Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0037

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 637/2008 seoses puuvillasektori riikliku ümberkorraldamiskavaga  /* KOM/2009/0037 lõplik - CNS 2009/0008 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 2.2.2009KOM(2009) 37 lõplik2009/0008 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 637/2008 seoses puuvillasektori riikliku ümberkorraldamiskavaga(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidNõukogu kutsus oma 20. novembri 2008. aasta järeldustes komisjoni üles tegema ettepanekut määruse (EÜ) nr 637/2008 muutmiseks, et pikendada puuvillasektori ümberkorraldamiskava programmiperioodi. Selline muudatus võimaldaks ümberkorralduste läbiviimist kõige tõhusamal viisil.-  Üldine taustPärast seda, kui Euroopa Kohus tühistas 7. septembril 2006. aastal 2004. aasta puuvillareformi, tegi komisjon 9. novembril 2007. aastal ettepaneku uue puuvillatoetuste süsteemi kohta (KOM(2007) 701). Nõukogu võttis 23. juunil 2008. aastal vastu määruse (EÜ) nr 637/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ja kehtestatakse puuvillasektori riiklik ümberkorraldamiskava. Uue puuvillatoetuste süsteemiga nähakse ette pindalatoetused puuvillakasvatuseks tagatud maksimumala jaoks iga liikmesriigi kohta.Riikliku ümberkorraldamiskava eesmärk on samas aidata Euroopa puuvillasektoril toime tulla raskustega, mis tulenevad muutunud õiguslikust raamistikust ja turuolukorrast. Mõnes tootmispiirkonnas on eriti toorpuuvillatööstus silmitsi märkimisväärse ületootlikkusega.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidKäesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 637/2008 tehnilisi muudatusi seoses puuvillasektori riikliku ümberkorraldamiskava kohaldamisega.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutega-  Uue reformi ettepaneku ettevalmistamiseks toimusid 2006. ja 2007. aastal põhjalikud konsultatsioonid puuvillasektori huvitatud isikutega. Täiendavad konsultatsioonid ei olnud otstarbekad, kuna käesoleva ettepanekuga muudetakse tehnilisi üksikasju juba kehtivas, alates 2009. aastast kohaldatavas õiguslikus raamistikus.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.-  Mõju hindamineMõju hindamist ei toimunud, kuna käesolevas ettepanekus käsitletakse liikmesriikide jaoks olemasoleva õigusliku raamistiku konkreetset muutmist seoses nende ümberkorraldamiskavade rakendamisega.Kuivõrd täiendavad rahalised vahendid ei ole kättesaadavad, peetakse kõige otstarbekamaks nõukogu soovitatud võimalust, pidades ka silmas 2008. aasta juunis kokkulepitud puuvillasektori reformi piiranguid.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteNõukogu määrusega (EÜ) nr 637/2008 on ette nähtud nelja-aastane ümberkorraldamiskava. Hoolimata tõsistest raskustest, millega sektor silmitsi seisab, peaks liikmesriikidele siiski andma võimaluse esitada nelja-aastase kava asemel kaheksa aastat kestev kava. Kaheksa-aastane periood võimaldaks algatada rohkem meetmeid ilma iga-aastaseid eelarvevahendeid suurendamata.Toorpuuvillatehaseid, mida võrdlusturustusaastal ei käita nende omanikud, ei käsitata nõukogu määrusega (EÜ) nr 637/2008 ettenähtud meetmete kohaste toetusesaajatena. Kavandatava tehnilise muudatusega tagatakse see, et kõiki võrdlusperioodil käitatud toorpuuvillatehaseid võidakse käsitada abikõlblikena.-  Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 37 lõige 2 ja puuvilla käsitlev protokoll nr 4 (lisatud 1979. aasta ühinemisaktile).-  Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse.Puuvillasektoris võrdsete võimaluste tagamiseks on oluline ümberkorraldusmeetmete ühine raamistik, mille nõukogu võttis vastu 2008. aasta juunis. Käesoleva ettepanekuga ei tehta kõnealusesse nõukogu määrusesse põhjalikke muudatusi.Subsidiaarsus seoses kõnealuse ümberkorraldamiskavaga on tagatud sellega, et liikmesriikidel on võimalus valida nõukogu määrusest meetmed, millega aidatakse kõige paremini lahendada probleeme nende tootmispiirkondades.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest kavandatud muudatused ei mõjuta nõukogu poolt 2008. aasta juunis heaks kiidetud üldist raamistikku, küll aga antakse sellega liikmesriikidele lisavõimalused.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 637/2008.4. MÕJU EELARVELEKäesoleva ettepanekuga ei suurendata iga-aastaseid eelarvevahendeid, mis on liikmesriikidele ümberkorraldamiskava jaoks kättesaadavad, kuid sellega antakse liikmesriikidele võimalus esitada kaheksa aastat (st ajavahemikul 2010–1017) kestev kava. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 637/2008 on juba kindlaks määratud iga-aastase toetuse tase, mis jääb muutmata. Kui liikmesriigid valivad võimaluse esitada kaheksa-aastane kava, siis lisatakse nende iga-aastased eelarvevahendid automaatselt määruse (EÜ) nr 1782/2003 VIII lisas kindlaks määratud 2018. aasta otsemaksete riiklikule ülemmäärale.2009/0008 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 637/2008 seoses puuvillasektori riikliku ümberkorraldamiskavagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku,võttes arvesse 1979. aasta ühinemisakti, eriti sellele lisatud puuvilla käsitleva protokolli nr 4[1] lõiget 6,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 23. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 637/2008 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ja kehtestatakse puuvillasektori riiklik ümberkorraldamiskava)[4] 2. peatükk sisaldab liikmesriikide tasandil otsustatava nelja-aastase ümberkorraldamiskava suhtes kohaldatavaid sätteid, mille alusel rahastatakse lisaks muudele meetmetele konkreetseid toorpuuvillatööstuse toetamiseks võetavaid meetmeid.(2) Ühenduse puuvillasektori majanduslik olukord ja vajadus viivitamatult teostada olulisi ümberkorraldusi kõikides asjaomastes toorpuuvillatehastes õigustab kaheksa-aastase programmiperioodi kasutuselevõtmist. Mahukama kaheksa-aastase kava teostamisel peaks vahendite lisamine nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks,[5] VIII lisas kindlaks määratud riiklikele ülemmääradele toimuma viivitamata.(3) Määruse (EÜ) nr 637/2008 artikli 7 lõike 2 punktis a on sätestatud, et nõukogu 22. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1051/2001 (puuvilla tootmistoetuste kohta)[6] IV peatüki järgsed toetusesaajad turustusaastal 2005/2006 on määruse (EÜ) nr 637/2008 artikli 7 lõike 1 punktides a, b ja d osutatud meetmete toetusesaajad. Mõnesid toorpuuvillatehaseid ei käitanud võrdlusturustusaastal nende omanikud ja neid omanikke ei käsitatud määruse (EÜ) nr 1051/2001 IV peatüki kohaselt toetusesaajatena ning seega ei saa nad osaleda ka ümberkorraldamisprotsessis. Selleks, et riiklikud ümberkorraldamiskavad oleksid tõhusad, tuleks määruse (EÜ) nr 637/2008 artikli 7 lõike 1 punktides a, b ja d osutatud meetmeid kohaldada kõikide võrdlusturustusaastal 2005/2006 tegutsenud selliste toorpuuvillatehaste suhtes, mis on määruse (EÜ) nr 1051/2001 IV peatüki järgsed toetusesaajad. Seepärast on seoses eespool osutatud meetmetega asjakohane lugeda tehaste omanikud ümberkorraldamiskava järgseteks toetusesaajateks.(4) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 637/2008 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 637/2008 muudetakse järgmiselt.1) Artikli 4 lõike 1 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:„Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid valida võimaluse esitada komisjonile enne 31. detsembrit 2009 ühe muudetud kaheksa-aastase ümberkorraldamiskava projekti.”.2) Artikli 5 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:„Kui liikmesriik valib aga võimaluse esitada muudetud kaheksa-aastase ümberkorraldamiskava projekti, mis on ette nähtud artikli 4 lõike 1 teise lõiguga, lisatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asjaomase liikmesriigi aastaeelarve määruse (EÜ) nr 1782/2003 VIII lisas kindlaks määratud 2018. aasta riiklikule ülemmäärale ning seda kohaldatakse otsemaksete suhtes kõnealusel aastal. Asjaomane liikmesriik esitab ümberkorraldamiskava rakendamise ning selle eesmärkide saavutamise aruande 1. jaanuariks 2018.”.3) Artikli 7 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:„a) toorpuuvillatehaste omanikud, kellele anti turustusaastal 2005/2006 nõukogu määruse (EÜ) nr 1051/2001* IV peatüki kohast toetust käesoleva artikli lõike 1 punktides a, b ja d osutatud meetmete raames ette nähtud toetuse puhul;* EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.”.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 291, 19.11.1979, lk 174.[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT L 178, 5.7.2008, lk 1.[5] ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.[6] EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3. Määrus on tunnistatud kehtetuks määrusega (EÜ) nr 1782/2003.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.9.2016
            COM(2016) 582 final
            2016/0274(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Käesolev ettepanek on üks osa ambitsioonikast välisinvesteeringute kavast, mille komisjon tegi teatavaks oma 7. juuni 2016. aasta teatises Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta
                  1
               . Euroopa Ülemkogu kiitis välisinvesteeringute kava heaks 28. juunil 2016. Kava eesmärk on kõrvaldada rände algpõhjused ning aidata kaasa säästva arengu eesmärkide saavutamisele. Käesoleva ettepanekuga tehakse kaks muudatust nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusesse (EÜ, Euratom) nr 480/2009. Lisaks esitatakse ka seadusandlik ettepanek muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsust 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks. Nende ettepanekutega laiendatakse kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt EIP välislaenude andmise volitusi, võimaldades EIP-l hakata panustama välisinvesteeringute kavasse. See võimaldab EIP-l hakata kiiresti osalema välisinvesteeringute kava eesmärkide täitmises, pakkudes erasektorile täiendavaid rahastamisvõimalusi.

               Selleks et aidata kõrvaldada rände algpõhjuseid, teeb komisjon ettepaneku anda EIP-le täiendav volitus anda laenusid erasektorile. Erasektorile laenude andmise volitusega saaks liit õiguse saada EIP finantseerimistehingute raames riskipreemiatulu. Need tulud kantaks välistegevuse tagatisfondi, mis tegutseb vastavalt nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 480/2009.

               See osa tagatisfondi ülejäägist, mis ületab 10 % tagasimaksmata laenude kogusummast, makstakse tagasi ELi eelarvesse. Selle korrektsiooni eesmärk on kaitsta eelarvet paremini EIP rändekriisiga seotud tehingute võimaliku täiendava makseviivituse riski eest.

               Seni on tagatisfondi varasid hallanud Euroopa Investeerimispank. Komisjonil on suured kogemused selliste finantstehingute haldamisega. Ta on valmis tagatisfondi iseseisvalt haldama, mis olemasoleva organisatsiooni ja seniste heade tulemuste põhjal lihtsustaks ja kontsentreeriks komisjoni tegevust varahalduse valdkonnas. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tagatisfondi haldamine on tehtud komisjoni ülesandeks. Seetõttu tuleks tagatisfondi varade haldamine usaldada Euroopa Komisjonile.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormide ja muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Käesolev ettepanek on olulise liidu poliitikaalgatuse – välisinvesteeringute kava – keskne osa. See sisaldab välisinvesteeringute kava toimimiseks vajalikke lisasätteid. Eelkõige antakse sellega EIP-le volitus anda laenusid erasektorile.

                  Ühtlasi teeb komisjon ettepaneku muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (finantsmäärus) ning lisada sellele uue jao eelarvegarantiide kohta, nähes ette ühise õigusraamistiku tingimusliku kohustustega seotud liidu garantiide jaoks ja ühiselt rahastatava fondi, mida haldab komisjon. Käesolevas ettepanekus esitatud sätted on kooskõlas finantsmääruse läbivaatamise ettepaneku sätetega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 209 ja 212.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek sisaldab välisinvesteeringute kava toimimiseks vajalikke lisasätteid. Eelkõige antakse sellega EIP-le volitus anda laenusid erasektorile.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  ELi lepingu artikliga 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada kavandatavate meetmete eesmärke ja neid oleks parem saavutada Euroopa Liidu tasandil. Meetmete ulatust ja toimet arvesse võttes saab taotletavaid eesmärke paremini täita liidu tasandi meetmetega, kuna liikmesriikide finantsasutuste suutlikkus on erinev.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

                  Väline konsultatsioonifirma tegi 2016. aastal uuringu tagatisfondi tegevuse raamparameetrite kohta. Aruandes jõuti järeldusele, et määruses (EÜ, Euratom) nr 480/2009 sätestatud 9 % sihtmäär on laenuportfelli praeguse riskitaseme puhul endiselt asjakohane. Sihtmäära kavatsetakse uuesti analüüsida tõenäoliselt 2019. aastal. Tagatisfondi mehhanismid on suutnud tõhusalt kaitsta ELi eelarvet ja aidanud kaasa ELi välistegevuse edule.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Teisest õigusaktist tuleneva erasektorile laenude andmise volitusega saaks liit õiguse saada EIP finantseerimistehingute raames riskipreemiatulu. Riskipreemiatulust kompenseeritakse kõrgemat riski ja sellest rahastatakse rahastamisvahendi eluea jooksul tagatisfondi täiendavaid rahastamisvajadusi. Ettepanek ei peaks eelarvet mõjutama, kuna riskipreemia kujutab endast tagatisfondi jaoks sissetulevat rahavoogu. EIP maksab seda Euroopa Liidu eelarvest kaetava riski eest.

                  Selleks et paremini kaitsta ELi eelarvet EIP rändekriisiga seotud tehingutest lähtuva võimaliku täiendava maksejõuetuse riski vastu, nähakse ette, et eelarvesse makstakse tagasi tagatisfondi ülejääk, mis ületab 10 % (mitte 9 %) tasumata laenude jäägist.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 480/2009 saadab komisjon iga aasta 31. maiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale aruande tagatisfondi olukorra ja selle tegevuse kohta. Nüüd tehakse ettepanek, et komisjon esitaks 31. märtsiks komisjoni finantsaruannete raames aruanded tagatisfondi olukorra kohta. Tagatisfondi tegevust käsitlev aruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale igal aastal hiljemalt 31. maiks.

                   EIP teostab ja jälgib ELi tagatisega kaetud EIP finantseerimistehinguid EIP enda eeskirjade ja menetluste kohaselt, rakendades ka asjakohaseid auditeerimis-, kontrolli- ja järelevalvemeetmeid. Peale selle, EIP direktorite nõukogu, kus komisjoni esindab üks direktor liikmena ja üks direktor asendusliikmena, kinnitab iga EIP finantseerimistehingu ning jälgib, et EIP juhtimine toimuks vastavalt põhikirjale ja kooskõlas juhatajate nõukogu kehtestatud üldjuhistega.

               Praeguses komisjoni, kontrollikoja ja EIP kolmepoolses lepingus on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad, millest lähtudes kontrollikoda auditeerib liidu tagatisega kaetud EIP finantseerimistehinguid.

               Aruanded koostatakse korrapäraselt vastavalt otsusele nr 466/2014/EL. Komisjon annab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru selle kohta, kuidas EIP on volitust rakendanud.

               Saavutatud tulemuste kohta antakse aru asjakohaste koondnäitajate alusel, mis hõlmavad võimaluse korral kogu portfelli või siis konkreetset sektorit. Tulemuste mõõtmise raamistiku kohaselt mõõdetakse neid näitajaid projekti kogu olelustsükli jooksul hindamise tasandil ning kontrollimise ajal kuni projekti täieliku rakendamiseni. Neid näitajaid tuleb mõõta kohe, kui on saadud esimesed arengutulemused, tavaliselt kolm aastat pärast projekti lõpulejõudmist. Võimaluste piires kasutatakse neid ka järelhindamiseks vastavalt otsusele 466/2014/EL.

               Peale selle esitab EIP komisjoni aruandekohustuse täitmiseks või kontrollikoja taotluste rahuldamiseks komisjonile iga ELi tagatisega kaetud finantseerimistehingu kohta statistilised, finants- ja raamatupidamisandmed ning audiitori otsuse EIP finantstehingute jäägi kohta.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Praegu rahastatakse tagatisfondi järgmiselt: 1) ühe iga-aastase maksega Euroopa liidu üldeelarvest, 2) tagatisfondi investeeritud vahenditest saadud tulust ja 3) summadega, mis nõutakse sisse laenukohustused täitmata jätnud võlgnikelt. Tagatisfondi neljas tuluallikas on riskipreemia, mida saadakse EIP uue erasektorile laenuandmise volituse alusel. Seetõttu tehakse ettepanek sellest lähtuvalt muuta määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 artiklit 2.

               Seni on tagatisfondi varasid hallanud Euroopa Investeerimispank. Komisjonil on suured kogemused selliste finantstehingute haldamisega. Ta on valmis tagatisfondi iseseisvalt haldama, mis olemasoleva organisatsiooni ja seniste heade tulemuste põhjal lihtsustaks ja kontsentreeriks komisjoni tegevust varahalduse valdkonnas. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tagatisfondi haldamine on juba tehtud komisjoni ülesandeks. Seetõttu tuleks tagatisfondi varade haldamine usaldada Euroopa Komisjonile.

               Seetõttu tehakse ettepanek sellest lähtuvalt muuta määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 artiklit 7.

               2016/0274 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 209 ja 212,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Välistegevuse tagatisfond tegutseb vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 480/2009
                  2
               .

               (2)Tagatisfondi rahastatakse ühe iga-aastase maksega Euroopa liidu üldeelarvest, tagatisfondi investeeritud vahenditest saadud tulust ja summadega, mis nõutakse sisse laenukohustused täitmata jätnud võlgnikelt.

               (3)Tagatisfondile tuleks maksta riskipreemiatulu, mis saadakse Euroopa Investeerimispanga selliste finantseerimistehingute alusel, millel on liidu eelarvetagatis.

               (4)Selleks et paremini kaitsta ELi eelarvet rände algpõhjuste kõrvaldamiseks tehtavatest EIP finantseerimistehingutest lähtuva täiendava maksejõuetuse riski vastu, tuleks liidu üldeelarvesse tagasi maksta see osa tagatisfondi ülejäägist, mis ületab 10 % liidu kapitalikohustuste kogusummast.

               (5)Tagatisfondi finantsjuhtimine tuleks EIP asemel usaldada komisjonile, kes juba haldab muid sarnaseid investeeringuid. Pärast tagatisfondi varade halduse ülevõtmist peaks komisjonil olemasoleva organisatsiooni ja seniste heade tulemuste põhjal olema võimalik varahaldust lihtsustada ja konsolideerida.

               (6)Määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 muudetakse järgmiselt:

               1.
                     Artiklisse 2 lisatakse järgmine neljas lõik:

               „— EIP selliste finantseerimistehingute alusel saadud riskipreemiatulud, millel on liidu tagatis.“;

               2.
                     Artikli 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

               „Kui tagatisfondi suurus ületab 10 % liidu kapitalikohustuste kogusummast, makstakse ülejääk tagasi Euroopa Liidu üldeelarvesse. See ülejääk on kapitalikohustuste kogusummast 10 % moodustava summa ja fondi netovara väärtuse vahe n-1 aasta lõpu seisuga, mis arvutatakse välja n aasta alguses ja kantakse ühe tehinguga aasta n+1 Euroopa Liidu üldeelarve tulude eelarvestuse erirubriiki.“

               3.
                     Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 7

               Fondi finantsjuhtimise tagab komisjon. Komisjon haldab ja investeerib tagatisfondi varasid usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ja järgib asjakohaseid usaldatavusnõudeid.“

               4.
                     Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 8

               Komisjon esitab iga aasta 31. märtsiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale komisjoni finantsaruannete raames nõutava teabe tagatisfondi olukorra kohta.

               Peale selle saadab komisjon iga aasta 31. maiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale aruande tagatisfondi tegevuse kohta eelmisel kalendriaastal. Selles aastaaruandes esitatakse ülevaade tagatisfondi finantsseisundist eelmise kalendriaasta lõpu seisuga, eelmise kalendriaasta rahavoogude aruanne, oluliste tehingute ülevaade ja muu asjakohane teave finantskontode kohta. Aruandes esitatakse ka teave finantsjuhtimise ning tagatisfondi tulemuste ja riski kohta eelmise kalendriaasta lõpu seisuga.“

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.JUHTIMISMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Juhtimis- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Nõukogu määrus, millega muudetakse 25. mai 2009. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  3

                  Jaotis 01 – Majandus- ja rahandusvaldkond

                  Tegevuspõhise eelarvestamise meede: „Suurendada heaolu ka väljaspool ELi“;

                  Tegevuspõhise eelarvestamise meede: „Finantstehingud ja rahastamisvahendid“

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  4

               X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida täidetakse ettepaneku/algatuse kaudu

               Käesolev ettepanek on üks osa ambitsioonikast välisinvesteeringute kavast, mille komisjon tegi teatavaks oma 7. juuni 2016. aasta teatises Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta. Euroopa Ülemkogu kiitis välisinvesteeringute kava heaks 28. juunil 2016. Kava eesmärk on kõrvaldada rände algpõhjused ning aidata kaasa muude arengueesmärkide saavutamisele. Käesolev ettepanek on olulise liidu poliitikaalgatuse – välisinvesteeringute kava – keskne osa. See sisaldab välisinvesteeringute kava toimimiseks vajalikke lisasätteid. Eelkõige antakse sellega EIP-le uus volitus anda laenusid erasektorile vastavalt komisjoni ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Erieesmärgi number

                  Erieesmärk nr 2: „parandada ELi profiili, välisesindatust ja sidemeid EIP, EBRD ja teiste rahvusvaheliste finantsasutustega ning parandada ELi mainet asjakohastel majandusfoorumitel, et lähendada nende strateegiaid ja tegevust ELi välistegevuse prioriteetidele“.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile:

                  Jaotis 01.03 – Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  Määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 muudatusettepaneku eesmärk on luua eeltingimused, mis võimaldaksid välistegevuse tagatisfondil saada riskipreemiat pagulaste ja/või vastuvõtvate kogukondade toetamise projektide raames erasektori volituse kohastelt EIP finantseerimistehingutelt. Välistegevuse tagatisfondi varade haldamise ülevõtmisega aga kavatsetakse olemasoleva organisatsiooni ja seniste heade tulemuste põhjal lihtsustada ja kontsentreerida komisjoni tegevust varahalduse valdkonnas. Mõju, mida EIP tegevus erasektoris avaldab laenusaajatele, analüüsitakse tulemuste mõõtmise raamistiku kohaselt. Sel eesmärgil töötab EIP välja näitajad nende projektide jaoks, mis on algatatud strateegilise vastumeetmena rändekriisile.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Riskipreemia puhul peaks näitajaks olema tagatisfondi tulude nõuetekohane laekumine.

                  Tagatisfondi haldamise ülevõtmisega seotud näitajaks peaks olema haldamise sujuv ülevõtmine, ülevõtmisjärgselt aga selle haldamine kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks.

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

                  ELi tagatise (mida toetab tagatisfond) lisaväärtust on kirjeldatud finantsselgituses, mis on lisatud komisjoni ettepanekule otsuse nr 466/2014/EL muutmise kohta. Välislaenude andmise volitusega antakse EIP-le ELi poliitiline ja rahaline toetus anda laenu sellistes riikides ja sellistele investeerimisprojektidele, mille riskitase on nii kõrge, et need teisiti ei vastaks EIP üldistele suunistele ja kriteeriumidele.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                   ei kohaldata

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

               Koostoime Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega, millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks.

               Finantseerimistehingud, mille riskid katab tagatisfond täiendavad ELi välisabi rahastamisvahendite tegevust.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –◻

               –◻
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

               ◻X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –Käsitleb välistegevuse tagatisfondi haldamise ülevõtmist komisjoni poolt; üleandmine toimub 2017.–2018. aastal;

               –sellele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
                  5

               ◻x Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻ x komisjoni talituste, sealhulgas tema töötajate kaudu liidu delegatsioonides;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

               2.JUHTIMISMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Esitage tingimused ja sagedus

                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 artiklile 8 saadab komisjon järgmise eelarveaasta 31. maiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale aastaaruande tagatisfondi olukorra ja selle haldamise kohta eelmisel aastal. Määruse artikli 9 kohaselt lisatakse tagatisfondi tulude ja kulude aruanne ja bilanss ühenduste tulude ja kulude aruandele ja bilansile.

               2.2.Juhtimis- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Väljaselgitatud riskid

                  Määruse nr 480/2009 artikli 1 kohaselt tuleb tagatisfondi vahendid investeerida. Nende investeeringutega kaasneb investeerimisrisk (nt turu- ja krediidirisk) ja mõningane operatsioonirisk.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Komisjon haldab tagatisfondi varasid vastavalt määrusele nr 480/2009 ning oma kehtivatele sise-eeskirjadele ja menetlustele. Korrapäraselt tehakse välisauditit.

                  Tulusid käsitletakse vastavalt finantsmäärusele.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Mis puudutab varahalduse kontrollimise kulutasuvusse 2015. aastal, siis asus komisjon seisukohale, et lähtudes selle valdkonna kontrollimiskulude osatähtsusest kogu kontrollimise kuludest (võttes aluseks sularahahalduse varade haldamisega tegelevate täistööajale taandatud töötajate arvu), et kontroll on piisavalt tõhus ja kulutasuv. Sama kontrollisüsteemi rakendatakse ka täiendavalt haldamisele võetud vara suhtes.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed

                  EIP-l lasub peamine vastutus pettustevastaste meetmete võtmise eest, eelkõige kohaldades finantseerimistehingute suhtes dokumenti „EIP poliitikameetmed, millega välditakse ja takistatakse korruptsiooni, pettust, salakokkuleppeid, sundi, rahapesu ja terrorismi rahastamist Euroopa Investeerimispanga tegevuses“. EIP on vastu võtnud poliitikadokumendi nõrgalt reguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide suhtes.

                  EIP on kogu oma tegevuses, sealhulgas finantsvahendajate kaudu laenude andmise korral, võtnud range hoiaku maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja kahjulike maksutavade suhtes. Ta jälgib raugematult rahvusvaheliste standardite arengut, et säilitada rahvusvaheliste finantseerimisasutuste seas juhtroll võitluses selliste kahjulike maksutavadega ja tagada, et tema poliitika nõrgalt reguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide suhtes võtab arvesse olulisemaid sündmusi.

                  EIP grupi rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse raamistikus, mida ajakohastati 2014. aastal ja mis on avaldatud EIP veebisaidil, on loetletud peamised rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse põhimõtted ja sätestatud EIP rühma tegevuse ausameelsuse põhimõtted. Nende eesmärk on takistada EIP rühma ning selle juhtorganite, töötajate ja partnerite seostamist rahapesu, terrorismi rahastamise ja muude kuritegudega.

                  Ülevõetud tagatisfondi haldamise suhtes kohaldatakse komisjoni sise-eeskirju ja finantsvara haldamise korda.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestatud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kululiik

                        Osamaksu maksja

                        Number[…][Nimetus ………………………...……………]

                        Liigendatud/liigendamata
                           6

                        EFTA riigid
                           7

                        Kandidaatriigid
                           8

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        01 0305 ELi tagatis EIPst

                        kolmandatele riikidele antud

                        laenudele ja laenutagatistele

                        EI

                        Arv

                        Arv

                        Arv

                        […][XX.AA.AA.AA]

                        01 0306 – Maksed tagatis-

                        fondi

                        Liigendatud/liigendamata

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kululiik

                        Osamaksu maksja

                        Number[…][Nimetus ………………………...……………]

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        […][XX.AA.AA.AA]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Number

                        [Nimetus …………...……………………………………………………………….]

                        Peadirektoraat: <…….>

                        AastaN
                           9

                        AastaN+1

                        AastaN+2

                        AastaN+3

                        Lisage nii palju aastaid, kui on vaja mõju kestuse näitamiseks (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1)

                        Maksed

                        (2)

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        Maksed

                        (2a)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           10

                        Eelarverida nr

                        (3)

                        Peadirektoraadi <…….>
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1 a +3

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriigi <….>
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        Maksed

                        =5+ 6

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–4
                        assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        Maksed

                        =5+ 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        AastaN

                        AastaN+1

                        AastaN+2

                        AastaN+3

                        Lisage nii palju aastaid, kui on vaja mõju kestuse näitamiseks (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Peadirektoraat: <…….>

                        • Personalikulud

                        • Muud halduskulud

                        <.…...> peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        AastaN
                           11

                        AastaN+1

                        AastaN+2

                        AastaN+3

                        Lisage nii palju aastaid, kui on vaja mõju kestuse näitamiseks (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        Maksed

               Olgu öeldud, et portfelli valitsemisega seotud halduskulud peetakse kinni tagatisfondi tuludest, mitte eelarvest. Need kulud tulenevad tasudest, sh panga-, Swifti ja Clearstreami tasudest, ulatudes prognoosi kohaselt 2017. aastal 200 000 euroni ja 2020. aastal 250 000 euroni.

               Auditi tasud: 10 000 eurot

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –X
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –◻
                     ◻Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Märkige eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        AastaN

                        AastaN+1

                        AastaN+2

                        AastaN+3

                        Lisage nii palju aastaid, kui on vaja mõju kestuse näitamiseks (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Liik
                           12

                        Väljundi keskmine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           13
                        ...

                        - Väljund

                        - Väljund

                        - Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2

                        - Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Ülevaade

               –X
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        AastaN
                           14

                        AastaN+1

                        AastaN+2

                        AastaN+3

                        Lisage nii palju aastaid, kui on vaja mõju kestuse näitamiseks (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5 kokku

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5
                           15
                         välja jäävad kulud

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                        kokku

                        KOKKU

               Personali- ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringutest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –X
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Täistööajale taandatud töötajad

                        AastaN

                        AastaN+1

                        Aasta N+2

                        Aasta N+3

                        Lisage nii palju aastaid, kui on vaja mõju kestuse näitamiseks (vt punkt 1.6)

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        • Kooseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           16

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           17

                        - Peakorteris

                        - Delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutine personal

                        •
                              Varahaldus: portfelli valitsemine, kvantitatiivne analüüs, sh abistamine seoses riski käsitleva analüütilise tööga;

                        •
                              eelarve otsese täitmisega seotud tugifunktsioon, eelkõige riskijuhtimise ja middle-office'i maksete tegemise funktsioonid;

                        •
                              tagatiste haldamine, aruandlus ja järelmeetmete võtmine (projektide register);

                        •
                              finantsaruandlus/raamatupidamisarvestus ja aruandlusega seotud tegevus.

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –◻X
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage, mis laadi ümberplaneerimine on vajalik, ning märkige seotud eelarveread ja neile vastavad summad.

               –◻
                     ◻Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, ning märkige asjaomased rubriigid, eelarveread ja summad.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –x Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        AastaN

                        AastaN+1

                        AastaN+2

                        AastaN+3

                        Lisage nii palju aastaid, kui on vaja mõju kestuse näitamiseks (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –X
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           18

                        Aasta2017

                        Aasta2018

                        Aasta2019

                        Aasta2020

                        Lisage nii palju aastaid, kui on vaja mõju kestuse näitamiseks (vt punkt 1.6)

                        Artikkel …............

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Olgu öeldud, et EIP riski hinnastamisest saadav tulu ei avalda mõju eelarvele. Tulu makstakse otse tagatisfondi.

               Hinnangulised tulud on järgmised.

                        Aasta2017

                        Aasta2018

                        Aasta2019

                        Aasta2020

                        -

                        0,504

                        1,366

                        2,718

                  Täiendav teave. Riskipreemiatulu suurus on hinnangulised 50 baaspunkti ja seda arvutatakse EIP poolt rändekriisi tõttu erasektori projektide antud laenude hinnanguliselt jäägilt.

                  Olgu öeldud, et seni tasus komisjoni tagatisfondi vahendite haldamise eest haldustasu. Ettepanek anda haldamine üle komisjonile võimaldab säästa umbes 900 000 eurot aastas (2015. aastal maksti EIP-le 860 000 eurot).

                     (1)
                  COM(2016) 385, 7.6.2016.

                     (2)
                  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 10).

                     (3)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (4)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (5)
                  Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (6)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (7)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (8)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (9)
                  Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (10)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (11)
                  Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (12)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (13)
                  Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.

                     (14)
                  Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (15)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (16)
                  Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (17)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised „BA“ read).

                     (18)
                  Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud, suhkrumaks) korral tuleb näidata netosummad, st brutosumma, milles on lahutatud 25 % kogumiskuludena.