               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.3.2019
            COM(2019) 125 final
            2019/0070(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Otsuse nr 1313/2013/EL (liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta)
                     1
                   (edaspidi „liidu mehhanism“) artiklis 19 ja sellega seotud sätetes viidatakse kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kohaselt elanikkonnakaitse toetamiseks ette nähtud rahastamispaketile. Kuna praeguse mitmeaastase finantsraamistiku periood on lõppemas, tuleb neid sätteid muuta, et tagada liidu mehhanismi jätkuv rahastamine.

                  Käesolev muudatus piirdub rangelt ainult otsuse nr 1313/2013/EL eelarvet käsitlevate sätetega ega muuda otsuse sisu. Kavandatud muudatus on kooskõlas komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekuga uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027
                     2
                  . Käesolevas ettepanekus nimetatud summa kajastab ka edasipüüdlikke eesmärke, mille komisjon on seadnud oma 23. novembri 2017. aasta ettepanekus otsuse nr 1313/2013/EL läbivaatamise kohta (rescEU ettepanek)
                     3
                  .

                  Ettepaneku kohaselt jõustub eelarve 1. jaanuaril 2021 ning seda kohandatakse 27liikmelise Euroopa Liidu suhtes, kuna Ühendkuningriik kavatseb Euroopa Liidust ja Euratomist lahkuda.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Käesoleva ettepanekuga nähakse ette tõhusama liidu mehhanismi toetamiseks vajalikud eelarvevahendid. See aitab saavutada oma kodanikke kaitsva Euroopa üldeesmärki, mille komisjon seadis 2021.–2027. aasta mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas teatises
                     4
                  .

                  Uue ettepaneku kohaselt on elanikkonnakaitsega seotud rahalised vahendid koondatud koos teiste kaitseprogrammidega ühte rubriiki (rubriik 5 „Julgeolek ja kaitse“). See rubriik hõlmab elanikkonnakaitse sise- ja välismõõdet.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Kavandatud muudatusega nähakse ette vajalikud vahendid liidu mehhanismi ja muude ELi poliitikameetmete vahelise sünergia toetamiseks ja olemasolevate suhete tõhustamiseks.

                  Muudatus tagab, et liidu mehhanism aitab suurendada ELi suutlikkust katastroofiohu ohjamisel (nii katastroofide ennetamisel kui ka katastroofideks valmisolekul, neile reageerimisel ja neist taastumisel).

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 196.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Komisjoni pädevuses on toetada elanikkonnakaitset. Katastroofide ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise eest vastutavad siiski eelkõige liikmesriigid. Liidu mehhanism loodi seetõttu, et suurõnnetuste korral ei pruugi üksiku liikmesriigi reageerimisvõime olla piisav. Selle mehhanismi keskmes on liikmesriikide hästi kooskõlastatud ja kiire vastastikune abi.

                  Muudatuse eesmärk on viia programmi eelarvesätted kooskõlla komisjoni ettepanekuga mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027. Võttes arvesse muudatuse tehnilist ja rahalist laadi, ei mõjuta ega muuda see subsidiaarsuse põhimõtet.

               •Proportsionaalsus

                  Käesolev ettepanek ei lähe nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Ettepanek esitati, et tagada nende eesmärkide saavutamine.

                  Muudatuses kavandatud summad vastavad summadele, mis on esitatud komisjoni ettepanekus mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027. Need on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.

               •Vahendi valik

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta olemasolevat otsust. Otsuse ettepanek on selleks kõige asjakohasem ja lihtsam vahend.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Ettepanek on tehniline, kuna selle eesmärk on viia otsuse eelarvesätted kooskõlla komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekuga uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027. Sisuliselt põhineb see 23. novembri 2017. aasta ettepanekul otsuse nr 1313/2013/EL läbivaatamise kohta (rescEU ettepanek). Seetõttu ei ole mõju hindamist tehtud.

                  Parema õigusloome põhimõtteid kohaldati siiski nii komisjoni esialgse ettepaneku suhtes, milles visandatakse kogu mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027, kui ka 23. novembri 2017. aasta ettepaneku suhtes, mis käsitleb otsuse nr 1313/2013/EL läbivaatamist (rescEU ettepanek).

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata (vt eespool)

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata (vt eespool)

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata (vt eespool)

               •Mõjuhinnang

                  Ei kohaldata (vt eespool)

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata (vt eespool)

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata (vt eespool)

               4.MÕJU EELARVELE

                  Kooskõlas komisjoni ettepanekuga uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027 eraldati liidu mehhanismi rakendamiseks sel perioodil 1 400 000 000 eurot
                     5
                   (jooksevhindades). Kavandatud eelarveassigneeringud kajastavad 23. novembri 2017. aasta ettepanekus otsuse nr 1313/2013/EL läbivaatamise kohta (rescEU ettepanek) seatud edasipüüdlikke eesmärke. Lisaeelarve võimaldab võtta järgmisi meetmeid:

               ·tõhustada ELi ja liikmesriikide katastroofidele reageerimise kollektiivset võimet, luues reageerimisvahendite sihtotstarbelise reservi (rescEU);

               ·suurendada ELi kaasrahastamist (või täiendada seda uute vahenditega), et kohandada, parandada, transportida ja/või kasutada Euroopa elanikkonnakaitse ühisressurssi suunatud vahendeid;

               ·pöörata rohkem tähelepanu ennetustööle ning suuremale sidususele liidu teiste oluliste poliitikameetmetega;

               ·luua elanikkonnakaitsealaste teadmiste võrgustik ning

               ·tugevdada koostööd naaberriikidega.

               Ettepanekule lisatud finantsselgituses täpsustatakse ettepaneku mõju eelarvele ning vajalikke inim- ja haldusressursse.

               5.
                     MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Kohaldatakse otsuse nr 1313/2013/EL (liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta) artikli 34 lõiget 2. Selles on sätestatud, et „rahalist abi saavate meetmete suhtes teostatakse korrapärast järelevalvet, et jälgida nende rakendamist“. Samuti on sätestatud üldisemad nõuded, mille kohaselt komisjon peab esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kahe aasta tagant aruande, mis käsitleb „edusamme suutlikkuse eesmärkide saavutamisel ja jätkuvaid puudujääke“ seoses Euroopa elanikkonnakaitse ühisressursiga, võttes arvesse reageerimisvahendite reservi (rescEU) loomist. Lisaks sellele peab komisjon hindama otsuse kohaldamist ning esitama iga viie aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatise otsuse mõjususe, kulutõhususe ja jätkuva rakendamise kohta. See hinnang peaks põhinema otsuse nr 1313/2013/EL artiklis 3 sätestatud näitajatel.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ettepanekuga muudetakse ainult otsuse nr 1313/2013/EL eelarvesätteid.

                  Otsuse nr 1313/2013/EL artiklis 19 nimetatud rahastamispaketti tuleb ajakohastada ning summad asendada uute summadega, mis on sätestatud komisjoni ettepanekus mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027. Võttes arvesse, et liidu mehhanism ja rescEU koondatakse ühe rubriigi alla (rubriik 5: „Julgeolek ja kaitse“), erinevalt praegusest olukorrast, kus need on jagatud rubriikide 3 ja 4 vahel, tuleks teksti vastavalt muuta.

                  Ettepanekus nähakse ette ka I lisa väljajätmine, milles on praegu sätestatud liidu mehhanismi igale sambale (ennetamine, valmisolek ja reageerimine) rahastamispaketist eraldatavad suhtelised protsendimäärad. Võttes arvesse muudatusi, mis on ette nähtud otsuse nr 1313/2013/EL läbivaatamist käsitlevas 23. novembri 2017. aasta ettepanekus, ei taga I lisas nimetatud protsendimäärad piisavat paindlikkust, et EL saaks saavutada otsuses seatud eesmärgid. Hädaolukorras põhjustavad I lisas sätestatud protsendimäärad tarbetut halduskoormust ning võivad vähendada paindlikkust, mis on vajalik igal asjaomasel aastal katastroofidest tingitud vajadustega kohanemiseks. Igal juhul on liidu mehhanismi osaks vajadus investeerida katastroofiohu ohjamise tsükli kõikidesse etappidesse: ennetamisse, valmisolekusse ja reageerimisse.

                  Kui I lisa jäetakse välja, tuleb välja jätta ka artikli 19 lõiked 4, 5 ja 6, sest neis viidatakse otseselt I lisas nimetatud protsendimääradele.

                  Seetõttu muudetakse ettepanekuga ka artiklit 30, mis käsitleb komisjonile delegeeritud volituste kasutamist. Kuigi artikli sisu ei muudeta, eemaldatakse viide artiklile 19. Artiklit 30 ei jäeta välja, et oleks võimalik vastu võtta delegeeritud õigusakte, nagu on sätestatud 23. novembri 2017. aasta ettepanekus otsuse nr 1313/2013/EL läbivaatamise kohta (rescEU ettepanek)
                     6
                  .

               2019/0070 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 196,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  7
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  8
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon võttis 23. novembril 2017 vastu ettepaneku
                  9
                Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta
                  10
               .

               (2)Komisjoni ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL, püütakse tõhustada katastroofide ennetamise ja neile reageerimise kollektiivset võimet, täiendades Euroopa elanikkonnakaitse ühisressursi pakutavaid võimalusi. See hõlmab liidu operatsioonides kasutatava elanikkonnakaitse vahendite reservi („rescEU“) loomist ning ennetuse valdkonnas võetavate meetmete tugevdamist.

               (3)Suurem liidupoolne rahastamine on vajalik selleks, et arendada edasi Euroopa elanikkonnakaitse ühisressurssi ning katta täiendavaid kulusid, mis tulenevad kohandamistoetustest ja Euroopa elanikkonnakaitse ühisressurssi suunatud vahendite kasutamisest.

               (4)RescEU vahendite loomiseks, kasutuselevõtmiseks ja käitamiseks on vajalikud piisavad rahalised vahendid.

               (5)Otsuses nr 1313/2013/EL on sätestatud liidu mehhanismi rahastamispakett, mis on peamiseks lähtesummaks ja on ette nähtud programmi kulude katmiseks kuni eelarveperioodi 2014–2020 lõpuni.

               (6)Otsuse nr 1313/2013/EL artiklis 19 sätestatud rahastamispaketti tuleb ajakohastada ning summad asendada uute summadega, mis on sätestatud komisjoni ettepanekus mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027
                  11
               .

               (7)Vastavalt ajavahemiku 2021–2027 mitmeaastasele finantsraamistikule kuuluvad liidu elanikkonnakaitse mehhanismile eraldatavad rahalised vahendid uude rubriiki 5 „Julgeolek ja kaitse“.

               (8)Otsuse nr 1313/2013/EL I lisa ei ole piisavalt paindlik, et liit saaks nõuetekohaselt kohandada ennetusse, valmisolekusse ja reageerimisse tehtavaid investeeringuid. Selle kohaselt tuleb katastroofiohu ohjamise tsükli eri etappidele eraldatavate investeeringute maht eelnevalt kindlaks määrata. See pärsib liidu reageerimisvõimet, sest katastroofide ohjamine on prognoosimatu.

               (9)Otsuse nr 1313/2013/EL finantssätted, milles viidatakse kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kohasele liidu elanikkonnakaitse mehhanismi rahastamispaketile, tuleks asendada uute finantssätetega. Et viia liidu elanikkonnakaitse mehhanismi rahastamispakett kooskõlla ajavahemiku 2021–2027 mitmeaastases finantsraamistikus kavandatud summadega, tuleks artikli 1 lõike 1 punkti a kohaldada alates 1. jaanuarist 2021.

               (10)Seega tuleks otsust nr 1313/2013/EL vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Otsust nr 1313/2013/EL muudetakse järgmiselt:

               (1)Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

               (a) lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1. Rahastamispakett liidu mehhanismi rakendamiseks ajavahemikul 2021–2027 on jooksevhindades 1 400 000 000 eurot“;

               (b) lõiked 4, 5 ja 6 jäetakse välja.

               (2)Artiklit 20a
                  12
                muudetakse järgmiselt:

               (a)lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1. Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti meetmeid ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet. Käesoleva otsuse alusel antud abi või rahaliste vahenditega suurendatakse liidu asjakohast nähtavust, sealhulgas tõstetakse artiklites 11, 12 ja artikli 21 lõike 2 punktis c osutatud vahendite puhul esile liidu embleemi.

               2. Komisjon rakendab käesoleva otsuse ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid. Käesolevale otsusele eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kui need on seotud artikli 3 lõikes 1 osutatud eesmärkidega.

               Komisjon töötab välja teabevahetusstrateegia, et teha liidu mehhanismi raames võetud meetmete käegakatsutavad tulemused kodanikele nähtavaks.

               3. Komisjon annab medaleid, et tunnustada ja austada pikaajalist pühendumust liidu elanikkonnakaitsele ja silmapaistvat panustamist sellesse.“

               (3)Artiklit 30
                  13
                muudetakse järgmiselt:

               (a)lõige 2 jäetakse välja;

               (b)lõige 4 asendatakse järgmisega:

               „4. Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 21 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.“;

               (c)lõige 7 asendatakse järgmisega:

               „Artikli 21 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“

               (4)I lisa jäetakse välja.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Otsuse artikli 1 lõike 1 punkti a kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

               1.4.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

               1.4.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

               1.4.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

               1.5.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               1.6.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus.

               2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta.

               2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele.

               3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               3.2.2.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               3.2.3.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta.

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

               Käesolevas ettepanekus nähakse ette eelarvevahendid, mis on vajalikud ELi meetmete toetamiseks elanikkonnakaitse valdkonnas, eelkõige tugevdades liidu mehhanismi. See mehhanism aitab saavutada oma kodanikke kaitsva Euroopa üldeesmärki, millele on osutatud komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Uus tänapäevane mitmeaastane finantsraamistik Euroopa Liidu jaoks, mis võimaldab tõhusalt saavutada tema prioriteete ka pärast 2020. aastat“
                  14
               .

               Uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku kohaselt on elanikkonnakaitsega seotud rahalised vahendid koondatud ühte rubriiki: rubriik 5 „Julgeolek ja kaitse“. Konkreetne teemavaldkond on „Kriisile reageerimine“ (jaotis 14, peatükk 02). See teemavaldkond hõlmab nii elanikkonnakaitse sise- kui ka välismõõdet.

               1.3.Ettepanek/algatus käsitleb:

               ◻ uut meedet

               ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  15

               X olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega

               1.4.Ettepaneku/algatuse põhjendused

               1.4.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

               Selle otsusega muudetakse olemasoleva meetme rahastamispaketti, et võimaldada meetme jätkamist järgmise mitmeaastase finantsraamistiku perioodil. Olemasoleva õigusakti üldeesmärk on jätkuvalt tugevdada liidu ja liikmesriikide vahelist koostööd ning hõlbustada koordineerimist elanikkonnakaitse valdkonnas loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamisel, nendeks valmisolekul ja neile reageerimisel.

               Liidu mehhanismi kohaselt ennetamiseks ja valmisolekuks antav finantsabi kulutatakse kooskõlas iga-aastase tööprogrammiga, mille võtab vastu elanikkonnakaitse komitee. Komitee sätestab eraldatud vahendite kasutamise nõuded ja kriteeriumid.

               Käesolev algatus käsitleb ajavahemiku 2021–2027 mitmeaastases finantsraamistikus liidu mehhanismile eraldatud rahastamispaketti. Seda rakendatakse igal aastal alates 2021. aastast.

               Samuti võetakse vastu eraldi finantsotsus, mis käsitleb katastroofidele reageerimist. Katastroofide prognoosimatust arvesse võttes ei kehtestata konkreetset rakendamise ajakava. Kõik otsuse punktid rakendatakse kiiresti ja/või kui selleks tekib vajadus.

               1.4.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

               ELi tasandi meetme põhjused (ex ante):

               Hiljutised eriolukorrad ja kogemused on näidanud, et kogu Euroopas on elanikkonnakaitses teatavaid puudujääke. Need puudujäägid muutuvad kliimamuutuste ning katastroofide suureneva sageduse ja raskusastme tõttu üha ilmsemaks. See sai eriti selgeks 2017. aasta metsatulekahjude hooajal. Seetõttu peeti liidu mehhanismi tugevdamise nimel vajalikuks esitada 23. novembri 2017. aasta ettepanek otsuse nr 1313/2013/EL läbivaatamise kohta (rescEU ettepanek)
                  16
               .

               Kavandatud eelarveassigneeringud kajastavad liidu elanikkonnakaitse mehhanismi muutmist käsitlevas komisjoni ettepanekus seatud edasipüüdlikke eesmärke. Lisaeelarve võimaldab võtta järgmisi meetmeid:

               ·tõhustada ELi ja liikmesriikide katastroofidele reageerimise kollektiivset võimet, luues reageerimisvahendite sihtotstarbelise reservi (rescEU);

               ·suurendada ELi kaasrahastamist (või täiendada seda uute vahenditega), et kohandada, parandada, transportida ja/või kasutada Euroopa elanikkonnakaitse ühisressurssi suunatud vahendeid;

               ·pöörata rohkem tähelepanu ennetustööle ning suuremale sidususele liidu teiste oluliste poliitikameetmetega;

               ·luua elanikkonnakaitsealaste teadmiste võrgustik ning

               ·tugevdada koostööd naaberriikidega.

               Oodatav ELi lisaväärtus (ex post)

               Ettepanekus ette nähtud rahalised vahendid peaksid andma järgmise tulemuse:

               1)
                     väiksem lõhe katastroofipiirkondade elanikkonna vajaduste ja kättesaadava abi vahel tänu vahendite suuremale (võimalikule) suunamisele Euroopa elanikkonnakaitse ühisressurssi ja ELi tasandi suutlikkuse reservi;

               2)
                     mastaabisääst, mis tuleneb ELi tasandil minimaalse suutlikkuse reservi tagamisest, selle asemel et investeerida ülimasse valmisolekusse kõigis liikmesriikides;

               3)
                     suurem sidusus ja tugevam seos eri poliitikavaldkondade vahel, et kasutada paremini ära olemasolevaid ELi vahendeid;

               4)
                     tõhusam liidu mehhanism, eelkõige kiirem reageerimine katastroofidele, mis tuleneb ka haldusmenetluste lihtsustamisest.

               1.4.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

               Siiani on liidu mehhanismi kolm sammast (ennetamine/valmisolek/reageerimine) andnud julgustavaid tulemusi. Osalevad riigid ja peamised sidusrühmad suhtuvad mehhanismi üldjuhul positiivselt. See oli väliskonsultandi tehtud ja 2017. aasta augustis avaldatud liidu mehhanismi vahehindamise (2014–2016) üldine järeldus.

               Teise vahehindamise ning Euroopa Kontrollikoja aruande
                  17
                järelduse kohaselt on vaja täiustada liidu mehhanismi tulemuste seireraamistikku. See hõlmab paremat mõõdetavust võimalike kvantitatiivsete näitajate ja võrdlusandmete abil, et rohkem keskenduda aja jooksul avalduvale mõjule. Komisjon on võtnud kõikide meetmete jaoks kasutusele mõõdetavad tulemusnäitajad. See on esimene samm pikemaajalises protsessis, mille eesmärk on tagada, et mehhanismi raames antav finantsabi oleks rohkem tulemustele orienteeritud.

               Liidu mehhanismi toimimise parandamist käsitlev komisjoni ettepanek põhineb ka ELi riskide ülevaatel
                  18
               . Olemasolevatel õigusaktidel põhineva ülevaate koostamiseks kasutati liikmesriikide esitatud riiklikke riskihinnanguid.

               Samuti tugineb komisjon kogemustele, mis on saadud

               ·eriolukordade lahendamisel alates liidu mehhanismi loomisest 2001. aastal;

               ·alates 2013. aastast algatatud konkursside raames rahastatud projektide läbiviimisel valmisoleku ja ennetuse valdkonnas ning

               ·2008. aastal algatatud konkursi raames rahastatud katseprojekti läbiviimisel, mille eesmärk on tugevdada liikmeriikide koostööd metsatulekahjudega võitlemisel.

               1.4.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

               Kooskõla järgmiste õigusaktidega:

               –nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta;

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet;

               –nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta;

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend;

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta;

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 375/2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus);

               –nõukogu 15. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/369 erakorralise toetuse andmise kohta liidus;

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

               1.5.Kestus ja finantsmõju

               X Piiratud kestusega

               –X
                     hõlmab ajavahemikku 1.1.2021–31.12.2027

               –X
                     finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele avaldub ajavahemikul 2021–2027 ja maksete assigneeringutele ajavahemikul 2020–2032.

               ◻ Piiramatu kestusega

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.6.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  19

               X Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt

               –X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega

               X Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –X rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetage);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Nende otsuste alusel finantsabi saavate tegevuste ja meetmete üle tehakse korrapärast järelevalvet.

               Komisjon peab liidu mehhanismi hindama kooskõlas otsuse nr 1313/2013/EL artikliga 34.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus.

               Liidu mehhanismi kohaselt ennetamiseks ja valmisolekuks antav finantsabi kulutatakse kooskõlas iga-aastase tööprogrammiga, mille võtab vastu elanikkonnakaitse komitee. Komisjon teavitab komiteed korrapäraselt tööprogrammi rakendamisest. Samuti võetakse vastu eraldi finantsotsus, mis käsitleb katastroofidele reageerimist.

               Liidu mehhanismi rakendamisel varem saadud kogemustele tuginedes ei näe komisjon ette oluliste muudatuste tegemist praegu kehtivates haldusmeetmetes.

               2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta

               Kohaldatakse Euroopa Komisjoni olemasolevat sisekontrollisüsteemi, et tagada liidu mehhanismi raames kättesaadavate rahaliste vahendite nõuetekohane kasutamine kooskõlas asjaomaste õigusaktidega.

               Praegu kehtiv süsteem on korraldatud järgmiselt:

               1. Juhtiva talituse (Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat (DG ECHO)) sisekontrollimeeskond kontrollib vastavust haldusmenetlustele ja elanikkonnakaitse valdkonnas kehtivatele õigusaktidele. Selleks kasutatakse komisjoni sisekontrolliraamistikku.

               2. Elanikkonnakaitse eelarve raames antud toetuste ja sõlmitud lepingute korrapärane kontroll välisaudiitorite poolt on täielikult lisatud Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi iga-aastasse auditikavasse.

               3. Kogu tegevust hindavad välishindajad.

               Võetud meetmeid võivad auditeerida Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ja kontrollikoda.

               Järelevalve ja seire teostamisel liidu mehhanismi rakendamise üle eelarve kaudse täitmise raames võetakse arvesse humanitaarabi rahastamisvahendi rakendamisel saadud ulatuslikke kogemusi, tehes vajalikud muudatused.

               2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

               Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi kontrollistrateegia hinnanguline maksumus moodustab 2017. aasta eelarve kaudsest täitmisest 1,1 % ning 2017. aasta eelarve otsesest täitmisest 0,6 %. See koosneb peamiselt järgmistest osadest:

               –Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi asjaomase valdkonna ekspertide ning finants- ja tegevusüksuste personalikulude kogusumma korrutatuna ajahulgaga (50 %), mis hinnanguliselt kulub kvaliteedi tagamisele ning kontrolli- ja järelevalvetegevusele;

               –Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi välisauditi sektoris audititeks ja kontrollideks ettenähtud vahendite kogusumma.

               Võttes arvesse selliste kontrollide väga väikest maksumust ning nendega seotud mõõdetavat (parandused ja sissenõudmised) ja mittemõõdetavat (kontrollide hoiatav ja kvaliteeti tagav mõju) kasu, võib komisjon järeldada, et kontrollidest tulenev mõõdetav ja mittemõõdetav kasu ületab oluliselt nende väikest maksumust.

               Mis puudutab kaudse eelarve täitmise raames ELi rahaliste vahendite kasutamiseks volitatud üksusi, siis komisjon kannab kuni 7 % nende otsestest abikõlblikest kuludest, et tagada ELi rahaliste vahendite kasutamise järelevalve ja juhtimine.

               Seda kinnitab mitmeaastane jääkvigade määr 1,08 % komisjoni humanitaarabi ja kodanikukaitse talitustes 2017. aastal.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Kooskõlas komisjoni pettusevastase võitluse strateegiaga on Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi pettusevastase võitluse strateegia eesmärk tagada muu hulgas järgmist:

               –Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi pettusevastase võitlusega seotud sisekontrollimeetmed on täielikult kooskõlas komisjoni pettusevastase võitluse strateegiaga;

               –Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi lähenemisviis pettuseriski juhtimisel on suunatud pettuseriski valdkondade ja asjakohaste meetmete väljaselgitamisele.

               ELi rahaliste vahendite kasutamise süsteemidest kolmandates riikides saab asjaomaseid andmeid, mida saab kasutada pettuseriski juhtimiseks (näiteks topeltrahastamise tuvastamiseks).

               Vajaduse korral luuakse kõnealuse valdkonnaga seotud pettusejuhtumite analüüsiks võrgustikud ja vajalikud IT-vahendid.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kavandatud uued kulude eelarveread

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Number ja nimetus

                        Liigendatud/ liigendamata
                           20

                        EFTA riigid
                           21

                        kandidaatriigid
                           22

                        kolmandad riigid
                           23

                        finantsmääruse artikli [21 lõike 2 punkti e] tähenduses

                        5

                        14 02 01 – Liidu elanikkonnakaitse mehhanism: ennetamine ja valmisolek

                        Liigendatud

                        JAH

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        5

                        14 02 02 – Liidu elanikkonnakaitse mehhanism: reageerimine

                        Liigendatud

                        JAH

                        JAH

                        JAH

                        EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Hinnanguline mõju kuludele – ülevaade
                  24

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        Julgeolek ja kaitse

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Pärast 2027. aastat

                        KOKKU

                        14 02 01 Liidu elanikkonnakaitse mehhanism: ennetamine ja valmisolek

                        Kulukohustused

                        1

                        165,464

                        169,794

                        173,189

                        176,653

                        180,186

                        183,790

                        187,368

                        1 236,446

                        Maksed

                        2

                        50,000

                        92,272

                        138,419

                        164,867

                        169,103

                        172,994

                        176,793

                        271,998

                        1 236,446

                        14 02 02 Liidu elanikkonnakaitse mehhanism: reageerimine

                        Kulukohustused

                        3

                        22,000

                        22,440

                        22,889

                        23,347

                        23,814

                        24,290

                        24,776

                        163,554

                        Maksed

                        4

                        8,965

                        17,000

                        19,455

                        19,845

                        21,432

                        21,861

                        22,298

                        32,698

                        163,554

                        Programmi rahastamispaketi assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+3

                        187,464

                        192,234

                        196,078

                        200,000

                        204,000

                        208,080

                        212,144

                        1 400,000

                        Maksed

                        =2+4

                        58,965

                        109,272

                        157,874

                        184,712

                        190,535

                        194,855

                        199,091

                        304,696

                        1 400,000

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        7

                        Halduskulud

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Pärast 2027. aastat

                        KOKKU

                        Personalikulud

                        21,448

                        21,665

                        21,882

                        22,099

                        22,099

                        22,099

                        22,099

                        153,391

                        Muud halduskulud

                        1,098

                        1,107

                        1,115

                        1,124

                        1,124

                        1,124

                        1,124

                        7,817

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 7 assigneeringud KOKKU

                        22,546

                        22,772

                        22,997

                        23,223

                        23,223

                        23,223

                        23,223

                        161,208

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Pärast 2027. aastat

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        kõikide RUBRIIKIDE
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        210,010

                        215,006

                        219,075

                        223,223

                        227,223

                        231,303

                        235,367

                        1 561,208

                        Maksed

                        81,511

                        132,044

                        180,871

                        207,935

                        213,758

                        218,078

                        222,314

                        304,696

                        1 561,208

               3.2.2.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 7

                        Personalikulud

                        21,448

                        21,665

                        21,882

                        22,099

                        22,099

                        22,099

                        22,099

                        153,391

                        Muud halduskulud

                        1,098

                        1,107

                        1,115

                        1,124

                        1,124

                        1,124

                        1,124

                        7,817

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 7 kokku

                        22,546

                        22,772

                        22,997

                        23,223

                        23,223

                        23,223

                        23,223

                        161,208

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7
                           25

                        välja jäävad kulud

                        Personalikulud

                        Muud
                        halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 7
                        välja jäävad kulud

                        KOKKU

                        22,546

                        22,772

                        22,997

                        23,223

                        23,223

                        23,223

                        23,223

                        161,208

               Personaliga seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.2.1.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        Komisjoni peakorteris ja esindustes

                         102

                        103

                        104

                        105

                        105

                         105

                        105

                        Delegatsioonides

                        Teadustegevus

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad): lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides
                           26

                        Rubriik 7

                        Rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7

                        - peakorteris

                        91

                        92

                        93

                        94

                        94

                        94

                        94

                        - delegatsioonides

                        Rahastatakse programmi vahenditest
                           27

                        - peakorteris

                        - delegatsioonides

                        Teadustegevus

                        Muu (märkige)

                        KOKKU

                        193

                        195

                        197

                        199

                        199

                        199

                        199

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadi sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Selles tabelis on näidatud soovituslik personalivajadus ajavahemikul 2021–2027. Võrdlusarv, mille alusel taotletakse täiendavat personali, on 189 täistööajale taandatud töötajat (st 2020. aasta 31. detsembri seisuga elanikkonnakaitse valdkonnas töötavad töötajad). See arv hõlmab töötajaid, keda taotleti 2017. aastal, et toetada komisjoni ettepanekut tugevdada liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (rescEU ettepanek).

                        Kokku taotletakse ajavahemikuks 2021–2027 täiendavalt 10 täistööajale taandatud töötajat. See taotlus on põhjendatud, sest liidu elanikkonnakaitse mehhanismi läbivaatamisel tehtava kompromissi tulemusel tekib süsteem, mida on palju keerukam sisse seada ja hallata kui süsteemi, mille komisjoni pakkus välja 2017. aasta novembris. Selle põhjuseks on keerukam halduskorraldus, mille nõukogu kavatseb kasutusele võtta, st komisjoni poolt kaasrahastatud vahendite ühine arendamine. Lisaks sellele tuleb komisjoni poolt algselt õigusakti ettepanekus kavandatud elemendid, nagu rescEU reservi moodustavad vahendid (nt tulekahjude õhust kustutamine, erakorralise meditsiini rühmad) ning reservi operatiivne haldus (nt kasutuselevõtu otsustusprotsessi kindlaksmääramine), määrata nüüd kindlaks rakendusaktidega.

                        Üldjuhul otsitakse nende ülesannete täitmiseks juriidilise taustaga töötajaid, sh hangete valdkonna eksperte, ning institutsioonidevahelise taustaga töötajaid. Täiendava personali taotlemine on hajutatud üle järgmise mitmeaastase finantsraamistiku perioodi, et seda saaks erinevate uute vahendite puhul korrata, säilitades samal ajal töötajad olemasolevate vahendite haldamiseks.

                        Seetõttu on täiendavaid töötajaid esialgu vaja rakendusaktide koostamiseks ja õigusloomeprotsessi järgimiseks, et määrata kindlaks, milliseid vahendeid rescEU hõlmab (nt tulekahjude õhust kustutamise suutlikkus, erakorralise meditsiini rühmad, keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtudega võitlemiseks vajalik suutlikkus), ning seejärel koostada nende kasutamise tingimused.

                        Üldisemal poliitilisel tasandil on kokku lepitud, et esimene rakendusakt, milles määratakse kindlaks rescEU vahendid, keskendub tulekahjude õhust kustutamise suutlikkusele. Kui tulekahjude õhust kustutamise suutlikkust käsitlevad rakendusaktid on vastu võetud, algab rescEU tulekahjude õhust kustutamise suutlikkuse arendamise etapp. Nagu eespool märgitud, on see protsess tõenäoliselt keerukas, kuna ühe suutlikkuse arendamises võib ühise hankelepingu raames osaleda mitu liikmesriiki, vastupidiselt komisjoni algsele ettepanekule lihtsustada kaasrahastamist ning anda komisjonile volitused vahendid ise hankida või rentida. Ühiste hankelepingute koostamine ja haldamine lisab keerukust, mida esialgu ette ei nähtud.

                        Seda protsessi (vahendite ja nende kasutustingimuste kindlaksmääramine, suutlikkuse arendamine, vahendite kasutamine jne) tuleb korrata muude vahendite puhul (nt erakorralise meditsiini rühmad, keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtudega võitlemiseks vajalik suutlikkus). Seda seetõttu, et tehtav kompromiss võimaldab lisada rescEU reservi palju rohkem erinevaid vahendeid kui komisjoni esialgne ettepanek, milles loetleti ainult neli vahendit. Seega on mitmeaastase finantsraamistiku perioodi jooksul vaja täiendavaid töötajaid, kes suudavad rahuldada tekkivad vajadused, jätkates samal ajal rescEU olemasolevate vahendite haldamist. Seetõttu on vaja elanikkonnakaitse põhivaldkondi käsitlevate teadmistega töötajaid, et toetada muud liiki vahendite väljatöötamist.

                        Koosseisuvälised töötajad

                        Eelnimetatud ülesannete täitmiseks otsitakse ka koosseisuväliseid töötajaid.

                        Peale selle võivad koosseisuvälistel töötajatel olla teadmised suutlikkuse arendamisega seotud tehnilistes küsimustes.

               3.2.3.Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus:

               –◻
                     ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               –X
                     hõlmab kaasrahastamist

               Praeguses etapis ei saa kolmandate isikute
                  28
                rahalist osalust arvutada, sest summad ei ole veel otsustatud.

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –X
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                      muudele tuludele

               palun märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu ◻

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           29

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Artikkel ….

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).

                     (2)

                        COM(2018) 321 final.

                     (3)

                        COM(2017) 772 final.

                     (4)

                        Teatise pealkiri on „Tänapäevane eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi“.

                     (5)

                        COM(2018) 321 final, lk 29.

                     (6)

                        COM(2017) 772 final.

                     (7)

                        ELT C […], […], lk […].

                     (8)

                        ELT C […], […], lk […].

                     (9)

                        Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2017. aasta otsus, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta, COM(2017) 772 final.

                     (10)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).

                     (11)

                        COM(2018) 321 final.

                     (12)

                        Käesoleva ettepaneku tõenäolise vastuvõtmise ajaks peaks 23. novembri 2017. aasta ettepanek otsuse nr 1313/2013/EL muutmise kohta (rescEU ettepanek), millega lisati uus, nähtavust käsitlev artikkel (artikkel 20a), olema juba jõustunud (ettepanek peaks jõustuma 21. märtsil 2019). Kuna peasekretariaadi suuniste (ARES(2018)4555072) kohaselt tuleb uute mitmeaastaste finantsraamistike ettepanekutest teavitamise sõnastust ühtlustada, muudetakse artiklit 20a, et järgida seda kohustust käsitlevaid sise-eeskirju.

                     (13)

                        Käesoleva ettepaneku tõenäolise vastuvõtmise ajaks peaks 23. novembri 2017. aasta ettepanek otsuse nr 1313/2013/EL muutmise kohta (rescEU ettepanek) olema juba jõustunud (ettepanek peaks jõustuma 21. märtsil 2019). Käesolevas dokumendis esitatud muudatus puudutab muudetud otsuse nr 1313/2013/EL artiklit 30.

                     (14)

                        COM(2018) 98 final.

                     (15)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 58 lõike 2 punktile a või b.

                     (16)

                        COM(2017) 772 final.

                     (17)

                        Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 33/2016 „ELi kodanikukaitse mehhanism: väljaspool ELi toimunud katastroofidele reageerimise koordineerimine on olnud üldjoontes mõjus“.

                     (18)

                        Komisjoni talituste töödokument „Ülevaate loodusõnnetustest ja inimtegevusest tingitud õnnetustest tulenevatest riskidest, mis võivad Euroopa Liitu tulevikus ohustada“, SWD(2017) 176 final, 23. mai 2017.

                     (19)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
                  .

                     (20)

                        Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud.

                     (21)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. EFTAs osalevad Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvad riigid võivad ühineda liidu elanikkonnakaitse mehhanismiga „osalevate riikidena“, nagu on sätestatud otsuse nr 1313/2013/EL artikli 28 lõike 1 punktis a.

                     (22)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. Need riigid võivad ühineda liidu elanikkonnakaitse mehhanismiga „osalevate riikidena“, nagu on sätestatud otsuse nr 1313/2013/EL artikli 28 lõike 1 punktis b.

                     (23)

                        Selles tabelis tuleks viidet kolmandatele riikidele tõlgendada nii, et need on „muud Euroopa riigid“, kes ei osale veel liidu elanikkonnakaitse mehhanismis, kuid võivad sellega edaspidi ühineda, nagu on sätestatud otsuse nr 1313/2013/EL artikli 28 lõike 1 punktis a. Eespool nimetamata kolmandatelt riikidelt ei oodata rahalist osalust.

                     (24)

                        Ümardamise tõttu ei pruugi kogusummad olla päris täpsed.

                     (25)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (26)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored spetsialistid delegatsioonides.

                     (27)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (28)

                        Kolmandate isikute rahaline osalus tähendab nende liidu elanikkonnakaitse mehhanismis osalevate riikide rahalist panust, kes on nimetatud eespool tabelis 3.1 kooskõlas joonealustes märkustes 21, 22. ja 23 esitatud selgitustega.

                     (29)

                        Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral tuleb märkida netosummad, st brutosumma pärast 20 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.4.2019
            COM(2019) 207 final
            2019/0100(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepinguga loodud koostöökomitees seoses mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise suhtes kohaldatavate sätete ning mahepõllumajanduslike toodete importimise korraga

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ELi – San Marino koostöökomitees võetav seisukoht seoses kavandatava akti vastuvõtmisega, mis käsitleb ELi – San Marino koostöö- ja tolliliidu lepingu raames mahepõllumajandusliku tootmise ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamise suhtes kohaldatavaid sätteid ning mahepõllumajanduslike toodete importimise korda.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vaheline koostöö- ja tolliliidu leping

               Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on luua lepinguosaliste vahel tolliliit ning edendada nendevahelist laiaulatuslikku koostööd, et aidata kaasa San Marino sotsiaalsele ja majanduslikule arengule ning tihendada lepinguosaliste vahelisi suhteid. Leping jõustus 1. aprillil 2002.

               2.2.ELi – San Marino koostöökomitee

               ELi – San Marino koostöökomitee ülesanne on hallata lepingu täitmist ning tagada selle nõuetekohane rakendamine. Koostöökomitee koosneb komisjoni (keda abistavad liikmesriikide esindajad) ja San Marino esindajatest. Otsused võetakse vastu ühisel kokkuleppel. Iga aasta 1. jaanuarist 30. juunini on koostöökomitee esimeheks komisjoni esindaja ning aasta teises pooles on selleks San Marino esindaja.

               2.3.ELi – San Marino koostöökomitee kavandatav akt

               ELi – San Marino koostöökomitee võtab oma järgmisel istungil vastu otsuse, mis käsitleb mahepõllumajandusliku tootmise ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamise suhtes kohaldatavaid sätteid ning mahepõllumajanduslike toodete importimise korda (edaspidi „kavandatav akt“).

               Koostöökomitee kavatseb vastavalt oma kodukorrale kasutada koondotsuse (ELi – San Marino koostöökomitee 29. märtsi 2010. aasta otsus nr 1/2010
                  1
               ) I lisa artiklis 6 sätestatud kirjalikku menetlust.

               Kavandatava akti eesmärk on kehtestada lepinguosaliste vahel mahepõllumajandusliku tootmise ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ning mahepõllumajanduslike toodete importimise korra suhtes kohaldatavad ELi õigusnormid.

               Selgitus võimaldab San Marinol kohaldada ELi õigustikku korrektselt ning jätkata ELiga mahepõllumajanduslike toodetega kauplemist. See võimaldab ka ELil lisada San Marino elektroonilisse kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemi (edaspidi „TRACES“). Tulenevalt määrusest (EL) 2016/1842 on alates 2017. aasta oktoobrist võimalik elektroonilist kontrollsertifikaati (importtoodetele kehtestatud nõue nende liidus vabasse ringlusse lubamiseks) välja anda ja kinnitada ainult TRACESe kaudu. Varasemalt anti sertifikaat välja paberkandjal.

               Kavandatava akti abil saavad San Marino ametiasutused võtta vastu akti kohaldamisalasse jäävaid otsuseid ning esitada teatiseid, kui asjaomastes sätetes osutatakse ELi liikmesriikide otsustele või teatistele.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               ELi – San Marino lepingu kohaselt peab San Marino kohaldama lepinguga kaetud ELi õigustiku osi selliselt, nagu neid kohaldatakse ELis, ning lepingu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikus ulatuses. Lepingus sätestatakse, et koostöökomitee määrab üksikasjalikumalt kindlaks kohaldatavad sätted, sealhulgas kvaliteedinormid. Õiguskindluse tagamiseks ning lepinguga loodud tolliliidu nõuetekohase toimimise toetamiseks on vajalik selgitada mahepõllumajandusliku tootmise ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ning mahepõllumajanduslike toodete importimise korra suhtes kohaldatavat õigustikku. Kõnealused selgitused esitatakse käesolevas ELi – San Marino koostöökomitee otsuse eelnõus.

                  Õigustiku asjaomased osad hõlmavad (muudetud ja parandatud kujul) järgmist:

               –nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta
                  2
               ;

               –komisjoni määrus (EÜ) nr 889/2008,
                  3
                millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad; ning

               –komisjoni määrus (EÜ) nr 1235/2008,
                  4
                millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta.

               Koostöökomitee otsusega antav selgitus annab San Marinole võimaluse ELi õigustikku korrektselt kohaldada ja jätkata ELiga mahepõllumajanduslike toodetega kauplemist ning võimaldab ELil lisada San Marino elektroonilisse kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemi TRACES (vt punkt 2.3).

               ELi – San Marino lepingu eesmärk on edendada lepinguosaliste vahelist laiaulatuslikku koostööd, tihendada nendevahelisi suhteid ning aidata kaasa San Marino sotsiaalsele ja majanduslikule arengule. Mahepõllumajanduslike toodete suhtes kohaldatavate õigusnormide selgitamine võimaldab San Marinol nende toodetega kaubelda ning seega edendada ELi erisuhet selle riigiga Euroopa Liidu lepingu artikli 8 ning seda sätet käsitleva deklaratsiooni nr 3 kohaselt.

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas, kuna selle eesmärk on selgitada ELi tasandil kehtestatud mahepõllumajandust käsitlevate õigusnormide kohaldatavust ELi mittekuuluvate riikide suhtes. Liikmesriigid ei suuda seda eesmärki täita.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

                „Õigusliku toimega aktid“ hõlmavad õigusakte, millel on õiguslik toime kõnealust asutust reguleeriva rahvusvahelise õiguse eeskirjade alusel, ja akte, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada ELi seadusandja poolt vastu võetud õigusaktide sisu“
                  5
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               ELi – San Marino koostöökomitee on lepinguga, st Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepinguga ettenähtud organ.

               Akt, mille koostöökomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt.

               Kavandataval aktil on järgmised õiguslikud tagajärjed:

               ELi – San Marino lepingu kohaselt peab San Marino kohaldama lepinguga kaetud ELi õigustiku osi selliselt, nagu neid kohaldatakse ELis, ning lepingu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikus ulatuses.

               Lepingus sätestatakse, et koostöökomitee määrab üksikasjalikumalt kindlaks kohaldatavad sätted, sealhulgas kvaliteedinorme käsitlevad sätted. Õiguskindluse tagamiseks ning lepinguga loodud tolliliidu nõuetekohase toimimise toetamiseks on vajalik selgitada mahepõllumajandusliku tootmise ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ning mahepõllumajanduslike toodete importimise korra suhtes kohaldatavat õigustikku. Kõnealused selgitused esitatakse koostöökomitee otsuse eelnõus.

               Selgitus võimaldab San Marinol kohaldada ELi õigustikku korrektselt ning jätkata ELiga mahepõllumajanduslike toodetega kauplemist. See võimaldab ka ELil lisada San Marino elektroonilisse kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemi (edaspidi „TRACES“).

               Tulenevalt määrusest (EL) 2016/1842 on alates 2017. aasta oktoobrist võimalik elektroonilist kontrollsertifikaati (importtoodetele kehtestatud nõue nende liidus vabasse ringlusse lubamiseks) välja anda ja kinnitada ainult TRACESe kaudu. Varasemalt anti sertifikaat välja paberkandjal.

               Kavandatava akti abil saavad San Marino ametiasutused võtta vastu akti kohaldamisalasse jäävaid otsuseid ning esitada teatiseid, kui asjaomastes sätetes osutatakse ELi liikmesriikide otsustele või teatistele.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui selle aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Käesoleva kavandatava akti eesmärk ja sisu on seotud põllumajandusega.

               Kavandatavas aktis käsitletavate määruste (nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007 ja komisjoni määrused (EÜ) nr 889/2008 ja 1235/2008) aluseks on ELi toimimiselepingu artikkel 43 (endine EÜ asutamislepingu artikkel 37).

               Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel 43.

               4.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna ELi – San Marino koostöökomitee otsusel on punktis 4.1.2 osutatud õiguslikud tagajärjed, on asjakohane avaldada otsus pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2019/0100 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepinguga loodud koostöökomitees seoses mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise suhtes kohaldatavate sätete ning mahepõllumajanduslike toodete importimise korraga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepingu
                  6
                (edaspidi „leping“) nõukogu otsusega 2002/245/EÜ
                  7
                ning see jõustus 1. aprillil 2002.

               (2)Lepingu artikli 7 lõike 2 kohaselt määrab koostöökomitee üksikasjalikumalt kindlaks kvaliteeti käsitlevad sätted.

               (3)Koostöökomitee võtab lepingu alusel vastu otsuse mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise suhtes kohaldatavate sätete ning mahepõllumajanduslike toodete importimise korra kohta.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel koostöökomitees võetav seisukoht, kuna liidu õigusaktide asjakohaste sätete üksikasjalikum kindlaksmääramine suurendab lepinguosaliste õiguskindlust ning toetab liidu ja San Marino vahelise tolliliidu nõuetekohast toimimist.

               (5)Seetõttu on vaja mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise suhtes kohaldatavaid liidu õigusakte, mille hulka kuuluvad nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007
                  8
                ning komisjoni määrused (EÜ) nr 889/2008
                  9
                ja (EÜ) nr 1235/2008,
                  10
                selgitada. Lisaks sellele on asjakohane määrata kindlaks vajalik mahepõllumajanduslike toodete importimise kord ning menetlus, mida järgida juhul, kui võetakse vastu uusi liidu õigusakte mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta, mis mõjutab viiteid kohaldatavatele sätetele ja kokkulepitud korrale,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepinguga loodud koostöökomitees võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud koostöökomitee kavandatava akti eelnõul.

               Väiksemaid muudatusi nimetatud akti eelnõus võivad liidu esindajad koostöökomitees teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 156, 23.6.2010, lk 13.

                     (2)

                        Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).

                     (3)

                        Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).

                     (4)

                        Komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (ELT L 334, 12.12.2008, lk 25).

                     (5)

                        Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. oktoober 2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (6)

                        EÜT L 84, 28.3.2002, lk 43.

                     (7)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise koostöö ja tolliliidu lepingu ning 1. jaanuaril 1995. aastal jõustunud laienemisele järgnenud nimetatud lepingu protokolli sõlmimise kohta (EÜT L 84, 28.3.2002, lk 41).

                     (8)

                        Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).

                     (9)

                        Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).

                     (10)

                        Komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (ELT L 334, 12.12.2008, lk 25).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.4.2019
            COM(2019) 207 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            mis käsitleb Euroopa Liidu võetavat seisukohta ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ja teiselt poolt San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepinguga loodud koostöökomitees seoses mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise suhtes kohaldatavate sätete ning mahepõllumajanduslike toodete importimise korraga

               LISA

               Eelnõu:

               ELi – SAN MARINO KOOSTÖÖKOMITEE OTSUS nr …/2018,

               XX.YY.2018,

               mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise suhtes kohaldatavate sätete ning mahepõllumajanduslike toodete importimise korra kohta, mis on kehtestatud Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidulepingu raames

               ELi – SAN MARINO KOOSTÖÖKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vahelist koostöö- ja tolliliidulepingut,
                  1
                eelkõige selle artikli 7 lõiget 2, artikli 8 lõike 3 punkti c ja artikli 23 lõiget 1,

               ning arvestades järgmist:

               (1)
                     Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidulepingu (edaspidi „leping“) artikli 6 lõikes 4 on sätestatud, et liidu ja San Marino vahelise põllumajandustoodetega kauplemise osas kohustub San Marino Vabariik vastu võtma need liidu kvaliteedinõuded, mis on lepingu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud.

               (2)
                     Lepingu artikli 7 lõike 1 kohaselt kohaldab San Marino Vabariik liitu mittekuuluvate riikide (edaspidi „kolmandad riigid“) suhtes kvaliteedialaseid liidu õigusakte, kui see on vajalik lepingu nõuetekohaseks toimimiseks.

               (3)
                     Selleks, et vältida takistusi kaupade vabale ringlusele ja tagada lepinguga loodud tolliliidu nõuetekohane toimimine, on asjakohane määratleda üksikasjalikumalt liidu kvaliteedialaste õigusaktide sätted, mida kohaldatakse mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise suhtes.

               (4)
                     Selleks, et tagada liidu õigusaktide täitmine mahepõllumajanduslike toodete importimisel kolmandatest riikidest San Marino Vabariiki, on vaja sätestada asjaomane kord, mida San Marino riiklikud ametiasutused hakkavad kohaldama.

               (5)
                     Selleks, et tagada liidu õigusaktide täitmine seoses San Marino Vabariigis valmistatud või toodetud mahepõllumajanduslike toodete suhtes, tuleks samuti kehtestada asjaomane kord.

               (6)
                     Samuti on asjakohane sätestada menetlus, mida järgida juhul, kui võetakse vastu uusi liidu õigusakte mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta, mis mõjutab osundusi käeoleva otsuse sätetele ja korraldusele,

                  ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Mahepõllumajanduslikku tootmist ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamist käsitlevate liidu õigusaktide asjakohased sätted on loetletud A lisas.

               Artikkel 2

               Kord, mis on vajalik artiklis 1 osutatud liidu õigusaktide täitmise tagamiseks mahepõllumajanduslike toodete importimisel kolmandatest riikidest San Marino Vabariiki, on esitatud B lisas.

               Artikkel 3

               Kord, mis on vajalik artiklis 1 osutatud liidu õigusaktide täitmise tagamiseks San Marino Vabariigis valmistatud või toodetud mahepõllumajanduslike toodete suhtes, on esitatud C lisas.

               Artikkel 4

               A, B ja C lisa muudatused ning muu neis lisades osutatud õigusaktide kohaldamiseks vajaliku korra lepivad kokku Euroopa Komisjoni talitused ja San Marino Vabariigi ametiasutused.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel, XX. YYY 2018

                  Koostöökomitee nimel

                  eesistuja

               A LISA

               MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKKU TOOTMIST NING MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKE TOODETE MÄRGISTAMIST KÄSITLEVATE ÕIGUSAKTIDE LOETELU

               Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

               –
                     nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 967/2008 (ELT L 264, 3.10.2008, lk 1),

               –
                     nõukogu määrus (EL) nr 517/2013, 13. mai 2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).

               Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

               –
                     komisjoni 15. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1254/2008 (ELT L 337, 16.12.2008, lk 80),

               –
                     komisjoni 5. augusti 2009. aasta määrus (EÜ) nr 710/2009 (ELT L 204, 6.8.2009, lk 15),

               –
                     komisjoni 24. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 271/2010 (ELT L 84, 31.3.2010, lk 19),

               –
                     komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 344/2011 (ELT L 96, 9.4.2011, lk 15),

               –
                     komisjoni 2. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 426/2011 (ELT L 113, 3.5.2011, lk 1),

               –
                     komisjoni 14. veebruari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 126/2012 (ELT L 41, 15.2.2012, lk 5),

               –
                     komisjoni 8. märtsi 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 203/2012 (ELT L 71, 9.3.2012, lk 42),

               –
                     komisjoni 14. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 505/2012 (ELT L 154, 15.6.2012, lk 12),

               –
                     komisjoni 29. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 392/2013 (ELT L 118, 30.4.2013, lk 5),

               –
                     komisjoni 21. veebruari 2013. aasta määrus (EL) nr 519/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 74),

               –
                     komisjoni 24. oktoobri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1030/2013 (ELT L 283, 25.10.2013, lk 15),

               –
                     komisjoni 17. detsembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1364/2013 (ELT L 343, 19.12.2013, lk 29),

               –
                     komisjoni 8. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 354/2014 (ELT L 106, 9.4.2014, lk 7),

               –
                     komisjoni 31. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 836/2014 (ELT L 230, 1.8.2014, lk 10),

               –
                     komisjoni 18. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1358/2014 (ELT L 365, 19.12.2014, lk 97),

               –
                     komisjoni 29. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/673 (ELT L 116, 30.4.2016, lk 8),

               –
                     komisjoni 14. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1842 (ELT L 282, 19.10.2016, lk 19),

               –
                     komisjoni 17. mai 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/838 (ELT L 125, 18.5.2017, lk 5),

               –
                     komisjoni 8. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2273 (ELT L 326, 9.12.2017, lk 42).

               Komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (ELT L 334, 12.12.2008, lk 25), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

               –
                     komisjoni 19. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 537/2009 (ELT L 159, 20.6.2009, lk 6),

               –
                     komisjoni 31. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 471/2010 (ELT L 134, 1.6.2010, lk 1),

               –
                     komisjoni 20. juuni 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 590/2011 (ELT L 161, 21.6.2011, lk 9),

               –
                     komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1084/2011 (ELT L 281, 28.10.2011, lk 3),

               –
                     komisjoni 6. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1267/2011 (ELT L 324, 7.12.2011, lk 9),

               –
                     komisjoni 14. veebruari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 126/2012 (ELT L 41, 15.2.2012, lk 5),

               –
                     komisjoni 20. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 508/2012 (ELT L 162, 21.6.2012, lk 1),

               –
                     komisjoni 16. augusti 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 751/2012 (ELT L 222, 18.8.2012, lk 5),

               –
                     komisjoni 13. veebruari 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 125/2013 (ELT L 43, 14.2.2013, lk 1),

               –
                     komisjoni 21. veebruari 2013. aasta määrus (EL) nr 519/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 74),

               –
                     komisjoni 18. juuni 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 567/2013 (ELT L 167, 19.6.2013, lk 30),

               –
                     komisjoni 20. juuni 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 586/2013 (ELT L 169, 21.6.2013, lk 51),

               –
                     komisjoni 8. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 355/2014 (ELT L 106, 9.4.2014, lk 15),

               –
                     komisjoni 30. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 442/2014 (ELT L 130, 1.5.2014, lk 39),

               –
                     komisjoni 16. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 644/2014 (ELT L 177, 17.6.2014, lk 42),

               –
                     komisjoni 30. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 829/2014 (ELT L 228, 31.7.2014, lk 9),

               –
                     komisjoni 28. novembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1287/2014 (ELT L 348, 4.12.2014, lk 1),

               –
                     komisjoni 26. jaanuari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/131 (ELT L 23, 29.1.2015, lk 1),

               –
                     komisjoni 17. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/931 (ELT L 151, 18.6.2015, lk 1),

               –
                     komisjoni 4. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1980 (ELT L 289, 5.11.2015, lk 6),

               –
                     komisjoni 15. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2345 (ELT L 330, 16.12.2015, lk 29),

               –
                     komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/459 (ELT L 80, 31.3.2016, lk 14),

               –
                     komisjoni 9. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/910 (ELT L 153, 10.6.2016, lk 23),

               –
                     komisjoni 2. augusti 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1330 (ELT L 210, 4.8.2016, lk 43),

               –
                     komisjoni 14. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1842 (ELT L 282, 19.10.2016, lk 19),

               –
                     komisjoni 15. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2259 (ELT L 342, 16.12.2016, lk 4),

               –
                     komisjoni 22. mai 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/872 (ELT L 134, 23.5.2017, lk 6),

               –
                     komisjoni 14. augusti 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1473 (ELT L 210, 15.8.2017, lk 4),

               –
                     komisjoni 16. oktoobri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1862 (ELT L 266, 17.10.2017, lk 1),

               –
                     komisjoni 14. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2329 (ELT L 333, 15.12.2017, lk 29),

               –
                     komisjoni 3. juuli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/949 (ELT L 167, 4.7.2018, lk 3),

               mida on parandatud väljaannetes:

               ELT L 28, 4.2.2015, lk 48 (1287/2014),

               ELT L 241, 17.9.2015, lk 51 (2015/131).

               B LISA

               ARTIKLIS 2 OSUTATUD KORD

                1. Kolmandatest riikidest San Marino Vabariiki imporditavatel mahepõllumajanduslikel toodetel peab olema kaasas määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud kontrollsertifikaat.

               2. San Marino Vabariik kasutab elektrooniliste kontrollsertifikaatide töötlemiseks mahepõllumajanduslike toodete importimisel komisjoni otsusega 2003/24/EÜ
                  2
                loodud elektroonilist kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemi (TRACES).

               3. Määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 13 kohaldamiseks mahepõllumajanduslike toodete impordi suhtes kolmandatest riikidest San Marino Vabariiki kontrollivad ja kinnitavad kontrollsertifikaate süsteemi TRACES kasutades San Marino Vabariigi eest koondotsuse nr 1/2010
                  3
                II lisas loetletud tolliasutused.

               4. Määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 16 lõike 2 täitmiseks võidakse paluda San Marino Vabariiki kaasraportööriks. San Marino Vabariik võib selle ülesande omal äranägemisel vastu võtta.

               C LISA

               ARTIKLIS 3 OSUTATUD KORD

                1.A lisas loetletud määruste asjaomastes artiklites hõlmavad mõisted „liikmesriik“ või „liikmesriigid“ ka San Marino Vabariiki.

               2.Kui A lisas loetletud määruste asjaomastes artiklites on sätestatud, et otsuse või teate peab tegema liikmesriik, siis peavad sellise otsuse või teate tegema San Marino Vabariigi ametiasutused. Nimetatud ametiasutused võtavad arvesse liidu teaduskomiteede arvamusi ning lähtuvad oma otsustes Euroopa Kohtu praktikast ja Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud halduslikest käitumisreeglitest.

                     (1)

                        ELT L 84, 28.3.2002, lk 43.

                     (2)

                        Komisjoni 30. detsembri 2002. aasta otsus 2003/24/EÜ ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi väljatöötamise kohta (EÜT L 8, 14.1.2003, lk 44).

                     (3)

                        ELi – San Marino koostöökomitee 29. märtsi 2010. aasta koondotsus nr 1/2010, millega kehtestatakse Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidulepingu rakendusmeetmed (ELT L 156, 23.6.2010, lk 13).