				|

		52013PC0497

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühiselt algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis /* COM/2013/0497 final - 2013/0242 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
1.1         Ettepaneku eesmärgid
Käesolev ettepanek on seotud Euroopa Liidu
osalemisega mitme liikmesriigi ühiselt algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja
arendusprogrammis (EMPIR).
Kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuse
„Innovaatiline liit”, Euroopa teadusruumi (ERA) ja raamprogrammiga Horisont
2020 on käesoleva algatuse peaeesmärk Euroopa metroloogia teadusuuringute
süsteemi ees seisvate probleemide lahendamine ning täiustatud mõõtmislahenduste
rakendamisest tuleneva kasu suurendamine Euroopas. Euroopa metroloogia teadus-
ja arendusprogrammi üldised eesmärgid on järgmised:
·
pakkuda terviklikke ja eesmärgiga sobivaid
metroloogialahendusi, mis toetavad innovatsiooni ja tööstuse konkurentsivõimet,
samuti arendada mõõtmistehnoloogiat selliste ühiskondlike probleemide
lahendamiseks nagu tervishoid, keskkonnakaitse ja energeetika, sealhulgas
poliitiliste arengute ja rakenduste toetamiseks;
·
luua integreeritud Euroopa metroloogiaalaste
teadusuuringute süsteem, mille kriitiline mass võimaldab aktiivset osalust
piirkondlikul, riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil.
1.2         Ettepaneku põhjendused
Meie kõrgtehnoloogilise maailma selgroo
keskmes on metroloogia ehk mõõtmisteadus. Metroloogia mõjutab igat aspekti meie
igapäevaelus ning me vajame teadmistepõhise majanduse innovatsiooni arenguks ja
majanduskasvuks üha täpsemaid ja usaldusväärsemaid mõõtmisi. Mida me ei saa
mõõta, sellest ei saa me õigesti aru ega ole võimelised seda ka usaldusväärselt
kontrollima, tootma ega töötlema. Seega mõjutavad metroloogiaalased edusammud
sügavalt meie arusaamist ja võimet kujundada maailma meie ümber.
Usaldusväärne ja jälgitav mõõtmine võimaldab
anda laiema teadlaskonna käsutusse täpsemaid instrumente ja teha teadustööd
paremal tasemel. See avab tööstusele uue mängumaa, luues innovatsioonile uut
ruumi ja võimalusi. Metroloogia roll ülemaailmsete probleemide mõistmisel ja
kokkulepete saavutamisel sellistes valdkondades nagu tervishoid ja
kliimamuutused on äärmiselt suur, toetav ja edendav.
Kõik tehnoloogiliselt arenenud riikide
valitsused toetavad metroloogia infrastruktuuri, sest sellest on kõikjal palju
abi ja tuge, olles avalikuks hüveks, mistõttu riiklik sekkumine on igati
õigustatud. Maailma arvestatavad majandusjõud suurendavad oma investeeringuid
metroloogiasse ja sellega seotud infrastruktuuridesse. Arvestades
metroloogiasse tehtavate investeeringute taset ja rolli teaduse tipptasemele ja
tööstuse konkurentsivõimele, ei suudaks ükski liikmesriik üksi ega isegi mõni
ühiselt tegutsev riikide rühm nendega globaalses kontekstis konkureerida.
Praegune Euroopa metroloogia teadusprogramm
(EMRP) on ühine algatus,[1]
milles osalevad 22 riiklikku metroloogiainstituuti. See põhineb Euroopa Liidu
toimimise lepingu artiklil 185, mille alusel saab mitmeaastase raamprogrammi
rakendamisel riiklikke uurimisprogramme koordineerida. Vahehindamisel
tunnustati algatuse väärtust. Metroloogia teadusprogrammi suurim saavutus on
tugev integratsioon, kus Euroopa metroloogiaalastele teadusuuringutele
suunatakse ühise kava kohaselt 50 % riikide eelarvetest valdkonnale
eraldatud summadest. Parimate teadlaste tihedas koostöös on see vähendanud
killustumist, aidanud vältida tarbetut dubleerimist ja saavutada
põhivaldkondadele suunatavate vahendite kriitilist massi. Euroopa metroloogia
teadusprogrammi projektidega pakutakse mõõtmislahendusi Euroopa olulistele
ühiskondlikele probleemidele ning tehakse ettepanekuid Euroopa ühiste normide
ja eeskirjade väljatöötamiseks.
Kuigi Euroopa metroloogia teadusprogrammiga on
saavutatud märkimisväärset edu, on saanud selgeks, et süsteemis tuleb lahendada
mitmeid probleeme, et suurendada metroloogia mõju majanduskasvule ja lahendada
sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme.
Programmi edasiarendusena algatatav Euroopa
metroloogia teadus- ja arendusprogramm (EMPIR) aitab kaasa mitmete strateegia
„Euroopa 2020” metroloogiavaldkonna juhtalgatuste elluviimisele, sealhulgas
„Innovatiivne liit”, „Euroopa digitaalne tegevuskava”, „Ressursitõhus Euroopa”
ja „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”. Näiteks luuakse programmi
raames loodusressursside haldamise uuenduslikke lahendusi, toetatakse
standardimist, mis avardab uute toodete ja teenustega globaalse kauplemise
võimalusi ning võimaldab sidesatelliitide tõhusat testimist. EMPIR aitab
oluliselt kaasa raamprogrammi Horisont 2020 eesmärkide saavutamisele, toetades
mitmete Horisont 2020 prioriteetidega otseselt seotud lahendusi.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1         Konsulteerimine Euroopa
metroloogia teadusprogrammi tuleviku teemal
Komisjon on teostanud ulatuslikke
konsulteerimisi tulevase Euroopa metroloogia teadusprogrammi üle. 2012. aastal
internetis toimunud avalikul arutelul avaldasid arvamust 624 vastajat. Nad
väljendasid oma seisukohti metroloogiaalaste teadusuuringute tähtsuse ja
Euroopa metroloogia teadusuuringute süsteemi ees seisvate probleemide kohta
ning hindasid mitmeid poliitikavalikuid. 72 %
vastanutest olid organisatsioonid ja 28 % eraisikud. Arvamusuuringus
osalenud organisatsioonide seast saadi kaalukamad vastused teadusasutustelt
(32 %) ja ettevõtetelt (16 %, millest 69 % VKEd).
Konsultatsioonides osutati mitmetele probleemidele, sealhulgas ebapiisavale
tööstuslikule kasutusele, riiklike metroloogiainstituutide ja laiema teadusbaasi
vahelise koostöö puudumisele, väga suurtele erinevustele ELi liikmesriikide
suutlikkuse vahel, teadlaste ebapiisavale liikuvusele riiklike
metroloogiainstituutide siseselt ja Euroopa standardimistegevuse vähesele
kaasatusele.
Ekspertide rühm viis
läbi metroloogia teadusprogrammi vahehindamise kolm aastat pärast programmi
käivitamist. Komisjon kinnitas oma aruande 2012. aasta aprillis. Vahehindamisel
tunnustati algatuse väärtuslikkust ja kinnitati teadusuuringute
koordineerimises saavutatud märkimisväärset edu. Ekspertide rühm jagas
seisukohta, et „Euroopa metroloogia teadusprogramm on hästi juhitud Euroopa
ühine teadusprogramm, mis on juba saavutanud suhteliselt kõrgel tasemel
teadusliku, juhtimisalase ja rahalise integratsiooni juba kaks aastat pärast
programmi käivitamist” ning et „Euroopa metroloogia teadusprogramm on
metroloogia teadusruumi loomisel osutunud väga edukaks.”
Vahehindamisel suhtuti
kriitiliselt arengu puudumisse süsteemi avatuse suurendamisel parimatele
teadussaavutustele, samuti suutlikkuse tõhustamisel. Edasistes
algatustes soovitati kasutusele võtta spetsiaalsed vahendid
õigusloome/standardimise tegevuskava toetamiseks, et suurendada
metroloogiaalaste teadusuuringute sotsiaalmajanduslikku mõju.
Komisjon konsulteeris ka oma talitustega mõju
hindamise juhtrühma koosolekutel 2012. aastal, kus toetati mõjuhinnangu
aruande koostamise kava ja programmi tegevuskava, eelkõige Euroopa metroloogia
teadus- ja arendusprogrammi probleemipüstitust ja asjakohasust Euroopa
Komisjoni teiste peadirektoraatide jaoks.
2.2         Poliitikavalikud
Mõjuhinnangu
aruande lõplikus versioonis esitati järgmised valikud.
1. valiku („EL ei ole kaasatud”) korral loobub
EL osalemisest Euroopa metroloogia teadusprogrammis pärast praeguse
rahastamisetapi lõppemist 2013. aastal. Lisaks
ei toetata ELi teadusuuringute poliitikaid ega programme, samuti ei rahastata
Euroopa metroloogia eesmärke. Juurdepääs ELi
rahastamisele oleks piiratud konkurssidega raamprojekti Horisont 2020 kaudu
rahastatavatele konkreetsetele metroloogia valdkonnaga seotud projektidega.
2. valiku („Tavaline tegevus – EMRP2”) korral
jätkub senine algatus, mille keskmeks on nii alusuuringutele kui ka probleemide
lahendamisele orienteeritud metroloogiaalaste teadusuuringute täielik
kooskõlastatus ja integreeritus. See hõlmaks
mõningate oluliste valdkondlike teemade käsitlemist.
3. valik („Artikli 185 kohane täiustatud
algatus – EMPIR”) toetuks metroloogia teadusprogrammi (EMPR) edule, rakendades
ambitsioonikamaid ja kaasavamaid artikli 185 algatusi, mis on kooskõlas
strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega. Programmi
kohaldamisala laiendamiseks võetakse kasutusele rakenduslike teadusuuringute ja
nende kasutamise suunamoodulid standardimise ja suutlikkuse tõstmise kohta. Kohaldamisala ulatuse muutumise tõttu muutub programmi
nimetus: senine „Euroopa metroloogia teadusprogramm” asendatakse nimetusega
„Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogramm”. Selle valikuga kaasatakse
rohkem sidusrühmi, samuti saab laiem teadlaskond võimaluse otseselt osaleda.
ELi rahastamise tase raamprogrammist Horisont 2020 suureneks võrreldes
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammiga (FP7)
programmi ulatuslikuma kohaldamisala ja kaasatuse ning pikema kestvuse tõttu
suurenenud vahendite vajaduse osas. Osalevate riikide arv tõuseks 22-lt [28]-le.
2.3         Mõju hindamise tulemused
Mõjuhinnangu aruandes
järeldatakse, et 3. valik on selgelt eelistatud valik, arvestades selle
tõhusust eesmärkide saavutamisel, efektiivsust, samuti vastavust kõigile
kriteeriumitele. Seda toetab täielikult tulemuste avalik arutelu (93 %
kõigist vastustest määratleti valik „väga sobivaks” või „asjakohaseks”). See
valik tugineb metroloogia teadusprogrammi eelnevatele saavutustele, selle
järjepidevusele praeguste meetmetega, rakendades neid uues programmis,
võimaldades samal ajal algusest peale sujuvalt integreerida lisameetmeid
selliste probleemide lahendamiseks, mida praeguses algatuses ei ole võimalik
ette näha. 2013. aasta veebruaris vaatas mõjuhindamiskomitee aruande läbi ja
kiitis selle heaks. Oma arvamuses paluti mõjuhinnangu aruannet mõnes osas
parandada, millega on nüüdseks ka arvestatud. Eelkõige selgitab aruanne nüüd
paremini konkreetseid probleeme, nende tagamaid ning eesmärkide ja ülesannete
vahelisi seoseid. Parandati uue programmi kirjeldust võrreldes praeguse algatusega,
et paremini selgitada, kuidas uus programm lahendab tuvastatud puudusi.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1         Õiguslik alus
Euroopa metroloogia teadus- ja
arendusprogrammi ettepaneku aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel
185, milles käsitletakse Euroopa Liidu osalemist mitmetes liikmesriikides
rakendatavates teadus-ja arendustegevuse programmides, sealhulgas osalemist
selliste programmide elluviimiseks loodud struktuurides.
3.2         Subsidiaarsuse põhimõte
Subsidiaarsuse põhimõtet tuleb kohaldada
seetõttu, et ettepanek ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsus on
tagatud ettepaneku aluseks oleva Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikliga 185, mis selgesõnaliselt sätestab liidu osalemise mitme
liikmesriigi teadusuuringute programmides.
Ettepaneku eesmärke ei saa piisaval määral
saavutada liikmesriigid üksi metroloogia valdkonna eeldavate investeeringute
ulatuse ja keerukuse tõttu, mis on Euroopa riiklike metroloogiainstituutide
teadustöö eelarvetest oluliselt suuremad. Tase, mis on vajalik teadus- ja
arendustegevuses kaasaegse tipptasemel metroloogialahenduste jaoks, ületab
riiklikke piire ning ei saa seega koonduda vaid riiklikule tasandile. Ilma
kriitilise massita ja järjekindla lähenemiseta Euroopa tasandil on suur oht, et
jõupingutusi dubleeritakse, tagajärjeks kulude suurenemine.
Riikliku sekkumise lisandväärtuseks ELi
tasandil on ELi suutlikkus koondada killustunud siseriiklike teadusuuringute
programmid, ühise piiriülese teadus- ja rahastamisstrateegia kujundamine ja
kriitilise massi ja vajalike investeeringute saavutamine oluliste
metroloogiaalaste probleemide lahendamiseks, suurendades seeläbi avaliku
sektori kulutuste tõhusust. ELi toetus peaks katma 50 % kogusummast.
3.3         Proportsionaalsuse põhimõte
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 185
lubatakse ühendusel „ette näha asjaomaste liikmesriikidega kokkuleppel
osalemine mitmete liikmesriikide poolt ette võetud teadus- ja
arendusprogrammides, kaasa arvatud osalemine nende programmide elluviimiseks
loodud struktuurides.” Liikmesriigid on algatuse liikumapanev jõud.
Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse
põhimõttega, sest liikmesriigid vastutavad ühise programmi väljatöötamise ja
kõigi tegevuste eest. Spetsiaalne rakendusstruktuur EURAMET e.V. on
praeguse metroloogia teadusprogrammi (EMPR) algatuse elluviimisel juba
tõestanud, et seda saab programmi rakendamisel kasutada tõhusalt ja mõjusalt.
Liit soodustab paremat koordineerimist, on koostoimes ja toetab ELi poliitikate
ja Horisont 2020 prioriteetide elluviimist, jälgib programmi rakendamist ja
tagab ELi finantshuvide kaitse.
3.4         Vahendi valik
Kavandatava Euroopa metroloogia teadus- ja
arendusprogrammi (EMPIR) algatuse aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikkel 185. Vahehindamise järeldused ja mõjuhinnangus esitatud valikute
analüüs on näidanud, et artikkel 185 on kõige kohasem vahend Euroopa
metroloogia teadus- ja arendusprogrammi eesmärkide saavutamiseks.
3.5         Osalemise erandid
Euroopa metroloogia teadus- ja
arendusprogrammis osalevate riikide poolt tulevad summad on mõeldud peamiselt
valitud projektide sihtfinantseeringuks, mida vahendatakse projektides
osalevate riiklike metroloogiainstituutide ning volitatud instituutide
institutsionaalsete vahendite kaudu. Metroloogiainstituutide ja volitatud
instituutide institutsionaalsetest vahenditest kaetakse osa projektidele
kinnitatud üldkuludest (projektide kaudsed kulud), mida ei hüvitata Euroopa
metroloogia teadus- ja arendusprogrammi kaudu.
ELi toetus riiklike metroloogiainstituutidele
ja volitatud instituutidele peab vastama osalevate riikide panusele, võttes
arvesse mitte ainult institutsionaalseid vahendeid, nagu eespool kirjeldatud,
vaid ka osalevate riikide rahalist toetust halduskulude katmiseks (kuni 30
miljonit eurot) ja teistele üksustele liidu poolt eraldatud vahendite osakaalu
(umbes 90 miljonit eurot). Seetõttu võib eeldada, et ELi toetus riiklike
metroloogiainstituutidele ja volitatud instituutidele on 210 miljonit eurot
(43,75 %) ja osalevate riikide toetus metroloogiainstituutidele ja
volitatud instituutidele on 270 miljonit eurot (56,25 %).
Vastavuse põhimõtte järgimise tagamiseks tuleb
kohandada ELi toetust ja sätestada ELi poolt metroloogiainstituutidele ja
volitatud instituutidele antavate kindlasummaliste kaudsete kulude eraldiste
madalam tase võrreldes programmi Horisont 2020 osalemiseeskirjades sätestatud
määraga. Arvestades metroloogia teadusprogrammi projektides osalevate
metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide kõigi kaudsete kulude
andmeid, näeme, et nende kaudsete abikõlblike kulude summa on 140 %
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7)
projektide otsestest abikõlblikest kuludest; metroloogiainstituudid ja
volitatud instituudid võivad esitada kaudsete abikõlblike kuludena kindla
summa, mis on 5 % nende otsestest abikõlblikest kuludest. Muid projektis
osalevaid juriidilisi isikuid rahastatakse vastavalt raamprogrammi Horisont
2020 osalemiseeskirjadele.
See tähendab artiklis 24 erandi rakendamist
metroloogiainstituutidele ja volitatud instituutidele.
Ettepanekuga nähakse ette kaitsemeetmed võrdse
kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtete tagamiseks konkreetse rakendusstruktuuri
poolt rahalise toetuse andmisel kolmandatele isikutele, samuti ELi
finantshuvide kaitse. Samuti nähakse ette Euroopa Liidu ja spetsiaalse rakendusstruktuuri
vahel sõlmitavate kokkulepete üksikasjalikud sätted.
4.           MÕJU EELARVELE
Käesoleva otsuse finantsselgituses näidatakse
selle esialgset mõju eelarvele. Liidu maksimaalne rahaline toetus (sealhulgas
EFTA assigneeringud) Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammile
(EMPIR) on raamprogrammi Horisont 2020 täitmise ajal jooksevhindades 300
miljonit eurot. Toetused järgmiste ülesannete ja teemade lõikes[2].
·
Nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide,
biotehnoloogia ja kaasaegse tootmise ja töötlemise edendamine (52,5 miljonit)
·
Info-ja kommunikatsioonitehnoloogia edendamine
(37,5 miljonit eurot)
·
Elukestva tervise ja heaolu parandamine (60
miljonit eurot)
·
Toiduainetega kindlustatuse parandamine, säästva
põllumajanduse arendamine, mere-ja merendusuuringud ja biomajandus (15 miljonit
eurot)
·
Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja
konkurentsivõimelisele energiasüsteemile (60 miljonit eurot)
·
Ressursitõhusa, keskkonnasõbraliku, ohutu ja
tõrgeteta Euroopa transpordisüsteemi väljaarendamine (22,5 miljonit eurot)
·
Ressursitõhus ja kliimamuutuste suhtes vastupidav
majandus ja jätkusuutlikud toorainetarned (52,5 miljonit)
Käesoleva otsuse ja komisjoni ja spetsiaalse
rakendusstruktuuri vahel sõlmitava delegeerimislepingu sätted peavad tagama ELi
finantshuvide kaitse.
5.           TÄIENDAV TEAVE
5.1         Lihtsustamine
Ettepanek lihtsustab (ELi ja liikmesriikide)
asutuste ja ametite ning eraõiguslike isikute haldusmenetlusi.
EL suhtleb otse Euroopa metroloogia teadus- ja
innovatsiooniprogrammi (EMPIR) spetsiaalse rakendusstruktuuriga, mis vastutab
ELi toetuste eraldamise, järelevalve ja kasutamise aruandluse eest.
5.2         Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel
Ettepanek sisaldab ülevaatamisklauslit, milles
nähakse ette vahepealne ülevaatus hiljemalt 2018. aastal.
5.3         Euroopa Majanduspiirkond
Kavandatavas õigusaktis käsitletakse EMPga
seotud küsimust ning seepärast peaks see laienema Euroopa Majanduspiirkonnale.
2013/0242 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi
ühiselt algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 185 ja artikli 188 teist lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[3],

toimides vastavalt tavapärasele
seadusandlikule menetlusele
ning arvestades järgmist:
(1)       Oma teatises „Euroopa 2020.
aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”[4] rõhutab komisjon vajadust
arendada soodsaid tingimusi investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, et
saavutada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat arengut Euroopa Liidus. Nii Euroopa
Parlament kui ka nõukogu toetavad seda strateegiat.
(2)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
… 2013. aasta määruse (EL) nr .../2013[5]
kohaselt loodud teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta
raamprogrammi Horisont 2020 (edaspidi „raamprogramm Horisont 2020”) eesmärk on
saavutada teadusuuringute ja innovatsiooni suuremat mõju, panustades avaliku
sektori siseste partnerlussuhete tugevdamisele, sealhulgas Euroopa Liidu
osalemisele programmides, mida on algatanud liikmesriigid ja mis on kooskõlas
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185 sätetega.
(3)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
16. septembri 2009 otsusega nr 912/2009/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme
liikmesriigi algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammis[6] otsustas ühendus toetada
Euroopa metroloogia teadusprogrammi (edaspidi „EMRP” – European Metrology
Research Programme) samaväärselt osalevate riikidega, kuid summaga, mis ei
ületa 200 miljonit eurot ja mis toetaks Euroopa Ühenduse teadusuuringute,
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi
(2007–2013), mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006.
aasta otsusega 1982/2006/EÜ[7].
(4)       Aprillis 2012 edastas Euroopa
Komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande EMRP vahehindamise kohta[8]. Ekspertide rühm teostas
hindamise kolm aastat pärast programmi algust. Ekspertide rühma üldine arvamus
oli, et EMRP on hästi juhitud ühtne Euroopa teadusprogramm, mis on juba
saavutanud suhteliselt kõrge taseme teadusliku, juhtimisalase ja finantsintegratsiooni
alal. Ekspertide rühm märkis siiski ära vähese tööstusliku rakenduse,
tipptasemel teaduse vähese avatuse väljaspool metroloogiainstituute ja
ebapiisava tootlikkuse. Ekspertide rühm oli ka arvamusel, et Euroopa
metroloogia teadusuuringute valdkond võiks olla kaasavam, põhinedes EMRP
rakendamisel.
(5)       Vastavalt nõukogu … 2013.
aasta otsusele .../2013/EL,[9]
millega luuakse Horisont 2020 – teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm
(2014–2020), võidakse edasine toetus suunata Euroopa metroloogia teadusprogrammile.
(6)       Euroopa metroloogia teadus-
ja innovatsiooniprogramm (edaspidi „EMPIR” – European Metrology Programme for
Innovation and Research) on kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020” ja sellega
seotud suurprojektidega (eriti algatustega „Innovatiivne liit”,[10] „Euroopa digitaalne
tegevuskava”,[11]
„Ressursitõhus Euroopa”[12]
ja „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”[13]), olles samas üks
ambitsioonikam ja kaasavam kümne aasta (2014–2024) jooksul [28] osalevas riigis rakendatav programm. Eelmise
programmi täiendusena hõlmab EMPIR innovatsiooni ja tööstuslikku kasutamist,
normide ja standardite väljatöötamist ja suutlikkuse suurendamist.
(7)       Osalevad riigid on valmis
toetama EMPIRi rakendamist kogu EMPIRi rakendamisperioodi (2014–2024) vältel.
(8)       Liidu osalemisele EMPIRis on
vajalik kehtestada ülemmäär raamprogrammi Horisont 2020 perioodil. Selle
ülemmäära piires peaks liidu toetus olema võrdne EMPIRis osalevate riikide
panusega, et programm saavutaks võimendava mõju, ning tagama osalevate riikide
suurema integratsiooni programmide raames.
(9)       Kooskõlas määruse (EL) nr ...
/ 2013 eesmärkidega peab igal liikmesriigil ja igal raamprogrammiga Horisont
2020 ühinenud riigil olema õigus EMPIRis osaleda.
(10)     Liidu rahalise toetuse
saamiseks peavad osalevad riigid võtma ametliku kohustuse EMPIRi rakendamiseks
ja oma kohustusi täitma. Osalevate riikide panus EMPIRi peab hõlmama
halduskulusid, mille ülemmäär on 5% EMPIRi eelarvest. Osalevad riigid peaksid
võtma endale kohustuse suurendada vajaduse korral oma panust EMPIRi, tagades
täiendavad rahastamisvõimalused 50 % ulatuses oma kohustusest, millega
rahastada oma riigi üksusi (riiklikke metroloogiainstituute ja volitatud
instituute), kes osalevad valitud projektides.
(11)     EMPIRi ühiseks rakendamiseks
on vajalik rakendusstruktuuri olemasolu. Osalevad riigid leppisid kokku EMRP
rakendusstruktuurides ja asutasid 2007. aastal EURAMET e.V. (edaspidi
„EURAMET”), mis on Euroopa piirkondlik metroloogiaorganisatsioon ja tegutseb
mittetulundusühinguna Saksa õiguse alusel. EURAMETil on ka ülesandeid ja
kohustusi, mis on seotud metroloogia laiema ühtlustamisega Euroopa ja
ülemaailmses ulatuses. EURAMET on avatud kõigile Euroopa riiklikele
metroloogiainstituutidele, kes võivad saada selle liikmeteks, ning volitatud
instituutidele, kes võivad saada selle ühinenud liikmeteks. Kuulumine EURAMETi
ei sõltu riiklike metroloogia teadusprogrammide olemasolust. Arvestades
asjaolu, et vastavalt EMRP vahehindamise aruandele on EURAMETi
juhtimisstruktuur osutunud tõhusaks ja taganud teadusprogrammi rakendamise
kõrge kvaliteedi, peaks EURAMETi kasutatama ka EMPIRi rakendamiseks. EURAMET peaks
saama liidu rahalist toetust.
(12)     EMPIRi eesmärkide
saavutamiseks peaks EURAMET andma rahalist toetust peamiselt toetusena
osalejatele valitud tegevuste EURAMETi tasandil. Need meetmed peavad olema
valitud pärast projektikonkursse, mille eest vastutab EURAMET. Pingerida peaks
olema valitud ettepanekute ning liidu ja EMPIRi osalisriikide rahaliste
vahendite jaotamise osas siduv.
(13)     Liidu rahalist toetust tuleb
hallata kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ja Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr
966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid
finantseeskirju,[14]
ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012,
mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju[15].
(14)     Selleks, et kaitsta liidu
finantshuve, peaks komisjonil olema õigus vähendada, peatada või lõpetada
Euroopa Liidu rahalist toetust, kui EMPIRi rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt
või hilinemisega või kui osalevad riigid ei osale või osalevad EMPIRi
rahastamisel osaliselt või hilinemisega. Need õigused peaksid olema ette nähtud
delegeerimislepingus, mis sõlmitakse Euroopa Liidu ja EURAMETi vahel.
(15)     EMPIRi rahastatud kaudsetes
meetmetes osalemise puhul kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... 2013.
aasta määrust (EL) nr .../2013, millega luuakse Horisont 2020 – teadusuuringute
ja innovatsiooni raamprogramm aastateks 2014–2020[16]. Siiski on EMPIRis tegevusega
seotud ka erivajadused, milleks on vaja ette näha kõnealuse määruse artikli 1
lõike 3 erandid [raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad].
(16)     Osalevate riikide toetus
moodustub peamiselt valitud projektide institutsioonilises rahastamises
osalevate metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide eelarvetest.
Osalevate riikide panus peaks hõlmama ka rahalisi sissemakseid EMPIRi
halduskulude katmiseks. Osa liidu toetusest peaks olema suunatud valitud
projektides osalevate metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide kõrval
ka teistele üksustele. Liidu rahalise toetuse arvutus EMPIRi projektides
osalevatele metroloogiainstituutidele ja volitatud instituutidele peab tagama,
et liidu panus EMPIRile ei ületa osalevate riikide toetust. Arvestades asjaolu,
et metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide institutsionaalne
rahastamine osalevate riikide poolt vastab EMPIRi projektide üldkuludele ja
seda ei hüvitata liidu poolt, tuleb metroloogiainstituutide ja volitatud
instituutide kaudsete abikõlblike kulude kindlasummalist rahastamist kohandada
vastavalt määrusega (EL) nr .../2013 (millega kehtestatakse teadusuuringute ja
innovatsiooni raamprogrammis Horisont 2020 osalemise ja tulemuste levitamise
eeskirjad (2014–2020) kehtestatud määrale. See kindlasummaline määr tuleb
kehtestada metroloogia teadusprogrammi projektides osalevate
metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide deklareeritavate selliste
kaudsete abikõlblike kulude baasil, mis on stabiilsed ja moodustavad EMPIRi
projektides osalevate metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide
kaudsete kulude usaldusväärse näitaja. Kuna need kaudsed kulud on kuni
140 % metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide toetuskõlblikest
otsestest kuludest, välja arvatud alltöövõtuga ja mitterahalise panusega oma
ruumide tasuta kasutamisega seotud kulud, tuleks vastavalt määrusele (EL) nr
.../2013 metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide kaudsete kulude
kindlasummalist rahastamist vähendada 20 %-lt 5 %-le. Seega on
asjakohane näha ette metroloogiainstituutidele ja volitatud instituutidele
kohaldatav erand kõnealuse määruse artiklist 24. Teisi EMPIRi projektides
osalevaid üksusi tuleks rahastada vastavalt nimetatud määrusele.
(17)     Liitu kuuluvate ja liitu
mittekuuluvate rahastusallikate vastavuse põhimõtte asjakohasus rahastamise
mudelile tuleks EMPIRi vahehindamise käigus ümber hinnata.
(18)     Käesoleva otsuse kohaselt
eraldatud Euroopa Liidu vahendite saajate auditeerimine peab tagama halduskoormuse
vähendamise vastavalt määrusele (EL) nr .../2013 [raamprogramm Horisont 2020].
(19)     Liidu finantshuve tuleb
kaitsta proportsionaalsete meetmete abil kogu kulutuste tegemise tsükli
jooksul, kuhu kuuluvad kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud
vahendite ennetamine, avastamine ja uurimine, ja vajaduse korral haldus-ja
rahalised karistused kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.
(20)     Komisjon peaks teostama
vahehindamise, kus hinnatakse eelkõige EMPIRi kvaliteeti ja tõhusust, edusamme
seatud eesmärkide ja lõpliku hindamise valguses ja koostatakse nende hinnangute
aruanne.
(21)     Komisjoni taotlusel peavad
EURAMET ja kõik osalevad riigid esitama kõik komisjonile vajalikud andmed
EMPIRi hindamiseks vajalike aruannete koostamiseks.
(22)     Otsuse eesmärgiks on Euroopa
Liidu osavõtt EMPIRist, ja nimelt toetada sobivate, integreeritud,
eesmärgistatud metroloogiliste lahenduste leidmist ja Euroopa Metroloogia
teadussüsteemi loomist kriitilise massi ja aktiivse osalusega regionaalsel,
riiklikul, üleeuroopalisel ja rahvusvahelisel tasandil, mida pole
liikmesriikidel võimalik saavutada üksinda. Metroloogiliste nõuete ulatus ja
keerukus nõuab investeeringuid, mis ületavad Riikliku Metroloogia ja volitatud
instituutide põhiteadustööks ettenähtud eelarve. Tase, mis on vajalik teadus-
ja arendustegevuses kaasaegse tipptasemel metroloogialahenduste jaoks, ületab
riiklikke piire ning ei saa seega koonduda vaid riiklikule tasandile. Kuna
eesmärk on seetõttu kõige paremini teostatav liidu tasandil, integreerides
riiklikud jõupingutused Euroopa järjepideva toetusega, tuues riiklikul tasandil
eraldi toimivad teadusprogrammid kokku, aidates kavandada riikidevahelisi
teadusuuringuid ja rahastamisstrateegiaid ja leida vajalikul hulgal teostajaid
ja investeerijaid, võib liit kasutusele võtta meetmed, mis on kooskõlas
subsidiaarsuse põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklis 5. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, mis on sätestatud selles
artiklis, ei lähe otsus kaugemale, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Osalemine Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis
1.           Liit osaleb Euroopa
metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis (EMPIR) Austria, Belgia,
Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Madalmaade,
Poola, Portugali, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia,
Sloveenia, Soome, Suurbritannia, Taani, Tšehhi Vabariigi ja Ungari ühistööna
ning koos [Bosnia ja Hertsegoviina, Norra, Serbia, Šveitsi ja Türgiga]
(edaspidi „osalevad riigid”) kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud
tingimustega.
2.           Kõik muud liikmesriigid ja
muud riigid, kes on seotud teadusuuringute ja innovatsiooni 2014–2020 aasta
raamprogrammiga Horisont 2020, mis loodi määrusega (EL) nr .../2013 ...
(edaspidi raamprogramm „Horisont 2020”), võivad Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis
(EMPIR) osaleda tingimusel, et nad täidavad käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1
punktis c sätestatud tingimust. Need liikmesriigid ja assotsieerunud riigid,
kes täidavad käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis c sätestatud tingimust,
on käesoleva otsuse mõistes osalevad riigid.
Artikkel 2
Liidu rahaline toetus
1.           Koos EFTA assigneeringutega
on liidu maksimaalne rahaline toetus EMPIRile 300 miljonit eurot. Toetust
makstakse liidu üldeelarvest eraldatud vahenditest raamprogrammi Horisont 2020
rakendamise eriprogrammi (mis loodi otsuse .../2013/EL alusel) vastavatele
osadele vastavalt artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktile vi ja määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artiklitele 60 ja 61.
2.           Ületamata lõikes 1 sätestatud
maksimumsummat, peab liidu osalus olema võrdne EMPIRis osalevate riikide
panusega, välja arvatud osalevate riikide kulutused halduskulude katteks, kui
need on suuremad kui 5 % EMPIRi eelarvest.
3.           Liidu toetust ei tohi
kasutada EMPIRi halduskulude katteks.
Artikkel 3
Liidu rahalise toetuse tingimused
1.           Liidu
rahalise toetuse saamise tingimused on järgmised:
(a)
osalevad riigid tõendavad, et nende osalus EMPIRis
vastab I ja II lisale;
(b)
osalevad riigid või osalevate riikide poolt
määratud riiklikud metroloogiainstituudid volitavad EMPIRi rakendamise eest
vastutavaks EURAMET e.V. (edaspidi „EURAMET”), kellele antakse samuti volitused
võtta vastu Euroopa Liidu rahalist toetust, jagada toetussummasid ja
kontrollida rahade kasutamist;
(c)
kõik osalevad riigid peavad andma oma panuse EMPIRi
rahastamiseks ja tagama täiendavad rahastamisvõimalused 50 % ulatuses
võetud kohustusest;
(d)
EURAMETi tõestus EMPIRi rakendussuutlikkuse kohta,
sealhulgas võtta vastu, jagada ja kontrollida Euroopa Liidu toetust liidu
eelarve kaudse juhtimise raames kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artiklitega 58, 60 ja 61;
(e)
EMPIRi juhtimismudeli loomine vastavalt III lisale;
2.           EMPIRi rakendamise ajal on
liidu toetuse eelduseks ka järgmiste tingimuste täitmine:
(a)
I lisas sätestatud EMPIRi eesmärkide ja II lisas
sätestatud tegevuste rakendamine EURAMETi poolt vastavalt artiklis 5 osutatud
osalemis- ja levitamiseeskirjadele;
(b)
sobiva ja tõhusa juhtimismudeli rakendamine
vastavalt III lisale;
(c)
määruse (EÜ, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes
5 sätestatud aruandlusnõuete täitmine EURAMETi poolt;
(d)
lõike 1 punktis c viidatud kulukohustuste täitmine.
Artikkel 4
Osalevate riikide panus
Osalevate riikide panus koosneb järgmisest:
(a)
EMPIRi projektide toetussummad, mida jagatakse
riiklike metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide institutsionaalse
rahastamise kaudu;
(b)
rahaline toetus EMPIRi halduskulude katteks.
Artikkel 5
Osalemis- ja levitamiseeskirjad
1.           Määruse (EL) nr ... [raamprogrammi
Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad] tähenduses on EURAMET
rahastamisasutus, kes eraldab kaudsetele meetmetele rahalist toetust vastavalt
käesoleva otsuse II lisale.
2.           Erandina määruse (EL) nr ...
[raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad] artikli 24
lõikest 1 määratakse EMPIRi rahastatavates projektides osalevate
metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide kaudsed toetuskõlblikud
kulud, kohaldades kindlasummalist makset, milleks on 5 % otsestest
toetuskõlblikest kogukuludest, v.a alltöövõtuga seotud otsesed toetuskõlblikud
kulud ja kolmandatele isikutele kasutada antud selliste vahenditega seotud
kulud, mida ei kasutata abisaaja territooriumil, ning rahaline toetus
kolmandatele isikutele.
3.           Artiklis 12 viidatud EMPIRi
vahehindamisel antakse hinnang EMPIRi rahastatavates projektides osalevate
metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide kaudsetele kogukuludele ja
vastavale institutsioonilisele rahastamisele.
4.           Selle hindamise alusel ja
artikli 2 lõike 2 eesmärgil võib EURAMET lõikes 2 sätestatud kindlasummalist
makset vähendada.
5.           Kui sellest ei piisa, võib
EURAMET erandina määruse (EL) nr ... [raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja
levitamiseeskirjad] artikli 22 lõikest 3 kohaldada EMPIRi rahastatavates
projektides osalevate metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide
toetuskõlblike kulude madalamat hüvitusmäära.
Artikkel 6
EMPIRi rakendamine
1.           EMPIRi viiakse ellu
iga-aastaste tööplaanide alusel.
2.           EURAMET annab rahalist toetust
peamiselt toetusena projektikonkursside tulemusel selgunud osalejatele.
Enne iga projektikonkursi teemade
kindlaksmääramist kutsub EURAMET metroloogia teadlaskonna ja kasutajate hulka
kuuluvaid huvitatud isikuid või organisatsioone üles tegema ettepanekuid
potentsiaalsete uurimisteemade väljapakkumiseks.
Artikkel 7
Liidu ja EURAMETi vahelised kokkulepped
1.           Määruse (EL, Euratom) nr
966/2012 artikli 61 lõike 1 kohase EURAMETi eelhindamise positiivse tulemuse
korral sõlmib komisjon liidu nimel EURAMETiga delegeerimiskokkulepe ja
vahendite ülekandmise iga-aastased kokkulepped.
2.           Lõikes 1 osutatud
delegeerimiskokkulepe sõlmitakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 58 lõikega 3 ning artiklitega 60 ja 61 ning delegeeritud määruse (EL) nr
1268/2012 artikliga 40. Samuti peab see sisaldama järgmisi sätteid:
(a)
nõuded EURAMETi toetusele vastavalt otsuse (EL) nr
... (raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm) II lisas sätestatud
tulemusnäitajatele;
(b)
nõuded EURAMETi toetusele vastavalt otsuse (EL) nr
... (raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm) III lisas sätestatud
kontrollimiste tulemustele;
(c)
EURAMETi toimimisega seotud konkreetsed
tulemusnäitajad;
(d)
EURAMETile kohaldatavad teabe esitamise nõuded
halduskulude kohta ja EMPIRi rakendamisega seotud üksikasjalike andmete kohta;
(e)
vajalike andmete esitamise kord, mis tagab
komisjoni suutlikkuse täita talle antud levitamis- ja aruandluskohustusi.
Artikkel 8
Liidu rahalise toetuse lõpetamine, vähendamine või peatamine
Kui EMPIRi ei rakendata või rakendatakse
ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega, võib komisjon lõpetada,
proportsionaalselt vähendada või peatada liidu rahalise toetuse vastavalt EMPIRi
tegelikule rakendamisele.
Kui osalevad riigid ei osale või osalevad
osaliselt või hilinemisega EMPIRi rahastamises, võib komisjon lõpetada,
proportsionaalselt vähendada või peatada liidu rahalist toetust, võttes arvesse
eraldatavate rahaliste vahendite summa, mida osalevad riigid EMPIRi
rakendamiseks on eraldanud.
Artikkel 9
Järelauditid
1.           Kaudsete meetmetega seotud
kulutuste järelauditid teostab EURAMET kooskõlas määruse (EL) nr ...
[raamprogramm Horisont 2020] artikliga 23.
2.           Komisjon võib otsustada, et
ta teostab 1 osutatud auditid ise.
Artikkel 10
Liidu finantshuvide kaitse
1.           Komisjon võtab vajalikud
meetmed, tagamaks et käesoleva otsuse alusel rahastatavate tegevuste
rakendamisel on liidu finantshuvid kaitstud ennetavate meetmetega pettuse,
korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, tõhusa kontrollimisega ja
eeskirjade eiramise tuvastamise korral alusetult väljamakstud summade
taastamise ja vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate
haldus- ja rahaliste karistuste määramisega.
2.           EURAMET annab komisjoni
töötajatele ja muudele volitatud isikutele, samuti kontrollikojale juurdepääsu
oma kohtadele ja ruumidele ja kogu teabele, sealhulgas elektroonilisele
teabele, mis on vajalik auditi läbiviimiseks.
3.           Euroopa Pettustevastane Amet
(OLAF) võib teostada uurimisi, sealhulgas kohapealset kontrolli ja
inspekteerimist, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr
1073/1999[17]
ja määruses (EÜ, Euratom) nr 2185/96[18]
sätestatud nõuetele ja korrale, mille eesmärk on teha kindlaks, kas on esinenud
pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab liidu
finantshuve seoses toetuslepinguga või toetuse andmise otsusega või lepingulise
rahastamisega, tulenevalt käesolevast otsusest.
4.           Käesolevast otsusest
tulenevad lepingud, toetuslepingud ja toetuse andmise otsused peavad sisaldama
sätteid, millega antakse komisjonile, EURAMETile, kontrollikojale ja OLAFile
selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja uurimiste läbiviimiseks
vastavalt oma pädevusele.
5.           EMPIRi rakendamisel võtavad
osalevad riigid vajalikud õiguslikud, reguleerivad, haldus- ja muud meetmed, et
kaitsta liidu finantshuve, eelkõige liidule summade täieliku taastumise
tagamiseks vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012 ja delegeeritud
määrusele (EL) nr 1268/2012.
Artikkel 11
Teabe edastamine
1.           Komisjoni palvel edastab
EURAMET artiklis 12 osutatud aruannete koostamiseks vajaliku teabe.
2.           Osalevad riigid esitavad
komisjonile EURAMETi kaudu mis tahes teabe EMPIRi finantsjuhtimise kohta, mille
esitamist on palunud Euroopa Parlament, nõukogu või kontrollikoda.
3.           Komisjon lisab lõikes 2
nimetatud teabe artiklis 12 osutatud aruannetesse.
Artikkel 12
Hindamine
1.           Komisjon viib EMPIRi
vahehindamise läbi hiljemalt 31. detsembriks 2017. Komisjon koostab kõnealuse
hindamise aruande, mis sisaldab hindamistulemusi ja komisjoni märkusi. Komisjon
saadab selle aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 30. juuniks
2018.
2.           Kui liit lõpetab osalemise EMPIRis,
kuid mitte hiljem kui 31. detsembril 2024, viib komisjon läbi EMPIRi lõpliku
hindamise. Komisjon koostab kõnealuse hindamise aruande, milles esitatakse
selle hindamise tulemused. Komisjon edastab kõnealuse aruande Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 13
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 14
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
I LISA
EMPIRi
eesmärgid
EMPIRi eesmärgid on järgmised:
(a)
asjakohaste, terviklike ja eesmärgiga sobivate
metroloogialahenduste pakkumine, mis toetavad innovatsiooni ja tööstuse
konkurentsivõimet, samuti mõõtmistehnoloogia arendamine ühiskondlike
probleemide lahendamiseks, nagu tervishoid, keskkonnakaitse ja energeetika,
sealhulgas poliitiliste arengute ja rakenduste toetamiseks;
(b)
Euroopa integreeritud metroloogia teadusuuringute
süsteemi loomine, mille kriitiline mass võimaldab aktiivset osalust
piirkondlikul, riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil.
II
LISA
EMPIRi toetatavad
kaudsed meetmed
1.           EMPIR võib toetada järgmisi
kaudseid meetmeid ühiste teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas:
1.1.        teaduslik-tehniline tegevus,
mis toetab metroloogiaalaseid alusteaduslikke uuringuid, mis on aluseks kõigile
edasistele arengutele, sealhulgas metroloogia rakendusteaduslikule- ja arendustegevusele
ning metroloogiaga seotud teenustele;
1.2.        metroloogiaalased uuringud,
mille eesmärgiks on pakkuda lahendusi ühiskondlikele probleemidele, mille
keskmeks on energia, keskkond ja tervis;
1.3.        uuringud, mille eesmärk on
uute mõõteinstrumentide väljatöötamine metroloogiliste tehnoloogiate
tööstuslikuks kasutuselevõtuks, et stimuleerida uuendusi tööstuses;
1.4.        normide määramisele eelnev ja
samaaegne metroloogia teadus- ja arendustegevuse prioriteetsete standardite
kehtestamiseks, et võimaldada osalevate riikide metroloogiainstituutide
teadmiste kasutamist poliitikate rakendamisel ning kiirendada uuenduslike
toodete ja teenuste jõudmist turule;
1.5.        metroloogia suutlikkuse
suurendamine erinevatel tehnoloogilistel tasemetel, mille eesmärk on saavutada
tasakaalustatud ja integreeritud metroloogia süsteem osalevates riikides.
2.           EMPIR võib toetada
täiendavaid meetmeid metroloogiaalase teadustegevuse tulemuste levitamiseks ja
kasutamiseks.
EMPIR võib toetada muid meetmeid, mis on suunatud
konkreetsetele metroloogiainstituutidele, millel puudub või on väike teaduslik
suutlikkus, toetades neid teiste Euroopa Liidu riikide või piirkondlike
koolitus- ja liikuvusprogrammide, piiriülese koostöö või metroloogia
infrastruktuuri investeeringute kaudu.
3.           EMPIR võib toetada EMPIRi
edendamiseks ja mõju maksimeerimiseks mõeldud võrgustike loomisega seotud
tegevusi.
4.           Punktis 1 osutatud kaudseid
meetmeid rakendatakse metroloogiainstituutides ja volitatud instituutides.
Siiski soodustab ja toetab EMPIR ka teiste ettevõtete osalemist. EMPIRi
eelarvest suunatakse ligikaudu 15 % nimetatud üksustele.
III LISA
EMPIRi
rakendamine ja juhtimine
I           EURAMETi roll
1.           EURAMET vastutab EMPIRi rakendamise
eest vastavalt artiklile 3. Ta haldab liidu poolt EMPIRile antavat rahalist toetust
ja vastutab iga-aastase tööplaani ettevalmistamise ja rakendamise eest,
konkursikutsete ettevalmistamise ja avaldamise eest, taotluste hindamise ja
järjestamise eest ja muude tegevuste eest vastavalt iga-aastasele tööplaanile.
EURAMET vastutab toetuse haldamise eest, sh toetuslepingute sõlmimise, liidu
rahalise toetuse ja EMPIRis osalejate poolt valitud projektidele eraldatud
summade vastuvõtmise, jaotamise ja kasutamise kontrollimise eest.
Liidu rahalise toetuse järelevalve peab hõlmama
kõiki kontrollimisi ja auditeerimisi, eel- ja/või järelkontrollimisi, mis on
vajalikud komisjoni poolt EURAMETile delegeeritud ülesannete täitmiseks. Nende
tegevuste eesmärk on saada põhjendatud kinnitus tehingute seaduslikkuse ja
korrektsuse kohta ning toetuslepingutes deklareeritud kulude toetuskõlblikkuse
kohta.
2.           EURAMET võib EMPIRi
rakendamisel usaldada teatavaid haldus- ja logistilisi ülesandeid osalevatele
riikidele.
II         EMPIRi rakendamisega seotud
EURAMETi organisatsiooniline struktuur
1.           EMPIRi komitee on EMPIRi
otsuseid tegev organ.
EMPIRi komitee koosneb osalevate riikide EURAMETi
liikmetest.
Hääleõigused arvutatakse riiklike kohustuste
alusel ruutjuure reegli järgi. Komisjon võtab eelkõige vastu otsuseid
teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava kohta,
projektikonkursside kavandamise kohta, läbivaatamise hindamismenetluse kohta,
rahastatavate projektide valiku kohta pingeridade alusel ja rahastatud
projektide täitmise jälgimise kohta. Ta võtab vastu iga-aastase töökava pärast
selle heakskiitmist komisjonis.
Komisjonil on EMPIRi komitee koosolekutel vaatleja
staatus. Siiski peab iga-aastase tööplaani vastuvõtmiseks EMPIRi komitees
eelnema selle heakskiitmine komisjonis. EMPIRi komitee kutsub komisjoni oma
koosolekutest osa võtma ja saadab komisjonile asjakohased dokumendid. Komisjon
võib osaleda EMPIRi komitee aruteludes.
2.           EMPIRi komitee esimees ja
tema asetäitja valitakse EMPIRi komitee poolt. EMPIRi komitee esimees on üks
kahest EURAMETi aseesimehest. EMPIRi komitee esimees esindab EURAMETi EMPIRiga
seotud küsimustes.
3.           Teadusnõukogu koosneb
tööstuse, teadus-, akadeemiliste ringkondade ja rahvusvaheliste sidusrühmade
organisatsioonide kõrgetasemelistest ekspertidest. See annab sõltumatut
strateegilist nõu EMPIRi aastase tööplaani koostamiseks. Teadusnõukogu liikmed
nimetab ametisse EURAMETi peaassamblee.
4.           EURAMETi sekretariaat annab
EURAMETile üldist haldusalast tuge, mis on seotud EMPIRi pangakontode
haldamisega EURAMETi poolt.
5.           Juhtimisüksus luuakse
EURAMETi sekretariaadi osana ja see vastutab EMPIRi rakendamise ja igapäevase
juhtimise eest.
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Juhtimis-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline mõju
kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Euroopa
Liidu osalemine mitme liikmesriigi ühiselt algatatud Euroopa metroloogia
teadus- ja innovatsiooniprogrammis (EMPIR)
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[19] struktuurile
Teadusuuringud
ja innovatsioon: raamprogramm Horisont 2020
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet,
mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[20]
¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
X Ettepanek/algatus
käsitleb uuele meetmele ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
EMPIRi
üldised eesmärgid on järgmised:
1)
terviklike ja eesmärgiga sobivate metroloogiliste lahenduste pakkumine, mis
toetavad innovatsiooni ja tööstuse konkurentsivõimet, samuti mõõtmistehnoloogia
arendamist ühiskondlike probleemide lahendamiseks, nagu tervishoid,
keskkonnakaitse ja energeetika, sealhulgas poliitiliste arengute ja rakenduste
toetamiseks;
2)
Euroopa integreeritud metroloogia teadusuuringute süsteemi loomine, mille
kriitiline mass võimaldab aktiivset osalust piirkondlikul, riiklikul, Euroopa
ja rahvusvahelisel tasandil.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
Käesoleva
õigusakti ettepaneku peamine tegevuseesmärk, nimelt Euroopa Liidu osalemine
mitme liikmesriigi ühiselt algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis
on juba sätestatud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammis
Horisont 2020.
Selle
tegevuseesmärgiga seotud on konkreetseks eesmärgiks on EMPIRi ja teadus-ja
arendustegevuse projektide loomine ja toimimine, mis on tegevuse peamiseks
väljundiks.
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
EMPIRiga
ühendatakse Euroopa Liidu ja liikmesriikide metroloogiavaldkonna investeeringud,
et pakkuda terviklikke ja eesmärgiga sobivaid metroloogilisi lahendusi, mis
toetavad innovatsiooni ja tööstuse konkurentsivõimet, samuti mõõtmistehnoloogia
arendamist, lahendamaks ühiskondlikke probleeme nagu tervishoid,
keskkonnakaitse ja energeetika.
See
toetab Euroopa integreeritud metroloogia teadusuuringute süsteemi loomist,
mille kriitiline mass võimaldab aktiivset osalust piirkondlikul, riiklikul,
Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Oodatakse
järgmisi tulemusi, mida mõõdetakse nendega seotud näitajate kaudu.
Tööstusliku kasutuselevõtu edendamine ja standardimise parandamine
Näitajad:
(a) EMPIRi raames ja selle eelkäijate teadustegevuse tulemusel välja töötatud
uute või oluliselt täiustatud toodete ja teenuste maht Euroopa käibest
400 miljonit eurot, (b) tööstuse tellimusel teostatavate teadusprojektide
osakaal 20 %, (c) ettevõtete investeeringud EMPIRi projektidesse, (d)
konkreetsete normide väljatöötamisele suunatud teadustööde osakaal 10 %,
(e) CEN / CENELEC / ISO / IEC tehniliste komiteede ja vastavate
standardiorganisatsioonide otsene osalus EMPIRis, mis võimaldab neil sellest
kasu saada.
Ühtse, jätkusuutliku ja integreeritud Euroopa metroloogiaalase tegevuse
toetamine, mille eesmärgiks on ELi potentsiaali täielikult ära kasutada.
Näitajad:
(f) Euroopas koordineeritakse või suunatakse riiklikest metroloogiavaldkonna
sihtinvesteeringutest vähemalt 50 % programmi kaudu, (g) riiklike
metroloogiainstituutidega / volitatud instituutidega mitteseotud teadlaste
osalemine programmis peab vähemalt kahekordistuma võrreldes nende osalusega
metroloogia teadusprogrammis, (h) struktuurifondide ja teiste Euroopa, riiklike
või piirkondlike metroloogiaalaste tegevustega seotud programmide
investeeringute tase, (i) Euroopa juhtpositsioon rahvusvahelistes
metroloogiakomiteedes.
Programmi tõhusus
Näitajad:
(j) ettepanekute esitamise, hindamise ja valikumenetluse kvaliteet, (k) toetuste
kättesaamiseks kuluv aeg, (l) EMPIRi jooksvad tegevuskulud [≤ 5 %].
Märkimisväärne sotsiaalmajanduslik kasu ning panus keskse tähtsusega
eesmärkide saavutamisel
Seda
hinnatakse sõltumatu vahe- ja lõpphindamise raames, lisaks muudele näitajatele.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
EMPIRiga
ühendatakse Euroopa Liidu ja liikmesriikide metroloogiavaldkonna
investeeringud, et tagada metroloogia suurem mõju majanduskasvule ja lahendada
sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme ning vähendada Euroopa metroloogia
teadus-ja innovatsioonisüsteemi senist killustatust ja struktuurilist nõrkust.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisandväärtus
Riiklik
sekkumine ELi tasandil on vajalik killustatud riiklike teadusprogrammide
koondamiseks, ühise piiriülese teadus- ja rahastamisstrateegia kujundamiseks
ning kriitilise massi ja vajalike investeeringute saavutamiseks oluliste
metroloogiaalaste probleemide lahendamiseks, suurendades seeläbi Euroopa
tegevuse investeeringute tasuvust ja mõju selles valdkonnas.
EMPIR
suurendab mõõtmisvõimekust, mistõttu programmil on Euroopale strateegiline
mõju. Seda tehakse sidusal ja killustamata viisil koos suurema kriitilise
massiga, mis toob kaasa kulutasuvamad ja koostalitlusvõimelisemad lahendused.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Teadusuuringute
ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames tegutsenud
metroloogia teadusprogrammi eelkäija vahehindamisel tuvastati teatavaid
puudusi, mida on EMPIRi koostamisel arvestatud (innovatsiooni, standardimise ja
suutlikkuse suurendamise sihttoetused ning programmi avatus parimatele
teadlastele).
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
EMPIR
aitab kaasa mitmete strateegia „Euroopa 2020” metroloogia valdkonna
juhtalgatuste (sealhulgas „Innovatiivne liit”, „Euroopa digitaalne
tegevuskava”, „Ressursitõhus Euroopa” ja „Üleilmastumise ajastu uus
tööstuspoliitika”) elluviimisele.
EMPIR
aitab saavutada ka raamprogrammi Horisont 2020 eesmärkide, toetades mitmete
Horisont 2020 prioriteetidega otseselt seotud lahendusi.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
X Piiratud kestusega ettepanek/algatus
–
Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2024
–
Kulukohustuste assigneeringute finantsmõju avaldub
aastatel 2014–2020 ja maksete assigneeringute finantsmõju aastatel 2014– 2024.
aastani)
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Kavandatud eelarve täitmise
viisid[21]
¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
X Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine,
mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[22]
–
X  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke
teenuseid osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.
Märkused:
Spetsiaalne
rakendusstruktuur EURAMET on loodud ja seda juhitakse algatuses osalevate
riikide poolt. Liidu rahaline toetus algatusele antakse selle organisatsiooni
kaudu.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
EMPIRi
tegevust jälgib EURAMET aastaaruannete põhjal.
Sellele
lisandub vahehindamine, mis viiakse läbi hiljemalt 2017. aastal. Liidu
osalemise lõpetamisel EMPIRis, kuid mitte hiljem kui 2024. aastal, vaadatakse
üle sõltumatu lõpphinnang programmi eesmärkide saavutamise, tulemuste ja mõjude
kohta.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.     Välja selgitatud ohud
1)
Spetsiaalse rakendusstruktuuri EURAMET suutlikkus juhtida Euroopa Liidu
eelarvet ja kaitsta ELi finantshuve.
2)
Osalevate riikide suutlikkus programmi rahastamisel ettenähtud mahus.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetodid
Oht
1: vt peatükk 2.3.
Oht
2: ELi toetust võib eraldada vaid tõendite olemasolul riigi rahaliste
kohustuste täitmise kohta, nii aastase rahastamislepingu tasandil kui ka riigi
eraldiste tasandil, mis on suunatud oma riigi osalejatele projektis. Teise
tagatisena ei tohi ELi rahastamine ületada 50 % kogu programmi avaliku
sektori poolsest rahastamisest ja ELi rahastamist ei ole lubatud kasutada
halduskulude katteks.
2.2.3.     Kontrolliga kaasnevate kulude
ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos.
Programmi
rakendamiseks loodud kontrollisüsteem tuleb koostada nii, et see annab piisava
riskijuhtimise kindluse toimingute mõju ja tõhususe, samuti tehingute
seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes, võttes nõuetekohaselt arvesse EMPIRi kui
avaliku sektori partnerluse erilisust. Kontrollisüsteem peab saavutama
tasakaalu usalduse ja kontrolli vahel, võttes arvesse haldus- ja muid kulusid
kõikidel tasanditel, eriti seoses osalejatega, et see võiks kõige paremini
kaasa aidata raamprogrammi Horisont 2020 eesmärkide saavutamisele.
2.3.        Pettuste ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
EMPIRi
loomise otsuse artiklis 3 nähakse ette, et Euroopa Liidu panus sõltub sellest,
kuidas EURAMET täidab määruse (EÜ, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5
sätestatud andmete esitamise nõudeid. Vastavalt artiklile 8 võib komisjon
toetuse andmise lõpetada, toetust vähendada või selle andmise peatada.
Delegeerimislepingus,
mis sõlmitakse komisjoni ja EURAMETi vahel vastavalt määruse (EL, Euratom) nr
966/2012 artiklile 61, nähakse ette, et komisjon kontrollib EURAMETi tegevust,
eelkõige auditite läbiviimist.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. TABEL UUENDATAKSE PÄRAST KOKKULEPPE
SÕLMIMIST
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus ………………………...……….] || Liigendatud/liigendamata([23]) || EFTA riigid[24] || Kandidaatriigid[25] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1A || 08.0204 Horisont 2020 horisontaalsed tegevused || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH
 1A || 08 02 02 01 Nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide, biotehnoloogia ja täiustatud tootmise ja töötlemise edendamine || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH
 1A || 08 02 03 01 Elukestva tervise ja heaolu parandamine || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH
 1A || 08 02 03 02 Toiduainetega kindlustatuse parandamine, säästva põllumajanduse arendamine, mere- ja merendusuuringud ja biomajandus || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH
 1A || 08 02 03 03 Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH
 1A || 08 02 03 04 Ressursitõhusa, keskkonnasõbraliku, ohutu ja tõrgeteta Euroopa transpordisüsteemi väljaarendamine || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH
 1A || 08 02 03 05 Ressursitõhus ja kliimamuutuste suhtes vastupidav majandus ja jätkusuutlikud toorainetarned || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH
 1A || 09 04 02 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia edendamine || Liigendatud/liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr 1A || Rubriik 1A Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
 TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT NING SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA PEADIREKTORAAT ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021-2024 || KOKKU[26]
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 02 02 01 Nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide, biotehnoloogia ja täiustatud tootmise ja töötlemise edendamine || Kulukohustused || (1) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 ||   || 52,500
 Maksed || (2) ||   || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500
 08 02 03 01 Elukestva tervise ja heaolu parandamine || Kulukohustused || (1a) || 5,714 || 9,143 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,572 || 8,000 ||   || 60,000
 Maksed || (2a) ||   || 0,571 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,658 || 9,086 || 15,714 || 60,000
 08 02 03 02 Toiduainetega kindlustatuse parandamine, säästva põllumajanduse arendamine, mere- ja merendusuuringud ja biomajandus || Kulukohustused || (1b) || 1,429 || 2,285 || 2,429 || 2,429 || 2,285 || 2,143 || 2,000 ||   || 15,000
 Maksed || (2b) ||   || 0,143 || 1,514 || 2,300 || 2,429 || 2,414 || 2,271 || 3,929 || 15,000
 08 02 03 03 Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile || Kulukohustused || (1c) || 5,714 || 9,144 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,571 || 8,000 ||   || 60,000
 Maksed || (2c) ||   || 0,572 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,657 || 9,086 || 15,714 || 60,000
 08 02 03 04 Ressursitõhusa, keskkonnasõbraliku, ohutu ja tõrgeteta Euroopa transpordisüsteemi väljaarendamine || Kulukohustused || (1d) || 2,143 || 3,428 || 3,643 || 3,643 || 3,429 || 3,214 || 3,000 ||   || 22,500
 Maksed || (2d) ||   || 0,214 || 2,272 || 3,450 || 3,643 || 3,621 || 3,407 || 5,893 || 22,500
 08 02 03 05 Ressursitõhus ja kliimamuutuste suhtes vastupidav majandus ja jätkusuutlikud toorainetarned || Kulukohustused || (1e) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 ||   || 52,500
 Maksed || (2e) ||   || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500
 TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAADI assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a - e || 25,000 || 40,000 || 42,500 || 42,500 || 40,000 || 37,500 || 35,000 ||   || 262,500
 Maksed || =2+2a - e ||   || 2,500 || 26,500 || 40,250 || 42,500 || 42,250 || 39,750 || 68,750 || 262,500
 09 04 02 01 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia edendamine || Kulukohustused || (1f) ||   ||   || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 ||   || 37,500
 Maksed || (2f) ||   ||   ||   || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500
 SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA PEADIREKTORAADI assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1f ||   ||   || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 ||   || 37,500
 Maksed || =2f ||   ||   ||   || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500
   ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAADI NING SIDEVÕRKUDE, SISU JA TEHNOLOOGIA PEADIREKTORAADI assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a - f || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 ||   || 300,000
 Maksed || =2+2a – f ||   || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 ||   || 300,000
 Maksed || (5) ||   || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (08 01 05) || (6) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 ||   || 0,975
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 ||   || 300,975
 Maksed || =5+ 6 || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975
Selles tabelis on EMPIRi
iga-aastased rahastamisallikad. Kuid EMPIRi eelarverida näidatakse
raamprogrammi Horisont 2020 horisontaalse tegevuse eelarvereal 08.0204.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1A || Rubriik 1A Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks „Halduskulud“
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
  Teadusuuringute ja innovatsiooni: peadirektoraat ||   ||
  Personalikulud || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
  Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1A assigneeringud KOKKU || (Kulukohustused kokku = maksete kogusumma) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 - 2024 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsaamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 ||   || 300,975
 Maksed || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 ||   || KOKKU
   ||   ||
 Väljundi liik   || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv kokku || Kulud kokku
 EMPIRi loomine ja toimimine ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund*, ** || Teadus- ja arendus projektid ||   || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
 Erieesmärgi nr 1 vahesumma || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
 KULUD KOKKU || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
1 ELi rahaline osalus
kogukuludes ei ületa 300 miljonit eurot.
(*) EURAMET e.V.
halduskulud EMPIR rakendamiseks, mille ülempiir on 30 miljonit eurot
(5 %), kaetakse osalevate riikide poolt. Ilma liidu toetuseta.
(**) Kõigi EMPIR
projektide keskmiseks maksumuseks on arvestatud 2 miljonit eurot. Programmi
kogueelarve on 600 miljonit eurot, millest rahastatakse hinnanguliselt umbes
300 projekti.
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKI 5 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[27]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud KOKKU || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 KOKKU || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
Personaliga seotud
assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse
meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames,
täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse
anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse
käigus, arvestades eelarvepiirangutega.
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus täisaja ekvivalendina
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 08 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[28]
 XX 01 02 01 ((üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid)) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 aa[29]   || - peakorteris ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadisiseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud: Osalemine EMPIRi komitee koosolekutel ning EMPIRi teadusnõukogu koosolekutel, samuti seminaridel ja levitamisüritustel. Tegevus vaatlejana EMPIRi ettepanekute hindamisel. Läbirääkimised ja lepingu ettevalmistamine detsentraliseeritud rakendussüsteemiga. Iga-aastase otsuse ning sellega seotud maksete ettevalmistamine. Aasta tööplaani kinnitamine. Programmi rakendamise järelevalve aastaaruannete alusel ning vahehindamiste ja lõpphindamise koordineerimine. EMPIRi rakendamise finants-ja õigusalane auditeerimine.
 Koosseisuvälised töötajad ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
X  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga,
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine,
–      ¨  Ettepanek/algatus
eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku
läbivaatamist.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Osalevad riigid || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000
 Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000

Kaasrahastamise andmed
Maksimaalne Euroopa Liidu toetus kuni 300 miljonit
eurot antakse tingimusel, et EMPIRile osalevate riikide poolt antav toetus on
aastatel 2014–2024 vähemalt 300 miljonit eurot.
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
X  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
[1]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta
otsus 912/2009/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Euroopa
metroloogia teadus- ja arendusprogrammis (ELT L 257, 30.9.2009).
[2]               Summa on soovituslik ja sõltub teadusuuringute ja
innovatsiooni peadirektoraadile ning sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadile
eespool nimetatud ülesannete/teemade jaoks eraldatud lõplikust summast.
[3]               ELT C ... [Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
arvamus].
[4]               KOM(2010) 2020 (lõplik), 3.3.2010.
[5]               ELT … [H2020 FP].
[6]               ELT L 257, 30.9.2009, lk 12.
[7]               ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.
[8]               COM(2012) 174 (final), 16.4.2012.
[9]               ELT … [H2020 SP].
[10]             KOM(2010) 546 (lõplik), 6.10.2010.
[11]             KOM(2010) 245 (lõplik/2), 26.8.2010.
[12]             KOM(2011) 21, 26.1.2011.
[13]             COM(2012) 582 (final), 10.10.2012.
[14]             ELT L 298, 26.10.2012.
[15]             ELT L 362, 31.12.2012.
[16]             ELT … [H2020 RfP].
[17]             ELT L 136, 31.5.1999, lk 1.
[18]             ELT L 292, 15.11.1996, lk 2.
[19]             ABM – tegevuspõhine juhtimine — ABB: ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[20]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või
b.
[21]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[22]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[23]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[24]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[25]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
võimalikud kandidaatriigid.
[26]             Summa on soovituslik ja sõltub teadusuuringute ja
innovatsiooni peadirektoraadile ning sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia
peadirektoraadile eespool nimetatud ülesannetele / teemadele eraldatud
lõplikust summast.
[27]             Tehniline ja / või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamise kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene
teadustegevus.
[28]             Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
[29]             Assigneeringutega kaetud koosseisuväliste töötajate kulude
vaheülemmäär (endised BA read).


				|

		52015PC0148

			Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, millega lubatakse Taanil kehtestada erimeede, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 75 /* COM/2015/0148 final - 2015/0074 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vastavalt nõukogu 28. novembri 2006. aasta
direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi
„käibemaksudirektiiv”) artiklile 395 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal
ühehäälselt lubada liikmesriigil kohaldada erimeetmeid, millega tehakse erand
kõnealuse direktiivi sätetest, et lihtsustada käibemaksu kogumise korda või
hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.

Komisjonile 13. jaanuaril 2015 saabunud kirjas
taotles Taani luba kohaldada meedet, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi
artiklist 75.
Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2
kohaselt teatas komisjon 13. ja 14. veebruari 2015. aasta kirjadega
teistele liikmesriikidele Taani esitatud taotlusest. Komisjon teatas 17.
veebruari 2015. aasta kirjaga Taanile, et tal on taotluse hindamiseks kogu
vajalik teave.
Üldine taust
2011. aastal taotles Taani enda suhtes
erandit, millega lihtsustada käibemaksu kogumist ja võidelda maksudest
kõrvalehoidumise vastu ning mis seisnes kindlasummalise maksumäära kohaldamises
selliste isiklikuks tarbeks kasutatavate kergete kaubaveokite puhul, mille
maksimaalne mass on kuni kolm tonni ja mis on registreeritud kasutamiseks
üksnes ettevõtluse tarbeks. Eranditaotlus kiideti heaks nõukogu 24. juuli 2012.
aasta rakendusotsusega 2012/447/EL[1]
ja erand kaotas kehtivuse 31. detsembril 2014.
Ilma kõnealuse erandita on Taani seaduste
rakendamisel olukord selline, et üksnes ettevõtluses kasutamise tarbeks
registreeritud sõiduki mistahes isiklikuks tarbeks kasutamise korral kaotab
maksukohustuslane täielikult õiguse sõiduki ostukuludelt käibemaksu maha
arvata. Taani kohaldab praegu käibemaksudirektiivi artikli 176 kohast senist
olukorda säilitavat sätet seoses selliste kergete kaubaveokite ostu- ja
kasutuskuludelt käibemaksu mahaarvamisega, mille lubatud maksimaalne mass on
kuni kolm tonni. Kui ettevõtja registreerib kerge kaubaveoki üksnes ettevõtluse
tarbeks, on tal lubatud veoki ostu- ja kasutuskuludelt käibemaks täies ulatuses
maha arvata. Seevastu ettevõtjal, kes registreerib kerge kaubaveoki nii
ettevõtluse kui ka isiklikuks tarbeks kasutamiseks, ei ole lubatud käibemaksu
veoki ostukuludelt maha arvata, kuid veoki kasutuskuludelt on lubatud käibemaks
täies ulatuses maha arvata.
Taanis kehtivat eespool kirjeldatud korda võib
olla keerukas ja kulukas hallata nii maksukohustuslase kui ka maksuameti
seisukohast. Seepärast taotles Taani, et tal lubataks kohaldada lihtsustatud
korda, mida juba varem nõukogu rakendusotsusega 2012/447/EL on lubatud. Taani
ametiasutuste kinnitusel on selline lihtsustatud kord toiminud viimastel
aastatel väga hästi ning neil on piisavalt põhjusi selle korra kohaldamise
jätkamiseks. Kuna meetme pikendamise taotlus jõudis komisjoni alles siis, kui
eelnevalt antud erandi lubamine oli kehtivuse kaotanud, ei saa praeguse
ettepanekuga eelnevat meedet tagasiulatuvalt pikendada.
Maksukohustuslane võiks kasutada
kindlasummalist maksumäära ühe kalendriaasta jooksul kuni 20 päeva ja summas 40
Taani krooni päevas. 40 Taani krooni päevas kataks ainult käibemaksu ja Taani
valitsus arvutas selle summa riikliku statistika analüüsimise põhjal. Taani
muude õigusaktide kohaselt oleks nõutav samalaadne makse, millega kaetaks
ametiauto kasutamiselt võetav tulumaks ja liiklusmaksuga seotud lisamaks. Juhul
kui maksukohustuslane kasutaks veokit ühel kalendriaastal rohkem kui kahekümne
päeva jooksul, kohaldataks kehtivaid senist olukorda säilitavaid eeskirju ning
maksukohustuslane jääks täielikult ilma õigusest arvata veoki ostukuludelt
käibemaks maha.
Taani ametiasutused on töötanud välja
elektroonilise süsteemi, mille vahendusel on maksukohustuslastel võimalik
maksta kõnealune päeva kohta kehtestatud summa internetis. Ametiasutuste
meelest lihtsustab süsteem maksukohustuslaste raamatupidamiskohustuste täitmist
ning ka maksuameti kohustust maksu määrata ja koguda.
Lihtsustatud korra kasutamine on vabatahtlik.
Maksukohustuslastel oleks endiselt võimalik registreerida oma kerged
kaubaveokid nii ettevõtte kui ka isiklikuks tarbeks, kui see nende olukorraga
sobib.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteerida ega välisekspertide arvamusi
kasutada ei olnud vaja. Erandi kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise
etapis kogutava maksutulu kogusummat, kuid on soodne ettevõtjatele, kes
kasutavad kergeid kaubaveokeid nii isiklikuks kui ka ettevõtluse tarbeks, ja
lihtsustab maksude kogumist.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Käesoleva otsusega lubatakse Taanil kehtestada
erimeede, mis kujutab endast käibemaksudirektiivi osas tehtavat erandit, mis
seisneb teatavate veokite isiklikuks tarbeks kasutamiselt võetava käibemaksu
arvestamises.
Õiguslik alus
Käibemaksudirektiivi artikkel 395.
Subsidiaarsuse põhimõte
Pidades silmas ettepaneku aluseks olevat
käibemaksudirektiivi sätet, tehakse ettepanek ELi ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Otsus käsitleb liikmesriigile tema enda
taotlusel antud luba ja sellega ei määrata mingeid kohustusi.
Erandi piiratud ulatust arvestades on erimeede
kooskõlas taotletava eesmärgiga, st see aitab lihtsustada käibemaksukohustuste
täitmist ja käibemaksu kogumist ning sellega võideldakse maksudest
kõrvalehoidumise vastu.
Vahendi valik
Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on
erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni
ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Lisaks on nõukogu
otsus sobivaim vahend, sest selle saab adresseerida üksikutele
liikmesriikidele.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta ebasoodsalt
käibemaksupõhiselt laekuvaid liidu omavahendeid.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Ettepanek tehakse piiratud ajaks.
2015/0074 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,
millega lubatakse Taanil kehtestada erimeede,
millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 75
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006.
aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi,[2] eriti selle artikli 395
lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Komisjonis 13. jaanuaril
2015. aastal registreeritud kirjaga on Taani taotlenud luba kohaldada meedet,
millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ sätetest, milles
käsitletakse sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust.
(2)       Komisjon teavitas 13. ja 14.
veebruari 2015. aasta kirjadega teisi liikmesriike Taani taotlusest. Komisjon
teatas 17. veebruari 2015. aasta kirjaga Taanile, et tal on taotluse
hindamiseks kogu vajalik teave.
(3)       Juhul kui erandit ei tehta,
tuleneb Taani seadustest olukord, kus Taani ametiasutustes üksnes ettevõtluse
tarbeks registreeritud ja kuni kolmetonnise massiga kerge kaubaveoki puhul on
maksukohustuslasel praegu lubatud arvata veoki ostu- ja kasutuskuludelt
sisendkäibemaks maha täies ulatuses. Kui sellist veokit kasutatakse seejärel
isiklikuks tarbeks, jääb maksukohustuslane ilma õigusest veoki ostukuludelt
käibemaks maha arvata.
(4)       Kõnealuse korra tagajärgede
leevendamiseks taotles Taani luba kohaldada erimeedet, millega tehakse
direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 75 erand, mida juba varem nõukogu
rakendusotsusega 2012/447/EL[3]
on lubatud, kuid mis kaotas kehtivuse 31. detsembril 2014. Erimeetme alusel
lubatakse maksukohustuslastel, kes on registreerinud veoki üksnes ettevõtluse
tarbeks, kasutada seda veokit ka muuks kui ettevõtluse tarbeks ning arvutada
nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikli 75 kohane maksustatava teenuse väärtus
pigem päevapõhise kindla määra alusel, kui jääda ilma õigusest veoki
ostukuludelt käibemaks maha arvata.
(5)       Lihtsustatud arvutusmeetod
oleks veoki muu kui ettevõtluses kasutamise tarbe puhul siiski piiratud
kahekümne päevaga iga kalendriaasta kohta ning käibemaksu tuleks maksta iga
päeva kohta kindla summa ulatuses, st 40 Taani krooni. Taani valitsus on
määranud selle summa kindlaks riiklikku statistikat analüüsides.
(6)       Kõnealuse meetmega, mida
kohaldatakse selliste kergete kaubaveokite suhtes, mille lubatud maksimaalne
mass on kuni kolm tonni, lihtsustataks käibemaksukohustuste täitmist sellistel
maksukohustuslastel, kes kasutavad ettevõtluse tarbeks registreeritud veokit
ajutiselt muuks kui ettevõtluse tarbeks. Maksukohustuslasel säiliks aga endiselt
võimalus valida kerge kaubaveoki registreerimine nii ettevõtluse tarbeks kui ka
isiklikuks tarbeks. Sellise otsuse tegemisel kaotaks maksukohustuslane õiguse
arvata veoki ostukuludelt käibemaks maha, kuid tal ei oleks kohustust tasuda
päevapõhist maksu veoki isiklikuks tarbeks kasutamise eest.
(7)       Meede, millega tagatakse, et
maksukohustuslasi, kes kasutavad ettevõtluse tarbeks registreeritud veokit
ajutiselt muuks kui ettevõtluse tarbeks, ei jäeta täielikult ilma õigusest
arvata kõnealuse veoki puhul sisendkäibemaks maha, on kooskõlas nõukogu
direktiivis 2006/112/EÜ sätestatud mahaarvamise üldeeskirjadega.
(8)       Luba tuleks anda üksnes
piiratud ajaks ja selle kehtivus peaks lõppema 31. detsembril 2017.
(9)       Kui Taani soovib erandit
lubavat meedet pikendada ka pärast 2017. aastat, tuleks komisjonile hiljemalt
31. märtsiks 2017 esitada aruanne koos tähtaja pikendamise taotlusega.
(10)     Leitakse, et erandi
kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutavat maksutulu ega
mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 75
on lubatud Taanil kindlaks määrata kindla määra alusel maksustatav summa iga
sellise kasutuspäeva kohta, mil maksukohustuslane kasutab isiklikuks tarbeks
või oma töötajate tarbeks või üldisemalt muuks kui ettevõtluse tarbeks kerget
kaubaveokit, mis on registreeritud üksnes ettevõtluse tarbeks.
Esimeses lõigus osutatud kindel määr päeva
kohta on 40 Taani krooni.
Artikkel 2
Artiklis 1 osutatud meedet kohaldatakse üksnes
selliste kergete kaubaveokite suhtes, mille lubatud maksimaalne mass on kuni
kolm tonni.
Käesolevat meedet ei kohaldata juhul, kui
muuks kui ettevõtluse tarbeks kasutamine ületab 20 päeva kalendriaasta kohta.
Artikkel 3
Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise
päeval.
Otsus kehtib 31. detsembrini 2017.
Käesolevas otsuses sätestatud meetme
pikendamise taotlus tuleb komisjonile esitada 31. märtsiks 2017.
Taotlusele tuleb lisada aruanne otsuse alusel
kohaldatud meetme rakendamise kohta.
Artikkel 4
Käesolev otsus on adresseeritud Taani
Kuningriigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 202, 28.7.2012, lk 24.
[2]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.
[3]               ELT L 202, 28.7.2012, lk 24.