               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.8.2019
            COM(2019) 405 final
            2019/0184(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               2009. aasta mais toimunud idapartnerluse tippkohtumisel kinnitas EL veel kord oma poliitilist toetust viisanõude täielikule kaotamisele turvalises keskkonnas ja liikuvuse edendamisele, sõlmides idapartnerluse riikidega viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingud. Kooskõlas ühise lähenemisviisiga ELi viisalihtsustuspoliitikale leppisid liikmesriigid 2005. aasta detsembris alaliste esindajate komitee tasandil kokku, et viisalihtsustuslepinguid ei sõlmita ilma tagasivõtulepinguta.

               Selles kontekstis esitas komisjon 12. novembril 2010 nõukogule soovituse läbirääkimisjuhiste saamiseks, et pidada Valgevene Vabariigiga läbirääkimisi lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamist ja ebaseaduslikult riigis elavate isikute tagasivõtmist käsitlevate lepingute üle.

               Pärast seda, kui nõukogu andis 28. veebruaril 2011 volituse,
                  1
                alustati 12. juunil 2014 Brüsselis Valgevene Vabariigiga ametlikult läbirääkimisi.

               Järgmised viis läbirääkimistevooru toimusid 24. novembril 2014 Minskis, 12. märtsil 2015 Brüsselis, 20. juunil 2017 Minskis, 11. oktoobril 2018 ja 26. märtsil 2019 Brüsselis. Pealäbirääkijad parafeerisid lepingu teksti 17. juunil 2019 e-kirjade vahetuse teel.

               Vahepeal allkirjastasid Valgevene, Euroopa Liit ja seitse osalevat liikmesriiki (Bulgaaria, Rumeenia, Leedu, Poola, Ungari, Soome ja Läti) 13. oktoobril 2016 ühisdeklaratsiooni liikuvuspartnerluse kohta.

               Alates 12. veebruarist 2017 on Euroopa Liidu kodanikud Valgevene Vabariigi territooriumile sisenemise ja seal kuni viiepäevase viibimise korral viisanõudest vabastatud, eeldusel et nad ületavad piiri Minski rahvusvahelises lennujaamas. 24. juulil 2018 pikendati viisavaba viibimise kestust samadel tingimustel 30 päevani. Kui riigis viibimine jääb vahemikku 30–90 päeva (180päevase ajavahemiku jooksul), kohaldatakse lepingut vastastikku.

               Liikmesriike on läbirääkimiste kõikidel etappidel korrapäraselt teavitatud ja nendega asjaomastes nõukogu töörühmades nõu peetud. Lepingu teksti lõplik eelnõu saadeti viisatöörühmale ja kiideti 5. aprillil 2019 vaikiva nõusoleku menetluse teel üldiselt heaks.

               17. aprillil 2019 saatis rände ja siseasjade peadirektoraadi peadirektor kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehele kirja, millega teavitati Euroopa Parlamenti viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingu üle toimunud läbirääkimiste lõppemisest. Kirjale oli lisatud mõlema lepingu eelnõu.

               Lepingu sõlmimist käsitleva otsuse ettepanekus on esitatud lepingu praktiliseks kohaldamiseks vajalik sisekord. Selles on eelkõige sätestatud, et lepingu artikli 12 alusel moodustatud viisalihtsustuse ühiskomitees esindab liitu komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.

               Lisatud ettepanek on õiguslik vahend lepingu sõlmimiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega.

               2.
                     LEPINGU EESMÄRK JA SISU

               Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on lihtsustada vastastikkuse põhimõtte alusel liidu ja Valgevene kodanikele selliste viisade väljastamist, mis annavad neile õiguse kavandatud viibimiseks riigis 180 päeva jooksul kuni 90 päeva.

               Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.

               Lepingu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt.

               –Põhimõtteliselt tuleb viisataotlejale viisa väljastamise või väljastamata jätmise otsus teha 10 kalendripäeva jooksul. Tähtaega võib pikendada kuni 30 kalendripäevani, kui juhtum vajab põhjalikumat uurimist. Kiireloomulistel juhtudel võib tähtaega lühendada kahe tööpäevani või veelgi lühema ajani. Reeglina pääseb viisataotleja taotluse esitamiseks vastuvõtule kahe nädala jooksul vastuvõtu taotlemise hetkest. Kiireloomulistel juhtudel saab vastuvõtuaja kohe või on võimalik esitada taotlus vastuvõtule tulemata.

               –Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi kodanike esitatavate taotluste menetlemise eest võetav viisatasu on 35 eurot. Selle tasu peavad tasuma kõik viisataotlejad. Viisatasu maksmisest on täielikult vabastatud järgmistesse kategooriatesse kuuluvad isikud: alla 12aastased lapsed, puudega isikud, lähisugulased, valitsuse tegevuses osalevate ametlike delegatsioonide liikmed, õpilased, üliõpilased ja kraadiõppurid, kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, humanitaarabiga seotud juhtumid ning teadus-, kultuuri-, kunsti- ja spordiüritustel osalejad;

               –Kui lepinguosalised otsustavad teha koostööd välise teenuseosutajaga, et muu hulgas võtta vastu viisataotlusi, ei tohi välisele teenuseosutajale makstav tasu olla suurem kui 30 eurot. Lepinguosaliste kodanikel peab võimaluse korral (nt kui töökoormusega toimetulekuks ja lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks on piisavalt töötajaid) säilima võimalus esitada taotlus otse konsulaadis.

               –Reisi eesmärgi tõendamiseks nõutavate dokumentide suhtes kohaldatakse lihtsustatud nõudeid järgmistesse kategooriatesse kuuluvate isikute puhul: lähisugulased, ettevõtjad, ametlike delegatsioonide liikmed, õpilased, üliõpilased ja kraadiõppurid, teadus-, kultuuri- ja spordiüritustel osalejad, ajakirjanikud, sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaikade külastajad, kodanikuühiskonna esindajad, kutsealade esindajad, rahvusvahelisi kauba- ja reisijateveoteenuseid osutavad autojuhid, sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad ja meditsiinilistel põhjustel riiki külastavad isikud, rahvusvahelistel spordiüritustel osalevad isikud, rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal ning ametlikes ELi piiriülestes koostööprogrammides osalejad. Loetletud kategooriatesse kuuluvatelt isikutelt võib reisi põhjuse tõendamiseks nõuda ainult käesolevas lepingus loetletud dokumente. Reeglina ei nõuta neilt muud liikmesriikide või Valgevene Vabariigi õigusaktidega ettenähtud põhjendust, kutset või kinnitust.

               –Mitmekordse viisa väljastamise lihtsustatud kriteeriumid kehtivad ka järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele:

               (a)riigi ja piirkondlike valitsuste, parlamentide ja kohtute liikmed, ametlike delegatsioonide alalised liikmed, abikaasad ja lapsed, kes külastavad Valgevene Vabariigi territooriumil seaduslikult elavaid Euroopa Liidu kodanikke või liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavaid Valgevene Vabariigi kodanikke või Euroopa Liidu kodanikke, kes elavad selle liikmesriigi territooriumil, mille kodanikud nad on, või Valgevene Vabariigi territooriumil elavaid Valgevene Vabariigi kodanikke: viieaastase kehtivusajaga mitmekordne viisa (või lühema kehtivusajaga, kui korrapärase reisimise kavatsus on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, näiteks juhul, kui nende mandaadi või seaduslikult väljastatud elamisloa kehtivusaeg on lühem);

               (b)teadus-, kultuuri-, ametlikes vahetus- või piiriülestes programmides, rahvusvahelistel spordiüritustel osalejad, ajakirjanikud, üliõpilased, ametlike delegatsioonide liikmed, kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel osalevad kutsealade esindajad, autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba- ja reisijateveoteenuseid, ning rongide personal ja isikud, kes peavad külastama riiki korrapäraselt meditsiinilistel põhjustel: üheaastase kehtivusajaga mitmekordne viisa;

               (c)samad, punktis b nimetatud kategooriad: tuleks väljastada vähemalt kaheaastase ja maksimaalselt viieaastase kehtivusajaga viisa (tingimusel, et isik on kahe eelneva aasta jooksul nõuetekohaselt kasutanud üheaastase kehtivusajaga mitmekordset viisat, välja arvatud juhul, kui vajadus või kavatsus sageli reisida on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga).

               –Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi kodanikud, kes kasutavad kehtivat biomeetrilist diplomaatilist passi või kehtivat ELi reisiluba, on lühiajalise külastuse korral viisanõudest vabastatud. Komisjon esitas 2015. aasta aprillis Valgevene diplomaatiliste passide väljastamise süsteemi turvalisuse ja tervikluse esimese hinnangu, mis hõlmas ka passide turvaelemente. Väljastamise süsteemi peeti rahuldavaks. Valgevene diplomaatiliste passide turvalisust ei pidanud osa liikmesriike siiski piisavaks. Valgevene Vabariik teatas seejärel, et ta hakkab väljastama biomeetrilisi passe, mis vastavad Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni viimastele suunistele ja soovitustele, alates 2020. aasta algusest ning nõustus loobuma viisanõudest üksnes biomeetriliste diplomaatiliste passide puhul (lisanõue, mis puudus läbirääkimisjuhistes). Viimases, kuuendas läbirääkimistevoorus 26. märtsil 2019 esitas Valgevene Vabariik komisjonile ajakohastatud teabe passide väljastamise süsteemi ja nende passide tehniliste kirjelduste kohta ning kohustus edastama uue biomeetrilise passi näidise ja lõplikud tehnilised kirjeldused hiljemalt 2019. aasta oktoobriks. Sellest tulenevalt peab komisjon enne lepingu sõlmimist tegema Valgevene passide väljastamise süsteemi lõpliku hindamise, konsulteerides liikmesriikidega.

               –Lõppsätted annavad lepinguosalistele võimaluse ükskõik millisel põhjusel lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada (nt viisanõudest loobumine diplomaatiliste biomeetriliste passide kasutajate puhul). Need sätted hõlmavad seepärast lepingu peatamise põhjusi, nagu mõne lepingu sätte (nt viisanõudest loobumine diplomaatilise passi kasutajate puhul (artikkel 10)) rikkumine või kuritarvitamine, inimõiguste ja demokraatiaga seotud kaalutlused (sellele on osutatud ka lepingu preambulis) ning koostöö puudumine tagasivõtmise valdkonnas ja/või tagasivõtulepingu ebarahuldav rakendamine.

               –Lõppsätetes nähakse ka ette, et viisalihtsustusleping saab jõustuda alles tagasivõtulepingu jõustumise kuupäeval.

               –Lepingu preambulis rõhutatakse, kui olulised on lepinguosaliste vahelise koostöö aluspõhimõtted ning kohustused ja vastutus, sealhulgas inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamine, mis tulenevad asjakohastest rahvusvahelistest õigusaktidest, mis on nende suhtes siduvad.

               –Protokollis sätestatakse nende liikmesriikide eriolukord, kes veel ei kohalda Schengeni acquis’d täielikult, ja volitatakse neid ühepoolselt tunnustama Valgevene Vabariigi kodanikele nende territooriumilt läbisõiduks väljastatud Schengeni viisasid vastavalt otsusele nr 565/2014/EL.

               –Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon, milles käsitletakse reisidokumentidega seotud koostööd ning reisidokumentide turvalisusega seotud korrapärast teabevahetust.

               –Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon lühiajalise viisa väljastamise menetlemist käsitleva teabe ja lühiajalise viisa taotlemisel esitatavate dokumentide ühtlustamise kohta.

               –Taani, Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud lepingu preambulis ja lepingule lisatud ühisdeklaratsioonides. Lepingule lisatud ühisdeklaratsioonis kajastatakse Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat koostööd Schengeni acquis’ rakendamisel, kohaldamisel ja edasiarendamisel
                  2
               .

               –Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon, mis käsitleb konsulaartöötajaid, näitamaks, kui tähtsaks peavad lepinguosalised seda, et nende konsulaatides on piisavalt konsulaartöötajaid, eesmärgiga tagada lepingu tulemuslik rakendamine.

               3.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesolev ettepanek esitatakse nõukogule, et ta annaks volitused allkirjastada leping.

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikli 218 lõikega 5.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada seatud eesmärk: allkirjastada Valgevene ja liidu kodanikele viisade väljastamise lihtsustamist käsitlev rahvusvaheline leping.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanekuga ei kaasne ELi eelarvele lisakulusid.

               5.JÄRELDUSED

               Eespool nimetatut silmas pidades teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu otsustab lepingu liidu nimel allkirjastada ja lubab nõukogu peasekretariaadil koostada allkirjastamise täielikud volitused.

               2019/0184 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)28. veebruaril 2011 andis nõukogu komisjonile volitused alustada Valgevene Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu (edaspidi „leping“) üle ja pidada samal ajal läbirääkimisi riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtulepingu üle. Läbirääkimised viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega 17. juunil 2019 e-kirjade vahetuse teel.

               (2)7. mai 2009. aasta idapartnerluse tippkohtumise deklaratsiooni raames deklareerisid liit ja partnerriigid oma poliitilist toetust viisanõude kaotamisele ohutus ja turvalises keskkonnas ning kinnitasid veel kord kavatsust võtta sobiva aja jooksul järkjärgulisi meetmeid, et saavutada oma kodanike jaoks viisavabadus.

               (3)Lepingu eesmärk on lihtsustada vastastikkuse põhimõtte alusel liidu ja Valgevene kodanikele selliste viisade väljastamist, mis annavad neile õiguse kavandatud viibimiseks riigis 180 päeva jooksul kuni 90 päeva.

               (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)
                  3
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)
                  4
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (7)Seepärast tuleks leping liidu nimel allkirjastada, eeldusel et see hiljem sõlmitakse, ja lepingule lisatud ühisdeklaratsioonid heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu allkirjastamine, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse
                  5
               .

               Artikkel 2

               Liidu nimel kiidetakse heaks lepingule lisatud ühisdeklaratsioonid.

               Artikkel 3

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu allkirjastamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud lepingu läbirääkija, eeldusel et leping sõlmitakse.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        2. märtsil 2015 muutis nõukogu läbirääkimisjuhiseid, et lisada lepingusse võimalus peatada diplomaatilise viisa nõudest loobumine rohkematel juhtudel kui need, mida on nimetatud peatamist käsitlevates standardsätetes, näiteks inimõiguste ja demokraatiaga seotud kaalutluste ning nõudest loobumise kuritarvitamise korral.

                     (2)

                        Pärast Ühendkuningriigi EList väljaastumist võib osutuda vajalikuks vaadata preambul ja Ühendkuningriigi olukorda käsitlev ühisdeklaratsioon uuesti läbi.

                     (3)

                        Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (4)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

                     (5)

                        Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.8.2019
            COM(2019) 404 final
            2019/0185(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtulepingu allkirjastamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               2009. aasta mais toimunud idapartnerluse tippkohtumisel kinnitas EL veel kord oma poliitilist toetust viisanõude täielikule kaotamisele turvalises keskkonnas ja liikuvuse edendamisele, sõlmides idapartnerluse riikidega viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingud. Kooskõlas ühise lähenemisviisiga ELi viisalihtsustuspoliitikale leppisid liikmesriigid 2005. aasta detsembris alaliste esindajate komitee (COREPER) tasandil kokku, et viisalihtsustuslepinguid ei sõlmita ilma tagasivõtulepinguta.

               Selles kontekstis esitas komisjon 12. novembril 2010 nõukogule soovituse läbirääkimisjuhiste saamiseks, et pidada Valgevene Vabariigiga läbirääkimisi lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamist ja ebaseaduslikult riigis elavate isikute tagasivõtmist käsitlevate lepingute üle.

               28. veebruaril 2011 volitas nõukogu komisjoni ametlikult alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Valgevene vahelise tagasivõtulepingu üle.

               Läbirääkimised algatati ametlikult 30. jaanuaril 2014 ja ametlike läbirääkimiste esimene voor toimus Minskis 13. juunil 2014. Sellele järgnesid kolm läbirääkimiste vooru, esiteks Brüsselis 25. novembril 2014 ning seejärel 11. märtsil 2015 ja 20. juunil 2017 Minskis. Pealäbirääkijad parafeerisid lepingu teksti 17. juunil 2019 e-kirjade vahetuse teel.

               Vahepeal allkirjastasid Valgevene, Euroopa Liit ja seitse osalevat liikmesriiki (Bulgaaria, Rumeenia, Leedu, Poola, Ungari, Soome ja Läti) 13. oktoobril 2016 ühisdeklaratsiooni liikuvuspartnerluse kohta.

               Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti korrapäraselt tagasivõtmist käsitlevate läbirääkimiste kõikidel (nii mitteametlikel kui ka ametlikel) etappidel.

               Liikmesriike on läbirääkimiste kõikidel etappidel korrapäraselt teavitatud ja nendega asjaomastes nõukogu töörühmades nõu peetud. Lepingu teksti lõplik versioon saadeti justiits- ja siseküsimuste nõunikele (ränne, integratsioon ja väljasaatmine) ning see kiideti 12. aprillil 2019 vaikiva nõusoleku menetluse teel heaks.

               17. aprillil 2019 saatis komisjoni rände ja siseasjade peadirektoraadi peadirektor Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni eesistujale kirja, millega teavitati Euroopa Parlamenti viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingu üle toimunud läbirääkimiste lõppemisest. Kirjale oli lisatud mõlema lepingu tekst.

               Lepingu sõlmimist käsitleva otsuse ettepanekus on esitatud lepingu praktiliseks kohaldamiseks vajalik sisekord. Selles on eelkõige sätestatud, et lepingu artikli 19 alusel moodustatud tagasivõtu ühiskomitees esindab Euroopa Liitu komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.

               Lisatud ettepanek on õiguslik vahend lepingu allakirjutamiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega.

               2.LEPINGU EESMÄRK JA SISU

               Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtulepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on kehtestada nende isikute kiire ja tõhusa tuvastamise ning ohutu ja nõuetekohase tagasitoimetamise kord, kes ei vasta või enam ei vasta Valgevene või mõne Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise tingimustele, ning soodustada vastastikuse koostöö vaimus selliste isikute transiiti.

               Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja tagasivõtulepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.

               Lepingu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt.

               –Lepingul on 8 jagu ja 24 artiklit. Lepingul on ka 7 lisa, mis on lepingu lahutamatud osad, ja 5 ühisdeklaratsiooni.

               –Leping sisaldab avapunkti, milles kinnitatakse veel kord, et lepingu kohaldamisel tagatakse kinnipidamine inimõigustest ning taotluse esitanud või taotluse saanud riigi kohustustest, mis tulenevad nende suhtes kohaldatavatest rahvusvahelistest õigusaktidest, ning milles kinnitatakse taas, et taotluse saanud riik tagab eelkõige oma territooriumile tagasivõetud isikute õiguste kaitse kooskõlas nimetatud rahvusvaheliste õigusaktidega.

               –Lepingus (artiklid 3–6) sätestatud tagasivõtukohustused on täielikult vastastikused ja hõlmavad nii oma riigi kodanikke (artiklid 3 ja 5) kui ka kolmandate riikide kodanikke ja kodakondsuseta isikuid (artiklid 4 ja 6).

               –Oma riigi kodanike tagasivõtmise kohustus kehtib ka riigi endiste kodanike suhtes, kellelt on kodakondsus ära võetud või kes on kõnealuse riigi kodakondsusest loobunud, kuid ei ole saanud teise riigi kodakondsust.

               –Oma riigi kodanike tagasivõtmise kohustus hõlmab ka perekonnaliikmeid (st abikaasad ja alaealised vallalised lapsed), kellel endal ei ole taotluse esitanud riigis elamise õigust, olenemata nende kodakondsusest.

               –Kolmanda riigi kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtukohustuse (artiklid 4 ja 6) suhtes kehtivad järgmised eeltingimused: a) asjaomasel isikul on riiki sisenemise ajal taotluse saanud riigi väljastatud elamisluba või taotluse saanud riigi väljastatud kehtiv viisa koos taotluse saanud riigi territooriumile sisenemise tõendiga või b) asjaomane isik sisenes taotluse esitanud riigi territooriumile otse ja ebaseaduslikult pärast taotluse saanud riigi territooriumil viibimist või selle läbimist. See tagasivõtukohustus ei kehti nende isikute suhtes, kes on läbinud riiki transiitreisijana või kellele taotluse esitanud riik on väljastanud viisa või elamisloa, välja arvatud juhul, kui i) taotluse saanud riigi väljastatud viisal või elamisloal on pikem kehtivusaeg, ii) taotluse esitanud riigi väljastatud viisa või elamisluba on saadud pettust kasutades või iii) kõnealune isik ei järgi mõnda viisaga seotud tingimust.

               –Nii oma kodanike puhul (kui kindlaksmääratud tähtaeg on möödunud) kui ka kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute puhul nõustub Valgevene Euroopa tagasisaatmise reisidokumendi kasutamisega (artikli 3 lõige 5 ja artikli 4 lõige 3). Valgevene Vabariigi samaväärne standarddokument on esitatud 7. lisas.

               –Lepingu III jaos (artiklid 7–13 koostoimes 1.–5. lisaga) on esitatud tagasivõtumenetluse tehnilised sätted (tagasivõtutaotlus, tõendid, tähtajad, üleandmise kord ja transpordiliigid) ning artiklis 13 on esitatud sätted, mis käsitlevad eksikombel tagasivõtmist. Menetlus on paindlikum, kuna tagasivõtutaotlust ei ole tarvis, kui tagasivõetaval isikul on kehtiv reisidokument (artikli 7 lõige 2).

               –Lepingu artikli 7 lõikes 3 on sätestatud niinimetatud kiirmenetlus, milles lepiti kokku nende isikute suhtes, kes on kinni peetud kuni 30 kilomeetri laiusel alal liikmesriikide ja Valgevene ühisest maismaapiirist ning Valgevene ja liikmesriikide rahvusvaheliste lennujaamade territooriumil. Kui tavamenetluse puhul on vastamise tähtaeg kümme kalendripäeva, siis kiirmenetluse puhul tuleb tagasivõtutaotlused esitada kahe tööpäeva jooksul ja neile vastata kahe tööpäeva jooksul (artikli 11 lõige 2).

               –Lepingus on transiiti käsitlev jagu (artiklid 14 ja 15 koostoimes 6. lisaga).

               –Artiklites 16, 17 ja 18 on sätestatud vajalikud eeskirjad kulude ja andmekaitse kohta ning esitatud lepingu seos muude rahvusvaheliste kohustustega.

               –Artiklis 19 on sätestatud tagasivõtmise ühiskomitee liikmete määramine ning ühiskomitee ülesanded ja pädevus.

               –Artikliga 20, millega võimaldatakse sõlmida Valgevene ning konkreetsete liikmesriikide vahel kahepoolsed rakendusprotokollid, aidatakse kaasa lepingu rakendamisele. Artiklis 21 on selgitatud kahepoolsete lepingute või kokkulepete ja käesoleva lepingu seost.

               –Lõppsätetes (artiklid 22–24) käsitletakse lepingu territoriaalset kohaldamisala, jõustumist, kestust, võimalike muudatuste tegemist, peatamist, lõpetamist ja lepingu lisade õiguslikku seisundit.

               –Taani, Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi eriseisundit käsitletakse preambulis, artikli 1 punktis d ja artikli 22 lõikes 2 ning Taani puhul asjaomases ühisdeklaratsioonis. Arvestatud on Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat seost Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning seda on kajastatud asjaomastes lepingule lisatud ühisdeklaratsioonides.

               3.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               ·Õiguslik alus

               Käesolev ettepanek esitatakse nõukogule, et ta annaks volitused allkirjastada leping.

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 79 lõige 3 koostoimes artikli 218 lõikega 5.

               ·Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ei kohaldata.

               ·Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada seatud eesmärk: sõlmida rahvusvaheline leping riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise kohta.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanekuga ei kaasne ELi eelarvele lisakulusid.

               5.JÄRELDUSED

               Võttes arvesse eespool loetletud tulemusi, teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu otsustab lepingu liidu nimel allkirjastada ja lubab nõukogu peasekretariaadil anda allkirjastamise täielikud volitused.

               2019/0185 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtulepingu allkirjastamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 79 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)28. veebruaril 2011 volitas nõukogu komisjoni alustama Valgevenega läbirääkimisi riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise üle. Läbirääkimised viidi edukalt lõpule ning Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vaheline riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtuleping (edaspidi „leping“) parafeeriti 17. juunil 2019 e-kirjade vahetuse teel.

               (2)2009. aasta mais toimunud idapartnerluse tippkohtumisel kinnitas EL veel kord oma poliitilist toetust viisanõude täielikule kaotamisele turvalises keskkonnas ja liikuvuse edendamisele, sõlmides idapartnerluse riikidega viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingud.

               (3)Lepingu eesmärk on kehtestada nende isikute kiire ja tõhusa tuvastamise ning ohutu ja nõuetekohase tagasitoimetamise kord, kes ei vasta või enam ei vasta Valgevene või mõne Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise tingimustele, ning soodustada vastastikuse koostöö vaimus selliste isikute transiiti.

               (4)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala suhtes käsitleva protokolli nr 21 [artiklite 1 ja 2] artikli 3 kohaselt [ja mõjutamata nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist,] [ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, [välja arvatud juhul, kui ta teatab oma soovist osaleda vastavalt nimetatud protokollile] / on Ühendkuningriik teatanud [[...] kirjaga] soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises].

               (5)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli nr 21 [artiklite 1 ja 2] artikli 3 kohaselt [ja mõjutamata nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist] [ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, [välja arvatud juhul, kui ta teatab oma soovist osaleda vastavalt nimetatud protokollile] / on Iirimaa teatanud [[...] kirjaga] soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises].

               (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (7)Seepärast tuleks leping Euroopa Liidu nimel allkirjastada, eeldusel et see hiljem sõlmitakse, ja lepingule lisatud ühisdeklaratsioonid heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtulepingu allkirjastamine, tingimusel et nimetatud leping hiljem sõlmitakse
                  1
               .

               Artikkel 2

               Liidu nimel kiidetakse heaks lepingule lisatud ühisdeklaratsioonid.

               Artikkel 3

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu allkirjastamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud lepingu läbirääkija, tingimusel et leping hiljem sõlmitakse.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega..


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.8.2019
            COM(2019) 403 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:
            Nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta

               LISA

               Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi
                  vaheline
                  viisade väljastamise lihtsustamise
                  LEPING

               EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“,

               ja VALGEVENE VABARIIK, edaspidi „Valgevene“,

               edaspidi „lepinguosalised“,

               SOOVIDES edendada liidu ja Valgevene kodanikele viisade väljastamise vastastikuse lihtsustamise teel inimestevahelist suhtlemist kui majandus-, humanitaar-, kultuuri-, teadus- ja muude suhete püsiva arengu tähtsat eeltingimust,

               TÕDEDES, et viisalihtsustus ei tohiks kaasa tuua ebaseaduslikku rännet, ning pöörates erilist tähelepanu julgeolekule ja tagasivõtmisele,

               PIDADES MEELES lepinguosalistevahelise koostöö aluspõhimõtteid ning kohustusi ja vastutust, sealhulgas inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamist, mis tulenevad nende suhtes kohaldatavatest asjakohastest rahvusvahelistest õigusaktidest,

               VÕTTES ARVESSE protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’d käsitlevat protokolli, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Taani seisukoha kohta ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Taani Kuningriigi suhtes,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1 – Eesmärk ja kohaldamisala

               Käesoleva lepingu eesmärk on lihtsustada vastastikkuse põhimõtte alusel liidu ja Valgevene kodanikele selliste viisade väljastamist, mis annavad neile õiguse kavandatud viibimiseks riigis kuni 90 päeva 180päevase ajavahemiku jooksul.

               Artikkel 2 – Üldsäte

               1.Käesolevas lepingus sätestatud viisade väljastamise lihtsustatud korda kohaldatakse nende liidu ja Valgevene kodanike suhtes, kes ei ole Valgevene, liidu või liikmesriikide õigusnormide, käesoleva lepingu või muude rahvusvaheliste lepingute alusel viisanõudest vabastatud.

               2.Selliste käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste puhul nagu viisa väljastamisest keeldumine, reisidokumentide tunnustamine, toimetulekuks piisavate vahendite olemasolu tõendamine ning sisenemiskeeld ja väljasaatmismeetmed, kehtivad Valgevene, liikmesriikide või liidu õigusaktid.

               Artikkel 3 – Mõisted

               Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„liikmesriik“ – Euroopa Liidu liikmesriik, v.a Taani Kuningriik, Iirimaa ja Ühendkuningriik;

               (b)„liidu kodanik“ – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;

               (c) „Valgevene kodanik“ – Valgevene Vabariigi kodanik;

               (d)„viisa“ – liikmesriigi või Valgevene väljastatud luba liikmesriikide või Valgevene territooriumilt läbisõiduks või kavandatud viibimiseks liikmesriikide või Valgevene territooriumil kokku kuni 90 päeva 180päevase ajavahemiku jooksul;

               (e) „seaduslikult riigis elav isik“

               –Valgevene puhul liidu kodanik, kellel on Valgevene õigusaktide kohaselt luba või õigus viibida Valgevene territooriumil kauem kui 90 päeva,

               –liidu puhul Valgevene kodanik, kellel on liidu või liikmesriigi õigusaktide kohaselt luba või õigus viibida liikmesriigi territooriumil kauem kui 90 päeva;

               (f)„ELi reisiluba“ – liidu poolt liidu institutsioonide teatavatele teenistujatele vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1417/2013 väljastatud dokument.

               Artikkel 4 – Reisi eesmärki tõendavad dokumendid

               1.Järgmistesse kategooriatesse kuuluvate liidu ja Valgevene kodanike puhul piisab, kui teise lepinguosalise territooriumile tehtava reisi eesmärgi tõendamiseks esitatakse järgmised dokumendid:

               (a)ametlike delegatsioonide liikmed, sealhulgas alalised liikmed, kes osalevad liikmesriigile, Euroopa Liidule või Valgevenele esitatud ametliku kutse alusel ametlikel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel või ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida valitsustevahelised organisatsioonid korraldavad Valgevene või mõne liikmesriigi territooriumil:

               –liikmesriigi, Euroopa Liidu või Valgevene pädeva ametiasutuse kiri, millega kinnitatakse, et taotleja on tema delegatsiooni koosseisus või delegatsiooni alaline liige, kes reisib teise lepinguosalise territooriumile, et osaleda eespool nimetatud üritustel, ning millele on lisatud ametliku kutse koopia;

               (b)lähisugulased – abikaasa, lapsed, vanemad ja vanema hooldusõigust teostavad isikud, vanavanemad ja lapselapsed, kes külastavad Valgevene territooriumil seaduslikult elavaid liidu kodanikke või liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavaid Valgevene kodanikke või liidu kodanikke, kes elavad selle liikmesriigi territooriumil, mille kodanikud nad on, või Valgevene territooriumil elavaid Valgevene kodanikke:

               –vastuvõtva isiku kirjalik kutse;

               (c)ettevõtjad ja ettevõtlusorganisatsioonide esindajad:

               –vastuvõtva juriidilise isiku või äriühingu, organisatsiooni või sellise juriidilise isiku või äriühingu peakorteri või filiaali, Valgevene või mõne liikmesriigi riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse või Valgevene või mõne liikmesriigi territooriumil peetava kaubandus- ja tööstusnäituse, konverentsi või sümpoosioni korralduskomitee kirjalik kutse, mille on vastavalt siseriiklikele õigusaktidele kinnitanud pädevad ametiasutused;

               (d)autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba- ja reisijateveoteenuseid Valgevene ja liikmesriikide territooriumite vahel sõidukiga, mis on registreeritud liikmesriigis või Valgevenes:

               –rahvusvahelise autoveoga tegeleva Valgevene äriühingu või veoettevõtjate üleriigilise ühenduse (liidu) või liikmesriikide veoettevõtjate üleriigiliste ühenduste kirjalik taotlus, milles on esitatud reiside eesmärk, marsruut, kestus ja sagedus;

               (e)Valgevene ja liikmesriikide territooriumile liiklevate rahvusvaheliste rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal:

               –Valgevene või liikmesriigi pädeva raudteeorganisatsiooni või -ettevõtja kirjalik taotlus, milles esitatakse reiside eesmärk, kestus ja sagedus;

               (f)ajakirjanikud ja tehnilised töötajad, kes saadavad neid ametiülesannete täitmisel:

               –kutseorganisatsiooni või taotleja tööandja väljastatud tõend või muu dokument, millega tõendatakse, et asjaomane isik on kutseline ajakirjanik, ning millel on märgitud, et reisi eesmärk on ajakirjandusliku tööülesande täitmine, või millega tõendatakse, et kõnealune isik on tehniline töötaja, kes saadab ajakirjanikku ametiülesannete täitmisel;

               (g)teadus-, akadeemilistel, kultuuri- ja kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud:

               –korraldava organisatsiooni kirjalik kutse nendel üritustel osalemiseks;

               (h)õpilased, üliõpilased, kraadiõppurid ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammide ning õpingutega seotud muude ürituste raames:

               –vastuvõtva ülikooli, akadeemia, instituudi, kolledži või kooli kirjalik kutse või immatrikuleerimistõend või (üli)õpilaspilet või tõend koolituse kohta, milles osaletakse;

               (i)rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja isikud, kes saadavad neid ametiülesannete täitmisel:

               –vastuvõtva organisatsiooni (pädeva asutuse, liikmesriigi või Valgevene üleriigilise spordialaliidu või Valgevene või liikmesriigi olümpiakomitee) kirjalik kutse;

               (j)sõpruslinnade või muude omavalitsuste ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad:

               –asjaomase linna või kohaliku omavalitsusüksuse juhi või linnapea kirjalik kutse;

               (k)isikud, kes külastavad sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaiku:

               –haua olemasolu ja säilimist tõendav ametlik dokument ning taotleja ja maetu omavahelist perekondlikku seost või sugulust tõendav dokument;

               (l)sugulased, kes osalevad matusetseremoonial:

               –surma fakti tõendav ametlik dokument ning taotleja ja maetava omavahelist perekondlikku või muud seost tõendav kinnitus;

               (m)isikud, kes külastavad riiki meditsiinilistel põhjustel, ja isikud, kes peavad neid saatma:

               –meditsiiniasutuse ametlik dokument, millega kinnitatakse, et arstiabi tuleb osutada selles meditsiiniasutuses ja et saatev isik on vajalik, ning tõend ravi eest tasumiseks piisavate rahaliste vahendite olemasolu kohta;

               (n)kutsealade esindajad, kes osalevad rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel, mida peetakse Valgevene või mõne liikmesriigi territooriumil:

               –vastuvõtva organisatsiooni kirjalik kutse, milles kinnitatakse, et asjaomane isik osaleb kõnealusel üritusel;

               (o)kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kelle reisi eesmärk on koolitus, seminar või konverents, kaasa arvatud vahetusprogrammi raames:

               –vastuvõtva organisatsiooni kirjalik kutse, kinnitus, et isik esindab kodanikuühiskonna organisatsiooni, ja siseriiklike õigusaktide kohaselt vastavast registrist väljastatud riigi ametiasutuse tõend asjaomase organisatsiooni asutamise kohta;

               (p) Valgevene ja liidu vahelistes ametlikes ELi piiriülestes koostööprogrammides osalejad:

               –vastuvõtva organisatsiooni kirjalik kutse.

               2.Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kirjalikus taotluses või kutses tuleb esitada järgmised andmed:

               (a)kutsutava isiku kohta: ees- ja perekonnanimi, sünniaeg, sugu, kodakondsus, passi number, reisi aeg ja eesmärk, riiki sisenemiste arv ning vajaduse korral kutsutava isikuga koos reisivate laste nimed;

               (b)kutsuva isiku kohta: ees- ja perekonnanimi ning aadress;

               (c)kutsuva juriidilise isiku, ettevõtte või organisatsiooni kohta: täisnimi ja aadress ning:

               –kui taotluse on välja andnud organisatsioon või asutus, siis sellele alla kirjutanud isiku nimi ja ametikoht;

               –kui kutsuja on liikmesriigis või Valgevenes registreeritud juriidiline isik või äriühing või sellise juriidilise isiku või äriühingu peakorter või filiaal, siis asjaomase liikmesriigi või Valgevene siseriiklikus õiguses ettenähtud registrinumber.

               3.Käesoleva artikli lõikes 1 loetletud kategooriatesse kuuluvatele isikutele väljastatakse kõikide kategooriate viisasid lihtsustatud korras, ilma et selleks oleks vaja reisi eesmärgi kohta esitada muud lepinguosaliste õigusaktides ettenähtud põhjendust, kutset või kinnitust.

               Artikkel 5 – Mitmekordsete viisade väljastamine

               1.Liikmesriikide ja Valgevene diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad viieaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele:

               (a)ametiülesandeid täitvad kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed ning riigi ja piirkondlike parlamentide liikmed, konstitutsioonikohtu ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud;

               (b)ametlike delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad korrapäraselt liikmesriikidele, liidule või Valgevenele esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel või vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid Valgevene või mõne liikmesriigi territooriumil;

               (c)abikaasa, alla 21aastased või ülalpeetavad lapsed, vanemad ja vanema hooldusõigust teostavad isikud, vanavanemad ja lapselapsed, kes külastavad Valgevene territooriumil seaduslikult elavaid liidu kodanikke või liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavaid Valgevene kodanikke või liidu kodanikke, kes elavad selle liikmesriigi territooriumil, mille kodanikud nad on, või Valgevene territooriumil elavaid Valgevene kodanikke;

               (d)ettevõtjad ja ettevõtlusorganisatsioonide esindajad, kes reisivad korrapäraselt Valgevenesse või liikmesriikidesse.

               Kui sageli või regulaarselt reisimise vajadus või kavatsus on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, piiratakse erandina esimesest lausest mitmekordse viisa kehtivusaeg sama ajavahemikuga, eelkõige:

               –punktis b osutatud isikute puhul, kui nende ametlike delegatsioonide alaliseks liikmeks oleku aeg on alla viie aasta;

               –punktis c osutatud isikute puhul, kui seaduslikult liikmesriigis elavale Valgevene kodanikule või seaduslikult Valgevenes elavale liikmesriigi kodanikule väljastatud seadusliku elamisloa kehtivusaeg on alla viie aasta;

               –punktis d osutatud isikute puhul, kui nende ettevõtlusorganisatsioonide esindajaks oleku aeg või töölepingu kehtivusaeg on alla viie aasta.

               2.Liikmesriikide ja Valgevene diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad üheaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele, tingimusel et neile on eelneva aasta jooksul väljastatud vähemalt üks viisa ning et nad on seda kasutanud vastavalt külastatava riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele:

               (a)ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad korrapäraselt liikmesriigile, liidule või Valgevenele esitatud ametliku kutse alusel ametlikel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel või vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid Valgevene või liikmesriigi territooriumil;

               (b)autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba- ja reisijateveoteenuseid Valgevene ja liikmesriikide territooriumite vahel sõidukiga, mis on registreeritud liikmesriigis või Valgevenes:

               (c)Valgevene ja liikmesriikide territooriumile liiklevate rahvusvaheliste rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal:

               (d)teadus-, akadeemilistel, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud, kes reisivad korrapäraselt Valgevenesse või liikmesriikidesse;

               (e)üliõpilased ja kraadiõppurid, kes reisivad korrapäraselt õppimise või koolituse eesmärgil, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames;

               (f)rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad isikud ametiülesannete täitmisel;

               (g)sõpruslinnade ja muude omavalitsuste ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad;

               (h)isikud, kes peavad meditsiinilistel põhjustel külastama riiki korrapäraselt, ja isikud, kes peavad neid saatma;

               (i)rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel osalevad kutsealade esindajad;

               (j)kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kes reisivad korrapäraselt Valgevenesse või liikmesriikidesse, et osaleda koolitusel, seminaril või konverentsil, kaasa arvatud vahetusprogrammi raames;

               (k)Valgevene ja liidu vahelistes ametlikes ELi piiriülestes koostööprogrammides osalejad;

               (l)ajakirjanikud ja neid saatvad tehnilised töötajad ametiülesannete täitmisel.

               Kui sageli või regulaarselt reisimise vajadus või kavatsus on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, piiratakse erandina esimesest lausest mitmekordse viisa kehtivusaeg sama ajavahemikuga.

               3.Liikmesriikide ja Valgevene diplomaatilised ja konsulaaresindused annavad välja vähemalt kaheaastase ja maksimaalselt viieaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud isikutele, tingimusel et nad on eelneva kahe aasta jooksul kasutanud üheaastase kehtivusajaga mitmekordset viisat vastavalt külastatava riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele, välja arvatud juhul, kui sageli või regulaarselt reisimise vajadus või kavatsus on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, millisel juhul piiratakse mitmekordse viisa kehtivusaeg sama ajavahemikuga.

               Artikkel 6 – Viisataotluste menetlemise tasu

               1.Viisataotluste menetlemise tasu on 35 eurot.

                  Nimetatud summa võib läbi vaadata käesoleva lepingu artikli 14 lõikes 4 sätestatud korra kohaselt.

               2.Liikmesriigid ja Valgevene võtavad viisataotluse menetlemise eest tasu 70 eurot juhul, kui taotleja on palunud teha taotluse kohta otsuse kahe päeva jooksul pärast selle esitamist ja konsulaat on nõustunud tegema otsuse kahe päeva jooksul.

               3.Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, on viisataotluse menetlemise tasu maksmisest vabastatud järgmistesse kategooriatesse kuuluvad isikud:

               (a)kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed ning riigi ja piirkondliku parlamendi liikmed ning põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud;

               (b)ametlike delegatsioonide liikmed, sealhulgas alalised liikmed, kes osalevad liikmesriigile, Euroopa Liidule või Valgevenele esitatud ametliku kutse alusel ametlikul kohtumisel, nõupidamisel, läbirääkimistel või ametlikus vahetusprogrammis või üritusel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid Valgevene või mõne liikmesriigi territooriumil;

               (c)Valgevene territooriumil seaduslikult elavate liidu kodanike või liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavate Valgevene kodanike või selle liikmesriigi territooriumil, mille kodanikud nad on, elavate liidu kodanike, või Valgevene territooriumil elavate Valgevene kodanike lähisugulased – abikaasa, lapsed, vanemad ja vanema hooldusõigust teostavad isikud, vanavanemad ja lapselapsed;

               (d)teadus-, akadeemilistel, kultuuri- ja kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud;

               (e)õpilased, üliõpilased, kraadiõppurid ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammide ning teiste õpingutega seotud ürituste raames;

               (f)rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad isikud ametiülesannete täitmisel;

               (g)sõpruslinnade ja muude omavalitsuste ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad;

               (h)kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kelle reisi eesmärk on koolitus, seminar või konverents, kaasa arvatud vahetusprogrammi raames;

               (i)Valgevene ja liidu vahelistes ametlikes ELi piiriülestes koostööprogrammides osalejad;

               (j)puudega isikud ja vajaduse korral neid saatvad isikud;

               (k)isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust reisida humanitaarsetel põhjustel, kaasa arvatud selleks, et saada kiiresti arstiabi, ning sellist isikut saatev isik, ning isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust osaleda lähisugulase matusel või külastada raskelt haiget lähisugulast;

               (l) alla 12aastased lapsed.

               4.Kui liikmesriik või Valgevene teeb viisade väljastamisel koostööd välise teenuseosutajaga, võib väline teenuseosutaja võtta teenustasu. Kõnealune tasu on proportsionaalne kuludega, mida väline teenuseosutaja on kandnud ülesannete täitmisel, ning ei tohi ületada 30 eurot. Võimaluse korral säilitab liikmesriik või Valgevene taotlejatele võimaluse esitada taotlus otse riigi konsulaadis.

               Liidus teostab väline teenuseosutaja toiminguid vastavalt viisaeeskirjale ja täielikult kooskõlas Valgevene õigusaktidega.

               Valgevenes teostab väline teenuseosutaja toiminguid vastavalt Valgevene õigusaktidele ja täielikult kooskõlas ELi liikmesriikide õigusaktidega.

               Artikkel 7 – Viisataotluse menetlemise kestus

               1.Liikmesriikide ja Valgevene diplomaatilised ja konsulaaresindused otsustavad viisa väljastamise 10 kalendripäeva jooksul alates taotluse ja viisa väljastamiseks nõutavate dokumentide kättesaamise kuupäevast.

               2.Viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise tähtaega võib üksikjuhtudel pikendada kuni 30 kalendripäevani, eelkõige juhul, kui viisataotlus nõuab põhjalikumat läbivaatamist.

               3.Kiireloomulistel juhtudel võib viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise tähtaega lühendada kahe tööpäevani või veelgi lühema ajani.

               Kui taotleja peab taotluse esitamiseks registreerima ennast vastuvõtule, peab vastuvõtt reeglina toimuma kahe nädala jooksul vastuvõtu taotlemise hetkest. Olenemata eelmisest lausest peab väline teenuseosutaja tagama, et viisataotluse saab tavaliselt esitada põhjendamatu viivitusteta.

               Põhjendatud kiireloomulistel juhtudel võib konsulaat lubada taotlejal esitada oma taotluse vastuvõtule tulemata või antakse talle kohe vastuvõtuaeg.

               Artikkel 8 – Riigist lahkumine juhul, kui dokumendid on kadunud või varastatud

               1.Liidu ja Valgevene kodanikud, kes on oma reisidokumendi kaotanud või kellelt see on varastatud Valgevene või liikmesriigi territooriumil viibimise ajal, võivad Valgevene või liikmesriigi territooriumilt lahkuda ilma viisa või muu loata ning liikmesriigi või Valgevene diplomaatilise või konsulaaresinduse väljastatud kehtiva, piiri ületamist võimaldava reisidokumendi alusel.

               Artikkel 9 – Viisa kehtivuse pikendamine erakorralistel asjaoludel

               Kui liidu või Valgevene kodanikul ei ole võimalik lahkuda Valgevene või liikmesriigi territooriumilt viisale märgitud ajaks vääramatu jõu tõttu või tema liikmesriikide või Valgevene territooriumilt lahkumist takistavatel humanitaarkaalutlustel, pikendatakse tema viisa kehtivust tasuta tema elukohariiki tagasipöördumiseks vajalikuks ajaks vastavalt Valgevene või vastuvõtva liikmesriigi õigusaktidele.

               Artikkel 10 – Diplomaatilised passid ja ELi reisiload*

               1.Liidu kodanikud, kes kasutavad kehtivat biomeetrilist diplomaatilist passi, mille on väljastanud liikmesriik, või kehtivat ELi reisiluba, võivad Valgevene territooriumile siseneda, sealt lahkuda ja selle läbida ilma viisata.

               2.Valgevene kodanikud, kes kasutavad kehtivat biomeetrilist diplomaatilist passi, mille on väljastanud Valgevene, võivad liikmesriikide territooriumile siseneda, sealt lahkuda ja selle läbida ilma viisata.

               3.Lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikud võivad viibida Valgevene või liikmesriikide territooriumil 180 päeva jooksul maksimaalselt 90 päeva.

               [*EL kontrollib eelnevalt Valgevene diplomaatiliste passide väljastamise süsteemi ja selle rakendamise turvalisust ja terviklust.]

               Artikkel 11 – Viisa territoriaalne kehtivus

               Liidu ja Valgevene kodanikel on õigus reisida liikmesriikide ja Valgevene territooriumil Valgevene ja Euroopa Liidu kodanikega samadel tingimustel, ilma et see piiraks Valgevene ja liikmesriikide riiklikku julgeolekut käsitlevate õigusnormide ning ELi piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid käsitlevate õigusnormide kohaldamist.

               Artikkel 12 – Lepingu haldamise ühiskomitee

               1.Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee“), mis koosneb liidu ja Valgevene esindajatest.

               2.Komiteel on eelkõige järgmised ülesanded:

               (a)teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;

               (b)esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;

               (c)lahendada lepingu sätete tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi.

               3.Komitee koguneb vastavalt vajadusele ühe lepinguosalise taotlusel, kuid vähemalt üks kord aastas.

               4.Komitee kehtestab oma töökorra.

               Artikkel 13 – Käesoleva lepingu seos liikmesriikide ja Valgevene vaheliste kahepoolsete lepingutega

               Käesolev leping on jõustumisest alates ülimuslik üksikute liikmesriikide ja Valgevene vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete sätete suhtes, mis võivad mõjutada või muuta käesoleva lepingu kohaldamisala.

               Artikkel 14 – Lõppsätted

               1.Lepinguosalised ratifitseerivad käesoleva lepingu või kiidavad selle heaks vastavalt oma riigis kehtivale menetlusele ning leping jõustub sellele päevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.

               2.Erandina käesoleva artikli lõikest 1 jõustub käesolev leping alles Euroopa Liidu ja Valgevene vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu jõustumise kuupäeval, kui see kuupäev on hilisem käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kuupäevast.

               3.Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui see lõpetatakse käesoleva artikli lõike 6 kohaselt.

               4.Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud, et vajalikud sisemenetlused on lõpule viidud.

               5.Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt 48 tundi enne selle jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu peatamise aluseks olnud põhjused enam ei kehti.

               6.Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90 päeva pärast teatamise kuupäeva.

               Käesolev leping on koostatud [koht] [kuupäev] kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, soome, slovaki, sloveeni, taani, tšehhi, ungari ja valgevene keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Euroopa Liit

                     Valgevene

               LEPINGU PROTOKOLL LIIKMESRIIKIDE KOHTA,
                  KES EI KOHALDA TÄIELIKULT SCHENGENI ACQUIS’D

               Liikmesriigid, kelle suhtes Schengeni acquis on siduv, kuid kes veel ei väljasta Schengeni viisasid, kuna ootavad nõukogu asjakohast otsust, väljastavad ainult oma riigi territooriumil kehtivaid viisasid.

               Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsusele nr 565/2014/EL, millega lubatakse Bulgaarial, Horvaatial, Küprosel ja Rumeenial alates 16. juunist 2014 ühepoolselt tunnustada ühtseid lühiajalisi viisasid, mis kehtivad kaheks või korduvaks sisenemiseks, Schengeni riikide väljastatud pikaajalisi viisasid ja elamislube, Schengeni liikmesriikide viisaeeskirja artikli 25 lõike 3 esimese lause kohaselt väljastatud piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid ning Bulgaaria, Horvaatia, Küprose ja Rumeenia väljastatud viisasid ja elamislube võrdväärsena nende viisadega mitte ainult nende territooriumilt transiidi eesmärgil läbisõiduks, vaid ka nende territooriumil kavandatud viibimiseks, mis ei ületa 90 päeva mis tahes 180päevase ajavahemiku jooksul, on võetud ühtlustatud meetmeid, et lihtsustada Schengeni viisa või Schengeni elamisloa omanike läbisõitu nende liikmesriikide territooriumilt, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d.

               ÜHISDEKLARATSIOON TAANI KOHTA

               Lepinguosalised võtavad arvesse, et käesolevat lepingut ei kohaldata Taani diplomaatilistes ja konsulaaresindustes kasutatava viisade väljastamise korra suhtes.

               Seepärast on asjakohane, et Taani ja Valgevene ametiasutused sõlmiksid viivitamata kahepoolse lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu Euroopa Liidu ja Valgevene vahelise lepingu tingimustega samalaadsetel tingimustel.

               ÜHISDEKLARATSIOON
                  ÜHENDKUNINGRIIGI JA IIRIMAA KOHTA

               Lepinguosalised märgivad, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes.

               Seepärast on soovitav, et Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Valgevene ametiasutused sõlmiksid kahepoolsed lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingud.

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI,
                  NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA

               Lepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

               Seepärast on asjakohane, et Islandi, Liechtensteini, Norra, Šveitsi ja Valgevene ametiasutused sõlmiksid viivitamata kahepoolsed lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingud Euroopa Liidu ja Valgevene vahelise lepingu tingimustega samalaadsetel tingimustel.

               ÜHISDEKLARATSIOON
                  REISIDOKUMENTIDEGA SEOTUD KOOSTÖÖ KOHTA

               Lepinguosalised lepivad kokku, et artikli 12 alusel loodud ühiskomitee hindab lepingu rakendamise üle järelevalvet teostades asjaomaste reisidokumentide turvataseme mõju käesoleva lepingu toimimisele. Sellega seoses lepivad lepinguosalised kokku, et teavitavad teineteist korrapäraselt meetmetest, mida on võetud selleks, et vältida mitme reisidokumendi väljastamist ühele inimesele ja arendada reisidokumentide turvalisuse tehnilisi aspekte, samuti meetmetest, mida on võetud seoses reisidokumentide väljastamise isikustamisega.

               Liikmesriigid, liit ja Valgevene teavitavad põhjendamatu viivituseta uute reisidokumentide kasutuselevõtust või olemasolevate reisidokumentide muutmisest ja edastavad kõnealuste reisidokumentide näidised ja kirjelduse.

               ÜHISDEKLARATSIOON LÜHIAJALISE VIISA MENETLEMIST KÄSITLEVA TEABE JA LÜHIAJALISE VIISA TAOTLEMISEL ESITATAVATE DOKUMENTIDE ÜHTLUSTAMISE KOHTA

               Tõdedes, et viisataotlejatele on oluline läbipaistvus, peavad lepinguosalised vajalikuks võtta järgmised meetmed.

               – Lepinguosalised koostavad taotlejate jaoks põhiteabe lühiajalise viisa taotlemise menetluste ja tingimuste ning nende kehtivuse kohta.

               – EL levitab laialdaselt Valgevenes viisataotlejatelt nõutavate lisadokumentide loetelu, mis võeti vastu komisjoni 29. aprilli 2014. aasta rakendusotsusega nr C(2014) 2727.

               Eespool osutatud teave tuleb esitada selgelt nähtaval kohal (konsulaatide teadetetahvlitel, veebisaitidel jne).

               ÜHISDEKLARATSIOON,

               MIS KÄSITLEB LEPINGU TULEMUSLIKUKS RAKENDAMISEKS

               VAJALIKKU KONSULAARTÖÖTAJATE ARVU

               Tunnistades, kui oluline on lepingu tulemuslik rakendamine, rõhutavad lepinguosalised vajadust, et lepinguosalised tagaksid piisava arvu konsulaartöötajate olemasolu.

               Seda arvesse võttes lepivad lepinguosalised kokku, et lepingu artikli 12 alusel moodustatud ühiskomitee peaks jälgima seda, kuidas mõlemad lepinguosalised rakendavad lepingu artikli 6 lõiget 4, milles on sätestatud taotleja võimalus esitada taotlus otse konsulaadis, ja artiklit 7, milles on sätestatud viisataotluse menetlemise kestus.

               LISA […]

               LISA […]

               LISA […]

               LISA […]

               LISA […]

               LISA […]

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.8.2019
            COM(2019) 403 final
            2019/0182(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               2009. aasta mais toimunud idapartnerluse tippkohtumisel kinnitas EL veel kord oma poliitilist toetust viisanõude täielikule kaotamisele turvalises keskkonnas ja liikuvuse edendamisele, sõlmides idapartnerluse riikidega viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingud. Kooskõlas ühise lähenemisviisiga ELi viisalihtsustuspoliitikale leppisid liikmesriigid 2005. aasta detsembris alaliste esindajate komitee tasandil kokku, et viisalihtsustuslepinguid ei sõlmita ilma tagasivõtulepinguta.

               Selles kontekstis esitas komisjon 12. novembril 2010 nõukogule soovituse läbirääkimisjuhiste saamiseks, et pidada Valgevene Vabariigiga läbirääkimisi lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamist ja ebaseaduslikult riigis elavate isikute tagasivõtmist käsitlevate lepingute üle.

               Pärast seda, kui nõukogu andis 28. veebruaril 2011 volituse,
                  1
                alustati 12. juunil 2014 Brüsselis Valgevene Vabariigiga ametlikult läbirääkimisi.

               Järgmised viis läbirääkimistevooru toimusid 24. novembril 2014 Minskis, 12. märtsil 2015 Brüsselis, 20. juunil 2017 Minskis, 11. oktoobril 2018 ja 26. märtsil 2019 Brüsselis. Pealäbirääkijad parafeerisid lepingu teksti 17. juunil 2019 e-kirjade vahetuse teel.

               Vahepeal allkirjastasid Valgevene, Euroopa Liit ja seitse osalevat liikmesriiki (Bulgaaria, Rumeenia, Leedu, Poola, Ungari, Soome ja Läti) 13. oktoobril 2016 ühisdeklaratsiooni liikuvuspartnerluse kohta.

               Alates 12. veebruarist 2017 on Euroopa Liidu kodanikud Valgevene Vabariigi territooriumile sisenemise ja seal kuni viiepäevase viibimise korral viisanõudest vabastatud, eeldusel et nad ületavad piiri Minski rahvusvahelises lennujaamas. 24. juulil 2018 pikendati viisavaba viibimise kestust samadel tingimustel 30 päevani. Kui riigis viibimine jääb vahemikku 30–90 päeva (180päevase ajavahemiku jooksul), kohaldatakse lepingut vastastikku.

               Liikmesriike on läbirääkimiste kõikidel etappidel korrapäraselt teavitatud ja nendega asjaomastes nõukogu töörühmades nõu peetud. Lepingu teksti lõplik eelnõu saadeti viisatöörühmale ja kiideti 5. aprillil 2019 vaikiva nõusoleku menetluse teel üldiselt heaks.

               17. aprillil 2019 saatis rände ja siseasjade peadirektoraadi peadirektor kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehele kirja, millega teavitati Euroopa Parlamenti viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingu üle toimunud läbirääkimiste lõppemisest. Kirjale oli lisatud mõlema lepingu eelnõu.

               Lepingu sõlmimist käsitleva otsuse ettepanekus on esitatud lepingu praktiliseks kohaldamiseks vajalik sisekord. Selles on eelkõige sätestatud, et lepingu artikli 12 alusel moodustatud viisalihtsustuse ühiskomitees esindab liitu komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.

               Lisatud ettepanek on õiguslik vahend lepingu sõlmimiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega.

               2.
                     LEPINGU EESMÄRK JA SISU

               Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on lihtsustada vastastikkuse põhimõtte alusel liidu ja Valgevene kodanikele selliste viisade väljastamist, mis annavad neile õiguse kavandatud viibimiseks riigis 180 päeva jooksul kuni 90 päeva.

               Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.

               Lepingu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt.

               –Põhimõtteliselt tuleb viisataotlejale viisa väljastamise või väljastamata jätmise otsus teha 10 kalendripäeva jooksul. Tähtaega võib pikendada kuni 30 kalendripäevani, kui juhtum vajab põhjalikumat uurimist. Kiireloomulistel juhtudel võib tähtaega lühendada kahe tööpäevani või veelgi lühema ajani. Reeglina pääseb viisataotleja taotluse esitamiseks vastuvõtule kahe nädala jooksul vastuvõtu taotlemise hetkest. Kiireloomulistel juhtudel saab vastuvõtuaja kohe või on võimalik esitada taotlus vastuvõtule tulemata.

               –Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi kodanike esitatavate taotluste menetlemise eest võetav viisatasu on 35 eurot. Selle tasu peavad tasuma kõik viisataotlejad. Viisatasu maksmisest on täielikult vabastatud järgmistesse kategooriatesse kuuluvad isikud: alla 12aastased lapsed, puudega isikud, lähisugulased, valitsuse tegevuses osalevate ametlike delegatsioonide liikmed, õpilased, üliõpilased ja kraadiõppurid, kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, humanitaarabiga seotud juhtumid ning teadus-, kultuuri-, kunsti- ja spordiüritustel osalejad.

               –Kui lepinguosalised otsustavad teha koostööd välise teenuseosutajaga, et muu hulgas võtta vastu viisataotlusi, ei tohi välisele teenuseosutajale makstav tasu olla suurem kui 30 eurot. Lepinguosaliste kodanikel peab võimaluse korral (nt kui töökoormusega toimetulekuks ja lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks on piisavalt töötajaid) säilima võimalus esitada taotlus otse konsulaadis.

               –Reisi eesmärgi tõendamiseks nõutavate dokumentide suhtes kohaldatakse lihtsustatud nõudeid järgmistesse kategooriatesse kuuluvate isikute puhul: lähisugulased, ettevõtjad, ametlike delegatsioonide liikmed, õpilased, üliõpilased ja kraadiõppurid, teadus-, kultuuri- ja spordiüritustel osalejad, ajakirjanikud, sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaikade külastajad (kaasa arvatud sugulased), kodanikuühiskonna esindajad, rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel osalevad kutsealade esindajad, autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba- ja reisijateveoteenuseid, sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad ja meditsiinilistel põhjustel riiki külastavad isikud, rahvusvahelistel spordiüritustel osalevad isikud, rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal ning ametlikes ELi piiriülestes koostööprogrammides osalejad. Loetletud kategooriatesse kuuluvatelt isikutelt võib reisi põhjuse tõendamiseks nõuda ainult käesolevas lepingus loetletud dokumente. Reeglina ei nõuta neilt muud liikmesriikide või Valgevene Vabariigi õigusaktidega ettenähtud põhjendust, kutset või kinnitust.

               –Mitmekordse viisa väljastamise lihtsustatud kriteeriumid kehtivad ka järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele:

               (a)riigi ja piirkondlike valitsuste, parlamentide ja kohtute liikmed, ametlike delegatsioonide alalised liikmed, abikaasad ja lapsed, kes külastavad Valgevene territooriumil seaduslikult elavaid Euroopa Liidu kodanikke või liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavaid Valgevene Vabariigi kodanikke või ELi kodanikke, kes elavad selle liikmesriigi territooriumil, mille kodanikud nad on, või Valgevene Vabariigi territooriumil elavaid Valgevene kodanikke: viieaastase kehtivusajaga mitmekordne viisa (või lühema kehtivusajaga, kui korrapärase reisimise kavatsus on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, näiteks juhul, kui nende mandaadi või seaduslikult väljastatud elamisloa kehtivusaeg on lühem).

               (b)teadus-, kultuuri-, ametlikes vahetus- või piiriülestes programmides, rahvusvahelistel spordiüritustel osalejad, ajakirjanikud, üliõpilased, ametlike delegatsioonide liikmed, kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel osalevad kutsealade esindajad, autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba- ja reisijateveoteenuseid, ning rongide personal ja isikud, kes peavad külastama riiki korrapäraselt meditsiinilistel põhjustel: üheaastase kehtivusajaga mitmekordne viisa.

               (c)samad, punktis b nimetatud kategooriad: tuleks väljastada vähemalt kaheaastase ja maksimaalselt viieaastase kehtivusajaga viisa (tingimusel, et isik on kahe eelneva aasta jooksul nõuetekohaselt kasutanud üheaastase kehtivusajaga mitmekordset viisat, välja arvatud juhul, kui vajadus või kavatsus sageli reisida on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga).

               –Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi kodanikud, kes kasutavad kehtivat biomeetrilist diplomaatilist passi või kehtivat ELi reisiluba, on lühiajalise külastuse korral viisanõudest vabastatud. Komisjon esitas 2015. aasta aprillis Valgevene diplomaatiliste passide väljastamise süsteemi turvalisuse ja tervikluse esimese hinnangu, mis hõlmas ka passide turvaelemente. Väljastamise süsteemi peeti rahuldavaks. Valgevene diplomaatiliste passide turvalisust ei pidanud osa liikmesriike siiski piisavaks. Valgevene Vabariik teatas seejärel, et ta hakkab väljastama biomeetrilisi passe, mis vastavad Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni viimastele suunistele ja soovitustele, alates 2020. aasta algusest ning nõustus loobuma viisanõudest üksnes biomeetriliste diplomaatiliste passide puhul (lisanõue, mis puudus läbirääkimisjuhistes). Viimases, kuuendas läbirääkimistevoorus 26. märtsil 2019 esitas Valgevene Vabariik komisjonile ajakohastatud teabe passide väljastamise süsteemi ja nende passide tehniliste kirjelduste kohta ning kohustus edastama uue biomeetrilise passi näidise ja lõplikud tehnilised kirjeldused hiljemalt 2019. aasta oktoobriks. Sellest tulenevalt peab komisjon enne lepingu sõlmimist tegema Valgevene passide väljastamise süsteemi lõpliku hindamise, konsulteerides liikmesriikidega.

               –Lõppsätted annavad lepinguosalistele võimaluse ükskõik millisel põhjusel lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada (nt viisanõudest loobumine diplomaatiliste biomeetriliste passide kasutajate puhul). Need sätted hõlmavad seepärast lepingu peatamise põhjusi, nagu mõne lepingu sätte (nt viisanõudest loobumine diplomaatilise passi kasutajate puhul (artikkel 10)) rikkumine või kuritarvitamine, inimõiguste ja demokraatiaga seotud kaalutlused (sellele on osutatud ka lepingu preambulis) ning koostöö puudumine tagasivõtmise valdkonnas ja/või tagasivõtulepingu ebarahuldav rakendamine.

               –Lõppsätetes nähakse ka ette, et viisalihtsustusleping saab jõustuda alles tagasivõtulepingu jõustumise kuupäeval.

               –Lepingu preambulis rõhutatakse, kui olulised on lepinguosaliste koostöö aluspõhimõtted ning kohustused ja vastutus, sealhulgas inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamine, mis tulenevad asjakohastest rahvusvahelistest õigusaktidest, mis on nende suhtes siduvad.

               –Protokollis sätestatakse nende liikmesriikide eriolukord, kes veel ei kohalda Schengeni acquis’d täielikult, ja volitatakse neid ühepoolselt tunnustama Valgevene Vabariigi kodanikele nende territooriumilt läbisõiduks väljastatud Schengeni viisasid vastavalt otsusele nr 565/2014/EL.

               –Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon, milles käsitletakse reisidokumentidega seotud koostööd ning reisidokumentide turvalisusega seotud korrapärast teabevahetust.

               –Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon lühiajalise viisa väljastamise menetlemist käsitleva teabe ja lühiajalise viisa taotlemisel esitatavate dokumentide ühtlustamise kohta.

               –Taani, Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud lepingu preambulis ja lepingule lisatud ühisdeklaratsioonides. Lepingule lisatud ühisdeklaratsioonis kajastatakse Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat koostööd Schengeni acquis’ rakendamisel, kohaldamisel ja edasiarendamisel
                  2
               .

               –Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon, mis käsitleb konsulaartöötajaid, näitamaks, kui tähtsaks peavad lepinguosalised seda, et nende konsulaatides on piisavalt konsulaartöötajaid, eesmärgiga tagada lepingu tulemuslik rakendamine.

               3.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesolev ettepanek esitatakse nõukogule, et sõlmida leping.

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada seatud eesmärk: sõlmida Valgevene ja liidu kodanikele viisade väljastamise lihtsustamist käsitlev rahvusvahelise leping.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanekuga ei kaasne ELi eelarvele lisakulusid.

               5.JÄRELDUSED

               Eespool nimetatut silmas pidades teeb komisjon nõukogule ettepaneku, et nõukogu kiidaks pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist heaks käesolevale otsusele lisatud, Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise.

               2019/0182 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  3

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt nõukogu otsusele XXXX/XX
                  4
                allkirjastati Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping (edaspidi „leping“) [kuupäev], eeldusel et see hiljem sõlmitakse.

               (2)7. mai 2009. aasta idapartnerluse tippkohtumise deklaratsiooni raames deklareerisid liit ja partnerriigid oma poliitilist toetust viisanõude kaotamisele ohutus ja turvalises keskkonnas ning kinnitasid veel kord kavatsust võtta sobiva aja jooksul järkjärgulisi meetmeid, et saavutada oma kodanike jaoks viisavabadus.

               (3)Lepingu eesmärk on lihtsustada vastastikkuse põhimõtte alusel liidu ja Valgevene kodanikele selliste viisade väljastamist, mis annavad neile õiguse kavandatud viibimiseks riigis 180 päeva jooksul kuni 90 päeva.

               (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)
                  5
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes
                  6
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (7)Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping (edaspidi „leping“) kiidetakse liidu nimel heaks.

               Lepingu ja ühisdeklaratsioonide tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama lepingu artikli 14 lõikes 1 sätestatud teate, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

               Artikkel 3

               Komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid, esindab liitu lepingu artikli 12 alusel loodud ühiskomitees.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval
                  7
               .

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        2. märtsil 2015 muutis nõukogu läbirääkimisjuhiseid, et lisada võimalus peatada diplomaatilise viisa nõudest loobumine rohkematel juhtudel kui need, mida on nimetatud peatamist käsitlevates standardsätetes, näiteks inimõiguste ja demokraatiaga seotud kaalutluste ning nõudest loobumise kuritarvitamise korral.

                     (2)

                        Pärast Ühendkuningriigi EList väljaastumist võib osutuda vajalikuks vaadata preambul ja Ühendkuningriigi olukorda käsitlev ühisdeklaratsioon uuesti läbi.

                     (3)

                        Tuleks lisada viide Euroopa Parlamendi nõusolekule.

                     (4)

                        ELT L […], […], p. […].

                     (5)

                        Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (6)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

                     (7)

                        Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.