Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0484

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ja määrust (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta)  /* KOM/2007/0484 lõplik - CNS 2007/0177 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.8.2007KOM(2007) 484 lõplik2007/0177 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ja määrust (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidNõukogu saavutas 2003. aastal poliitilise kokkuleppe ühise põllumajanduspoliitika reformi suhtes, millega sillutati tee ELi põllumajandustootjate sissetulekutoetuste andmise põhjalikule ümberkorraldamisele ja kehtestati nõuetele vastavuse kohustused.-  Üldine taustKomisjon määratles nõukogule nõuetele vastavuse rakendamise kohta esitatavas aruandes mõned konkreetsed võimalused tõhususe ja/või lihtsustamise parandamiseks.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu määrus (EÜ) nr 1782/2003-  Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaHuvitatud isikutega on juba konsulteeritud ja juhtum on kiireloomuline.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.-  Mõju hindamineEi kohaldata.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva ettepaneku eesmärk on kohaldada alates 2008. aastast järgmisi konkreetseid parandusi:-  komisjon viib lõpule nõukogule esitatava aruande, milles käsitletakse nõuetele vastavuse kohustusi hõlmavate kohustuslike majandamisnõuete kasutuselevõttu uutes liikmesriikides, kes on valinud ühtse pindalatoetuse kava;-  lihtsustatakse abikõlblikkuse eeskirju nii ühtse otsemaksete kava kui ka ühtse pindalatoetuse kava alusel seoses ajavahemikuga, mille jooksul maa on põllumajandustootjate käsutuses; selgitatakse põllumajandustootjate kohustusi seoses nõuetele vastavusega, juhul kui toimub maa üleandmine kalendriaasta jooksul;-  nähakse ette õiguslik alus vähese tähtsuse reegli rakendamiseks nõuetele vastavuse kohustuste raames, mille alusel võib kohaldada vähendusi ja teha erandeid vähenduste kohta väiksemate rikkumiste puhul.Lisaks tehakse ettepanek, et kõikide uute liikmesriikide jaoks, kes otsustavad kehtestada erinevaid toetuseõiguse väärtusi ühiku kohta heinamaa või püsikarjamaa hektarite osas või muude abikõlblike hektarite osas ühtse otsemaksete kava raames, on põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise kuupäevaks kehtestatud 30. juuni 2006, mitte 30. juuni 2003.Käesolev ettepanek hõlmab ka Küprose täiendavaid riiklikke otsetoetusi reguleerivate erisätete muutmist, mis on 19. detsembril 2006 nõukogu vastuvõetud ühtse pindalatoetuse kava rakendamisperioodi pikendamise tulemus.-  Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 37 lõige 2.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: määruse (EÜ) nr 1782/2003 sisalduvate kümne kuu pikkuse ajavahemiku, väikese rikkumise ja vähese tähtsuse reegli tühistamine vähendab halduskoormust.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: määrust peab muutma määrusega.4. MÕJU EELARVELEÜhenduse eelarvele tekitaks lisakulu nõuetele vastavuse kohustuste raames vähenduste kohaldamata jätmine väiksemate rikkumiste suhtes, kui rakendatakse vähese tähtsuse reeglit ja erandeid.5. LISATEAVE-  LihtsustamineEttepanekuga nähakse ette (ELi või riigi tasandi) ametiasutuste haldusmenetluste lihtsustamine.Lihtsustatakse abikõlblikkuse eeskirju ühtse otsemaksete kava ja ühtse pindalatoetuse kava alusel seoses ajavahemikuga, mille jooksul maa on põllumajandustootjate käsutuses.Ettepanek on osa komisjoni töö- ja õigusloomekavast viitega 2007/AGRI/040.2007/0177 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ja määrust (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[1]ning arvestades järgmist:(1) Kogemused on näidanud, et on vaja meedet väiksemate rikkumiste puhul, mille tõsidus, ulatus ja püsivus ei õigusta määratud otsetoetuste kohest vähendamist. Kõnealune meede peaks kindlasti hõlmama pädeva asutuse teostatavat erijärelevalvet. Lisaks võib vähendamiste kohaldamine väga väikeste esialgsete koguste suhtes osutuda ametiasutustele koormavaks ning saadav lisandväärtus on selle hoiatava mõjuga võrreldes küsitav. Seetõttu tuleks määratleda sobiv künnis, millest allpool võivad liikmesriigid teha otsuse vähendamist mitte kohaldada, tingimusel et on ette nähtud erijärelevalve.(2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003[2] artikli 44 lõikes 3 on sätestatud, et toetuskõlblikule hektarile vastavad maatükid on põllumajandustootja käsutuses vähemalt kümne kuu pikkuse ajavahemiku jooksul. Kogemused näitavad, et kõnealune tingimus seab põllumajandusmaa turu toimimisele olulisi piiranguid ja tekitab põllumajandustootjatele ning haldusteenistustele märkimisväärse halduskoormuse. Kõnealuse ajavahemiku vähendamine ei seaks ohtu nõuetele vastavuse kohustuste haldamist. Teisest küljest on vaja ka kindlaks määrata kuupäev, mil maatükid peaksid olema põllumajandustootja käsutuses, et vältida topeltnõudeid sama maa kohta. Seepärast oleks asjakohane kehtestada, et põllumajandustootja käsutuses on maatükid selle aasta 15. juunil, mil toetusetaotlus esitatakse. Sama reeglit tuleks kohaldada ühtse pindalatoetuse kava kohaldatavate liikmesriikide suhtes. Ühtlasi oleks asjakohane kehtestada reeglid seoses nõuetele vastavuse kohustustega maa üleandmise korral.(3) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 71h on sätestatud, et ühtse otsemaksete kava raames võivad uued liikmesriigid kõnealuse määruse artikli 2 lõike g tähenduses fikseerida erinevaid toetuseõiguse väärtusi ühiku kohta 30. juunil 2003 tuvastatud heinamaahektarite või püsikarjamaa hektarite või muude nõuetekohaste hektarite osas või Bulgaaria ja Rumeenia puhul 30. juunil 2005 tuvastatud hektarite osas. Uued liikmesriigid on loonud põldude identifitseerimissüsteemi vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 20. Vanalt identifitseerimissüsteemilt uuele üleminekul ei pruukinud teatavate 2003. aasta põldude andmed tehniliste raskuste tõttu uues identifitseerimissüsteemis täpselt kajastuda. Selleks et võimaldada kõnealuse vabatahtliku eristamise sujuvat rakendamist kõikides uutes liikmesriikides, tuleks põldude identifitseerimiskuupäevaks kehtestada 30. juuni 2006. Vastavalt tuleks muuta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklit 71h.(4) Kogemused näitavad, et nõuetele vastavuse kohustusi käsitlevate kohustuslike majandamisnõuete haldamiseks vajaliku haldusvõrgustiku loomine nõuab märkimisväärset haldustööd. Kohustuslike majandamisnõuete kasutuselevõtmine ja nende sujuv rakendamine oleks lihtsam, kui ühtse pindalatoetuse kava kasutavates uutes liikmesriikides kohaldataks kolme aasta pikkust järkjärgulist kasutuselevõtmist, mis on sarnane ühenduses 30. aprilli 2004. aasta seisuga rakendatud järkjärgulise kasutuselevõtmisega kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 III lisas esitatud ajakavaga. Kõnealune järkjärguline kasutuselevõtmine peaks olema võimalik isegi siis, kui uus liikmesriik otsustab täielikult kohaldada otsetoetusi enne ühtse pindalatoetuse kava kohaldamise viimast võimalikku kuupäeva. Vastavalt tuleks muuta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõiget 6 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005[3] artikli 51 lõiget 3.(5) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõigetes 10 ja 11 on sätestatud eeskirjad, mille abil reguleeritakse ühtset pindalatoetuse kava kasutavate uute liikmesriikide üleminekut ühtsele otsemaksete kavale. Kõnealuste eeskirjade kohaselt peab komisjon pärast asjaomase liikmesriigi valmisoleku hindamist heaks kiitma uue liikmesriigi otsuse rakendada ühtset otsemaksete kava. Komisjoni eelnevat luba ei ole enam vaja, sest peaaegu kõik otsetoetused on toodanguga sidumata ja võttes arvesse, et nii ühtne pindalatoetuse kava kui ka ühtne otsemaksete kava on toodanguga sidumata ja pindalapõhised toetused, mis kattuvad ühtse süsteemi enamikus punktides, eelkõige seoses maatükkide identifitseerimissüsteemiga. Seepärast tuleks kõnealused sätted välja jätta.(6) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 XII lisa tabelis 2 on sätestatud kuni 2008. aastani Küprosel makstavate täiendavate riiklike otsetoetuste kogusummad, juhul kui kohaldatakse ühtse pindalatoetuse kava. Kuna vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2012/2006 jätkatakse ühtse pindalatoetuse kava kohaldamist, on vajalik sätestada kogusummad, juhul kui ühtse pindalatoetuse kava kohaldatakse 2009. ja 2010. aastal.(7) Uued liikmesriigid, kes on valinud ühtse otsemaksete kava kohaldamise, on otsustanud hakata seda kasutama alates 2007. aastast. On asjakohane kohaldada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71h muudatust alates kõnesolevast aastast.(8) Määrusi (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 1698/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1782/2003 muudetakse järgmiselt.1) Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:a) Lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Kui kohustuslikke majandamisnõudeid või häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi on teataval kalendriaastal (edaspidi „asjaomane kalendriaasta”) rikutud, vähendatakse asjaomasele põllumajandustootjale, kes esitas taotluse asjaomasel kalendriaastal, mil tingimusi ei täidetud, makstavate otsetoetuste kogusummat või tühistatakse see summa vastavalt artiklis 7 sätestatud üksikasjalikele eeskirjadele pärast artiklite 10 ja 11 kohaldamist.Vastavalt lõikele 2 on toetusetaotluse esitanud põllumajandustootjal vastutus, kui ta ei suuda tõestada, et kõnealune nõuete täitmata jätmine ei ole:a) tema tegevuse või tegevusetuse tulemus, egab) juhul kui põllumajandusmaa on üleantud asjaomasel kalendriaastal,-  ülevõtja tegevuse või tegevusetuse tulemus, juhul kui üleandmine on toimunud pärast artikli 44 lõikes 3 osutatud kuupäeva ja enne järgmise kalendriaasta 1. jaanuari, ega-  üleandja tegevuse või tegevusetuse tulemus, juhul kui üleandmine on toimunud alates asjaomase kalendriaasta 1. jaanuarist ja enne artikli 44 lõikes 3 osutatud kuupäeva.”b) Lisatakse järgmine lõige:„3. Erandina lõikest 1 ja vastavalt artikli 7 lõikes 1 osutatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatud tingimustele võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada vähendamist kuni 50 euro suuruse summa suhtes põllumajandustootja ja kalendriaasta kohta.Pädev asutus peab siiski teostama kõigi avastatud rikkumiste puhul erijärelevalvet. Kõigist kõnealustest avastustest, järel- ja parandusmeetmetest teavitatakse põllumajandustootjat.”2) Artikli 7 lõikesse 2 lisatakse järgmised lõigud:„Vastavalt lõikes 1 osutatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatud tingimustele võib liikmesriik otsustada mitte kohaldada vähendamist väiksema rikkumise suhtes sõltuvalt rikkumise asjaoludest ning tõsidusest, ulatusest ja püsivusest. Rikkumisi, mis kujutavad otsest ohtu inimeste või loomade tervisele, ei käsitada väikeste rikkumistena.Pädev asutus peab siiski teostama kõigi väiksemate rikkumiste puhul erijärelevalvet. Kõigist kõnealustest avastustest, järel- ja parandusmeetmetest teavitatakse põllumajandustootjat. Käesolevat lõiku ei kohaldata, juhul kui põllumajandustootja on võtnud viivitamata parandusmeetmed avastatud rikkumise kõrvaldamiseks.”3) Artikli 44 lõike 3 teine lause asendatakse järgmisega:„Välja arvatud vääramatu jõu puhul või erandlike asjaolude korral, on need maatükid põllumajandustootja käsutuses selle aasta 15. juunil, mil toetusetaotlus esitatakse.”4) Artikkel 71h asendatakse järgmisega:„Artikkel 71h HeinamaaUued liikmesriigid võivad samuti vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele fikseerida kas piirkondliku ülemmäära või selle mingi osa piires erinevaid toetuseõiguse väärtusi ühiku kohta, mida eraldatakse artikli 71f lõikes 1 osutatud põllumajandustootjatele, 30. juunil 2006 tuvastatud heinamaahektarite või muude nõuetekohaste hektarite osas või teise võimalusena 30. juunil 2006 tuvastatud püsikarjamaa hektarite või muude hektarite osas.”5) Artiklit 143b muudetakse järgmiselt:a) Lõike 5 esimesele lõigule lisatakse järgmine lause:„Välja arvatud vääramatu jõu puhul või erandlike asjaolude korral, on need maatükid põllumajandustootja käsutuses selle aasta 15. juunil, mil toetusetaotlus esitatakse.”b) Lõike 6 kolmas lõik asendatakse järgmisega:„Artiklite 3, 4, 6, 7 ja 9 kohaldamine on alates 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2008 uute liikmesriikide jaoks vabatahtlik selles osas, mis hõlmab kõnealuste sätete seost kohustuslike majandamisnõuetega. Alates 1. jaanuarist 2009 peab ühtse pindalatoetuse kava alusel toetusi saav põllumajandustootja täitma III lisas osutatud kohustuslikke majandamisnõudeid vastavalt järgmisele ajakavale:a) punktis A osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009;b) punktis B osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010;c) punktis C osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.Bulgaaria ja Rumeenia jaoks on artiklite 3, 4, 6, 7 ja 9 kohaldamine kuni 31. detsembrini 2011 vabatahtlik selles osas, mis hõlmab kõnealuste sätete seost kohustuslike majandamisnõuetega. Alates 1. jaanuarist 2012 peab ühtse pindalatoetuse kava alusel toetusi saav põllumajandustootja täitma III lisas osutatud kohustuslikke majandamisnõudeid vastavalt järgmisele ajakavale:a) punktis A osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012;b) punktis B osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013;c) punktis C osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.Uued liikmesriigid võivad kõnealust võimalust kohaldada ka juhul, kui nad otsustavad lõpetada ühtse pindalatoetuse kava kohaldamise enne lõikega 9 ettenähtud kohaldamisaja lõppu.”c) Lõike 9 esimene lause asendatakse järgmisega:„Iga uus liikmesriik võib ühtset pindalatoetuse kava kohaldada kuni 2010. aasta lõpuni.”d) Lõiked 10 ja 11 jäetakse välja.6) XII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 51 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:„Esimeses lõigus sätestatud erand kehtib 31. detsembrini 2008. Alates 1. jaanuarist 2009 peab ühtse pindalatoetuse alusel toetusi saav põllumajandustootja täitma määruse (EÜ) nr 1782/2003 III lisas osutatud kohustuslikke majandamisnõudeid vastavalt järgmisele ajakavale:a) punktis A osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009;b) punktis B osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010;c) punktis C osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.Bulgaaria ja Rumeenia jaoks on määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklite 3, 4, 6, 7 ja 9 kohaldamine kuni 31. detsembrini 2011 vabatahtlik selles osas, mis hõlmab kõnealuste sätete seost kohustuslike majandamisnõuetega. Alates 1. jaanuarist 2012 peab ühtse pindalatoetuse alusel toetusi saav põllumajandustootja täitma määruse (EÜ) nr 1782/2003 III lisas osutatud kohustuslikke majandamisnõudeid vastavalt järgmisele ajakavale:a) punktis A osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012;b) punktis B osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013;c) punktis C osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.”Artikkel 3Käeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2008. Artikli 1 lõiget 4 kohaldatakse siiski alates 1. jaanuarist 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja  LISAMääruse (EÜ) nr 1782/2003 XII lisa tabelisse 2 lisatakse kaks järgmist veergu:„2009 | 2010 |0 | 0 |1 795 543 | 1 572 955 |0 | 0 |3 456 448 | 3 438 488 |4 608 945 | 4 608 945 |10 724 282 | 10 670 282 |5 547 000 | 5 115 000 |156 332 | 149 600 |4 323 820 | 4 312 300 |1 038 575 | 1 035 875 |31 650 945 | 30 903 405 |”[1] ELT C …, …, lk ….[2] ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2013/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 13).[3] ELT L 277, 21.10.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2012/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 8).


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0813

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1081/2006, milles käsitletakse Euroopa Sotsiaalfondi, et lisada teatavad Euroopa Sotsiaalfondi toetuse saamiseks abikõlblikud kululiigid  /* KOM/2008/0813 lõplik - COD 2008/0232 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 26.11.2008KOM(2008) 813 lõplik2008/0232 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1081/2006, milles käsitletakse Euroopa Sotsiaalfondi, et lisada teatavad Euroopa Sotsiaalfondi toetuse saamiseks abikõlblikud kululiigidSELETUSKIRI-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesoleva ettepaneku eesmärk on lihtsustada Euroopa Sotsiaalfondi tegevust.-  Üldine taust: Euroopa Sotsiaalfondi uued väljakutsed tulevikusEuroopa Sotsiaalfond on loodud asutamislepingu artikli 146 alusel ja selle eesmärk on edendada tööhõivet ning suurendada töötajate geograafilist ja kutsealast liikuvust. Lisaks aitab fond saavutada EÜ asutamislepingu artiklis 158 sätestatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärke, toetades kooskõlas Euroopa tööhõivestrateegia suuniste ning soovitustega poliitikat ja prioriteete, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ning parandada töökvaliteeti ja -viljakust ning edendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust.Praegune finantskriis ja majandussurutis suurendavad järsult konkurentsisurvet Euroopa ettevõtetele ning mõjutavad negatiivselt avaliku sektori eelarvet. Paljudes liikmesriikides on majanduskasv oluliselt aeglustunud ja mõnes liikmesriigis on see isegi peatunud. Töötuse määr on hakanud suurenema.Selles kontekstis on eriti oluline, et täielikult kasutataks Euroopa Sotsiaalfondi võimalusi töötute probleemide lahendamisel, kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata sellistele töötutele, kes on majandussurutise tingimustes kõige haavatavamad. Tuleb kasutada kõiki võimalusi, et soodustada olemasolevate vahendite tulemuslikku, tõhusat ja kiiret rakendamist, tegemata samas järeleandmisi usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetes. Käesoleva ettepaneku eesmärk on seega lisada täiendav lihtsam meetod Euroopa Sotsiaalfondi kulutuste tegemiseks, et selle abil kiirendada ja tõhustada fondi panust Euroopa majanduslike ning sotsiaalsete probleemide lahendamisel.Euroopa Parlament on korduvalt märkinud, et lihtsustamine on struktuurifondide puhul otsustava tähtsusega. Euroopa Kontrollikoda esitas 2007. aasta eelarve täitmist käsitlevas aastaaruandes selle kohta olulised soovitused. Euroopa Kontrollikoja soovituse kohaselt on oluline: „abikõlblike kulude arvutusbaasi lihtsustamine ja ühekordsete või kindlasummaliste maksete osakaalu suurendamine „reaalsete kulude” hüvitamise asemel”[1] . Kaudsete kulude osas tehakse Euroopa Sotsiaalfondist ühtse määraga makseid alates 2002. aastast. 23 liikmesriiki kasutavad seda sätet. Ühekordse makse tegemine ei ole Euroopa Sotsiaalfondi eeskirjade kohaselt veel lubatud. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kohaldada ühtsel määral põhinevat rahastamist ka otsekulude suhtes, et laiendada kohaldamisala kuluühikute standardiseeritud astmikule ja võimaldada ühekordsete maksete süsteemi kasutamist.Ettepanekuga ei muudeta Euroopa Sotsiaalfondi määruse nelja olulist Euroopa Ülemkogu poolt heakskiidetud tegevusvaldkonda: töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime suurendamine, töö leidmise hõlbustamine, töötuks jäämise vältimine, töövõimelise ea pikendamine ja tööturul osalemise suurendamine; sotsiaalse kaasatuse tõhustamine, soodustades tõrjutud inimeste integreerimist tööturule ja võideldes diskrimineerimise vastu; partnerluse edendamine reformide elluviimiseks tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas.Struktuurifondid jätkavad struktuurse kohandamise, majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamist kõige vaesemetes piirkondades ja liikmesriikides. Lisaks eespool nimetatud prioriteetidele jätkab Euroopa Sotsiaalfond lähenemiseesmärgi täitmist silmas pidades selliste meetmete toetamist, millega eelkõige haridus- ja koolitussüsteemi täiustamise abil suurendatakse ja parandatakse inimkapitali tehtavaid investeeringuid, ning samuti selliste meetmete toetamist, mille eesmärk on arendada riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil institutsioonilist suutlikkust ja avaliku halduse tõhusust. Ettepanekuga ei pärsita Euroopa Liidu pühendumust meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse kaotamisel ning hea valitsemistava edendamisel. Sotsiaalpartnerite kaasamine on olulise tähtsusega fondi prioriteetide järgimisel ja tegevuse jätkamisel, eelkõige juhul, kui praeguse majandusolukorra tõttu on vaja Euroopa Sotsiaalfondi programmid osaliselt ümber kujundada.Samal ajal käesoleva ettepanekuga kavandab komisjon teatavaid muudatusi Struktuurifondi määruses (eelkõige üldmääruses), et programme saaks kriisi leevendamisel võimalikult tõhusalt kasutada. Euroopa Sotsiaalfondi tegevust mõjutab ettepanek, mille kohaselt tuleb suurenenud ettemaksed teha kättesaadavaks haldusasutustele, et kõnealused asutused saaksid käivitada uusi tegevusi.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata1. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKavandatud meetmega kavatsetakse muuta Euroopa Sotsiaalfondi määrust, et kehtestada fondi haldamist ja kasutamist lihtsustavad sätted.-  Õiguslik alusEttepanek põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 148.-  Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata, kuna ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.2008/0232 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1081/2006, milles käsitletakse Euroopa Sotsiaalfondi, et lisada teatavad Euroopa Sotsiaalfondi toetuse saamiseks abikõlblikud kululiigidEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 148,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2],võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[3],võttes arvesse regioonide komitee arvamust[4],toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[5]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999)[6] artiklis 56 on sätestatud, et kulude abikõlblikkuse eeskirjad kehtestatakse riigi tasandil, välja arvatud teatavad erandid, mida kohaldatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi suhtes.(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1081/2006 (mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999)[7] artikli 11 lõikes 3 on sätestatud abikõlblikud kulud Euroopa Sotsiaalfondi toetuse saamiseks vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõikes 1 esitatud määratlusele.(3) Finantskriisi tõttu on põhjendatud vajadus täiendavalt lihtsustada juurdepääsu Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatavatele toetustele.(4) Euroopa Kontrollikoda soovitas 2007. aasta eelarvet käsitlevas aastaaruandes seadusandlikel asutustel ja komisjonil kaaluda tuleviku kuluprogrammide ümberkujundamist, lihtsustades abikõlblike kulude arvestamise alust ja kasutades „reaalsete kulude” hüvitamise asemel rohkem ühekordseid või kindlasummalisi makseid.(5) Selleks et lihtsustada Euroopa Sotsiaalfondi toetust saavate tegevuste juhtimist, haldamist ja kontrolli (eriti kui see on seotud tulemuspõhiste hüvitussüsteemidega), on asjakohane lisada kaks täiendavat abikõlblikku kululiiki, nimelt ühekordne makse ja kuluühikute standardiseeritud astmikul põhinev ühtne määr.(6) Kulude abikõlblikkusega seotud õiguskindluse tagamiseks tuleks kõnealust lihtsustamist kohaldada kõikide Euroopa Sotsiaalfondist antavate toetuste suhtes. Seepärast tuleb seda kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. augustist 2006, st määruse (EÜ) nr 1081/2006 jõustumise kuupäevast.(7) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1081/2006 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1081/2006 artikli 11 lõiget 3 muudetakse järgmiselt.1) Punkt b asendatakse järgmisega:„b) toetuste puhul:i) ühtse määra alusel deklareeritavad kaudsed kulud kuni 20 % ulatuses tegevuse otsekuludest;ii) ühtse määraga kulud, mis arvutatakse vastavalt kuluühikute standardiseeritud astmikule, mille on kindlaks määranud liikmesriik;iii) tegevuse kulusid täielikult või osaliselt hõlmav ühekordne makse.”2) Lisatakse teine, kolmas ja neljas lõik:„Esimese lõigu punkti b alapunktides i, ii ja iii osutatud võimalusi võib ühendada ainult juhul, kui need hõlmavad abikõlblike kulude eri kategooriaid või kui neid kasutatakse sama tegevuse eri projektide rahastamisel.Esimese lõigu punkti b alapunktides i, ii ja iii osutatud kulud määratakse eelnevalt kindlaks õiglase ja kontrollitava arvutuse alusel.Esimese lõigu punkti b alapunktis iii osutatud ühekordne makse ei tohi ületada 50 000 eurot.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse alates 1. augustist 2006.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimeleesistuja eesistuja[…] […][1] Euroopa Liidu Teataja – C 286, 51, 10.11.2008, „Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne 2007. eelarveaasta eelarve täitmise kohta koos asutuste vastustega”, 2. peatükk, lõige 42.[2] ELT C [...], [...], lk […].[3] ELT C [...], [...], lk […].[4] ELT C [...], [...], lk […].[5] ELT C [...], [...], lk […].[6] ELT C 210, 31.7.2006, lk 25.[7] ELT L 210, 31.7.2006, lk 12.


Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0776

Ettepanek nõukogu määrus millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks  /* KOM/2004/0776 lõplik */

	Brüssel 06.12.2004KOM(2004)776 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI2003. aasta 8. aprillil algatas komisjon dumpinguvastase tollimaksu kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi ühendusse importimise suhtes.Kontrollmenetluse käigus leiti, et esineb kahjustava dumpingu jätkumise risk ja juhul, kui rakendatud meetmed tühistatakse, suureneb koos sellega täiendavalt ka ühenduse tootmisharule tekitatud kahju.Seetõttu on tehtud ettepanek, et nõukogu võtaks vastu käesolevale seletuskirjale lisatud määruse eelnõuEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (“algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades, et:A. MENETLUS1. Kehtivad meetmedMäärusega (EÜ) nr 2737/90[2] kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased meetmed 33% suuruse tollimaksuna Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordile. Otsusega 90/480/EMÜ[3] kiitis komisjon heaks kohustused, mille võtsid kaks põhilist eksportijat seoses tootega, mille suhtes meetmeid kohaldatakse.Tulenevalt kahe kõnealuse Hiina eksportija poolsest oma kohustustest loobumisest kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 2286/94[4] ajutise dumpinguvastase tollimaksu vaatlusaluse toote impordile.Määrusega (EÜ) nr 610/95[5] muutis nõukogu määrust (EMÜ) nr 2737/90 ja kehtestas 33% suuruse lõpliku tollimaksu volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordile. Tulenevalt algmääruse artikli 11 lõige 2 alusel läbi viidud kontrollmenetlusest („varasema läbivaatamisega seotud uurimine“) pikendati meetmeid määrusega (EÜ) nr 771/98[6] veel viie aasta võrra.2. Käesolev uuriminePärast teate avaldamist meetme kehtivuse eelseisva lõppemise kohta Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes[7], esitas Eurometaux („taotluse esitaja“) 9. jaanuaril 2003 ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab ühtekokku enam kui 80% ühenduse kogutoodangust, komisjonile dumpinguvastase tollimaksu kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse taotluse. Taotluse aluseks oli põhjus, et meetmete kehtivuse lõppemise tulemuseks oleks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju jätkumine või kordumine.Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et kontrollmenetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatas uurimise kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2[8].3. Dumpinguvastase tollimaksu kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse taotlus25. novembril 2003 sai komisjon taotluse esitajalt lisaks dumpinguvastase tollimaksu kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse taotluse tootjate nimel, kelle toodang moodustab enamiku ühenduse toodangust.Taotluse esitaja väitis, et turule on ilmunud uus tooteliik, mille põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning lõpptarbijad on samad kui tootel, mille puhul kehtivad meetmed Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordile. Taotluse esitaja väitis, et vaatamata sellele, et uue tooteliigi suhtes meetmeid ei rakendata, on see tegelikult osa vaatlusalusest tootest. Taotluse esitaja väitis, et lõpptulemusena ei ole olemasolevad meetmed kahju tekitava dumpingu vastu enam piisavad, ning et meetmete ulatust tuleks seetõttu muuta nii, et toote määratlus hõlmaks ka uut tooteliiki.Pärast nõuendekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et dumpinguvastase tollimaksu kehtimisvajaduse selgitamise osalise kontrollmenetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali ning 31. märtsil 2004[9] algatas komisjon kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 kontrollmenetluse, mille ulatus piirneb vaatlusaluse toote määratlusega. Kõnealune uurimine pole veel lõpetatud.4. Uurimisega seotud isikudKomisjon teavitas kontrollmenetluse algatamisest ametlikus korras tootjaid, importijaid ja kasutajaid, samuti ka eksportijaid Hiina Rahvavabariigis.Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ning esitada taotlus asja arutamiseks algatamisteates näidatud tähtajaks.Komisjon saatis küsimustiku kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja sai vastused kolmelt kaebuse esitanud ühenduse tootjalt ning veel ühelt ühenduse tootjalt, ühelt importijalt, kes oli ka vaatlusaluse toote kasutaja, seitsmelt eksportijalt/tootjalt, ühelt Hongkongis asuvalt edasimüüjalt, ühelt Saksamaal asuvalt edasimüüjalt/importijalt ja ühelt võrdlusmaa tootjalt. Kõik isikud esitasid oma seisukohad kirjalikult ja soovi korral anti neile ka võimalus asja arutamiseks.Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta uurimise läbiviimise seisukohalt vajalikuks pidas ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustesse:(a) ühenduse tootjad- Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austria- H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Saksamaa- Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Prantsusmaa(b) importijad / kasutajad ühendusesHarditalia SpA ja F.I.L.M.S. SpA, Anzola D'ossola, Itaalia (sidusettevõtted)( c) Hiina Rahvavabariigi eksportijad- Nanchang Cemented Carbide Co., Ltd., Nanchang, Jiangxi provints- Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd., Xiamen, Fujiani provints- Zhuzhou Cemented Carbide Works Import & Export Company, Zhuzhou, Hunani provints- Zigong Cemented Carbide Corp., Ltd., Zigong, Sichuani provints(d) võrdlusriigi tootja- Osram Sylvania Inc., Towanda, Pennsylvania, Ameerika Ühendriigid5. UurimisperioodDumpingu ning kahju jätkumist ja/või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2002 („uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1998. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni („vaatlusalune periood“).6. Vaatlusalune toode ja samasugune toode6.1. Vaatlusalune toodeSiinkohal tuleb meenutada, et tulenevalt väitest, mille kohaselt on turule ilmunud uus tooteliik, mille füüsikalised ja keemilised omadused ning lõppkasutajad on samad kui tootel, mille suhtes on rakendatud meetmeid, algatati 31. märtsil 2004 dumpinguvastase tollimaksu kehtimisvajaduse selgitamise osaline kontrollmenetlus, mille ulatus oli piiritletud vaatlusaluse toote määratlusega (vt põhjendused 6 kuni 8).Samas on käesoleva kontrollmenetluse käigus vaatluse all olev toode sama, mis toode, mida käsitletakse nõukogu määruses (EMÜ) nr 2737/90 ja selle muudatustes, s.o volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid, mis kuulub CN-koodi 2849 90 30 alla.Volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid on süsiniku ja volframi ühendid, mida toodetakse termilise töötlemise abil (esimese puhul süsinikrikastamine ja teise puhul sulatamine). Mõlemad tooted on vahesaadused, mida kasutatakse sisendmaterjalina kõvasulamist komponentide valmistamisel, milleks on näiteks kõvasulamist lõikeriistad ja raskestikuluvad komponendid, hõõrdekindlates kattekihtides, naftapuurimis- ja kaevandamisseadmete terades ning samuti metallidele joonistamisel ja sepistamisel kasutatavates värvides ja terikutes.Mõningad eksportijad on väitnud, et volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid on erinevad tooted. Tugineti väitele, et kahe toote tootmisprotsessid on täiesti erinevad ja et ka nende toodete lõppkasutajad on erinevad.Siinkohal tuleb meenutada, et nõukogu määruse (EÜ) nr 771/98 põhjenduses 11 toodud andmete kohaselt näitas uurimine, et kuigi nende toodete tootmisprotsess on erinev, on volframkarbiidil ja sulatatud volframkarbiidil sama keemiline koostis (mõlemad koosnevad umbes 92 kuni 94% ulatuses volframist ja 4 kuni 6% protsendi ulatuses süsinikust) ning need pärinevad volframi töötlemisahela samast etapist, s.o etapp volframi metallpulbri ja kõvasulamriistade ning kulumiskindlate materjalide vahel. Veelgi enam – tööstuses kasutavad vaatlusaluseid tooteid ka samad lõpptarbijad nt ühe komponendina pindade karastamisel. Tuleb märkida, et kuigi teatud suuremat kulumis- ja hõõrdekindlust nõudvate rakenduste puhul kasutatakse vaid sulatatud volframkarbiidi, on sulatatud volframkarbiid ja volframkarbiid üldiselt vahetatavad. Seetõttu jõuti eelneva uurimise käigus järeldusele, et volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid on uurimise tähenduses käsitletavad ühe tootena.Ei esitatud ühtegi veenvat argumenti, millest tulenevalt võiks lähenemist antud küsimusele muuta nii, et jõutaks eelmise uurimise tulemusest erinevale tulemusele. Turul ei esine erinevust sulatatud volframkarbiidi ja volframkarbiidi hindade vahel, kuna sulatatud volframkarbiidi tootmisel kasutatud teatavast täiendavast töötlemisest tulenev eelis kaob tänu väiksemale tera suuruse valikule. Seepärast tuleks volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi käsitleda käesoleva uurimise käigus ühe tootena, millel on ühesugused põhiomadused.6.2. Samasugune toodeSarnaselt eelnevate uurimiste tulemustega jõuti ka käesoleva kontrollmenetluse käigus järeldusele, et Hiina Rahvavabariigi poolt eksporditud tooted ja ühenduse tootjate poolt võrdlusriigis valmistatud ja müüdud tooted on oma samasugustest füüsikalistest põhiomadustest ja lõppkasutajatest tulenevalt samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.B. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS1. Sissejuhatavad märkusedTaustainformatsioonina tuleks siinkohal märkida, et vaatlusaluse toote import Hiina Rahvavabariigist 9-kuulise uurimisperioodi jooksul, mis 1990. aastal tõi kaasa meetmete rakendamise, oli 117 tonni, esindades 5,3% turuosa. Sellel hetkel tuvastatud dumpingumarginaal oli 73,13%. Eelneva kontrollmenetluse uurimisperioodil ulatus toote import 234 tonnini, moodustades 5% turuosa ning toote dumpingumarginaal oli 30,6%.2. Turumajanduse seisundi analüüs ja võrdlusriikTuleb meenutada, et ühegi vaatlusaluse toote eksportija puhul ei ole varasema uurimise käigus määratletud turumajanduse seisundi staatust. Koostööd tegevad eksportijad väitsid, et võimalusi turumajanduse seisundi staatuse määratlemiseks tuleks vaadelda lähtudes algmääruse artikli 2 lõike 7 punktist b, mille kohaselt ei esine algmääruses sätteid, mis ei lubaks kontrollmenetluse käigus turumajanduse seisundi määratlemist koostööd tegevate eksportijate puhul vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.Tuleb meenutada, et käesolev uurimine on dumpinguvastase tollimaksu kehtivuse pikendamise kontrollmenetlus, mille lõppedes saab meetmeid kehtetuks tunnistada või säilitada, mitte aga muuta. Tulenevalt Euroopa Liidu institutsioonide tööpraktikast tuleks taotlused turumajanduse seisundi staatuse määratlemiseks esitada dumpinguvastase tollimaksu kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluste käigus, kuna rakendatavate meetmete ulatust on võimalik sellise kontrollmenetluse tulemustele tuginedes muuta.Koostööd tegevad eksportijad seadsid samuti kahtluse alla Ameerika Ühendriikide kasutamise sobilikkuse turumajandusega kolmanda riigi näitena („võrdlusriigina“), tuues põhjuseks erinevuse sisemajanduse kogutoodangus inimese kohta Hiina Rahvavabariigis ja Ameerika Ühendriikides. Selle asemel tegid koostööd tegevad eksportijad ettepaneku kasutada Korea Vabariiki või Tšehhi Vabariiki, tuues põhjenduseks, et sisemajanduse kogutoodang inimese kohta sarnaneb nende riikide puhul Hiina Rahvavabariigi sisemajanduse kogutoodanguga.Sisemajanduse kogutoodang inimese kohta ei ole ainus määrav faktor, millele tuginetakse sobiva võrdlusriigi valikul. Ameerika Ühendriigid tunnistati võrdlusriigina sobivaks ka varasema uuringu käigus ja tuvastatud ei ole ühtegi muutust asjaoludes, mis muudaks selle käesoleva uurimise käigus võrdlusriigina kasutamise sobimatuks. Peale selle ei esitatud veenvaid tõendeid ka selle kohta, et Korea Vabariigi või Tšehhi Vabariigi kasutamine oleks antud olukorras sobivam.Osram Sylvania Inc, vaatlusaluse toote tootja Ameerika Ühendriikides, on pakkunud koostööd uurimise läbiviimisel ja seetõttu uuriti, kas Osram Sylvania Inc. omamaine müük on võrreldav vaatlusaluse toote ekspordimahuga Hiina Rahvavabariigist. Leiti, et Osram Sylvania Inc. omamaine müük omamaistele klientidele ületas tunduvalt 5% Hiina Rahvavabariigi ekspordist ühenduse riikidesse, mida nõutakse juhul, kui normaalväärtuse kehtestamisel tuginetakse omamaisele müügihinnale.Seega, tulenevalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktist a), otsustati käesoleva menetluse käigus Ameerika Ühendriigid võrdlusriigina säilitada ja kasutada normaalväärtuse kehtestamise alusena Osram Sylvania Inc. omamaist müüki.3. NormaalväärtusUuriti, kas Osram Sylvania Inc. omamaist müüki sõltumatutele klientidele võib lugeda toimunuks tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.Tehti kindlaks, et kaalutud keskmine müügihind kõikide vaatlusaluse perioodi jooksul toimunud müügitehingute puhul oli kõrgem kui kaalutud keskmine tootmiskulu. Sellest tulenevalt vaadeldi kogu omamaist müüki kui müüki, mis on toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus.Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 põhineb toote normaalväärtus kõikidel Osram Sylvania Inc. volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi omamaise müügi hindadel sõltumatutele klientidele Ameerika Ühendriikides, mis leidsid aset vaatlusaluse perioodi jooksul.4. EkspordihindVaatlusaluse perioodi jooksul eksportisid pea kogu ekspordimahu Hiina Rahvavabariigist ühenduse sõltumatutele klientidele viis seitsmest koostööd tegevast eksportijast. Ülejäänud kaks koostööd tegevat eksportijat ei eksportinud vaatlusalust toodet vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse riikidesse. Seetõttu saab ekspordihinna määratleda vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 (s.o tuginedes viie koostööd tegeva eksportija poolt tegelikkuses küsitud hindadele).5. VõrdlusSelleks, et saavutada õiglast võrdlust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, korrigeeriti erinevusi, mis tulenesid transpordi-, pakendamis-, kindlustus- ja krediidikuludest, maksetingimustest, käitlemis- ja lisakuludest, mis väidetavalt ja tõestatult mõjutavad hindu ja hindade võrdlust.6. DumpingumarginaalKooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi normaalväärtust ekspordihinnaga. Mõlemad arvutati, tuginedes tehasest hankimise väärtusele ja võrdlus teostati samal kaubanduslikul tasandil.Dumpingumarginaali väljaarvestamiseks võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise hinna tasandil ühenduse riikidesse samal kaubanduslikul tasandil. Võrdlusel ilmnes dumpingu olemasolu tasemel umbes 31%, mis on ligikaudu sama, mis hetkel kehtiv dumpinguvastase tollimaksu määr.7. Dumpingu jätkumise tõenäosusKuna dumping ei olnud lõppenud, uuriti, kas vaatlusaluse toote ekspordi jätkumine dumpinguhindadega on tõenäoline. Vaatlusaluses kontekstis võeti arvesse faktoreid nagu vaatlusaluse toote tootjate tootmisvõimsused Hiina Rahvavabariigis ning nende müügihind toote müügil muudesse kolmandatesse riikidesse ja omamaisele turule Hiina Rahvavabariigis.7.1. Vaba tootmisvõimsusNagu põhjenduses 31 märgitud, eksportis uurimisperioodi vältel vaatlusalust toodet Hiina Rahavabariigist ühendusse viis koostööd tegevat eksportijat.Kaks nendest eksportijatest tootsid vaatlusalust toodet ise, st tootmine ja müük ekspordiks teostati sama juriidilise isiku poolt.Kaks eksportijat olid mõlemad seotud tootvate äriühingutega, st tootmine ja müük ekspordiks teostati kahe erineva, kuid omavahel seotud juriidilise isiku poolt.Viies eksportija ei olnud seotud ühegi tootva äriühinguga. See eksportija ostis tooteid põhjendustes 37 ja 38 mainitud tootjatelt/eksportijatelt ja eksportis neid seejärel.Nelja tootmisvõimsusi omava eksportija teoreetiline[10] tootmise koguvõimsus vaatlusaluse perioodi vältel oli 9850 tonni ja kogutoodangu maht 8460 tonni, mis teeb tootmisvõimsuse rakendusastmeks 86%. Seega on nelja tootmisega tegeleva eksportija vabaks tootmisvõimsuseks 1390 tonni, mis võrdub 21,5%-ga vaatlusaluse toote arvestuslikust tarbimisest vabaturul (6461 tonni)[11].Kaks koostööd tegevat eksportijat, kes ei eksportinud uurimisperioodi jooksul vaatlusalust toodet ühendusse, esitasid samuti andmed tootmise ja müügi kohta uurimisperioodil. Üks kahest eksportijast oli edasimüüja, kes ise tootmisega ei tegelnud, teisel eksportijal olid olemas oma tootmisvõimsused võimaliku tootmismahuga umbes 200 tonni. Tema tegelik tootmismaht uurimisperioodil ulatus 49 tonnini.Seitsme eksportija kogu tootmisvõimsus oli 10 050 tonni. Seitsme eksportija vaba tootmisvõimsus uurimisperioodil oli 1542 tonni, mis on umbes 24% tarbimismahust ühenduse vabaturul vastavalt põhjenduses 41 toodule. Selline vaba tootmisvõimsus näitab selgelt, et Hiina eksportijail oleks meetmete kehtetuks tunnistamisel võimalik soovi korral oma vaatlusaluse toote eksporti ühenduse turule oluliselt suurendada. Tuleb meenutada, et uurimisperioodil oli koostööd tegevate eksportijate ekspordi kogumaht 239 tonni, st peaaegu 100% vaatlusaluse toodangu impordi kogumahust ja et seetõttu moodustab koostööd tegevate eksportijate eksporditud toodang pea kogu ühendusse eksporditava mahu.7.2. Hiina Rahavabariigi eksportijate müük omamaisel turul ja kolmandate riikide turgudelAlates kehtivate meetmete rakendamisest on Hiina eksportijad saavutanud oskused vaatlusaluse toote kasutamiseks tootmisahela järgmistes etappides, peamiselt tööriistade tootmisel (kõvasulamitest).Uurimisperioodi jooksul töödeldi täiendavalt umbes 4846 tonni (57%) viie koostööd tegeva eksportija kogutoodangust. 1557 tonni (18%) müüdi omamaisel turul ja 2021 tonni (24%) eksporditi koostööd tegevate eksportijate poolt.Järgnevas tabelis on toodud viie koostööd tegeva eksportija uurimisperioodi aegne müügihind ja võrdlus ühenduse tootmisharu keskmise müügihinnaga:+++++ TABLE +++++Tulenevalt eelpooltoodust on Hiina eksportijad igati huvitatud mitte ainult nende olemasoleva vaba tootmisvõimsuse kasutamisest müügi suurendamiseks ühenduse turul, vaid ka osa omamaise müügi ja kolmandatesse riikidesse toimuva müügi suunamisest ühenduse turule. Tuleb tõdeda, et arvestades koostööd tegevate eksportijate omamaisel turul kehtivaid hindu, oleks ühenduse turg seal kehtivaid hindu arvestades väga atraktiivseks turuks juhul, kui olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivusel lastaks lõppeda.Vaadeldes Hiina eksporti muudesse kolmandatesse riikidesse nagu Jaapan ja Ameerika Ühendriigid, muudaks ühenduse turul kehtivad hinnad selle samuti atraktiivseks turuks ja meetmete kehtivuse lõppemise korral esineks oluline risk, et kaubavahetus suunatakse ümber ühenduse turule.Seega leiti, et meetmete kehtivuse lõppemise korral võib oletada, et oluline kogus vaatlusalust kaupa müüdaks hinnaga, mis vähendaks ühenduse tootmisharu keskmist müügihinda ja kahjustaks seetõttu tootmisharu.8. JäreldusNagu märgitud põhjenduses 34, on Hiina eksportijad dumpingu kasutamist jätkanud. Uurimisperioodil kindlaks määratud dumpingumarginaal oli 31%, mis on umbkaudu samal tasemel kui varem teostatud kontrollmenetluse käigus tuvastatud dumpingumarginaal.Viie koostööd tegeva tootva eksportija kogu tootmisvõimsus oli uurimisperioodil 10050 tonni, mis on rohkem kui ühenduse tootmisharu kogu tootmisvõimsus. Sellele lisaks oli viie koostööd tegeva tootva eksportija vaba tootmisvõimsus uurimisperioodil umbes 24% vabaturu tarbimisest ühenduses.Vaatlusaluse toote ekspordile Hiina Rahvavabariigist uurimisperioodil kehtiva hinna osas võib märkida, et ühenduse turu keskmine müügihind on Hiina eksportijate jaoks atraktiivselt kõrge. Seetõttu leiti, et juhul, kui meetmed kaotavad kehtivuse, tekib risk kahjustava dumpingu jätkumiseks. Lisaks sellele, arvestades uurimisperioodil tuvastatud hinnavahet koostööd tegevate eksportijate vaatlusaluse toote ekspordihindades ühendusse ja muudesse kolmandatesse riikidesse, võib eeldada, et dumpinguhinnaga eksport suunatakse muudelt turgudelt (nt Jaapan ja Ameerika Ühendriigid) ümber ühenduse turule, kuna ühenduses kehtivad hinnad on kõrgemad kui teistel põhilistel eksporditurgudel kehtivad hinnad.Kokkuvõtteks võib öelda, et kõik näitajad osutavad sellele, et dumpinguhindadega eksport Hiina Rahavabariigist ühendusse jätkub ka tulevikus ja meetmete kehtetuks muutumise korral veelgi suuremas mahus.C. ÜHENDUSE TOOTMISHARUUurimisperioodil tootsid vaatlusalust toodet- kolm kaebuse esitanud tootjat, kes tegid uurimise käigus komisjoniga täies ulatuses koostööd ja kes tootsid vaatlusalust toodet eesmärgiga müüa seda kolmandatele isikutele turu poolt määratud hindadega („vabaturg“),- üks muu tootja, kes toodab vabaturule ja toetas kaebust, kuid ei teinud uurimise käigus koostööd,- kolm muud tootjat kes valmistasid vaatlusalust toodet enda jaoks kasutamiseks suletud turul. Üks nendest tootjatest tegi uurimisel koostööd, teised ei toetanud käesolevat uurimist ega olnud selle vastu.Tootjad, kes valmistavad vaatlusalust toodet suletud turul kasutamiseks, toodavad vaatlusalust toodangut vahesaadusena, mis kasutatakse täielikult ära suure väärtusega toodete tootmisahela järgmistes etappides. Ühtegi osa nende toodangust ei müüdud vabaturul.Vahetegemine suletud turu ja vabaturu vahel on oluline ühenduse turu majandusliku olukorra ja ühenduse tootmisharu analüüsi seisukohalt, kuna suletud turul kasutamiseks mõeldud toodete puhul ei esine otsest konkurentsi imporditud toodetega. Seevastu vabaturul müügiks mõeldud toodete puhul tuvastati otsene konkurents Hiina Rahvavabariigist pärineva vaatlusaluse toote impordiga. Eelpooltoodut arvesse võttes on järeldatud, et olukord vabaturul ja suletud turul on erinev.Kolme koostööd tegeva ühenduse tootja, kes tootsid vabaturule ja tegid täies ulatuses koostööd, toodang ulatus umbes 89%-ni ühenduse uurimisperioodi jooksul vabaturule toodetud kogutoodangust. Nendest ühenduse tootjatest koosneb algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ühenduse tootmisharu.D. ÜHENDUSE TURU OLUKORRA ANALÜÜS1. Üldine1.1. Andmed impordi kohtaImpordiandmete allikana kasutati Eurostati andmeid, mis olid seotud CN kood 2849 90 30 impordimahuga ja kontrollitud ekspordiandmeid, mis pärinesid koostööd tegevatelt eksportijatelt Hiina Rahvavabariigis.1.2 Andmed ühenduse tootmisharu kohtaAndmed ühenduse tootmisharu kohta saadi kontrollitud vastustest küsimustikule, mille andsid kolm koostööd tegevat ühenduse tootjat, kes valmistasid vaatlusalust toodet vabaturul müügiks, ja koostööd tegevalt tootjalt, kes tootis vaatlusalust toodet enda tarbeks suletud turul.1.3 Tarbimine ühenduse turulVaatlusaluse toote nähtav tarbimine ühenduse vabaturul tehti kindlaks lähtudes järgnevast:vaatlusaluse toote impordi kogumaht ühendusse vastavalt Eurostat’i andmetele, jakolme koostööd tegeva toodangut vabaturule tootva ühenduse tootja kontrollitud müügimaht.Vaatlusalusel perioodil kasvas tarbimine ühenduse vabaturul 9% võrra. Samas ei toimunud kasv ühtlaselt. Peale langust aastatel 1998 ja 1999 tõusis tarbimine kuni aastani 2001, mil see saavutas rekordilise mahu 7949 tonni, ning langes seejärel uurimisperioodiks 6461 tonnini.+++++ TABLE +++++2000. ja 2001. aastal aset leidnud vabaturu tarbimise märkimisväärne kasv on osaliselt seletatav nii ühenduse kui ka maailmaturu kasvanud majandusaktiivsusega, samuti uue ekspordilitsentside väljastamise korra jõustumisega Hiina Rahvavabariigis. Viimatimainitu tingis toodangu suuremahulise kokkuostu (varude soetamine kasutajate poolt) 2000. aasta lõpus ja 2001. aastal, mis tulenes hirmust, et tooraine ja vaatlusalune toode muutuvad raskesti kättesaadavaks.2. Import Hiina Rahvavabariigist2.1. Maht ja turuosa+++++ TABLE +++++Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi maht näitab vaatlusalusel perioodil teatud kõikumisi, kasvades lõppkokkuvõttes 1998. aasta mahuga võrreldes ja sellest tulenevalt on uurimisperioodi turuosa samuti suurem kui 1998. aastal.2.2. Hinnad ja nende allalöömineHiina Rahvavabariigist imporditud vaatlusaluse toote keskmine cif-impordihind oli uurimisperioodil EÜ piiril 12,59 eurot/kg. Selleks, et analüüsida hindade allalöömise ulatust, võrreldi ühenduse tootmisharu poolt müüdava vaatlusaluse toote kaalutud keskmist hinda Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi kaalutud keskmise hinnaga ühenduse turul uurimisperioodi vältel, kohandades seda nõuetekohaselt tollimaksude ja impordijärgsete kulude osas.Ühenduse tootmisharu tehasehinnad müügil ühenduses esimesele sõltumatule kliendile on saadud vastusena küsimustikule. Hiina impordihindadena on kasutatud hindu, mille esitasid koostööd tegevad vaatlusalust toodet eksportivad tootjad uurimisperioodi vältel.Sellest lähtuvalt on hinna allalöömismarginaal protsendina ühenduse tootmisharu hindadest umbes 10%. Kui valemisse lisada ka praegu kehtivad dumpinguvastased tollimaksud, siis hinna allalöömist ei esine.3. Impordi ja ühenduse tootmisharu müügi maht ja ühikuhinnad EÜ-s uurimisperioodil+++++ TABLE +++++Võrreldes muudest kolmandatest riikidest pärit impordiga, oli Hiina Rahvavabariigist pärit impordi hind (s.o keskmiselt 12,59 eurot/kg) palju madalam. Nimetatud asjaoludel esines võimalus, et meetmete kehtetuks muutumisel oleks Hiina Rahvavabariigist pärineva vaatlusaluse toote import kasvanud muude kolmandate riikide poolt ühendusse eksporditava toote arvelt ja dumpinguhindadega.E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU OLUKORDVastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hinnati ühenduse tootmisharu uurimise käigus ka kõiki majanduslikke faktoreid ja indekseid, mis mõjutasid tootmisharu olukorda alates 1998. aastast (alusaasta) kuni uurimisperioodini. Allpool toodud andmed ühenduse tootmisharu kohta sisaldavad kolmelt koostööd tegevalt ühenduse tootjalt saadud koondatud andmeid, välja arvatud juhul, kui on näidatud teisiti.1. Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine ja varudTootmisvõimsus määrati kindlaks paigaldatud seadmete teoreetilise maksimaalse tunnivõimsuse põhjal, mis korrutati aastase maksimaalse töötundide arvuga, kusjuures võeti arvesse tehnohooldustööd ja muud samalaadsed tootmiskatkestused. Vaatlusalusel perioodil suurenes tootmisvõimsus 22%.+++++ TABLE +++++Ühenduse tootmisharu toodang suurenes vaatlusalusel perioodil 1%. Samas järgnes selline tagasihoidlik tõus selle näitaja teatud kõikumisele. 6%-lise languse järel aastal 1999 suurenes tootmine aastatel 1999–2001. aastal 27%. Seejärel langes tootmine uurimisperioodil tagasi tasemele, kus ületas 1998. aasta taset vaid väga vähesel määral.Põhjused, mis tingisid tootmise ja tootmisvõimsuste suurenemise 2000. ja 2001. aastal on toodud põhjenduses 61. Järsk nõudluse suurenemine vaatlusaluse toote järele, mis tulenes majandustegevuse hoogustumisest maailmaturul ja uue ekspordilitsentside väljastamise korra kehtestamisest Hiina Rahvavabariigis, põhjustas tootmisvõimsuste tõstmiseks tehtavate investeeringute mahu kasvu, seda eriti 2000. ja 2001. aastal, mille tulemusel suurenesid vaatlusalusel perioodil tootmisvõimsused 22%.Tootmisvõimsuse rakendamise määra langus uurimisperioodil eelnevate aastatega võrreldes on seletatav nõudluse järsu vähenemisega vaatlusaluse toote järele uurimisperioodi jooksul. Kuigi tootmisvõimsused olid jätkuvat suurt nõudlust eeldades suurenenud, ei saavutatud siiski oodatud tulemust, kuna uurimisperioodi vältel vähendasid kliendid ostetavaid tootekoguseid eesmärgiga piirata oma varude mahtu. Selle tulemusel jäi uurimisperioodi aegne tootmismaht samale tasemele kui 1998. aastal.Varud jäid tootmise ja müügiga võrreldes kuni aastani 2000 suhteliselt stabiilsele tasemele. 2001. aastal vähenesid varud tulenevalt suurenenud nõudmisest. Uurimisperioodi ajal suurenesid ühenduse tootmisharu varud, seda tulenevalt ootamatust nõudluse langusest maailmaturul, ulatudes 30%-ni tootmismahust. 1998. aastal oli see näitaja 18%. Antud tootmisharu jaoks tavapärane varude maht oleks umbes 20% tootmismahust.2. Müügimaht, hinnad, turuosa ning müügimaht eksporditurgudelJärgnevalt toodud arvud näitavad ühenduse tootmisharu müügimahte ja hindu müügil ühenduse sõltumatutele klientidele, turuosa ühenduses ja müügimahte eksporditurgudel.+++++ TABLE +++++Vaatlusalusel perioodil tegi ühenduse turu müügimaht läbi mõõduka tõusu – uurimisperioodi jooksul müüdud kogused olid 13% suuremad kui 1998. aastal. Kokkuvõttes ühenduse tootmisharu mahud suurenesid impordi arvelt, suurendades turuosa 62%-lt 1998. aastal uurimisperioodi aegse 64%-ni.Kui 2001. aasta välja arvata, on ühenduse tootmisharu keskmine müügihind säilitanud suhteliselt stabiilse taseme. Uurimisperioodi keskmine müügihind oli 5% kõrgem kui 1998. aastal. 2001. aastal kerkis keskmine müügihind 17,10 euroni tonni kohta, kuid langes seejärel uurimisperioodi vältel tagasi 14,92 eurole.Vaatlusalusel perioodil suurenes ka ekspordi müügimaht. Müüdud kogused suurenesid 1998. aasta ja uurimisperioodi vahel 24%, saavutades rekordmahu 2001. aastal. Vaatlusalusel perioodil moodustas ekspordiks müüdud maht 25-30% kogu müügimahust.Kogu müügimaht suurenes 1998. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 16%, saavutades rekordtaseme 2001. aastal põhjustel, mida on kirjeldatud põhjenduses 61.3. Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog+++++ TABLE +++++Mitte arvestades aastat 2001, mis, nagu eelpool selgitatud, oli erakordne aasta, tõestavad majanduslikud näitajad (tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog), et ühenduse tootmisharu kasumimarginaal, investeeringutasuvus ja müügist ühenduse turul pärinev rahavoog on mõnevõrra vähenenud.Tasuvuse vähenemist uurimisperioodil on samuti mõjutanud olulise tarnelepingu ajutine puudumine ühe ühenduse tootja puhul ja müügimahu vähenemine, mille üheks põhjuseks on kasutajate poolne 2001. aastal toote puuduse kartuses loodud varude kasutamine. Esineb ka tõendeid selle kohta, et olulised kõikumised põhitooraine (APT - ammooniumparavolframaat), millest suurem osa pärineb Hiinast, hinnas on mõjutanud nende ühenduse tootjate tasuvuse määra, kes oma tegevuses sõltuvad selle toote ostmisest vabaturult.4. Investeeringud ja kapitali kaasamise võime+++++ TABLE +++++1998. ja 2001. aasta vahelisel perioodil oli investeeringute tase suhteliselt stabiilne. Pidevaid investeeringuid tehti tootmisprotsessi tehnilisse täiustamisse ja tootmisega seotud seadmetesse. Samas tuleks märkida, et uurimisperioodi vältel vähenes investeeringute maht märgatavalt tänu vähesele müügitulule müügilt ühenduse turule.Ühenduse tootmisharu säilitas vaatlusalusel perioodil, k.a uurimisperiood, kapitali kaasamise võime väljastpoolt pärit investeerijatelt või emaettevõtjatelt.5. Tööhõive, tootlikkus ja töötasud+++++ TABLE +++++Vaatlusalusel perioodil töötajate arv vähenes. Tööjõukulud jäid suhteliselt stabiilseks kuni 2000. aastani, kuid suurenesid seejärel 2001. aastal ja jäid ka uurimisperioodi vältel kõrgemale tasemele. Vaatlusalusel perioodil suurenesid tööjõukulud 8%, seda tavapärase palgatõusu ulatuses.1998. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes tootlikkus 2%, mis oli võrreldav tootmismahu tõusuga. Ühenduse tootmisharul õnnestus 2000. ja 2001. aastal tootmismahtu suurendada ja teha seda töötajate arvu olulise suurendamiseta. Selle tulemusel paranes neil aastatel ka tootlikkus. Siinkohal tuleks siiski märkida, et tootlikkuse taset ei mõjuta pelgalt tootmise tase, vaid ka aastate lõikes erinev tootevalik.6. Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingustVaatlusperioodil suurenes Hiina Rahavabariigist pärineva dumpinguhinnaga impordi turuosa. Samas jäi turuosa vabaturu mahu suhtes madalale tasemele (moodustades vaid 4% tarbimisest vabaturul). Sellest hoolimata võib öelda, et tulenevalt dumpingumarginaali suurusest (31%) ja välistest teguritest, nagu põhitooraine (APT) hinna kõikumine ja olulise tarnelepingu ajutine kaotus, ning vaatamata stabiilsele nõudlusele vaatlusaluse toote järele, langes ühenduse tootmisharu tasuvus ja muud rahalised näitajad, nagu on osutatud põhjenduses (78).7. Suletud turgTäielikuma ülevaate saamiseks ühenduse tootjatest võrreldi ühenduse tootmisharu mõningaid majanduslikke näitajaid puudutavaid uurimistulemusi andmetega, mida esitas koostööd tegev ühenduse tootja, kes toodab vaatlusalust toodet vaid suletud turul kasutamiseks. Kõnealuse tootjaga seotud uurimistulemused on järgmised (indekseeritud, eeldades, et uurimistulemused puudutavad vaid ühte äriühingut):+++++ TABLE +++++1998. ja 1999. aasta vahelisel perioodil kasvas tootmisvõimsus 16% ning säilitas seejärel ühtlase taseme. Vaatlusalusel perioodil vähenes tootmine 27%, kõikudes indeksi 92 ja indeksi 108 vahel. Tootmisvõimuse rakendamise määr langes 1998. ja 2001. aasta vahelisel perioodil 6% ning seejärel uurimisperioodil veel täiendavad 39%, mis vastas tootmise vähenemise mahule. Vaatlusalusel perioodil on varud enam kui kolmekordistunud, kuigi selle tõusu ulatus on osaliselt tingitud ka 19998. aasta väikestest varudest. Ulatuslikud investeeringud leidsid aset aastatel 1998 ja 2001. Kuni 2001. aastani jäi tööhõive määr suhteliselt stabiilseks, kuid uurimisperioodil langes see 10%. Tööjõukulud tõusid 2001. aastaks indeksini 117, kuid seejärel langesid uurimisperioodil indeksini 109. Tootlikkus kõikus aastate 1998 ja 2000 vahelisel perioodil indeksi 92 ja indeksi 111 vahel, kuid langes uurimisperioodil paralleelselt tootmismahu langusega indeksini 84, hoolimata tööhõivemäära langusest kõnealusel aastal.Vaatlusalust toodet müüdi siseturul üleandehinnaga. Leiti, et üleandehinnad ei tugine piisaval määral tegelikele turuhindadele, et neid võiks pidada turuhindu kajastavateks hindadeks. Samuti ei ole vaatlusaluse üleantava toote turuväärtuse määratlemisel abiks erinevate tootmisega seotud kulude jagunemise analüüs. Seetõttu ei saa suletud turu jaoks ettenähtud toodangu tasuvust, investeeringutasuvust ja rahavoogu pidada usaldusväärseks näitajaks. Kuna äriühing kuulus suuremasse äriühingute gruppi, ei olnud oluliselt mõjutatud ka vaatlusaluse äriühingu kapitali kaasamise võime.Kuna ei tuvastatud, et impordi puhul esineks otsest konkurentsi suletud turul kasutamiseks mõeldud vaatlusaluse tootega, seda hoolimata dumpingumarginaali suurusest, ei leitud ka, et siseturule tootjad oleksid dumpinguhinnaga impordist või meetmetest olulisel määral mõjutatud.Kokkuvõtteks võib öelda, et suletud turul toimunud muutused sarnanesid muutustele, mis leidsid aset vabaturul, kuigi tootmise, tööhõive ja tootlikkuse osas olid muutused negatiivsemad. Seega ei oleks suletud turu kaasamine mõjutanud üldisi vabaturu osas tehtud järeldusi.8. Kokkuvõte ühenduse tootmisharu olukorra kohtaKuigi meetmeid on rakendatud juba pikema aja vältel ja esineb stabiilne nõudlus vaatlusaluse toote järele, langesid vaatlusaluse perioodi jooksul teataval määral ühenduse tootmisharu kasumimarginaalid ja muud rahalised näitajad. Piirates vaatlusalusel perioodil hinnatõusu, suutis ühenduse tootmisharu müüki ja turuosa suurendada. Samas on see saavutatud tasuvuse arvel. Uurimisperioodi vältel oli tööstusharu tasuvus vaid veidi üle säästuläve. Samas tuleks selle tulemuse puhul arvesse võtta ka 2001. aasta erakordsust. Kuigi dumpingu ebaõiglane mõju on tollimaksuga kompenseeritud, esineb siiski tõendeid selle kohta, et peamise tooraine (APT), mis suuremas osas pärineb Hiina Rahvavabariigist, hinna oluline kõikumine on mõjutanud nende ühenduse tootjate tasuvust, kes on sõltuvad selle materjali ostmisest avatud turult.F. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUSEelpoolöeldut arvesse võttes ja pidades eriti silmas eespool toodud põhjendust 66, on tõenäoline, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, suureneb Hiina Rahvavabariigist pärineva vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga ekspordi poolt avaldatav surve ühenduse tootmisharule. Dumpinguhinnaga ekspordi poolt tekitatud suurenenud ebaaus konkurents tooks tõenäoliselt kaasa ühenduse tootmisharu varalise seisundi edasise halvenemise. Seetõttu on jõutud järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks tõenäoliselt ühenduse tootmisharu olukorra kahjustamise jätkumise.G. ÜHENDUSE HUVID1. Sissejuhatavad märkusedUuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt määratleti ühenduse huvid tervikuna, võttes sealjuures arvesse kõikide erinevate asjassepuutuvate isikute huve, sealhulgas ka ühenduse tootmisharu huve, ühenduse muude tootjate huve, importijate/hulgimüüjate huve ja vaatlusaluse toote kasutajate huve. Käesoleva analüüsi läbiviimise huvides küsiti teavet kõigilt huvitatud pooltelt.Siinkohal oleks vaja meelde tuletada, et varasema uurimise käigus ei leitud, et meetmete kehtestamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad. Seetõttu võimaldavad käesoleva uurimise aeg ja laad hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete eelnevat negatiivset põhjendamatut mõju asjaomastele isikutele.Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine ei ole antud juhul ühenduse huvides.2. Ühenduse tootmisharu huvidSiinkohal tuleb meenutada, et tuvastati Hiina Rahvavabariigist pärineva vaatlusaluse toote dumpingu tõenäoline jätkumine ja et vaatlusaluse toote impordi korral esineb risk, et ühenduse tootmisharu kahjustamine jätkub. Ühenduse tootmisharu huvides on kahjustamist vältida ja meetmete kehtivuse pikendamine peaks aitama seda eesmärki saavutada. Seega on ühenduse tootmisharu huvides meetmete säilitamine Hiina Rahvavabariigist pärineva dumpinguhinnaga ekspordi vastu.3. Sõltumatute importijate ja hulgimüüjate huvidVastuseid ei saadud üheltki importijalt ega hulgimüüjalt. Koostöö puudumine iseenesest kinnitab, et meetmete jätkuv kohaldamine Hiina Rahvavabariigist pärinevale impordile ei avaldaks ühenduse vaatlusaluse toote sõltumatute importijate ja hulgimüüjate olukorrale märgatavat mõju. See vastab ka varasemate uurimiste käigus tuvastatule.4. Kasutajate huvidÜhenduse vaatlusaluse toote kasutajad on peamiselt kõvasulamist detailide valmistajad, kes kasutavad vaatlusalust toodet toorainena. Mõned kasutajatest on suured rahvusvahelised tootjad, kes kasutavad toorainena põhiliselt enda poolt valmistatud volframkarbiidi (kasutamine suletud turul), samas kui muud kasutajad (peamiselt väiksemad tootjad) ostavad vaatlusalust toodet eksportijatelt või ühenduse tootmisharult.Suurte rahvusvaheliste tootjate huvide osas näitab nende suurte kasutajate poolse toetuse või vastuseisu puudumine, et meetmete jätkuv kohaldamine Hiina Rahvavabariigist pärinevale impordile ei mõjuta oluliselt nende olukorda ühenduses.Küsimustikule vastas üks väike tööriistade tootja. Umbes 90% selle tootja volframkarbiidi varudest on ostetud ühenduse tootmisharult. Kõnealune tootja väljendas muret, et meetmete säilitamise korral tugevneb ühenduse tootmisharu, mis kasutajate väitel on killustatud, ja see toob kaasa kasutajate suurema sõltuvuse ühenduse tootmisharust kui tarneallikast. Samas tuleb märkida, et kuigi ühenduse tootmisharu valitses EL turgu 64% ulatuses ja on oluline tarneallikas, ei ole see siiski ainus tarneallikas. Uurimisperioodil konkureerisid müügil EL turul neli EL tootjat. Lisaks sellele avaldab konkurentsi ka Hiina Rahvavabariigist ja muudest riikidest pärinev import, mille EL turuosa oli uurimisperioodil 36%. Seetõttu ollakse seisukohal, et EL turul on mitmeid erinevaid tarneallikaid ja et kõnealuse kasutaja poolt väljendatud mure on põhjendamata.Kuigi meetmete jätkumine võiks ühenduse tootmisharu positsiooni säilimisele kasutajate suhtes kaasa aidata, on olemas ka piisavad alternatiivsed tarneallikad. Kui meetmete kehtivus lõpetataks, tekiks ilmne risk, et ühenduse tootmisharu tõrjutaks turult välja ja kasutajad kaotaksid olulise tarneallika.5. Kokkuvõte ühenduse huvide kohtaEelöeldu põhjal ei ilmne, et meetmete jätkuv rakendamine kahjustaks ühenduse huve. Olukord on pigem vastupidine – senikaua kui see võimaldab ühenduse tootmisharul säilitada ühenduse turul aktiivsuse, aitab see ka kaasa erinevate tarneallikate säilimisele kasutajate jaoks.H. JÄRELDUSUurimine on näidanud, et Hiina Rahavabariigi eksportijad on dumpingut jätkanud ja uurimisperioodil. Tõestatud on ka, et ühenduse turg on Hiina eksportijate jaoks atraktiivseks turuks, võttes sealjuures arvesse hindu, mida nad kasutavad omamaiste klientide ja muude eksporditurgude puhul. Seetõttu võib järeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on tõenäoline, et ühenduse turule jõuaksid suured kogused dumpinguhinnaga eksporti.Ühenduse tootmisharu rahaline seisund, mis vaatlusalusel perioodil avaldus väiksemas tasuvuses, investeeringutasuvuses ja rahavoogudes, halveneks ilmselt meetmete kehtetuks tunnistamise korral veelgi, kuna ühenduse turule saabuks veelgi suurem kogus dumpinguhinnaga eksporti Hiina Rahvavabariigist.Ühenduse huve silmas pidades on järeldatud, et ei esine mõjuvaid põhjuseid Hiina Rahvavabariigist pärinevale vaatlusaluse toote impordile dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmiseks.Seepärast tuleks jätkata seniste dumpinguvastaste meetmete kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordile.I. DUMPINGUVASTASED MEETMEDKõiki asjassepuutuvaid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal soovitati olemasolevate meetmete säilitamist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta.Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiina Rahvavabariigist pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatud dumpinguvastased meetmed säilitada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Artikkel 1CN-koodi 2849 90 30 alla kuuluvate ja Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.Vabale netohinnale ühenduse piiril kehtiv lõplik dumpinguvastane tollimaksumäär, mida kohaldatakse enne tollimaksu sissenõudmist, on 33%.Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,For the CouncilThe President [1] EÜT L 56, 6.03.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (EÜT L 77, 13.03.2004, lk 12).[2] EÜT L 264, 27.09.1990, lk 7.[3] EÜT L 264, 27.09.1990, lk 59.[4] EÜT L 248, 23.09.1994, lk 8.[5] EÜT L 64, 22.03.1995, lk 1.[6] EÜT L 111, 9.04.1998, lk 1.[7] EÜT C 166, 12.07.2002, lk 2.[8] EÜT C 84, 8.04.2003, lk 2.[9] EÜT C 81, 31.03.2004, lk 8.[10] Tootmisvõimsus määrati kindlaks paigaldatud seadmete teoreetilise maksimaalse tunnivõimsuse põhjal, mis korrutati aastase teoreetilise töötundide arvuga, kusjuures võeti arvesse tehnohooldustööd ja muud samalaadsed tootmiskatkestused. Kasutatud meetod on sama, mis ühenduse tootmisharu puhul kasutatav võimsuse arvestamise meetod.[11] Vabaturu toodang määrati kindlaks toote kogu impordimahu põhjal, millele lisati tõestatud müügikogus, mis müüdi ühenduse turul kolme koostööd tegeva ühenduse tootja poolt, mis tegelevad tootmisega vabaturu tarbeks. Vt ka põhjendus 60.