeaastase personalipoliitika kavas sisalduv teave osa artikli 9 lõike 1
punktis a osutatud uuest programmdokumendist. Uusi programmitöö eeskirju
kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016. 2017. aasata on esimene uue
programmdokumendiga hõlmatud aasta. Seega kehtib kohustus võtta mitmeaastase personalipoliitika
kava eraldi vastu vaid kuni 2016. aastat käsitleva programmitöö puhul.
[21]             ELT L 328, 7.12.2013, lk 42.
[22]             ELT L 287, 29.10.2013, lk 15–62.
[23]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 920/2005, 13. juuni 2005, millega
muudetakse 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1.
[24]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001,
18. detsember 2000,
üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides
ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.
[25]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013,
11. september 2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi
ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ)
nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999.
[26]             Institutsioonidevaheline kokkulepe, 25. mai 1999, Euroopa
Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel, mis
käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust, EÜT L 136, 31.05.1999,
lk 15–19.
[27]             Nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, 11. november 1996,
mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et
kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade
eiramiste eest, EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2–5.
[28]             Komisjoni otsus, 2. august 2006, millega muudetakse otsust
2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom
(2006/548/EÜ,
Euratom).
[29]             Tegevuspõhine juhtimine ehk ABM (Activity-Based
Management) ja tegevuspõhine eelarvestamise struktuur ehk ABB (Activity-Based
Budgeting).
[30]             Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või
b.
[31]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[32]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud
[33]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[34]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[35]             Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud
teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus
kilomeetrites jms).
[36]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
„Erieesmärk/eesmärgid ...”
[37]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
ja 24 (ajavahemiku 2007–2013 kohta).
[38]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.
[39]             AC = Lepingulised töötajad; AL = kohalikud
töötajad; END = riikide lähetatud töötajad; INT = renditud tööjõud; JED =
noored eksperdid delegatsioonides.
[40]             AC = Lepingulised töötajad; AL = kohalikud
töötajad; END = riikide lähetatud töötajad; INT = renditud tööjõud; JED =
noored eksperdid delegatsioonides.
[41]             Täpsustage
komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.
[42]             IKT: Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad