				|

		52013PC0922

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail /* COM/2013/0922 final - 2013/0445 (NLE) */

			   	SISUKORD
SELETUSKIRI.......................................................................................................................... 6
1........... ETTEPANEKU TAUST.............................................................................................. 6
1.1........ Üldine taust.................................................................................................................. 6
1.2........ Raudteetranspordi valdkonnas
ühisettevõtte loomise põhjendused ja eesmärgid........ 6
2........... HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE
JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 8
2.1........ Konsulteerimine huvitatud isikutega
ja eksperdiarvamuste kasutamine....................... 8
2.2........ Mõju hindamine............................................................................................................ 8
3........... ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG........................................................................... 9
3.1........ Ettepaneku sisu............................................................................................................. 9
3.2........ Õiguslik alus................................................................................................................. 9
3.3........ Subsidiaarsus ja proportsionaalsus................................................................................ 9
4........... MÕJU EELARVELE.................................................................................................. 9
NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ühisettevõte
Shift2Rail Error! Bookmark not defined.
FINANTSSELGITUS.............................................................................................................. 24
1........... ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK............................................................ 24
1.1........ Ettepaneku/algatuse nimetus...................................................................................... 24
1.2........ Asjaomased poliitikavaldkonnad
vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile.................................................................................................................. 24
1.3........ Ettepaneku/algatuse liik.............................................................................................. 24
1.4........ Eesmärgid................................................................................................................... 24
1.5........ Ettepaneku/algatuse põhjendus.................................................................................. 24
1.6........ Meetme kestus ja finantsmõju.................................................................................... 24
1.7........ Ettenähtud eelarve täitmise viisid............................................................................... 24
2........... HALDUSMEETMED................................................................................................ 24
2.1........ Järelevalve ja aruandluse eeskirjad............................................................................. 24
2.2........ Haldus- ja kontrollisüsteemid..................................................................................... 24
2.3........ Pettuse ja eeskirjade eiramise
ärahoidmise meetmed.................................................. 24
3........... ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU..................... 24
3.1........ Mitmeaastase finantsraamistiku
rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 24
3.2........ Hinnanguline mõju kuludele....................................................................................... 24
3.2.1..... Üldine hinnanguline mõju kuludele............................................................................ 24
3.2.2..... Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele............................................................. 24
3.2.3..... Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele............................................................... 24
3.2.4..... Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga.................................................. 24
3.2.5..... Kolmandate isikute rahaline osalus............................................................................. 24
3.3........ Hinnanguline mõju tuludele........................................................................................ 24
1........... ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK............................................................ 25
1.1........ Ettepaneku/algatuse nimetus...................................................................................... 25
1.2........ Asjaomased poliitikavaldkonnad
vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile.................................................................................................................. 25
1.3........ Ettepaneku/algatuse liik.............................................................................................. 25
1.4........ Eesmärgid................................................................................................................... 25
1.4.1..... Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse   25
1.4.2..... Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile.................................................................................................................................... 25
1.4.3..... Oodatavad tulemused ja mõju.................................................................................... 26
1.4.4..... Tulemus- ja mõjunäitajad............................................................................................ 26
1.5........ Programmi tasandi järelevalve ja
aruandlus, mis põhineb projekti ja tööpaketi andmetel ning hõlmab ka tulemuste
kvaliteedi hindamist teatavate vastavusnõuete põhjal; projektijuhtimise
järelevalve selle üldise kvaliteedi ning strateegilisele tööprogrammile
vastavuse kontrollimiseks. Ettepaneku/algatuse põhjendus.................................................................................................................................... 26
1.5.1..... Lühi- või pikaajalises perspektiivis
täidetavad vajadused.......................................... 26
1.5.2..... ELi meetme lisandväärtus........................................................................................... 26
1.5.3..... Samalaadsetest kogemustest saadud
õppetunnid....................................................... 27
1.5.4..... Kooskõla ja võimalik koostoime muude
asjaomaste meetmetega.............................. 27
1.6........ Meetme kestus ja finantsmõju.................................................................................... 28
1.7........ Kavandatud eelarve täitmise viisid............................................................................. 28
2........... HALDUSMEETMED................................................................................................ 29
2.1........ Järelevalve ja aruandluse eeskirjad............................................................................. 29
2.2........ Haldus- ja kontrollisüsteemid..................................................................................... 29
2.2.1..... Välja selgitatud ohud.................................................................................................. 29
2.2.2..... Teave loodud sisekontrollisüsteemi
kohta.................................................................. 29
2.2.3..... Kontrolliga kaasnevad kulud ja
sellest saadav kasu................................................... 29
2.2.4..... Veariski taseme prognoos........................................................................................... 30
2.3........ Pettuse ja eeskirjade eiramise
ärahoidmise meetmed.................................................. 30
3........... ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU..................... 31
3.1........ Mitmeaastase finantsraamistiku
rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 31
3.2........ Hinnanguline mõju kuludele....................................................................................... 32
3.2.1..... Üldine hinnanguline mõju kuludele............................................................................ 32
3.2.2..... Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele............................................................. 34
3.2.3..... Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele............................................................... 35
3.2.3.1.. Ülevaade..................................................................................................................... 35
3.2.3.2.. Hinnanguline personalivajadus................................................................................... 37
3.2.4..... Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga.................................................. 40
3.2.5..... Kolmandate isikute rahaline osalus............................................................................. 40
SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU
TAUST
1.1.        Üldine
taust
Kliimamuutuste, energiavarustuse ja
keskkonnaga seotud kõrgetest ELi eesmärkidest tulenevalt peab raudteesektor
järgmistel kümnenditel rahuldama märkimisväärse osa üha suurenevast nõudlusest
transpordi järele. Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava käsitlevas
2011. aasta valges raamatus[1]
rõhutas komisjon vajadust luua ühtne Euroopa raudteepiirkond
konkurentsivõimelisema ja ressursitõhusama transpordisüsteemi rajamiseks.
Sellest lähtuvalt võttis komisjon vastu neljanda raudteepaketi ettepanekud,[2] mille eesmärk on
kõrvaldada halduslikud, tehnilised ja regulatiivsed takistused, mis piiravad
raudteesektoris turu avatust ja koostalitlusvõimet. Siiski on paratamatu, et
raudteeteenuste siseturu loomise ja raudteetööstuse tõhusamaks ja
tarbijakesksemaks muutmise üldeesmärgi saavutamiseks hakatakse raudteesektori
kogu väärtusahelas, st ärimudelite, teenuste ja toodete puhul kasutama
innovatiivseid lähenemisviise, mis omakorda nõuab hoopis suuremat teadus- ja
innovatsioonitööd.
Üks programmi Horisont 2020 ehk
teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi peamisi
eesmärke on tugevdada Euroopa tööstust meetmete abil, mis toetavad
teadusuuringuid ja innovatsiooni paljudes põhilistes tööstussektorites.
Eelkõige nähakse programmis ette avaliku ja erasektori partnerluse loomine
kõnealuste sektorite toetuseks ja nii mõnegi Euroopa põhiprobleemi
lahendamiseks. Komisjon tegi 2013. aasta juulis esildatud
innovatsiooniinvesteeringute paketis[3]
mitu seadusandlikku ettepanekut, et luua raamprogrammi Horisont 2020 alusel
ühisettevõtete kujul avaliku ja erasektori partnerlused, mille abil rakendada
eri tööstussektorites ühiseid tehnoloogiaalgatusi. Käesolev ettepanek on
täielikus kooskõlas innovatsiooniinvesteeringute paketi ühise
tehnoloogiaalgatuse ühisettevõtete puhul järgitava lähenemisviisiga.
1.2.        Raudteetranspordi
valdkonnas ühisettevõtte loomise põhjendused ja eesmärgid
ELi transpordipoliitika üks põhieesmärk on
süstida uut elu Euroopa raudteedesse, et raudteesektor saaks muude
transpordiliikidega edukalt konkureerida. Uute tehnoloogialahenduste abil saab
Euroopa raudteid ajakohastada ning ühtlasi vähendada tegevus- ja taristukulusid
ja luua Euroopa raudteetööstusele uusi ärivõimalusi. Viimastel aastakümnetel on
märkimisväärsed investeeringud ELi raudteealasesse teadustöösse ja
innovatsiooni aidanud Euroopa raudteetööstusel püsida maailmas
juhtpositsioonil, eriti kiirrongide, Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi,
automatiseeritud metroosüsteemide jms arendamisel. Hiljutises komisjoni
uuringus[4]
raudteetööstuse konkurentsivõime kohta on aga näidatud, et Aasia on Euroopa
asemel saamas suurimaks raudteetööstusturuks tänu järsult suurenenud teadus- ja
innovatsiooniinvesteeringutele sellistes riikides nagu näiteks Hiina ja Lõuna-Korea.
Samas avaldavad raudteealasele teadustööle ja
innovatsioonile negatiivset mõju järgmised avaliku sektori sekkumist õigustavad
olulised turutõrked ja süsteemsed puudused:
·
sagedane toodete kohandamine riiklike standardite
mitmekesisuse ja tegevusraamistike erinevuse tõttu;
·
puudub kogu süsteemi hõlmav lähenemisviis
innovatsioonile raudteesektori kogu väärtusahela osalejate piiratud või
kooskõlastamata osaluse ning raudtee allsüsteemide vaheliste kokkupuutepunktide
keerukuse tõttu;
·
vähesed erainvesteeringud teadusse ja innovatsiooni
ning uuenduslike lahenduste vähene kasutuselevõtt, sest tegevusmarginaalid on
väikesed ja kogu innovatsioonitsükli ulatuses esineb rahastamislünki;
·
suured finantsriskid investeeringute
kapitalimahukuse ja toodete pika olelusringi tõttu.
Neid probleeme arvestades
tehakse ettepanek hallata ELis raudteesektoriga seotud teadus- ja
innovatsioonitööd kooskõlastatult ühisettevõtte loomise kaudu, et toetada ühtse
Euroopa raudteepiirkonna lõpuleviimist ja muuta ELi raudteesektor muude
transpordiliikide hulgas ja väliskonkurentsi arvestades
konkurentsivõimelisemaks.
Kavandatud raudteesektori ühisettevõtte üldeesmärgid on
järgmised:
·
hõlbustada ühiste seisukohtade väljakujundamist ja
strateegiliste tegevuskavade kehtestamist;
·
töötada välja programmipõhine lähenemisviis Euroopa
teadusuuringutele ja innovatsioonile, et tagada laiapõhjalisus ja kõigi
võimalike partnerite kaasamine;
·
luua kriitiline mass vajaliku haarde tagamiseks;
·
tagada avaliku ja erasektori vahendite tõhus
kasutus.
Arendades, lõimides, tutvustades ja
valideerides innovatiivseid veeremi, taristu ja liikluskorraldussüsteemide
tehnoloogiaid ja lahendusi aitab ühisettevõte kiirendada ja hõlbustada selliste
murranguliste tehnoloogialahenduste kasutuselevõttu, mida on võimalik hinnata
järgmiste mõõdetavate tulemusnäitajate alusel:
·
olelusringi kulud ja konkurentsivõime, st
raudteetranspordi üldkulude vähenemine, mille tulemusel vähenevad kasutajate ja
tänu riigipoolsete toetuste vähenemisele ka maksumaksjate kulud;
·
läbilaskevõime ja kasutajapoolne nõudlus, st
teataval marsruudil sõitvate rongide/metroorongide/trammide sagedus tunnis ning
täituvus reisija- ja kaubaveo puhul;
·
teenuste usaldusväärsus ja kvaliteet, st rongide
õigeaegsem saabumine, mis rahuldab raudteekasutajate vajadust täpsemate
teenuste järele; see mõjutab ka uutesse rongidesse investeerimise vajadust,
sest vaja on vähem sõiduvahendeid, kuid need peavad olema usaldusväärsed.
Selliste murranguliste lahenduste abil saab
lisaks kõrvaldada raudteesektori koostalitlusvõimet ja tõhusust piiravaid
tehnilisi takistusi ning vähendada raudteetranspordiga seotud negatiivseid
välistegureid.
Raudteetööstust käsitlevate uuringute kohaselt
aitaks kooskõlastatud teadus- ja innovatsioonitöö, mida on rahastatud 800
miljoni kuni 1 miljardi euroga ja mis toimuks täpselt määratletud avaliku ja
erasektori partnerluse vormis, vähendada olelusringi üldkulusid raudteeturu eri
osades kuni 50 % ning suurendada üldist läbilaskevõimet kuni 100 % ja
üldist töökindlust kuni 50 %.
2.           HUVITATUD
ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1.        Konsulteerimine
huvitatud isikutega ja eksperdiarvamuste kasutamine
Sidusrühmadega konsulteeriti põhjalikult. 28.
juunil 2013 kuulutati välja veebipõhine avalik konsultatsioon, mis kestis 12
nädalat – kuni 19. septembrini 2013. Konsultatsiooni käigus said kõik huvitatud
sidusrühmad esitada oma seisukohti. Laekus 372 vastust, neist 152
üksikisikutelt ja 220 organisatsioonide või asutuste esindajatelt. Vastused
laekusid 24st ELi liikmesriigist ja esindavad seega kogu ELi. 60 %
vastustest oli pärit neist viiest riigist (Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia,
Saksamaa ja Ühendkuningriik), kes saavad praegu lõviosa ELi rahalisest
toetusest raudteealaste teadusuuringute jaoks.
Valdav osa vastajatest olid eraettevõtjad (42 %),
järgnesid teadusasutused ja ülikoolid (21,8 %), ettevõtjate ühendused ja
kaubanduskojad (11,5 %), VKEd (10 %) ja avaliku sektori asutused
(5,5 %). Ülejäänud vastajad olid vabaühendused, füüsilisest isikust
ettevõtjad või muud. Enamik vastajaid esindas raudteetööstust (veerem,
sõiduvahendiosad, ehitus) ning vaid 5 % vastajatest olid taristuettevõtjad
ja 4 % raudtee-ettevõtjad.
Lisaks veebipõhisele konsultatsioonile
korraldati eraldi kohtumised sektori esindajatega.
12. septembril 2013 toimus sidusrühmade
kohtumine, milles osales 85 sidusrühmade esindajat. Konsulteerimise üksikasjad
on esitatud mõjuhinnangu V lisas.
2.2.        Mõju
hindamine
Komisjon on hinnanud kavandatava määruse mõju
ja mõjuhinnang on lisatud käesolevale ettepanekule. Mõju hindamisel analüüsiti
erinevaid tulevase raudteealase teadus- ja innovatsioonitöö võimalusi, sh
teaduskoostöö jätkamine, lepingulise avaliku ja erasektori partnerluse loomine,
institutsioonilise avaliku ja erasektori partnerluse loomine ühisettevõtte
kujul või teadus- ja innovatsioonitöö kooskõlastamine Euroopa Raudteeagentuuri
poolt. Mõju hindamise tulemusel järeldati ühisettevõtetest varem saadud
kogemuste põhjal, et kuigi ühisettevõtte loomine on muude võimalustega
võrreldes aeganõudvam, tagab see tulevase raudteealase teadus- ja
innovatsioonitöö jaoks kõige asjakohasema juhtimisstruktuuri.
Ühisettevõtte peamised eelised seisnevad
selles, et raudteealase teadus- ja innovatsioonitöö kooskõlastamise,
kavandamise ja elluviimise eest vastutab üks sihtotstarbeline haldusstruktuur,
mis tagab teadusuuringute ja innovatsiooni suurema järjepidevuse ja ühtsuse.
Strateegilise pikaajalise kava ja üksikasjalike tööprogrammide väljatöötamisega
tihedas koostöös kõigi turuosalistega tagatakse, et tulevased teadus- ja
innovatsiooniprojektid on raudteesektori konkurentsivõime toetamiseks
kvaliteetsed ja asjakohased. Tänu sellele, et komisjon on juhtrollis, tagatakse
ka teadus- ja innovatsioonistrateegia kooskõla ühtse Euroopa raudteepiirkonna
loomisega seotud eesmärkidega. Tänu ühisettevõtte püsivale laadile ning ELi ja
tööstusharu partnerite kindlatele õiguslikult siduvatele kohustustele on
tagatud suurem võimendav mõju kui muude võimaluste puhul. Samuti tagab
ühisettevõte tänu liikmesustingimuste ja nõuandvate rollide paindlikule ja läbipaistvale
haldamisele sidusrühmade laialdase ja tasakaalustatud osaluse.
Ka üldsusega konsulteerimise tulemused
näitasid, et ühisettevõte on eelistatuim variant. Ühisettevõtet peetakse
peaaegu kaks korda tõhusamaks kui mis tahes muud varianti – neli viiendikku
vastajatest leidsid, et see aitaks kindlakstehtud probleeme lahendada tõhusalt
või väga tõhusalt.
3.           ETTEPANEKU
ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.        Ettepaneku
sisu
Käesolev ettepanek
käsitleb ühisettevõtte Shift2Rail (ehk ühisettevõte S2R) loomist Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 187 alusel. Ühisettevõtte S2R puhul kehtivad ühise
tehnoloogiaalgatuse viit ühisettevõtet käsitlevate 2013. aasta juulis esitatud
ettepanekute standardsätted. Ühisettevõttes S2R on aga avaliku sektori
asutustel eeldatavasti suurem roll kui ühise tehnoloogiaalgatuse
ühisettevõtetes, arvestades selle põhieesmärki aidata luua ühtne Euroopa
raudteepiirkond; seepärast on ühisettevõtte S2R juhtimisstruktuur teistsugune.
Ühisettevõte S2R tuleks asutada ajavahemikuks
kuni 31. detsembrini 2024. Ühisettevõtte asutavad liit, keda esindab Euroopa
Komisjon, ja käesoleva määruse II lisas loetletud muud asutajaliikmed kui liit.
Ühisettevõtte S2R tegevust rahastavad ühiselt liit ja ühisettevõtte S2R muud
liikmed kui liit.
3.2.        Õiguslik
alus
Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikkel 187. Järgitakse programmi Horisont 2020 osalemis- ja
levitamiseeskirju.
3.3.        Subsidiaarsus
ja proportsionaalsus
Ettepaneku eesmärke ei ole võimalik piisavalt
saavutada riiklike programmide abil, kuna probleemi mastaap ületab mis tahes
liikmesriigi üksinda tegutsemise suutlikkuse. Riiklike programmide vahel on
märkimisväärseid erinevusi. Nende killustatus ja kohatine kattumine tähendab,
et ELi tasandil tuleb tõhusamalt tegutseda. Teadus- ja innovatsioonitööd ELi
tasandil ühendades ja kooskõlastades on edu võimalus suurem, arvestades
arendatava taristu ja tehnoloogia riikidevahelist olemust, aga ka vajadust
saavutada piisav hulk ressursse. ELi osalus aitab ratsionaliseerida
teadusprogramme ning tagada arendatavate süsteemide koostalitlusvõime mitte
ainult tavapärase normide kehtestamisele eelneva uurimistöö kaudu standardite
loomisel, vaid ka tegeliku standardimise teel, mis tuleneb tihedast
teaduskoostööst ja riikidevahelistest tutvustamisprojektidest. Standardimine
avab laiema turu ja suurendab konkurentsivõimet. Proportsionaalsuse põhimõtte
kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust
kaugemale.
4.           MÕJU
EELARVELE
Maksimaalne liidu rahaline toetus algatusele
Shift2Rail on 450 miljonit eurot,[5]
mis hõlmab ka Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikide panust, ning see
makstakse liidu üldeelarvest raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise
eriprogrammi jaoks eraldatud assigneeringutest. See toetus pärineb
ühiskonnaprobleemide samba aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordi
valdkonna jaoks eraldatud vahenditest[6].
Nimetatud summa hõlmab 52 miljonit eurot, mis on eraldatud programmi Horisont
2020 transpordialase 2014.–2015. aasta töökava raames koostööna käsitatavate
raudteealaste teadusmeetmete rahastamiseks kuni ühisettevõte S2R loomiseni. See
teadusuuringute alane koostöö on ühisettevõtte S2R poolt rahastatavate teadus-
ja innovatsioonimeetmete eelkäijaks. Koostööl põhinevate teadusmeetmete ja
vastava eelarve ning pärast projektikonkursse kulukohustustega sidumata jäetud
summade haldamise võib üle võtta ühisettevõtte S2R, kui ta on saavutanud oma
eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. Tööstusharu lisab vähemalt sama
suure summa kui liidu poolt tegevuskuludeks eraldatud vahendid.
Ühisettevõtte S2R halduskulud ettevõtte
tegevuse ajal ei ületa 27 miljonit eurot. Need kulud kaetakse rahaliste
maksetega, mis jagatakse võrdselt liidu ja ühisettevõtte S2R muude liikmete kui
liit vahel[7].
2013/0445 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[8],
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[9]
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa 2020. aasta
strateegias[10]
rõhutatakse vajadust arendada soodsaid tingimusi teadmistesse ja innovatsiooni
(sh ökoinnovatsiooni) investeerimiseks, et saavutada liidus arukat,
jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu.
(2)       Euroopa ühtse
transpordipiirkonna tegevuskava käsitlevas valges raamatus, mis võeti vastu 28.
märtsil 2011 (edaspidi „2011. aasta valge raamat”),[11] on rõhutatud vajadust
luua ühtne Euroopa raudteepiirkond konkurentsivõimelisema ja ressursitõhusama
transpordisüsteemi rajamiseks ning tegeleda selliste tähtsate
ühiskonnaprobleemidega nagu nõudluse suurenemine transporditeenuste järele,
liiklusummikud, energiavarustuse kindlus ja kliimamuutused. Dokumendi kohaselt
on selle strateegia jaoks väga tähtis innovatsioon ning ELi teadusuuringud
peavad hõlmama kogu tsüklit, s.t teadusuuringuid, innovatsiooni ja
kasutuselevõtmist ning seda tuleb teha integreeritult, keskendudes kõige
paljutõotavamatele tehnoloogialahendustele ja kaasates töösse kõik osalised.
(3)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
... 2013. aasta määruse (EL) nr .../2013 (millega luuakse teadusuuringute ja
innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014–2020, edaspidi „raamprogramm
Horisont 2020”)[12]
eesmärk on saavutada teadusuuringute ja innovatsiooni suuremat mõju, viies ELi
ja erasektori rahalised vahendid kokku selliseid valdkondi hõlmavas avaliku ja
erasektori partnerluses, milles teadusuuringud ja innovatsioon saavad aidata
saavutada liidu üldisemaid konkurentsivõimega seotud eesmärke ning lahendada
ühiskonnaprobleeme. Liit võib osaleda sellises partnerluses rahaliste toetuste
või aluslepingu artikli 187 alusel asutatud ühisettevõtete kaudu.
(4)       Kooskõlas nõukogu ... 2013.
aasta otsusega (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse raamprogrammi Horisont
2020 (2014–2020) rakendamise eriprogramm,[13]
võib toetust raamprogrammi Horisont 2020 all asutatud ühisettevõtetele anda
kõnealuses otsuses sätestatud tingimustel.
(5)       Komisjoni teatises Euroopa
Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide
Komiteele „Avaliku ja erasektori partnerlus programmi Horisont 2020 raames kui
võimas vahend innovatsiooni ja majanduskasvu saavutamiseks Euroopas”[14] on määratud kindlaks
konkreetsed toetatavad avaliku ja erasektori partnerlused, sh ühise
tehnoloogiaalgatuse alla kuuluvad viis ühisettevõtet ja ühisettevõte SESAR
(Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem). Lisaks on selles
kutsutud üles looma raudteesektori ühisettevõtte, arvestades ELi
raudteetehnoloogiaalase juhtpositsiooni saavutamiseks vajaliku teadus- ja
innovatsioonitöö ulatust ja poliitilist vajadust viia lõpule ühtne Euroopa
raudteepiirkond.
(6)       Komisjoni teatises Euroopa
Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide
Komiteele „Neljas raudteepakett – Euroopa ühtse raudteepiirkonna lõpuleviimine
Euroopa konkurentsivõime ja majanduskasvu suurendamiseks”[15] on märgitud, et
raudteesektori ühisettevõte aitaks kaasa raudtee kui transpordivahendi
arendamisele, edendades täiesti uuenduslikke lahendusi reisijaveoveeremi,
kaubaveo, liikluskorraldussüsteemi ja raudteetaristu jaoks. Dokumendis on
rõhutatud, kui tähtis on ühtse turu loomisest tulenevalt avaliku sektori nappe vahendeid
raudteesektoris otstarbekamalt kasutada ning esitatud üleskutse järgida
Euroopakesksemat raudteestrateegiat, et kannustada üleminekut maantee- ja
õhutranspordilt raudteetranspordile.
(7)       Ühisettevõte Shift2Rail
(edaspidi „ühisettevõte S2R”) peaks olema avaliku ja erasektori partnerlus,
mille eesmärk on soodustada ja paremini kooskõlastada liidu teadus- ja
innovatsiooniinvesteeringuid raudteesektoris, et kiirendada ja hõlbustada ELis
lõimituma, tõhusama, säästvama ja atraktiivsema raudteeturu loomist kooskõlas
raudteesektori ärivajadustega ja üldeesmärgiga luua ühtne Euroopa
raudteepiirkond. Eeskätt peaks ühisettevõte S2R aitama saavutada 2011. aasta
valges raamatus ja neljandas raudteepaketis kindlaks määratud erieesmärke, sh
raudteesektori tõhustamine riigikassa huvides, raudteevõrgu läbilaskevõime
märkimisväärne suurendamine või ajakohastamine nii, et raudtee suudaks pakkuda
tõhusat konkurentsi ning haaraks endale märgatavalt suurema osa reisija- ja
kaubavedudest, raudteeteenuste kvaliteedi parandamine vastavalt rongireisijate
ja ekspediitorite vajadustele, sektori koostalitlusvõimet piiravate tehniliste
takistuste kõrvaldamine ning raudteetranspordiga seotud negatiivsete
välistegurite vähendamine. Ühisettevõtte S2R edusamme nende eesmärkide saavutamisel
tuleks hinnata tulemuslikkuse põhinäitajate alusel.
(8)       Ühisettevõtte S2R
töökorralduse ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada ühisettevõtte S2R
põhikirjas, mis on käesoleva määruse osa.
(9)       Ühisettevõtte S2R
asutajaliikmed peaksid olema liit, keda esindab komisjon, ja muud
asutajaliikmed kui liit, kes on loetletud II lisas ja kes kiidavad heaks
käesoleva määruse I lisas toodud põhikirja. Need muud asutajaliikmed kui liit
on rahaliselt usaldusväärsed iseseisvad juriidilised isikud, kelle finantssuutlikkus
võimaldab anda suure rahalise panuse teadusuuringute tegemiseks ühisettevõtte
S2R valdkonnas avaliku ja erasektori partnerluse laadile hästi kohandatud
struktuuris ning kes on sidusrühmadega peetud intensiivsete konsultatsioonide
tulemusel kirjalikult väljendanud oma nõusolekut kõnealuse rahalise panuse
andmiseks.
(10)     Algatuse S2R oluline element
on tööstusharu märkimisväärne osalus. Seepärast on väga tähtis, et tööstusharu
panus oleks vähemalt sama suur kui avaliku sektori eelarves algatuse S2R jaoks
ette nähtud summa. Seega võivad liikmeks saada muud avaliku või erasektori
üksused, kes on nõus panustama ühisettevõtte S2R valdkonnas teadus- ja
innovatsioonitegevuse elluviimiseks vajalikke vahendeid.
(11)     Ühisettevõtte S2R eesmärk on
juhtida algatuse S2R teadus-, arendus- ja valideerimistegevust, kombineerides
liikmete panustatud avaliku ja erasektori vahendeid ning kasutades ära sisemisi
ja väliseid tehnilisi vahendeid. Ühisettevõttes luuakse uusi
konkurentsieeskirjadele vastavaid koostöövorme raudteesektori kogu väärtusahela
sidusrühmade ja traditsionaalse raudteesektori väliste sidusrühmade vahel, ning
kasutatakse ära Euroopa Raudteeagentuuri kogemusi ja eksperditeadmisi
koostalitlusvõime ja ohutusega seotud küsimustes.
(12)     Oma eesmärkide saavutamiseks
peaks ühisettevõte S2R pakkuma rahalist tuge, eelkõige liikmete rahalise
toetamise ja kõige asjakohasemate meetmete, nagu riigihanke või
projektikonkursside põhjal toetuse määramise kaudu.
(13)     Ühisettevõte S2R peaks
tegutsema läbipaistvalt ja edastama kogu asjakohase saadaoleva teabe oma
asjakohastele organitele ning propageerima sellele vastavalt oma tegevust.
(14)     Ühisettevõtte S2R tegevus
hõlmab peamiselt teadus- ja innovatsioonitööd. Seepärast tuleks liidu rahalist
toetust maksta raamprogrammi Horisont 2020 alusel. Suurima mõju saavutamiseks
peaks ühisettevõte S2R arendama tihedat sünergiat liidu muude programmide ja
rahastamisvahenditega, nt Euroopa ühendamise rahastuga, Euroopa struktuuri- ja
investeerimisfondidega ning riskijagamise rahastamise vahendiga.
(15)     Muude liikmete kui liidu
toetused tuleks määratleda ühisettevõttega S2R sõlmitavas liikmelepingus. Need
toetused ei tohiks piirduda ainult ühisettevõtte S2R halduskuludega ning
ühisettevõttest S2R toetatava teadus- ja innovatsioonitegevuse elluviimiseks
nõutava kaasrahastamisega. Kõnealused toetused peaksid olema seotud ka liikmete
lisategevusega, et tagada suur võimendav mõju. Seda lisategevust tuleks
käsitleda kui panust laiemasse S2R-algatusse.
(16)     Ühisettevõtte S2R rahastatud
kaudsetes meetmetes osalemine peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja
nõukogu ... 2013. aasta määrusega (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse
teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi (2014–2020) Horisont 2020
osalemis- ja levitamiseeskirjad[16].

(17)     Liidu rahalist panust
ühisettevõttesse S2R tuleks hallata kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise
põhimõttega ja eelarve kaudse täitmise asjakohaste eeskirjadega, mis on
sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 966/2012[17] ning komisjoni
delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012[18].
(18)     Käesoleva määruse kohaste
liidu vahendite saajate auditid tuleks teha vähendatud halduskoormusega
kooskõlas määrusega (EL) nr .../2013 [raamprogramm Horisont 2020].
(19)     Liidu ja ühisettevõtte S2R
teiste liikmete finantshuve tuleks kaitsta kogu kulutuste tegemise tsükli
vältel proportsionaalsete meetmete abil, mille hulgas on rikkumiste ennetamine,
avastamine ja uurimine, kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud
vahendite tagasinõudmine ning vajaduse korral haldus- ja rahalised karistused
kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.
(20)     Komisjoni siseaudiitoril peaks
ühisettevõtte S2R suhtes olema samasugused volitused nagu komisjoni suhtes.
(21)     Kooskõlas aluslepingu artikli
287 lõikega 1 võib liidu loodud organi või asutuse asutamisakt välistada organi
või asutuse kõigi tulude ja kulude raamatupidamiskontode kontrolli
kontrollikoja poolt. Kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60
lõikega 5 kontrollib määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 209
kohaselt asutatud organite raamatupidamist sõltumatu auditeerimisasutus, kes
peab esitama arvamuse muu hulgas raamatupidamise usaldusväärsuse ning selle
aluseks olnud tehingute seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta. Raamatupidamise
kontrolli dubleerimise vältimine õigustab seda, et ühisettevõtte S2R
raamatupidamist ei peaks kontrollikoda kontrollima.
(22)     Ühisettevõtte S2R asutamise
hõlbustamiseks peaks komisjon vastutama selle ühisettevõtte asutamise ja
esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõte S2R on saavutanud oma eelarve
täitmiseks operatiivse suutlikkuse.
(23)     Kuna ühisettevõtte S2R
eesmärke tööstuse valdkonna teadusuuringute ja innovatsiooni tugevdamisel kogu
liidus saab paremini saavutada liidu kui liikmesriikide tasandil, vältides seega
dubleerimist, säilitades kriitilist massi ning tagades avalike vahendite
optimaalse kasutamise, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu
toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses
artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev
määrus kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1 – Asutamine
1.           Et kooskõlastada ja hallata
liidu teadus- ja innovatsiooniinvesteeringuid Euroopa raudteesektoris,
asutatakse ühisettevõte aluslepingu artikli 187 tähenduses (edaspidi
„ühisettevõte Shift2Rail” ehk „ühisettevõte S2R”) ajavahemikuks kuni
31. detsembrini 2024.
2.           Ühisettevõte S2R on asutus,
kelle ülesanne on rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom)
nr 966/2012[19]
artikli 209 kohast avaliku ja erasektori partnerlust.
3.           Ühisettevõte S2R on
juriidiline isik. Ühisettevõttel on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus-
ja teovõime, mis juriidilistele isikutele vastavalt selle riigi õigusele
antakse. Ta võib omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus
menetlusosaliseks.
4.           Ühisettevõtte S2R asukoht on
Belgias Brüsselis.
5.           Ühisettevõtte S2R põhikiri on
esitatud I lisas.
Artikkel 2 – Eesmärgid
1.           Ühisettevõtte S2R eesmärgid
on järgmised:
(a)
aidata rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu …
2013. aasta määrust (EL) nr .../2013, millega luuakse raamprogramm Horisont
2020, ning eelkõige täita nõukogu ... 2013. aasta otsuse nr .../2013/EL
(millega luuakse eriprogramm Horisont 2020) ühiskonnaprobleemide samba raames
aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordivaldkonna ülesandeid.
(b)
aidata luua ühtne Euroopa raudteepiirkond, samuti
aidata minna kiiremini ja odavamalt üle atraktiivsemale,
konkurentsivõimelisemale, tõhusamale ja säästvamale raudteesüsteemile Euroopas
ning maantee- ja õhutranspordilt raudteetranspordile, rakendades terviklikku ja
kooskõlastatud lähenemisviisi, milles käsitletakse raudteesüsteemi ja selle
kasutajate teadustöö- ja innovatsioonivajadusi. Kõnealuse lähenemisviisi raames
käsitletakse kaubaveo ning pikamaa, piirkondliku, kohaliku ja linnaliinidel
toimuva reisijaveo veeremi, taristu ja liikluskorralduse, samuti
raudteetranspordi ja muude transpordiliikide vaheliste ühenduste valdkondi, et
pakkuda kasutajatele nende raudteereisi ja -transpordivajadustele vastavat
integreeritud terviklahendust alates tehinguabist kuni reisiabini;
(c)
koostada strateegiline üldkava (edaspidi „S2Ri
üldkava”) vastavalt I lisas esitatud põhikirja punkti 1 lõikele 4 ning tagada
selle tulemuslik ja tõhus rakendamine;
(d)
toimida liidu tasandil rahastatavate
raudteevaldkonna teadus- ja innovatsioonimeetmete keskusena, kes tagab
projektide kooskõla ja annab kõigile sidusrühmadele asjakohast teavet;
(e)
edendada aktiivselt kõigi asjakohaste
raudteesektori kogu väärtusahelasse kuuluvate ja traditsionaalse raudteesektori
väliste sidusrühmade, eelkõige raudteeseadmete (raudteeliikluse juhtimise
süsteemide ja veeremi) tootjate ja nende tarneahela, taristuettevõtjate,
raudtee-ettevõtjate (reisija- ja kaubaveod), raudteesõiduvahendite liisimisega
tegelevate äriühingute, sertifitseerimisasutuste, kutseühingute, kasutajaühingute
(reisija- ja kaubaveod) ning asjakohaste teadusasutuste või -ringkondade
osalemist ja tihedat kaasamist. Soodustatakse komisjoni soovituses 2003/361/EÜ[20] määratletud väikeste
ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) osalemist.
2.           Täpsemalt on ühisettevõtte
S2R eesmärk arendada, lõimida, tutvustada ja valideerida innovatiivseid
tehnoloogiaid ja lahendusi, mis vastavad rangeimaile ohutusstandarditele ja
mille väärtust on võimalik hinnata muu hulgas järgmiste tulemuslikkuse
põhinäitajate alusel:
(a)
raudteetranspordisüsteemi kogu olelusringi kulude
vähendamine 50 % võrra tänu taristu ja veeremi arendamise, hooldamise,
käitamise ja uuendamise kulude vähendamisele ning suuremale energiatõhususele;
(b)
raudteetranspordisüsteemi läbilaskevõime
100 %-line suurendamine, et rahuldada suurenenud nõudlust reisija- ja
kaubaveoteenuste järele raudteel;
(c)
raudteeteenuste usaldusväärsuse suurendamine ja
täpsuse parandamine 50 % võrra;
(d)
raudteesektori koostalitlusvõimet ja tõhusust
piiravate tehniliste takistuste kõrvaldamine, eelkõige püüdes lahendada
küsimusi, mis on tehnilistes koostalitlusnõuetes tehnoloogialahenduste
puudumise tõttu veel lahtised, ning tagades kõigi ühisettevõtte S2R arendatud
süsteemide ja lahenduste täieliku koostalitlusvõime;
(e)
raudteetranspordiga seotud negatiivsete
välistegurite, eeskätt müra, vibratsiooni, heite ja muu keskkonnamõju
vähendamine.
Artikkel 3 – Liidu rahaline toetus
1.           Maksimaalne liidu rahaline
toetus algatusele Shift2Rail on 450 miljonit eurot, mis hõlmab ka Euroopa
Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikide panust, ning see makstakse liidu
üldeelarvest raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogrammi jaoks
eraldatud assigneeringutest kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli
58 lõike 1 punkti c alapunkti iv ning artiklite 60 ja 61 asjakohaste sätetega
kõnealuse määruse artiklis 209 viidatud asutuste kohta. See summa hõlmab
järgmist:
(a)
maksimaalne toetus ühisettevõttele S2R summas 398
miljonit eurot haldus- ja tegevuskulude katmiseks. Maksimaalne liidu toetus
halduskuludeks on 13,5 miljonit eurot;
(b)
lisasumma kuni 52 miljonit eurot, mis on eraldatud
programmi Horisont 2020 transpordialase 2014.–2015. aasta töökava raames. Selle
lisatoetuse haldamise võib ühisettevõte S2R üle võtta, kui ta on saavutanud oma
eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse.
2.           Lõikes 1 osutatud toetust
võib täiendada lisasummadega muudest liidu vahenditest, et toetada meetmeid, mis
võimaldavad rakendada ühisettevõtte S2R kasutusvalmis tulemusi.
3.           Liidu toetuse eraldamise kord
kehtestatakse delegeerimislepinguga ja iga-aastaste vahendite ülekandmise
lepingutega, mis sõlmitakse liidu nimel tegutseva komisjoni ja ühisettevõtte
S2R vahel.
4.           Lõikes 3 osutatud
delegeerimislepingus käsitletakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58
lõikes 3, artiklites 60 ja 61 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr
1268/2012 artiklis 40 käsitletud aspekte ning muu hulgas järgmist:
(a)
ühisettevõtte S2R toetusele esitatavad nõuded
seoses otsuse .../EL [raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm] II
lisas osutatud asjakohaste tulemusnäitajatega;
(b)
ühisettevõtte S2R toetusele esitatavad nõuded, mis
on seotud otsuse .../EL [raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm]
III lisas osutatud järelevalvega;
(c)
ühisettevõtte S2R toimimisega seotud konkreetsed
tulemusnäitajad;
(d)
nende andmete esitamise kord, mida on vaja, et
võimaldada komisjonil koostada oma teadus- ja innovatsioonipoliitika ning täita
oma levitamis- ja aruandluskohustusi;
(e)
inimressursside kasutamine ja muudatused, eelkõige
tegevusüksuse, palgaastme ja kategooria järgi värbamine,
ümberklassifitseerimine ja töötajate arvu muutmine.
Artikkel 4 – Muude liikmete kui liidu
toetused
1.           Kõik ühisettevõtte S2R muud
liikmed kui liit annavad või lasevad endaga seotud üksustel anda oma toetust.
Kõigi muude liikmete kui liidu kogutoetus artiklis 1 kindlaksmääratud
ajavahemiku jooksul on vähemalt 470 miljonit eurot.
2.           Lõikes 1 osutatud toetus koosneb
järgmisest:
(a)
I lisas esitatud põhikirja punkti 15 lõike 2 ja
lõike 3 alapunkti b kohased toetused ühisettevõttele S2R summas 350 miljonit
eurot, sh vähemalt 200 miljonit eurot muudelt asutajaliikmetelt kui liit ja
nendega seotud üksustelt ning vähemalt 150 miljonit eurot assotsieerunud
liikmetelt ja nendega seotud üksustelt;
(b)
vähemalt 120 miljoni euro ulatuses mitterahalisi
toetusi, millest vähemalt 70 miljonit eurot panustavad muud asutajaliikmed kui
liit ja nendega seotud üksused ja vähemalt 50 miljonit eurot panustavad
assotsieerunud liikmed ja nendega seotud üksused, ning mis vastavad kuludele,
mis neil on tekkinud väljaspool ühisettevõtte S2R töökava seoses sellise
tegevusega, mis täiendab seda tegevuskava ja aitab kaasa S2Ri üldkava
eesmärkide saavutamisele. Neid kulusid võib toetada muudest liidu
rahastamisprogrammidest kooskõlas kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega.
Sellisel juhul ei asenda liidu rahastamine muude liikmete kui liidu või nendega
seotud üksuste mitterahalisi toetusi.
Punktis b osutatud kulude jaoks ei anta
ühisettevõtte S2R poolset rahalist toetust. Vastav tegevus määratakse kindlaks
I lisas esitatud põhikirja punkti 3 lõike 2 kohases liikmelepingus, milles
märgitakse kõnealuste toetuste hinnanguline väärtus.
3.           Ühisettevõtte S2R muud
liikmed kui liit annavad iga aasta 31. jaanuariks ühisettevõtte S2R juhatusele
aru igal eelneval eelarveaastal lõike 2 kohaselt antud toetuse väärtusest.
4.           Lõike 2 punktis b ning I
lisas sätestatud põhikirja punkti 15 lõike 3 alapunktis b osutatud
mitterahalise toetuse väärtuse hindamiseks määratakse kindlaks kulud, järgides
asjaomaste üksuste tavapäraseid kuluarvestustavasid, üksuse asukohariigis
kohaldatavaid raamatupidamisstandardeid ning kohaldatavaid rahvusvahelisi
raamatupidamisstandardeid / rahvusvahelisi finantsaruandluse standardeid. Kulud
kinnitab asjaomase üksuse määratud sõltumatu välisaudiitor. Ühisettevõte S2R
kontrollib toetuse väärtuse hindamist. Kahtluse korral võib ühisettevõte S2R
hindamist auditeerida vastavalt põhikirja punktile 20.
5.           Ühisettevõtte S2R iga muu
liige kui liit, kes ei ole täitnud oma kohustusi seoses lõike 2 kohaste
toetustega kuue kuu jooksul pärast tema liikmelepingus sätestatud tähtaega,
kaotab juhatuses hääleõiguse kuni oma kohustuste täitmiseni. Kui liige ei ole
kuuekuulise ajavahemiku möödudes neid kohustusi täitnud, lõpetatakse tema
liikmesus.
6.           Lisaks lõikes 5 sätestatule
võib komisjon lõpetada või peatada liidu rahalise toetuse ühisettevõttele S2R,
seda toetust proportsionaalselt vähendada või algatada I lisas sätestatud
põhikirja punkti 23 lõike 2 kohase lõpetamismenetluse, kui kõnealused liikmed
või nendega seotud üksused ei anna lõike 2 kohast toetust või annavad seda
ainult osaliselt või liiga hilja.
Artikkel 5 – Finantseeskirjad
Ühisettevõte S2R võtab vastu oma
eriotstarbelised finantseeskirjad kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikliga 209 ja määrusega (EL) nr … [delegeeritud määrus finantsmääruse
artiklis 209 osutatud asutustele mõeldud näidisfinantsmääruse kohta].
Artikkel 6 – Töötajad
1.           Ühisettevõtte S2R töötajate
suhtes kohaldatakse nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68[21] kehtestatud Euroopa
Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate
teenistustingimusi ning kõnealuste personalieeskirjade ja muude teenistujate
teenistustingimuste jõustamiseks liidu institutsioonide kokkuleppel vastuvõetud
eeskirju.
2.           Juhatus kasutab ühisettevõtte
S2R töötajate suhtes volitusi, mis on antud personalieeskirjades ametisse
nimetavale asutusele ning muude teenistujate teenistustingimustes
teenistuslepingute sõlmimiseks volitatud asutusele (edaspidi „ametisse nimetava
asutuse volitused”).
Juhatus võtab kooskõlas personalieeskirjade
artikliga 110 vastu personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 ja muude
teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 põhineva otsuse, millega
delegeeritakse tegevdirektorile asjakohase ametisse nimetava asutuse volitused
ja määratakse kindlaks tingimused, mille alusel saab kõnealust volituste
delegeerimist peatada. Tegevdirektor on volitatud kõnealuseid volitusi edasi
delegeerima.
Erandlike asjaolude korral võib juhatus teha
otsuse ajutiselt peatada ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimise
tegevdirektorile ja viimase poolt edasi delegeeritud volitused ning täita neid
volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest või mõnele ühisettevõtte
S2R töötajale, v.a tegevdirektor.
3.           Juhatus võtab kooskõlas
personalieeskirjade artikliga 110 vastu asjakohased personalieeskirjade ning
muude teenistujate teenistustingimuste rakendamise eeskirjad.
4.           Töötajate koosseis määratakse
kooskõlas ühisettevõtte aastaeelarvega kindlaks ühisettevõtte S2R ametikohtade
loetelus, milles näidatakse ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuste ja
palgaastmete kaupa ning lepinguliste töötajate arv väljendatuna täistööaja
ekvivalentides.
5.           Ühisettevõtte S2R personal
koosneb ajutistest töötajatest ja lepingulistest töötajatest.
6.           Kõik personalikulud kannab
ühisettevõte S2R.
Artikkel 7 – Riikide lähetatud eksperdid ja
praktikandid
1.           Ühisettevõte S2R võib
kasutada riikide lähetatud eksperte ja praktikante, kelle tööandja ei ole
ühisettevõte. Riikide lähetatud ekspertide arv täistööaja ekvivalentides
väljendatuna lisatakse käesoleva määruse artikli 6 lõike 4 kohasele teabele
töötajate kohta kooskõlas aastaeelarvega.
2.           Juhatus võtab vastu otsuse,
millega kehtestatakse riikide ekspertide ühisettevõttesse S2R lähetamise ja
praktikantide kasutamise eeskirjad.
Artikkel 8 – Privileegid ja immuniteedid
Ühisettevõtte S2R ja selle töötajate suhtes
kohaldatakse liidu privileegide ja immuniteetide protokolli.
Artikkel 9 – Ühisettevõtte S2R vastutus
1.           Ühisettevõtte S2R lepingulist
vastutust reguleeritakse asjakohaste lepingusätetega ning asjaomaste
kokkulepete, otsuste ja lepingute suhtes kohaldatavate õigusaktidega.
2.           Lepinguvälise vastutuse
korral heastab ühisettevõte S2R kõik oma töötajate poolt nende ülesannete
täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele
üldpõhimõtetele.
3.           Kõiki ühisettevõtte S2R
makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid
kulusid ja väljaminekuid käsitatakse ühisettevõtte S2R kuludena ning need
kaetakse ühisettevõtte vahenditest.
4.           Ühisettevõte S2R kannab
ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest.
Artikkel 10 – Euroopa Kohtu pädevus ja
kohaldatav õigus
1.           Euroopa Kohtul on pädevus
vastavalt aluslepingus sätestatud tingimustele ja samuti järgmistel juhtudel:
(a)
käesoleva määruse reguleerimisesemega seotud
vaidluste lahendamine liikmete vahel;
(b)
tulenevalt ühisettevõtte S2R kokkulepetes, otsustes
ja lepingutes sisalduvatest vahekohtuklauslitest;
(c)
ühisettevõtte S2R töötajate poolt nende ülesannete
täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine;
(d)
mis tahes vaidlustes ühisettevõtte S2R ja tema
teenistujate vahel, lähtudes ametnike personalieeskirjades ning Euroopa Liidu
muude teenistujate teenistustingimustes sätestatud tingimustest.
2.           Käesoleva määruse või muude
liidu õigusaktidega reguleerimata küsimustes kohaldatakse ühisettevõtte S2R
asukohariigi õigust.
Artikkel 11 – Hindamine
1.           Komisjon teeb 31. detsembriks
2017 ühisettevõtte S2R vahehindamise. Komisjon saadab hindamise järeldused ja
oma tähelepanekud 30. juuniks 2018 Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
2.           Lõikes 1 osutatud
vahehindamise järelduste alusel võib komisjon tegutseda artikli 4 lõike 5
kohaselt või võtta muid asjakohaseid samme.
3.           Komisjon teeb kuue kuu
jooksul pärast ühisettevõtte S2R likvideerimist, kuid igal juhul mitte hiljem
kui kaks aastat pärast I lisas sätestatud põhikirja punktis 23 osutatud
likvideerimismenetluse algatamist ühisettevõtte S2R lõpphindamise.
Lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 12 – Eelarve täitmise
heakskiitmine
1.           Eelarve täitmise
heakskiitmine seoses liidu toetusega ühisettevõttele S2R on osa Euroopa Parlamendi
poolt nõukogu soovituse põhjal antavast heakskiidust komisjoni tegevusele
eelarve täitmisel, järgides aluslepingu artiklis 319 sätestatud menetlust.
2.           Ühisettevõte S2R teeb
institutsioonidega eelarve täitmise heakskiitmise menetluse käigus täielikku
koostööd ning annab kogu vajaliku lisateabe. Seoses sellega võidakse
ühisettevõttelt paluda, et ta saadaks asjakohaste institutsioonide või
asutustega peetavatele kohtumistele oma esindaja ning et ta abistaks komisjoni
volitatud eelarvevahendite käsutajat.
Artikkel 13 – Järelauditid
1.           Kaudsete meetmetega seotud
kulutuste järelauditeid teeb ühisettevõte S2R kooskõlas määruse (EL) nr ...
[raamprogramm Horisont 2020] artikliga 23 osana raamprogrammi Horisont 2020
kaudsetest meetmetest.
2.           Ühtluse tagamiseks võib
lõikes 1 osutatud auditeid teha komisjon.
Artikkel 14 – Liikmete finantshuvide kaitse
1.           Ilma et see piiraks I lisas
sätestatud põhikirja punkti 19 lõike 4 kohaldamist, võimaldab ühisettevõte S2R
komisjoni töötajatele ja teistele ühisettevõtte S2R või komisjoni poolt
volitatud isikutele ning kontrollikojale juurdepääsu oma valdustele ja kogu
teabele, sh elektroonilisele teabele, mida on vaja nende auditite tegemiseks.
2.           Euroopa Pettustevastane Amet
(OLAF) võib teha uurimisi, sh kohapealseid kontrolle ja ülevaatusi kooskõlas
sätete ja menetlustega, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses
(EL, Euratom) nr 883/2013[22]
ning nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96,[23] et teha kindlaks, kas
seoses käesoleva määruse alusel rahastatavate kokkulepete, otsuste või
lepingutega on esinenud pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku
tegevust, mis mõjutab liidu finantshuve.
3.           Ilma et see piiraks lõigete 1
ja 2 kohaldamist, peavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad lepingud,
kokkulepped ja otsused hõlmama sätteid, mis annavad komisjonile,
ühisettevõttele S2R, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselge volituse nende
vastavate pädevuste kohaselt selliseid auditeid ja uurimisi teha.
4.           Ühisettevõte S2R tagab oma
liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes asjakohast sise- ja väliskontrolli
või tellides selle tegemise.
5.           Ühisettevõte S2R ühineb
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 25. mai 1999. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppega OLAFi sisejuurdluste kohta[24]. Ühisettevõte S2R
võtab vastu OLAFi tehtavate sisejuurdluste hõlbustamiseks vajalikud meetmed.
Artikkel 15 – Konfidentsiaalsus
Ilma et see
piiraks artikli 16 kohaldamist, tagab ühisettevõte S2R sellise tundliku teabe
kaitse, mille avalikustamine võiks kahjustada ühisettevõtte S2R liikmete või
selle tegevuses osalejate huve.
Artikkel 16 – Läbipaistvus
1.           Ühisettevõtte S2R valduses
olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai
2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa
Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele[25].
2.           Ühisettevõte S2R võtab vastu
määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra.
3.           Ilma et see piiraks artikli
10 kohaldamist, võib aluslepingu artiklis 228 sätestatud tingimustel esitada
ühisettevõtte S2R poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt vastu
võetud otsuste kohta ombudsmanile kaebuse.
4.           Ühisettevõte S2R võtab vastu
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr
1367/2006 (keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse
osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete
kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes)[26] rakendamise korra.
Artikkel 17 – Osalemis- ja levitamiseeskirjad
Ühisettevõtte S2R rahastatavate meetmete
suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr ... [raamprogrammi Horisont 2020 osalemis-
ja levitamiseeskirjad]. Nimetatud määruse kohaselt käsitatakse ühisettevõtet
S2R rahastava asutusena ning asutusena, kes toetab rahaliselt kaudseid meetmeid
kooskõlas I lisas sätestatud põhikirja punktiga 2.
Artikkel 18 – Asukohariigi toetus
Ühisettevõte S2R ja tema asukohariik võivad
sõlmida halduslepingu, milles käsitletakse privileege ja immuniteete ning
kõnealuse riigi poolt ühisettevõttele S2R antavat muud toetust.
Artikkel 19 – Esialgsed meetmed
1.           Komisjon vastutab
ühisettevõtte S2R asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõte S2R
on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. Komisjon teeb
kooskõlas liidu õigusega kõik vajalikud toimingud, tehes koostööd teiste
liikmetega ning kaasates ühisettevõtte S2R pädevaid organeid.
2.           Selleks
(a)
võib komisjon kuni ajani, mil tegevdirektor asub
täitma oma ülesandeid pärast seda, kui juhatus on ta I lisa punkti 9 kohaselt
ametisse nimetanud, määrata ajutise tegevdirektorina tegutsema ja
tegevdirektorile seatud ülesandeid täitma komisjoni ametniku, keda võib
abistada piiratud arv komisjoni ametnikke;
(b)
teostab ametisse nimetava asutuse volitusi erandina
käesoleva määruse artikli 6 lõikest 2 ajutine direktor;
(c)
võib komisjon ajutiselt ametisse nimetada piiratud
arvu oma ametnikke.
3.           Ajutine tegevdirektor võib
lubada kõikide ühisettevõtte S2R aastaeelarves ettenähtud assigneeringutega
kaetud maksete tegemist, kui juhatus on need heaks kiitnud, ning võib sõlmida
kokkuleppeid ja lepinguid (sh töölepinguid) ja teha otsuseid pärast
ühisettevõtte S2R ametikohtade loetelu vastuvõtmist.
4.           Ajutine tegevdirektor määrab
ühisel kokkuleppel ühisettevõtte S2R tegevdirektoriga ning juhatuse heakskiidul
kuupäeva, millest alates ühisettevõte S2R on suutlik oma eelarvet täitma.
Alates sellest päevast ei võta komisjon ühisettevõtte S2R tegevusega seotud
kohustusi ega tee sellega seotud makseid.
Artikkel 20 – Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse
nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid
              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme kestus
ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve ja
aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus- ja
kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse ja
eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine
hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate
isikute rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline
mõju tuludele
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse
nimetus
Ettepanek
nõukogu määruse kohta, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[27]
Poliitikavaldkond:
jaotis 6 – Transport
Tegevus:
peatükk 06 03: „Horisont 2020 – transpordiga seotud teadustegevus ja
innovatsioon”
1.3.        Ettepaneku/algatuse
liik
X Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist /
ettevalmistavast meetmest[28]

¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni
mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu
täidetakse
Kavandatud
algatuse üldeesmärk on viia ELis raudteealane teadus- ja innovatsioonitöö
suuremasse kooskõlla, et toetada ühtse Euroopa raudteepiirkonna lõpuleviimist
ja ühtlasi kiirendada innovatiivsete lahenduste kasutuselevõttu, suurendades
seega ELi raudteesektori konkurentsivõimet.
1.4.2.     Erieesmärgid
ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
Erieesmärk nr
(1)
Edendada sihipärast, kooskõlastatud ja pikaajalist
investeerimist ELi raudteealasesse teadustöösse ja innovatsiooni.
(2)
Suurendada raudteealase teadustöö ja innovatsiooni
ELi poolse rahastamise mõju.
(3)
Luua püsivad võrgustikud ja panna alus teadmiste
jagamisele eri sidusrühmade vahel.
(4)
Leevendada innovatsiooniga seotud riske.
(5)
Parandada raudteealase teadustöö ja innovatsiooni
toimimist ja tõhusust.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise struktuurile
06.03.03.01,
Euroopa ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva transpordisüsteemi
väljaarendamine
1.4.3.     Oodatavad
tulemused ja mõju
Algatus
peaks kiirendama selliste innovatiivsete tehnoloogialahenduste levikut, mis
aitavad luua ELis tõeliselt lõimitud ja koostalitlusvõimelise raudteeturu, ning
muutma seega ELi raudteesektori muude transpordiliikide hulgas ja
väliskonkurentsi arvestades konkurentsivõimelisemaks. See omakorda aitab
parandada ELi raudteeteenuste kvaliteeti, usaldusväärsust ja kulutõhusust.
1.4.4.     Tulemus-
ja mõjunäitajad
Ühisettevõttes
S2R koostatakse üksikasjalik järelevalve- ja hindamisraamistik; protsess hõlmab
igal juhul korrapärast (igas kvartalis toimuvat) järelevalvet ja aruandlust
projektide ja tööpakettide tasandil, lähtudes täpsetest ja usaldusväärsetest
tulemuslikkuse põhinäitajatest.
1.5.        Programmi
tasandi järelevalve ja aruandlus, mis põhineb projekti ja tööpaketi andmetel
ning hõlmab ka tulemuste kvaliteedi hindamist teatavate vastavusnõuete põhjal;
projektijuhtimise järelevalve selle üldise kvaliteedi ning strateegilisele
tööprogrammile vastavuse kontrollimiseks. Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.     Lühi-
või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
Luua
ühisettevõte kui komisjoni ja tööstusharu vaheline uus avaliku ja erasektori
partnerluse struktuur teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamiseks.
Määrata
strateegilises üldkavas kindlaks ühisettevõtte eesmärkide täitmiseks vajalik
esmatähtis teadus- ja innovatsioonitegevus, sh ulatuslik tutvustamistegevus.
Mobiliseerida
avaliku ja erasektori vahendid strateegilises üldkavas kindlaksmääratud
tegevuse rahastamiseks.
Korraldada
konkurentsivõimelisi projektikonkursse ning hinnata ja valida projekte.
Teha
järelevalvet ja rakendada järelmeetmeid projektide rahaliste ja teaduslike
aspektide suhtes.
Kehtestada
ja rakendada kõik ühisettevõtte S2R menetlused, sh finantsaudit.
Korraldada
ühisettevõttega S2R seotud muud tegevust.
1.5.2.     Euroopa
Liidu meetme lisandväärtus
Raudteealasesse
teadustöösse ja innovatsiooni on varasematel aegadel vähe investeeritud ning
tehtud investeeringud on eri riikide programmide ja raudteesüsteemide suurte
erinevuste tõttu killustatud ja ebatõhusad. Teadus- ja innovatsioonitööd ELi
tasandil ühendades ja kooskõlastades on edu võimalus suurem, arvestades ühtse
Euroopa raudteepiirkonna toetuseks arendatava taristu ja tehnoloogia
riikidevahelist olemust, aga ka vajadust saavutada piisav hulk ressursse. ELi
tasandi tegevus aitab teadusprogramme ratsionaliseerida ja tagada arendatud
süsteemide koostalitusvõime. Standardimine avab laiema turu ja suurendab
konkurentsivõimet.
1.5.3.     Samalaadsetest
kogemustest saadud õppetunnid
Varasemate
ELi jõupingutustega raudteealase teadustöö ja innovatsiooni vallas ei ole
õnnestunud toetada uusi tehnoloogialahendusi, mis võimaldaksid eri riikide
raudteesüsteeme ja nende allsüsteeme paremini lõimida. ELis varasemate
raamprogrammide alusel elluviidud teadus- ja innovatsiooniprojektide tulemuste
kasutuselevõtt ja mõju on olnud väike ja aeglane.
ELi
uues teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis Horisont 2020 on rõhutatud
vajadust muuta ELi rahastamine tulemuslikumaks, koondades avaliku ja erasektori
partnerluse kaudu olemasolevat teadus- ja innovatsioonitööd ning eksperditeadmisi.
ELi tasandil loodi teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevad avaliku ja
erasektori partnerlused esimest korda seitsmenda raamprogrammi alusel, seda
ühisettevõtete kujul, mis loodi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187
alusel.
Nende
kogemuste järjestikune hindamine on näidanud, kui soodsalt mõjub Euroopa
majandusele ja ühiskonnale teaduse ja innovatsiooni ELi poolse rahastamise
parem kooskõlastamine.
Olemasolevate
ühisettevõtete hindamisest on selgunud, et tööstusharu partneritel peavad olema
siduvamad kohustused (kusjuures neid kohustusi ja nende võimendavat mõju peab
saama selgemalt mõõta) ja selged eesmärgid ning et uute osalejate suhtes tuleb
olla avatum.
1.5.4.     Kooskõla
ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
Võimalik
on sünergia Horisont 2020 raames meetmete rahastamise ning liikmesriikide ja
piirkondade vahendite vahel. Ühisettevõtte püsiv laad annab võimalikele
välispartneritele kindlustunnet ja aitab seega ligi meelitada rahalisi
vahendeid muudest allikatest.
Kaalumisele
võivad tulla ka sünergiad muude ELi tasandi vahenditega, nt Euroopa ühendamise
rahastuga.
1.6.        Meetme
kestus ja finantsmõju
X Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku
1.1.2014–1.1.2024.
–
X  Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2020
kulukohustuste assigneeringutele ning ajavahemikul 2014–2024 maksete
assigneeringutele.
¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Kavandatud
eelarve täitmise viisid[29]
¨ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
–
¨oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides
töötavat komisjoni personali;
–
¨rakendusametite kaudu;
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
X Kaudne eelarve täitmine, mille
puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud
–
¨ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
–
¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele
(täpsustada);
–
¨ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
–
X finantsmääruse artiklis 209 nimetatud asutustele;
–
¨ avalik-õiguslikele asutustele;
–
¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad
esitavad piisavad finantstagatised;
–
¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on
delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad
piisavad finantstagatised;
–
¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP
erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
–       Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral
esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused:
Märkusi
ei ole.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
Täpsustage tingimused ja sagedus.
Ühisettevõte
S2R üle tehakse järelevalvet vahekontaktisikute kaudu ning põhikirja punktis 19
sätestatud viisil.
Finantsmääruse
artikli 209 kohase ELi avaliku ja erasektori partnerlusena tegutseb
ühisettevõte S2R rangete järelevalveeeskirjade alusel. Järelevalvet tehakse:
-
juhatuse poolse järelevalve abil;
-
välisekspertide poolsete vahe- ja lõpphindamiste abil (iga 3 aasta järel ja
programmi lõpus, komisjoni juhendamisel).
2.2.        Haldus-
ja kontrollisüsteemid
2.2.1.     Välja
selgitatud ohud
Riskihindamine
tehti mõju hindamise aruandes. Komisjoni talituste töödokumendi tabelis 8 on
antud ülevaade eri ohtudest ja neile antud hinnangutest (lk 39–40).
2.2.2.     Teave
loodud sisekontrollisüsteemi kohta
Komisjon
tagab edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja abil, et ühisettevõtte S2R
suhtes kohaldatavad eeskirjad on täielikus kooskõlas finantsmääruse artiklitega
60 ja 61.
Ühisettevõtte
S2R sisekontrolli raamistiku aluseks on:
-
selliste sisekontrollistandardite rakendamine, mis pakuvad vähemalt komisjoni
pakutava garantiiga võrdväärset garantiid;
-
menetlused parimate projektide väljavalimiseks sõltumatu hindamise kaudu ja
nende viimiseks õigusaktide kujule;
-
projektide ja lepingute haldamine iga projekti kestuse jooksul;
-
kõikide nõuete eelkontroll, sh kontrollitõendite kättesaamine ja
kuluarvestusmetoodika eelkontroll;
-
nõuete valimi järelauditid osana Horisont 2020 järelaudititest;
-
projekti tulemuste teaduslik hindamine.
2.2.3.     Kontrolliga
kaasnevad kulud ja sellest saadav kasu
Komisjoni
siseaudiitoril on ühisettevõtte suhtes samasugused volitused, nagu tal on
komisjoni suhtes. Peale selle võib juhatus vastavalt vajadusele korraldada
ühisettevõttes siseauditisuutlikkuse loomise.
Ühisettevõtte
S2R tegevdirektor on eelarvevahendite käsutajana kohustatud kehtestama
kulutõhusa sisekontrolli- ja juhtimissüsteemi. Ta peab vastuvõetud
sisekontrolliraamistikust komisjoni teavitama.
Komisjon
jälgib nõuetele mittevastavuse riski aruandlussüsteemi kaudu, mille ta välja
töötab, ning jälgides ühisettevõttest S2R ELi vahendite saajate
järelkontrollimise tulemusi osana kogu Horisont 2020 hõlmavatest
järelkontrollidest.
Kehtestatavas
kontrollisüsteemis tuleb võtta arvesse ELi vahendite saajate ning seadusandliku
võimu seas levinud kindlat arvamust, et 2 % suuruse veapiiri saavutamiseks
vajalik kontrollikoormus on liiga suur. Sellega kaasneb risk vähendada liidu
teadusuuringute programmi ligitõmbavust ning avaldada seeläbi kahjulikku mõju
liidu teadusuuringutele ja innovatsioonile.
2.2.4.     Veariski
taseme prognoos
Kuna
ühisettevõttes S2R osalemise eeskirjad on põhimõtteliselt samad kui need, mida
kasutab komisjon, ning abisaajate hulgal on komisjoniga samalaadne
riskiprofiil, võib eeldada, et veamäär tuleb sarnane sellega, mille komisjon
kehtestas Horisont 2020 jaoks, st et tagatakse põhjendatud kindlustunne, et
mitmeaastase kuluperioodi jooksul on veariski määr aastas vahemikus 2–5 %, ning
et lõppeesmärk on pärast kõikide auditite ning parandus- ja
tagasinõudmismeetmete finantsmõju arvessevõtmist saavutada mitmeaastaste
programmide kehtivusaja lõpuks jääkviga, mis on võimalikult 2 % lähedal.
2.3.        Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Komisjon
tagab asjakohaste meetmete kehtestamise tagamaks, et käesoleva määruse alusel
rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve, võttes
ennetavaid pettuse-, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastaseid
meetmeid, tehes tõhusaid kontrolle ning nõudes valesti makstud vahendid
rikkumiste avastamise korral tagasi ja rakendades vajaduse korral tõhusaid,
proportsionaalseid ja heidutavaid karistusi.
Komisjoni
pettustevastase võitluse strateegia (KOM(2011) 376 (lõplik)) punkti 2.2.1
kohaselt arendab komisjon ELi institutsioonide, sealhulgas ühisettevõtetega
tihedat koostööd ning sünergiat ja edendab ka nimetatud pettustevastase
võitluse strateegias esitatud asjaomaseid standardeid.
Ühisettevõte
S2R teeb komisjoni talitustega koostööd pettuste ja rikkumistega seotud
küsimustes. Ühisettevõte S2R võtab vastu pettusevastase võitluse strateegia,
mis on proportsionaalne pettuse ohuga ja milles võetakse arvesse rakendatavate
meetmete kulusid ja kasulikkust. Lisaks on kontrollikojal õigus auditeerida
dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja
alltöövõtjaid, keda on programmi alusel liidu vahenditest rahastatud.
Euroopa
Pettustevastane Amet (OLAF) võib teha kohapealseid kontrolle sellise
rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtetes kooskõlas määruses
(Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud menetlustega, et teha kindlaks, kas liidu rahastamisega
seotud toetuskokkulepete, -otsuste või lepingutega seoses on esinenud pettust,
korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab liidu finantshuve.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 Nr 1A [Rubriik: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 1A || 06.03.07.33 – Ühisettevõte Shift2Rail (S2R) – Toetuskulud 06.03.07.34 – Ühisettevõte Shift2Rail (S2R) || Liigendatud || JAH || JAH || JAH || JAH
Nende eelarveridade toetus
pärineb eeldatavasti järgmistelt eelarveridadelt:
Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat
(eelarveread 06.03 03
01 ja 06.01.05.03): 70 %
Teaduse ja innovatsiooni peadirektoraat
(eelarveread 08.02.03.04 ja 08.01.05.03): 30 %
Aastased rahalised maksed eelarverea kohta on
näidatud järgmises tabelis*.
 Eelarverida || 2014. aasta || 2015. aasta || 2016. aasta || 2017. aasta || 2018. aasta || 2019. aasta || 2020. aasta || KOKKU
 06.03.03.01 || 36,000 || 31,000 || 31,000 || 36,400 || 49,000 || 58,800 || 65,834** || 308,034
 06.01.05.03[30] || 0,336 || 0,947 || 1,137 || 1,136 || 1,137 || 1,136 || 1,137 || 6,966
 08.02.03.04 || 16,000 || 13,000 || 13,000 || 15,600 || 21,000 || 25,200 || 28,215** || 132,015
 08.01.05.03 || 0,144 || 0,406 || 0,487 || 0,487 || 0,487 || 0,487 || 0,487 || 2,985
 KOKKU || 52,480 || 45,353 || 45,623 || 53,624 || 71,624 || 85,623 || 95,673 || 450,000
*Tabel hõlmab summat
52 miljonit eurot (millest 70 % rahastab liikuvuse ja transpordi
peadirektoraat ning 30 % teaduse ja innovatsiooni peadirektoraat), mis
eraldatakse 2014. aastal programmi Horisont 2020 transpordialase 2014.–2015.
aasta töökava raames koostööna käsitatavate raudteealaste teadusmeetmete
rahastamiseks kuni ühisettevõte S2R loomiseni. Koostööl põhinevate
teadusmeetmete ja vastava eelarve ning pärast projektikonkursse
kulukohustustega sidumata jäetud summade haldamise võib üle võtta ühisettevõtte
S2R, kui ta on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse.
**Sh 2,484 miljonit
eurot eelarvereal 06.03.03.01 ja 1,065 miljonit eurot eelarvereal 08.01.05.03,
kokku 3,594 miljonit eurot, mis eraldatakse 2020. aastal ette 2021.–2024. aasta
halduskulude katmiseks.
3.2.        Hinnanguline
mõju kuludele
3.2.1.     Üldine
hinnanguline mõju kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1A || Rubriik 1A – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ühisettevõte S2R ||   || 2014. aasta || 2015. aasta || 2016. aasta || 2017. aasta || 2018. aasta || 2019. aasta || 2020. aasta || 2021. aasta || 2022. aasta || 2023. aasta || 2024. aasta || KOKKU
 Jaotis 1 – Personalikulud || Kulukohustused || (1) || 0,080 || 0,453 || 0,524 || 0,523 || 0,524 || 0,523 || 1,527 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 4,154
 Maksed || (2) || 0,080 || 0,453 || 0,524 || 0,523 || 0,524 || 0,523 || 0,524 || 0,430 || 0,305 || 0,179 || 0,089 || 4,154
 Jaotis 2 – Taristu- ja tegevuskulud || Kulukohustused || (1a) || 0,400 || 0,900 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 3,646 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 9,346
 Maksed || (2a) || 0,400 || 0,900 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 0,900 || 0,700 || 0,500 || 0,446 || 9,346
 Jaotis 3 – Tegevuskulud || Kulukohustused || (3a) || 52,000 || 44,000 || 44,000 || 52,000 || 70,000 || 84,000 || 90,500 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 436,500
 Maksed || (3b) || 0,000 || 50,000 || 58,000 || 58,000 || 58,000 || 58,000 || 58,000 || 44,000 || 30,000 || 16,000 || 6,500 || 436,500
 Ühisettevõtte S2R assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 1+1a +3a || 52,480 || 45,353 || 45,624 || 53,623 || 71,624 || 85,623 || 95,673 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 450,000
 Maksed || 2+2a+3b || 0,480 || 51,353 || 59,624 || 59,623 || 59,624 || 59,623 || 59,624 || 45,330 || 31,005 || 16,679 || 7,035 || 450,000
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Ühisettevõte S2R
põhineb kulude jagamisel ettevõtjatega. Eespool esitatud tabelis märgitud kulud
on seotud üksnes liidu toetusega ühisettevõttele S2R.
Euroopa
Raudteeagentuur on vaatlejastaatuses. Seda ülesannet täidetakse olemasolevate
vahendite abil. Nende ülesannete jaoks ei taotleta lisapersonali ega
-assigneeringuid.
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1A || Komisjoni halduskulud
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || 2014. aasta || 2015. aasta || 2016. aasta || 2017. aasta || 2018. aasta || 2019. aasta || 2020. aasta || 2021. aasta ja pärast seda || KOKKU
 Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat
  Personalikulud || 0,419 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || p.m. || 2,376
  Muud halduskulud ||   ||   ||   || 0,07 ||   ||   || 0,07 ||   || 0,14
 Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,419 || 0,326 || 0,326 || 0,396 || 0,326 || 0,326 || 0,396 || p.m. || 2,516
 Teaduse ja innovatsiooni peadirektoraat
  Personalikulud || 0,179 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || p.m. || 1,018
  Muud halduskulud ||   ||   ||   || 0,03 ||   ||   || 0,03 ||   || 0,06
 Teaduse ja innovatsiooni peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,179 || 0,140 || 0,140 || 0,170 || 0,140 || 0,140 || 0,170 || p.m. || 1,078
 Teaduse ja innovatsiooni peadirektoraat ning Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,598 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || p.m. || 3,594
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,598 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || p.m. || 3,594 ||   ||   ||   ||
Liidu toetusest
ühisettevõttele rahastab 70 % liikuvuse ja transpordi peadirektoraat ning
30 % teaduse ja innovatsiooni peadirektoraat.
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2014. aasta || 2015. aasta || 2016. aasta || 2017. aasta || 2018. aasta || 2019. aasta || 2020. aasta || 2021. aasta ja pärast seda || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused ||   || 53,078 || 45,819 || 46,090 || 54,189 || 72,090 || 86,089 || 96,239 || 0,000 || 453,594
 Maksed ||   || 1,078 || 51,819 || 60,090 || 60,189 || 60,090 || 60,089 || 60,190 || 100,049 || 453,594
3.2.2.     Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid || 2014. aasta || 2015. aasta || 2016. aasta || 2017. aasta || 2018. aasta || 2019. aasta || 2020. aasta || 2021. aasta || 2022. aasta || 2023. aasta || 2024. aasta || Kokku
 Erieesmärk: Kogu asjakohase raudteealase teadus- ja innovatsioonitöö kooskõlastamine ELis kooskõlas S2Ri üldkavaga. || 52,000 || 44,000 || 44,000 || 52,000 || 70,000 || 84,000 || 90,500 || 0 || 0 || 0 || 0 || 436,500
3.2.3.     Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Töötajate
arv (inimesi täistööaja ekvivalentides)
   || 2014. aasta || 2015. aasta || 2016. aasta || 2017. aasta || 2018. aasta || 2019. aasta || 2020. aasta || 2021. aasta || 2022. aasta || 2023. aasta || 2024. aasta || KOKKU
 Ajutisi töötajaid kokku || 0,5 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 3 || 2 || 1 || 34,5
 Kellest AD palgaastmetel || 0,5 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 3 || 2 || 1 || 34,5
 Kellest AST palgaastmetel || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Lepingulised töötajad || 2 || 10 || 13 || 13 || 13 || 13 || 13 || 9 || 6 || 3 || 1,5 || 96,5
 Riikide lähetatud eksperdid || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOKKU || 2,5 || 14 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 13 || 9 || 5 || 2,5 || 131
 * Finantsmääruse artikli 209 kohaste avaliku ja erasektori partnerlusasutuste puhul on sellel tabelil teavitav otstarve. Ühisettevõtete mõju töötajaskonnale on arvestatud mitmeaastase finantsraamistiku kohaste uute eelarve täitmise viisidega seotud vahendeid käsitlevate otsuste kontekstis. Tulemusega tagatakse eelarve neutraalsus võrreldes raamprogrammi Horisont 2020 rakendamiseks ettenähtud halduskulude suurusega. Töötajate arv on arvutatud olemasolevate ühisettevõtete võrdlusaluse põhjal. Töötajate arv suureneb aastatel 2014–2016 järk-järgult ja jääb siis kuni 2020. aastani samaks. Alates 2021. aastast, kui algab ühisettevõtte S2R tegevuse lõpetamise ja jäävate meetmete haldamise etapp, vähendatakse töötajate arvu järk-järgult. Kui aga otsustatakse ühisettevõtte S2R tegevust pikendada, jääb töötajate arv aastatel 2021–2024 samaks kui 2020. aastal. Täiskoormusega töötamise korral hõlmab töötajaskond tõenäoliselt järgmist: ·         tegevdirektor ja nõuandja/assistent è2 töötajat täisööaja ekvivalentides; ·         üks üksuse juhataja ja üks sekretär ühe finants- ja haldusüksuse ja ühe programmiüksuse jaoks è4 töötajat täistööaja ekvivalentides; ·         finants- ja haldusüksuse töötajad, sh vähemalt üks finants- ja raamatupidamisametnik, üks personali ja üldhaldusametnik, üks teabevahetuse ja sidusrühmadega suhtlemise eest vastutav ametnik, üks IT-ametnik ning üks õigus- ja lepinguküsimuste eest vastutav ametnik è5 töötajat täistööaja ekvivalentides; ·         programmiüksuse töötajad, sh vähemalt üks projektijuht igale innovatsiooniprogrammile (kokku viis programmi) ja üks ristuvate küsimustega tegelev projektijuht è6 töötajat täistööaja ekvivalentides. Hinnanguliselt on 2014. aastal kuus töötajat (sh tegevdirektor, üks üksuse juhataja (AD palgaastme ajutine töötaja) ja neli lepingulist töötajat), kes võetakse tööle juunis–oktoobris 2014; kokku vastab see 2,5 töötajale täistööaja ekvivalentides. Täistööajale taandatud töötajate arv 2024. aastal arvutatakse ka eeldusel, et mõned töötajad ei pruugi töötada tervet aastat, kui ühisettevõtte tegevus lõpetatakse.
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Miljonites eurodes || 2014. aasta || 2015. aasta || 2016. aasta || 2017. aasta || 2018. aasta || 2019. aasta || 2020. aasta || 2021. aasta || 2022. aasta || 2023. aasta || 2024. aasta || KOKKU
 Ajutisi töötajaid kokku || 0,066 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,327 || 0,218 || 0,109 || 3,772
 Kellest AD palgaastmetel || 0,066 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,327 || 0,218 || 0,109 || 3,772
 Kellest AST palgaastmetel || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000
 Lepingulised töötajad || 0,094 || 0,470 || 0,611 || 0,611 || 0,611 || 0,611 || 0,611 || 0,423 || 0,282 || 0,141 || 0,071 || 4,536
 Riikide lähetatud eksperdid || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000
 KOKKU || 0,160 || 0,906 || 1,047 || 1,047 || 1,047 || 1,047 || 1,047 || 0,859 || 0,609 || 0,359 || 0,180 || 8,308
Personalikulud
põhinevad eelarve peadirektoraadi arvutatud keskmistel personalikuludel,
millest on lahutatud üldised personalikulud; seega on ajutiste töötajatega
seotud otsesed personalikulud 109 000 eurot ja lepinguliste töötajatega
seotud otsesed personalikulud 47 000 eurot, v.a 2014. aastal, mille puhul
on aluseks võetud AD palgaastme ametniku täiskulu (132 000 eurot),
arvestades nende töökohtade kõrgemaid palgaastmeid.
Personaliga seotud
assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse
meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames,
täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse
anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse
käigus, arvestades eelarvepiirangutega.
3.2.3.2.   Hinnanguline
personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus täisaja ekvivalendina
 Asjaomane peadirektoraat || 2014. aasta || 2015. aasta || 2016. aasta || 2017. aasta || 2018. aasta || 2019. aasta || 2020. aasta ||
 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 1,5 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 ||
 06 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 2,5 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad [1] ||
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 aa[2] || peakorteris[3] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 06 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 5* || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 ||
*Komisjoni töötajate
arv on 2014. aastal suurem kui edasistel aastatel, sest komisjon peab asutama
ühisettevõtte S2R ja haldama transpordialase 2014.–2015. aasta töökava raames
koostööna rakendatavaid teadusprojekte, mille ühisettevõte hiljem üle võtab.
Aastatel 2015–2020 on
vaja nelja täistööajale taandatud töötajat, sh kolm AD palgaastme ametnikku ja
üks lepinguline töötaja. Töötajate arv 2020. aasta järgseks ajaks
otsustatakse hiljem.
 Ühisettevõte S2R || 2014. aasta || 2015. aasta || 2016. aasta || 2017. aasta || 2018. aasta || 2019. aasta || 2020. aasta || 2021. aasta || 2022. aasta || 2023. aasta || 2024. aasta
 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 Ajutised töötajad (AD palgaastmed) || 0,5 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 3 || 2 || 1
 Ajutised töötajad (AST palgaastmed) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) [1]
 Lepingulised töötajad || 2 || 10 || 13 || 13 || 13 || 13 || 13 || 9 || 6 || 3 || 1,5
 Riikide lähetatud eksperdid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Renditud tööjõud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 2,5 || 14 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 13 || 9 || 5 || 2,5
Finantsmääruse
artikli 209 kohaste avaliku ja erasektori partnerlusasutuste puhul on
sellel tabelil teavitav otstarve.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Nagu kirjeldatud ühisettevõte S2R põhikirjas
 Koosseisuvälised töötajad || Nagu kirjeldatud ühisettevõte S2R põhikirjas
3.2.4.     Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
–
X  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või
mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[31].
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate
isikute rahaline osalus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

–
X  Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || 2014. aasta || 2015. aasta || 2016. aasta || 2017. aasta || 2018. aasta || 2019. aasta || 2020. aasta || 2021. aasta ja pärast seda || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus – rahaline panus halduskuludesse || 0,480 || 1,353 || 1,624 || 1,623 || 1,624 || 1,623 || 1,624 || 3,549 || 13,500
 Täpsustage kaasrahastav asutus – mitterahaline panus tegevuskuludesse* || 0,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 90,500 || 336,500
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 0,480 || 42,353 || 42,624 || 42,623 || 42,624 || 42,623 || 42,624 || 94,049 || 350,000
 Lisategevus || 0,000 || 10,000 || 12,000 || 12,000 || 12,000 || 12,000 || 12,000 || 50,000 || 120,000
 Kolmandate isikute kulukohustused kokku || 0,480 || 52,353 || 54,624 || 54,623 || 54,624 || 54,623 || 54,624 || 144,049 || 470,000

Hinnanguline mõju tuludele
–
x   Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
[1]               Valge raamat „Euroopa ühtse transpordipiirkonna
tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi
suunas”, KOM(2011) 144 (lõplik).
[2]               Neljas raudteepakett – Euroopa ühtse raudteepiirkonna
lõpuleviimine Euroopa konkurentsivõime ja majanduskasvu suurendamiseks,
COM(2013) 25 (final).
[3]               COM(2013) 494 (final).
[4]               EC, Sector Overview and Competitiveness Survey of the
Railway Supply Industry, mai 2012, lk 100.
[5]               Kavandatav summa jooksevhindades. Summa suurus sõltub
sellest, milline on liikuvuse ja transpordi peadirektoraadile ning teaduse ja
innovatsiooni peadirektoraadile aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud
transpordi jaoks eraldatav lõppsumma, mille finantsselgituse lõpliku versiooni
eelarvepädevad asutused heaks kiidavad.
[6]               Välja arvatud liidu toetus halduskulude katteks.
[7]               Liidu panus ühisettevõtte S2R halduskuludesse
paigutatakse ümber programmi Horisont 2020 halduskulude eelarveridadelt.
[8]               ELT C ..., ..., lk …
[9]               ELT C ..., ..., lk …
[10]             KOM(2010) 2020 lõplik.
[11]             Valge raamat „Euroopa ühtse transpordipiirkonna
tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi
suunas”, KOM(2011) 144 (lõplik).
[12]             ELT ... [H2020 RP].
[13]             ELT ... [H2020 EP].
[14]             COM(2013) 494 (final).
[15]             COM(2013) 25 (final).
[16]             ELT ... [H2020 rPE].
[17]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom)
nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve
suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust
(EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).
[18]             ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.
[19]             ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
[20]             Komisjoni soovitus 2003/361/EÜ, 6. mai 2003, mikro-,
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124,
20.5.2003, lk 36).
[21]             EÜT 56, 4.3.1968, lk 1.
[22]             ELT L 248, 18.9.2013, lk 1.
[23]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2–5.
[24]             EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.
[25]             EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.
[26]             ELT L 264, 25.9.2006, lk 13–19.
[27]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[28]             Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või
b.
[29]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[30]             Kui eelarvereal 06 01 05 03 ei ole piisavalt vahendeid,
kasutatakse rahastamiseks eelarveridu 06 01 05 01 ja 06 01 05 02.
[31]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24
(ajavahemiku 2007–2013 kohta).
LISAD
järgmise dokumendi juurde:
Ettepanek: nõukogu määrus
millega luuakse ühisettevõte
Shift2Rail
I LISA – ÜHISETTEVÕTTE PÕHIKIRI
1 – Mõisted
1.
„Assotsieerunud liige” – liikmesriigis või
raamprogrammiga Horisont 2020 liitunud riigis asutatud juriidiline isik või
juriidiliste isikute rühm või konsortsium, mis on välja valitud punkti 4 lõikes
2 sätestatud korra kohaselt, mis vastab punkti 4 lõigetes 3 ja 4 sätestatud
tingimustele ning mis on kinnituskirjale alla kirjutades käesoleva põhikirjaga
nõustunud;
2.
„muud asutajaliikmed kui liit” – lisas II loetletud
osalejad, kes on võtnud individuaalse kohustuse anda ühisettevõtte S2R
tegutsemisaja jooksul ühisettevõttesse vähemalt 30 miljoni euro suurune panus
ning on kinnituskirjale alla kirjutades käesoleva põhikirjaga nõustunud;
3.
„innovatsiooniprogrammid” – teemavaldkonnad,
millele tuginedes on üles ehitatud lõikes 4 osutatud S2Ri üldkava.
Innovatsiooniprogrammide väljavalimisel lähtutakse sellest, kas neil on
potentsiaali suurendada ühe või enama töökeskkonna tulemuslikkust ning kas nad
vastavad raudteesüsteemis kohaldatavale lähenemisviisile. Olenemata juhatuse
otsusest kõnealust ülesehitust muuta, peaks S2Ri üldkavaga olema ette nähtud
vähemalt viie innovatsiooniprogrammi loomine:
(a)
kulutõhusad ja usaldusväärsed suure mahutavusega
rongid;
(b)
täiustatud liiklusjuhtimis- ja
liikluskorraldussüsteemid;
(c)
kulutõhus ja usaldusväärne suure läbilaskevõimega
taristu;
(d)
atraktiivsete raudteeteenuste IT-lahendused;
(e)
tehnoloogiad, mille abil tagatakse Euroopa kaubaveo
jätkusuutlikkus ja atraktiivsus.
4.
„S2Ri üldkava” – ühine, tulevikku suunatud
strateegiline tegevuskava, mille töötab välja ühisettevõte S2R konsulteerides
Euroopa Raudteeagentuuriga ja Euroopa raudteeuuringute nõuandekogu (ERRAC)
tehnoloogiaplatvormiga, et edendada pikas perspektiivis innovatsiooni
raudteesektoris. Üldkavas määratakse kindlaks peamised prioriteedid ning
vajalikud tegevuslikud ja tehnoloogilised uuendused, mida nõutakse kõikidelt
sidusrühmadelt, et saavutada ühisettevõtte S2R eesmärgid, mida on kirjeldatud artiklis
2. Üldkava peab olema suunatud tulemuslikkusele ning põhinema piiratud arvul
olulistel teemavaldkondadel ehk innovatsiooniprogrammidel, millele on osutatud
lõikes 3. Kui ühisettevõtte S2R juhatus on üldkava heaks kiitnud, peab nõukogu
selle komisjoni ettepaneku põhjal kinnitama ning üldkava tuleb Euroopa
Parlamendile teatavaks teha.
2 – Ülesanded
Ühisettevõte S2R ülesanded on järgmised:
(a)
määratleda punkti 1 lõikes 4 osutatud S2Ri üldkava,
esmatähtis teadus- ja innovatsioonitegevus, sealhulgas ulatuslik
tutvustamistegevus, millega kiirendatakse ühtse Euroopa raudteepiirkonna
toetamiseks ja raudteesüsteemi kõrge töökvaliteedi saavutamiseks vajalike
lõimitud, koostalitlusvõimeliste ning standarditega kooskõlla viidud
innovatiivsete tehnoloogialahenduste levikut, suurendatakse samas
läbilaskevõimet ja töökindlust ning vähendatakse raudteetranspordiga seotud
kulusid;
(b)
mobiliseerida avaliku ja erasektori vahendid iga
S2Ri üldkavas kindlaks määratud innovatsiooniprogrammi toimingute
rahastamiseks;
(c)
koostada S2Ri üldkava põhjal üksikasjalikud,
tulemustele suunatud aasta töökavad koos üksikasjalike investeerimiskavadega,
mis tagavad järjepidevuse, sünkroonsuse ja pikaajalised investeeringud;
(d)
tagada S2Ri üldkavas nõuetekohaselt määratletud
ühiste toodete arendusega seotud tegevuse järelevalve;
(e)
toetada rahaliselt kaudseid teadus- ja
innovatsioonimeetmeid eelkõige liikmetele ja osalejatele kõige asjakohasemate
meetmete, näiteks riigihanke või projektikonkursside põhjal toetuse määramise
kaudu, et saavutada programmi eesmärgid kooskõlas määrusega (EL) nr [….],
millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont
2020 (2014–2020) osalemis- ja levitamiseeskirjad;
(f)
korraldada tehnilist teadus- ja arendustegevust,
hindamist ja uuringuid, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames, vältides
eelnimetatud tegevuse killustatust;
(g)
tagada raudteealase teadus- ja innovatsioonitöö
tulemuslikkus ja tõhusus ning jälgida ühisettevõtte S2R eesmärkide saavutamisel
tehtavaid edusamme nõuetekohaste järelevalve- ja hindamisprotsesside kaudu;
(h)
ühendada kasutajate vajadused ja määratleda
koostalitlusvõime standardid, et juhtida teadus- ja innovatsioonitöö
investeeringud toimivate ja turustatavate lahendusteni;
(i)
arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine
raudteesektoris Euroopa tasandil, riigisiseselt ja riikidevaheliselt tehtava
teadus- ja innovatsioonikoostöö raames, eelkõige eelnevate raamprogrammide ning
raamprogrammi Horisont 2020 raames toimuva koostöö puhul, võimaldades
ühisettevõttel S2R saada raudteevaldkonnaga seotud ELi tasandil rahastatava
teadus- ja innovatsioonitöö keskuseks;
(j)
panna alus ja luua arenguvõimalused tihedale ja
pikaajalisele koostööle, mis hõlmab liitu, raudteeseadmete tootjaid ja muid
huvirühmi, kelle osalus on vajalik, et soodustada innovatsiooniläbimurdeid ning
tagada uuenduslike lahenduste jõuline turuleviimine, sealhulgas
raudteeveo-ettevõtjaid ja muid raudteega seotud huvirühmi ning osalejad
väljastpoolt raudteesektori tavapäraseid piire;
(k)
tagada siseriikliku ja rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonitöö
seotus raudteetehnika valdkonnas, eelkõige Euroopa raudteeuuringute nõuandekogu
(ERRAC) tehnoloogiaplatvormi kaudu, ning muudes valdkondades, tehes koostööd
Euroopa maanteeveouuringute nõuandekoguga (ERTRAC), Euroopa lennundusuuringute
ja -innovatsiooni nõuandekoguga (ACARE), Euroopa veetranspordi
tehnoloogiaplatvormiga, tuleviku tootmistehnoloogia platvormiga (Manufuture),
edasiarenenud ehitusmaterjalide ja tehnoloogia platvormiga (EuMaT) ning muude
partneritega;
(l)
edendada VKEde kaasamist ühisettevõtte tegevusse
kooskõlas raamprogrammi Horisont 2020 eesmärkidega;
(m)
püüda ühisettevõtte tegevuses tagada liikmete ja
partnerite geograafiliselt tasakaalustatud kaasamine;
(n)
tegeleda teavitamis-, suhtlus- ja
levitamistoimingutega, kohaldades mutatis mutandis määruse (EL) nr
.../2013 (raamprogramm Horisont 2020) artikli 22 sätteid;
(o)
täita mis tahes muid käesoleva määruse artiklis 2
sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikke ülesandeid.
3 – Liikmed
1.
Ühisettevõtte liikmeteks saavad:
(a)
Euroopa Liit, keda esindab Euroopa Komisjon;
(b)
pärast käesoleva põhikirja vastuvõtmist
kinnituskirja alusel ühisettevõtte S2R muud asutajaliikmed kui liit, kes on
loetletud käesoleva määruse II lisas, ning punkti 4 kohaselt valitud
assotsieerunud liikmed. Kõnealuste liikmete kohta kasutatakse ühisnimetust muud
liikmed kui liit.
2.
Muude liikmete kui liidu roll ja toetused
määratletakse ühisettevõttega S2R sõlmitavas liikmelepingus. Kõnealuse lepingu
üle peetakse läbirääkimisi tegevdirektoriga ja see edastatakse heakskiitmiseks
juhatusele. Lepingus esitatakse kvantitatiivne ja kvalitatiivne kirjeldus, mis
käsitleb liikme panust ühisettevõttesse S2R, mis on määratletud artikli 4
lõike 2 punktis a, ning artikli 4 lõike 2 punkti b
kohane täiendava tegevuse kava; samuti on lepingus sätestatud liikme esindatus
juhatuses.
4 – Liikmestaatuse muutmine
1.
Ühisettevõtte S2R assotsieerunud liikmeks saamist
võib taotleda iga liikmesriigis või raamprogrammiga Horisont 2020 liitunud
riigis asutatud juriidiline isik või juriidiliste isikute rühm või konsortsium
tingimusel, et ta kiidab heaks ühisettevõtte S2R põhikirja ning panustab lõikes
4 osutatud vahenditesse käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud ühisettevõtte
eesmärkide saavutamiseks.
2.
Ühisettevõtte S2R assotsieerunud liikmed valitakse
avatud, mittediskrimineeriva ja konkurentsil põhineva konkursi alusel. Esimene
assotsieerunud liikmete konkurss algab hiljemalt kolme kuu jooksul pärast
ühisettevõtte S2R asutamist. Täiendavate konkursside korraldamine sõltub
vajadusest tagada oluline suutlikkus S2Ri üldkava rakendamiseks. Kõik
konkursikutsed avaldatakse S2Ri veebisaidil ja nendest antakse teada riikide
esindajate rühma ja muude kanalite vahendusel, et tagada S2Ri üldkava
eesmärkide saavutamise huvides võimalikult suur osavõtt konkursist.
Ühisettevõte S2R soodustab VKEde, kogu raudtee väärtusahela ulatuses
tegutsevate ettevõtjate ning väljaspool traditsioonilist raudteesektorit
tegutsevate ettevõtjate osalemist.
3.
Juhatus võtab assotsieerunud liikmeks saamise
taotluste hindamisel muu hulgas arvesse taotleja olulisust ja potentsiaalset
lisaväärtust ühisettevõtte S2R eesmärkide saavutamise seisukohast, taotleja
rahalist usaldusväärsust ning mis tahes võimalikke huvide konflikte. Seejärel
teeb juhatus taotluse kohta otsuse.
4.
Minimaalne omaosalus assotsieerunud liikmeks
saamiseks on 2,5 % selle innovatsiooniprogrammi kogueelarvest, milles
assotsieerunud liige osaleb.
5.
Iga liige võib lõpetada oma liikmesuse
ühisettevõttes S2R. Lõpetamine jõustub ja muutub tagasipööramatuks kuus kuud
pärast teiste liikmete teavitamist. Sellest hetkest vabastatakse endine liige
kõigist kohustustest peale nende, mille ühisettevõte S2R kiitis heaks või
võttis enne liikmesuse lõpetamist.
6.
Ühisettevõtte S2R liikmesust ei saa loovutada
kolmandale isikule ilma juhatuse eelneva ja ühehäälse nõusolekuta.
7.
Ühisettevõte S2R avaldab oma veebisaidil kohe
pärast käesoleva punkti kohast liikmesuse muutust ühisettevõtte S2R liikmete
ajakohastatud nimekirja koos vastava muutuse jõustumise kuupäevaga.
5 – Ühisettevõtte korraldus
1.
Ühisettevõtte S2R organid on:
(a)
juhatus;
(b)
tegevdirektor;
(c)
teaduskomitee;
(d)
riikide esindajate rühm.
2.
Teaduskomitee ja riikide esindajate rühm on
ühisettevõtte S2R nõuandvad organid.
6 – Juhatuse koosseis
Juhatusel on kuni 20 liiget, kelle hulka
kuuluvad:
(a)
kaks komisjoni esindajat;
(b)
üks esindaja iga ühisettevõtte S2R muu
asutajaliikme kui liidu kohta;
(c)
vähemalt üks assotsieerunud liikmete esindaja iga
innovatsiooniprogrammi kohta, millele viidatakse punkti 1 lõikes 3. Need
esindajad määrab ühisettevõtte S2R juhatus, pidades silmas kogu raudtee
väärtusahela ulatuses tegutsevate ettevõtjate ning väljaspool traditsioonilist
raudteesektorit tegutsevate ettevõtjate tasakaalustatud esindatust.
7 – Juhatuse töö
1.
Juhatuse eesistuja on komisjon.
2.
Ühisettevõtte S2R iga liikme häälte arv on
võrdeline tema osaga ühisettevõtte kapitalis. Olenemata käesoleva lõike
esimesest lausest, on komisjonil 50 % hääleõigusest. Komisjoni hääled on
jagamatud ning need esindavad juhatuses liidu seisukohti.
3.
Esindajad teevad kõik endast oleneva konsensuse
saavutamiseks. Kui konsensust ei saavutata, siis, olenemata lõikest 4, võetakse
juhatuse otsus vastu, kui selle poolt on antud vähemalt kaks kolmandikku
kõigist häältest, kaasa arvatud hääletusel mitte osalevate liikmete hääled, kui
käesolevas põhikirjas ei ole sätestatud teisiti.
4.
Otsuste puhul, mis käsitlevad assotsieerunud
liikmete ühinemist ja nende esindatust juhatuses, on komisjonil otsustav hääl,
kui ei õnnestu saavutada kahe kolmandiku häälteenamust.
5.
Juhatus võtab vastu oma kodukorra, millega
tagatakse menetluste sujuv ja tõhus toimimine. Kõnealune kodukord hõlmab
konkreetseid menetlusi huvide konflikti avastamiseks ja vältimiseks.
Juhatus tuleb kokku vähemalt kolm korda aastas.
Erakorraline koosolek kutsutakse kokku juhatuse ühe kolmandiku liikmete
taotlusel, kes esindavad vähemalt 30 % häältest, või komisjoni või
tegevdirektori taotlusel.
Koosolekud toimuvad üldjuhul ühisettevõtte
asukohas.
Tegevdirektoril on õigus aruteludes osaleda, kuid
tal ei ole hääleõigust.
Euroopa Raudteeagentuuri esindaja ning riikide
esindajate rühma eesistuja või ase-eesistuja osalevad juhatuse koosolekutel
vaatlejatena.
Juhatus võib kutsuda oma koosolekutele
vaatlejatena muid isikuid.
8 – Juhatuse ülesanded
Juhatus vastutab üldiselt ühisettevõtte S2R
strateegilise suunamise ja toimingute eest ning teeb järelevalvet selle
tegevuse elluviimise üle. Eelkõige täidab juhatus järgmisi ülesandeid:
(a)
võtab vastu S2Ri üldkava ja kiidab heaks
ettepanekud selle muutmiseks;
(b)
võtab vastu ühisettevõtte S2R aasta töökava ja
vastavad kuluprognoosid, mille kohta teeb ettepaneku tegevdirektor, olles
konsulteerinud teaduskomiteega ja riikide esindajate rühmaga;
(c)
hindab, kiidab heaks või lükkab tagasi punkti 4
kohaseid liikmeks saamise taotlusi;
(d)
võtab vastu otsuse ühisettevõttes S2R oma kohuseid
mittetäitva liikme liikmesuse lõpetamise kohta ning liikmesuse lõpetamise
tingimuste kohta;
(e)
kiidab heaks punkti 3 lõikes 2 osutatud
liikmelepingud pärast vajaduse korral ajutise nõuanderühmaga konsulteerimist;
(f)
võtab kooskõlas käesoleva määruse artikliga 5 vastu
ühisettevõtte finantseeskirjad;
(g)
võtab tegevdirektori ettepaneku alusel vastu
ühisettevõtte S2R aastaeelarve, kaasa arvatud ametikohtade loetelu, milles
näidatakse ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuse ja palgaastme kaupa ning
lepinguliste töötajate ja riikide lähetatud ekspertide arv väljendatuna
täistööaja ekvivalentides;
(h)
määrab töötajaid ametisse vastavalt talle käesoleva
määruse artikli 6 lõikes 2 antud volitustele;
(i)
määrab ametisse ja vabastab ametist tegevdirektori,
pikendab tema ametiaega ning annab talle suuniseid ja jälgib tema
tulemuslikkust;
(j)
kiidab tegevdirektori soovituse alusel heaks
organisatsiooni struktuuri;
(k)
kiidab heaks raamatupidamise aastaaruande;
(l)
kiidab heaks aasta tegevusaruande, sealhulgas
vastavad kulutused;
(m)
korraldab vajaduse korral ühisettevõtte S2R
siseauditi alase suutlikkuse loomise;
(n)
töötab välja menetlused avalike ja läbipaistvate
konkursikutsete tagamiseks, kiidab heaks konkursikutsed ja vajaduse korral ka
seonduvad eeskirjad osalemise, hindamise, valimise, toetuste määramise ja
läbivaatamise menetluste kohta;
(o)
kiidab heaks rahastamiseks valitud meetmete
nimekirja;
(p)
asutab vajaduse korral lisaks ühisettevõtte S2R
organitele punktis 14 osutatud töörühmad;
(q)
kehtestab vajaduse korral käesoleva määruse artikli
6 lõike 3 kohased rakenduseeskirjad ja eeskirjad riikide ekspertide lähetamise
kohta ühisettevõttesse S2R ning praktikantide kasutamise kohta kooskõlas
käesoleva määruse artikliga 7;
(r)
esitab vajaduse korral komisjonile kõik taotlused
käesoleva määruse muutmiseks, mille kohta on teinud ettepaneku ühisettevõtte
S2R mis tahes liige;
(s)
teeb otsused komisjonile esitatavate ühisettevõtte
tegevuse jätkamist või ühisettevõtte likvideerimist käsitlevate ettepanekute
kohta;
(t)
täidab kõiki ühisettevõtte S2R konkreetsele
organile määramata ülesandeid, mida ta võib mõnele neist organitest määrata.
9 – Tegevdirektori ametissenimetamine,
ametist vabastamine või ametiaja pikendamine
1.
Tegevdirektori nimetab ametisse juhatus, valides
sobiva kandidaadi Euroopa Komisjoni esitatud nimekirjast, järgides avalikku ja
läbipaistvat valimisprotseduuri.
2.
Tegevdirektor on töötaja ning ta võetakse tööle
ühisettevõtte S2R ajutise teenistujana liidu muude teenistujate
teenistustingimuste artikli 2 punkti a alusel.
3.
Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab
ühisettevõtet S2R juhatuse eesistuja.
4.
Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Kõnealuse
perioodi lõpus hindab komisjon tegevdirektori tööd, võttes arvesse hinnangut
tegevdirektori tegevusele ning ühisettevõtte S2R edasisi ülesandeid ja
lahendamist vajavaid probleeme.
5.
Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse
lõikes 4 osutatud hinnangut, võib juhatus pikendada tegevdirektori ametiaega
üks kord kuni viie aasta võrra.
6.
Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei
tohi edaspidi üldperioodi lõpul sama ametikoha valikumenetluses osaleda.
7.
Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes
otsusega, mille juhatus teeb komisjoni ettepaneku alusel.
10 – Tegevdirektori ülesanded
1.
Tegevdirektor on tegevjuht, kes vastutab
ühisettevõtte S2R igapäevase juhtimise eest kooskõlas juhatuse otsustega.
2.
Tegevdirektor on ühisettevõtte S2R seaduslik
esindaja. Ta annab aru juhatusele ja täidab oma ametikohustusi täiesti
sõltumatult talle antud volituste piires.
3.
Tegevdirektor vastutab ühisettevõtte S2R eelarve
täitmise eest. Ta esitab juhatusele kogu teabe, mida see oma ülesannete
täitmiseks vajab.
4.
Tegevdirektor täidab eelkõige järgmisi ülesandeid:
(a)
koostab ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks
aastaeelarve projekti, kaasa arvatud ametikohtade loetelu, milles on näidatud
ajutiste ametikohtade arv iga palgaastme ja tegevusüksuse puhul ning
lepinguliste töötajate ja riikide lähetatud ekspertide arv väljendatuna
täistööaja ekvivalentides;
(b)
koostab ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks
ühisettevõtte aasta töökava ja asjaomaste kulude prognoosi;
(c)
esitab juhatusele heakskiitmiseks raamatupidamise
aastaaruande;
(d)
koostab ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks punkti
19 lõikes 2 osutatud aasta tegevusaruande ning kõik muud aruanded, mida juhatus
nõuab;
(e)
osaleb teise instantsina innovatsiooniprogrammide
siseste vaidluste lahendamises;
(f)
osaleb esimese instantsina innovatsiooniprogrammide
vaheliste vaidluste lahendamises;
(g)
haldab projektikonkursse ning esitab juhatusele
vastuvõtmiseks rahastamiseks valitud meetmete loetelu;
(h)
allkirjastab üksikuid kokkuleppeid või otsuseid;
(i)
allkirjastab hankelepinguid;
(j)
tagab ühisettevõtte lepingute ja kokkulepetega
võetud kohustuste täitmise;
(k)
tagab innovatsiooniprogrammide koordineerimise ning
võtab vajalikud meetmed, et hallata kokkupuutepunkte, vältida projektide
põhjendamatut kattumist ning soodustada innovatsiooniprogrammide koostoimet;
(l)
teeb juhatusele ettepanekuid tehnilise sisu ja
eelarveassigneeringute kohandamise kohta innovatsiooniprogrammide vahel;
(m)
tagab kavandatud eesmärkide ja ajakavade järgimise,
koordineerib innovatsiooniprogrammide kohast tegevust ja võtab järelmeetmeid
ning teeb ettepanekuid eesmärkide ja seonduva ajakava asjakohaseks muutmiseks;
(n)
jälgib innovatsiooniprogrammide raames eesmärkide
saavutamiseks tehtud edusamme;
(o)
valmistab ette ja rakendab ühisettevõtte S2R
suhtluspõhimõtteid;
(p)
esitab juhatusele ettepanekuid organisatsiooni
struktuuri kohta;
(q)
korraldab ja suunab ühisettevõtte tegevust ja
töötajaid ning teeb nende üle järelevalvet juhatuse poolse delegeerimise
piires, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 6 lõikes 2;
(r)
tagab ühisettevõtte tegevuse sõltumatuse ja mis
tahes huvide konflikti vältimise;
(s)
kehtestab tulemusliku ja tõhusa
sisekontrollisüsteemi ning tagab selle toimimise ja annab selle olulisest
muutmisest juhatusele teada;
(t)
tagab riskihindamise ja -juhtimise teostamise;
(u)
võtab kõik vajalikud meetmed ühisettevõtte S2R
eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammude hindamiseks;
(v)
korraldab teabevahetust riikide esindajate rühma ja
Euroopa Raudteeagentuuriga;
(w)
täidab muid ülesandeid, mille juhatus on
tegevdirektorile usaldanud või delegeerinud.
5.
Tegevdirektor loob haldusosakonna kõigi käesolevast
määrusest tulenevate tugiülesannete täitmiseks tegevdirektori vastutusel.
Haldusosakond koosneb ühisettevõtte S2R töötajatest ja täidab eelkõige järgmisi
ülesandeid:
(a)
pakub tuge sobiva raamatupidamissüsteemi loomisel
ja haldamisel kooskõlas ühisettevõtte S2R finantseeskirjadega;
(b)
haldab aasta töökavas ettenähtud konkursse ning
haldab kokkuleppeid või otsuseid, kaasa arvatud nende kooskõlastamist;
(c)
pakub ühisettevõtte S2R liikmetele ja teistele
organitele kogu asjakohast teavet ja tuge, mida nad vajavad oma ülesannete
täitmisel, ning vastab nende konkreetsetele nõudmistele;
(d)
toimib ühisettevõtte S2R organite sekretariaadina
ning toetab kõiki juhatuse loodud töörühmi.
11 – Euroopa Raudteeagentuur
Euroopa Raudteeagentuuril on juhatuses
vaatlejastaatus, ta aitab kaasa S2Ri üldkava kindlaksmääramisele ja
rakendamisele ning täidab selleks eelkõige järgmisi nõustamisega seotud
ülesandeid:
(a)
teeb ettepanekuid S2Ri üldkava ja aasta töökava
võimalike muudatuste kohta, eelkõige selleks, et tagada ühtse Euroopa
raudteepiirkonna loomiseks vajalike teadusuuringute toimumine;
(b)
teeb käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punkti e
kohase sidusrühmadega konsulteerimise järel ettepanekuid teadus-, arendus- ja
valideerimistegevuse tehniliste standardite kohta, eesmärgiga tagada töö
tulemuste koostalitlusvõime ja ohutus;
(c)
kontrollib tulevase süsteemi ühist arendamist ning
aitab kaasa regulatiivsete nõuete tulemuseesmärkide süsteemi
kindlaksmääramisele;
(d)
vaatab läbi projektidega seotud toiminguid ja nende
tulemusi, et teha kindlaks nende kooskõla käesoleva määruse artikli 2
lõigus 2 sätestatud eesmärkidega ning tagada uurimistulemuste
koostalitlusvõime ja ohutus.
12 – Teaduskomitee
1.
Teaduskomitee koosneb kuni 12 liikmest. Komitee
valib oma liikmete hulgast endale eesistuja.
2.
Liikmeskonnas peavad olema võrdväärselt esindatud
akadeemiliste ringkondade, tööstussektori, väikeste ja keskmise suurusega
ettevõtjate, vabaühenduste ja regulatiivorganitega seotud ning kogu maailmas
tunnustatud teadlased ja insenerid. Teaduskomitee liikmetel peab olema
kollektiivselt vajalik teaduslik pädevus ja teadmised, mis hõlmavad tehnilist
valdkonda ja mida on vaja teaduspõhiste soovituste tegemiseks ühisettevõttele
S2R.
3.
Juhatus kehtestab konkreetsed kriteeriumid ja
valimismenetluse teaduskomitee koosseisu valimiseks ja nimetab selle liikmed.
Juhatus võtab arvesse riikide esindajate rühma, Euroopa raudteeuuringute
nõuandekogu (ERRAC) ja Euroopa Raudteeagentuuri pakutavaid võimalikke
kandidaate.
4.
Teaduskomitee täidab järgmisi ülesandeid:
(a)
annab nõu aasta töökavas käsitletavate teaduslike
ja tehnoloogiliste prioriteetide teemal;
(b)
annab nõu aasta tegevusaruandes kirjeldatud
teaduslike ja tehnoloogiliste saavutuste teemal;
(c)
teeb ettepanekuid võimalike kõrgetasemeliste
teadusuuringute valdkondade kohta, mida võiks edasi arendada;
(d)
teeb ettepanekuid võimaliku koostoime kohta
raudteetehnika alal tehtava siseriikliku ja rahvusvahelise teadus- ja
innovatsioonitöö vallas, Euroopa raudteeuuringute nõuandekogu (ERRAC) tehnoloogiaplatvormi
kaudu, ning muudes valdkondades, mis on loetletud punkti 2 alapunktis k.
5.
Teaduskomitee koosolekud toimuvad vähemalt kaks
korda aastas. Koosolekuid kutsub kokku komitee eesistuja.
6.
Teaduskomitee võib eesistuja nõusolekul kutsuda
koosolekul osalema muid isikuid.
7.
Teaduskomitee võtab vastu oma kodukorra.
13 – Riikide esindajate rühm
1.
Riikide esindajate rühmas osaleb üks esindaja igast
liikmesriigist ja igast raamprogrammiga Horisont 2020 liitunud riigist. Rühm
valib oma liikmete hulgast endale eesistuja ja tema asetäitja.
2.
Riikide esindajate rühma koosolekud toimuvad
vähemalt kaks korda aastas. Koosolekuid kutsub kokku rühma eesistuja.
Koosolekutel osalevad tegevdirektor ja juhatuse eesistuja või nende esindajad.
3.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL[1] artikli 62 kohaselt
loodud Euroopa ühtse raudteepiirkonna komitee liikmed või nende esindajad
võivad osaleda riikide esindajate rühma koosolekutel.
4.
Riikide esindajate rühm annab konsultatsioone ning
eelkõige vaatab läbi teabe ja avaldab arvamust järgmistes küsimustes:
(a)
strateegilise suunitluse ja S2Ri üldkava
ajakohastamine ning selle eesmärkide saavutamisel tehtud edusammud;
(b)
ühisettevõtte S2R aasta töökavad;
(c)
seosed raamprogrammiga Horisont 2020 ning muude ELi
ja liikmesriikide rahastamisvahenditega, sealhulgas Euroopa Ühendamise Rahastu
ja Euroopa struktuurifondidega;
(d)
seosed neljanda raudteepaketiga ja ühtse Euroopa
raudteepiirkonna loomise eesmärgiga;
(e)
VKEde ja väljaspool traditsioonilist
raudteesektorit tegutsevate osaliste kaasamine.
5.
Riikide esindajate rühm annab ühisettevõttele S2R
teavet ja tegutseb ühisettevõtte kontaktina ka järgmistes küsimustes:
(a)
asjakohaste riiklike või piirkondlike teadus- ja
innovatsiooniprogrammide staatus ning võimalike koostöövaldkondade
määratlemine, kaasa arvatud asjakohaste tehnoloogiate kasutuselevõtt;
(b)
teabeleviüritustega seoses riiklikul või
piirkondlikul tasandil võetavad meetmed tehniliste töörühmade korraldamiseks ja
kommunikatsioonitegevuseks.
6.
Riikide esindajate rühm võib esitada
ühisettevõttele S2R omal algatusel soovitusi tehnilistes, juhtimis- ja
finantsküsimustes, eelkõige juhul, kui need mõjutavad riiklikke või
piirkondlikke huvisid. Ühisettevõte S2R teavitab riikide esindajate rühma
järelmeetmetest, mis ta on võtnud vastuseks rühma soovitustele.
7.
Riikide esindajate rühm võtab vastu oma kodukorra.
14 – Töörühmad
1.
Punktis 2 ette nähtud ülesannete täitmiseks võib
ühisettevõtte S2R juhatus moodustada piiratud arvu töörühmi nendeks
toiminguteks, mida juhatus neile delegeerib. Kõnealused töörühmad moodustatakse
spetsialistidest ning nende töö vastab läbipaistvuse põhimõttele.
2.
Töörühmade töös osalevad eksperdid ei tohi kuuluda
ühisettevõtte S2R töötajate hulka.
3.
Et tagada ekspertteadmiste võimalikult lai valik,
edendab ja hõlbustab ühisettevõte S2R VKEde, teadusasutuste ja väljaspool
traditsioonilist raudteesektorit tegutsevate ettevõtjate osalemist töörühmades.
4.
Töörühma juhataja on ühisettevõtte S2R esindaja.
Komisjon ja Euroopa Raudteeagentuur osalevad töörühma koosolekutel vaatlejana.
15 – Rahastamisallikad
1.
Ühisettevõtet S2R rahastavad ühiselt liit ja muud
liikmed kui liit ning nendega seotud üksused osamaksetena makstavate rahaliste
toetuste ja nende poolt kaudsete, ühisettevõtte S2R poolt mittehüvitatavate
meetmete rakendamisel tehtud kulude vormis.
2.
Ühisettevõtte S2R halduskulud ei tohi ületada 27
miljonit eurot ning tuleb katta rahaliste maksetega, mis jagatakse igal aastal
võrdselt liidu ning ülejäänud liikmete (muud liikmed kui liit) vahel, välja
arvatud teaduskeskused ja ülikoolid. Muude liikmete kui liidu panus määratakse
kindlaks proportsionaalselt kõnealuste liikmete eelarvelise kulukohustustega.
Kui osa halduskulude katteks tehtud sissemaksest jääb kasutamata, võib teha
selle kättesaadavaks ühisettevõtte S2R tegevuskulude katmiseks.
3.
Ühisettevõtte S2R tegevuskulud kaetakse järgmistest
allikatest:
(a)
liidu rahaline toetus;
(b)
muude liikmete kui liidu ning nendega seotud
üksuste mitterahalised toetused, mis koosnevad nende poolt kaudsete meetmete
rakendamisel tehtud kulutustest, millest arvestatakse maha ühisettevõtte poolne
toetus ja muud liidu toetused nende kulude katmiseks.
4.
Ühisettevõtte S2R eelarvesse kantavad vahendid
koosnevad järgmistest panustest:
(a)
liikmete rahalised sissemaksed halduskulude
katteks;
(b)
liidu rahaline sissemakse tegevuskulude katteks;
(c)
ühisettevõtte teenitud tulu;
(d)
muud rahalised sissemaksed, vahendid ja tulud.
5.
Ühisettevõttele S2R tehtud sissemaksetelt saadud
intresse käsitatakse ühisettevõtte tuluna.
6.
Kõiki ühisettevõtte S2R vahendeid kasutatakse
käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.
7.
Ühisettevõte S2R on kõigi varade omanik, mida ta on
loonud ise või mis on talle käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkide
täitmiseks üle kantud.
8.
Ilma et see piiraks puntki 22 lõike 4 kohaldamist,
ei tehta ühisettevõtte S2R liikmetele väljamakseid kulusid ületavatest
tuludest.
16 – Liidu toetuse eraldamine
1.
Ühisettevõtte S2R tegevuskulude katmiseks antav
liidu rahaline toetus, millele on osutatud artikli 3 lõike 1
punktides a ja b, jaotatakse järgmiselt:
(a)
kuni 40 % eraldatakse muudele asutajaliikmetele kui
liit ja nendega seotud üksustele;
(b)
kuni 30 % eraldatakse assotsieerunud
liikmetele ja nendega seotud üksustele;
(c)
kuni 30 % eraldatakse projektikonkursside ja
hankekonkursside kaudu.
2.
Lõike 1 kohased rahalised vahendid eraldatakse
pärast seda, kui sõltumatud eksperdid on ettepanekuid hinnanud.
3.
Ühisettevõtte S2R finantskohustused ei ületa
ühisettevõttele tema liikmete poolt kättesaadavaks tehtud või liikmete poolt
ühisettevõtte eelarvesse eraldatud rahaliste vahendite summat.
17 – Eelarveaasta
Eelarveaasta
kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.
18 – Tegevuse ja finantsplaanimine
1.
Tegevdirektor koostab ja esitab juhatusele
kinnitamiseks S2R üldkaval põhineva aasta tööplaani eelnõu, mis sisaldab
järgmise aasta teadusuuringute ja arendustegevuse, haldustoimingute ja vastava
kulueelarve üksikasjalikku kava. Töökava projekt sisaldab ka punkti 15 lõike 3
alapunkti b kohaselt tehtavate panuste eeldatavat väärtust.
2.
Aasta tööplaan tuleb vastu võtta eelneva aasta
lõpuks. Aasta tööplaan tehakse avalikkusele kättesaadavaks.
3.
Tegevdirektor koostab igaks aastaks aastaeelarve
projekti ning esitab selle juhatusele vastuvõtmiseks.
4.
Iga konkreetse aasta eelarve võtab juhatus vastu
eelmise aasta lõpuks.
5.
Aastaeelarvet kohandatakse, et võtta arvesse liidu
toetuse summat, mis on sätestatud liidu eelarves.
19 – Tegevus- ja finantsaruandlus
1.
Tegevdirektor annab igal aastal ühisettevõtte S2R
juhatusele aru oma ülesannete täitmisest kooskõlas ühisettevõtte
finantseeskirjadega.
2.
Iga aasta 15. veebruariks esitab tegevdirektor
juhatusele heakskiitmiseks aasta tegevusaruande ühisettevõttes S2R eelmisel
kalendriaastal eelkõige töökavaga seoses tehtud edusammudest. Aruanne sisaldab
muu hulgas järgmist teavet:
(a)
tehtud teadus- ja innovatsioonitöö ning muud
toimingud ja vastavad kulutused;
(b)
esitatud meetmed, kaasa arvatud jaotumine
osalejaliikide (sh VKEd) ja riikide kaupa;
(c)
rahastamiseks valitud meetmed, kaasa arvatud
jaotumine osalejaliikide (sh VKEd) ja riikide kaupa, näidates ka ühisettevõtte
S2R toetust üksikutele osalejatele ja meetmetele.
Kui juhatus on aasta tegevusaruande heaks kiitnud,
edastatakse see riikide esindajate rühmale ja tehakse üldsusele kättesaadavaks.
3.
Ühisettevõte S2R esitab igal aastal komisjonile
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 kohase aruande.
4.
Ühisettevõtte S2R raamatupidamisaruannet kontrollib
sõltumatu auditeerimisasutus, nagu on sätestatud määruse (EL, Euratom) nr
966/2012 artikli 60 lõikes 5.
Ühisettevõtte S2R raamatupidamisaruannet ei
kontrolli kontrollikoda.
20 – Siseaudit
Komisjoni
siseaudiitoril on ühisettevõtte S2R suhtes samasugused volitused nagu komisjoni
suhtes.
21 – Liikmete vastutus ja kindlustus
1.
Liikmete rahaline vastutus ühisettevõtte S2R
võlgade eest piirdub nende poolt juba halduskulude jaoks tehtud sissemaksega.
2.
Ühisettevõte S2R sõlmib asjakohase
kindlustuslepingu ja haldab seda.
22 – Huvide konflikt
1.
Ühisettevõte S2R, tema organid ja töötajad väldivad
oma tegevuses mis tahes huvide konflikti.
2.
Juhatus võtab vastu liikmete, organite, töötajate
ja lähetatud töötajate suhtes kohaldatavad eeskirjad huvide konfliktide
vältimiseks ja haldamiseks. Kõnealustes eeskirjades sätestatakse huvide
konfliktide vältimine juhatuses tegutsevate liikmete esindajate puhul.
23 – Likvideerimine
1.
Ühisettevõte S2R likvideeritakse käesoleva määruse
artiklis 1 sätestatud ajavahemiku lõpus.
2.
Likvideerimismenetlus algab automaatselt, kui
komisjon või kõik muud liikmed kui liit lõpetavad oma liikmestaatuse
ühisettevõttes S2R.
3.
Ühisettevõtte likvideerimismenetluseks määrab
juhatus ühe või mitu likvideerijat, kes järgivad juhatuse otsuseid.
4.
Kui ühisettevõte likvideeritakse, kasutatakse kõiki
selle varasid selle kohustuste ning likvideerimisega seotud kulutuste
katmiseks. Mis tahes ülejääk jagatakse proportsionaalselt likvideerimise ajal
veel alles olevate liikmete vahel vastavalt nende poolt ühisettevõttesse S2R
antud rahalise panuse osatähtsusele. Mis tahes selline liidule jagatud ülejääk
kantakse tagasi liidu eelarvesse.
5.
Kõigi ühisettevõtte S2R poolt sõlmitud kokkulepete
või vastu võetud otsuste, samuti ühisettevõtte S2R kestusest kauem kestvate
hankelepingute sobiva haldamise tagamiseks kehtestatakse spetsiaalne menetlus.
II LISA – ÜHISETTEVÕTTE S2R MUUD
ASUTAJALIIKMED KUI LIIT
1.
ALSTOM TRANSPORT
2.
ANSALDO STS
3.
BOMBARDIER TRANSPORTATION
4.
CONSTRUCCIONES Y AUXILIAR DE FERROCARRILES
5.
NETWORK RAIL
6.
SIEMENS AKTIENGESELLSCHAFT
7.
THALES
8.
TRAFIKVERKET
[1]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/34/EL, 21.
november 2012, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343,
14.12.2012, lk 32).