				|

		52012PC0519

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Madagaskari Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel /* COM/2012/0519 final - 2012/0248 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vastavalt nõukogu
antud volitustele[1]
pidas Euroopa Komisjon Madagaskari Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse
ja Madagaskari Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu
protokolli uuendamise üle. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 10. mail
2012 uus protokoll. Uus protokoll hõlmab kaheaastast ajavahemikku alates
protokolli allkirjastamise kuupäevast.
Protokolliga on täpsemalt ette nähtud 96 laeva
kalapüügivõimalused vastavalt järgmisele jaotusele:
40 tuunipüügiseinerit,
34 pinnaõngejadalaeva brutotonnaažiga (GT) üle
100 tonni,
22 pinnaõngejadalaeva brutotonnaažiga (GT)
alla 100 tonni.
Vaja oleks määrata kindlaks
kalapüügivõimaluste jaotamispõhimõtted liikmesriikide vahel.
Sellest lähtuvalt teeb komisjon nõukogule
ettepaneku võtta vastu käesolev määrus.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Liikmesriikidega konsulteeriti nõukogu
kalandusalase töörühma läbirääkimistel ning tehnilistel koosolekutel.
Konsultatsioonid kinnitasid huvi Madagaskari kalandusprotokolli jätkumise
vastu. Lisaks sellele võttis komisjon muu hulgas aluseks sõltumatute
välisekspertide poolt novembris 2011 koostatud järelhindamise tulemused.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kalandusalase
partnerluslepingu uus protokoll on edastatud nõukogule selle allkirjastamise ja
ajutise kohaldamise heakskiitmiseks. Samuti on see edastatud nõukogule ja
Euroopa Parlamendile protokolli sõlmimiseks.
2012/0248 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa
Liidu ja Madagaskari Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks
lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud
kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu võttis 15. novembril
2007 vastu määruse (EÜ) nr 31/2008, milles käsitletakse kalandussektori partnerluslepingu
sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Madagaskari Vabariigi vahel (edaspidi
„partnerlusleping”).
(2)       Partnerluslepingu uus
protokoll (edaspidi „uus protokoll”) parafeeriti 10. mail 2012. Uue
protokolliga nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Madagaskari
suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.
(3)       [Kuupäev] võttis nõukogu
vastu otsuse nr …/2012(EL)[2]
uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.
(4)       Tuleks kindlaks määrata
meetod kalapüügivõimaluste jaotamiseks liikmesriikide vahel uue protokolli
kohaldamisajaks.
(5)       Nõukogu 29. septembri 2008.
aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa
andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide
laevade juurdepääsu ühenduse vetele)[3]
artikli 10 lõikega 1 on ette nähtud, et juhul kui selgub, et liidule uue
protokolli kohaselt jaotatud kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud,
teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike. Kui liikmesriik ei vasta
nõukogu määratud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase
liikmesriigi laevad ei kasuta kõnealusel perioodil oma kalapüügivõimalusi
täielikult. Kõnealune tähtaeg tuleb kindlaks määrata.
(6)       Võttes arvesse, et praegu
kehtiv protokoll kaotab kehtivuse 31. detsembril 2012, tuleks hakata käesolevat
määrust kohaldama alates uue protokolli allkirjastamise kuupäevast,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1.
Euroopa Liidu ja Madagaskari vahelises protokollis
(millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase
partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus)
(edaspidi „protokoll”) sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide
vahel järgmiselt:
 Laeva tüüp || Liikmesriik || Püügivõimalused
 Seinerid || Hispaania || 21
 Prantsusmaa || 18
 Itaalia || 1
 Seinerid kokku || 40
 Pinnaõngejadalaevad > 100 GT || Hispaania || 17
 Prantsusmaa || 9
 Portugal || 5
 Ühendkuningriik || 3
 Pinnaõngejadalaevad > 100 GT kokku || 34
 Pinnaõngejadalaevad </= 100 GT || Prantsusmaa || 22
 Pinnaõngejadalaevad </= 100 GT kokku || 22
2.           Määrust (EÜ) nr 1006/2008
kohaldatakse, ilma et see piiraks Euroopa Ühenduse ja Madagaskari Vabariigi
vahelist kalandusalast partnerluslepingut.
3.           Kui lõikes 1 osutatud
liikmesriikide kalapüügilubade taotlused ei hõlma kõiki neile protokolliga
sätestatud püügivõimalusi, võtab komisjon määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10
kohaselt arvesse mis tahes muu liikmesriigi kalapüügiloataotlusi.
4.           Määruse (EÜ) nr 1006/2008
artikli 10 lõikes 1 osutatud tähtaeg, mille jooksul peavad liikmesriigid
kinnitama, et nad ei kasuta lepingu alusel jaotatud kalapüügivõimalusi
täielikult, on kümme tööpäeva arvestatuna kuupäevast, millal komisjon teatab
neile, et kalapüügivõimalused ei ole ammendatud.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust kohaldatakse alates uue protokolli
allkirjastamise kuupäevast ning kõige varem alates 1. jaanuarist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               Vastu võetud 24. aprillil 2012 üldasjade nõukogu poolt.
[2]               ELT C …*.
[3]               ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0271

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga liitumise tõttu ajutised erimeetmed Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmiseks  /* KOM/2006/0271 lõplik - CNS 2006/0091 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 06.06.2006KOM(2006) 271 lõplik2006/0091 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga liitumise tõttu ajutised erimeetmed Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmiseks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEelseisev Bulgaaria ja Rumeenia liitumine Euroopa Liiduga tekitab institutsioonidele palju probleeme, eelkõige inimressursside juhtimise valdkonnas. Lisatud määruse eelnõus käsitletakse nimetatud laienemisega seotud töölevõtmise küsimusi.Eelnevate laienemiste ajal võeti vastu erimeetmed, et võtta tööle Euroopa Liiduga liituvate riikide kodanikke. See eeldas nõukogu määruse vastuvõtmist, millega ajutiselt tehti erand töölevõtmist käsitleva personalieeskirjade töölevõtmist käsitlevate asjakohaste sätete suhtes. [1]Praegune laienemisprotsess järgneb ELi senisele kõige suuremale laienemisele, mille käigus 1. mail 2004 liitusid Euroopa Liiduga kümme uut liikmesriiki.Ettepaneku peamised punktid on :1. Tehakse ettepanek, et erand personalieeskirjadest kehtib kuni 31. detsembrini 2011.2. Määrusega nähakse ette konkursside korraldamine kodakondsuse alusel, et võtta tööle ametnikke Bulgaariast ja Rumeeniast.3. Konkursid Bulgaaria ja Rumeenia kodanikele võidakse korraldada ja edukate kandidaatide nimekirjad koostada enne nende riikide Euroopa Liiduga liitumist. Riik peab olema Euroopa Liiduga liitunud enne kui selle kodanikke saab määrata institutsioonide ametikohtadele.4. Institutsioonidel on võimalus teha erand institutsioonides olevate vabade ametikohtade väljakuulutamise suhtes. Institutsioonid võivad siiski välja kuulutada vabad ametikohad, kui nad seda soovivad.Iga institutsioon määrab kindlaks kandidaatriikidest töölevõetavate ametnike arvu käesoleva erandmääruse sätete alusel.2006/0091 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga liitumise tõttu ajutised erimeetmed Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmiseksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 283,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[3]võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust,[4]võttes arvesse kontrollikoja arvamust,[5]ning arvestades järgmist:(1) Bulgaaria ja Rumeenia eelseisva Euroopa Liiduga liitumise tõttu tuleks võtta vastu ajutised erimeetmed, mis erinevad Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadest (edaspidi „personalieeskirjad“).(2) Liituvate riikide suhtelist suurust ja vastavate isikute arvu silmas pidades peaks need meetmed, kuigi ajutised, jääma jõusse pikaks ajaks. 31. detsember 2011 näib olevat kõige sobivam aegumistähtaeg.(3) Arvestades vajadust alustada kavandatud töölevõtmistega nii kiiresti kui võimalik pärast liitumist, tuleks käesolev määrus vastu võtta enne tegelikku liitumiskuupäeva,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Olenemata personalieeskirjade artikli 4 lõigete 2 ja 3, artikli 7 lõike 1, artikli 27 lõike 2 ja artikli 29 lõike 1 punktide a ja b sätetest, võib alates Bulgaaria ja Rumeenia liitumise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2011 nimetada vabadele ametikohtadele Bulgaaria ja Rumeenia kodanikke, võttes arvesse neile eraldatud kohtade arvu ja eelarvearutelude tulemusi. .2. Ametikohtadele määramine tehakse:1.  kõikide palgaastmete töötajad pärast tegelikku liitumiskuupäeva;2.  välja arvatud kõrgemad ametnikud (peadirektorid või palgaastmete AD 16 või AD 15 vastavad ametnikud ja direktorid või palgaastmete AD 15 või AD 14 vastavad ametnikud), kes määratakse ametisse pärast personalieeskirjade III lisas määratletud kvalifikatsioonil ja katsetel põhinevaid konkursse.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] EL 10 liitumise kohta vt ELT L 67, 5.3.2004, lk 1.[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT C […], […], lk […].


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.7.2017
            COM(2017) 385 final
            2017/0163(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse määrust (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Euroopa Liidu Noorteorkester asutati 1976. aastal Euroopa Parlamendi resolutsiooni
                  1
                alusel ja see on Euroopa Liidu nimel mänginud 40 aastat. Orkestri auesimeheks on Euroopa Parlamendi president ning patroonideks liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid eesotsas Euroopa Komisjoni presidendiga.

               Orkestrisse kuuluvad kõigist liidu liikmesriikidest pärit noored muusikud, kelle valimisel lähtutakse rangetest kvaliteedinõuetest. Kultuuride piire ületav maailmaklassi Euroopa orkester liidab väga andekaid noori Euroopa muusikuid.

               Algusest peale on orkestril olnud asendamatu roll kultuuride dialoogi, austuse ja kultuurile tugineva üksteisemõistmise edendamisel. Orkester on mänginud Euroopa ja maailma suurlinnades ja -festivalidel ning mitmetel ametlikel ja mitteametlikel üritustel, kasutades eri auditooriumide puhul traditsioonilisi või uuenduslikke formaate ja tehnikaid. Euroopa kultuuride ja noorte talentide rikkuse ja mitmekülgsuse tutvustamise teel on orkester tegutsenud liidu kultuurisaadikuna.

               Rühmana väljapaistvatest noortest muusikutest, kes pingutavad ühiselt väga kõrge kunstilise taseme saavutamise nimel, on Euroopa noorteorkester Euroopas ainulaadne, tutvustades Euroopa muusikat ja talente eri auditooriumidele ELis ja mujal.

               Ajal, mil ELi ees seisab mitu probleemi ja on vaja tugevdada sidet kodanikega, on orkestri roll veelgi tähtsam: Euroopa põhiväärtuste edastamisel, inimeste ühendamisel klassikalise muusika kaudu ja Euroopa noorema põlvkonnani jõudmisel, koondades klassikat mängivaid eri taustaga noori muusikuid kontsertide ja mentorluskavade abil.

               Orkestri püsimajäämisel Euroopa väärtusi, mitmekesisust ja noort talenti toetava organisatsioonina on äärmiselt oluline ELi-poolne rahastamine. Selle toetuseta ei oleks orkestril võimalik noori muusikuid kaasata ning nad jääksid ilma ainulaadsest võimalusest mängida välisriikides, edendada oma karjääri ja arendada oma annet tunnustatud dirigentide käe all. Orkestri 3000 vilistlast, kes valiti omal ajal välja kõigis liikmesriikides igal aastal korraldatud rangetel katsetel, on moodustanud võrgustiku silmapaistvatest dirigentidest, solistidest, õpetajatest ja instrumentalistidest, kes teevad koostööd terve maailma tipporkestritega.

               Programmist „Loov Euroopa“ ja sellele eelnenud rahastamiskavadest on orkestrit toetatud mitmel moel. 2016. aastal sai orkester tegevustoetust määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
                  2
                alusel kui asutus, kes tegutseb ELi üldistes huvides või kellel on liidu poliitika osaks olev ja seda toetav eesmärk. 2017. aastal rahastatakse orkestrit samalaadselt.

               Selleks et püsivalt kindlustada orkestri tegevuse jätkumine ning võttes arvesse selle eristaatust, strateegilisi eesmärke ja tegevust, teeb komisjon ettepaneku tunnustada orkestrit kui asutust, kes on alusaktis kindlaks määratud toetusesaajana komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012
                  3
                artikli 190 lõike 1 punkti d tähenduses, ning määruse (EL) nr 1295/2013
                  4
                artikli 13 lõiget 1 vastavalt muuta.

               2.    ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesoleva ettepanekuga muudetakse määrust (EL) nr 1295/2013 programmi „Loov Euroopa“ alaprogrammi „Kultuur“ osas, mistõttu põhineb see Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 167 lõike 5 esimesel taandel.

               •Subsidiaarsus

               ELi toimimise lepingu artikli 167 kohaselt võtab liit meetmeid, et toetada ja täiendada liikmesriikide omasid. Kuna Euroopa noorteorkestri eesmärgid ja tegevus lähevad kaugemale ühe või mitme liikmesriigi ainuhuvist ja -kasust ning see asutati Euroopa Parlamendi resolutsiooni alusel, esineb konkreetne täiendavus selle tunnustamises asutusena, kes on alusaktis kindlaks määratud toetusesaajana komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 190 lõike 1 punkti d tähenduses.  Selle tegevus loob märkimisväärset Euroopa tasandi lisaväärtust.

               •Proportsionaalsus

                  Kavandatud muudatus piirdub sellega, mis on rangelt vajalik probleemi lahendamiseks, ega lähe kaugemale kui nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalik. Ettepanek piirdub muudatustega, mille raames lisatakse orkestrile osutav viide määruse nr 1295/2013 artikli 13 lõikesse 1.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               2016. aasta kevadel, kui orkestri toetuseks toimus avalik kampaania (SaveEUYO), kuna finantsprobleemid seadsid kahtluse alla selle püsimajäämise, avaldasid mitmed kultuuri- ja muusikavaldkonna sidusrühmad orkestrile avalikku toetust pressiteadetes ja kontaktides komisjoniga. Liikmesriigid (eelkõige 2016. aasta mais kohtunud kultuuriministrite nõukogus) ja Euroopa Parlamendi liikmed on toetanud mõtet leida orkestri rahastamiseks lahendus.

               Võttes arvesse kavandatud muudatuse piiratud ulatust ning selle väheolulist majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju per se, ei ole vaja hinnata mõju ega pidada täiendavaid konsultatsioone.

               4.MÕJU EELARVELE

               Orkestrile eraldatakse vahendid programmi „Loov Euroopa“ olemasolevast rahastamispaketist ja see ei nõua ELi eelarvest täiendavaid vahendeid. Lisatud finantsselgituses on käsitletud mõju eelarvele ning vajalikke inim- ja haldusressursse ning sellest nähtub käesoleva algatuse neutraalsus eelarve seisukohast.

               5.MUU TEAVE

               Komisjoni ettepanek hõlmab järgmist:

               ·leida juriidiliselt korrektne ja läbipaistev lahendus, et tagada orkestri jätkusuutlik toetamine, võttes arvesse selle eriomadusi, tunnustades orkestrit kui asutust, kes on alusaktis kindlaks määratud toetusesaajana komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 190 lõike 1 punkti d tähenduses;

               ·lisada määruse (EL) nr 1295/2013 artikli 13 lõikesse 1 vastav uus punkt f.

               2017/0163 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse määrust (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 167 lõike 5 esimest taanet,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  5
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  6
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1295/2013
                  7
                loodi Euroopa kultuuri- ja loomesektori toetamiseks programm „Loov Euroopa“ (2014–2020).

               (2)Euroopa Liidu noorteorkestrisse kuuluvad kõigist liikmesriikidest igal aastal korraldatud rangetel katsetel väljavalitud noored muusikud, kelle valimisel on lähtutud rangetest kvaliteedinõuetest.

               (3)Kultuuripiire ületav orkester liidab väga andekaid noori Euroopa muusikuid. Algusest peale on orkestril olnud asendamatu roll kultuuride dialoogi, austuse ja kultuurile tugineva üksteisemõistmise edendamisel. Euroopa kultuuride ja noorte talentide rikkuse ja mitmekülgsuse tutvustamise teel on orkester tegutsenud liidu kultuurisaadikuna. Orkester on kaasa aidanud ka Euroopa teoste levitamisele ning noorte Euroopa talentide liikuvusele kaugemale liikmesriikide ja Euroopa piiridest, andes liikmesriikide noortele muusikutele võimaluse edendada oma karjääri ja arendada oma annet tunnustatud dirigentide käe all.

               (4)Orkestri tegevus on kooskõlas programmi „Loov Euroopa“ eesmärkide ja alaprogrammi „Kultuur“ erieesmärkidega.

               (5)Orkester asutati 1976. aastal Euroopa Parlamendi resolutsiooni
                  8
                alusel, olles sellega Euroopa orkestrite seas ainulaadne. Võttes arvesse selle eristaatust, strateegilisi eesmärke ja tegevust, kvalifitseerub orkester asutusena, mis on alusaktis kindlaks määratud toetusesaajana komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012
                  9
                artikli 190 lõike 1 punkti d tähenduses. Seega võib toetusi anda toetustaotluse esitamise kutseta.

               (6)Seetõttu tuleks orkester lisada alaprogrammist „Kultuur“ toetatavate meetmete hulka.

               (7)Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1295/2013 vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määruse (EL) nr 1295/2013 artikli 13 lõikesse 1 lisatakse punkt f:

               „f)
                     Euroopa Liidu Noorteorkester.“

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Määruse (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020), muutmine

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB
                  10
               ) struktuurile

                  HARIDUSE JA KULTUURIGA SEONDUV(AD) TEGEVUS(ED): PROGRAMM „LOOV EUROOPA“

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  11

               x Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Programm aitab teostada Euroopa 2020. aasta strateegiat (KOM(2010) 2020, 3.3.2010) järgmiste vahenditega:

                  a)
                        Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmise ja edendamise soodustamine; ning

                  b)
                        kultuuri- ja loomesektorite konkurentsivõime tugevdamine aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Erieesmärgid:

                  a)
                        toetada Euroopa kultuuri- ja loomesektorite suutlikkust toimida riikidevaheliselt;

                  b)
                        soodustada kultuuri- ja loovteoste riikidevahelist levitamist ja tegutsejate riikidevahelist liikuvust ning jõuda uue publikuni Euroopas ja mujal;

                  c)
                        tugevdada kultuuri- ja loomesektorite finantssuutlikkust; ning

                  d)
                        toetada riikidevahelist poliitikakoostööd, et soodustada poliitika kujundamist, innovatsiooni, publiku kasvatamist ja uusi ärimudeleid.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  15.04 – Programm „Loov Euroopa“

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Juriidiliselt korrektne ja läbipaistev lahendus, et tagada Euroopa noorteorkestri jätkusuutlik toetamine, võttes arvesse selle eriomadusi, tunnustades orkestrit kui asutust, kes on alusaktis kindlaks määratud toetusesaajana määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 190 punkti d tähenduses ning muutes vastavalt määruse (EL) nr 1295/2013 artikli 13 lõiget 1.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Kuna käesoleva muudatusega pikendatakse olemasolevat programmi „Loov Euroopa“, on see hõlmatud programmi finantsselgituse (KOM(2011) 785 (lõplik)) punkti 1.4.4 põhjendustega.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Euroopa noorteorkestri jätkusuutliku toetamise tagamine

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus

                  –
                        Kõigist liidu liikmesriikidest pärit noored muusikud, kelle valimisel on lähtutud rangetest kvaliteedinõuetest, ja kes mängivad koos kultuuride piire ületavas maailmaklassi Euroopa orkestris;

                  –
                        kultuuride dialoogi, austuse ja kultuurile tugineva üksteisemõistmise edendamine ning

                  –
                        Euroopa kultuuride ja noorte talentide rikkuse ja mitmekülgsuse tutvustamine eri auditooriumidele ELis ja mujal.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Programmist „Loov Euroopa“ ja sellele eelnenud rahastamiskavadest on orkestrit toetatud mitmel moel. Selle tipptase on laialdaselt tunnustatud. Selle tegevuse edasiarendamist on aga takistanud jätkusuutliku toetuse puudumine. Sellise ELi tasandi toetuseta ei oleks orkestril võimalik tegevust jätkata. Liit kaotaks olulise kultuurisaadiku ja noored muusikud jääksid ilma ainulaadsest võimalusest mängida välisriikides, edendada oma karjääri ja arendada oma annet tunnustatud dirigentide käe all.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Meede ei kattu muudest liidu programmidest rahastatavate tegevustega.

               1.6.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               X Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1. jaanuar 2018 – 31. detsember 2020

               –◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  12

               X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻ komisjoni talituste, sealhulgas tema töötajate kaudu liidu delegatsioonides;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage);

               –◻Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF);

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  […]

                  […]

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Komisjon vastutab programmist „Loov Euroopa“ rahastatavate projektide, sealhulgas Euroopa Noorteorkestri tegevuse korrapärase järelevalve ja välishindamise tagamise eest.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Tuvastatud ohud

                  Kuna käesoleva muudatusega pikendatakse olemasolevat programmi „Loov Euroopa“, on see hõlmatud programmi finantsselgituse (KOM(2011) 785 (lõplik)) punkti 2.2.1 põhjendustega.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Kuna käesoleva muudatusega pikendatakse olemasolevat programmi „Loov Euroopa“, on see hõlmatud programmi finantsselgituse (KOM(2011) 785 (lõplik)) punkti 2.2.2 põhjendustega.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  [pm]

                  [pm]

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed

                  Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. Vastavalt nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 on komisjon käesoleva määruse alusel volitatud korraldama kohapealseid kontrollimisi. Vajadusel võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada määruse (EÜ) nr 1073/1999 kohaseid juurdlusi.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                           liik

                        Rahaline osalus

                        Rubriik 3: Julgeolek ja kodakondsus

                        Liigendatud/liigendamata
                           13

                        EFTA riigid
                           14

                        Kandidaatriigid
                           15

                        Kolmandad riigid

                        Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        3

                        15 04 02 – Kultuurivaldkonna allprogramm – Piiriüleste meetmete toetamine ja riikidevahelise ringluse ja liikuvuse edendamine

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI
                           16

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               Orkestrile eraldatakse vahendid programmi „Loov Euroopa“ alaprogrammi „Kultuur“ olemasolevast rahastamispaketist ja see ei nõua ELi eelarvest täiendavaid vahendeid.

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Nr

                        [3] Julgeolek ja kodakondsus

                        Hariduse ja kultuuri peadirektoraat

                        Aasta
                        N
                           17

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        (1)

                        (2)

                        15 04 02 – Programmi „Loov Euroopa“ kultuurivaldkonna allprogramm

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        0,600

                        0,600

                        0,600

                        1,800

                        Maksed

                        (2a)

                        0,480

                        0,600

                        0,600

                        0,120

                        1,800

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           18

                        Eelarverea nr

                        (3)

                        Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi*
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3

                        0,600

                        0,600

                        0,600

                        1,800

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        0,480

                        0,600

                        0,600

                        0,120

                        1,800

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        0,600

                        0,600

                        0,600

                        1,800

                        Maksed

                        (5)

                        0,480

                        0,600

                        0,600

                        0,120

                        1,800

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 3
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        0,600

                        0,600

                        0,600

                        1,800

                        Maksed

                        =5+ 6

                        0,480

                        0,600

                        0,600

                        0,120

                        1,800

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–4
                        assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        0,600

                        0,600

                        0,600

                        1,800

                        Maksed

                        =5+ 6

                        0,480

                        0,600

                        0,600

                        0,120

                        1,800

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Hariduse ja kultuuri peadirektoraat

                        • Inimressursid

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        • Muud halduskulud

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Hariduse ja kultuuri peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           19

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5*
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,600

                        0,600

                        0,600

                        1,800

                        Maksed

                        0,480

                        0,600

                        0,600

                        0,120

                        1,800

               * Rubriik 5: personalikulusid hõlmavad halduskulud kaetakse ümberpaigutamise teel hariduse ja kultuuri peadirektoraadis.

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           20

                        Keskmine kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRGID a–d
                           21
                        …

                        - Väljund

                        Tegevustoetus

                        0,6

                        1

                        0,600

                        1

                        0,600

                        1

                        0,600

                        1 800

                        KULUD KOKKU

                        1

                        0,600

                        1

                        0,600

                        1

                        0,600

                        1,800

               Väljundid

               Euroopa noorteorkestri tegevustoetus

               Kulustruktuur

               Tuginedes varasemale kogemusele Euroopa noorteorkestri rahastamisel ELi tasandil, eelkõige veel programmi „Loov Euroopa“ raames, oleks kõnealusele organisatsioonile sobiva tegevustoetuse summa 600 000 eurot.

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Kokkuvõte

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           22

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5

                        Inimressursid

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Muud halduskulud

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5 kokku

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5
                           23
                         välja jäävad kulud

                        Inimressursid

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5 välja jäävate
                        kulude vahesumma

                        KOKKU

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               Inimressurssidega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral lisaassigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta N

                        Aasta N+1

                        Aasta N+2

                        Aasta N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           24

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 aa
                           25

                        - peakorteris

                        - delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muu eelarverida (täpsustage)

                        KOKKU

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt; vajaduse korral võidakse haldava peadirektoraadi personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Programmi „Loov Euroopa“ pikenduse rakendamine

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –X
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –X
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           26

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.

                     (1)
                  Pr Kellett-Bowmani poolt esitatud resolutsiooni (Euroopa Ühenduse noorteorkestri loomise kohta) ettepanekut käsitlev resolutsioon (EÜT C 79, 5.4.1976, lk 8).

                     (2)
                  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 121 lõike 1 punkt b.

                     (3)
                  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

                     (4)
                  Määrus (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).

                     (5)
                  ELT C , , lk .

                     (6)
                  ELT C , , lk .

                     (7)
                  Määrus (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa” (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).

                     (8)
                  Pr Kellett-Bowmani poolt esitatud resolutsiooni (Euroopa ühenduse noorteorkestri loomise kohta) ettepanekut käsitlev resolutsioon, EÜT C 79, 5.4.1976, lk 8.

                     (9)
                  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

                     (10)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (11)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (12)
                  Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (13)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (14)
                  Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (15)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (16)
                  Eelarverida 15 04 02 on PECO ja EFTA eelarverida. Euroopa noorteorkestri konkreetse tegevuse suhtes ei kohaldata kõnealuste kolmandate riikidega sõlmitud lepingut.

                     (17)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (18)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (19)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (20)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (21)
                  Vastavalt punktile 1.4.2 „Erieesmärgid“

                     (22)
                  Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (23)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (24)
                  Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (25)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).

                     (26)
                  Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0054

Ettepanek: Nõukogu määrus millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks  /* KOM/2007/0054 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.2.2007KOM(2007)54 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005), (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist menetluses teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Komisjoni määrus (EÜ) nr 1350/2006, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba uurimise käigus olnud võimalus oma huve algmääruses sätestatud korras kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertiisi korraldamine ei olnud vajalik. |Mõju hindamine Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab ammendavat loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 17. detsembril 2005. aastal algatas komisjon dumpinguvastase uurimise teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide ühendusse importimise suhtes. Komisjon kehtestas 13. septembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1350/2006 kõnealuse impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud. Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel järeldustel dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta, mis kinnitasid esialgseid järeldusi, kehtestades samas mõned muudatused dumpingu- ja kahjumarginaalide arvutamises. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse jaoks, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 12. märtsil 2007. aastal. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõtetega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha riigisiseseid otsuseid. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. AJUTISED MEETMED(1) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1350/2006 [2] (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit volframelektroodide impordi suhtes, mida praegu liigitatakse CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 00 alla (CN-koodid alates 1. jaanuarist 2007).(2) Tuleb meenutada, et dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi "uurimisperiood"). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).B. JÄRGNENUD MENETLUS(3) Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate HRVst pärit volframelektroodide impordi suhtes esitasid mõned huvitatud isikud kirjalikult oma märkused. Soovijad said võimaluse esitada oma märkused suuliselt.(4) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku informatsiooni kogumist ja kontrollimist. Asjaosaliste suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajadusel tehti esialgsetes järeldustes muudatused. Selleks tegi komisjon kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:a) Sõltumatud importijad ühenduses-  Comptoir Lyonnais de Soudage SA, Lyon, Prantsusmaa;b) Ühenduses asuvad sidusettevõtted-  Aleksander Binzel Schweisstechnik GmbH & Co., KG, Busech, Saksamaa;-  Binzel France Sarl, Strasbourg, Prantsusmaa.(5) Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate HRVst pärit volframelektroodide impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast seda teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.(6) Asjaosaliste suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajadusel tehti järeldustes muudatused.C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE(7) Vaatlusalune toode on vähemalt 94%-lise volframisisaldusega volframist keevituselektroodid, sh keevituselektroodide volframvardad ja -latid (v.a üksnes aglomeerimisel saadud), pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata. Nimetatud toode kuulub praegu CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 00 alla (CN-koodid 1. jaanuarist 2007). Vaatlusalust toodet kasutatakse keevitamisel või muus samalaadses protsessis, sh sulatamatu elektroodiga kaarkeevitus inertkaitsegaasis, plasmakaarkeevitus ning lõikamine ja termiline pihustamine.(8) Üks importija oli ajutise määruse 13. põhjenduse vastu põhjusel, et kõiki volframelektroode käsitletakse käesolevas menetluses ühe tootena. See importija toonitas, et erinevat tüüpi volframelektroodidel ja eriti ühe importija enda poolt välja töötatud patenditud tüübil on erinevad omadused.(9) Komisjon on siiski olnud uurimise algusest saadik teadlik sellest, et volframist keevituselektroode on mitut tüüpi. Lisaks sellele, et neid on müügil erinevas pikkuses ja paksuses, võivad volframelektroodid olla valmistatud kas puhtast volframist või sulamist, millesse on legeeritud väike protsent metalli, nagu näiteks tooriumi, lantaani, tseeriumi, tsirkooniumi või nende segu. Selline legeerimine mõjutab elektroodide omadusi, st nende süttivust, stabiilsust ja vastupidavust, muutes nad paremini sobivaks teatavaks konkreetseks kasutusotstarbeks. Vaatamata eri volframelektroodide tooteliikide tehnilistele erinevustele, peetakse nende ühiseid füüsilisi põhiomadusi ja asendatavust piisavaks, et käsitada neid käesolevas menetluses ühe tootena, kuna neil on ühised füüsilised ja keemilised põhiomadused.(10) Tuleb siiski märkida, et ülalnimetatud eri tüüpi volframelektroode on dumpingu- ja kahjumimarginaalide arvutamisel arvesse võetud.(11) Põhjenduses 8 osutatud importija rõhutas ka, et Euroopa ja Hiina tootjate tootmisprotsessid on erinevad, ning väitis, et neist erinevustest tulenevalt on Hiina volframelektroodid kvaliteetsemad. Lisaks märkis üks eksportiv tootja, et tema elektroodid on parema kvaliteediga kui konkureerivate tootjate omad ja igal juhul grupi põhitoote, TIG keevituspõletiga kasutamiseks paremini kohandatud. Viimase märkuse osas tuleks rõhutada, et olemasolevate tõendite kohaselt ei takista ükski kvaliteedierinevus teiste tootjate toodetud elektroodide kasutamist selle konkreetse rakendusega, isegi kui need jootelampidega optimaalselt kokku ei sobi. Seoses importija nimetatud väidetavate üldiste kvaliteedierinevustega ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud volframelektroodide ning HRVst ühendusse imporditavate volframelektroodide vahel polnud seesugust üldist kvaliteedierinevust kinnitav või selle määra näitav objektiivne teave kättesaadav. Seetõttu peetakse ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetud ja müüdud volframelektroode ning HRVst ühendusse imporditud volframelektroode algmääruse artikli 1 lõikes 4 määratletud tähenduses ühesugusteks ja seoses sellega kahju väljaarvutamist ei korrigeeritud.(12) Kuna tõtt vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta täiendavad märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 12–15.D. DUMPING1. Turumajanduslik kohtlemine(13) Eksportiv tootja, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, kuna ta ei täitnud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud turumajandusliku kohtlemise teist tingimust, väitis, et tema raamatupidamisarvestuse süsteemist leitud lahknevused puudutasid ainult paari juhtumit ja et vahepeal on tema raamatupidamissüsteemi parandatud, et see vastaks rahvusvahelisele raamatupidamisstandarditele. Äriühing siiski ei põhjendanud seda väidet ega esitanud mingeid tõendeid. Lisaks on kohapeal tehtud kontrollkäigu ajal kogutud tõendite põhjal selge, et avastatud tõsiasjad kujutasid endast nii rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kui ka Hiina raamatupidamiseeskirjade selget rikkumist, isegi kui neid pärast uurimisperioodi parandati.(14) Kuna turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 16–21 esitatud järeldused.2. Individuaalne kohtlemine(15) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist vaidlustas ühenduse tootmisharu individuaalse kohtlemise võimaldamise põhjenduses 13 nimetatud eksportivale tootjale, kuna äriühingu raamatupidamisarvestusest leiti lahknevusi ka seoses eksportmüügi kajastamisega. Sellega seoses tuleks märkida, et äriühing vastas kõigile alusmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ja seetõttu polnud mingit põhjust keelduda talle individuaalse kohtlemise võimaldamisest. Lisaks olid kõik tõendid äriühingu väga vähestest uurimisperioodil ühendusse suunatud eksporditehingutest kohapeal tehtud kontrollkäigu ajal dumpinguvastases küsimustikus kättesaadavad ja ainsa vajaliku paranduse sai selle ekspordiandmetesse teha kohapeal. Seetõttu lükati ühenduse tootmisharu taotlus tagasi.(16) Kuna selle küsimuse kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 22–25 esitatud individuaalset kohtlemist käsitlevad järeldused.3. Normaalväärtusa) Normaalväärtuse kindlaksmääramine HRV eksportivale tootjale, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist(17) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist esitas asjaomane eksportiv tootja igakuise normaalväärtuse, sidudes uurimisperioodi kontrollitud keskmise normaalväärtuse peamise toormaterjali, ammooniumparavolframaadi hinnamuutusega näitamaks, et võrreldes igakuiste ekspordihindadega oli uurimisperioodi lõpp dumpinguvaba. Lisaks viitas see igakuine normaalväärtus sellele, et esialgselt tuvastatud dumping oli põhjustatud peamiselt ammooniumparavolframaadi hinna dramaatilisest tõusust, millele äriühing ei reageerinud ekspordimüügihindade kohese suurendamisega, vaid tegi seda alles uurimisperioodi lõpus. Äriühing palus komisjonil seda muutust arvesse võtta ja kaaluda dumpingumarginaali arvutamist üksnes uurimisperioodi viimase kuue kuu või viimase kvartali põhjal. See taotlus tuli siiski tagasi lükata, kuna kõrvalekalle uurimisperioodist diskrimineeriks kõiki teisi uuritud äriühinguid, keda see ammooniumparavolframaadi üldine hinnatõus samal moel mõjutas. Taotlus on ka vastuolus uurimisperioodi kontseptsiooniga. See võrduks valikulise andmetevalikuga uurimisperioodi mingist osast ja muudaks järelduste esindavuse küsitavaks.(18) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist nõudis ühenduse tootmisharu, et äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, tuleks normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud tooraine hindu korrigeerida. Ühenduse tootmisharu arvates oleks seesugune korrigeerimine algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 5 kohaselt põhjendatud, kuna Hiina volframituru suhtes kohaldatakse makromajanduslikul tasandil riigi sekkumist ning seetõttu on peamise tooraine, ammooniumparavolframaadi omamaised hinnad olnud selle ekspordihindadest pidevalt madalamad.(19) Ewespool nimetatud taotlust uuriti põhjalikult, analüüsides Hiina valitsuse poliitika mõjusid makromajanduslikul tasandil, millest tulenevalt võib ammooniumparavolframaadi hinnatase olla omamaisel ja eksporditurul erinev. Uurimine näitas, et Hiina käibemaksupõhine eksporditoetuse poliitika takistab teatud määral volframi ja volframitoodete, nagu ammooniumparavolframaadi eksporti, kuna eksportijatele makstakse tagasi ainult osa omamaise tooraine eest makstud käibemaksust. See tähendab ka seda, et volframelektroodide tootjad kannavad eksportides lisakulusid. Seetõttu korrigeeriti algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b kohaselt normaalväärtust, et see kajastaks ülalnimetatud käibemaksuskeemi tulemusena kantavaid kogukulusid. Rohkem korrigeerimisi ei peeta vajalikuks.(20) Kui eespool nimetatud normaalväärtuse korrigeerimine välja arvata, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 26–33 kehtestatud üldmetoodika.b) Normaalväärtuse kindlaksmääramine HRV eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemisti) Võrdlusriik(21) Kuna USA kasutamise kohta võrdlusriigina asjaomased märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 34–38.ii) Normaalväärtus(22) Kuna puuduvad täiendavad märkused normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39–46 lõplikult.4. Ekspordihinnad(23) Ühe äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, ja temaga koostööd teinud äriühingu puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, ning kelle dumpingumarginaal oli üleriigilise dumpingumarginaali arvutamise aluseks, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 54–56, korrigeeriti ekspordihindu, jättes neist välja kaks uurimisperioodist välja jäävat tehingut.(24) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis eksportiv tootja, kellele oli võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ning kelle ekspordimüük ühendusse toimus sidusimportija kaudu ja müüdi seejärel edasi ühenduses asuvatele sõltumatutele äriühingutele ja sidusettevõtetele, et tema sidusettevõtete müügi-, üld- ja halduskulud, mille põhjal arvutati algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt ekspordihind, olid ülehinnatud ega peegeldanud volframelektroodide müügist tulenevaid kulusid. Eksportiv tootja taotles, et komisjon kasutaks seotud turustajate küsimustiku vastustes olnud algseid müügi-, üld- ja halduskulusid, mida esialgu ei saadud kulude jaotamise meetodit puudutavate tõendite puudumisel arvestada. Äriühing esitas algselt kasutatud kulude jaotamise meetodi kohta tõendusmaterjali, mis põhines äriühingutes läbi aegade kasutatud sisestandardil. Esitatud tõendusmaterjali kontrolliti seejärel kohapeal ja leiti, et algne jaotusmeetod oli volframelektroodide müügiga seotud kuludega vastavuses. Seetõttu võeti taotlus arvesse ning seotud turustajate müügi-, üld- ja halduskulusid korrigeeriti vastavalt.(25) Kahe sõltumatu importija kasumimarginaali kohta, kellest üht oli kasutatud ülalnimetatud eksportiva tootja ekspordihinna arvutamisel, leiti, et neid kasumimarginaale ei tohi kasutada, kuna kõnealuste importijate majandustegevus ei ole piisavalt võrreldav asjaomase sidusimportija majandustegevusega. Suurem osa selle sidusimportija imporditud volframelektroode on seotud selle grupi peamise toote, keevituspõletiga. Tuleb ka märkida, et volframelektroodid on lõpptoodanguga võrreldes tühise väärtusega. Selle põhjal jõuti järeldusele, et sidusimportija enda kasumimarginaal on ekspordihinna arvutamiseks täpsem.(26) Ekspordihindade kohta rohkem märkusi ei esitatud ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 47 ja 48 esitatud üldmetoodika, välja arvatud, nagu eespool kirjeldatud, sidusimportija enda kasumimarginaali kasutamine sellise tootja ekspordihinna arvutamiseks, kellele on võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.5. Võrdlus(27) Põhjendustes 17–20 ja 22 kirjeldatud normaalväärtusi ning põhjendustes 23–26 selgitatud viisil kontrollitud ekspordihindu võrreldi tehasest tarnimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Tegurid, mille suhtes muudatused arvesse võeti, olid põhjenduses 19 kirjeldatud kaudsed maksud, transpordi-, kindlustus-, käitlus- ja lisakulud ning pakkimis-, krediidi- ja pangatasud.6. Dumpingumarginaala) Koostööd tegev eksportiv tootja, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine(28) Eelöeldu taustal on lõplik dumpingumarginaal (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist) järgmine:Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd | 17 % |b) Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine(29) Pärast ekspordihinna korrigeerimist teise äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, on lõplikud dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist) järgmised:Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd | 107,3 % |Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd | 128,4 % |c) Kõigi teiste eksportivate tootjate puhul(30) Pärast ekspordihinna korrigeerimist koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, kehtestati lõplikuks üleriigiliseks dumpingutasemeks 160,2% CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist.E. KAHJU1. Ühenduse toodang(31) Kuna ühenduse tootmise kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 57 ja 58.2. Ühenduse tootmisharu mõiste(32) Kuna ühenduse tootmisharu mõiste kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 59.3. Ühenduse tarbimine(33) Kuna ühenduse tootmise tarbimise kohta märkused puuduvad kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 60.4. Import ühendusse asjaomasest riigist(34) Kuna asjaomasest riigist pärit impordi kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 61–66.5. Ühenduse tootmisharu olukord(35) Kuna ühenduse tootmisharu olukorra kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 67–93.F. PÕHJUSLIKUD SEOSED(36) Vastava uue ja põhjendatud teabe ning vastavate väidete puudumise tõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94–114.G. ÜHENDUSE HUVID(37) Kolm eksportijat, üks eksportijate ühendus ja üks importija väljendasid muret selle üle, et Hiina eksportijad jäävad ajutiste tollimaksude tõttu ühenduse turult välja. Arvestades, et ühenduse tootjaid on ainult kaks ja teistest riikidest importijaid peaaegu ei ole, teeks see eeldatavasti kasutajate kahjuks lõpu ühenduse turul valitsevale konkurentsile. Lisaks on väidetud, et need kaks ühenduse tootjat on ühenduse turul juba varem konkurentsivastase tegevusega hindu kujundanud. Kuid need asjaosalised ei esitanud oma väidete põhjenduseks mingeid lisatõendeid ega ole ka uurimise käigus leitud mingeid märke, mis viitaksid seesugustele tegevustele.(38) Nagu ajutises määruses nimetatud, pole dumpinguvastaste meetmete eesmärk kaotada kolmandate riikide eksportijatele pääsu ühenduse turule, vaid pigem taastada võrdsed võimalused, mida ebaõiglane kaubanduspraktika on kahjustanud.(39) Väidetava konkurentsivastase käitumise kohta ei leitud uurimise käigus mingeid tõendeid ega ole ühenduse tootmisharul olnud ebanormaalselt suurt kasumit isegi mitte enne seda, kui Hiina import ühenduse turul oluliselt levima hakkas. Kehtestatud meetmete tase peaks lisaks kahele ühenduse tootjale võimaldama veel vähemalt mõnel HRV eksportival tootjal jätkata asjaomase toote ühenduse turul müümist. Tollimaksude eesmärk, kui need põhinevad kahjul, on tõsta impordihinnad üksnes tasemele, mis võimaldavad ühenduse tootmisharul normaalset kasumit saada.(40) Üks importija väitis, et tollimaksud ohustaksid tema äriühingu püsimist. Lisaks turustab see importija ainulaadset kõrgekvaliteedilist elektroodi tüüpi ja kui ta peaks tegevuse lõpetama, kannataksid tema väitel lõpptarbijad, kuna uuenduslikkus ja teenuse kvaliteet langeks.(41) Nagu ajutises määruses nimetatud, peaks asjaomase toote igasugune impordihinna tõus mõjuma importijatele üldiselt nii, et see taastab ühenduse tootjate õiglase konkurentsi ega tohiks takistada importijatel asjaomast toodet müümast. Lisaks on koostööd tegevate importijate tasandilt leitud kõrgete kasumimarginaalide põhjal ebatõenäoline, et nad peavad oma tegevuse lõpetama, isegi kui impordi maht meetmete kehtestamise tõttu väheneb. Turustaja/vahendaja roll on keevituselektroodide turul ülioluline, sest see võimaldab lõpptarbijal kõik keevitamiseks vajamineva ühest kohast kätte saada. Seega on ülimalt tõenäoline, et need vahendajad jäävad ka pärast meetmete kehtestamist olulisel määral turule.(42) Üks osaleja väitis, et nende grupi imporditud volframelektroodid kuuluvad sama äriühingu toodetavate keevituspõletite juurde. Kui tarbijad on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu sunnitud kasutama teiste varustajate odavamaid elektroode, kannataks seeläbi äriühingu keevituspõletite talitlustoime ja vastupidavus, mis avaldaks kahjulikku mõju tervele nende ettevõttele. Leitakse siiski, et isegi kui nende kasutajate kliendid ei ole seesugustest kahjulikest tehnilistest tagajärgedest teadlikud, ei sunni sellele eksportijale kavandatavate tollimaksude suhteliselt madal tase neid teisi tarneallikaid kasutama. Lisaks ei esitatud eeldatavate negatiivsete tagajärgede kohta mingeid tõendeid.(43) Vastava uue ja põhjendatud teabe ning vastavate väidete puudumise tõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 115–132.H. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase(44) Pärast ajutiste järelduste teatavakstegemist väitis ühenduse tootmisharu, et ajutise määruse põhjenduses 136 nimetatud importijate funktsioonide korrigeerimine oli ülemäärane kahel põhjusel.-  Mitte kõik importijad ei täida kõiki selles põhjenduses nimetatud funktsioone nagu pakendamine, ladustamine, kvaliteedikontroll, märgistamine ning mõnedel juhtudel elektroodide füüsikaline töötlemine. Mõnel juhul eksporditakse elektroode HRVst sellises seisukorras, et importijal pole vaja enamikku neist toiminguist teha.-  Isegi kui kõnealune importija neid funktsioone täidaks, oleks nende maksumus ühenduse tootmisharu hinnangu kohaselt tunduvalt madalam komisjoni ajutiselt kehtestatud korrigeerimise ulatusest.(45) Komisjon on seda küsimust edasi uurinud ja saanud muu hulgas üksikasjalikku teavet veel ühelt sõltumatult importijalt. Uurimine näitas, et nii ühenduses toodetud kui ka imporditud elektroode müüakse paljude eri kanalite kaudu ning neid müüakse sageli tootja ja lõpptarbija vahel mitu korda edasi. Sellel turul tegutsejad täidavad kvaliteedikontrolli, ladustamise ja logistika, taaspakendamise, turustamise ja müügijärgse toetuse funktsioone erineval määral. Pärast kogu kättesaadava teabe põhjalikku analüüsi leiti, et süstemaatilisem ja ühetaolisem viis importijate funktsioonide arvestamiseks on võrrelda impordihindu ühtsele kaubandustasandile kohandatud ühenduse tootmisharu hindadega.(46) Sel eesmärgil võeti aluseks ühenduse tootmisharu toodetud samasuguse toote müük ühenduse turul, mille põhjal hinnatakse eri kaubandustasanditest st kauplejate, vahendajate, lõpptarbijate ja originaalseadmete valmistajate tasandist tulenevaid hinnaerinevusi. Seetõttu kohaldati ajutise määruse põhjenduses 136 nimetatud korrigeerimise asemel seda korrigeerimist kaubandustasandi osas.(47) Üks eksportija juhtis tähelepanu veale oma müügiandmetes, mille põhjal oli arvutatud tema kahjumimarginaal. Parandati ka teised kahjumimarginaali arvutamiseks kasutatud andmetest leitud tehnilised vead. Nende paranduste tulemusena vähendati ühe eksportija kahjumimarginaali ja üleriigilist kahjumimarginaali.(48) Leiti ka, et mõnede HRV eksportijate ekspordi ebakorrapärase ajalise arengu ning USA dollari ja euro vahetuskursside muutuste tõttu uurimisperioodi ajal andis igakuiste vahetuskursside kasutamine oluliselt täpsemaid tulemusi, kui aastavahetuskursi kasutamine. Kõigi eksportijate arvutused vaadati vastavalt üle.(49) Üks eksportija ja üks eksportijate ühendus väitsid, et tooraine ostmise ja valmis volframelektroodide vahendajale müümise vahele jääv üleminekuaeg on HRV eksportijate jaoks transpordiaja ja tollitoimingute pikema kestuse tõttu oluliselt suurem kui ühenduse tootmisharu jaoks. See tähendab, et HRV eksportijate hindadel kulub tooraine hinnatõusudele reageerimiseks loomulikult rohkem aega kui ühenduse tootmisharu hindadel ja eksportija nõudis, et seda võetaks kahjumimarginaali arvutamisel arvesse.(50) Kuigi tunnistatakse, et Hiina eksportijate jaoks on toote valmistamise ja kliendile üleandmise vahele jääv viivitus suurem, ei peeta seda kahju kindlakstegemisel oluliseks teguriks. Uurimisel kasutatakse andmeid lähtudes arve kuupäevast, mis kattub enamasti kaupade vabrikust väljaveo kuupäevaga. Ka väljaveo kuupäeva ja tooraine hetkehinnal põhineva hinnakokkuleppe vahele jääb viivitus, kuid pole mingit põhjust eeldada, et see viivitus oleks Hiina tootjatel suurem kui ühenduse tootjatel. Seega tuleb see väide tagasi lükata.(51) Seetõttu on lõplikud kaalutud keskmised kahjumimarginaalid äriühingute puhul, kelle suhtes kohaldatakse kas individuaalset või turumajanduslikku kohtlemist, järgmised:Äriühing | Lõplik kahjumimarginaal |Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. | 22,7 % |Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd. | 41,0 % |Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd. | 38,8 % |Kõik teised äriühingud | 63,5 % |2. Tollimaksude vorm ja tase(52) Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, millest piisaks impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali.(53) Eelöeldut silmas pidades on lõplikud tollimaksud järgmised:Äriühing | Lõplik tollimaks |Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd. | 17,0 % |Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. | 41,0 % |Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd. | 38,8 % |Kõik teised äriühingud | 63,5 % |(54) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seetõttu kajastavad need tollimaksumäärad uurimise käigus kindlaks tehtud äriühingute olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis pärinevad asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi järgi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, ei tohi nimetatud tollimäära kohaldada ning nende puhul kehtib kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.(55) Taotlus kohaldada nimetatud äriühingutele ettenähtud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile[3] koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatuste korral äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.(56) Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude õige rakendamine, ei peaks jääktollimaksu taset kohaldama mitte üksnes koostööst keeldunud eksportijate suhtes, vaid ka nende äriühingute suhtes, kes uurimisperioodi jooksul ühendusse ei eksportinud. Viimaseid äriühinguid kutsutakse üles siiski (juhul kui nad täidavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teise lõigus sätestatud nõudeid) esitama vastavalt nimetatud artiklile läbivaatamistaotlus selleks, et nende olukord individuaalselt läbi vaadataks.3. Kohustused(57) Pärast oluliste faktide ja kaalutluste esitamist, mille alusel kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist, pakkusid kaks Hiina Rahvavabariigi eksportivat tootjat hinnakohustusi vastavalt alusmääruse artikli 8 lõikele 1.(58) Asjaomast toodet iseloomustab märkimisväärne hulk tooteliike, millel on olulised erinevused. Kaks eksportivat tootjat pakkusid kõigile tootetüüpidele üksnes minimaalset impordihinda tasemel, mis ei tagaks kahjustava dumpingu kõrvaldamist kõikide toodete puhul. Samuti tuleb märkida, et tooteliikide suur hulk teeks peaaegu võimatuks kehtestada igale tooteliigile minimaalne impordihind, mida komisjon saaks nõuetekohaselt kontrollida, kuigi eksportivad tootjad on neist igaühele pakkunud erineva minimaalse impordihinna.(59) Lisaks selgus uurimise käigus, et asjaomaste toodete hinnad on märkimisväärselt kõikuvad ning seetõttu ei sobi need tooted kindlaksmääratud hinnakohustuse võtmiseks. Selle probleemi lahendamiseks soovitasid mõlemad äriühingud minimaalse impordihinna indekseerimist APT hindade kõikumise alusel. Kuna aga APT hindade ja volframelektroodide hindade kõikumise vahel ei saanud uuritaval ajavahemikul ühe eksportiva tootja puhul siiski täpset vastavust kehtestada, ei osutunud APT hindade alusel minimaalse impordihinna indekseerimine selle konkreetse eksportiva tootja puhul võimalikuks.(60) Peale selle oli ühel eksportivatest tootjatest mitu seotud äriühingut Euroopa Liidus ning need seotud äriühingud müüsid samadele klientidele muid tooteid. Sellisest keerulisest müügistruktuurist tekib ringluse oht.(61) Eespool esitatu alusel jõuti järeldusele, et kõnealused kohustuste pakumised tuleks tagasi lükata.4. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine ja erikontroll(62) Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse (EÜ) nr 1350/2006 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kui lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra. Kui lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust kõrgem, nõutakse lõplikult sisse üksnes ajutiselt tagatiseks antud summad.(63) Et tollimaksumäärade suurtest erinevustest tingitud kohustusest kõrvalehoidmise oht oleks võimalikult väike, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine. Nende erimeetmete hulka, mida kohaldatakse üksnes äriühingutele, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, kuuluvad:(64) Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.(65) Meenutatakse, et kui nende äriühingute ekspordimaht, kelle suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu kasvu käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul ja juhul, kui tingimused on täidetud, võib algatada uurimise meetmetest kõrvalehoidmise kohta. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Artikkel 11. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks vähemalt 94%-lise volframisisaldusega volframist keevituselektroodidele, sh elektroodide volframvarrastele ja -lattidele (v.a üksnes aglomeerimisel saadud), mis on pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata, kuuluvad CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 00 (TARICi koodide 8101 99 10 10 ja 8515 90 00 10) alla ning on pärit Hiina Rahvavabariigist.2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool nimetatud äriühingute toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd. | 17,0 % | A754 |Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. | 41,0 % | A755 |Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd. | 38,8 % | A756 |Kõik teised äriühingud | 63,5 % | A999 |3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 2Komisjoni määruse (EÜ) nr 1350/2006 alusel Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 00 (TARICi koodide 8101 99 10 10 ja 8515 90 00 10) alla kuuluvate teatavate vähemalt 94%-lise volframisisaldusega volframelektroodide (v.a üksnes aglomeerimisel saadud), sh keevituselektroodide volframvarraste ja -lattide, pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata, impordi suhtes kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse kooskõlas allpool sätestatud eeskirjadega. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tagastatakse. Kui lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust kõrgem, nõutakse lõplikult sisse üksnes ajutiselt tagatiseks antud summad.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistujaLISAArtikli 1 lõikes 3 nimetatud faktuurarvele tuleb lisada äriühingu töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis.2.  Faktuurarve välja andnud äriühingu töötaja nimi ja ametinimetus.3.  Järgmine avaldus: "Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Ühendusse ekspordiks müüdavad volframelektroodid [kogus] on valmistanud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomane riik]. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged."Kuupäev ja allkiri [1] ELT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] ELT L 250, 13.9.2006, lk 10.[3] European CommissionDirectorate-General for TradeDirection B, office J-79 5/161049 Brussels/Belgium