               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.5.2022
            COM(2022) 218 final
            2022/0158(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega (eelarverida 07 20 03 01 – sotsiaalkindlustus)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitees vastu võetava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmist.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.EMP leping

               Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

               2.2.EMP ühiskomitee

               EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel.

               2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

               EMP ühiskomitee võtab eeldatavasti vastu EMP ühiskomitee otsuse (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               Kavandatud õigusakti eesmärk on tagada EMP lepingu osaliste koostöö jätkamine liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on seotud tööjõu vaba liikumise ning sotsiaalkindlustusskeemide ja võõrtöötajate, sealhulgas kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimisega.

               Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Makse võib teha aga alles pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist ja pärast seda, kui Euroopa Komisjon on esitanud EMP EFTA riikidele ELi rahastamisnõude.

               Seetõttu kohaldatakse ühiskomitee otsuse eelnõu tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2022, et katta 1. jaanuari 2022 ja makse saamise vaheline ajavahemik. Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

                  EMP lepingu artiklite 103 ja 104 kohaselt muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab esitada selle seisukoha EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsuste eelnõu sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõike 3 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Selle mõiste alla kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta EMP lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

                Kavandatava õigusaktiga taotletakse eesmärke töötajate liikumisvabaduse ja sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimise valdkonnas ning reguleeritakse neid valdkondi. Seega on selle materiaalõiguslikuks aluseks ELi toimimise lepingu artiklid 46 ja 48.

               4.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslikuks aluseks peaksid olema ELi toimimise lepingu artiklid 46 ja 48 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               5.Mõju eelarvele

                  Norra, Island ja Liechtenstein toetavad rahaliselt liidu eelarvet. Täpne summa määratakse kindlaks kooskõlas EMP lepingu sätetega pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               6.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna EMP ühiskomitee aktiga muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2022/0158 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega

                  (eelarverida 07 20 03 01 – sotsiaalkindlustus)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 46 ja 48 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  2
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  3
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (3)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks tööjõu vaba liikumist, sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist ja võõrtöötajate, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit võõrtöötajate suhtes rakendatavaid meetmeid.

               (4)EMP lepingu protokolli nr 31 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

               (5)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seega põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (3)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.5.2022
            COM(2022) 218 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega (eelarverida 07 20 03 01 – sotsiaalkindlustus)

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               […],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on seotud tööjõu vaba liikumise ning sotsiaalkindlustusskeemide ja võõrtöötajate, sealhulgas kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimisega.

               (2)Seetõttu tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks toimuda alates 1. jaanuarist 2022,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artikli 5 lõigetes 5 ja 14 asendatakse fraas „2021. eelarveaasta“ fraasiga „2021. ja 2022. eelarveaasta“.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud
                  1*.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […]

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  […]

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                  […]

                     (1)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.5.2022
            COM(2022) 205 final
            2022/0150(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) ja protokolli nr 32 (artikli 82 rakendamise finantskorra kohta) muutmisega (Programm „InvestEU“)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitees vastu võetava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) ja protokolli nr 32 (artikli 82 rakendamise finantskorra kohta) muutmist

               2.Ettepaneku taust

               2.1.EMP leping

               Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

               2.2.EMP ühiskomitee

               EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel.

               2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

               EMP ühiskomitee võtab eeldatavasti vastu EMP ühiskomitee otsuse (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust ja protokolli nr 32 artikli 82 rakendamise finantskorra kohta.

               Kavandatava õigusakti eesmärk on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks EMP EFTA riikide osalemist programmis „InvestEU“. Seetõttu tuleb EMP lepingusse inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523,
                  1
                millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017.

                  Kuna Liechtenstein ei ole väljendanud huvi programmis „InvestEU“ osalemise vastu, puudutab EMP ühiskomitee otsuse eelnõu üksnes Norrat ja Islandi. EMP EFTA riigid otsustasid ka mitte osaleda InvestEU nõustamiskeskuse tegevuses, kuid võivad otsustada osaleda InvestEU fondi ELi osa raames ühes või mitmes finantstootes. Selleks et EMP EFTA riikide rahaline osalus oleks piisav, peab selline osalus põhinema nende finantstoodete riskiprofiilil, milles nad osaleda soovivad. EMP EFTA riikide rahaline osalus suurendab ELi tagatist.

               EMP EFTA riikide rahalise osaluse arvutamisel InvestEU fondis ei pruugi EMP lepingu artikli 82 lõikes 1 eelarveridade jaoks sätestatud suhtarv asjaomaste finantstoodete kaudu InvestEU fondis osalemise määra täpselt kajastada. Seetõttu sõlmivad EFTA riigid protokolli nr 32 artikli 8 kohaselt rahalist osalust käsitlevad lepingud ELiga, keda esindab komisjon. Võttes arvesse valitud finantstoodete kaudu antavat rahalist osalust, tuleb rahalist osalust käsitlevate lepingute alusel määrata kindlaks EFTA riikide poolt ELi tagatisele antava rahalise osaluse summad, sätestada kõnealuse osaluse kasutamise tingimused, määrata kindlaks osaluse maksmise sagedus ja summad ning kehtestada eeskirjad kasutamata vahendite ja tulude tagasimaksmiseks EFTA riikidele.

               Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav rahaline osalus. Makse võib teha aga alles pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist ja pärast seda, kui Euroopa Komisjon on esitanud EMP EFTA riikidele ELi rahastamisnõude.

               Seetõttu kohaldatakse ühiskomitee otsuse eelnõu tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2022, et katta 1. jaanuari 2022 ja asjaomase makse saamise vaheline ajavahemik. Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

                  Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab esitada selle seisukoha EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsuste eelnõu sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõike 3 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta EMP lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus vastab EMP lepingusse inkorporeeritava õigusakti materiaalõiguslikule alusele.

               Programm „InvestEU“ põhineb ELi toimimise lepingu jaotistel „Tööstus“ ning „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ (artikkel 173 ja artikli 175 kolmas lõik).

               Seetõttu moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: ELi toimimise lepingu artikkel 173 ja artikli 175 kolmas lõik.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslikuks aluseks peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 173 ja artikli 175 kolmas lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               5.Mõju eelarvele

                  Norra ja Island toetavad rahaliselt liidu eelarvet. Täpne summa määratakse kindlaks kooskõlas EMP lepingu sätetega pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               6.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna EMP ühiskomitee aktiga muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust ja protokolli nr 32 artikli 82 rakendamise finantskorra kohta, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2022/0150 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) ja protokolli nr 32 (artikli 82 rakendamise finantskorra kohta) muutmisega

                  (Programm „InvestEU“)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 173 ja artikli 175 kolmandat lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  3
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  4
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust ja protokolli nr 32 artikli 82 rakendamise finantskorra kohta.

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/523
                  5
               .

               (4)Seepärast tuleks protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) ja protokolli nr 32 (artikli 82 rakendamise finantskorra kohta) vastavalt muuta.

               (5)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seega põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees seoses protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) ja protokolli nr 32 (artikli 82 rakendamise finantskorra kohta) muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 107, 26.3.2021, lk 30-89.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (4)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30–89).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.5.2022
            COM(2022) 205 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) ja protokolli nr 32 (artikli 82 rakendamise finantskorra kohta) muutmisega(Programm "InvestEU")

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS,

               nr […]

               [kuupäev],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) ja protokolli nr 32 (artikli 82 rakendamise finantskorra kohta)

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017
                  1
               .

               (2)Määruse (EL) 2021/523 artikli 5 kohaselt võivad EFTA riigid selleks, et osaleda InvestEU fondi ELi osa raames teatavates finantstoodetes, teha osamakseid ELi tagatisse. EFTA riikide rahalise osalemisega ELi tagatise jaoks eelarvevahendite eraldamises võib kaasneda kompensatsioonitagatis, mis katab ELi tagatisega seotud vastava tingimusliku kohustuse. Teise võimalusena võivad nad eraldada kogu rahalise osaluse InvestEU fondi raha vormis.

               (3)EFTA riikide ning nende asutuste, ettevõtete, organisatsioonide ja kodanike Euroopa Liidu programmides osalemise tingimused on sätestatud EMP lepingus, eelkõige selle artiklis 81.

               (4)Nõukogu 14. detsembri 2020 aasta määrusega (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks,
                  2
                eraldatakse täiendavat sihtotstarbelist välistulu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 loodud programmile „InvestEU“. EMP lepingu protokollis nr 32 artikli 82 rakendamise finantskorra kohta on asjakohane täpsustada, et EFTA riikide rahalise osaluse arvutamisel programmis „InvestEU“ tuleks arvutamise alust suurendada nõukogu määruse (EL) 2020/2094 artikli 3 lõike 1 kohaselt eraldatud sihtotstarbelisele välistulule vastavate assigneeringute võrra seoses nende riikide osalemisega selles programmis.

               (5)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolle nr 31 ja nr 32 vastavalt muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks toimuda alates 1. jaanuarist 2022,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artikli 19 (Majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamine) järele lisatakse järgmine artikkel:

               „Artikkel 20

               Konkurentsivõime ning sotsiaal-majandusliku lähenemise ja ühtekuuluvuse parandamine programmi „InvestEU“ raames

               1.EFTA riigid osalevad alates 1. jaanuarist 2022 meetmetes, mis võivad tuleneda järgmisest liidu õigusaktist:

               -32021 R 0523: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30).

               2.EFTA riigid ei osale InvestEU nõustamiskeskuse tegevuses.

               3.EFTA riigid võivad otsustada osaleda InvestEU fondi ELi osa raames ühes või mitmes finantstootes. EFTA riikide rahaline osalus põhineb nende finantstoodete riskiprofiilil, milles nad osaleda soovivad. EFTA riikide rahaline osalus suurendab ELi tagatist.

               4.EFTA riikide rahalise osaluse arvutamisel InvestEU fondis ei kohaldata EMP lepingu artikli 82 lõikes 1 eelarveridade jaoks sätestatud suhtarvu. EFTA riigid sõlmivad protokolli nr 32 artikli 8 kohaselt rahalist osalust käsitlevad lepingud ELiga, keda esindab komisjon. Rahalist osalust käsitlevate lepingute alusel määratakse kindlaks EFTA riikide poolt ELi tagatisele antava rahalise osaluse summad, sätestatakse kõnealuse osaluse kasutamise tingimused, määratakse kindlaks osaluse maksmise sagedus ja summad ning kehtestatakse eeskirjad kasutamata vahendite ja tulude tagasimaksmiseks EFTA riikidele.

               5.Kui EFTA riikide kogu rahalist osalust ELi tagatises ei eraldata raha vormis, st eraldisteks on määratud alla 100 %, kohustuvad EFTA riigid katma vastava tingimusliku kohustuse tagasivõtmatu, tingimusteta ja nõudmisel realiseeritava kompensatsioonitagatisega. Kompensatsioonitagatis antakse samaaegselt rahalist osalust käsitleva lepingu allkirjastamisega.

               6.Liechtenstein ei osale kõnealuses programmis ega selle rahastamises.“

               Artikkel 2

               EMP lepingu protokolli nr 32 artikli 1 lõike 10 tekst asendatakse järgmiselt:

               „10. Lepingu artikli 82 punktide a ja b kohase tegevustoetuse arvutamiseks suurendatakse programmi „Euroopa horisont“ (loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695), programmi „InvestEU“ (loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523) ja liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1313/2013/EL) rahastamiseks Euroopa Liidu lõplikult vastu võetud eelarvesse kantud kulukohustuste ja maksete assigneeringuid asjaomastel aastatel assigneeringute võrra, mis vastavad nõukogu 14. detsembri 2020 aasta määruse (EL) 2020/2094 (millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks)
                  3
                artikli 3 lõike 1 kohaselt nendele tegevustele eraldatud sihtotstarbelisele välistulule.“

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud
                  4*.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […].

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  […]

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                  […]

                     (1)

                        ELT L 107, 26.3.2021, lk 30.

                     (2)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 23.

                     (3)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 23.

                     (4)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.5.2022
            COM(2022) 215 final
            2022/0153(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitees ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 63 lõikes 3 sätestatud konsultatsioonide kohta

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitee kavatseb võtta vastu otsuse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 63 lõike 3 kohaste konsultatsioonide kohta. Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks ELi nimel tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitees selles küsimuses võetav seisukoht.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostööleping

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga (edaspidi „leping“) antakse ühe poole territooriumil tollimaksu‑ ja kvoodivaba turulepääs päritolureeglite nõuetele vastavale impordile, mis pärineb teise poole territooriumilt. Lepingu artiklis 63 on sätestatud toodete päritolu kontrollimise kord. Samuti on selles sätestatud, et pooled peavad korraldama konsultatsioonid, kui üks pool keeldub kohaldamast teise poole toote suhtes sooduskohtlemist, kuigi eksportiv pool on esitanud toote päritolu kinnitava positiivse arvamuse.

               2.2.Tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitee

               Lepingu artikli 8 lõike 1 punkti c kohaselt kuuluvad komitee pädevusse järgmised küsimused:

               - lepingu teise osa esimese rubriigi I jaotise 2. ja 5. peatükk;

               - protokoll vastastikuse haldusabi kohta tolliküsimustes ning

               - sätted, mis käsitlevad intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis, lõive ja tasusid, tolliväärtuse määramist ja parandatud kaupu.

               Lepingu artikli 121 lõike 2 punkti d kohaselt võib tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitee võtta vastu otsuseid või soovitusi seoses artiklis 63 kehtestatud konsulteerimiskorraga. Samuti võib ta võtta vastu otsuseid või soovitusi kõigis I jaotise 2. peatüki rakendamisega seotud tehnilistes või haldusküsimustes. See hõlmab tõlgendusmärkusi, mille eesmärk on tagada päritolureeglite ühetaoline kohaldamine.

               2.3.Tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitee kavandatav õigusakt

               Kavandatava akti eesmärk on kehtestada eeskirjad pooltevahelisteks konsultatsioonideks, kui üks pool keeldub kohaldamast teise poole toote suhtes sooduskohtlemist, kuigi eksportiv pool on esitanud toote päritolu kinnitava positiivse arvamuse.

               Kavandatav akt muutub pooltele siduvaks kooskõlas lepingu artikliga 10 ja 121 lõike 2 punktiga d. Sellega rakendatakse lepingu artikli 63 lõiget 3. Selle artikli kohaselt tuleb tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomiteel kehtestada konsulteerimiskord, mida pooled peavad järgima, kui nad ei jõua päritolureeglite kohaldamise suhtes kokkuleppele. Eelkõige kehtib see olukorras, kus üks pool keeldub kohaldamast teise lepinguosalise toote suhtes sooduskohtlemist, kuigi eksportiv pool on esitanud pärast kontrolli tegemist toote päritolu kinnitava positiivse arvamuse. Kavandatud eeskirjade kohaselt peavad pooled konsultatsioone pidama paindlikult, aidates kaasa pooltevahelisele teabevahetusele ja põhjendades sooduskohtlemisest keeldumist.

               Eeskirjas 1 sätestatakse, kuidas üks pool võib taotleda konsulteerimist teise poolega. Kontaktisikuks on määratud tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitee sekretariaat.

               Eeskirjas 2 sätestatakse konsultatsioonikoosolekute kokkukutsumise ja lõpetamise tähtajad. Samuti pakutakse selles välja mitu võimalust, kuidas konsultatsioone pidada.

               Eeskirjaga 3 nõutakse, et pooled teataksid enne iga konsultatsioonikoosolekut oma delegatsiooni kavandatava koosseisu.

               Eeskirjas 4 sätestatakse konsultatsioonikoosolekutel kasutatavad keeled ja asjaomased dokumendid, mis tuleb enne koosolekut laiali jagada.

               Eeskirjas 5 sätestatakse koosolekuprotokollide koostamise kord ja tähtajad.

               Eeskirjaga 6 nõutakse, et pooled püüaksid jõuda vastastikku rahuldava lahenduseni. Samuti selgitatakse selles, millal loetakse konsultatsiooniperiood lõppenuks, sätestades et seda ei loeta lõppenuks, kui konsultatsioone ei peetud põhjustel, mida saab omistada ühele pooltest.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Nõukogul tuleks kindlaks määrata seisukoht, mille EL peab võtma tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitees lepingu artikli 63 lõikes 3 sätestatud konsulteerimiskorra kohta. Selle aitab parandada õigusloomet ja suurendada läbipaistvust.

               Kavandatav kord ei mõjuta lepingu kohaste päritolureeglite sisu.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on reguleeritud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitee on loodud lepinguga. Niisiis on tegemist lepinguga loodud organiga.

               Akt, mille tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. See muutub pooltele siduvaks kooskõlas lepingu artikli 10 ja artikli 121 lõike 2 punkti d alusel .

               Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta kõnealuse lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida ELi nimel võetav seisukoht puudutab. Kavandatava aktiga võidakse taotleda kaht eesmärki või reguleerida kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega. Käesoleval juhul peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on kehtestada konsulteerimiskord juhuks, kui üks pool keeldub lepingu artikli 63 lõike 3 alusel kohaldamast teise poole toote suhtes sooduskohtlemist.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2022/0153 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitees ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 63 lõikes 3 sätestatud konsultatsioonide kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kaubandus- ja koostööleping, millega luuakse suhted ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahel (edaspidi „leping“), sõlmiti nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsusega 2020/2252 ning jõustus 1. mail 2021.

               (2)Lepingu artikli 63 lõikes 3 on sätestatud konsulteerimiskord sooduskohtlemisest keeldumise korral. Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 121 lõike 2 punkti d kohaselt võib lepingu artikli 8 lõike 1 punkti c alusel loodud tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitee (edaspidi „komitee“) võtta vastu otsuseid või soovitusi kaubandus- ja koostöölepingu artikli 63 lõikes 3 kehtestatud konsulteerimiskorra kohta. Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 10 kohaselt on komitee otsused pooltele siduvad.

               (3)On asjakohane määrata nõukogu otsusega kindlaks ELi nimel komitees võetav seisukoht, kuna komitee otsusel kaubandus- ja koostöölepingu artikli 63 lõikes 3 kehtestatud konsulteerimiskorra kohta on õiguslikud tagajärjed.

               (4)Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 63 lõikes 3 sätestatud konsulteerimiskorra eeskirjade kehtestamine toob selgust ja tagab läbipaistvuse juhul, kui üks pool keeldub kohaldamast teise poole toote suhtes tariifset sooduskohtlemist, kuigi teine pool on esitanud toote päritolu kinnitava positiivse arvamuse.

               (5)Seetõttu peaks komitees võetav liidu seisukoht põhinema komitee otsuse eelnõul, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel lepinguga loodud tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitees, põhineb komitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.5.2022
            COM(2022) 215 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitees ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 63 lõikes 3 sätestatud konsultatsioonide kohta

               LISA

               Eelnõu:

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga loodud ELi ja Ühendkuningriigi vahelise tollikoostöö ja päritolureeglite

               KAUBANDUSE ERIKOMITEE OTSUS NR ...

               sooduskohtlemisest keeldumise korral kohaldatava konsulteerimiskorra kohta

               Tollikoostöö ja päritolureeglite KAUBANDUSE ERIKOMITEE,

               võttes arvesse kaubandus- ja koostöölepingut, millega luuakse suhted ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahel (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 63 lõiget 3, milles käsitletakse sooduskohtlemisest keeldumise korral kohaldatava konsulteerimiskorra kehtestamist,

               ning arvestades järgmist:

               1)
                     Kaubandus- ja koostööleping, millega luuakse suhted ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahel (edaspidi „leping“), sõlmiti nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsusega 2020/2252 ning jõustus 1. mail 2021.

               2)
                     Lepingu artikli 121 lõike 2 punkti d kohaselt võib tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitee (edaspidi „komitee“) võtta vastu otsuseid või soovitusi lepingu artikli 63 lõikes 3 kehtestatud konsulteerimiskorra kohta.

               3)
                     Lepingu artikli 63 lõikes 3 on sätestatud, et kui importiva poole toll teatab eksportiva poole tollile kavatsusest keelduda tariifse sooduskohtlemise kohaldamisest pärast seda, kui eksportiva poole toll on esitanud arvamuse, millega kinnitatakse toote päritolustaatust, korraldatakse ükskõik kumma poole taotluse korral konsultatsioonid kolme kuu jooksul pärast asjaomase teate edastamist ning konsulteerimine võib toimuda komitee kehtestatud korras.

               4)
                     Lepingu artikli 63 lõike 3 kohaselt tuleb kehtestada menetluskord, et hõlbustada pooltevahelise kokkuleppe saavutamist, kui üks pool keeldub kohaldamast sooduskohtlemist, kuigi teine pool on esitanud toote päritolu kinnitava arvamuse.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Lepingu artikli 63 lõikes 3 osutatud konsulteerimine toimub käesoleva otsuse lisas sätestatud menetluskorra kohaselt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Seda kohaldatakse alates samast päevast.

               [Koht, kuupäev]

                  Kaubanduse erikomitee nimel

               ELi kaaseesistuja ja Ühendkuningriigi kaasesimees

               LISA

               KONSULTATEERIMISKORD

               KOOSKÕLAS ELI JA ÜHENDKUNINGRIIGI KAUBANDUS- JA KOOSTÖÖLEPINGU ARTIKLI 63 LÕIKE 3 TEISE LÕIGUGA

               Eeskiri 1

               1.Pärast seda, kui importiva poole toll on eksportiva poole tollile teatanud oma kavatsusest tariifsest sooduskohtlemisest keelduda, võib üks pool esitada teisele poolele konsultatsioonitaotluse vastavalt ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingu (edaspidi „leping“) artikli 63 lõike 3 teisele lõigule.

               2.Taotluse esitab tollikoostöö ja päritolureeglite kaubanduse erikomitee (edaspidi „komitee“) sekretariaadi liige, kes esindab taotluse esitanud poolt, teist poolt esindavale sekretariaadi liikmele e-posti teel või vajaduse korral mis tahes muu [tele]kommunikatsioonivahendi abil, mis tagab, et taotluse saatmine registreeritakse. Kui ei ole tõendatud teisiti, loetakse selline teade kättetoimetatuks selle saatmise kuupäeval.

               Eeskiri 2

               1.Konsultatsioonikoosolekud kutsutakse kokku ja viiakse lõpule kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil eeskirjas 1 osutatud kavatsusest teatati, välja arvatud juhul, kui pooled on kokku leppinud konsultatsiooniperioodi pikendamises. Selle aja jooksul võivad pooled kohtuda üks kord või mitu korda.

               2.Konsultatsioonid võivad toimuda asjaomaste isikute isikliku kohtumise vormis või sellise sidevahendi kaudu, milles pooled on kokku leppinud. Kui konsultatsioonid toimuvad isiklikult, peavad need aset leidma selle poole territooriumil, kellele konsultatsioonitaotlus esitati, kui pooled ei lepi kokku teisiti.

               Eeskiri 3

               Viisteist kalendripäeva enne iga konsultatsioonikoosolekut teatavad liit ja Ühendkuningriik teisele poolele sekretariaadi kaudu oma delegatsioonide kavandatava koosseisu ning täpsustavad iga delegatsiooni liikme nime ja ametikoha.

               Eeskiri 4

               1.Konsultatsioonid toimuvad inglise keeles.

               2.Konsulteerimiseks vajalikud kirjalikud dokumendid edastatakse teisele poolele sekretariaadi kaudu. Need võivad olla ükskõik millises ELi ametlikus keeles.

               Eeskiri 5

               1.Kõigi konsultatsioonikoosolekute protokollide kavandid koostab kaheksa kalendripäeva jooksul ametnik, kelle on sekretariaadi liikmeks määranud taotluse saanud pool, kes konsultatsiooni korraldab. Protokolli kavand edastatakse märkuste tegemiseks teist poolt esindavale sekretariaadi liikmele. Viimane võib esitada märkused kaheksa kalendripäeva jooksul.

               2.Protokollis tehakse kokkuvõte konsultatsioonikoosolekust, täpsustades vajaduse korral:

               (a)esitatud dokumendid;

               (b)kõik avaldused, mille protokolli lisamist emb-kumb pool nõudis, ning

               (c)tehtud järeldused, mis võivad hõlmata konsultatsiooni kestuse pikendamist.

               3.Protokollile lisatakse osalejate nimekiri, milles on iga delegatsiooni kohta esitatud kõigi koosolekul osalenud isikute nimed ja ametikohad.

               4.Sekretariaat kohandab protokolli kavandit saadud märkuste põhjal. Mõlemad pooled peavad esialgse protokolli heaks kiitma 28 kalendripäeva jooksul pärast koosolekut või poolte kokkulepitud muuks kuupäevaks. Kui protokoll on heaks kiidetud, jõustub lepinguosaliste vahel saavutatud kokkulepe alates konsultatsioonikoosolekust, mille käigus järeldus vastu võeti.

               5.Kui konsultatsioonid toimuvad kirjalikult, kantakse konsultatsioonide tulemused komitee järgmise koosoleku protokolli. Konsultatsioonide käigus saavutatud kokkulepe jõustub poolte vahel konsultatsioonikoosolekul, kus see järeldus vastu võeti.

               Eeskiri 6

               1.Lepinguosalised teevad kõik endast oleneva, et jõuda vastastikku rahuldava lahenduseni eeskirjas 2 osutatud konsultatsiooniperioodi jooksul. Kui pooled jõuavad kokkuleppele, on see kokkulepe poolte jaoks siduv.

               2.Lepingu artikli 63 lõike 3 kolmanda lõigu kohaldamisel loetakse eeskirjas 2 osutatud konsultatsiooniperiood lõppenuks, kui selle tähtaeg on möödunud ja lepinguosalised ei ole kokku leppinud konsultatsiooniperioodi pikendama, välja arvatud juhul, kui konsultatsioone ei peetud põhjustel, mida saab omistada importivale poolele.