               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.4.2021
            COM(2021) 195 final
            2021/0101(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe ja tsiviilõhusõidukite ekspordikrediidi sektorileppe osaliste poolt kirjaliku menetluse teel seoses Ühendkuningriigi taotlustega saada nende lepete osaliseks

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mille riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) osalised ja tsiviilõhusõidukite ekspordikrediidi sektorileppe (edaspidi „sektorilepe“) osalised võtavad liidu nimel kirjaliku menetluse teel seoses Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (edaspidi „Ühendkuningriik“) taotlustega saada kokkuleppe ja sektorileppe osaliseks.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Kokkulepe ja sektorilepe

               Kokkulepe on suuline kokkulepe, mille eesmärk on luua raamistik riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrakohaseks kasutamiseks. Tegelikkuses tähendab see, et luuakse võrdsed võimalused (mille puhul konkurents põhineb eksporditavate kaupade hinnal ja kvaliteedil, mitte soodsaimatel finantseerimistingimustel) ning samas püütakse kõrvaldada riiklikult toetatava ekspordikrediidiga (edaspidi „riiklik toetus“) seotud subsiidiumid ja kaubanduse moonutamine. Kokkulepe jõustus 1978. aasta aprillis ja on tähtajatu.

               Sektorilepe moodustab kokkuleppe III lisa ja selle eesmärk on sätestada raamistik sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi ennustatavaks, järjepidevaks ja läbipaistvaks kasutamiseks, mis on ette nähtud õhusõidukite ja nendega seotud, sektorileppe punkti 4 alapunktis a määratletud kaupade ja teenuste müügiks või liisimiseks. Seega on ka sektorileppe eesmärk edendada võrdseid tingimusi lennundussektori ekspordis ning kaotada riikliku toetusega seotud subsiidiumid ja kaubandusmoonutused. Sektorilepe jõustus 1. veebruaril 2011.

               Kokkulepe, sealhulgas sektorilepe, on administratiivselt allutatud OECD-le ja selle täitmist toetab OECD ekspordikrediidi sekretariaat. Siiski ei ole ei kokkulepe ega ka sektorilepe OECD aktid
                  1
               .

               Euroopa Liit – mitte liikmesriigid – osaleb nii kokkuleppes kui ka sektorileppes ning mõlemad on ühenduse õigustikku üle võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1233/2011
                  2
               . Seega on kokkulepe ja sektorilepe liidu õiguse kohaselt õiguslikult siduvad.

               2.2.Kokkuleppe ja sektorileppe osalised

               Kokkuleppel on praegu kümme osalist (edaspidi „kokkuleppe osalised“): Austraalia, Kanada, Euroopa Liit, Jaapan, Korea, Uus-Meremaa, Norra, Šveits, Türgi ja Ameerika Ühendriigid.

               Sektorileppel on kümme osalist (edaspidi „sektorileppe osalised“) ja sektorileppe osalised on enamjaolt samad, mis kokkuleppel. Ainsad erinevused on selles, et Brasiilia on sektorileppe osaline (kuid mitte kokkuleppe osaline), Türgi aga ei osale sektorileppes (kuid on kokkuleppe osaline).

               Nii kokkulepe kui ka sektorileppe osalised teevad kokkuleppe ja sektorileppe muudatuste kohta otsuseid konsensuse alusel.

               Kooskõlas kokkuleppe punktiga 3 võivad olemasolevad osalised kutsuda osalisteks teisi OECD liikmeid ja muid riike. Mitteosaline võib saada sektorileppe osaliseks vastavalt sektorileppe I liites sätestatud korrale.

               Euroopa Komisjon esindab liitu kokkuleppe ja sektorileppe osaliste koosolekutel ning kokkuleppe ja sektorileppe osaliste kirjalikes otsustusmenetlustes.

               2.3.Kokkuleppe ja sektorileppe osaliste kavandatav õigusakt

               Kavandatava õigusaktiga antaks Ühendkuningriigile kokkuleppe ja sektorileppe osalise staatus, lähtudes Ühendkuningriigi taotlusest saada kokkuleppe ja sektorileppe osaliseks.

               EList lahkumise tõttu ei ole Ühendkuningriik enam kokkuleppe ega sektorileppe osaline. Ühendkuningriik taotles 28. jaanuari 2021. aasta kirjas asjaomaste osaliste ametlikku nõusolekut, et Ühendkuningriigist saab mõlema leppe osaline. Kokkuleppe ja sektorileppe osaliste eesistuja edastas Ühendkuningriigi taotluse 29. jaanuaril ja määras olemasolevate osaliste ametliku vastuse esitamise tähtajaks 31. märtsi 2021. Esimehe 11. veebruari 2021. aasta teatega pikendati tähtaega 2021. aasta mai lõpuni.

               Ühendkuningriigi kokkuleppes ja sektorileppes osalemise kinnitamiseks on vaja muuta kokkuleppe punkti 3 ja sektorileppe punkti 3, st sätteid, milles on loetletud osalised.

               Eespool toodut arvesse võttes on asjakohane määrata kindlaks liidu seisukoht, mis võetakse kokkuleppega loodud organis liidu nimel, võttes arvesse, et otsus on liidule siduv ja mõjutab liidu õigust vastavalt määruse (EL) nr 1233/2011 artiklile 1, milles on sätestatud: „Suuniseid, mis sisalduvad riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppes, kohaldatakse liidus. Kokkuleppe tekst on esitatud käesoleva määruse lisana.“

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Kavandatavad õigusaktid võimaldaksid Ühendkuningriigil saada kokkuleppe ja sektorileppe osaliseks.

               Eesistuja 29. jaanuari 2021. aasta teade on järgmine: „Ühendkuningriik oli üks esimesi riike, kes osales 1970. aastatel riiklikult toetatava ekspordikrediidi finantsdistsipliini kehtestamises, ning on sellest ajast alates pakkunud märkimisväärselt nii standardset ekspordikrediiti kui ka ekspordikrediiti õhusõidukitele. Samuti on ta ekspordikrediidi ja krediidigarantii töörühma aktiivne liige. Seetõttu oleks loogiline ja mõlemale poolele kasulik, kui Ühendkuningriik oleks jätkuvalt osaline. Loodan, et osalised toetavad seda taotust.“ Eeldatavasti toetavad kõik kokkuleppe ja sektorileppe osalised Ühendkuningriigi taotlust.

               Liidu huvides on, et Ühendkuningriik osaleks nii kokkuleppes kui ka sektorileppes. Mõlema leppega luuakse raamistik riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrapäraseks ja läbipaistvaks kasutamiseks nende vastavates kohaldamisvaldkondades ning püütakse edendada võrdseid tingimusi riiklikult toetatava ekspordikrediidi jaoks. Viimastel aastatel on Ühendkuningriik hakanud üha aktiivsemalt osalema riikliku toetuse andmises. 2018. aastal andis UK Export Finance (UKEF, Ühendkuningriigi valitsuse ekspordikrediidi toetamise osakond) riiklikku toetust vähem kui 2 miljardi euro ulatuses. 2019. aastal oli see summa juba ligikaudu 5,5 miljardit eurot. Kokkuleppe ja sektorileppe osalisena peaks Ühendkuningriik järgima nende eeskirju.

               Lisaks on seoses õhusõidukite sektorileppega oluline meeles pidada Ühendkuningriigi jätkuvat osalust Airbusis. Riikliku ekspordikrediidi reguleerimine õhusõidukite tootmise sektoris on seega seotud ELi liikmesriikide ja Ühendkuningriigi ühiste huvidega.

               Võttes arvesse, et kavandatava otsuse eesmärk on tagada ELi eksporditööstusele võrdsed võimalused ning võtta nõuetekohaselt arvesse ELi ja Ühendkuningriigi konkreetsete majandushuvide ühtlustamist õhusõidukite tootmise sektoris, peaks liidu nimel võetav seisukoht väljendama nõusolekut, et Ühendkuningriigist saab kokkuleppe ja sektorileppe osaline.

               4.Õiguslik alus

               3.1.Menetlusõiguslik alus

               3.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               3.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Need kaks akti, mille kokkuleppe ja sektorileppe osalised peavad vastu võtma (et otsustada Ühendkuningriigi taotluste üle saada kokkuleppe ja sektorileppe osaliseks), on õigusliku toimega aktid. Kavandatavatel õigusaktidel on õiguslik toime vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrusele (EL) nr 1233/2011 (mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ) artiklile 1, milles on sätestatud: „Suuniseid, mis sisalduvad riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppes, kohaldatakse liidus. Kokkuleppe tekst on esitatud käesoleva määruse lisana.“

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               3.2.Materiaalõiguslik alus

               3.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse.

               3.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatavate õigusaktide peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga. Seepärast on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               3.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna kokkuleppe ja sektorileppe osaliste õigusaktidega muudetakse kokkulepet ja sektorilepet, on asjakohane avaldada need pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0101 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe ja tsiviilõhusõidukite ekspordikrediidi sektorileppe osaliste poolt kirjaliku menetluse teel seoses Ühendkuningriigi taotlustega saada nende lepete osaliseks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppes (edaspidi „kokkulepe“) sisalduvad suunised on üle võetud ja muudetud ELis õiguslikult siduvaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1233/2011
                  4
               .
                  5

               (2)Kokkuleppe osalised on Austraalia, Kanada, Euroopa Liit, Jaapan, Korea, Uus-Meremaa, Norra, Šveits, Türgi ja Ameerika Ühendriigid.

               (3)Sektorilepe tsiviilõhusõidukite ekspordikrediidi kohta (edaspidi „sektorilepe“) moodustab kokkuleppe III lisa ja on kooskõlas sektorileppe punktiga 2 kokkuleppe lahutamatu osa. Sellisena on sektorilepe samuti üle võetud ja muudetud liidus õiguslikult siduvaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1233/2011
                  6
               .
                  7

               (4)Sektorileppe osalised on Austraalia, Brasiilia, Kanada, Euroopa Liit, Jaapan, Korea, Uus-Meremaa, Norra, Šveits, Türgi ja Ameerika Ühendriigid.

               (5)Kokkuleppe ja sektorileppega nähakse ette raamistik riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrapäraseks ja läbipaistvaks kasutamiseks nende vastavates kohaldamisvaldkondades. Nendega püütakse soodustada võrdseid võimalusi riiklikult toetatava ekspordikrediidi puhul, et edendada eksportijatevahelist konkurentsi, mis põhineks pigem eksporditavate kaupade ja teenuste kvaliteedil ja hinnal kui soodsaimatel riiklikult toetatavatel finantseerimistingimustel.

               (6)Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) astus liidust välja 31. jaanuaril 2020.
                  8

               (7)Kooskõlas kokkuleppe punktiga 3 võivad olemasolevad osalised kutsuda osalisteks teisi OECD liikmeid ja muid riike. Mitteosaline võib saada sektorileppe osaliseks vastavalt sektorileppe I liites sätestatud korrale.

               (8)Ühendkuningriik taotles 28. jaanuari 2021. aasta kirjas kokkuleppe osaliste ja sektorileppe osaliste nõusolekut, et Ühendkuningriigist saab vastavalt kokkuleppe ja sektorileppe osaline. Kokkuleppe osalised ja sektorileppe osalised teevad nende taotluste kohta otsuse kirjaliku menetluse teel.

               (9)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mille liidu nimel võtavad kokkuleppe osalised, ning seisukoht, mille liidu nimel võtavad sektorileppe osalised, sest kokkuleppe osaliste ja sektorileppe osaliste otsused on liidule määruse (EL) nr 1233/2011 artikli 2 kohaselt siduvad,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mille võtavad liidu nimel riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe osalised kirjaliku menetluse teel seoses Ühendkuningriigi taotlusega saada kokkuleppe osaliseks, on toetada seda taotlust.

               Artikkel 1a

               Seisukoht, mille võtavad liidu nimel tsiviilõhusõidukite ekspordikrediidi sektorileppe osalised kirjaliku menetluse teel seoses Ühendkuningriigi taotlusega saada sektorileppe osaliseks, on toetada seda taotlust.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nagu on määratletud OECD konventsiooni punktis 5.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).

                     (5)

                        OECD kokkuleppe varasemad versioonid on võetud ELi õigusesse üle nõukogu otsustega.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).

                     (7)

                        OECD kokkuleppe varasemad versioonid on võetud ELi õigusesse üle nõukogu otsustega.

                     (8)

                        Nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/135 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 29, 31.1.2020, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.4.2021
            COM(2021) 207 final
            2021/0107(BUD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Saksamaa taotlus – EGF/2020/003 DE/GMH Guss)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“)
                  2
               .

               2.Saksamaa esitas 15. detsembril 2020 taotluse EGF/2020/003 DE/GMH Guss, et saada EGFist rahalist toetust Saksamaal ettevõtja GMH Guss GmbH juures toimunud koondamiste
                  3
                tõttu.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõigi EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2020/003 DE/GMH Guss

                        Liikmesriik

                        Saksamaa

                        Asjaomased piirkonnad (NUTSi
                           4
                         2. tasand)

                        Düsseldorf (DEA1)

                        Arnsberg (DEA5)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        15. detsember 2020

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        15. detsember 2020

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        28. detsember 2020

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        8. veebruar 2021

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        3. mai 2021

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõte

                        GMH Guss

                        Asjaomaste ettevõtete arv

                        1

                        Majandussektor

                        (NACE Revision 2 jagude järgi)
                           5

                        Jagu 24 (metallitootmine)

                        Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv

                        4

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        31. juuli 2020 – 30. november 2020

                        Vaatlusperioodil tehtud koondamiste arv

                        585

                        Rahastamisnõuetele vastavaid toetusesaajaid kokku

                        585

                        Sihtrühma kuuluvaid toetusesaajaid kokku

                        476

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        1 730 731

                        EGFi rakendamise eelarve
                           6
                         (eurodes)

                        72 114

                        Kogueelarve (eurodes)

                        1 802 845

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        1 081 706

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Saksamaa esitas taotluse EGF/2020/003 DE/GMH Guss 15. detsembril 2020, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal kuupäeval ja palus Saksamaalt 28. detsembril 2020 lisateavet. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabe nõudmisest. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 3. mail 2021.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad

               5.Taotlus on seotud 585 töötajaga, kelle on koondanud ettevõtja GMH Guss GmbH neli tütarettevõtjat. Ettevõte tegutseb NACE Revision 2 jaosse 24 (metallitootmine) kuuluvas majandussektoris. Koondamised on tehtud NUTSi 2. tasandi piirkondades Düsseldorf (DEA1)
                  7
                ja Arnsberg (DEA5)
                  8
               . Need kohad asuvad Ruhri piirkonnas, mis on Nordrhein-Westfaleni traditsiooniline tööstuspiirkond.

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Saksamaa esitas taotluse vastavalt EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohasele sekkumiskriteeriumile, mille kohaselt peab liikmesriigi ettevõte toetuse saamiseks olema koondanud neljakuulise vaatlusperioodi jooksul vähemalt 500 töötajat.

               7.Taotluse aluseks olev neljakuuline vaatlusperiood kestis 2020. aasta 31. juulist kuni 30. novembrini.

               8.Vaatlusperioodil koondas ettevõtja GMH Guss 585 töötajat.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               9.Vaatlusperioodil tehtud koondamised on arvutatud alates kuupäevast, mil tööandja teavitas nõukogu direktiivi 98/59/EÜ
                  9
                artikli 3 lõike 1 kohaselt pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivkoondamisest. Saksamaa on enne komisjoni hindamise lõpuleviimise kuupäeva kinnitanud, et 585 töötajat on koondatud.

               Rahastamisnõuetele vastavad toetusesaajad

               10.Rahastamisnõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 585.

               Seos koondamiste ja üleilmastumise tagajärjel maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

               11.Koondamiste ja üleilmastumise tagajärjel maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste vahelise seose kinnitamiseks on Saksamaa selgitanud, et valutööstus seisab Saksamaal silmitsi suurte probleemidega, nagu muutused rahvusvahelises kaupade ja teenustega kauplemises ning tegevuse üleviimine ELi-välistesse riikidesse.

               12.Metallivalutehastes sulatatakse metall ja vedel metall valatakse spetsiaalsetesse vormidesse. Protsess on väga tööjõumahukas. Valutehastes valatakse metalle tavaliselt juhul, kui on tarvis väga keerulisi kujusid. Metallivalutehased valmistavad tavapäraselt tooteid teistele töötleva tööstuse harudele, eelkõige autotööstusele, aga ka masina-, ehitus-, terase-, energia-, keemia- ja tervisetehnoloogiatööstusele. Saksamaal toodavad metallivalutehased tooteid peamiselt autotööstusele (60 %) ja masinatööstusele (26 %)
                  10
               . Kuna valutehased on väga spetsialiseerunud ja valmistavad klientidele tellimustooteid, sõltub nende tegevus suuresti konkreetsete põhiklientide vajadustest.

               13.Kaks ettevõtja GMH Guss tütarettevõtjat valmistasid tooteid autotööstusele: üks auto- ja teine veokitootjatele. Kolmas tütarettevõtja valmistas tooteid masinatööstusele, eriti laevaehitajatele. Neljas tütarettevõtja ja emaettevõtja osutasid tootvatele tütarettevõtjatele haldusteenuseid.

               14.Tellimustoodete väljatöötamiseks vajalikku tihedat koostööd arvestades ja logistilistel põhjustel ehitati metallivalutehased tavaliselt nende põhiklientide lähedale. Seepärast asub see tööstusharu peamiselt Saksamaa tavapärastes tootmispiirkondades. Nii on Saksamaal 25 % metallivalanditest toodetud Nordrhein-Westfalenis
                  11
               .

               15.Kuigi Saksamaa oli 2019. aastal ELis suurim metallivalandite tootja (seal toodeti enam kui kaks korda rohkem kui Itaalias ja kolm korda rohkem kui Prantsusmaal
                  12
               ), moodustas sealne toodang Hiina (45,5 %), India (11 %) ja USA (8,8 %) järel vaid 5 % maailma toodangust.

               16.Autotööstuses, mis on olnud üks Saksamaa metallivalutehaste põhikliente, on maailmakaubandus viimastel aastatel drastiliselt muutunud. Veel 2000. aastal oli EL 33 % suuruse turuosaga maailma juhtiv autotootmispiirkond. 2019. aastal oli ELi turuosa maailmaturul vaid 19 %. Aasia on tänu sealsele nõudluse suurenemisele nüüdseks ülekaalukalt suurim autotootmispiirkond – 2019. aastal oli sealne turuosa maailma autotoodangust 54 %. Esimest korda tootsid Saksamaa autotootjad rohkem autosid Hiinas kui Saksamaal. Kokku langes Saksamaa autotoodang 2019. aastaks madalaimale tasemele alates 1996. aastast
                  13
               .

               17.Veokitootmises on rohkem kui 3,5 tonni kaaluvate veokite toodang Saksamaal vähenenud peaaegu poole võrra, 256 131 veokilt 2008. aastal 133 997 veokile 2019. aastal. Hiina on 40 % suuruse turuosaga praegu maailmas juhtiv tootja ja müüb ületootmise tõttu veokeid mitmel pool maailmas väga soodsa, konkurentidest odavama hinnaga
                  14
               .

               18.Euroopa turul on kogu autotööstuses peale selle tekkinud suundumus viia tootmine või tarneahela osad üle Ida-Euroopasse, sealhulgas ka kolmandatesse riikidesse. See on nii eriti tööjõumahukate toodete, nagu metallivalandite puhul. Leebemad keskkonnanormid, eelkõige ELi-välistes riikides, on veel üks põhjus metallivalu üleviimiseks lähedal asuvatesse riikidesse
                  15
               .

               19.Laevaehituses vähenes keskmine aastane toodang Euroopas aastatel 2011–2019 poole võrra võrreldes aastatega 2002–2010
                  16
               . Maailmaturul domineerivad praegu Aasia tootjad, kelle turuosa on 84 %
                  17
               .

               20.Nende üleilmastumisega seotud probleemide tõttu on metallivalutööstus sattunud äärmise surve alla ning tööstusharu toodang vähenes Saksamaal 2018.–2019. aastal 8,9 %
                  18
               .

               21.Praeguseks on NACE jaosse 24 kuuluvast metallitootmissektorist laekunud EGFile kuus taotlust, millest neli põhines kaubandusega seotud üleilmastumisel ning kaks üleilmsel finants- ja majanduskriisil
                  19
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud asjaolud

               22.Koondamisi põhjustas ettevõtja GMH Guss suhtes algatatud maksejõuetusmenetlus. Tütarettevõtja Dieckerhoff Guss GmbH tegevus lõpetati täielikult ja ülejäänud kolme oma osaliselt, nende tegevus jätkus maksejõuetusmenetluse raames. 1 000 töötajast 585 on jäänud tööta. Ametiasutusi teavitati ettevõtja Walter Hundhausen GmbH juures tehtud koondamistest 31. juulil 2020, ettevõtja Dieckerhoff Guss GmbH juures tehtud koondamistest 24. septembril 2020 ning ülejäänud üksustes tehtud koondamistest 5. oktoobril 2020.

               23.GMH Guss tegutses üleilmastumise tõttu juba niigi keerulises ettevõtluskeskkonnas, kuid probleemid jõudsid haripunkti, kui tütarettevõtja Walter Hundhausen GmbH põhiklient, kellele läks 60 % selle tütarettevõtja toodangust, otsustas viia osa oma tarneahelast üle Türki.

               24.Peale selle avas Taiwani konkurent MEITA kaks valutehast Serbias Obrenovacis. Need kaks Serbia valitsuselt suuri toetusi saavat tehast alustasid tootmist vastavalt 2017. ja 2019. aastal ning valmistavad tooteid eelkõige Euroopa autotööstusele
                  20
               . Tänu toetustele ja väiksematele tööjõukuludele suutis MEITA pakkuda Saksamaa konkurentide omadest palju madalamaid hindu. Seetõttu soovisid GMH Gussi tütarettevõtja Dieckerhoff Guss GmbH peamised autotööstuses tegutsevad kliendid 2019. aastal 30 % suurust hinnaalandust, mida Dieckerhoff siiski võimaldada ei saanud. Tõik, et Dieckerhoff Guss kaotas niiviisi kliendid, kes tellisid seejärel tooted Serbias asuvatest MEITA tehastest, tähendas selle ettevõtte tegevuse lõppu.

               25.Sotsiaalpartnerid leppisid kokku luua neli üleminekuäriühingut,
                  21
                st üks ettevõtja GMH Guss iga tütarettevõtja kohta. Üleminekuäriühinguid juhib BOB Transfer GmbH. 476 töötajat kirjutas alla kolmepoolsele kokkuleppele, mille kohaselt asuvad nad tööle üleminekuäriühingus, kui töösuhe ettevõtjaga GMH Guss või ühega selle tütarettevõtjatest ametlikult lõpeb.

               26.EGFi toetust kasutatakse üleminekuäriühingute pakutavate tavapäraste meetmete täiendamiseks ja seda võib kasutada ka üksikmeetmete kestuse pikendamiseks. 86 töötajat asusid esimeses üleminekuäriühingus tööle 1. augustil 2020, ülejäänud töötajad 1. oktoobril 2020.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               27.Koondamistel on eeldatavasti märkimisväärne negatiivne mõju kohalikule majandusele. Ruhri piirkond on tihedalt linnastunud tööstuspiirkond. Selles on tavapäraselt kaevandatud sütt ja toodetud terast, kuid alates 1960. aastatest on piirkonnas valitsenud suured struktuursed probleemid ning töötuse määr on olnud pidevalt Nordrhein-Westfaleni keskmisest kõrgem. COVID-19 pandeemia avaldab omakorda negatiivset mõju tööturule. Septembrist 2019 septembrini 2020 suurenes töötus Nordrhein-Westfalenis 6,5 %-lt 7,9 %-le ja Ruhri piirkonnas 9 %-lt 10,7 %-le. Enamik koondatud töötajatest on jõudnud oma töökarjääri teise poolde, on madala kvalifikatsiooniga ja oskavad sageli halvasti saksa keelt.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               28.Hinnanguliselt osaleb meetmetes 476 koondatud töötajat. Nad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt.

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu

                        Mehed:

                        455

                        (95,59 %)

                        Naised:

                        21

                        (4,41 %)

                        Kodakondsus

                        ELi kodanikud:

                        291

                        (61,13 %)

                        Kolmandate riikide kodanikud:

                        185

                        (38,87 %)

                        Vanuserühm

                        15–24aastased:

                        7

                        (1,47 %)

                        25–29aastased:

                        24

                        (5,04 %)

                        30–54aastased:

                        269

                        (56,51 %)

                        55–64aastased:

                        175

                        (36,76 %)

                        Üle 64aastased:

                        1

                        (0,21 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               29.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Oskuste täiendamine: meetmeid pakutakse osalejatele pärast profiilikoostamist ja karjäärinõustamisvestlusi. Kursusi saab pakkuda nii üksikisikutele kui ka rühmadele. Rändetaustaga osalejate suurt hulka arvestades pakutakse saksa keelt halvasti oskavatele osalejatele saksa keele kursusi.

               –Sarnases olukorras olevate töötajate rühmad/õpikojad: need on rühmaviisilised foorumid, kus vahendaja aitab osalejatel vahetada ideid ja kogemusi. Mõne sarnases olukorras olevate töötajate rühma tegevuses keskendutakse osalejate ühisele taustale, nt rändetaustaga või vanemaealised osalejad.

               –Nõustamine äri alustamiseks: see on nõustamisteenuste pakett neile, kes soovivad alustada ettevõtlusega. Pakutakse nii individuaalselt kohandatud kui ka rühmas toimuvat juhendamist.

               –Abi töö otsimisel: professionaalsed kutsenõustajad aitavad leida võimalikke sobivaid vabu töökohti, mille kohta ei ole veel tööpakkumiskuulutusi avaldatud.

               –Kutsealane ettevalmistamine ja nõustamine: profiilikoostamisvestluste põhjal annavad nõustajad osalejatele teavet tööturul toimuva ja võimalike karjäärivõimaluste kohta ning pakuvad ka motivatsiooni ja inspiratsiooniga seotud abi ja tuge. Töötajaid kannustatakse oskusi täiendama või uusi oskusi omandama ning osalema õppe- ja koolitusmeetmetes, mis peaksid aitama leida uut töökohta, sh ka mõnes muus sektoris.

               –Rahvusvahelise suunitlusega tööalane nõustamine: neil, kes oleksid nõus asuma tööle mõnes muus ELi liikmesriigis, aitavad erinõustajad tööd otsida, annavad neile teavet vastava liikmesriigi töötingimuste kohta ning aitavad neil kvalifikatsioone tõlkida ja neid tunnustatud saada.

               –Hilisem mentorlus: töötajatele pakutakse pärast uuel töökohal alustamist täiendavat nõustamist, et neil oleks uuele töökohale lihtsam sisse elada ja väheneks töö kaotamise oht.

               –Koolitustoetus: toetust makstakse alates päevast, mil töötaja asub tööle üleminekuäriühingus, kuni päevani, mil ta sealt lahkub. Toetuse saamiseks tuleb osaleda aktiivsetes tööturumeetmetes.

               30.Võetavad meetmed on kooskõlas Saksamaa kestliku arengu strateegiaga.

               31.COVID-19 pandeemiat arvestades on meetmete elluviimiseks kavandatud sanitaarhügieenipõhimõtted. See tähendab veebikursuste korraldamist ja sobivate ruumide kasutamist klassiruumiõppe jaoks
                  22
               .

               32.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               33.Saksamaa ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               34.Hinnanguline kogukulu on 1 802 845 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kulusid summas 1 730 731 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 72 114 eurot.

               35.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 081 706 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Hinnanguline osalejate arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           23

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           24

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Oskuste täiendamine (Qualifizierungsmaßnahmen)

                        415

                        1 189

                        493 605

                        Sarnases olukorras olevate töötajate rühmad/õpikojad

                        240

                        438

                        105 160

                         Nõustamine äri alustamiseks (Existenzgründerberatung)

                        3

                        5 133

                        15 400

                        Abi töö otsimisel (Beratung und Stellenakquise)

                        476

                        517

                        245 968

                        Kutsealane ettevalmistamine ja nõustamine (Berufsvorbereitung und Orientierung)

                        200

                        201

                        40 133

                        Rahvusvahelise suunitlusega tööalane nõustamine (Internationale Beratung)

                        10

                        1 133

                        11 332

                        Hilisem mentorlus (Nachbetreuungsmaßnahmen)

                        375

                        569

                        213 378

                        Vahesumma a:

                        osakaal individuaalsete teenuste paketis:

                        –

                        1 124 976

                        (65 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Koolitustoetus (Transferkurzarbeitergeld)

                        476

                        1 273

                        605 755

                        Vahesumma b:

                        osakaal individuaalsete teenuste paketis:

                        –

                        605 755

                        (35 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistamine

                        –

                        7 211

                        2. Haldamine

                        –

                        39 663

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        3 606

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        21 634

                        Vahesumma c:

                        osakaal kogukuludes:

                        –

                        72 114

                        (4 %)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        1 802 845

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        1 081 706

               36.EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaste, tabelis loetletud meetmete kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukulust. Saksamaa on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               37.Saksamaa hakkas sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. augustil 2020. Seega võib meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 1. augustist 2020 kuni 15. detsembrini 2022.

               38.Saksamaa hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. novembril 2020. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 1. novembrist 2020 kuni 15. juunini 2023.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               39.Riikliku eel- või kaasrahastamise allikad on föderaaleelarve ja Bundesagentur für Arbeit (föderaalne avalik tööturuasutus). Neist allikatest pärineb riigi panus (40 %) üleminekuäriühingu pakutavate ja EGFi rahastatavate meetmete kogukuludesse
                  25
               .

               40.Saksamaa on kinnitanud, et eespool kirjeldatud meetmed, mis saavad EGFist rahalist toetust, ei saa ühtlasi toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               41.Saksamaa selgitas, et pakutavad EGFi meetmed täiendavad Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) toetatud meetmeid. Nordrhein-Westfaleni ESFi rakenduskava alusel kaasrahastatakse mõningaid sotsiaalpartnerite kokkulepitud sotsiaalkava (Sozialplan) põhimeetmeid. Saksamaa on kinnitanud, et EGFi meetmetega neid meetmeid ei asendata.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               42.Saksamaa on teatanud, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel on konsulteeritud kõigi asjaomaste osalistega, eelkõige sotsiaalpartneritega. Föderaalne töö- ja sotsiaalministeerium on pidanud EGFist toetatavate meetmete kavandamisel läbirääkimisi avaliku tööturuasutusega ja ettevõtjaga BOB Transfer GmbH, et arutada EGFi potentsiaalse toetuse suurust. Sotsiaalpartnerid on algusest peale toetanud võimalikku EGFi taotlust. EGFi kaasrahastatud võimaliku sekkumise juhtimiseks loodi seirekomisjon. Peale töö- ja sotsiaalministeeriumi, avaliku tööturuasutuse ja üleminekuäriühingu esindajate kuuluvad seirekomisjoni ka sotsiaalpartnerite ja ametiühingu IG Metall esindajad, töötajaid koondanud ettevõtte ja selle tütarettevõtjate likvideerijad ning ettevõtte nõukogude esindajad.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               43.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Saksamaa on komisjonile teatanud, et rahalist toetust hakkavad haldama samad töö- ja sotsiaalministeeriumi organid, mis haldavad ESFi vahendeid. Korraldusasutuse ülesandeid täidab Gruppe Europäische Fonds für Beschäftigung
                  26
                ning vahendite kontrolliasutus on organisatsiooniliselt sõltumatu Organisationseinheit Prüfbehörde
                  27
               . Need organid on hallanud ka varasemaid EGFist Saksamaale antud toetusi. Mõned EGFi korraldusasutuse ülesanded on halduskokkuleppe alusel alaliselt delegeeritud avalikule tööturuasutusele.

               Liikmesriigi võetud kohustused

               44.Saksamaa on esitanud kõik vajalikud kinnitused järgmise kohta:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivkoondamise kohta on täidetud;

               –GMH Guss, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud koondamistega seotud juriidilised kohustused ning on kooskõlas nendega oma töötajate eest hoolt kandnud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning topeltrahastamine on välistatud;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarveettepanek

               45.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027)
                  28
                artikli 8 lõikega 1.

               46.Komisjon on hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning võtnud arvesse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatud meetmeid ja hinnangulisi kulusid ning teeb ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendid summas 1 081 706 eurot, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukulust.

               47.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava kohta)
                  29
                punktis 9.

               Seotud õigusaktid

               48.Komisjon esitab EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga samal ajal Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku paigutada 1 081 706 eurot ümber asjakohasele eelarvereale.

               49.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               2021/0107 (BUD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta
                  (Saksamaa taotlus – EGF/2020/003 DE/GMH Guss)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  30
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava,
                  31
                eriti selle punkti 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093
                  32
                artikli 8 lõike 1 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades).

               (3)Saksamaa esitas 15. detsembril 2020 taotluse võtta Saksamaal kasutusele EGFi vahendid seoses ettevõtja GMH Guss GmbH tehtud koondamistega. Taotluse kohta esitati määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõike 3 kohaselt lisateavet. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Seepärast tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Saksamaa taotluse alusel rahalist toetust summas 1 081 706 eurot.

               (5)Et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2021. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 081 706 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
                  33*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)

                        Määrust (EL) nr 1309/2013 kohaldatakse kõigi 31. detsembriks 2020 laekunud taotluste suhtes.

                     (3)

                        EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (4)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (5)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (6)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (7)

                        Tütarettevõtjad Friedrich Wilhelms-Hütte Eisenguss GmbH ja Friedrich Wilhems-Hütte GmbH, mõlemad Mülheimis.

                     (8)

                        Tütarettevõtja Dieckerhoff Guss GmbH Gevelsbergis ja tütarettevõtja Walter Hundhausen GmbH (ning ettevõtja GMH Guss GmbH peakontor) Schwertes.

                     (9)

                        Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).

                     (10)

                        Bundesverband der Deutschen Gießerei-Industrie (BDGUss): Die Gießerei-Industrie. Eine starke Branche in Zahlen (2019).

                     (11)

                        https://www.bdguss.de/branche/rolle-bedeutung/

                     (12)

                        Bundesverband der Deutschen Gießerei-Industrie (BDGUss): Branchenkennzahlen – Die deutsche Gießerei-Industrie (2019).

                     (13)

                        https://www.vda.de/de/services/zahlen-und-daten/jahreszahlen/automobilproduktion sowie https://www.quest-trendmagazin.de/automobilindustrie/internationalisierung/weltregion-automobilproduktion.html

                     (14)

                  https://www.oica.net/category/production-statistics/2018-statistics/
                  ;
                  https://www.acea.be/statistics/article/eu-commercial-vehicle-production

                     (15)

                        Deutsche Bank Research (2020): Automobilindustrie – Produktion in China überflügelt heimische Fertigung; Eurofound (2016): ERMi 2016. aasta aruanne: Globalisation slowdown? Recent evidence of offshoring and reshoring in Europe; Eurofound (2020): ERMi 2020. aasta aruanne: Restructuring across borders.

                     (16)

                        Arvestatuna kompenseeritud kogumahutavuse (CGT) järgi.

                     (17)

                        Feldhoff, Thomas (2020): Gießereibranche unter Anpassungsdruck: Ausgewählte Entwicklungstrends.

                     (18)

                        Stephen, Sophie (2020): Deutsche Gussproduktion 2019 und Ausblick 2020, väljaandes GIESSEREI, 04/2020.

                     (19)

                        https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=582&langId=et

                     (20)

                        https://www.serbianmonitor.com/en/chinas-mei-ta-opens-second-factory-in-obrenovac/

                     (21)

                        Üleminekuäriühingu loomine ei ole Saksamaa õiguse kohaselt kohustuslik. Koondaval äriühingul ei ole kohustust panustada üleminekuäriühingu loomisse. Ilma koondava äriühingu osaluseta üleminekuäriühingut ei looda. Kui aga koondav ettevõtja soovib osaleda ja sotsiaalpartnerid lepivad üleminekuäriühingu loomises kokku, on Saksamaa õiguses sätestatud selleks õigusraamistik (sotsiaalkindlustusseadustiku III raamat, § 110 ja § 111).

                     (22)

                        Klassiruumi ohutuse tagamiseks tehakse klassiruumiõppe korral COVID-19 kiirteste.

                     (23)

                        Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks nagu Saksamaa esitatud taotluses.

                     (24)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (25)

                        Nii toetuste maksmisest kui ka aktiivsetest tööturumeetmetest koosnevat individuaalsete teenuste paketti võib hakata pakkuma niipea, kui töötajad on ametlikult asunud tööle üleminekuäriühingusse. Töötajatele makstakse algusest peale koolitustoetust (Transferkurzarbeitergeld), mida EGF võib kaasrahastada, ning koondatud töötajad osalevad samal ajal aktiivse tööturupoliitika meetmetes.

                     (26)

                        Organis Gruppe Europäische Fonds für Beschäftigung tegutseb EGFi korraldusasutusena siiski Referat EF 4 ning ESFi korraldusasutus on Referat EF 1.

                     (27)

                        Organisationseinheit Prüfbehörde on sõltumatu auditi- ja kontrolliasutus, kes allub vahetult mittepoliitilisele riigisekretärile.

                     (28)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 15.

                     (29)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 29.

                     (30)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (31)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 29.

                     (32)

                        Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 15).

                     (33)
                  *
                        Kuupäeva lisab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.4.2021
            COM(2021) 212 final
            2021/0109(BUD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Belgia taotlus – EGF/2020/005 BE/Swissport)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“)
                  2
               .

               2.Belgia ametiasutused esitasid 22. detsembril 2020 taotluse EGF/2020/005 BE/Swissport, et saada EGFist rahalist toetust seoses Belgia ettevõtja Swissport Belgium
                  3
                juures toimunud koondamistega
                  4
               .

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõikide EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2020/005 BE/Swissport

                        Liikmesriik

                        Belgia

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        22. detsember 2020

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        22. detsember 2020

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        5. jaanuar 2021

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        16. veebruar 2021

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        11. mai 2021

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõtja

                        Swissport Belgium

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        1

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           5

                        Osa 52 (laondus ja veondust abistavad tegevusalad)

                        Osa 81 (hoonete ja maastike hooldus
                           6
                        )

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        9. juuni 2020 – 9. oktoober 2020

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        1 468

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        0

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        1 468

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        1 468

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        1 468

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        5 977 108

                        EGFi rakendamise eelarve
                           7
                         (eurodes)

                        221 600

                        Kogueelarve (eurodes)

                        6 198 708

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        3 719 224

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Belgia ametiasutused esitasid taotluse EGF/2020/005 BE/Swissport 22. detsembril 2020, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal kuupäeval ja palus Belgia ametiasutustelt lisateavet 5. jaanuaril 2021. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 11. mail 2021.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus on esitatud seetõttu, et ettevõtja Swissport Belgium koondas 1 468 töötajat. Koondamised puudutavad kogu Belgiat.

               6.Belgia ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

               7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 9. juunist 2020 kuni 9. oktoobrini 2020.

               8.Vaatlusperioodil koondas ettevõtja Swissport Belgium 1 468 töötajat.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               9.Kõik vaatlusperioodil toimunud koondamised arvestati kuupäevast, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               10.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 1 468.

               Koondamiste ning üleilmse finants- ja majanduskriisi vaheline seos

               11.Maailma Terviseorganisatsioon kuulutas 11. märtsil 2020 COVID-19 puhangu pandeemiaks. Komisjon tõdes oma 27. mai 2020. aasta teatises „ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“,
                  8
                et pandeemia on toonud kaasa majanduskriisi, ja esitas majanduse taastekava. Taastekava võimaldab erakorralise vahendina reageerides toetada EGFi raames isikuid, kes on üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu töö kaotanud.

               12.Pandeemia põhjustas 2020. aasta esimesel poolel ELi ajaloo sügavaima majanduslanguse. Komisjoni 2021. aasta talvise majanduse vaheprognoosi
                  9
                kohaselt vähenes ELi SKP 2020. aastal ligikaudu 6,3 % ning 2021. aasta languseks jääb 3,7 % ja 2022. aasta omaks 3,9 %.

               13.COVID-19 pandeemia ohjeldamiseks kehtestas Belgia 18. märtsil 2020 liikumispiirangud. Nende mõju lennuettevõtjatele ja teistele Brüsseli lennujaamas tegutsevatele ettevõtjatele oli kohene. Piirangute esimesel nädalal (16.–22. märtsil) langes selles lennujaamas lendude arv 578-le, langus 2020. aasta jaanuariga võrreldes oli 58 %. Järgmiste nädalate jooksul katkes reisilennuliiklus lennujaamas peaaegu täielikult, säilisid vaid vähesed inimeste kojutoomiseks vajalikud lennud, kiirabilennud ja diplomaatilised lennud.

               14.Kokku vähenes 2020. aastal rahvusvaheline reisijatevedu 2019. aastaga võrreldes 60 % (4,5 miljardilt reisijalt 1,8 miljardile) ja 50 % kogu lennupargist pandi seisma
                  10
               .

               15.Komisjon kinnitas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud aruandes (lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta seoses COVID-19 pandeemiaga
                  11
               ), et maapealse teeninduse teenused on tõsiselt kannatada saanud ning et on reaalne oht, et maapealse teeninduse teenuste osutajate maksejõuetusi võib tõenäoliselt ette tulla kogu 2021. aasta vältel.

               16.Ettevõtja Swissport Belgium on üks kahest maapealse teeninduse teenuste osutajast ja tema kanda on 60 % lennujaamas osutatavatest käitlus- ja puhastusteenustest. Kui puhkes pandeemia, rakendas ettevõtja Swissport Belgium edukalt taastamiskava: 2019. aasta neljandas kvartalis oli kogukäive 2018. aasta neljanda kvartaliga võrreldes kasvanud 5,8 %. 20. veebruaril 2020 toimunud juhatuse koosolekul esitas ettevõtja Swissport Belgium oma 2020. aasta käibeprognoosis 4,5 miljoni euro suuruse kahjumi (37 % kahjumi vähenemine 2019. aastaga võrreldes).

               17.2020. aasta maiks oli aga selge, et lennuliikluse ja lennujaamade tegevuse normaliseerumine võtab kaua aega. Võttes aluseks klientide prognoosi lennuliikluse taastumise korral, hindas ettevõtja Swissport Belgium, et 2020. aasta lõpuks moodustab tema äritegevus 40 % ja 2021. aastal tõenäoliselt 70–80 % pandeemiaeelsest tegevusest
                  12
               . Pärast kolmekuulist tegevusetust tekkinud likviidsuse puuduse tagajärjel esitas ettevõtja Swissport Belgium pankrotiavalduse. 9. juunil 2020 kuulutas Brüsseli kohus välja ettevõtja Swissport Belgium maksejõuetuse, see oli vaid nädal enne, kui Brüsseli lennujaam kavandas Euroopa lendude taaskäivitamise 60 sihtkohta (20 lennuettevõtja poolt)
                  13
               .

               18.Ettevõtja Aviapartner Belgium, Brüsseli lennujaama teine maapealsete teenuste osutaja, oli samuti suurtes raskustes ning ka temal puudus pandeemiast tulenevalt likviidsus, kuna pandeemiaeelsetest tuludest oli kaotatud 95 %. Et hoida ära ettevõtja Aviapartner maksejõuetust ja vältida olukorda, kus lennujaam jääks täiesti ilma maapealse teenuste osutajatest, eraldas Belgia ministrite nõukogu föderaalse osalus- ja investeerimisühingu (SFPI-FPIM)
                  14
                vahendusel ettevõtjale 25 miljoni euro suuruse konverteeritava laenu (see oli kaheksa päeva pärast ettevõtja Swissport Belgiumi maksejõuetust). Ilma maapealsete teenuste osutajateta ei saaks reisi- ja lastilendudega tegelevad lennukid lennujaamast õhku tõusta ega seal maanduda. Laenuga tagati ettevõtja Aviapartner elujõulisus ning piirangute lõppedes sai tegevus lennujaamas jätkuda.

               19.Praeguseks on muude sektorite hulgas transpordisektori laondus- ja veondust abistavate tegevuste valdkonnas esitatud üks mitut valdkonda hõlmav EGFi taotlus,
                  15
                kus taotluse põhjenduseks on toodud COVID-19 pandeemiast tingitud majanduskriis.

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               20.9. juunil 2020, pärast seda kui Brüsseli lennujaamas oli maapealsete teenuste osutamine nädalaiks pea täielikult lakanud, kuulutati välja ettevõtja Swissport Belgiumi maksejõuetus. Kuna reisilennuliikluse taastumine lähiajal oli vägagi ebakindel, ei näidanud ükski ettevõtja üles huvi ettevõtja Swissport Belgiumi käitlustegevuse ülevõtmise vastu
                  16
               . Need kaks omavahel seotud sündmust põhjustasid koondamised, mille kohta käesolev taotlus on esitatud.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               21.Brüsseli kaubanduskoja ja Flaami tööandjate organisatsiooni Voka
                  17
               andmetel on Brüsseli lennujaamas 24 000 otsest ja 40 000 kaudset töökohta.

               22.Ettevõtja Swissport Belgiumi juures toimunud koondamised mõjutavad töötajaid, kes elavad kogu riigis: Brüsselis (29 %), Flandrias (52 %) ja Valloonias (19 %).

               23.Hoolimata lühendatud tööaja kavadest oli 2020. aasta oktoobriks riigi töötuse määr 2019. aasta oktoobrist alates suurenenud 1,3 protsendipunkti võrra ja jõudnud 6,4 %ni
                  18
               . Flandrias, kus asub Brüsseli lennujaam, oli töötus 2019. aasta oktoobriga võrreldes 2020. aasta oktoobriks suurenenud ühe protsendipunkti võrra (4,4 %ni). Valloonias oli meeste töötuse määr 2020. aasta kolmandas kvartalis 8,3 %, see on peaaegu kaks protsendipunkti kõrgem kui selle rühma riiklik keskmine. Teatavate oluliste sektorite (toitlustus, turism, kultuur jne) ootamatu sulgemine kõigutas eelkõige just Brüsseli tööturgu, kus töötus suurenes 2020. aasta kolmandas kvartalis 15 % (kaks protsendipunkti võrreldes eelmise aastaga)
                  19
               .

               24.Kuna töötus suureneb, on Belgia ametiasutused arvamusel, et uue töö leidmine on eriti keeruline ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit töötajate jaoks. Ettevõtja Swissport Belgiumi endistest töötajatest kuulub suur osa just sellesse kategooriasse, kuna nende puhul on tegemist madala või keskmise oskustasemega töötajatega ning umbes kolmandik neist (32,5 %) on üle 50aastased. See töötajate rühm vajab täiendavat tööotsingualast nõustamist ja tuge ning vajaduspõhist täiend- ja ümberõpet, et suurendada oma võimalusi uuesti tööd leida.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               25.Eeldatavalt osalevad kõik koondatud töötajad kõnealuste meetmetega pakutavas tegevuses. Töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu

                        Mehed:

                        1 086

                        (73,98 %)

                        Naised:

                        382

                        (26,02 %)

                        Kodakondsus

                        ELi kodanikud:

                        1 400

                        (95,37 %)

                        Kolmandate riikide kodanikud:

                        68

                        (4,63 %)

                        Vanuserühm

                        15–24aastased:

                        83

                        (5,65 %)

                        25–29aastased:

                        184

                        (12,53 %)

                        30–54aastased:

                        1 001

                        (68,19 %)

                        55–64aastased:

                        199

                        (13,56 %)

                        Üle 64aastased:

                        1

                        (0,07 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               26.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Teavitamine, abi tööotsingutel ja kutsenõustamine. Üldiste ja individuaalsete teavitamismeetmete kõrval hõlmab meede ka töötaja profiilianalüüsi, koondamisjärgset abi, aktiivset tööalast nõustamist ja töövahendust. Korraldatakse ka töömesse.

               –Koolitus. Pakutakse spetsiaalset, töötaja vajadustele vastavat koolitust. See hõlmab horisontaalset koolitust nagu keeleõpe ja IT-alane koolitus ning kutseõpe lennujaamateenuste osutamisel või muudes oskuste nappusega sektorites vajalike oskuste omandamiseks.

               –Väljaõpe töökohal. Seda pakutakse vabade ametikohtade puhul, kuhu pole leitud sobivaid kandidaate. Pärast koolituse edukat läbimist pakutakse asjaomasele töötajale töölepingut.

               –Ettevõtlusega alustamise toetus. Töötajad, kes on huvitatud füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamisest, saavad tuge piirkondlikelt organisatsioonidelt, et töötada välja elujõulisi äri- või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise projekte. See tugi võib hõlmata planeerimist, teostatavusuuringute tegemist, äriplaanide koostamist, abi rahastamisvõimaluste leidmisel jne.

               –Uue ettevõtte asutamise toetus. Oma ettevõtte asutavad töötajad või FIEna alustajad saavad toetust kuni 15 000 eurot.

               –Stiimulid ja toetused. 1) Tööotsimis- ja koolitustoetus. Töötajad saavad koolitusel või tööotsimismeetmetes osalemise eest ühe euro tunnis. 2) Toetus transpordikulude katteks. Piirkondliku ja piirkondadevahelise liikuvuse toetamiseks saavad töötajad, kes leiavad töökoha 60 km kaugusel kodust või kelle tööl käimise vahemaa (edasi-tagasi) läbimiseks kulub üle nelja tunni, ühekordse maksena 500 eurot eratranspordi kasutamise korral või 750 eurot ühistranspordi kasutamise korral. 3) Sooliste stereotüüpide murdmise lisatoetus. Kui teatud töökohal on mehed või naised alaesindatud ning töötaja, kes kuulub alaesindatud rühma, alustab kutseõpet asjaomases valdkonnas
                  20
               , saab ta lisatoetust 700 euro ulatuses, toetust makstakse kahes jaos, st koolituse alguses ja lõpus. 4) Äritegevusega alustamise toetus. Töötajad saavad oma ettevõtte loomiseks valmistudes 12 kuu jooksul igakuiselt 350 eurot. Füüsilisest isikust ettevõtjana alustamise esimestel tegevuskuudel toetatakse teda maksimaalselt viie kuu jooksul veel 200 euroga kuus. 5) Õpingute taasalustamise toetus. Töötajatele, kes alustavad vähemalt ühe aasta kestvaid täisajaga kõrgkooliõpinguid või kes osalevad suure nõudlusega ja töötajate puuduse all kannataval (sh elutähtsate funktsioonidega seotud
                  21
               ) töökohal vajalike oskuste omandamiseks täiendkoolitusel vähemalt kolm kuud, saavad igakuist toetust 350 eurot.

               27.COVID-19 pandeemia ajaks on välja töötatud sanitaarhügieeni kontseptsioon, millega tagatakse meetmete rakendamine.

               28.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               29.Belgia ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               30.Hinnangulised kogukulud on 6 198 708 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 5 977 108 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 221 600 eurot.

               31.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 3 719 224 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           22

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           23

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Teavitamine, abi tööotsingutel ja kutsenõustamine

                        1 468

                        2 230

                        3 273 787

                        Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe

                        610

                        3 534

                        2 155 437

                        Koolitus töökohal

                        10

                        1 440

                        14 396

                        Ettevõtlusega alustamise toetus

                        70

                        2 000

                        139 988

                        Uue ettevõtte asutamise toetus

                        12

                        10 000

                        120 000

                        Vahesumma a:

                        protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        5 703 608

                        (95,42%)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Stiimulid ja toetused

                        367

                        745

                        273 500

                        Vahesumma b:

                        protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        273 500

                        (4,58%)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        6 000

                        2. Haldamine

                        –

                        52 420

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        55 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        108 180

                        Vahesumma c:

                        protsent kogukuludest:

                        –

                        221 600

                        (3,57%)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        6 198 708

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        3 719 224

               32.Tabelis esitatud EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaste meetmetega seotud kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest. Belgia ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               33.Belgia ametiasutused on kinnitanud, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               34.Belgia ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 9. juunil 2020. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 9. juunist 2020 kuni 22. detsembrini 2022.

               35.Belgia ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 10. juunil 2020. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 10. juunist 2020 kuni 22. juunini 2023.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               36.Riikliku eel- või kaasrahastamise allikad on pärit pealinna Brüsseli piirkonna (Région de Bruxelles-Capitale / Brussels Hoofdstedelijk Gewest), Flaami piirkonna (Vlaams Gewest) ja Valloonia piirkonna (Région Wallonne) vahenditest.

               37.Belgia on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               38.Belgia ametiasutused on kinnitanud, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel on konsulteeritud töötajate esindajate ja sotsiaalpartneritega, selleks toimusid kohtumised 3. ja 19. novembril 2020. Belgia ametiasutused kohtusid ka Aviato vzw-ga, mis on Brüsseli lennujaama tööhõivetalitus, kes tegeleb nii tööotsijate kui ka tööandjatega. Aviato on spetsialiseerunud lennundussektorile ning temaga konsulteeriti koondatud töötajatele pakutava täiend- ja ümberõppe teemal.

               39.Käesoleva taotluse esitajad on Flandria, Valloonia ja Brüsseli piirkondlikud omavalitsused. Synerjob, kes on Belgia kolme tööhõivetalituse piirkonnaülese koostöö jaoks loodud struktuur
                  24
               , tagab kavandatud meetmete suurema sidususe.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               40.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Belgia ametiasutused on teavitanud komisjoni, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid pealinna Brüsseli piirkonnas, Flaami piirkonnas ja Valloonia piirkonnas.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               41.Belgia ametiasutused on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               42.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027)
                  25
                artikli 8 lõikega 1.

               43.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 3 719 224 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               44.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava kohta)
                  26
                punktis 9.

               Seotud õigusaktid

               45.Komisjon esitab koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 3 719 224 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               46.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               2021/0109 (BUD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta
                  (Belgia taotlus – EGF/2020/005 BE/Swissport)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  27
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava,
                  28
                ja eriti selle punkti 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093
                  29
                artikli 8 lõike 1 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades).

               (3)Belgia ametiasutused esitasid 22. detsembril 2020 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses Belgias paikneva ettevõtja Swissport juures toimunud koondamistega. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Belgia ametiasutuste taotluse alusel rahalist toetust summas 3 719 224 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 3 719 224 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]
                  30*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)

                        Määrust (EL) nr 1309/2013 kohaldatakse kõigi 31. detsembriks 2020 laekunud taotluste suhtes.

                     (3)

                        Swissport Belgiumi alla kuuluvad Swissport Belgium NV ja Swissport Belgium Cleaning NV.

                     (4)

                        EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (5)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (6)

                        Puhastustegevus kuulub NACE Revision 2 gruppi 81.2.

                     (7)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (8)

                        ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava (COM(2020) 442 final).

                     (9)

                        Winter 2021 (Interim) European Economic Forecast:
                  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ecfin_forecast_winter_2021_overview_en.pdf

                     (10)

                        ICAO.
                  https://www.icao.int/Newsroom/Pages/2020-passenger-totals-drop-60-percent-as-COVID19-assault-on-international-mobility-continues.aspx

                     (11)

                        COM(2020) 714.

                     (12)

                  https://plus.lesoir.be/301092/article/2020-05-15/update-swissport-nannonce-pas-encore-de-licenciements-un-plan-attendu-pour-fin

                     (13)

                  https://www.rtl.be/info/belgique/economie/swissport-belgique-se-declare-en-faillite-pres-de-1-500-emplois-menaces-1223551.aspx

                     (14)

                        Société fédérale de participations et d'investissement Société - Federale Participatie en Investeringsmaatschappij (SFPI-FPIM).

                     (15)

                        EGF/2020/002 EE Estonia tourism, COM(2021) 151.

                     (16)

                  https://www.lalibre.be/economie/entreprises-startup/swissport-pas-de-reprise-pour-swissport-1-500-personnes-licenciees-5ee0e3137b50a66a594588f6

                     (17)

                  https://www.beci.be/nl/toekomst-van-brussels-airport-verzekeren-als-internationale-motor-van-onze-economie/

                     (18)

                  https://statbel.fgov.be/fr/themes/emploi-formation/marche-du-travail/emploi-et-chomage#figures

                     (19)

                  https://statbel.fgov.be/fr/themes/emploi-formation/marche-du-travail/emploi-et-chomage

                     (20)

                        Ametikohad, kus vähemalt 75 % töötajatest on samast soost.

                     (21)

                  Loetelu töökohtadest, kus otsitakse töötajaid ja kus neid on raske leida või mis on seotud elutähtsate funktsioonidega.
                   „Métiers en tension de recrutement en Wallonie.
                   Liste des métiers/fonctions critiques et en pénurie“.
                   Le Forem 2020
                  .

                     (22)

                        Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks nagu Belgia ametiasutuste esitatud taotluses.

                     (23)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (24)

                        VDAB (Flaami tööhõivetalitus), Le Forem (Valloonia tööhõivetalitus) ja Actiris (Brüsseli tööhõivetalitus).

                     (25)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 11.

                     (26)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 28.

                     (27)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (28)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 28.

                     (29)

                        Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 11).

                     (30)
                  *
                        Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.