				|

		52013PC0775

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 7/2010 /* COM/2013/0775 final - 2013/0383 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ühepoolseid Euroopa Liidu tariifikvoote on
vaja selliste toodete puhul, mida ei toodeta liidus piisavalt, et rahuldada
liidu töötleva tööstuse vajadusi jooksval kvoodi kehtivusajal. Vastuseks mitme
liikmesriigi taotlustele kaalus komisjon koos asjaomaste valitsuste
ekspertidega teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavate ühepoolsete
tariifikvootide avamist.
Nõukogu võttis 22. detsembril 2009.
aastal vastu määruse (EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus-
ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse
nende haldamine, et liidu nõudlust kõnealuste toodete järele saaks täita kõige
soodsamatel tingimustel. Kõnealusesse määrusesse tehtud arvukaid muudatusi ning
komisjoni läbipaistvuspoliitikat silmas pidades tuleks määrus asendada
käesoleva ettepanekuga.
Seetõttu tuleks vajalikele kogustele avada
liidu tariifikvoodid ühise tollitariifistiku ühepoolse tollimaksu nullmääraga
või vähendatud tollimaksumääraga, häirimata seejuures kõnealuste toodete
turgusid. Tollitariifistiku majandusküsimuste töörühma koosolekul peetud
arutelud näitasid, et liikmesriigid on nõus avama kvoodid määruse ettepanekuga
hõlmatud toodetele, häirimata seejuures kõnealuste toodete turgusid.
Ettepanek on kooskõlas põllumajandus-,
kaubandus-, ettevõtlus-, arengu- ja välispoliitikaga. Eelkõige ei rakendata
käesolevat ettepanekut ELiga sooduskaubanduslepingud (nt üldine soodustuste
süsteem, AKV süsteem, kandidaatriigid või potentsiaalsed kandidaatriigid)
sõlminud riikide arvelt.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD
ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
Konsulteeriti tollitariifistiku
majandusküsimuste töörühmaga, kes esindab kõigi liikmesriikide tootmisharusid.
Kõik loetletud kvoodid on töörühmas saavutatud kokkuleppe tulemus.
Märkimisväärseid pöördumatute tagajärgedega
riske ei ole nimetatud.
Käesolev ettepanek läbib talitustevahelise
konsultatsioonimenetluse ja see avaldatakse pärast vastuvõtmist nõukogus.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Nõukogu määrus (millega avatakse teatavaid
põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja
sätestatakse nende haldamine), mille õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikkel 31. Vastavalt kõnealusele
artiklile kinnitab nõukogu ühepoolsete tariifikvootide kohaldamise komisjoni
ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega.
Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Meetmed on kooskõlas põhimõtetega, mille
eesmärk on lihtsustada menetlusi väliskaubandusega tegelevate ettevõtjate
jaoks, ning komisjoni 2011. aasta teatisega ühepoolsete tariifide peatamise ja
kvootide kohaldamise kohta (ELT C 363, 13.12.2011, lk 6).
4.           MÕJU EELARVELE
Saamata
jäävad tollimaksud kogusummas 64 900 000 eurot.
2013/0383 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja
tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende
haldamine ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 7/2010
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 31,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Teatavate põllumajandus- ja
tööstustoodete tootmine liidus on liidu töötleva tööstuse vajaduste rahuldamiseks
ebapiisav. Seepärast sõltub liidu varustamine seda liiki toodetega olulisel
määral impordist, mis lähtub kolmandatest riikidest. Liidu pakilisimad
vajadused kõnealuste toodete järele tuleks rahuldada viivitamata kõige
soodsamatel tingimustel. Seepärast tuleks vajalikus ulatuses avada liidu
tollimaksu soodusmääraga tariifikvoodid, võttes arvesse vajadust mitte häirida
selliste toodete turge ega raskendada vastava tootmise alustamist või
arendamist liidus.
(2)       Kõigile liidu importijatele
on vaja tagada kõnealuste kvootide võrdne ja pidev kasutusvõimalus ning tagada
kvootide jaoks ettenähtud maksumäärade katkematu kohaldamine kogu asjaomaste
toodete impordi suhtes kõikidesse liikmesriikidesse kuni nimetatud kvootide
ammendumiseni.
(3)       Komisjoni määrusega (EMÜ) nr
2454/93[1]
on ette nähtud tariifikvootide haldamise süsteem, mis tagab võrdse ja pideva
juurdepääsu kvootidele ning kvootide jaoks ette nähtud maksumäärade katkematu
kohaldamise ja järgib deklaratsioonide vabasse ringlusse lubamise
aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilist järjekorda. Seepärast peaksid
käesoleva määrusega avatud tariifikvoote haldama komisjon ja liikmesriigid
vastavalt kõnealusele süsteemile.
(4)       Kvootide mahud on enamasti
väljendatud tonnides. Teatavate toodete puhul, mille jaoks on avatud ühepoolne
tariifikvoot, on kvoodi maht väljendatud muudes mõõtühikutes. Juhul kui
kõnealuste toodete suhtes ei ole nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87[2] I lisas sisalduvas
kombineeritud nomenklatuuris täpsustatud täiendavat mõõtühikut, võib jääda
selgusetuks, millist mõõtühikut kasutatakse. Selguse huvides ja kvootide
paremaks haldamiseks on vaja sätestada, et kõnealuste ühepoolsete
tariifikvootide kasutamiseks sisestatakse kaupade vabasse ringlusse lubamise
tollideklaratsiooni imporditud toodete täpne kogus, kasutades kõnealuste
toodete kvoodi mahu mõõtühikut, mis on sätestatud käesoleva määruse lisas.
(5)       Nõukogu määrust (EL)
nr 7/2010[3]
on muudetud mitmeid kordi. Läbipaistvuse huvides ja selleks, et hõlbustada
ettevõtjatel järgida kaupu, mille suhtes kohaldatakse ühepoolseid
tariifikvoote, peetakse asjakohaseks  määrus (EL) nr 7/2010 tervikuna asendada.

(6)       Kooskõlas proportsionaalsuse
põhimõttega on liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise kaubanduse
edendamise põhieesmärgi saavutamiseks vajalik ja asjakohane sätestada
eeskirjad, et tasakaalustada ettevõtjate ärihuvisid liidus ilma ELi WTO-loendit
muutmata. Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik
eesmärkide saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4.
(7)       Kuna tariifikvoodid peavad
jõustuma 1. jaanuaril 2014, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast
kuupäevast ning see peaks jõustuma viivitamata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Lisas loetletud toodete ühepoolsed liidu
tariifikvoodid avatakse sellisteks ajavahemikeks, selliste tollimaksumääradega
ning sellistes mahtudes nagu lisas näidatud, samal ajal kui ühise
tollitariifistiku ühepoolsed maksumäärad peatatakse.
Artikkel 2
Artiklis 1 osutatud tariifikvoote haldab
komisjon vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.
Artikkel 3
Vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni
esitamisel, mis hõlmab käesolevas määruses nimetatud toodet, mille kvoodimaht
on väljendatud muu mõõtühiku abil kui toote mass tonnides või kilogrammides või
toote väärtus, kui toote suhtes ei ole nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas
sisalduvas kombineeritud nomenklatuuris sätestatud täiendavat mõõtühikut, tuleb
imporditavate toodete täpne kogus märkida kõnealuse deklaratsiooni lahtrisse
41: „Täiendavad mõõtühikud”, kasutades käesoleva määruse lisas asjakohaste
toodete kvoodimahu suhtes kehtestatud mõõtühikut.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu
Teatajas avaldamise päeval.
Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist
2014.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA,
MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA
1.         ETTEPANEKU NIMETUS
Nõukogu määrus, millega avatakse teatavaid
põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja
sätestatakse nende haldamine ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu
määrus (EÜ) nr 7/2010
2.         EELARVEREAD
Peatükk ja artikkel: peatükk 12, artikkel 120.
Aastaks 2014 eelarvestatud summa: 18 086 400 000
eurot (EA 2014)
3.         FINANTSMÕJU
¨Ettepanekul puudub finantsmõju
X    Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele,
kuid sellel on finantsmõju tuludele. Mõju on järgmine:
(miljonites
eurodes ühe kümnendkoha täpsusega)
 Eelarverida || Tulu[4] || 12kuuline periood, alates pp/kk/aaaa || [Aasta: 2014.
 Artikkel 120 || Mõju omavahenditele || 1.1.2014 || - 64,9
(miljonites
eurodes ühe kümnendkoha täpsusega)
Käesoleva määruse ettepaneku kohasest
ühepoolsest tariifikvoodist tulenevate 2014. aastal saamata jäävate
tollimaksude kogusumma on hinnanguliselt 86,5 miljonit eurot.
Eespool toodu alusel võib käesolevast
määrusest tulenevat tulude vähenemist hinnata järgmiselt: 86,5 miljon
eurot (brutoväärtuses, sissenõudmiskulud kaasa arvatud) ×
0,75 = 64,9 miljonit eurot aastas alates 1. jaanuarist
2014.
4.         Pettusevastased meetmed
Mõnede käesoleva nõukogu määrusega hõlmatud
toodete lõppkasutust kontrollitakse kooskõlas komisjoni
määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitega 291–300.
[1]               Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993,
millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92,
millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).
[2]               Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87, 23. juuli 1987,
tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L
256, 7.9.1987, lk 1).
[3]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 7/2010, 22. detsember 2009,
millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed
liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine  (ELT L 3, 7.1.2010, lk
1).
[4]               Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste
tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab olema märgitud netosumma, st
brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.
LISA
 Jrk-nr || CN-kood || TARIC || Kauba kirjeldus || Kvoodi kehtivusaeg || Kvoodi maht || Kvoodi tollimaksumäär (%)
 09,2849 || ex 0710 80 69 || 10 || Valmistoitude tootmiseks ette nähtud keetmata või vees või aurus keedetud külmutatud seened liigist Auricularia polytricha (1)(2) || 1.1.–31.12. || 700 tonni || 0 %
 09.2663 || ex 1104 29 17 || 10 || Jahvatatud sorgoterad, mis on puisteisolatsiooni pakendamisvahendite valmistamisel kasutamiseks vähemalt kroovitud ja idutatud    (1) || 1.1.–31.12. || 1 500 tonni || 0 %
 09.2664   || ex 2008 60 19 ex 2008 60 39 || 30 30 || Maguskirsid piirituselisandiga, suhkruta või suhkrusisaldusega 9 massiprotsent, läbimõõduga kuni 19,9 mm, kiviga, kasutamiseks šokolaaditoodetes (1)   || 1.1.–31.12.   || 1 000 tonni   || 10 % (3)
 09.2913                   || ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 || 91 10 11 21 91 91 10 11 21 91 || Valmislõigatud või lõikamata töötlemata looduslik tubakas, mille tolliväärtus on vähemalt 450  eurot 100  kg netomassi kohta, ümbris- või kattelehtedena kasutamiseks alamrubriiki 2402  10  00 kuuluvate toodete valmistamisel (1) || 1.1.–31.12.                   || 6 000 tonni                   || 0 %
 09.2928 || ex 2811 22 00 || 40 || Ränidioksiidtäidis graanulite kujul, ränidioksiidisisaldusega vähemalt 97  % || 1.1.–31.12. || 1 700 tonni || 0 %
 09.2703 || ex 2825 30 00 || 10 || Vanaadiumoksiidid ja -hüdroksiidid, mis on mõeldud ainult sulamite valmistamiseks (1) || 1.1.–31.12. || 13 000 tonni || 0 %
 09.2806 || ex 2825 90 40 || 30 || Volframtrioksiid, sealhulgas sinine volframoksiid (CAS RN 1314-35-8 + 39318-18-8) || 1.1.-31.12. || 12 000 tonni || 0 %
 09.2929 || 2903 22 00 ||   || Trikloroetüleen (CAS RN 79-01-6) || 1.1.–31.12. || 10 000 tonni || 0 %
 09.2837 || ex 2903 79 90 || 10 || Bromoklorometaan (CAS RN 74-97-5) || 1.1.–31.12. || 600 tonni || 0 %
 09.2933 || ex 2903 99 90 || 30 || 1,3-diklorobenseen (CAS RN 541-73-1) || 1.1.-31.12. || 2 600 tonni || 0 %
 09.2950 || ex 2905 59 98 || 10 || 2-klooretanool, alamrubriiki 4002 99 90 kuuluvate vedelate tioplastide valmistamiseks, (CAS RN 107-07-3) (1) || 1.1.–31.12. || 15 000 tonni || 0 %
 09.2851 || ex 2907 12 00 || 10 || O-kresool puhtusastmega vähemalt 98,5  % massist (CAS RN 95-48-7) || 1.1.–31.12. || 20 000 tonni || 0 %
 09.2624 || 2912 42 00 ||   || Etüülvanilliin (3-etoksü-4-hüdroksübensaldehüüd) (CAS RN 121-32-4) || 1.1.–31.12. || 950 tonni || 0 %
 09.2852 || ex 2914 29 00 || 60 || Tsüklopropüül metüülketoon (CAS RN 765-43-5) || 1.1.–31.12. || 300 tonni || 0 %
 09.2638 || ex 2915 21 00 || 10 || Äädikhape puhtusega vähemalt 99  % massist (CAS RN 64-19-7) || 1.1.–31.12. || 1 000 000 tonni || 0 %
 09.2972 || 2915 24 00 ||   || Atseetanhüdriid (CAS RN 108-24-7) || 1.1.–31.12. || 20 000 tonni || 0 %
 09.2665 || ex 2916 19 95 || 30 || Kaalium-(E,E)-heksa-2,4-dienaat (CAS RN 24634-61-5) || 1.1.–31.12. || 8 000 tonni || 0 %
 09.2769 || ex 2917 13 90 || 10 || Dimetüülsebatsaat (CAS RN 106-79-6) || 1.1.–31.12. || 1 000 tonni || 0 %
 09.2634 || ex 2917 19 90 || 40 || Dodekaandihape, puhtusega vähemalt 98,5  % massist (CAS RN693-23-2) || 1.1.-31.12. || 4 600 tonni || 0 %
 09.2808 || ex 2918 22 00 || 10 || o-atsetüülsalitsüülhape (CAS RN 50-78-2) || 1.1.–31.12. || 120 tonni || 0 %
 09.2975 || ex 2918 30 00 || 10 || Bensofenoon-3,3′,4,4′-tetrakarboksüüldianhüdriid (CAS RN 2421-28-5) || 1.1.–31.12. || 1 000 tonni || 0 %
 09.2602 || ex 2921 51 19 || 10 || o-fenüleendiamiin (CAS RN 95-54-5) || 1.1.–31.12. || 1 800 tonni || 0 %
 09.2854 || ex 2924 19 00 || 85 || 3-jodoprop-2-ünüül N-butüülkarbamaat (CAS RN 55406-53-6) || 1.1.–31.12. || 1 300 tonni || 0 %
 09.2977 || 2926 10 00 ||   || Akrüülnitriil (CAS RN 107-13-1) || 1.1.–31.12. || 75 000 tonni || 0 %
 09.2856 || ex 2926 90 95 || 84 || 2-Nitro-4(trifluorometüül)bensonitriil (CAS RN 778-94-9) || 1.1.–31.12. || 500 tonni || 0 %
 09.2838 || ex 2927 00 00 || 85 || C,C’-asodi(formamiid) (CAS RN 123-77-3), mille omadused on järgmised: — || pH 6,5–7,5 ja
 — || semikarbasiidi (CAS RN 57-56-7) sisaldus kuni 1 500 mg/kg, määratud vedelikkromatograafia-massispektromeetria (LC-MS) abil,
 — || lagunemistemperatuur vahemikus 195 –205 °C,
 — || suhteline tihedus 1,64 –1,66 ja
 — || põlemissoojus 215–220 kcal/mol
1.1.–31.12.
100 tonni
0 %
 09.2603 || ex 2930 90 99 || 79 || Bis(3-trietoksüsilüülpropüül)tetrasulfiid (CAS RN 40372-72-3) || 1.1.–31.12. || 9 000 tonni || 0 %
 09,2955 || ex 2932 19 00 || 60 || Flurtamoon (ISO) (CAS RN 96525-23-4) || 1.1.–31.12. || 300 tonni || 0 %
 09.2812 || ex 2932 20 90 || 77 || Heksaan-6-oliid (CAS RN 502-44-3) || 1.1.–31.12. || 4 000 tonni || 0 %
 09.2858 || 2932 93 00 ||   || Piperonaal (CAS RN 120-57-0) || 1.1.–31.12. || 220 tonni || 0 %
 09.2860 || ex 2933 69 80 || 30 || 1,3,5-Tris[(3-(dimetüülamino)propüül]heksahüdro-1,3,5-triasiin (CAS RN 15875-13-5) || 1.1.-31.12. || 300 tonni || 0 %
 09.2658 || ex 2933 99 80 || 73 || 5-(Atsetoatsetüülamino)bensimidasoloon (CAS RN 26576-46-5) || 1.1.–31.12. || 200 tonni || 0 %
 09.2945 || ex 2940 00 00 || 20 || D-ksüloos (CAS RN 58–86-6) || 1.1.–31.12. || 400 tonni || 0 %
 09.2862 || ex 3105 40 00 || 10 || Monoammooniumfosfaat (CAS RN 7722-76-1) || 1.1.–31.12.2014 || 45 000 tonni || 0 %
 09.2666 || ex 3204 17 00 || 55 || Värvaine C.I. Pigment Red 169 (CAS RN 12237-63-7) || 1.1.–31.12. || 40 tonni || 0 %
 09.2659 || ex 3802 90 00 || 19 || Kaltsineeritud soodaga läbikuumutatud diatomiit || 1.1.–31.12. || 30 000 tonni || 0 %
 09.2908 || ex 3804 00 00 || 10 || Naatriumlignosulfonaat || 1.1.–31.12. || 40 000 tonni || 0 %
 09.2889 || 3805 10 90 ||   || Sulfaattärpentin || 1.1.–31.12. || 25 000 tonni || 0 %
 09.2935 || ex 3806 10 00 || 10 || Värskelt ekstraheeritud õlivaikudest saadud kampol ja vaikhapped || 1.1.–31.12. || 280 000 tonni || 0 %
 09.2814 || ex 3815 90 90 || 76 || Titaandioksiidist ja volframtrioksiidist koosnev katalüsaator || 1.1.–31.12. || 3 000 tonni || 0 %
 09.2829 || ex 3824 90 97 || 19 || Puidust loodusliku vaigu ekstraheerimisel saadud jääkainete alifaatsetes lahustites lahustumatu tonniahke ekstrakt, millel on järgmised omadused: — || vaikhappe sisaldus kuni 30 massiprotsenti
 — || happearv kuni 110
ning
 — || sulamistemperatuur 100° C või rohkem
1.1.–31.12.
1 600 tonni
0 %
 09.2907 || ex 3824 90 97 || 86 || Pulbriline fütosteroolide segu, mis sisaldab: — || steroole vähemalt 75 % massist ja
 — || stanoole kuni 25 % massist
ning mida kasutatakse stanoolide/steroolide
  või stanool-/steroolestrite tootmisel
(1)
1.1.–31.12.
2 500 tonni
0 %
 09,2644 || ex 3824 90 97 || 96 || Valmistis, mis sisaldab: — || 55 –78 % dimetüülglutaraati,
 — || 10 % või rohkem, kuid mitte üle 30 % dimetüüladipaati ning
 — || kuni 35 % dimetüülsuktsinaati
1.1.–31.12.
10 000 tonni
0 %
 09,2140 || ex 3824 90 97 || 98 || Tertsiaarsete amiinide segu, mis sisaldab: — || 2,0–4,0  % massist N,N-dimetüül-1-oktaanamiini
 — || vähemalt 94  % massist N,N-dimetüül-1-dekaanamiini
 — || kuni 2  % massist N,N-dimetüül-1-dodekaanamiini
1.1.–31.12.
4 500 tonni
0 %
 09.2660 || ex 3902 30 00 || 96 || Propüleen-etüleenkopolümeer, sulanult viskoossusega kuni 1700 mPa 190 °C juures, nagu on kindlaks määratud ASTM D 3236 meetodiga || 1.1.–31.12. || 500 tonni || 0 %
 09.2639 || 3905 30 00 ||   || Polü(vinüülalkoholid), mis sisaldavad või ei sisalda hüdrolüüsimata atsetaatrühmi || 1.1.–31.12. || 18 000 tonni || 0 %
 09,2930 || ex 3905 30 00 || 30 || Vinüülalkoholi kopolümeer, mis sisaldab hüdrolüüsimata atsetaatrühmasid ja metüleenbutaandihappe naatriumsoolasid (CAS RN 122625-12-1), kasutatakse termopaberi valmistamiseks || 1.1.–30.6. || 192 tonni || 0 %
 09.2671 || ex 3905 99 90 || 81 ||  Polü(vinüülbutüraal) (CAS RN 63148-65-2), — || mis sisaldab hüdroksüülrühmi 17,5 –20 massiprotsenti  ja
 — || mille osakeste mediaansuurus (D50) on suurem kui 0,6 mm
1.1.–31.12.
11 000 tonni
0 %
 09.2616 || ex 3910 00 00 || 30 || Polüdimetüülsiloksaan, mille polümerisatsiooniaste on 2800  monomeeri (± 100) || 1.1.–31.12. || 1 300 tonni || 0 %
 09.2816 || ex 3912 11 00 || 20 || Tselluloosatsetaadi helbed || 1.1.–31.12. || 75 000 tonni || 0 %
 09.2864 || ex 3913 10 00 || 10 || Naatriumalginaat, eraldatud pruunvetikatest (CAS RN 9005-38-3)   || 1.1.–31.12. || 1 000 tonni || 0 %
 09.2641 || ex 3913 90 00 || 87 || Naatriumhüaluronaat, mittesteriilne, mille — || massikeskmine molekulmass (Mw) on kuni 900 000,
 — || endotoksiinisisaldus on kuni 0,008 endotoksiiniühikut (EÜ/mg),
 — || etanoolisisaldus on kuni 1 massiprotsent,
 — || etanoolisisaldus on kuni 0,5 massiprotsenti,
1.1.–31.12.
200 kg
0 %
 09.2661 || ex 3920 51 00 || 50 || Polümetüülmetakrülaadi tahvlid, mis vastavad järgmistele standarditele: — || EN 4364 (MIL-P-5425E) ja DTD5592A või
 — || EN 4365 (MIL-P-8184) ja DTD5592A
1.1.–31.12.
100 tonni
0 %
 09.2645 || ex 3921 14 00 || 20 || Regenereeritud tselluloosist vahtplastikplokk, mis on immutatud magneesiumkloriidi ja kvaternaarseid ammooniumühendeid sisaldava veega ja mille mõõtmed on 100 cm (± 10 cm) x 100 cm (± 10 cm) x 40 cm (± 5 cm) || 1.1.–31.12. || 1 300 tonni || 0 %
 09.2818 || ex 6902 90 00 || 10 || Tulekindlad tellised järgmiste omadustega: — || servapikkus üle 300 mm ja
 — || TiO2 sisaldus mitte üle 1 massiprotsendi ja
 — || Al2O3 sisaldus mitte üle 0,4 massiprotsendi ja
 — || ruumala muutus 1700° C juures vähem kui 9 %
1.1.–31.12.
75 tonni
0 %
 09,2628 || ex 7019 52 00 || 10 || Plastiga kaetud klaaskiust klaasriie, kaaluga 120 g/m2 (± 10  g/m2), mida tavaliselt kasutatakse kokkurullitavate ja raamitud putukavõrkude tootmiseks || 1.1.–31.12. || 3 000 000 m² || 0 %
 09.2799 || ex 7202 49 90 || 10 || Ferrokroom, mille süsinikusisaldus on massist 1,5 % või rohkem, kuid mitte rohkem kui 4 % ja mille kroomisisaldus ei ületa 70 % massist || 1.1.–31.12. || 50 000 tonni || 0 %
 09.2629   || ex 7616 99 90 ex 8302 49 00 || 85 91 || Alumiiniumist teleskoopkäepide, mida kasutatakse kohvrite valmistamiseks (1)   || 1.1.–31.12.   || 800 000 tükki   || 0 %
 09.2840 || ex 8104 30 00 || 20 || Magneesiumipulber: — || puhtusega 98 –99,5 massiprotsenti
 — || osakeste suurusega 0,2–0,8 mm
1.1.–31.12.
2 000 tonni
0 %
 09.2642   || ex 8501 40 20 ex 8501 40 80 || 30 40 || Koost, mis koosneb järgmistest osadest: — || ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega 480 – 1 400 W, sisendvõimsusega 900 – 1 600 W, välisläbimõõduga 119,8 –135,2 mm ja nimipöörlemiskiirusega 30 000 –50 000 pööret minutis, ning
 — || õhku sissejuhtiv ventilaator,
kasutamiseks tolmuimejate valmistamisel
(1)
1.1.–31.12.
120 000 tükki
0 %
 09.2763 || ex 8501 40 80 || 30 || Ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega rohkem kui 750 W ja sisendvõimsusega rohkem kui 1 600 W, kuid mitte üle 2 700 W, välisläbimõõduga rohkem kui 120  mm (±  0,2  mm), kuid mitte üle 135  mm (±  0,2  mm), nimipöörlemiskiirusega rohkem kui 30  000 pööret minutis, kuid mitte üle 50  000 pöörde minutis, varustatud õhuventilaatoriga, kasutatakse tolmuimejate tootmisel (1) || 1.1.–31.12. || 2  000 000 tükki || 0 %
 09.2633 || ex 8504 40 82 || 20 || Elektrialaldi võimsusega kuni 1 kVA, mida kasutatakse alamrubriiki 8509 80 ja rubriiki 8510 kuuluvate toodete valmistamiseks (1) || 1.1.–31.12. || 4  500 000 tükki || 0 %
 09.2643 || ex 8504 40 82 || 30 || Toitemoodul rubriikidesse 8521 ja 8528 kuuluvate kaupade valmistamiseks  (1) || 1.1.–31.12. || 1  038  000 tükki || 0 %
 09.2620 || ex 8526 91 20 || 20 || Asukohamääramisfunktsiooniga GPS-süsteemi koost, ilma ekraanita, massiga kuni 2 500 g || 1.1.–31.12. || 3  000  000 tükki || 0 %
 09,2672   || ex 8529 90 92 ex 9405 40 39 || 75 70 || Trükkplaat valgusdioodidega: — || prismade/läätsedega varustatud või mitte, ning
 — || pistiku(te)ga varustatud või mitte,
tagantvalgustuselementide tootmiseks
  rubriigi 8528 kaupade jaoks
(1)
1.1.–31.12.
115  000  000 tükki
0 %
 09.2003 || ex 8543 70 90 || 63 || Pingejuhitav sagedusgeneraator, mis koosneb aktiivsete ja passiivsete elementidega varustatud trükkmoodulist, mille mõõtmed ei ületa 30 mm x 30 mm || 1.1.–31.12. || 1  400  000 tükki || 0 %
 09,2668   || ex 8714 91 10 ex 8714 91 10 || 21 31 || Süsinikkiududest ja kunstlikest vaikudest valmistatud jalgrattaraam, värvitud, lakitud ja/või poleeritud, kasutamiseks jalgrataste tootmisel (1)   || 1.1.–31.12.   || 76 000 tükki   || 0 %
 09.2669   || ex 8714 91 30 ex 8714 91 30 || 21 31 || Jalgratta esikahvel, valmistatud süsinikkiududest ja kunstlikest vaikudest, värvitud, lakitud ja/või poleeritud, kasutamiseks jalgrataste tootmisel (1)   || 1.1.–31.12.   || 52 000 tükki   || 0 %
 09.2631 || ex 9001 90 00 || 80 || Klaasist läätsed, prismad ja liimitud elemendid, kokku monteerimata, CN-koodide 9002, 9005, 9013 10 ja 9015 alla kuuluvate kaupade tootmiseks (1) || 1.1.–31.12. || 5  000  000 tükki || 0 %
 (1)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 291–300 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).
 (2)  Meede ei ole lubatud, kui töötlejateks on jaemüügi- või toitlustusettevõtted.
 (3)  Kohaldatakse koguselist tollimaksumäära.


|

52010PC0470

/* KOM/2010/0470 lõplik - NLE 2010/0247 */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2011. aastaks

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 14.9.2010KOM(2010) 470 lõplik2010/0247 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2011. aastaksSELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST110-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKooskõlas nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) soovitakse ühise kalanduspoliitikaga tagada vee-elusressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes. Tähtis vahend nende eesmärkide saavutamiseks on iga-aastane lubatud kogupüüki (TAC), kvoote ja püügikoormuse piiranguid hõlmav kalapüügivõimaluste kinnitamine.Käesoleva ettepaneku eesmärk on kindlaks määrata liikmesriikide 2011. aasta kalapüügivõimalused seoses majanduslikult kõige tähtsamate Läänemere kalavarudega.-  Üldine taustKomisjoni teatises, mis käsitleb arutelu 2011. aasta kalapüügivõimaluste üle (KOM(2010) 241 (lõplik)), kirjeldatakse ettepaneku tausta. Iga-aastast lubatud kogupüüki ja kvoote käsitlevate otsuste lihtsustamiseks ja selgitamiseks määrati kalapüügivõimalused Läänemeres alates 2006. aastast kindlaks järgmise eraldi määrusega: nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 52/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes.Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) edastasid teadusnõuanded Läänemere 2011. aasta püügivõimaluste kohta vastavalt 2010. aasta mais ja juunis.Käesolevas ettepanekus on kaks osa, mis on olulised Läänemere kalanduspiirkondade haldamisel 2011. aastal: neist esimeses sätestatakse lubatud kogupüük ja kvoodid ning teises sätestatakse püügikoormuse piirangud.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidKalapüügivõimalusi ja nende eraldamist liikmesriikidele reguleeritakse kord aastas. Viimati on vastu võetud nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1226/2009, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused 2010. aastaks.Läänemere kalavarude majandamise seisukohast on samuti oluline nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98.Nõukogu 18. septembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ning muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 779/97, on esitatud kõnealuste tursavarude taastamiseks kohaldatavad kontrolli- ja seiremeetmed. Lisaks on selles määruses sätestatud lääne- ja idaosa tursavarude lubatud kogupüükide kehtestamise eeskirjad ning asjaomased püügikoormuse piirangud.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEsitatud meetmed on kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja eeskirjadega ning liidu säästva arengu poliitikaga.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutaminePeamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritudTeadusorganisatsioonid, kellega konsulteeriti, on Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF).Euroopa Liit taotleb igal aastal ICESilt ning STECFilt teadusnõuandeid tähtsate kalavarude kohta. Saadud nõuanded hõlmavad kogu Läänemere kalavaru, mille kohta esitatakse lubatud kogupüük, välja arvatud atlandi merilest ja heeringas 31. alarajoonis, mille kohta käesoleval aastal nõuandeid ei esitatud, kuna olemasolev teave on ebapiisav kalavarude muutumise hindamiseks.-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaLäänemere piirkondliku nõuandekomisjoni (BSRAC) põhjalähedaste, lõheliste ja pelaagiliste kalavarude ühistöörühma koosolekul peeti juunis 2010 konsultatsioone komisjoni teatise alusel, mis käsitleb arutelu 2011. aasta kalapüügivõimaluste üle. ICES ja STECF esitasid ettepaneku teadusliku põhjenduse. Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat tutvustas 2011. aasta lubatud kogupüügi ja kvootide määramisel poliitilise avalduse alusel rakendatavaid eeskirju. Koosoleku käigus esitatud esialgseid seisukohti ning hiljem kirjalikult esitatud soovitusi kõikide asjaomaste kalavarude kohta kaaluti ja võeti ettepanekus nii palju kui võimalik arvesse, minemata vastuollu olemasoleva poliitikaga või põhjustamata ohustatud varude olukorra halvenemist.Läänemere piirkondlik nõuandekomisjon toetab tursavarude mitmeaastase kava kohaldamist lubatud kogupüügi määramisel, kuid ei ole nõus kava kohaldamisest tuleneva püügikoormuse järkjärgulise kohandamisega. Lisaks ei ole nõuandekomisjon nõus lubatud kogupüügi kohandamisega pikaajalise säästva taseme suunas, kui kalavaru seisukord on nõuandekomisjoni arvamuse kohaselt stabiilne ja teadusnõuanded ei ole kõnealuse kvoodi vähendamise õigustamiseks piisavad.-  Mõju hindamineKavandatud meetmete rakendamise korral vähenevad ELi laevade kalapüügivõimalused Läänemerel kõikide asjaomaste kalavarude puhul ligikaudu 17 %. Mitme heeringavaru ja kilu puhul tuleneb vähendamine sellest, et kalastussuremus ületab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse taseme ehk ennetusliku taseme, ning varude väiksemast juurdekasvust. Kõige suuremat majanduslikku mõju avaldab kilu lubatud kogupüügi vähendamine, mis tuleneb sellest, et kalavaru püüti üle ennetusliku taseme. Tursa lubatud kogupüüki Läänemere lääne- ja idaosas on mitmeaastase kava kohaselt suurendatud.Ettepanek ei kajasta mitte ainult lühiajalisi probleeme, vaid on ka osa pikaajalisest strateegiast, mille puhul kalapüüki vähendatakse pikemas perspektiivis järk-järgult säästva tasemeni.Ettepaneku strateegia järgimine viib seega keskmises või pikas perspektiivis väiksema püügikoormuseni, kuid pikas perspektiivis stabiilsete või suurenevate kvootideni. Seega oodatakse strateegia pikaajalise tulemusena väiksemat keskkonnamõju vähenenud püügikoormuse tulemusena, püügisektori vähenemist, kuna väheneb laevade arv ja/või keskmine püügikoormus laeva kohta, ning püsivat või kasvavat lossimismahtu. Pikas perspektiivis suureneb kalapüügitegevuse stabiilsus.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteEttepanekus sätestatakse püügipiirangud ja püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse ELi püügipiirkondades ja rahvusvahelistes püügipiirkondades, kus tegutsevad ELi kalalaevad, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada kalapüügi bioloogiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlik maht.-  Õiguslik alusEuroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Ühine kalanduspoliitika on ühine kogu liidule. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.Nõukogu asjakohase määrusega eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõiget 3, on liikmesriikidel otsustusvabadus nende püügivõimaluste jaotamisel piirkondadele või ettevõtjatele. Seega on liikmesriikidel piisavalt suured võimalused neile eraldatud püügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikul.Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas.-  Vahendi valikKavandatavad vahend(id): määrus.Tegemist on ettepanekuga kalavarude majandamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 alusel ja kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 20.MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ELi eelarvet.TÄIENDAV TEAVE-  LihtsustamineEttepanekuga nähakse ette (ELi või riikide) avalik-õiguslike asutuste halduskorra lihtsustamine, eelkõige püügikoormuse arvestuse nõuete osas.-  Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklauselEttepanek käsitleb iga-aastast määrust 2011. aasta kohta ega sisalda seetõttu läbivaatamisklauslit.-  Üksikasjalik selgitusEttepanekuga määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2011. aastaks.Esitatud arvud kajastavad teadusnõuandeid, konsulteerimist Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoniga ning lubatud kogupüügi ja kvootide kehtestamise raamistikku, mis on esitatud komisjoni teatises, mis käsitleb arutelu 2011. aasta kalapüügivõimaluste üle.Komisjoni eesmärk on tagada kalavarude säästev kasutamine vastavalt liidu poliitikale ja rahvusvahelistele kohustustele ning säilitada samas püügivõimaluste stabiilsus, mistõttu lubatud kogupüügi iga-aastased muudatused on võimaluse piires limiteeritud, võttes arvesse konkreetse kalavaru seisukorda.Lubatud kogupüük ja liikmesriikidele eraldatud kvoodid on esitatud I lisas ja püügikoormuse piirangud on esitatud II lisas.Tursavarude puhul kajastab kavandatud lubatud kogupüük ja püügikoormuse piirangud Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastase kava järkjärgulist strateegiat. Kõnealuse kava peaeesmärk on kalastussuremuse järkjärguline vähendamine pikas perspektiivis säästva tasemeni, mis tagab varude taastamise ning suure ja stabiilse saagi.Läänemere lõhevarude puhul on merevetes ja siseveekogudes vaja täiendavaid korraldusmeetmeid, et vajaduse korral võimaldada varude tõhusat taastamist. Lõhevarude majandamiskava väljatöötamine on käsil.2010/0247 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2011. aastaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmeid kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.2.  Määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[1] kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes aluseks kättesaadavad teadusnõuanded ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruande.3.  Nõukogu on kohustatud kehtestama iga kalavaru või kalavarurühma lubatud kogupüügi. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalastustegevuse suhteline stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. Selleks et kalapüügivõimalused oleksid optimaalsed ning et neid kohaldataks tõhusalt, tuleks kindlaks määrata teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud ja nende jaoks olulised tingimused.4.  Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasoleva teadusnõuande põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise. Seetõttu on vaja võtta arvesse sidusrühmadega toimunud konsultatsiooni käigus ning eelkõige kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee ja asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonide koosolekutel esitatud arvamusi.5.  Kalavarudele, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kalapüügivõimalused kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Sellest tulenevalt tuleks kehtestada Läänemere tursavarude püügipiirangud ja püügikoormuse piirangud kooskõlas nõukogu 18. septembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1098/2007 (millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava)[2] sätestatud meetmetega.6.  Käesolevas määruses kehtestatud püügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks),[3] eelkõige selle artiklitele 33 ja 34, mis käsitlevad püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta.7.  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[4] artikli 2 kohaselt tuleb kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud eri meetmeid.8.  ELi kaluritele elatusvahendite tagamiseks on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2011,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKK Reguleerimisala ja mõistedArtikkel 1 SisuKäesoleva määrusega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused.Artikkel 2 ReguleerimisalaKäesolevat määrust kohaldatakse ELi laevade suhtes, mis püüavad kala Läänemerel.Artikkel 3 MõistedLisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:(a) Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) püügipiirkonnad on määruse (EÜ) nr 2187/2005 I lisas täpsustatud geograafilised piirkonnad;(b) „Läänemeri” – ICESi alarajoonid 22–32;(c) „ELi laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;(d) „lubatud kogupüük (TAC)” – igast kalavarust aastas lubatav püük;(e) „kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;(f) „sadamast äraoleku päev” – mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik või osa sellest, mille kestel laev ei ole sadamas.II PEATÜKKKalapüügivõimalusedArtikkel 4 Püügipiirangud ja nende jaotaminePüügipiirangud, nende jaotamine liikmesriikide vahel ning määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohased lisatingimused on esitatud I lisas.Artikkel 5 Püügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted1. I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et see ei piira:a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast ümberjaotamist;c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste kinnipidamist;e) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi.2. Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.Artikkel 6 Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimusedKalavarusid, mille suhtes on kehtestatud püügi piirnormid, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; võib) saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.Artikkel 7 Püügikoormuse piirangud1. Püügikoormuse piirangud on esitatud II lisas.2. Kõnealuseid piiranguid kohaldatakse ICESi alarajoonide 27 ja 28.2 suhtes seni, kuni komisjon ei ole otsustanud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 29 lõikega 2 need alarajoonid kõnealuse määruse artikli 8 lõike 1 punktis b, lõigetes 3, 4 ja 5 ning artiklis 13 sätestatud piirangute kohaldamisalast välja jätta.3. Lõikes 1 osutatud piiranguid ei kohaldata ICESi alarajooni 28.1 suhtes seni, kuni komisjon ei ole otsustanud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 29 lõikega 4, et määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punktis b, lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud piiranguid kohaldatakse kõnealuse alarajooni suhtes.III PEATÜKK LÕPPSÄTTEDArtikkel 8 Andmete edastamineKui liikmesriigid saadavad komisjonile püütud koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.Artikkel 9 JõustumineKäesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISAELi kalalaevade püügi piirnormid püügipiirangutega piirkondades kalaliikide ja piirkondade kaupaJärgmistes tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning kvootide haldamisega seotud tingimused ühest aastast teise ülekandmisel.Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole sätestatud teisiti.Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.Teaduslik nimi | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |Clupea harengus | HER | Heeringas |Gadus morhua | COD | Tursk |Platichthys flesus | FLE | Lest |Pleuronectes platessa | PLE | Atlandi merilest |Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljas |Salmo salar | SAL | Lõhe |Sprattus sprattus | SPR | Kilu |Liik | Heeringas | Püügipiirkond: | Alarajoonid 30–31 |Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |Soome | 74 607 | (1) | Analüütiline TAC |Rootsi | 16 393 | (2) |EL | 91 000 | (3) |TAC | 91 000 |(1) Alarajoonis 31 võib püüda kuni 2 460 t (2) Alarajoonis 31 võib püüda kuni 540 t (3) Alarajoonis 31 võib püüda kuni 3 000 t |Liik | Heeringas | Püügipiirkond: | Alarajoonid 22–24 |Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |Taani | 2 227 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | 8 763 |Soome | 1 |Poola | 2 067 |Rootsi | 2 826 |EL | 15 884 |TAC | 15 884 |Liik | Heeringas | Püügipiirkond: | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 ELi veed |Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |Taani | 2 016 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | 535 |Eesti | 10 295 |Soome | 20 097 |Läti | 2 541 |Leedu | 2 675 |Poola | 22 831 |Rootsi | 30 650 |EL | 91 640 |TAC | Ei kohaldata |Liik | Heeringas | Püügipiirkond: | Alarajoon 28.1 |Clupea harengus | HER/03D.RG |Eesti | 15 082 | Analüütiline TAC |Läti | 17 578 |EL | 32 660 |TAC | 32 660 |Liigid | Tursk | Püügipiirkond: | Alarajoonide 25–32 ELi veed |Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |Taani | 13 544 | Analüütiline TAC |Saksamaa | 5 388 |Eesti | 1 320 |Soome | 1 036 |Läti | 5 036 |Leedu | 3 318 |Poola | 15 595 |Rootsi | 13 721 |EL | 58 957 |TAC | Ei kohaldata |Liik | Tursk | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22–24 ELi veed |Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |Taani | 8 206 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | 4 012 |Eesti | 182 |Soome | 161 |Läti | 679 |Leedu | 440 |Poola | 2 196 |Rootsi | 2 924 |EL | 18 800 |TAC | 18 800 |Liik | Atlandi merilest | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22-32 ELi veed |Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |Taani | 2 179 | Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | 242 |Poola | 456 |Rootsi | 164 |EL | 3 041 |TAC | 3 041 |Liik | Lõhe | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22–31 ELi veed |Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |Taani | 51 829 | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | 5 767 | (1) |Eesti | 5 267 | (1) |Soome | 64 627 | (1) |Läti | 32 965 | (1) |Leedu | 3 875 | (1) |Poola | 15 723 | (1) |Rootsi | 70 056 | (1) |EL | 250 109 | (1) |TAC | Ei kohaldata |__________ |(1) Väljendatakse isendite arvuna. |Liik | lõhe | Püügipiirkond: | Alarajooni 32 ELi veed |Salmo salar | SAL/3D32. |Eesti | 1 581 | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Soome | 13 838 | (1) |EL | 15 419 | (1) |TAC | Ei kohaldata |_________ |(1) Väljendatakse isendite arvuna. |Liik | Kilu | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22–32 ELi veed |Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |Taani | 26 236 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | 16 621 |Eesti | 30 466 |Soome | 13 734 |Läti | 36 796 |Leedu | 13 310 |Poola | 78 087 |Rootsi | 50 719 |EL | 265 969 |TAC | Ei kohaldata |II LISAPüügikoormuse piirangud1. Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatel laevadel, kes kalastavad traalide, põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, seisevvõrkude, nakkevõrkude või abaratega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, põhjapüügivahendite ja õngejadadega, v.a triivõngejadade, ridvata õngede ja taglasõngejadadega, lubatakse kalastada kuni:a) 163 sadamast äraoleku päeva jooksul alarajoonides 22–24, välja arvatud ajavahemikul 1.–30. aprill, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti a, ningb) 160 sadamast äraoleku päeva jooksul alarajoonides 25–28, välja arvatud ajavahemikul 1. juuli – 31. august, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti b.2. Aasta jooksul sadamast äraoleku päevade maksimumarv, mil laev võib viibida kahes punkti 1 alapunktides a ja b määratletud piirkonnas, kalastades punktis 1 osutatud püügivahenditega, ei või olla suurem kui ühele neist kahest piirkonnast eraldatud päevade maksimumarv.[1] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[2] ELT L 248, 22.9.2007, lk 1.[3] ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.[4] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.