Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0676

Ettepanek: Nõukogu otsus elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kohta {SEC(2008)2701} {SEC(2008)2702}  /* KOM/2008/0676 lõplik - CNS 2008/0200 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 27.10.2008KOM(2008) 676 lõplik2008/0200 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSelutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kohta {SEC(2008)2701}{SEC(2008)2702}(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUSTEttepaneku põhjused ja eesmärgid2004. aasta juunis kogunenud Euroopa Ülemkogu palus komisjonil koostada üldstrateegia elutähtsate infrastruktuuride kaitseks. 20. oktoobril 2004 võttis komisjon vastu teatise "Kriitilise infrastruktuuri kaitse terrorismivastases võitluses", milles esitati soovitused, kuidas tõhustada elutähtsate infrastruktuuridega seotud terrorirünnakute ärahoidmist, nendeks valmisolekut ja neile reageerimist Euroopas. 2004. aasta detsembris vastuvõetud nõukogu järeldustes terrorirünnakute ärahoidmise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kohta ning ELi solidaarsusprogrammis terrorismiohu ja -rünnakute tagajärgede kohta kiideti heaks komisjoni kavatsus teha ettepanek elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi ( European Programme for the Critical Infrastructure Protection, EPCIP ) koostamiseks ning nõustuti, et komisjon loob elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi ( Critical Infrastructure Warning Network, CIWIN ).2006. aasta detsembris esitas komisjon ettepaneku võtta vastu direktiiv Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta. Samal ajal avaldas komisjon teatise elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi kohta. Üheskoos moodustavad need dokumendid ELi infrastruktuuride kaitse raamistiku. Teatisega nähakse ette ELi elutähtsate infrastruktuuride kaitse horisontaalne raamistik ning selgitatakse, kuidas võiks rakendada elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi (sealhulgas elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi).Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi algatus on osa elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmist ning selles keskendutakse eelkõige ELi liikmesriikide teabevahetusprotsessile ja seda toetavale infotehnoloogiasüsteemile.Üldine taustEuroopa Liidu julgeolek, majandus ja kodanike heaolu sõltuvad teatavatest infrastruktuuridest ja nende kaudu pakutavatest teenustest. Näiteks telekommunikatsiooni- ja energiavõrgud, finantsteenused ja transpordisüsteemid, tervishoiuteenused ning puhta joogivee ja toiduainete tagamine on ELi ja tema liikmesriikide jaoks äärmiselt olulised. Ühelt poolt olulisi teenuseid osutavate infrastruktuuride hävimine või kahjustada saamine ning teiselt poolt puudulik reageerimine sellele võib ELis kaasa tuua inimeste hukkumise, omandi hävimise ning üldsuse usalduse kaotuse. Keerukad vastastikused mõjud loovad olukorra, kus konkreetne sündmus võib avaldada doominoefekti teistele sektoritele ja eluvaldkondadele, mis ei ole vahetult ega selgelt selle sündmusega seotud. Seda laadi vastastikust seotust ei ole piisavalt uuritud ning seega võib elutähtsate infrastruktuuride kaitse ja ELi kodanike turvalisus olla ebapiisav.Euroopa Liidu elutähtsate infrastruktuuride suhtes kohaldatakse praegu väga erinevaid kaitsemeetmeid ja -nõudeid ning horisontaalselt kohaldatavad miinimumstandardid puuduvad. Mõni liikmesriik on oma riiklike elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimises jõudsalt edenenud, võtnud tugevad kaitsemeetmed ning loonud erinevad tavad ja struktuurid, et tagada kõnealuste infrastruktuuride kaitse. Teised liikmesriigid alles alustavad seda protsessi ja võiksid parimatest tavadest (näiteks seoses riskihindamise meetoditega) saada olulist kasu. Erinevusi esineb nii geograafilisel tasandil (st liikmesriikide vahel) kui ka valdkondade tasandil (st elutähtsate infrastruktuuride kaitse eri valdkondade vahel).Liikmesriikidevaheline teabevahetus on väga keeruline valdkond, mis eeldab läbimõeldud lähenemisviisi. Oluline on vältida tegevuse dubleerimist, mis tekib ebapiisavast teabest teiste liikmesriikide sarnase olukorra kohta: näiteks teave ühe liikmesriigi parimate tavade kohta võib aidata kokku hoida teiste riikide kulusid, sest nad ei pea omakorda samalaadseid tavasid välja töötama.Lisaks kardavad sidusrühmad tundlikku teavet vahetada. Tõhusaks teabevahetuseks tuleb luua usalduslik õhkkond ja paindlik keskkond.Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidELis ei kehti praegu ühtegi sätet elutähtsate infrastruktuuride kaitse valdkonnas teabe ega ohuteadete vahetamise kohta, kuigi 2006. aastal tegi komisjon ettepaneku võtta vastu direktiiv Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta (KOM(2006) 787 (lõplik)). Samal ajal avaldas komisjon teatise Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride kaitse programmi kohta (KOM(2006) 786 (lõplik)). 2008. aasta juunis saavutas nõukogu poliitilise kokkuleppe eespool nimetatud direktiivi suhtes, mille vastuvõtmine on kavandatud 2008. aasta teise poolaastasse.Lisaks on ELis mitmeid valdkondlikke kiirhoiatussüsteeme. Peamine erinevus elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi ja olemasolevate kiirhoiatussüsteemide vahel on see, et infosüsteem hõlmab mitut valdkonda. Ühelgi olemasoleval kiirhoiatussüsteemil ei ole praegu horisontaalset ega valdkonnaülest funktsiooni, mis oleks kättesaadav rohkematele sidusrühmadele (asjaomastele riiklikele elutähtsate infrastruktuuride kaitsega tegelevatele asutustele ja ministeeriumidele jms) kui ainult hädaabiteenistustele:-  nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (uuesti sõnastatud) (2007/779/EÜ, Euratom);-  nõukogu otsus ühenduse operatiivse teabevahetuse korra kohta kiirgushädaolukorra puhul (87/600/Euratom), millega nähakse ette ühenduse radioloogiaalase kiire teabevahetuse kord;-  nõukogu direktiiv 82/894/EMÜ, 21. detsember 1982, ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta (82/894/EMÜ);-  nõukogu direktiiv taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (2000/29/EÜ);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega moodustatakse ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik (2119/98/EÜ);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üldise tooteohutuse kohta (2001/95/EÜ);-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ), millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (178/2002);-  komisjoni otsus ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi Traces väljatöötamise kohta (2003/623/EÜ);-  komisjoni otsus, millega muudetakse komisjoni töökorda (2006/25/EÜ, Euratom).Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaKäesolev ettepanek on täielikult kooskõlas ELi eesmärkidega ja eelkõige eesmärgiga "säilitada ja arendada liitu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alana, kus isikute vaba liikumine on tagatud nii välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserändega kui ka kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemisega seotud asjakohaste meetmega".Ettepanek on kooskõlas muude tegevuspõhimõtetega, sest selle eesmärk ei ole asendada olemasolevaid meetmeid, vaid neid täiendada, et parandada Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitset.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINEKonsulteerimine huvitatud isikutegaKonsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusElutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi küsimuses on konsulteeritud kõigi asjakohaste sidusrühmadega elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi üle peetud konsultatsioonide raames. Konsulteerimine on toimunud järgmiselt:-  elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi käsitlev roheline raamat võeti vastu 17. novembril 2005 ja konsultatsiooniperiood lõppes 15. jaanuaril 2006. Konsulteerimise käigus esitas ametlikud vastused 22 liikmesriiki. Märkusi esitas ka ligikaudu 100 erasektori esindajat. Vastustes elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomist üldiselt toetati;-  mitmed komisjoni korraldatud liikmesriikide elutähtsate infrastruktuuride kaitse kontaktpunktide mitteametlikud kohtumised (2005. aasta detsembris, 2006. aasta veebruaris ja detsembris, 2007. aasta novembris ning 2008. aasta veebruaris ja märtsis);-  uuring elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomise kohta, mille esitas välistöövõtja Unisys 2008. aasta jaanuaris. Ühe osana uuringust korraldas töövõtja kõigis 27 liikmesriigis küsitluse elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi küsimuses;-  mitteametlikud kohtumised erasektori esindajatega. Mitmeid mitteametlikke kohtumisi peeti ettevõtjate ja ametiliitude esindajatega.Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineKuigi elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi käsitlev roheline raamat oli laia ulatusega ja selles konsulteeriti sidusrühmadega mitmes programmiga seotud aspektis (näiteks elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi eesmärgid ja peamised põhimõtted, rakendusetapid jne), keskenduti raamatu ühes osas ka elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile.Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi käsitleva ettepaneku koostamist mõjutasid oluliselt elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi käsitleva rohelise raamatu raames antud vastused ja edasised arutelud kõigi sidusrühmadega. Alguses liikmesriikidel puudus ühtne visioon elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomise kohta. Mõned liikmesriigid toetasid seda kui mitmetasandilist side- ja hoiatussüsteemi, millel on kaks konkreetset funktsiooni: olla nii kiirhoiatussüsteem kui ka elektrooniline keskkond elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud ideede ja parimate tavade vahetamiseks. Mitmed liikmesriigid soovisid siiski piiritleda elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi funktsioone ainult elektroonilise keskkonna või kiirhoiatussüsteemiga, mis ühendab liikmesriike komisjoniga. Konsulteerimise ajal olid kaks liikmesriiki kõnealuse infosüsteemi loomise vastu. Kuna arvamused erinesid, arutati seda küsimust elutähtsate infrastruktuuride kaitse kontaktpunktide korralisel kohtumisel liikmesriikidega. Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi lõplik kontseptsioon töötatigi välja nende arutelude tulemusena.Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineAsjaomased teadus-/pädevusvaldkonnadEksperdiarvamusi koguti 2006., 2007. ja 2008. aastal toimunud erinevate kohtumiste ja seminaride raames ning samuti elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi käsitleva rohelise raamatu konsultatsiooniprotsessi käigus. Teavet koguti kõigilt asjaomastelt sidusrühmadelt.Kasutatud meetodid2006. aasta märtsis sõlmis komisjon lepingu, mis sisaldas elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi teostatavusuuringut ning mille eesmärk oli koguda teavet elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud parimate tavade kohta ja korraldada liikmesriikide ekspertide hulgas küsitlus kõnealusele infosüsteemile nii teabevahetusvõrgu kui ka kiirhoiatussüsteemina rakendamisel esitatavate nõuete küsimuses, võttes arvesse riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil olemasolevaid infrastruktuure ja võrke.Kaugemaks sihiks oli luua ühisplatvorm elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe vahetamiseks.Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeritiKõik ELi liikmesriigid.Kokkuvõte saadud ja kasutatud nõuannetestVõimalikke pöördumatute tagajärgedega tõsiseid ohte ei nimetatud.Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendidMõjuhinnangu lisad.Mõju hindamineJuba elutähtsate infrastruktuuride Euroopa programmi paketi raames, täpsemalt komisjoni teatises elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi kohta, jõuti kokkuleppele, et elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi käsitlev ettepanek koostatakse eraldi dokumendina. Mõju hindamisel kirjeldati viit poliitikavalikut:1. võimalus: praeguse olukorra säilitamine. Selle võimaluse puhul mingit valdkonnaülest tegevust Euroopa tasandil ei toimuks ning kõnealune küsimus jääks iga liikmesriigi enda otsustada.2. võimalus: elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem kui olemasolevate kiirhoiatussüsteemide edasiarendus. Selle võimaluse puhul (mis eeldaks nii olemasoleva infotehnoloogilise ülesehituse funktsioonide läbivaatamist kui ka nende õigusliku aluse muutmist) oleks elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi ülesandeks tagada olemasolevate kiirhoiatussüsteemide koostalitlusvõime ning muuta need kättesaadavaks ELi ja liikmesriikide ministeeriumide erinevatele talitustele. Kuna see võimalus hõlmaks ainult kiirhoiatusfunktsiooni, nõuaks teabe ja parimate tavade vahetamise platvormi lisamine olemasolevate kiirhoiatussüsteemide väga ressursimahukat läbivaatamist.3. võimalus: elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem kui avatud platvorm elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe (turvamata) vahetamiseks. See võimalus hõlmaks sellise infotehnoloogilise vahendi loomist, mis oleks üldsusele kättesaadav ja toimiks tavalise veebilehena. See aitaks kindlasti parandada Euroopas teadlikkust elutähtsate infrastruktuuride kaitsest ja suurendaks otsest teabevahetust sidusrühmade hulgas. Kuna üleslaaditud teabe omanik kunagi ei tea selle teabe lõppkasutajat, seataks üleslaaditava teabe hulgale ranged piirangud.4. võimalus: elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem kui vabatahtlik turvaline mitmetasandiline side- ja hoiatussüsteem, millel on kaks konkreetset funktsiooni: olla nii kiirhoiatussüsteem kui ka elektrooniline keskkond elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud ideede ja parimate tavade vahetamiseks. Selle võimaluse puhul loodaks elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem infotehnoloogilise vahendina, millega saab koguda ja edastada tundlikku teavet kuni kategooriani UE RESTREINT. Süsteemil oleks kaks peamist funktsiooni: 1) pakkuda turvalist teabevahetuskeskkonda, pöörates suurt tähelepanu parimate tavade vahetamisele, dialoogile ja usalduse suurendamisele ELi tasandil, ning 2) olla elutähtsate infrastruktuuride kiirhoiatussüsteem. Liikmesriigid saaksid kasutada kas kogu süsteemi, ainult ühte funktsiooni või loobuda selle süsteemi kasutamisest.5. võimalus: elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem kui kohustuslik mitmetasandiline side- ja hoiatussüsteem, millel on kaks konkreetset funktsiooni: olla nii kiirhoiatussüsteem kui ka elektrooniline keskkond elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud ideede ja parimate tavade vahetamiseks. Selle võimaluse puhul oleks elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem kohustuslik süsteem, kuhu iga liikmesriik peab asjakohase teabe korrapäraselt üles laadima ja seda korrapäraselt ajakohastama.Komisjon korraldas tööprogrammis nimetatud mõju hindamise. Selgelt kõige parem tasakaal eeliste ja puuduste vahel on 4. võimaluse puhul, st elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem kui vabatahtlik või vabatahtliku liitumisega turvaline mitmetasandiline side- ja hoiatussüsteem, millel on kaks konkreetset funktsiooni: olla nii kiirhoiatussüsteem kui ka elektrooniline keskkond elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud ideede ja parimate tavade vahetamiseks. Selle võimaluse puhul pakuks elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem turvalist teabevahetuskeskkonda, toetaks usalduse suurendamist sidusrühmade hulgas ning võimaldaks vahetada ohuteateid.Käesolevale ettepanekule on lisatud dokument elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi mõjuhinnangu kohta.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGKavandatud meetme kokkuvõteKavandatud meetme eesmärk on aidata liikmesriikidel vahetada teavet ühiste ohtude, nõrkuste ning asjakohaste meetmete ja strateegiate kohta, et vähendada elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud riske.Õiguslik alusEttepaneku õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 308 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikkel 203.Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse.Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmistel põhjustel.Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas, sest liikmesriigid ei saa üksi võtta käesoleva ettepanekuga seotud meetmeid, vaid seda tuleb teha ELi tasandil.Kuigi iga liikmesriik vastutab oma jurisdiktsiooni kuuluvate elutähtsate infrastruktuuride kaitse eest, on selge, et kogu ELi hõlmavat ja piiriülest teabevahetusplatvormi, millega tagatakse teabe kättesaadavus kõigile liikmesriikidele, kes võivad sellisest teabest kasu saada, saab rakendada ainult ELi tasandil.Ühenduse meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel.Ükski liikmesriik ei suuda üksi tagada üleeuroopalist teabe ega kiireloomuliste ohuteadete vahetamist. Seega on selge, et ELi tasandi meetmed annavad lisaväärtust sellise teabe koordineerimisele, mis võib olla juba olemas, kuid mida ei ole veel teistega jagatud.Ainult Euroopa lähenemisviisiga saab tagada, et teavet jagada ja saada soovivaid liikmesriike koheldakse võrdselt, et koostöö raames ei diskrimineerita liikmesriike geograafilisel alusel ning et teave edastatakse tõepoolest neile, kes soovivad seda saada.Euroopa valdkonnaülese koostöö ning riigi ohutuse ja julgeoleku vahel on otsene seos. Tänapäeva maailmas, kus piiriülest vastastikust sõltuvust esineb nii geograafilises kui ka valdkonnaüleses tähenduses, võivad liikmesriigid pakkuda teenuseid teistele liikmesriikidele ja mõjutada teenuste pakkumist teistes liikmesriikides. Võib juhtuda, et üks liikmesriik saab kannatada seepärast, et teine liikmesriik ei suutnud piisavalt kaitsta oma territooriumil olevaid infrastruktuure.Aina rohkem infrastruktuure on oma ulatuselt Euroopa infrastruktuurid, mistõttu riiklik lähenemisviis ei ole enam piisav. On selge vajadus analüüsida mitmeid ohte, mis võivad mõjutada Euroopa elutähtsaid infrastruktuure.Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik liikmesriikide koostöö eesmärgi saavutamiseks kõnealuses valdkonnas, eelkõige seoses liikmesriikide osalemissooviga. Kavandatud meede võimaldab liikmesriikidel, kes ei soovi elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemis osaleda, sellest välja jääda.Võrreldes saadava kasuga ei ole elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi otsene finantsmõju liikmesriikide ega ELi eelarvele märkimisväärne. Näiteks hoolduskulud oleksid ligikaudu 550 000 eurot aastas, samas kui selliste hädaolukordadega seotud kulud, mida elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemiga võiks vältida või mille ulatust vähendada, oleksid palju suuremad.Õigusakti valikKavandatud õigusakt: nõukogu otsus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel.Selleks et elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem oleks täielikult toimiv ja kättesaadav kõigile ELi liikmesriikidele, on vaja õiguslikku alust. Kuna käesolevas õiguslikus vahendis käsitletav küsimus on oma iseloomult konkreetne ja mitte üldine, sobib nõukogu otsus selle eesmärgi saavutamiseks kõige paremini, kohustades samal ajal süsteemi kasutajaid (liikmesriike ja komisjoni) hoidma vahetatavat teavet vajaduse korral konfidentsiaalsena.MÕJU EELARVELEMõju eelarvele on hinnatud lisatud finantsselgituses. Käesoleva otsuse rakendamisel võetakse arvesse ajavahemikuks 2007–2013 kehtestatud programmi "Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine".TÄIENDAV TEAVEMatkemodelleerimine, katsejärk ja üleminekuperioodEttepaneku jaoks on olnud või on ette nähtud matkemodelleerimine või katsejärk.Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklauselEttepanek sisaldab ülevaatamisklauslit.Ettepanek sisaldab läbivaatamisklauslit.2008/0200 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSelutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 308,võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 203,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 2004. aasta detsembris vastuvõetud järeldustes terrorirünnakute ärahoidmise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kohta[3] ning ELi solidaarsusprogrammis terrorismiohu ja -rünnakute tagajärgede kohta kiideti heaks komisjoni kavatsus teha ettepanek elutähtsate infrastruktuuride Euroopa kaitse programmi koostamiseks ning nõustuti, et komisjon loob elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi.(2) 2005. aasta novembris võttis komisjon vastu elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi käsitleva rohelise raamatu, milles kirjeldati poliitikavalikuid, kuidas komisjon saaks luua elutähtsate infrastruktuuride Euroopa kaitse programmi ja elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi. Rohelise raamatu konsultatsiooniprotsessi tulemused kinnitasid enamiku liikmesriikide huvi elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomise vastu.(3) 2006. aasta detsembris võttis komisjon vastu teatise Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride kaitse programmi kohta[4], milles kinnitati, et elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem luuakse komisjoni eraldi ettepanekuga ning see pakub platvormi parimate tavade turvaliseks vahetamiseks.(4) Mitu elutähtsaid infrastruktuure hõlmavat hädaolukorda Euroopas, nagu elektrikatkestus 2006. aastal, on osutanud vajadusele parema ja tõhusama teabevahetuse järele, et ära hoida hädaolukordi või vähendada nende ulatust.(5) On asjakohane luua infosüsteem, mis võimaldab liikmesriikidel ja komisjonil elutähtsate infrastruktuuride kaitse valdkonnas vahetada teavet ja ohuteateid ning tugevdada dialoogi nimetatud valdkonnas, et aidata kaasa integratsiooni edendamisele ning riiklikult hajutatud ja killustatud elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud uurimisprogrammide paremale koordineerimisele.(6) Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem peaks aitama täiustada ELi elutähtsaid infrastruktuure, sest see on infosüsteem, mis võiks hõlbustada liikmesriikide koostööd, ning pakkuma tõhusat ja kiiret alternatiivi aeganõudvatele otsingumeetoditele, mille abil otsitakse teavet ühenduse elutähtsate infrastruktuuride kohta.(7) Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem peaks eelkõige ergutama parimate tavade vahetamist hõlbustavate asjakohaste meetmete väljatöötamist ning olema vahetuid ohte kajastava teabe ja ohuteadete turvalise edastamise vahendiks.(8) Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi raames tuleks vältida dubleerimist ning arvesse tuleks võtta iga olemasoleva valdkondliku kiirhoiatussüsteemi konkreetset eripära, eksperdihinnanguid, korraldust ja pädevusvaldkondi.(9) Komisjon on aastate jooksul arendanud välja valmisoleku osutada mitme valdkondliku ja ELis spetsialiseeritud teenuseid pakkuva kiirhoiatussüsteemi kaudu abi paljudele erinevatele hädaolukordadele reageerimisel. Siiski ei ole olemasolevatel kiirhoiatussüsteemidel elutähtsate infrastruktuuride kaitse funktsiooni, mis oleks kättesaadav rohkematele sidusrühmadele kui valdkondlikud ametiasutused ja hädaabiteenistused.(10) Liikmesriikide elutähtsate infrastruktuuride vastastikune sõltuvus ja elutähtsate infrastruktuuride kaitse liikmesriigiti erinev tase viitab sellele, et horisontaalse ja valdkonnaülese ühenduse vahendi loomine elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe ja ohuteadete vahetamiseks suurendaks kodanike turvalisust.(11) Võttes arvesse üleeuroopalise valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteemi (S-TESTA) sidevõrgu või alternatiivse komisjoni hallatava turvalise võrgu edaspidist kättesaadavust, peaks komisjon tegema otsuse elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kõige asjakohasema tehnoloogilise platvormi kohta ja nõudma lõppkasutajatelt komisjoni kehtestatud tehniliste nõuete täitmist.(12) Elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe jagamine asjaomaste sidusrühmade vahel eeldab vastastikust kindlustunnet, et vabatahtlikult jagatud ärisaladuse alla kuuluvat ja tundlikku teavet ei avalikustata ning et tundlikud andmed on nõuetekohaselt kaitstud.(13) Juurdepääsu elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile tuleks piirata juurdepääsuõigustega kasutajatega, pidades kinni kehtestatud tingimustest, menetlustest ja turvameetmetest. Liikmesriikides tuleks kasutajate juurdepääsu piirata pädevate riiklike ametiasutustega ja komisjonis pädevate talitustega.(14) Kõik kulud, mis tulenevad elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi toimimisest ühenduse tasandil, tuleks katta ühenduse vahenditest ja/või asjaomastest ühenduse programmidest.(15) Liikmesriigid peaksid katma kõik kulud, mis tulenevad elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi toimimisest riiklikul tasandil, kui ühenduse korras ei ole ette nähtud teisiti.(16) Kuna kavandatava meetme eesmärki, nimelt liikmesriikide turvalist ja kiiret teabevahetust ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning kavandatava meetme mõju tõttu on seda parem teha ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.(17) Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 SisuKäesoleva otsusega luuakse turvaline info-, teabevahetuse ja ohuteadete edastamise süsteem – elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem –, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel vahetada teavet ühiste ohtude, nõrkuste ning asjakohaste meetmete ja strateegiate kohta, et vähendada elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud riske.Artikkel 2 MõistedKäesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:"elutähtis infrastruktuur" – liikmesriikides asuvad varad, süsteemid või nende osad, mis on hädavajalikud eluliselt tähtsate ühiskondlike toimingute, tervishoiu, turvalisuse, julgeoleku, inimeste majandusliku ja sotsiaalse heaolu toimimiseks ning mille kahjustada saamine või hävimine mõjutaks nimetatud toimingute toimimishäire tulemusena oluliselt liikmesriiki;"osalev liikmesriik" – liikmesriik, kes on sõlminud komisjoniga vastastikuse mõistmise memorandumi;"elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutav üksus" – liikmesriigi või komisjoni elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kontaktpunkt, kes tagab elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi nõuetekohase kasutamise ja kasutusjuhiste järgimise asjaomases liikmesriigis või komisjonis;"oht" – mis tahes viide, olukord või sündmus, millest tingituna võib kahjustada saada või hävida elutähtis infrastruktuur või mõned selle osad.Artikkel 3OsalemineKõik liikmesriigid võivad elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemis osaleda ja seda kasutada. Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemis osalemine sõltub kõnealuse infosüsteemi suhtes kohaldatavaid tehnilisi ja turvanõudeid sisaldava vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimisest ning teabest asukoha kohta, kuhu elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem ühendatakse.Artikkel 4 Funktsioonid1.  Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemil on kaks funktsiooni:2.  pakkuda elektroonilist keskkonda elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe vahetamiseks;3.  kiireloomuliste ohuteadetega seotud funktsioon, mis võimaldab osalevatel liikmesriikidel ja komisjonil edastada ohuteateid elutähtsaid infrastruktuure ähvardavate vahetute riskide ja ohtude kohta.4.  Elektrooniline keskkond koosneb kindlaksmääratud ja sihtotstarbelistest valdkondadest.Kindlaksmääratud valdkonnad lisatakse süsteemi alaliselt. Kuigi kindlaksmääratud valdkondade sisu võib kohandada, ei või selliseid valdkondi kõrvaldada, ümber nimetada ega uusi valdkondi lisada. I lisas on esitatud kindlaksmääratud valdkondade loetelu.Sihtotstarbelised valdkonnad moodustatakse taotluse alusel konkreetse eesmärgi jaoks. Sellised valdkonnad ammenduvad algse eesmärgi saavutamisega. II lisas on esitatud elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomisel moodustatavate sihtotstarbeliste valdkondade loetelu.Artikkel 5Liikmesriikide ülesanded5.  Osalevad liikmesriigid määravad kindlaks elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutava üksuse ja teatavad sellest komisjonile. Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutav üksus vastutab asjaomases liikmesriigis elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile juurdepääsu õiguste andmise või sellest keeldumise eest.6.  Osalevad liikmesriigid võimaldavad juurdepääsu elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile vastavalt komisjoni vastuvõetud juhistele.7.  Osalevad liikmesriigid annavad ja ajakohastavad korrapäraselt asjakohast ELi ühistes huvides olevat teavet elutähtsate infrastruktuuride kaitse kohta.Artikkel 6Komisjoni ülesanded8.  Komisjoni kohustused on järgmised:9.  töötada tehniliselt välja elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem, sealhulgas nimetatud infosüsteemi infotehnoloogiline struktuur ja teabevahetuse erinevad osad, ning hallata neid;10.  kehtestada süsteemi kasutamise, sealhulgas teabe konfidentsiaalsuse, edastamise, talletamise, katalogiseerimise ja kustutamise tingimusi käsitlevad juhised. Komisjon kehtestab ka elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile täieliku või osalise juurdepääsu andmise tingimused ja korra.11.  Komisjon nimetab elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutava üksuse, kes vastutab komisjonis elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile juurdepääsu õiguste andmise või sellest keeldumise eest.12.  Komisjon annab ja ajakohastab korrapäraselt asjakohast ELi ühistes huvides olevat teavet elutähtsate infrastruktuuride kaitse kohta.Artikkel 7Turvalisus13.  Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem luuakse turvalise salastatud süsteemina, mille raames võib käsitleda teavet kuni kategooriani RESTREINT UE.Komisjon teeb otsuse elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kõige asjakohasema tehnoloogilise platvormi kohta ja kasutajad täidavad komisjoni kehtestatud tehnilisi nõudeid.Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi salastatuse kategooriat uuendatakse vastavalt vajadusele.14.  Kasutajate dokumentidele juurdepääsu õigused vastavad nende teadmisvajadusele ning igal ajal tuleb täita autori konkreetseid juhiseid dokumendi kaitsmise ja levitamise kohta.15.  Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikud turvameetmed, et16.  välistada muude kui juurdepääsuõigusega isikute juurdepääs elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile;17.  tagada, et elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kasutamisel on juurdepääsuõigusega isikutel juurdepääs ainult nende pädevusse kuuluvatele andmetele;18.  välistada infosüsteemis oleva teabe lugemine, kopeerimine, muutmine ja kustutamine muude kui juurdepääsuõigusega isikute poolt.19.  Teabe üleslaadimine elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi ei mõjuta asjaomase teabe valdamist. Juurdepääsuõigusega kasutajad kannavad ainuvastutust oma esitatud teabe eest ning tagavad selle sisu täieliku vastavuse kehtivale ühenduse ja siseriiklikule õigusele.Artikkel 8KasutusjuhisedKomisjon töötab välja kasutusjuhised, mis sisaldavad kõiki üksikasju elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi funktsioonide ja ülesannete kohta, ning ajakohastab neid korrapäraselt.Artikkel 9 KuludElutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi toimimise, hooldamise ja keskse haldamisega seotud kulud kaetakse ühenduse eelarvest. Kasutajate elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile juurdepääsuga seotud kulud osalevates liikmesriikides katavad osalevad liikmesriigid.Artikkel 10LäbivaatamineKomisjon vaatab iga kolme aasta järel läbi elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi toimimise ja hindab seda ning esitab liikmesriikidele korrapäraselt aruanded.Esimeses aruandes, mis esitatakse kolme aasta jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist, määratakse eelkõige kindlaks ühenduse võrgu osad, mida tuleks täiustada või kohandada. Samuti sisaldab aruanne ettepanekuid, mida komisjon peab vajalikuks käesoleva otsuse muutmiseks või kohandamiseks.Artikkel 11KohaldamiskuupäevKäesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.Artikkel 12AdressaadidKäesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISAELUTÄHTSATE INFRASTRUKTUURIDEGA SEOTUD TEABE VAHETUSE INFOSÜSTEEMI KINDLAKSMÄÄRATUD VALDKONNADArtiklis 4 osutatud kindlaksmääratud valdkonnad on järgmised:20.  liikmesriikide valdkonnad – igal osaleval liikmesriigil on võimalus moodustada elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi portaali oma valdkond. Sellise valdkonna ülesehituse, haldamine ja sisu eest vastutab ainuisikuliselt asjaomane liikmesriik. Juurdepääs valdkonnale on ainult asjaomase liikmesriigi kasutajatel;21.  sektorite valdkonnad, mida on 11 erineva sektori kohta: keemiatööstus, energeetika, rahandus, toiduained, tervishoid, info- ja sidetehnoloogia, tuumkütusetsükli tööstus, teadusrajatised, kosmos, transport ning vesi. Samuti kuulub siia sektoriülene alamvaldkond, mis hõlmab üldküsimusi ja mitmele sektorile huvipakkuvaid küsimusi;22.  elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutavate üksuste valdkond, mis on strateegilise koordineerimise ja koostöö platvorm, mille kaudu edendatakse ja tõhustatakse elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud tööd ja teabevahetust. Juurdepääs valdkonnale on ainult elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutavatel üksustel;23.  ELi väliskoostöö valdkond, mille raames parandatakse teadlikkust nii väliskoostööst elutähtsate infrastruktuuride kaitse vallas kui ka elutähtsate infrastruktuuride kaitse standarditest väljaspool ELi;24.  kontaktide kataloog, et hõlbustada teiste elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kasutajate või elutähtsate infrastruktuuride kaitse ekspertide kontaktandmete otsimist.II LISAELUTÄHTSATE INFRASTRUKTUURIDEGA SEOTUD TEABE VAHETUSE INFOSÜSTEEMI SIHTOTSTARBELISED VALDKONNADArtiklis 4 osutatud sihtotstarbelised valdkonnad on järgmised:25.  ekspertide töörühma valdkond, mis toetab elutähtsate infrastruktuuride kaitse eksperdirühmade tööd;26.  projektide valdkond, mis sisaldab teavet komisjoni rahastatavate projektide kohta;27.  ohuteadete valdkonnad, mida võib moodustada ohuteate saabumise korral kiirhoiatussüsteemi ja mis on elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud tegevuse ajal teabevahetuskanaliks;28.  eriteemade valdkond, mille raames keskendutakse konkreetsele teemale.29.  FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Nõukogu otsus elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kohta2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKTegevus 18.05: turvalisus ja vabaduste kaitseEesmärk 2: elutähtsate infrastruktuuride kaitse3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:Eelarverida: 18.050800Rubriik: terrorismi ärahoidmine, valmisolek selleks ning selle tagajärgede ohjamine3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:Alates 2009. aastast3.3. Eelarve tunnusjooned:Eelarve-rida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik |18.050800 | Mittekohust. | Liigen-datud[5] | EI | EI | EI | 3A |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |Tegevuskulud[6] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Maksete assigneeringud | b | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[7] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | NA | NA | NA | NA | NA | NA |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Maksete assigneeringud | b+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[8] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,585 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[9] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Personal kokku | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusElutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi konkreetne eesmärk on võimaldada ELi tasandil koordineerimist ja koostööd elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe vallas. Kõnealune infosüsteem peaks esmajoones tagama turvalise ja struktureeritud teabevahetuse, võimaldades kasutajatel saada kiiresti ja tõhusalt teadmisi teiste ELi liikmesriikide parimate tavade kohta, ning võimaldama liikmesriikidel kasutada elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud kiirhoiatussüsteemi.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeKuigi iga liikmesriik vastutab oma jurisdiktsiooni kuuluvate elutähtsate infrastruktuuride kaitse eest, on selge, et kogu ELi hõlmavat ja piiriülest teabevahetusplatvormi, millega tagatakse teabe kättesaadavus kõigile liikmesriikidele, kes võivad sellisest teabest kasu saada, saab rakendada ainult ELi tasandil. Ükski liikmesriik ei suuda üksi tagada üleeuroopalist teabe ega kiireloomuliste ohuteadete vahetamist. Seega on selge, et ELi tasandi meetmete lisaväärtus on sellise teabe koordineerimine, mis võib olla juba olemas, kuid mida ei ole veel teistega jagatud. Ainult Euroopa lähenemisviisiga saab tagada, et teavet jagada ja saada soovivaid liikmesriike koheldakse võrdselt, et koostöö raames ei diskrimineerita liikmesriike geograafilisel alusel ning et teave edastatakse tõepoolest neile, kes soovivad seda saada.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesElutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi konkreetne eesmärk on ergutada parimate tavade vahetamist hõlbustavate asjakohaste meetmete väljatöötamist ning olla vahetuid ohte kajastava teabe ja ohuteadete turvalise edastamise vahendiks. Infosüsteem peaks tagama, et õiged inimesed saavad õigel ajal õiget teavet.Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomine oli ette nähtud juba teatises elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi kohta ja kõnealune infosüsteem kui infotehnoloogiline vahend on üks nimetatud programmi tegevuseesmärkidest. Tegevus(alam)eesmärk, mida elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetamise infosüsteemiga kavatsetakse saavutada, on järgmine:-  olla infotehnoloogiline vahend, mille abil hõlbustatakse liikmesriikide koostööd elutähtsate infrastruktuuride vallas; mis on tõhusaks ja kiireks alternatiiviks sageli aeganõudvatele otsingumeetoditele ning millega liikmesriikidele antakse võimalus otse suhelda ja laadida üles asjakohaseks peetavat teavet.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordElutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi vallas tehtavate edusammude hindamiseks kasutatakse järgmisi edunäitajaid:-  elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemis osalevate liikmesriikide arv (selleks et infosüsteemi saaks pidada edukaks, peaksid vähemalt 20 liikmesriiki seda korrapäraselt kasutama);-  vahetatava teabe konfidentsiaalsuskategooria (kas liikmesriigid laadivad üles ainult salastamata teabe või laaditakse üles ka salastatud teave);-  kas elutähtsate infrastruktuuride eksperdirühm kasutab oma eesmärkide saavutamiseks elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi arvamuste vahetamise peamise vahendina (nt konkreetses valdkonnas elutähtsa infrastruktuuri kindlaksmääramisel kasutatavate kriteeriumide määratlemine).6.2. Hindamine6.2.1. EelhindaminePärast katsetamisperioodi (elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi katseprojekt) lõpuleviimist 2009. aastal saadab komisjon liikmesriikide ametiasutustele lühiküsimustiku, et hinnata nende rahulolu infosüsteemiga ja kontrollida, kas katsetamisperiood aitas kaasa elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi üldiste eesmärkide saavutamisele (ning teeb ettepaneku lisada uusi võimalikke funktsioone ja loobuda puudulikest funktsioonidest).Lisaks on korraldatud mõju hindamine ja seda kajastav dokument on lisatud käesolevale ettepanekule.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Järelevalve teostamisel ja hindamisel tuleks keskenduda kasutajate rahulolule.-  Komisjon peaks infosüsteemi toimimise läbi vaatama iga kolme aasta järel. Komisjon tugineb infosüsteemi toimimise läbivaatamisel liikmesriikide arvamustele, mis on esitatud elutähtsate infrastruktuuride kaitse kontaktpunktide korralistel kohtumistel.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusElutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi hinnatakse pärast kolme aasta möödumist selle loomisest punktis 6.1 loetletud näitajate alusel.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDÜhenduse finantshuvide kaitsmine ning võitlus pettuse ja eeskirjade eiramise vastu moodustavad käesoleva otsuse lahutamatu osa.Haldusjärelevalve teostamise eest lepingute ja maksete üle vastutab komisjoni asjaomane talitus. Komisjoni asjaomased talitused teostavad projektitsükli kõigis etappides järelevalvet iga käesoleva otsuse alusel rahastatava tegevuse üle, võttes arvesse lepingulisi kohustusi ning tasuvusanalüüsi ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.Lisaks nähakse kõigis käesoleva otsuse alusel sõlmitud kokkulepetes ja lepingutes selgelt ette komisjoni, sealhulgas Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) teostatav järelevalve nii projektide/programmide alusel tehtud kulutuste kui ka tegevuse nõuetekohase rakendamise üle, samuti komisjoni ja OLAFi finantskontroll ning kontrollikoja tehtavad (vajadusel kohapealsed) auditid. Lisaks sellele volitatakse nimetatud dokumentides komisjoni (OLAFit) tegema kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuse ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest.Erilist tähelepanu pööratakse kulu liigile (kulu abikõlblikkus), eelarve järgimisele (tegelik kulu) ning toetava teabe ja asjakohase dokumentatsiooni kontrollimisele (kulutõendid).8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |(18) (19) Amet-nikud või ajutine perso-nal[11] (XX 01 01) | (20) AD | (21) 0,5 | (22) 0,5 | (23) 0,5 | (24) 0,5 | (25) 0,5 |AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[12] |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[13] |KOKKU | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusKomisjoni ametnike peamine kohustus on täita elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi ülema ülesandeid. Seega vastutavad komisjoni ametnikud infosüsteemi ülesehituse eest, haldavad sihtotstarbeliste valdkondade moodustamiseks esitatud taotlusi ja moodustavad selliseid valdkondi ning eemaldavad infosüsteemist kasutamata ja mahajäetud valdkonnad. Ülema ülesannete täitmise eest vastutab komisjon.8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOK-KU |Muu tehniline ja haldusabi | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |sise- |välis- |Tehniline ja haldusabi kokku | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0, 117 | 0, 117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 |Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |Vt punkt 8.2.1. |Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |Ei kohaldata |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOK-KU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,05 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,025 |XX 01 02 11 03 – Komiteed[15] | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohal-data |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohal-data |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohal-data |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohal-data |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohal-data |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Arvestus - Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |Ei kohaldata |[1] ELT C , , lk .[2] ELT C , , lk .[3] 14894/04.[4] KOM(2006) 786 (lõplik).[5] Liigendatud assigneeringud.[6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[7] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[8] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[9] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[10] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[11] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[12] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[13] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[14] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[15] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0561

Ettepanek nõukogu otsus millega lubatakse Austrial kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 17  /* KOM/2004/0561 lõplik */

	Brüssel 17.8.2004KOM(2004) 561 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse Austrial kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 17(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 12. detsembril 2003, taotles Austria vastavalt nõukogu 17. mai 1977. aasta direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas;[1] edaspidi “kuues direktiiv”) artiklile 27 luba kohaldada erimeedet, mis kaldub kõrvale kõnealuse kuuenda direktiivi artiklist 17.Vastavalt direktiivi artiklile 27 teatati teistele liikmesriikidele sellest taotlusest 26. märtsi 2004. aasta kirjaga.Meede näeb ette kaotada täielikult õigus käibemaksu mahaarvamiseks kaupadelt ja teenustelt juhul, kui nende kasutusprotsent ettevõtluses on alla 10%.Artikli 27 kohaselt on lubatud võtta erimeetmeid, mis kalduvad kõrvale kuuendast direktiivist, kui soovitakse lihtsustada maksustamismenetlust või ära hoida teatavat liiki maksust kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Kõnealune meede, mille eesmärgiks on vältida „maksuvaba tarbimist“, on selle sätte alusel õigustatud: sellega lihtsustatakse maksuhaldust, sest maksuametil pole enam vaja kontrollida käibemaksu mahaarvamise täitmist kaupade ja teenuste suhtes, kui nende kasutus väljaspool asjaomast ettevõtlust on suurem kui 90% kogukasutusest.Komisjon on juba andnud pooldava vastuse teiste liikmesriikide samasugustele taotlustele, esitades otsuste ettepanekud, mis nõukogu on hiljem vastu võtnud,[2] ning millega lubatakse liikmesriikidel kohaldada kõnealuseid erimeetmeid.Loa kehtivusaega tuleks siiski piirata 31. detsembriga 2008. Toetudes Austria selle aja jooksul saadud kogemustele on seejärel võimalik hinnata võimalusi kõnealuse meetme säilitamiseks.EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse Austrial kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 17EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse 17. mai 1977. aasta kuuendat direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas,[3] eriti selle artikli 27 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]ning arvestades järgmist:(1) Kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 12. detsembril 2003, taotles Austria luba kohaldada erimeedet, mis kaldub kõrvale kuuenda direktiivi artiklist 17.(2) Teistele liikmesriikidele teatati kõnealusest taotlusest 26. märtsil 2004.(3) Kõnealune meede näeb ette kaotada täielikult õigus käibemaksu mahaarvamiseks kaupadelt ja teenustelt, kui maksukohustuslane või tema töötajad kasutavad nendest rohkem kui 90% eraotstarbeks või üldiselt väljaspool asjaomast ettevõtlust. Kõnealust meedet, mis kaldub kõrvale artiklist 17, õigustab vajadus lihtsustada käibemaksu.(4) Käesoleva loa kehtivust tuleks piirata 31. detsembriga 2008. Toetudes Austria selle aja jooksul saadud kogemustele on seejärel võimalik hinnata võimalusi kõnealuse meetme säilitamiseks.(5) Kõnealuse meetme tulemusena ei vähene käibemaksu alusel saadavad ühenduse omavahendid.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Erandina direktiivi 77/388/EMÜ artikli 17 lõikest 2 lubatakse Austrial kaotada täielikult õigus käibemaksu mahaarvamiseks kaupadelt ja teenustelt, kui maksukohustuslane või tema töötajad kasutavad nendest rohkem kui 90% eraotstarbeks või üldiselt väljaspool asjaomast ettevõtlust.Artikkel 2Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2008.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 145, 13.06.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/15/EÜ (ELT L 52, 21.2.2004, lk 61).[2] Nõukogu otsus 93/109/EMÜ, 15.2.93 (EÜT L 43, 20.2.1993, lk 42) ja nõukogu otsus 2000/186/EÜ, 28.2.2000 (EÜT L 59, 4.2.2000, lk 12), pikendatud nõukogu 13. mai 2003. aasta otsusega 2003/354/EÜ (ELT L 123, 17.5.2003, lk 47).[3] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/15/EÜ (ELT L 52, 21.2.2004, lk 61).[4] ELT L […], […], lk […].


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.3.2017
            COM(2017) 137 final
            2017/0062(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsioonis võetav seisukoht WTO lepingu 3. lisa punkti C alapunktiga ii ette nähtud WTO liikmete kaubanduspoliitika läbivaatamise sageduse muutmise ja kaubanduspoliitika läbivaatamise organi kodukorra muutmise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) võetav seisukoht seoses WTO lepingu 3. lisa punkti C alapunktiga ii ette nähtud WTO liikmete kaubanduspoliitika läbivaatamise sageduse muutmisega ja kaubanduspoliitika läbivaatamise organi kodukorra muutmisega.

               Alates 1995. aastast oluliselt kasvanud WTO liikmete arvu tõttu on tehtud ka rohkem läbivaatamisi, mis on vajalikud 3. lisa punkti C alapunkti ii nõuetele vastavuse tagamiseks. See on suurendanud liikmete ja WTO sekretariaadi koormust ning seepärast on praegune kaubanduspoliitika läbivaatamise tsükkel muutunud jätkusuutmatuks.

               Kaubanduspoliitika läbivaatamise mehhanismi kuuenda hindamise raames toimunud WTO liikmete arutelud on ajendanud kaubanduspoliitika läbivaatamise organit tegema eelkõige järgmisi ettepanekuid:

               muuta kaubanduspoliitika läbivaatamise sagedust, pikendades praegu 3. lisa punkti C alapunktiga ii ette nähtud tsükleid ühe aasta võrra, ning

               teha läbivaatamisprotsessi hõlbustamiseks väikesed muudatused kaubanduspoliitika läbivaatamise organi kodukorda.

               Kaubanduspoliitika läbivaatamise sagedus (WTO lepingu 3. lisa punkti C alapunkt ii)

               Liikmete kaubanduspoliitika läbivaatamise sagedus sõltub praegu nende suhtelisest osakaalust maailmakaubanduses. Nelja maailmakaubanduses kõige suurema osakaaluga liikme (EL, USA, Hiina ja Jaapan) kaubanduspoliitika läbivaatamine toimub praegu iga kahe aasta järel. Järgmise kuueteistkümne liikme (nt Vene Föderatsioon, Austraalia, Kanada ja Šveits) kaubanduspoliitika vaadatakse läbi iga nelja aasta järel ning ülejäänud liikmete oma praktiliselt iga kuue-seitsme aasta järel. Kaubanduspoliitika läbivaatamise organ on seisukohal, et läbivaatamise sagedust tuleks alates 2019. aastast muuta ning see peaks olema vastavalt kolm, viis ja seitse aastat.

               Läbivaatamistsüklite muutmise otsuse teeb WTO ministrite konverents WTO lepingu artikli X:8 kohaselt või peanõukogu (ministrite konverentsi istungite vahelisel ajal vastavalt WTO lepingu artiklile IV:2) ning see jõustub kõigi liikmete suhtes pärast selle heakskiitmist.

               Komisjoni tuleks volitada võtma Euroopa Liidu nimel seisukoht konsensusega ühinemiseks, et toetada ministrite konverentsil (või peanõukogul ministrite konverentsi istungite vahelisel ajal) selliste otsuste vastuvõtmist, mis käsitlevad praegu WTO lepingu 3. lisa punkti C alapunktiga ii ette nähtud läbivaatamistsüklite pikendamist ühe aasta võrra.

               Kaubanduspoliitika läbivaatamise organi kodukorra muutmine

               Kaubanduspoliitika läbivaatamise mehhanismi kuuenda hindamise tulemusel soovitab kaubanduspoliitika läbivaatamise organ muuta ka oma kodukorda. Muutmine hõlmab väikseid läbivaatamise hõlbustamiseks tehtavaid muudatusi, nt läbivaatamisalusele liikmele kolme nädala asemel nelja nädala pikkuse aja andmine eelnevalt esitatud küsimustele vastamiseks, kui ta kasutab alternatiivset ajakava. Muud kodukorra muudatused
                  1
                hõlmavad nt võimalust, et WTO liige tutvustab oma kaubanduspoliitika olulisi muudatusi kahe kaubanduspoliitika läbivaatamise vahel kaubanduspoliitika läbivaatamise organi koosolekul või et liikme taotlusel muudetakse teine läbivaatamise päev interaktiivsemaks, kasutatakse eksperdirühmi või et WTO sekretariaat avaldab esimesel läbivaatamise päeval WTO liikmete sõnavõttude esitajate nimekirja.

               Samuti tuleks komisjoni volitada võtma kaubanduspoliitika läbivaatamise organis Euroopa Liidu nimel seisukoht konsensusega ühinemiseks, et toetada kaubanduspoliitika läbivaatamise organi kodukorra muutmist.

               Otsuse kaubanduspoliitika läbivaatamise organi kodukorra ajakohastamise kohta võtab vastu kaubanduspoliitika läbivaatamise organ.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Algatus on täielikult kooskõlas liidu poliitikaga.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Kaubanduspoliitika läbivaatamise ülesanne on mitte ainult ELi kaubanduspoliitika, vaid ka kõigi teiste kaubandust mõjutavate ELi poliitikavaldkondade tutvustamine. Teiste liikmete kaubanduspoliitika läbivaatamine võimaldab ELil esitada küsimusi läbivaatamisalusele liikmele ja suurendada läbipaistvust.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu (EL) toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud, et kui rahvusvahelise lepingu alusel loodud organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega otsus, võtab nõukogu komisjoni või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega määratakse kindlaks asjaomases organis liidu nimel võetav seisukoht.

               Kavandatavad otsused kuuluvad ühise kaubanduspoliitika kohaldamisalasse (ELi toimimise lepingu artikkel 207).

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               ELi toimimise lepingu artikli 3 kohaselt on Euroopa Liidul käesolevas otsuses käsitletud küsimustes ainupädevus. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

                  Proportsionaalsus

               Ei kohaldata.

               •Vahendi valik

               Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9. Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ei kohaldata.

               5.MUU TEAVE

               Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 10 teavitatakse Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult.

               2017/0062 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsioonis võetav seisukoht WTO lepingu 3. lisa punkti C alapunktiga ii ette nähtud WTO liikmete kaubanduspoliitika läbivaatamise sageduse muutmise ja kaubanduspoliitika läbivaatamise organi kodukorra muutmise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu (edaspidi „WTO leping“) 3. lisa punkti C alapunktiga ii on ette nähtud WTO liikme kaubanduspoliitika ja -tavade läbivaatamise sagedus. Iga liikme kaubanduspoliitika läbivaatamise sagedus sõltub tema osakaalust maailmakaubanduses. Nelja suurima kaubandusmahuga liiget kontrollitakse praegu iga kahe aasta järel. Maailmakaubanduses osakaalu poolest järgmisel kuueteistkümnel positsioonil olevate liikmete kaubanduspoliitika vaadatakse läbi iga nelja aasta järel ning ülejäänud liikmete oma vaadatakse praegu läbi iga kuue aasta järel.

               (2)Alates 1995. aastast oluliselt kasvanud WTO liikmete arvu tõttu on tehtud ka rohkem läbivaatamisi, mis on vajalikud 3. lisa punkti C alapunkti ii nõuetele vastavuse tagamiseks, suurendades liikmete ja WTO sekretariaadi koormust. Läbivaatamissüsteemi tulemuslikkuse tagamiseks teeb kaubanduspoliitika läbivaatamise organ ettepaneku pikendada praegu kohaldatavat tsüklit ühe aasta võrra. Selle tulemusel vaadataks WTO liikmete kaubanduspoliitika sõltuvalt nende osakaalust maailmakaubanduses läbi kas iga kolme, viie või seitsme aasta järel.

               (3)WTO lepingu artikli X:8 kohaselt peab WTO lepingu 3. lisasse tehtavate muudatuste heakskiitmise otsused tegema konsensuse alusel ministrite konverents või ministrite konverentsi istungite vahelisel ajal WTO lepingu artikli IV:2 kohaselt peanõukogu ning need jõustuvad kõigi WTO liikmete suhtes pärast heakskiitmist.

               (4)Läbivaatamissüsteemi tulemuslikkuse tagamiseks on kaubanduspoliitika läbivaatamise organ soovitanud
                  2
                viia ka oma kodukorda sisse väikesed läbivaatamist hõlbustavad muudatused, nt läbivaatamisalusele liikmele kolme nädala asemel nelja nädala pikkuse aja andmine eelnevalt esitatud küsimustele vastamiseks, kui ta kasutab alternatiivset ajakava. Muud kodukorra muudatused hõlmavad nt võimalust, et WTO liige tutvustab oma kaubanduspoliitika olulisi muudatusi kahe kaubanduspoliitika läbivaatamise vahel kaubanduspoliitika läbivaatamise organi koosolekul või et liikme taotlusel muudetakse teine läbivaatamise päev interaktiivsemaks, kasutatakse eksperdirühmi või et WTO sekretariaat avaldab esimesel läbivaatamise päeval WTO liikmete sõnavõttude esitajate nimekirja. Kaubanduspoliitika läbivaatamise organ võib teha otsuse muuta oma kodukorda WTO lepingu artikli IV:4 kohaselt.

               (5)Liidu huvides on tagada hästi toimiv kaubanduspoliitika läbivaatamise mehhanism, nii et kõigi liikmete kaubanduspoliitika vaadataks korrapäraselt läbi ning et kaubanduspoliitika läbivaatamise organi koosolekud oleksid nii tõhusad ja hästi ette valmistatud kui võimalik.

               (6)Seepärast on asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsioonis võetav seisukoht pikendada ühe aasta võrra WTO liikmete kaubanduspoliitika läbivaatamise tsükleid ja muuta kaubanduspoliitika läbivaatamise organi kodukorda, et hõlbustada läbivaatamismenetlust,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel ministrite konverentsil või WTO peanõukogul võetav seisukoht on ühineda konsensusega, mille kohaselt muudetakse WTO lepingu 3. lisa punkti C alapunkti ii, et pikendada WTO liikmete kaubanduspoliitika läbivaatamise tsükleid ühe aasta võrra. WTO lepingu 3. lisa punkti C alapunkti ii kohased läbivaatamistsüklid sõltuvad liikmete osakaalust maailmakaubanduses ning nende pikkus on praegu kaks, neli ja kuus aastat. Need asendatakse vastavalt kolme-, viie- ja seitsmeaastaste tsüklitega.

               Selle seisukoha esitab komisjon kas ministrite konverentsi või peanõukogu tulevasel koosolekul, sõltuvalt sellest, kumb on varasem.

               Artikkel 2

               Euroopa Liidu nimel kaubanduspoliitika läbivaatamise organis võetav seisukoht on ühineda konsensusega, mille kohaselt muudetakse kaubanduspoliitika läbivaatamise organi kodukorda, nagu on kavandatud dokumendis WT/RD/TPR/745.

               Selle seisukoha esitab komisjon kaubanduspoliitika läbivaatamise organi tulevasel koosolekul.

               Artikkel 3

               Kaubanduspoliitika läbivaatamistsüklite pikendamise otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas pärast selle vastuvõtmist.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Dokument WT/RD/TPR/745.

                     (2)
                  Dokument WT/RD/TPR/745.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.4.2016
            COM(2016) 183 final
            2016/0094(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel seoses rahvusvahelise vahendiga, mille töötavad välja Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsiooni organid ning mille eesmärk on rakendada alates 2020. aastast rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               ÜRO kliimamuutuste konventsiooni osaliste 21. konverentsil võeti edukalt vastu Pariisi kokkulepe, mille eesmärk on hoida üleilmne soojenemine tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, ning teha jõupingutusi, et piirata temperatuuri tõusu 1,5 C-ni. Aastaks 2050 tuleks üleilmset kasvuhoonegaaside heidet vähendada vähemalt 50 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega. Kõnealuste heite vähendamise eesmärkide saavutamisele peaks kaasa aitama kõik majandussektorid, kaasa arvatud rahvusvaheline lennundus.

               Rahvusvahelisest lennundusest tulenev kasvuhoonegaaside heide moodustab rohkem kui 2 % kogu maailma heitkogustest ja kasvab kiiresti, kusjuures prognooside kohaselt, mis lähtuvad praeguse olukorra jätkumisest, võib eeldada, et 2050. aastaks on lennutegevusest tuleneva heite maht suurenenud 200 % võrreldes praeguse tasemega. Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Pariisi protokoll – tegevuskava kliimamuutuste vastaseks võitluseks pärast aastat 2020”
                  1
                rõhutatakse, et Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) peaks võtma meetmeid rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite reguleerimiseks enne 2016. aasta lõppu. Hoolimata tehnoloogia arengust on heite kogumahu vähendamise potentsiaal lennundussektoris piiratud ning seega on turupõhised meetmed tunnistatud sobivaks vahendiks, mis aitab vähendada üldist heidet lennunduse valdkonnas. ICAO assamblee 38. istungil (2013) otsustati rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite vähendamiseks välja töötada ühtne üleilmne turupõhine meede, et võtta assamblee 39. istungil (27. septembrist kuni 7. oktoobrini 2016) vastu otsus selle rakendamise kohta alates 2020. aastast
                  2
               .

               Seepärast on vaja võimalikult kiiresti ja aegsasti enne järgmist ICAO assamblee istungit vastu võtta seisukoht, millest ELi huvides ühiselt tegutsevad liikmesriigid peaksid lähtuma seoses ICAOs vastuvõetava otsusega.

               Liidu seisukohta väljendavad komisjon ja liikmesriigid ICAO organites. Kõnealust vahendit käsitleva ettepaneku koostamises osalevad mitmesugused ICAO organid, sealhulgas ICAO nõukogu. Samuti on vaja vastu võtta ELi seisukoht, et tagada kooskõla kehtivate ELi õigusaktidega.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 1600/2002/EÜ kutsuti liitu üles tegema kindlaks ja võtma konkreetseid meetmeid lennundusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, kui selliste meetmete võtmises ei ole ICAO raames kokku lepitud 2002. aastaks. Tulenevalt ICAO assamblee 33. istungi (2001) otsusest töötada välja heitkogustega kauplemise avatud süsteem rahvusvahelise lennunduse jaoks
                  3
                ning ICAO assamblee 35. istungi (2004) otsusest töötada välja suunised rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite lisamiseks ICAO osalisriikide heitkogustega kauplemise süsteemidesse,
                  4
                võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu direktiivi 2008/101/EÜ, millega muudeti direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi
                  5
               .

               Lisaks üleilmse turupõhise meetme väljatöötamisele otsustati ICAO assamblee 38. istungil (2013), et ICAO ja tema osalisriigid ning asjaomased organisatsioonid teevad koostööd, et saavutada keskpikas perspektiivis ühine mittesiduv eesmärk hoida alates 2020. aastast rahvusvahelisest lennundusest tulenev CO2 netoheide üleilmselt samal tasemel. Rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite tase on 2020. aastal prognooside kohaselt ligikaudu 70 % kõrgem kui 2005. aastal
                  6
                ning liit ja selle liikmesriigid on järjepidevalt pooldanud üleilmset eesmärki, mille kohaselt tuleks rahvusvahelisest lennundusest tulenevat kasvuhoonegaaside heidet 2020. aastaks vähendada 10 % võrreldes 2005. aasta tasemega. Siiski tundub asjakohane, et liit kasutaks võimalust aidata üsna lühikese ajavahemiku jooksul kaasa üleilmse turupõhise meetme väljakujundamisele, mille eesmärk on säilitada rahvusvahelisest lennundusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite 2020. aasta tase, pidades silmas võimalust eesmärgid aja jooksul läbi vaadata, kui see on asjakohane.

               Selleks et hõlbustada edusammude tegemist asjakohase vahendi loomiseks ICAO assamblee 39. istungil (2016), otsustasid liidu seadusandjad ajutiselt lugeda direktiivi 2003/87/EÜ nõudeid täidetuks väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) asuvate riikide lennuväljadele suunduvate ja sealt väljuvate lendude puhul
                  7
               . Pärast ICAO assamblee 39. istungit (2016) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, mida tuleb teha üleilmset turupõhist meedet hõlmava rahvusvahelise vahendi rakendamiseks alates 2020. aastast, et kõnealuse vahendi abil vähendada lennundusest tulenevat kasvuhoonegaaside heidet mittediskrimineerival viisil. Käesolevas aruandes vaatleb komisjon arengusuundumusi, mis on seotud võimalustega kaasata pärast 1. jaanuari 2017 eespool nimetatud vahendi rakendamisse väljaspool EMPd asuvate riikide lennuväljadele suunduvatest ja sealt väljuvatest lendudest tulenev heide, ning teeb vajaduse korral asjakohaseid ettepanekuid.

               •Kooskõlamuude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Kavandatav otsus on kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige energia-, keskkonna- ja transpordipoliitikaga, ning täiendab neid
                     8
                  .

                   Üleilmseks puhtale energiale üleminekuks on vaja muuta ettevõtluse ja investeerimisega seotud käitumismustreid ja stiimuleid kõigis poliitikavaldkondades.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Ettepanek on esitatud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 koos artikli 218 lõikega 9.

                  ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud kord, mille alusel kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte.

                  Käesoleval juhul on ICAO assamblee poolt eeldatavasti vastuvõetaval aktil direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 28a märgitud õiguslik mõju.

                  Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artiklile 191 peab Euroopa Liit aitama saavutada muu hulgas järgmisi eesmärke: keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine; rahvusvahelisel tasandil meetmete edendamine, et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

               •Vahendi valik

                  ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaselt on kohaldatav vahend nõukogu otsus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.

               5.MUUD KÜSIMUSED

                  Ei kohaldata.

               2016/0094 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel seoses rahvusvahelise vahendiga, mille töötavad välja Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsiooni organid ning mille eesmärk on rakendada alates 2020. aastast rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet

                EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               1)
                     Rahvusvahelisest lennundusest tulenev kasvuhoonegaaside heide moodustab rohkem kui 2 % kogu maailma heitkogustest ja kasvab kiiresti, kusjuures prognooside kohaselt, mis lähtuvad praeguse olukorra jätkumisest, võib eeldada, et 2050. aastaks on lennutegevusest tuleneva heite maht suurenenud 200 % võrreldes praeguse tasemega. Aastaks 2050 tuleks üleilmset kasvuhoonegaaside heidet vähendada vähemalt 50 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega. Kõnealuste heite vähendamise eesmärkide saavutamisele peaks kaasa aitama kõik majandussektorid, kaasa arvatud rahvusvaheline lennundus.

               ÜRO kliimamuutuste konventsiooni osaliste 21. konverents lõppes 2015. aasta detsembris edukalt Pariisi kokkuleppe vastuvõtmisega, mille eesmärk on hoida üleilmne soojenemine tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, ning teha jõupingutusi, et piirata temperatuuri tõusu 1,5°C-ni.

               2)
                     Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) asutati 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga. Kõik liikmesriigid on kõnealuse konventsiooni osalised ja ICAO liikmed, samas kui liidul on vaatlejastaatus teatavatel ICAO kohtumistel, sealhulgas iga kolme aasta tagant toimuval ICAO assamblee istungil. Liit ja selle liikmesriigid on 1997. aasta Kyoto protokolli osalised ning seepärast peavad nad püüdma ICAO kaudu saavutada rahvusvahelisest lennundusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 1600/2002/EÜ kutsuti liitu üles tegema kindlaks ja võtma konkreetseid meetmeid lennundusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, kui selliste meetmete võtmises ei ole ICAO raames kokku lepitud 2002. aastaks.

               3)
                     ICAO assamblee 33. istungil (2001) kiideti heaks heitkogustega kauplemise avatud süsteemi rakendamine rahvusvahelises lennunduses
                  9
               . ICAO lennundusalase keskkonnakaitse komitee soovitas 2004. aastal loobuda ICAO egiidi all vastu võetud uuele õigusaktile tugineva lennundusspetsiifilise heitkogustega kauplemise süsteemi edasiarendamisest. ICAO assamblee 35. istungil (2004) kiideti heaks heitkogustega kauplemise avamine ja pakuti riikidele võimalust lisada rahvusvahelisest lennundusest tulenev heide oma heitkogustega kauplemise süsteemi,
                  10
                kuid ICAO assamblee 36. istungil (2007) kutsuti üles vabastama süsteemi kaasamisest muudes riikides asuvad õhusõidukite käitajaid, kui kaasamises ei ole kahepoolselt kokku lepitud
                  11
               . Liit, selle liikmesriigid ja muud Euroopa riigid on järjepidevalt jätnud endale õiguse kohaldada mittediskrimineerivalt turupõhiseid meetmeid kõigi õhusõidukite käitajate suhtes, kes teenindavad nende territooriumile suunduvaid, sealt väljuvaid või nende territooriumi piires toimuvaid lende, tuletades meelde, et Chicago konventsioonis tunnistatakse lepinguosaliste õigust kohaldada mittediskrimineerivalt oma seadusi ja eeskirju kõikide riikide õhusõidukite suhtes,
                  12
                mis teenindavad nende territooriumile suunduvaid, sealt väljuvaid või nende territooriumi piires toimuvaid lende.

               4)
                     Arvestades, et lennundusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite piiramine on oluline panus, mis on kooskõlas üldiste heite vähendamise kohustustega, võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu direktiivi 2008/101/EÜ,
                  13
                millega muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ning muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ)
                  14
               . Direktiivi 2008/101/EÜ viiendas põhjenduses on märgitud, et EL peaks püüdma tagada, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramiseks sõlmitud üleilmne kokkulepe sisaldab meetmeid lennundusest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, ning sel juhul peaks komisjon kaaluma, milliseid muudatusi tuleks direktiivis teha seoses selle kohaldamisega õhusõidukite käitajate suhtes.

               5)
                     Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Pariisi protokoll – tegevuskava kliimamuutuste vastaseks võitluseks pärast aastat 2020”
                  15
                rõhutatakse, et Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) peaks võtma meetmeid rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite reguleerimiseks enne 2016. aasta lõppu. ICAO assamblee järgmine istung toimub 2016. aastal ja selle raames tuleks kokku leppida rahvusvahelises vahendis, mille eesmärk on rakendada alates 2020. aastast rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet.

               6)
                     ICAO assamblee 38. istungil (2013) otsustati, et ICAO ja tema osalisriigid ning asjaomased organisatsioonid teevad koostööd, et saavutada keskpikas perspektiivis ühine mittesiduv eesmärk hoida alates 2020. aastast rahvusvahelisest lennundusest tulenev CO2 netoheide üleilmselt samal tasemel (edaspidi „ICAO eesmärk”) ning otsustati töötada välja üleilmne turupõhine meede rahvusvahelise lennunduse jaoks ja esitada sellekohase tegevuse tulemusi käsitlev aruanne asjaomase otsuse vastuvõtmiseks ICAO assamblee 39. istungil (2016). Rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite tase on 2020. aastal prognooside kohaselt ligikaudu 70 % kõrgem kui 2005. aastal
                  16
                ning liit ja selle liikmesriigid on järjepidevalt pooldanud üleilmset eesmärki, mille kohaselt tuleks rahvusvahelisest lennundusest tulenevat kasvuhoonegaaside heidet 2020. aastaks vähendada 10 % võrreldes 2005. aasta tasemega. Siiski tundub asjakohane, et liit kasutaks võimalust aidata üsna lühikese ajavahemiku jooksul kaasa üleilmse turupõhise meetme väljakujundamisele, mille eesmärk on säilitada rahvusvahelisest lennundusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite 2020. aasta tase, pidades silmas eesmärgi läbivaatamist tulevikus, kui see on asjakohane.

               7)
                     Selleks et hõlbustada edusammude tegemist asjakohase vahendi loomiseks ICAO assamblee 2016. aasta istungil, otsustas liidu seadusandja ajutiselt lugeda direktiivi 2003/87/EÜ nõudeid täidetuks väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) asuvate riikide lennuväljadele suunduvate ja sealt väljuvate lendude puhul. Niimoodi rõhutas liit asjaolu, et õiguslikke nõudeid võib kohaldada EMP riikide lennuväljadele suunduvate ja sealt väljuvate lendude suhtes samamoodi, nagu saab õiguslikke nõudeid kohaldada kõnealuste lennuväljade vahelistest lendudest tuleneva heite suhtes
                  17
               .

               8)
                     Muudetud direktiivis 2003/87/EÜ on sätestatud teatavad kohustused, mida komisjon peab täitma pärast ICAO assamblee 39. istungit (2016). Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, mida tuleb teha üleilmset turupõhist meedet hõlmava rahvusvahelise vahendi rakendamiseks alates 2020. aastast, et kõnealuse vahendi abil vähendada lennundusest tulenevat kasvuhoonegaaside heidet mittediskrimineerival viisil. Käesolevas aruandes vaatleb komisjon arengusuundumusi, mis on seotud võimalustega kaasata pärast 1. jaanuari 2017 eespool nimetatud vahendi rakendamisse väljaspool EMPd asuvate riikide lennuväljadele suunduvatest ja sealt väljuvatest lendudest tulenet heidet, ning teeb vajaduse korral asjakohaseid ettepanekuid.

               9)
                     Tuleks kindlaks määrata liidu seisukoht, mis võetakse seoses ICAOs välja töötatava rahvusvahelise vahendiga, mille eesmärk on rakendada alates 2020. aastast rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet.

               10)
                     Liidu seisukoht tuleb vastu võtta aegsasti enne järgmist ICAO assamblee istungit,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimelt võetav seisukoht, mis viib üleilmset turupõhist meedet käsitleva vahendi väljatöötamiseni ICAOs, on kooskõlas käesoleva otsuse lisaga ning seda seisukohta väljendavad liidu huvides ühiselt komisjon ja liikmesriigid ICAO organites.

               Artikkel 2

               Komisjon hoiab asjaomaseid nõukogu organeid kursis kõikide käimasolevate aruteludega. Selleks et komisjon oleks teadlik kõigist nõukogu seisukohtadest seoses lisa tingimuste nõuetekohase kohaldamisega, konsulteerib komisjon vajaduse korral asjaomaste organitega, pidades silmas ICAO organites toimuvaid arengusuundumusi.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  COM(2015)81, 4.3.2015.

                     (2)
                  ICAO resolutsioon A38-18 (2013).

                     (3)
                  ICAO resolutsioon A33-7 (2001).

                     (4)
                  ICAO resolutsioon A35-5 (2004).

                     (5)
                  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

                     (6)
                  Vt ICAO 2013. aasta resolutsiooni suhtes tehtud reservatsioonid, millele on osutatud eespool joonealuses märkuses 4.

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 421/2014.

                     (8)
                  COM(2016) 110 final.

                     (9)
                  ICAO resolutsioon A33-7.

                     (10)
                  ICAO resolutsioon A35-5.

                     (11)
                  Resolutsiooni A36-22 liide L.

                     (12)
                  Reservatsioonid seoses ICAO 2007. aasta resolutsiooniga, ICAO 2010. aasta resolutsiooniga, ICAO nõukogu 2012. aasta otsusega Delhi deklaratsiooni heakskiitmise kohta ning ICAO 2013. aasta resolutsiooniga, vt

                     http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/aviation/documentation_en.htm

                     (13)
                  ELT L 8, 13.1.2009, lk 3.

                     (14)
                  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

                     (15)
                  COM(2015)81, 4.3.2015.

                     (16)
                  Vt ICAO 2013. aasta resolutsiooni suhtes tehtud reservatsioonid, millele on osutatud eespool joonealuses märkuses 4.

                     (17)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 421/2014, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, seoses sellise rahvusvahelise kokkuleppe rakendamisega 2020. aastaks, mille alusel kohaldatakse rahvusvahelise lennunduse heitkoguste suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet, ELT L 129, 30.4.2014, lk 1.