				|

		52012PC0298

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1288/2009 /* COM/2012/0298 final - 2012/0158 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Pärast Euroopa
Liidu toimimise lepingu jõustumist ei saa tehnilisi kaitsemeetmeid enam
iga-aastasesse kalapüügivõimalusi käsitlevasse määrusesse üleminekuajaks
lisada, kuna kõnealune määrus võib sisaldada meetmeid üksnes püügivõimaluste
kindlaksmääramise ja jaotamise kohta, ning nn seotud tingimused, mis puudutavad
kalapüügivõimaluste kasutamist, kuid mis ei ole nendega funktsionaalselt
seotud, tuleks vastu võtta kaasotsustamise teel.
Vastavalt sellele esitles komisjon 2008.
aastal ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus kalavarude kaitse kohta
tehniliste meetmete abil,[1] millega sooviti asendada määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude
kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu[2] ning näha ette iga-aastases kalapüügivõimalusi käsitlevas määruses
sätestatud tehniliste üleminekumeetmete pidev rakendamine. Kuid poliitilise
kokkuleppeni ei jõutud ning seetõttu võeti ettepanek 2010. aasta oktoobris
tagasi.
Selleks et 2009. aasta kalapüügivõimaluste
kindlaksmääramist käsitlevas määruses (EÜ) nr 43/2009[3] sätestatud tehnilised kaitsemeetmed jääksid alates 1. jaanuarist 2010
kehtima võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste
üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30.
juunini 2011[4]. Selle määrusega nähti ette, et kõnealuste tehniliste meetmete
rakendamist jätkatakse üleminekuajal 18 kuu jooksul kuni 30. juunini 2011.
Määrusega (EL) 579/2011[5] pikendati nende meetmete kehtivusaega veel 18 kuu võrra, kuna 30.
juuniks 2011 ei olnud veel võimalik neid inkorporeerida kehtivasse tehnilisi
meetmeid käsitlevasse määrusesse (EÜ) nr 850/98 (või uude kõnealust määrust
asendavasse määrusesse)
Komisjonil on kavas määrus (EÜ) nr 850/98 läbi
vaadata pärast ühise kalanduspoliitika reformi, mille üle peetakse praegu
läbirääkimisi, ning kooskõlas kõnealuse reformiga. Seega ei saa uus tehnilisi
meetmeid käsitlev määrus olla 1. jaanuariks 2013 jõustamiseks valmis. Seepärast
on vaja leida võimalus tehniliste üleminekumeetmete säilitamiseks pärast
31. detsembrit 2012, et oleks aega töötada välja uus tehnilisi meetmeid
käsitlev raamistik.
Määruses (EÜ) nr 43/2009 sätestatud tehnilised
meetmed on olulised säästvaks kalapüügiks ning on vaja tagada nende
järjepidevus. Kui kõnealuste meetmete rakendamine katkestatakse (isegi
ajutiselt), mõjutaks see negatiivselt asjaomaste kalavarude ning ohualdiste
süvamereelupaikade ja merelindude ökosüsteemi kaitset muu hulgas mitmel
direktiiviga 92/43/EMÜ[6] loodud NATURA 2000 kaitsealal Euroopa territooriumil, samuti aladel,
mis on suletud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsmiseks rahvusvahelistes
vetes. Samuti tähendaks see mitme põhjendatud ja heakskiidetud erandi, mis on
tehtud määruse (EÜ) nr 850/98 sätetest, kohaldamise lõpetamist.
Lisaks tuleks kalanduse teadus-, tehnika- ja
majanduskomitee (STECF) nõuande põhjal vähesel määral muuta tehnilisi meetmeid,
mis ei ole kooskõlas või mis on vastuolus määruses (EÜ) nr 850/98 sätestatud
meetmetega.
Samuti on vaja ajakohastada määruses (EÜ) nr
43/2009 sätestatud kehtivaid meetmeid Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC)
soovituse põhjal ning lisada teatavad tehnilised meetmed, et vähendada
pelaagiliste liikide tagasiheidet Kirde-Atlandil vastavalt kokkuleppele, mis
sõlmiti Norra ja Fääri saarte ning ELi vahel 2010. aastal, kuid mis ei ole veel
ELi õigusaktidesse üle võetud.
Seepärast leitakse, et määrust (EÜ) nr 850/98
on asjakohane muuta, et lisada sellesse kõnealused tehnilised meetmed ning
jätta võimaluse korral välja selgelt määratletud, kuid vananenud meetmed, mis
on sätestatud nii määruses (EÜ) nr 850/98 kui ka määruses (EÜ)
nr 1288/2009.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Huvitatud isikutega ei olnud vaja
konsulteerida ning mõju ei olnud vaja hinnata. Mõju hindamine tehti seoses
komisjoni 2008. aasta ettepanekuga võtta vastu nõukogu määrus kalavarude kaitse
kohta tehniliste meetmete abil[7]. Enamik käesolevas ettepanekus käsitletud meetmetest on kehtivad
meetmed, mis olid lisatud ka 2008. aasta ettepanekusse ning seega on need hõlmatud
viimati nimetatud ettepanekuga seoses tehtud mõju hindamisega. Alates
2008. aastast toimunud muudatuste tõttu tuleb enamikke käesolevas
ettepanekus käsitletud meetmeid ajakohastada, kuid mitte sisuliselt muuta;
mitmed meetmed tulenevad rahvusvahelistest kohustustest ning nende kohta ei ole
vaja teha mõju hindamist.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·      Kavandatud meetmete kokkuvõte
·      Peamine eesmärk on hoida ära kõnealuste tehniliste meetmete rakendamise
katkestamine 2012. aasta lõpuks, mis mõjutaks negatiivselt asjaomaste
kalavarude kaitset ja ökosüsteeme. Sellega tagatakse kõnealuste meetmete
õiguskindlus seni, kuni ühise kalanduspoliitika reformi osana töötatakse välja
uus tehniliste meetmete raamistikku käsitlev määrus.
·      Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43
lõige 2.
·      Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse
kuuluvas valdkonnas.
·      Proportsionaalsuse põhimõte
Käesoleva ettepanekuga lisatakse olemasolevad
määruses (EL) nr 43/2009 sätestatud tehnilised meetmed ning määruses (EÜ) nr
850/98 juba sätestatud meetmete muudatused, seega ei seata proportsionaalsuse
põhimõtet kahtluse alla.
·      Õigusakti valik
Kavandatud õigusakt: Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrus.
Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel
põhjusel: määrust peab muutma määrusega.
4.           MÕJU EELARVELE
Käesoleva meetmega ei kaasne täiendavaid liidu
kulusid.
2012/0158 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr
850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste
meetmete kaudu ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1288/2009
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut ja eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
pärast õigusakti eelnõu esitamist riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust,[8]

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu 27. novembri 2009.
aasta määrusega (EÜ) nr 1288/2009 (tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise
kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011)[9] ning selle muutmisaktiga, 8.
juuni 2011. aasta määrusega (EL) nr 579/2011, millega muudetakse nõukogu
määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks
võetud tehniliste meetmete kaudu,[10]
on ette nähtud teatavate nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr
43/2009 (millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja
kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse
vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes)[11] sätestatud tehniliste meetmete
kohaldamise jätkamine üleminekuajal kuni 31. detsembrini 2012.
(2)       On oodata uut tehniliste
kaitsemeetmete raamistikku, mis õigustab kõnealuste tehniliste meetmete
kohaldamise pikendamist üleminekuajal. See raamistik ei jõustu 2012. aasta
lõpuks, kuna selle vastuvõtmine sõltub äärmiselt suurel määral ühise
kalanduspoliitika reformist.
(3)       Selleks et tagada
merekeskkonna bioloogiliste ressursside jätkuv nõuetekohane kaitse ja
majandamine, tuleks 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 (kalavarude
kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu)
ajakohastada ning lisada sellesse tehnilised üleminekumeetmed.
(4)       Teatavad meetmed, millega
jäetakse lõhelised, silmud ja pihklased seisevvõrkudele kohaldatavate ning
saagi koostist käsitlevate sätete reguleerimisalast välja, ei ole enam
asjakohased ning seetõttu tuleks need välja jätta, kuna kõnealuseid liike enam
ei püüta..
(5)       Tuleks jätkata suuremate
isendite eelistamise keelamist kõigis ICES püügipiirkondades ning tahtmatu
püügi vähendamiseks tuleks kehtestada teatavate liikide vette tagasi laskmise
keeld ning nõue lahkuda püügipiirkonnast, kui 10 % püütud saagist sisaldab
alamõõdulisi kalu, nagu 2009. aastal lepiti kokku Norra ja Fääri saartega.
(6)       Kalanduse teadus-, tehnika-
ja majanduskomitee (STECF) nõuande kohaselt ei ole püügikeeld teatavates
heeringa kudemiskohtades enam vajalik selle liigi säästva kasutamise tagamiseks
ICES VIa rajoonis ning kõnealused püügikeelud tuleks tühistada.
(7)       Võttes arvesse STECFi
nõuannet, mille kohaselt on tobiate vähesus seotud kaljukajakate ebaõnnestunud
pesitsemisega, tuleks püügikeeldu ICES IV alapiirkonnas jätkata, arvestamata
kalavarude seireks igal aastal toimuvat piiratud kalapüüki.
(8)       STECFi nõuande kohaselt
tuleks selliste püügivahendite kasutamist, millega ei püüta norra salehomaari,
lubada teatavates piirkondades, kus norra salehomaari püük on keelatud.
(9)       ICESi ja STECFi nõuande
kohaselt tuleks Rockalli kilttursa, tursa-, kilttursa- ja merlangivarude
kaitsmiseks jätkata teatavate tehniliste kaitsemeetmete kohaldamist Šotimaast
lääne pool (ICES VIa rajoon), Keldi meres (ICES VIIf ja VIIg rajoon) ning Iiri
meres (ICES VIIa rajoon), et aidata kaasa kalavarude kaitsmisele.
(10)     STECFi nõuande kohaselt tuleks
lubada selliste meetmete võtmist, millega lubatakse põhjaatlandi süsika püügil
ICES VIa rajoonis kasutada ridvata õngesid ja automatiseeritud
taglasõngejadasid ning milles käsitletakse sorteerimisvõrede kasutamist ICES
VIIa rajooni piirangutega alas.
(11)     STECFi nõuande kohaselt tuleks
jätkata kilttursa noorisendite püügikeelu kohaldamist ICES VIb rajoonis.
(12)     STECFi nõuande kohaselt tuleks
jätkata sinise molva kudekogumite kaitsmiseks võetavate meetmete kohaldamist
ICES VIa rajoonis.
(13)     Tuleks jätkata Kirde-Atlandi
Kalanduskomisjonis (NEAFC) 2011. aastal meriahvena kaitsmiseks kehtestatud
meetmete kohaldamist ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes.
(14)     Tuleks jätkata NEAFC poolt
2011. aastal meriahvena kaitsmiseks kehtestatud meetmete kohaldamist Irmingeri
meres ja sellega piirnevates vetes.
(15)     STECFi nõuande kohaselt tuleks
jätkuvalt lubada kalapüüki elektriimpulsse kasutava piimtraaliga teatavatel
tingimustel ICES IVc rajoonis ja IVb rajooni lõunaosas.
(16)     Alaliselt tuleks rakendada
teatavaid meetmeid, millega piiratakse vastavalt 2009. aastal liidu ning
Norra ja Fääri saarte vahel sõlmitud kokkuleppele selliste pelaagilise püügi
laevade saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise võimsust, millega püütakse
Kirde-Atlandil heeringat, makrelli ja stauriidi.
(17)     ICESi nõuande kohaselt tuleks
jätkata tehniliste kaitsemeetmete kohaldamist, et kaitsta kudemisajal täiskasvanud
tursa varusid Iiri meres.
(18)     STECFi nõuande kohaselt tuleks
seisevvõrkude ja nakkevõrkudega kalapüüki ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc,
VIIj, VIIk rajooni ja ICES alapiirkonna VIII, IX, X ja XII vetes, mille sügavus
on 200–600 m lubada üksnes teatavatel tingimustel, millega tagatakse
bioloogiliselt tundlike süvamereliikide kaitse.
(19)     Biskaia lahes tuleks jätkuvalt
lubada kasutada teatavate selektiivsete püügivahendite kasutamist, et tagada
merluusi ja norra salehomaari varude säästev kasutamine ning vähendada
kõnealuste liikide tagasiheidet.
(20)     Teatavates piirkondades tuleks
jätkuvalt kohaldada püügipiiranguid, mille NEAFC kehtestas 2004. aastal
ohualdiste süvamereelupaikade kaitsmiseks NEAFCi reguleeritavas piirkonnas ja
liit 2008. aastal ICES VIIc, VIIj, VIIk ja VIIIc rajooni teatavatel aladel.
(21)     Vastavalt liidu ja Norra ühise
töörühma nõuandele, milles käsitletakse tehnilisi meetmeid, ei aita heeringa-,
makrelli- või kilupüügi keeld traalide või seinnootadega nädalavahetustel
Skagerrakis ja Kattegatis enam pelaagilisi kalavarusid kaitsta, kuna 2011.
aastal liidu, Norra ja Fääri saarte vahel sõlmitud kokkuleppega muudeti
püügitavasid ning sellest tulenevalt tuleks kõnealune keeld tühistada.
(22)     Selguse ja parema
reguleerimise huvides tuleks mõned vananenud sätted välja jätta.
(23)     Veenuskarplase alammõõdud
tuleks bioloogiliste andmete põhjal läbi vaadata.
(24)     Kolmandate riikide
suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest ja CECAFi
(Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) piirkonnas asuvatest vetest püütud
kaheksajalale on kehtestatud alammõõt, et parandada kaheksajala ning eelkõige
noorisendite kaitsmist.
(25)     Tuleks kehtestada uued
sorteerimisvõre spetsifikatsioonid, et vähendada kaaspüüki norra salehomaari
püügil ICES VI alapiirkonnas ja ICES VIIa rajoonis.
(26)     Kehtima peaksid jääma
spetsifikatsioonid, milles käsitletakse ruudukujuliste silmadega
selektiivakende kasutamist teatavatel tingimustel teatavate veetavate
püünistega kalapüügil Biskaia lahel.
(27)     Selleks et vähendada
ebaühtlust määruse (EÜ) nr 43/2009 ja määruse (EÜ) nr 850/98 vahel, tuleks ICES
VIa rajoonis lubada kasutada 2 m ruudukujuliste silmadega selektiivaknaid
laevadel, mille mootori võimsus on alla 112 kW.
(28)     Nõukogu määrus (EÜ)
nr 1288/2009 tuleks kehtetuks tunnistada.
(29)     Seepärast tuleks määrust (EÜ)
nr 850/98 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse
järgmiselt.
(1)
Artikkel 13 jäetakse välja.
(2)
Lisatakse järgmine jaotis IIIa.
„IIIa JAOTIS
MEETMED TAGASIHEITE VÄHENDAMISEKS”
Artikkel 19a
Alamõõdulised mereorganismid
1. Kõik käesoleva määruse artiklis 2
määratletud piirkondades 1 kuni 4 püütud kvoodiga hõlmatud liigid tõmmatakse
laeva pardale ja seejärel lossitakse.
2. Lõikes 1 osutatud sätted ei piira
käesolevas määruses ega mis tahes muus kalandusalases õigusaktis sätestatud
kohustusi.
3. Kui
piirkondades 1 kuni 4 püütud alamõõduliste makrellide, heeringate või
stauriidide kogus ühes loomuses ületab 10 % kogu püütud kalakogusest,
lahkub laev püügipiirkonnast.”
(3)
Artikli 20 lõike 1 punkt d jäetakse välja.
(4)
Artikkel 29a asendatakse järgmisega:
„Artikkel 29a
Tobiapüügi keeluala ICES IV
alapiirkonnas
Keelatud on lossida ja pardal hoida tobiaid,
mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mis asub Inglismaa ja Šotimaa
idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste
koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
–
55o30’ põhjalaiust Inglismaa
idarannikul,
–
55o30’ põhjalaiust, 1o00’
läänepikkust,
–
58o00’ põhjalaiust, 1o00’
läänepikkust,
–
58o00’ põhjalaiust, 2o00’
läänepikkust,
–
2o00’ läänepikkust Šotimaa idarannikul.”
(5)
Artikli 29b lõiget 3 muudetakse järgmiselt:
„3. Erandina lõikes 1 sätestatud keelust on
püük kalakorvidega, millega ei püüta norra salehomaari, lõike 1 punktides a ja
b nimetatud geograafilistes piirkondades ja samades punktides nimetatud
ajavahemikul lubatud.”
(6)
Lisatakse artiklid 29c–29h:
„Artikkel 29c
Rockalli kilttursa ala ICES
VI alapiirkonnas
1. Piirkondades, mis asuvad järgmiste
ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud
loksodroomide vahel, on keelatud Rockalli kilttursa püük, v.a püük õngejadaga:
–
57o00’N, 15o00’ W
–
57o00’N, 14o00’ W
–
56o30’ N, 14o00’ W
–
56o30’N, 15o00’ W”
Artikkel 29d
Tursa-, kilttursa- ja
merlangipüügi piirangud ICES VI alapiirkonnas
1. Igasugune tursa-, kilttursa- ja
merlangipüük on keelatud ICES VIa rajooni selles osas, mis asub ida või lõuna
pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaselt määratud
koordinaate loksodroomidest:
–
54o30’ N, 10o35’ W
–
55o20’ N, 09o50’ W
–
55o30’ N, 09o20’ W
–
56o40’ N, 08o55’ W
–
57o00’ N, 09o00’ W
–
57o20’ N, 09o20’ W
–
57o50’ N, 09o20’ W
–
58o10’ N, 09o00’ W
–
58o40’ N, 07o40’ W
–
59o00’ N, 07o30’ W
–
59o20’ N, 06o30’ W
–
59o40’ N, 06o05’ W
–
59o40’ N, 05o30’ W
–
60o00’ N, 04o50’ W
–
60o15’ N, 04o00’ W
2. Kõik lõikes 1 osutatud piirkonnas viibivad
kalalaevad tagavad, et kõik pardal olevad püügivahendid on soritud ja stoovitud
vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009[12]
artiklile 47:
3. Erandina lõikest 1 lubatakse nimetatud
piirkondades nimetatud ajavahemikel tegeleda püügitegevusega, kasutades
teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid,
südakarbi tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid,
kaldavõrke ja kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et:
(a)
pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega
kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi
tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, kaldavõrke ja
kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning
(b)
peale makrelli, euroopa süsika, põhjaatlandi süsika
ja lõhe või karpide (v.a limused ja koorikloomad) ei hoita pardal, lossita ega
tooda maale muud kala.
4. Erandina lõikest 1 on selles lõikes
nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus
on alla 55 mm, tingimusel et:
(a)
pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on
55 mm või üle selle ning
(b)
pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli,
sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala.
5. Erandina lõikest 1 on lubatud püüda norra
salehomaari, tingimusel et:
(a)
kasutatavas püügivahendis on sorteerimisvõre
kooskõlas XIVa lisaga või XIVc lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega
selektiivaken;
(b)
püügivahendi võrgusilma miinimumsuurus on 80 mm;
(c)
norra salehomaar moodustab pardal hoitava saagi
kaalust vähemalt 30 %;
(d)
pardal hoitava saagi kaalust võib kuni 10 %
moodustada segu tursast, kilttursast ja/või merlangist.
6. Lõiget 5 ei kohaldata piirkonnas, mis asub
järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega
määratud loksodroomide vahel:
–
59o05’ N, 06o45’ W
–
59o30’ N, 06o00’ W
–
59o40’ N, 05o00’ W
–
60o00’ N, 04o00’ W
–
59o30’ N, 04o00’ W
–
59o05’ N, 06o45’ W
7. Erandina lõikest 1 on lubatud kala püüda
traali, põhjanooda või samalaadse püügivahendiga, tingimusel et:
(a)
kalalaevade, mille kogupikkus on üle 15 meetri,
pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 120 mm ning kõigi teiste
kalalaevade pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 110 mm;
(b)
pardal hoitava saagi kaalust võib kuni 30 %
moodustada segu tursast, kilttursast ja/või merlangist;
(c)
kui pardal hoitavast saagist moodustab põhjaatlandi
süsikas alla 90 %, on kasutatavas püügivahendis XIVc lisas kirjeldatud
ruudukujuliste silmadega selektiivaken, ning
(d)
kui kalalaeva kogupikkus ei ületa 15 meetrit ning
vaatamata pardal hoitavast põhjaatlandi süsika saagi kogusest, on kasutatavas
püügivahendis XIVd lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken.
8. Lõiget 7 ei kohaldata piirkonnas, mis asub
järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega
määratud loksodroomide vahel:
–
59o05’ N, 06o45’ W
–
59o30’ N, 06o00’ W
–
59o40’ N, 05o00’ W
–
60o00’ N, 04o00’ W
–
59o30’ N, 04o00’ W
–
59o05’ N, 06o45’ W
9. Iga asjaomane liikmesriik rakendab 1.
jaanuarist kuni 30. juunini pardapealset vaatlemiskava, mille eesmärgiks on
võtta proove saagist ja tagasi heidetud saagist kalalaevadel, mis kasutavad
lõigetes 6 ja 7 sätestatud erandeid. Vaatlemiskavasid teostatakse piiramata
vastavate eeskirjade kohaseid kohustusi ning nende eesmärgiks on hinnata tursa,
kilttursa ja merlangi püüki ja tagasiheidet vähemalt 20 % täpsusega.
10. Asjaomased liikmesriigid esitavad
komisjonile esialgse aruande vaatlemiskavas osalevate kalalaevade püügi ja
tagasiheite koguste kohta hiljemalt kava rakendamise aasta 30. juunil.
Lõpparuanne asjaomase kalendriaasta kohta esitatakse hiljemalt kõnealusele
kalendriaastale järgneva aasta 1. veebruaril.
Artikkel 29e
Tursapüügi piirangud ICES VII
alapiirkonnas
1. Igasugune tursapüük on 1. veebruarist kuni
31. märtsini keelatud ICES VII alapiirkonnas asuvates ICESi statistilistes
ruutudes: 30E4, 31E4, 32E3. Kõnealust keeldu ei kohaldata kuue meremiili
ulatuses lähtejoonest.
2. Erandina lõikest 1 lubatakse nimetatud
piirkondades nimetatud ajavahemikel tegeleda püügitegevusega, kasutades
teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid,
südakarbi tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid,
mehhaniseeritud taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et:
(a)
pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega
kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi
tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud
taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning
(b)
peale makrelli, euroopa süsika, lõhe, karpide (v.a
limused ja koorikloomad) ei hoita pardal, lossita ega tooda maale muud kala.
3. Erandina lõikest 1 on selles lõikes
nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus
on alla 55 mm, tingimusel et:
(a)
pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on
55 mm või üle selle ning
(b)
pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli,
sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala.
Artikkel 29f
Erieeskirjad sinise molva
kaitseks
1. Ajavahemikul 1. märtsist kuni 31. maini ei
tohi pardal hoitava sinise molva kogus ületada kuut tonni püügireisi kohta ICES
VIa rajooni piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise
süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
(a)
Šoti mandrilava serv
–
59o58’ N, 07o00’ W
–
59o55’ N, 06o47’ W
–
59o51’ N, 06o28’ W
–
59o45’ N, 06o38’ W
–
59o27’ N, 06o42’ W
–
59o22’ N, 06o47’ W
–
59o15’ N, 07o15’ W
–
59o07’ N, 07o31’ W
–
58o52’ N, 07o44’ W
–
58o44’ N, 08o11’ W
–
58o43’ N, 08o27’ W
–
58o28’ N, 09o16’ W
–
58o15’ N, 09o32’ W
–
58o15’ N, 09o45’ W
–
58o30’ N, 09o45’ W
–
59o30’ N, 07o00’ W
(b)
Rosemary madaliku serv
–
60o00’ N, 11o00’ W
–
59o00’ N, 11º00’ W
–
59º00’ N, 09º00’ W
–
59º30’ N, 09º00’ W
–
59º30’ N, 10º00’ W
–
60º00’ N, 10º00’ W
V.a piirkond, mis asub järgmiste ülemaailmse
geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide
vahel:
–
59o15’ N, 10o24’ W
–
59o10’ N, 10o22’ W
–
59o08’ N, 10o07’ W
–
59o11’ N, 09o59’ W
–
59o15’ N, 09o58’ W
–
59o22’ N, 10o02’ W
–
59o23’ N, 10o11’ W
–
59o20’ N, 10o19’ W
2.         Lõikes 1 sätestatud piirkonda
sisenedes ja sealt väljudes kannab kalalaeva kapten püügipäevikusse sisenemise
ja väljumise kuupäeva, kellaaja ja koha.
3. Kui kalalaeva sinise molva saak jõuab
kummaski lõikes 1 sätestatud piirkonnas 6 tonnini:
(a)
lõpetab ta viivitamata püügi ja väljub piirkonnast,
kus ta viibib;
(b)
ei tohi ta kumbagi piirkonda naasta enne saagi
lossimist;
(c)
ei tohi ta sinist molvat mis tahes koguses merre
tagasi lasta.
4. Määruse (EÜ) nr 2347/2002[13] artiklis 8 osutatud vaatlejad,
kes on määratud lõikes 1 osutatud piirkondades viibivatele kalalaevadele,
peavad lisaks kõnealuse artikli kohastele ülesannetele mõõtma sinise molva
saagi asjakohastes proovides sisalduvaid kalu ja määrama osaproovi kalade
suguküpsuse astme. Liikmesriigid kehtestavad STECFi nõuande põhjal üksikasjalikud
proovivõtumenetlused ja tulemuste võrdlemise korra.
5. Ajavahemikul 15. veebruarist kuni 15.
aprillini on põhjatraalide, õngejadade ja seisevvõrkude kasutamine keelatud
piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84)
kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
–
60o58.76’ N, 27o27.32’ W
–
60o56.02’ N, 27o31.16’ W
–
60o59.76’ N, 27o43.48’ W
–
61o03.00’ N, 27o39.41’ W.
Artikkel 29g
Meetmed seoses meriahvena
püügiga ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes
1. Meriahvena sihtpüük on ICES I ja II
alapiirkonna rahvusvahelistes vetes lubatud 15. augustist kuni 30. novembrini
üksnes nendel laevadel, mis on varem tegelenud meriahvena püügiga NEAFCi
reguleeritavas piirkonnas.
2. Liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga
kaasnevat meriahvena kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu
pardal hoitavast saagist.
3. Sellise püügi käigus püütud roogitud ja
ilma peata, sealhulgas Jaapani moodi roogitud meriahvena puhul on
ümberarvestustegur 1,70.
4. Erandina määruse (EL) nr 1236/2010[14] artikli 9 lõike 1 punktist b
esitab sellise püügiga tegeleva kalalaeva kapten püügiaruande iga päev.
5. Lisaks määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5
sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laev edastab aruande
kooskõlas määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõikega 1 ning see kantakse
andmebaasi vastavalt määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõikele 3.
6. Liikmesriik tagab, et tema lipu all
sõitvate laevade pardal viibivad teadusvaatlejad koguvad teaduslikke andmeid.
Kogutavad andmed sisaldavad andmeid erinevates sügavustes tüüpilise soo, vanuse
ja pikkuse kohta. Liikmesriigi pädev asutus edastab selle teabe ICESile.
7. Komisjon teavitab liikmesriike kuupäevast,
mil NEAFCi sekretariaat teatab NEAFCi lepinguosalistele, et lubatud kogupüük on
täielikult ära kasutatud. Liikmesriigid keelavad alates sellest kuupäevast oma
lipu all sõitvatel laevadel meriahvena sihtpüügi.
Artikkel 29h
Meetmed seoses meriahvena
püügiga Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes
1. Igal aastal enne 10. maid on meriahvena
püük keelatud ICES V alapiirkonna rahvusvahelistes vetes ja ICES XII ja XIV
alapiirkonna liidu vetes, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise
süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel (edaspidi
„meriahvena kaitseala”):
–
64°45’ N, 28°30’ W
–
62°50’ N, 25°45’ W
–
61°55’ N, 26°45’ W
–
61°00’ N, 26°30’ W
–
59°00’ N, 30°00’ W
–
59°00’ N, 34°00’ W
–
61°30’ N, 34°00’ W
–
62°50’ N, 36°00’ W
–
64°45’ N, 28°30’ W
2. Keelatud on kasutada traalnootasid, mille
võrgusilma suurus on alla 100 mm.
3. Meriahvena kaitsealas püütud roogitud ja
ilma peata, sealhulgas Jaapani moodi roogitud meriahvena puhul on
ümberarvestustegur 1,70.
4.. Väljaspool meriahvena kaitseala kala
püüdva laeva kapten edastab määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõike 1 punktis
b sätestatud püügiaruande iga päev pärast asjaomase kalendripäeva püügitegevuse
lõpetamist. Selles märgitakse laeva pardal olev saak, mis on püütud pärast
viimast püügiandmete edastamist.
5. Lisaks määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5
sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laev edastab aruande
kooskõlas määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõikega 1 ning see kantakse
andmebaasi vastavalt määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõikele 3.
6. Lõikes 5 osutatud aruanne koostatakse
vastavalt asjaomastele eeskirjadele.”
(7)
Lisatakse artikkel 31a:
„Artikkel 31a
Elektriga kalapüük ICES IVc
ja IVb rajoonis
1. Erandina artiklist 31 on lubatud kalapüük
elektriimpulsse kasutava piimtraaliga ICES IVc ja IVb rajoonis lõuna pool
järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega
määratud loksodroomi:
–
punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55o
põhjalaiust,
–
seejärel ida poole kuni punktini 55oo
põhjalaiust ja 5o idapikkust,
–
seejärel põhja poole kuni 56o
põhjalaiuseni,
–
ja lõpuks ida poole kuni 56o põhjalaiusel
asuva punktini Taani läänerannikul.
2. Elektriimpulssidega kalapüük on lubatud
üksnes juhul, kui:
(a)
piimtraali kasutavatest liikmesriikide laevadest ei
kasuta traalimise ajal elektriimpulsse üle 5 %;
(b)
maksimaalne elektrivoolu võimsus kilovattides iga
piimtraali puhul ei ületa selle pikkust meetrites, mis on korrutatud 1,25-ga;
(c)
elektroodidevaheline toitepinge on kuni 15 V;
(d)
kalalaev on varustatud automaatse arvutipõhise
juhtimissüsteemiga, mis salvestab traali maksimaalse kasutatud elektrivoolu ja
elektroodidevahelise toitepinge vähemalt viimase 100 traalimise ajal.
Volitamata isikul ei ole võimalust sekkuda sellesse automaatsesse
arvutipõhisesse juhtimissüsteemi.
(e)
raskusselise ees on keelatud kasutada üht või
enamat ketipöörlejat.”
(8)
Lisatakse artikkel 32a:
„Artikkel 32a
Saagi käitlemise ja vette
tagasi pumpamise piirangud pelaagilise püügi laevadele
1. Pelaagilise püügi laeval, mis püüab
makrelli, heeringat ja stauriidi määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 3 punktis 3
määratletud NEAFCi konventsiooni alal, asuva vee-eraldi varbade vahe on kuni 10
mm. Varvad on kohale keevitatud. Kui vee-eraldil on varbade asemel avad, ei
tohi ava diameeter ületada 10 mm. Avade diameeter vee-eraldi ees olevates
rennides ei tohi ületada 15 mm.
2. Kõigil NEACFi konventsiooni alal
tegutsevatel pelaagilise püügi laevadel keelatakse kalade vette tagasi
pumpamine allpool laeva veeliini asuvatest vahemahutitest või jahutatud merevee
mahutitest (RSW-mahutid).
3. Laeva kapten saadab lipuliikmesriigi
pädevale kalandusasutusele joonised, mis käsitlevad selliste NEAFCi
konventsiooni alal makrelli, heeringat ja stauriidi püüdvate pelaagilise püügi
laevade, kellel on lipuliikmesriigi pädeva asutuse väljaantud sertifikaat,
saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise võimsust ning kõiki selle muudatusi.
Laeva lipuliikmesriigi pädev asutus kontrollib perioodiliselt esitatud jooniste
täpsust. Jooniste koopiad peavad olema kogu aeg laeva pardal. "
(9)
Lisatakse artiklid 34a–34f:
„Artikkel 34a
Tehnilised kaitsemeetmed Iiri
meres
1. Ajavahemikul 14. veebruarist kuni
30. aprillini on keelatud kasutada mis tahes põhjatraali, noota või
samalaadset veetavat püügivahendit, seisevvõrku, abarat ja nakkevõrku või
samalaadset passiivset püügivahendit ja ka konksudega püügivahendeid selles
ICES VIIa rajooni osas, mis on piiratud järgmiste joontega:
–
Iirimaa idaranniku ja Põhja-Iirimaa idarannikuga
ning
–
sirgjoontega, mis ühendavad järjestikku järgmisi
geograafilisi koordinaate:
–
punkt Põhja-Iirimaa idarannikul Ardsi poolsaarel
põhjalaiusel 54o30’,
–
54o30’N, 04o50’W,
–
53o15’ N, 04o50’ W,
–
punkt Iirimaa idarannikul asukohaga 53o15’N.
2. Erandina lõikest 1, seal viidatud
piirkonnas ja ajavahemikul:
(a)
lubatakse kasutada traallaudadega põhjatraale
tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ning:
–
selliste võrkude silma suurus on vahemikus 70–79 mm
või 80–99mm ja
–
sellisel võrgul ei ole ühtegi võrgusilma, olenemata
selle asukohast võrgus, suurusega üle 300 mm ning
–
neid kasutatakse üksnes piirkonnas, mis asub
järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega
määratud loksodroomide vahel:
–
53o30’ N, 05o30’ W
–
53o30’ N, 05o20’ W
–
54o20’ N, 04o50’ W
–
54o30’ N, 05o10’ W
–
54o30’ N, 05o20’ W
–
54o00’ N, 05o50’ W
–
54o00’ N, 06o10’ W
–
53o45’ N, 06o10’ W
–
53o45’ N, 05o30’ W
–
53o30’ N, 05o30’ W
(b)
lubatakse kasutada põhjatraali, noota või
samalaadset selektiivaknaga või sorteerimisvõrguga varustatud veetavat püünist
tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja et sellised
võrgud:
–
vastavad lõike 2 punktis a esitatud tingimustele;
–
selektiivaken on ehitatud vastavalt nõukogu määruse
(EÜ) nr 254/2002[15]
lisas esitatud tehnilistele üksikasjadele, ning
–
sorteerimisvõrk on kooskõlas XIVa lisaga;
(c)
lisaks lubatakse kasutada põhjatraali, noota või
samalaadset selektiivaknaga või sorteerimisvõrguga varustatud veetavat püünist
ka piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84)
kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
–
53o45’ N, 06o00’ W
–
53o45’ N, 05o30’ W
–
53o30’ N, 05o30’ W
–
53o30’ N, 06o00’ W
–
53o45’ N, 06o00’ W
„Artikkel 34b
Seisevvõrkude kasutamine ICES
IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k rajoonis ning ICES VIII, IX, X ja XII
alapiirkonnas
1. Liidu kalalaevad ei kasuta ICES IIIa, IVa,
Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27°W,
VIII, IX ja X alapiirkonnas seisevvõrke, nakkevõrke ega abaraid üheski kohas,
kus kaardistatud veesügavus on üle 200 m.
2. Igal kalalaeval, kes kasutab ICES IIIa,
IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool
27°W, VIII, IX ja X alapiirkonnas seisev- või nakkevõrke kohas, kus
kaardistatud veesügavus on üle 200 meetri, peab olema spetsiaalne
lipuliikmesriigi väljaantud seisevvõrguluba.
3. Erandina lõikest 1 lubatakse kasutada
järgmisi püügivahendeid:
(a)
seisevvõrke, mille võrgusilma suurus on vähemalt
120 mm ja alla 150 mm, ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ja
ICES XII alapiirkonnas ida pool 27°W, seisevvõrke, mille võrgusilma suurus on
vähemalt 100 mm ja alla 130 mm ICES VIIIa, b, d rajoonis ning ICES X alapiirkonnas,
ning seisevvõrke, mille võrgusilma suurus on 80–110 mm ICES VIIIc rajoonis ja
ICES alapiirkonnas IX tingimusel, et:
–
neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus
on alla 600 m;
–
nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma
ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5;
–
need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse
ujuvseadise abil;
–
võrk võib olla kuni 5 meremiili pikkune ja
kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 25 km
kalalaeva kohta;
–
võrk võib vees olla kuni 24 tundi; või
(b)
nakkevõrke, mille võrgusilma suurus on vähemalt 250
mm, tingimusel, et:
–
neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus
on alla 600 m;
–
nende vertikaalne ulatus ei ole üle 15 võrgusilma
ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,33;
–
need ei ole laiali tõmmatud ujukite või samaväärse
ujuvseadise abil;
–
võrgu pikkus on kuni 10 km. Kõigi samaaegselt vette
lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 100 km kalalaeva kohta;
–
võrk võib vees olla kuni 72 tundi;
(c)
seisevvõrke silmasuurusega vähemalt 100 mm ja alla
130 mm ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ja ICES XII
alapiirkonnas ida pool 27o W, tingimusel et:
–
neid kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud
sügavus on üle 200 meetri, kuid alla 600 meetri;
–
nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma
ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5;
–
need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse
ujuvseadise abil;
–
võrgud võivad olla kuni nelja meremiili pikkused ja
kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 20 km
kalalaeva kohta;
–
püünis võib vees olla kuni 24 tundi;
–
merluus moodustab pardal hoitava saagi kaalust
vähemalt 85 %;
–
püügis osalevate laevade arv ei ületa 2008. aastal
registreeritud taset;
–
püügis osaleva laeva kapten kannab enne sadamast
lahkumist püügipäevikusse laeva pardal olevate püügivahendite koguse ja
kogupikkuse. Sadamast väljuvatest laevadest kontrollitakse vähemalt 15 %;
–
laeva kapten tagab, et lossimise ajal on laeva
pardal 90 % ühenduse püügipäevikusse antud püügiretke osas kantud
püügivahenditest;
–
ühenduse püügipäevikusse kantakse kõikide liikide
kogused, mida püütakse enam kui 50 kg või mida heidetakse tagasi enam kui 50
kg.
4. Kõnealust erandit ei kohaldata NEACFi
reguleeritavas piirkonnas, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1236/2010
artikli 3 lõikes 3.
5. Laeva pardal tohib korraga olla ainult üks
püügivahendite liikidest, mida on kirjeldatud lõike 3 punktides a ja b. Laeva
pardal võib olla võrke, mille kogupikkus on kuni 20 % suurem jadade
kogupikkusest, mida võib samaaegselt vette lasta.
6. Lõikes 2 osutatud seisevvõrguloaga püüdva
kalalaeva kapten kannab püügipäevikusse kalalaeval olevate püügivahendite
koguse ja pikkuse enne kui laev lahkub sadamast ja sadamasse tagasi jõudes,
ning peab andma aru nende andmete võimalike lahknevuste kohta.
7. Kontrollitakse vähemalt 15 % neid
sadamast väljuvaid kalalaevu, mis kasutavad lõike 3 punktis c osutatud erandit.
8. Pädeval asutusel on õigus eemaldada ICES
IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ning ICES
XII alapiirkonnas ida pool 27o W ja VIII, IX ja X
alapiirkonnas merre järelevalveta jäetud võrgud järgmistel juhtudel:
(a)
-  püügivahend ei ole korralikult märgistatud;
(b)
-  poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed
näitavad, et omanik on üle 120 tunni olnud oma püügivahendist vähemalt 100
meremiili kaugusel;
(c)
-  püügivahendit kasutatakse kohas, kus vee
kaardistatud sügavus on lubatust suurem;
(d)
-  püügivahendi võrgusilma suurus erineb lubatust.
9. Lõikes 6 osutatud seisevvõrguloaga püüdva
kalalaeva kapten kannab iga püügireisi ajal püügipäevikusse järgmised andmed:
–
kasutatud võrgu silmasuurus,
–
ühe võrgu nominaalpikkus,
–
võrkude arv jadas,
–
kasutatud jadade koguarv,
–
iga jada kasutamise koht,
–
iga jada kasutamise sügavus,
–
iga jada vees olemise aeg,
–
kaotatud püügivahendite hulk, püügivahendi viimane
teadaolev asukoht ja kaotamise kuupäev.
10. Lõikes 2 osutatud seisevvõrguloaga püüdval
kalalaeval lubatakse saaki lossida ainult määruse (EÜ) nr 2347/2002[16] artikli 7 kohaselt
liikmesriikide määratud sadamates.
11. Lõike 3 punktis b kirjeldatud
püügivahendit kasutava kalalaeva pardal hoitavate haide kogus ei tohi ületada
5 % pardal hoitavate mereorganismide eluskaalu üldkogusest.”
Artikkel 34c
Biskaia lahes lubatud
teatavate veetavate püünistega püügi tingimused
1. Erandina komisjoni määruse (EÜ) nr 494/2002[17] artikli 5 lõikes 2
sätestatust, lubatakse määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 5 lõike 1 punktis b
nimetatud piirkonnas kala püüda traalide, ankurdatud põhjanootade ja
samalaadsete püügivahenditega (välja arvatud piimtraalidega), mille võrgusilma
suurus on 70–99 mm ja mis on varustatud XIVb lisa kohase ruudukujuliste
silmadega selektiivaknaga.
2. Kalapüügil ICES VIIIa ja b
rajoonis, on lubatud kasutada selektiivset võre ja selle kinnitusi
noodapära ja/või ruudukujuliste silmadega selektiivakna ees, mille silmasuurus
on võrgupikenduse alumises osas noodapära ees vähemalt 60 mm. Käesoleva määruse
artikli 4 lõike 1, artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 sätteid ning määruse (EÜ) nr
494/2002 artikli 3 punktide a ja b sätteid ei kohaldata traali selle osa
suhtes, kuhu lisatakse nimetatud selektiivsed seadised.
Artikkel 34d
Ohualdiste süvamereelupaikade
kaitsemeetmed NEAFCi reguleeritavas piirkonnas
1. Kalapüük põhjatraalide ja
passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud
piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84)
kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
Hecate veealused mäed:
–
52o21.2866’ N, 31o09.2688’ W
–
52o20.8167’ N, 30o51.5258’ W
–
52o12.0777’ N, 30o54.3824’ W
–
52o12.4144’ N, 31o14.8168’ W
–
52o21.2866’ N, 31o09.2688’ W
Faraday veealused mäed:
–
50o01.7968’ N, 29o37.8077’ W
–
49o59.1490’ N, 29o29.4580’ W
–
49o52.6429’ N, 29o30.2820’ W
–
49o44.3831’ N, 29o02.8711’ W
–
49o44.4186’ N, 28o52.4340’ W
–
49o36.4557’ N, 28o39.4703’ W
–
49o29.9701’ N, 28o45.0183’ W
–
49o49.4197’ N, 29o42.0923’ W
–
50o01.7968’ N, 29o37.8077’ W
Reykjanese aheliku osa:
–
55o04.5327’ N, 36o49.0135’ W
–
55o05.4804’ N, 35o58.9784’ W
–
54o58.9914’ N, 34o41.3634’
W
–
54o41.1841’ N, 34o00.0514’ W
–
54o00.0000’ N, 34o00.0000’ W
–
53o54.6406’ N, 34o49.9842’ W
–
53o58.9668’ N, 36o39.1260’ W
–
55o04.5327’ N, 36o49.0135’ W
Altairi veealused mäed:
–
44o50.4953’ N, 34o26.9128’ W
–
44o47.2611’ N, 33o48.5158’ W
–
44o31.2006’ N, 33o50.1636’ W
–
44o38.0481’ N, 34o11.9715’ W
–
44o38.9470’ N, 34o27.6819’ W
–
44o50.4953’ N, 34o26.9128’ W
Anti-Altairi veealused mäed:
–
43o43.1307’ N, 22o44.1174’ W
–
43o39.5557’ N, 22o19.2335’ W
–
43o31.2802’ N, 22o08.7964’ W
–
43o27.7335’ N, 22o14.6192’ W
–
43o30.9616’ N, 22o32.0325’ W
–
43o40.6286’ N, 22o47.0288’ W
–
43o43.1307’ N, 22o44.1174’ W
Hattoni madalik:
–
59°26.00’ N, 14°30.00’ W
–
59°12.00’ N, 15°08.00’ W
–
59°01.00’ N, 17°00.00’ W
–
58°50.00’ N, 17°38.00’ W
–
58°30.00’ N, 17°52.00’ W
–
58°30.00’ N, 18°22.00’ W
–
58°03.00’ N, 18°22.00’ W
–
58°03.00’ N, 17°30.00’ W
–
57°55.00’ N, 17°30.00’ W
–
57°45.00’ N, 19°15.00’ W
–
58°11.15’ N, 18°57.51’ W
–
58°11.57’ N, 19°11.97’ W
–
58°27.75’ N, 19°11.65’ W
–
58°39.09’ N, 19°14.28’ W
–
58°38.11’ N, 19°01.29’ W
–
58°53.14’ N, 18°43.54’ W
–
59°00.29’ N, 18°01.31’ W
–
59°08.01’ N, 17°49.31’ W
–
59°08.75’ N, 18°01.47’ W
–
59°15.16’ N, 18°01.56’ W
–
59°24.17’ N, 17°31.22’ W
–
59°21.77’ N, 17°15.36’ W
–
59°26.91’ N, 17°01.66’ W
–
59°42.69’ N, 16°45.96’ W
–
59°20.97’ N, 15°44.75’ W
–
59°21.00’ N, 15°40.00’ W
–
59°26.00’ N, 14°30.00’ W
Loode-Rockalli madalik:
–
57o00’ N, 14o53’ W
–
57o37’ N, 14o42’ W
–
57o55’ N, 14o24’ W
–
58o15’ N, 13o50’ W
–
57o57’ N, 13o09’ W
–
57o50’ N, 13o14’ W
–
57o57’ N, 13o45’ W
–
57o49’ N, 14o06’ W
–
57o29’ N, 14o19’ W
–
57o22’ N, 14o19’ W
–
57o00’ N, 14o34’ W
–
56o56’ N, 14o36’ W
–
56o56’ N, 14o51’ W
Edela-Rockalli madalik (Empress of Britain Bank):
–
56o24’ N, 15o37’ W
–
56o21’ N, 14o58’ W
–
56o04’ N, 15o10’ W
–
55o51’ N, 15o37’ W
–
56o10’ N, 15o52’ W
Logachevi veealune mägi:
–
55°17’ N, 16°10’ W
–
55°34’ N 15°07’ W
–
55°50’ N 15°15’ W
–
55°33’ N 16°16’ W
–
55°17’ N, 16°10’ W
Lääne-Rockalli veealune mägi:
–
57o20’ N, 16o30’ W
–
57o05’ N, 15o58’ W
–
56o21’ N, 17o17’ W
–
56o40’ N, 17o50’ W
2. Kui NEAFCi reguleeritava piirkonna uutes ja
senistes põhjalähedase püügi piirkondades toimuva püügi käigus püütud
eluskoralli või eluskäsnade kogus püügivahendi kohta on suurem kui 60 kg
eluskoralli ja/või 800 kg eluskäsnade puhul, teatab laev sellest oma
lipuriigile, lõpetab püügi ja liigub vähemalt kaks meremiili eemale asukohast,
mis tõenditele tuginedes on lähim kõnealuse saagi püüdmise täpsele kohale.
Artikkel 34e
Ohualdiste süvamereelupaikade
kaitsemeetmed ICES VIIc, j, k rajoonis
1. Kalapüük põhjatraalide ja
passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud
piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84)
kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
Belgica veealune mäestik:
–
51o29.4’ N, 11o51.6’ W
–
51o32.4’ N, 11o41.4’ W
–
51o15.6’ N, 11o33.0’ W
–
51o13.8’ N, 11o44.4’ W
Hovlandi veealune mäestik:
–
52o16.2’ N, 13o12.6’ W
–
52o24.0’ N, 12o58.2’ W
–
52o16.8’ N, 12o54.0’ W
–
52o16.8’ N, 12o29.4’ W
–
52o04.2’ N, 12o29.4’ W
–
52o04.2’ N, 12o52.8’ W
–
52o09.0’ N, 12o56.4’ W
–
52o09.0’ N, 13o10.8’ W
Porcupine’i madaliku loodeosa I piirkond:
–
53o30.6’ N, 14o32.4’ W
–
53o35.4’ N, 14o27.6’ W
–
53o40.8’ N, 14o15.6’ W
–
53o34.2’ N, 14o11.4’ W
–
53o31.8’ N, 14o14.4’ W
–
53o24.0’ N, 14o28.8’ W
Porcupine’i madaliku loodeosa II piirkond:
–
53o43.2’ N, 14o10.8’ W
–
53o51.6’ N, 13o53.4’ W
–
53o45.6’ N, 13o49.8’ W
–
53o36.6’ N, 14o07.2’ W
Porcupine’i madaliku edelaosa:
–
51o54.6’ N, 15o07.2’ W
–
51o54.6’ N, 14o55.2’ W
–
51o42.0’ N, 14o55.2’ W
–
51o42.0’ N, 15o10.2’ W
–
51o49.2’ N, 15o06.0’ W
2. Kõik lõikes 1 sätestatud ohualdiste
süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvad pelaagilise püügi laevad peavad
olema kantud püügiluba omavate laevade loetellu ning neile peab olema antud
määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohane kalapüügiluba, mida tuleb hoida
pardal. Püügiluba omavate laevade loetellu kuuluvad laevad kannavad pardal
üksnes pelaagilisi püügivahendeid.
3. Lõikes 1 sätestatud ohualdiste
süvamereelupaikade kaitsealal kala püüda kavatsevad pealaagilise püügi laevad
peavad teatama määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 4 punktis 15 määratletud
kalapüügi seirekeskusele Iirimaal neli tundi varem oma kavatsusest siseneda
ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealale. Samal ajal teatavad nad ka pardal
hoitava kala koguse.
4. Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade
kaitsealal kala püüdvatel pelaagilise püügi laevadel peab olema toimiv,
täielikult töökorras ja kindel laevaseiresüsteem, mis on ohualdiste
süvamereelupaikade kaitsealal viibides täiel määral kooskõlas asjaomaste
eeskirjadega.
5. Lõikes 1 osutatud ohualdiste
süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvad pelaagilise püügi laevad peavad
saatma iga tund laevaseiresüsteemi aruandeid.
6. Lõikes 1 osutatud ohualdiste
süvamereelupaikade kaitsealal kalapüügi lõpetanud pelaagilise püügi laevad
peavad teavitama Iiri seirekeskust sellelt alalt lahkumisest. Samal ajal
teatavad nad ka pardal hoitava kala koguse.
7. Lõikes 1 osutatud ohualdiste
süvamereelupaikade kaitsealal pelaagiliste liikide püügi piiranguna nõutakse,
et pardal olevad või püügil kasutatavad võrgud oleksid silmasuurusega 16–31 mm
või 32–54 mm.
Artikkel 34f
Ohualdiste süvamereelupaikade
kaitsemeetmed ICES VIIIc rajoonis
1. Kalapüük põhjatraalide ja
passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud
piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84)
kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
El Cachucho:
–
44o12.00’ N, 05o16.00’ W
–
44o12.00’ N, 04o26.00’ W
–
43o53.00’ N, 04o26.00’ W
–
43o
53.00’ N, 05o16.00’ W
2. Erandina lõikes 1 sätestatud keelust võivad
laevad, mis on 2006., 2007. ja 2008. aastal põhjapüügivahenditega püüdnud
lima-niituimlutsu, saada oma kalandusametilt kalapüügiloa sellise püügi
jätkamiseks piirkonnas lõuna pool 44o00.00’ N. Igal sellise loa
saanud laeval on sõltumata nende kogupikkusest toimiv, täielikult töökorras ja
kindal laevaseiresüsteem, mis on lõikes 1 osutatud piirkonnas kala püüdes
kooskõlas asjaomaste eeskirjadega.”
(10)
Artikkel 38 jäetakse välja.
(11)
Artikkel 47 jäetakse välja.
(12)
I lisas jäetakse välja tabeli kuues joonealune
märkus.
(13)
I lisa tabelis asendatakse veenuskarplast ja
kaheksajalga käsitlevad read järgmiselt
 Liik || Minimaalne suurus
 Piirkonnad 1–5, v.a Skagerrak ja Kattegat || Skagerrak ja Kattegat
 Veenuskarplased (Ruditapes philippinarum) || Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on alla 35mm ||
 Liik || Minimaalne suurus Piirkonnad 1–5, v.a Skagerrak ja Kattegat
 Harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris) || Kogu piirkond, v.a piirkonna 5 õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed: 750 grammi Piirkonna 5 õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed: 450 grammi (roogitud)
(14)
XIV lisasse lisatakse tähestikulises järjekorras
järgmised eestikeelsed nimed:
 EESTIKEELNE NIMI || TEADUSLIK NIMI
 Hirvkalalased || Capros aper
 Lima-niituimluts || Phycis blennoides
 Meriahven || Sebastes spp.
 Sardinellad || Sardinella aurita
(15)
Lisatakse XIVa–XIVd lisa:
„XIVa LISA
SORTEERIMISVÕRE SPETSIFIKATSIOONID
1. Võre on ristkülikukujuline. Võre varvad on
paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide vahekaugus on kuni 35 mm.
Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada püünise hoidmist
võrgupoolil.
2. Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt,
eest tahapoole üles, mis tahes kohta noodapära algusest kuni mittekoonilise osa
alguseni. Kõik võre küljed kinnitatakse traali külge.
3. Traali ülemises paneelis on võre ülaserva
vahetus läheduses vaba väljapääsuava kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on
võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt küljelt piki võrgu sõlmevahesid
ettepoole ulatuva teravikukujulise väljalõikena.
4. Võre ette tohib kinnitada lehtri, mis
suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri võrgusilmasuurus on vähemalt 70
mm. Lehtri kõige kitsama osa vertikaalsuunaline läbimõõt võre ees on 15 cm.
Lehtri laius võre ees on võrdne võre laiusega.
XIVb LISA
Biskaia lahes lubatud teatavate veetavate
püünistega püügi tingimused
1. Ülemise ruudukujuliste silmadega
selektiivakna spetsifikatsioonid
Selektiivaken on täisnurkne võrguosa.
Selektiivaknaid on ainult üks. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel
ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.
2. Selektiivakna asukoht
Selektiivaken paigutatakse traali tagumise
koonilise osa ülemisse paneeli vahetult noodapärast ja võrgupikendusest
koosneva mittekoonilise osa ette.
Selektiivaken lõpeb kõige rohkem 12 silma
kaugusel käsitsi põimitud silmareast võrgupikenduse ja traali tagumise
koonilise osa vahel.
3. Selektiivakna suurus
Selektiivakna pikkus on vähemalt kaks meetrit
ja laius vähemalt üks meeter.
4. Selektiivakna võrk
Silmaava suurus on vähemalt 100 mm.
Võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad
sõlmevahedega.
Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad
paralleelselt ja risti noodapära pikiteljega.
Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Niidi
maksimaalne jämedus on 4 mm.
5. Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste
silmadega võrgu külge
Selektiivakna neli külge on lubatud ääristada.
Ääristuse läbimõõt ei ületa 12 mm.
Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne
selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need
on sirgeks veetud.
Selektiivakna väikseima külje (s.t
meetripikkune külg, mis on risti noodapära pikiteljega) ülemise osa avatud
rombikujuliste võrgusilmade arv peab olema vähemalt võrdne paneeli pikiküljele
kinnitatud täisrombikujuliste silmade arvuga, mis on jagatud 0,7-ga.
6. Selektiivakna
paigutust traalis kujutab järgmine joonis.
XIVc LISA
ÜLE 15 MEETRI PIKKUSTE LAEVADE RUUDUKUJULISTE SILMADEGA SELEKTIIVAKEN
1. Ülemise ruudukujuliste silmadega
selektiivakna spetsifikatsioonid
Selektiivaken on täisnurkne võrguosa.
Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Kõik võrgusilmad on ruudukujulised, st
selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrgusilma suurus
on vähemalt 120 mm. Selektiivaken on vähemalt kolm meetrit pikk, välja arvatud
juhul, kui ta on ühendatud võrkudega, mida veab vähem kui 112 kW võimsusega
laev; sellisel juhul peab selektiivaken olema vähemalt kaks meetrit pikk.
2. Selektiivakna asukoht
Selektiivaken paikneb noodapära ülemises
paneelis. Selektiivakna tagumine serv ei tohi olla kaugemal kui 12 m komisjoni
määruse (EMÜ) nr 3440/84[18]
artikli 8 kohasest gaitanist.
3. Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste
silmadega võrgu külge
Selektiivakna pikikülje ja küljeõmbluse vahel
ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Sirgeks veetud selektiivakna
pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade
pikkusega, kui need on sirgeks veetud. Noodapära ülemise paneeli rombikujuliste
võrgusilmade ja selektiivakna väikseima külje ühendamisel ühendatakse kolm
rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, kui noodapära
võrgusilma suurus on 80 mm, või kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise
võrgusilma kohta, kui noodapära võrgusilma suurus on 120 mm, v.a selektiivakna
mõlema külje sõlmevahed.
XIVd LISA
ALLA 15 MEETRI PIKKUSTE LAEVADE RUUDUKUJULISTE SILMADEGASELEKTIIVAKEN
1. Ülemise ruudukujuliste silmadega
selektiivakna spetsifikatsioonid
Selektiivaken on täisnurkne võrguosa.
Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Kõik võrgusilmad on ruudukujulised, st
selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrgusilma suurus
on vähemalt 110 mm. Selektiivaken on vähemalt kolm meetrit pikk, välja arvatud
juhul, kui ta on ühendatud võrkudega, mida veab vähem kui 112 kW
võimsusega laev; sellisel juhul peab selektiivaken olema vähemalt kaks meetrit
pikk.
2.         Selektiivakna asukoht
Selektiivaken paikneb noodapära ülemises
paneelis. Selektiivakna tagumine serv ei tohi olla kaugemal kui 12 meetrit
komisjoni määruse (EMÜ) nr 3440/84 artikli 8 kohasest gaitanist.
3.         Selektiivakna kinnitamine
rombikujuliste silmadega võrgu külge
Selektiivakna pikikülje ja küljeõmbluse vahel
ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Sirgeks veetud selektiivakna
pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade
pikkusega, kui need on sirgeks veetud. Noodapära ülemise paneeli rombikujuliste
võrgusilmade ja selektiivakna väikseima külje ühendamisel ühendatakse kaks
rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta,
v.a selektiivakna mõlema külje sõlmevahed.”
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 1288/2009 kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 1288/2009 tunnistatakse
kehtetuks.
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               KOM(2008) 324.
[2]               EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.
[3]               ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.
[4]               ELT L 347, 24.12.2009, lk 6.
[5]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 579/2011,
8. juuni 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude
kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ja
nõukogu määrust (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise
kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011 (ELT L 165,
24.6.2011, lk 1).
[6]               Nõukogu
direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku
loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).
[7]               SEK(2008) 1978.
[8]               ELT L 55, 28.2.2008, lk 19.
[9]               ELT L 347, 24.12.2009, lk 6.
[10]             EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.
[11]             ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.
[12]             ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.
[13]             EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.
[14]             ELT L 348, 31.12.2010, lk 17.
[15]             EÜT L 41, 13.2.2002, lk 1.
[16]             EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.
[17]             EÜT L 77, 20.3.2002, lk 8.
[18]             EÜT L 318, 7.12.1984, lk 23.