               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.9.2015
            COM(2015) 413 final
            2015/0184(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2016. aastaks

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta) kohaselt taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid mere bioloogiliste ressursside kasutamise kaudu maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust tasemest kõrgemal. Tähtis vahend nende eesmärkide saavutamiseks on lubatud kogupüüki (TAC) ja kvoote hõlmav iga-aastane kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine.

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks liikmesriikide 2016. aasta kalapüügivõimalused seoses majanduslikult kõige tähtsamate Läänemere kalavarudega. Iga-aastast lubatud kogupüüki ja kvoote käsitlevate otsuste lihtsustamiseks ja selguse tagamiseks määratakse kalapüügivõimalused Läänemeres alates 2006. aastast kindlaks eraldi määrusega.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

                  Ettepanekuga kehtestatakse kvoodid, mille maht on kooskõlas 11. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta) sätestatud eesmärkidega. Ettepanekus võetakse arvesse hiljuti määrusega (EL) 2015/812 tehtud muudatusi, millega kaotati Läänemere tursavarude püügikoormuse reguleerimise süsteem (artikli 4 punkti 4 alapunkt c)

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

               Esitatud meetmed on kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja eeskirjadega ning liidu säästva arengu poliitikaga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 43 lõige 3.

               •Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)

               Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

               Ühine kalanduspoliitika on ühine kogu liidule. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

               Nõukogu asjakohase määrusega eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikeid 6 ja 7 ning artiklit 17, on liikmesriikidel õigus jaotada need kalapüügivõimalused piirkondadele või ettevõtjatele vastavalt nimetatud artiklites sätestatud kriteeriumidele. Seega on liikmesriikidel piisavalt manööverdamisruumi selliste otsuste tegemisel, mis on seotud neile eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamise sotsiaal-majandusliku mudeli valikuga.

               Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise konkreetse määruse võtab nõukogu vastu igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas.

               •Vahendi valik

               Kavandatav õigusakt: määrus.

               See on ettepanek kalavarude majandamiseks ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 alusel.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Läänemere nõuandekomisjoni (BSAC) põhjalähedaste ja pelaagiliste kalavarude ühistöörühma koosolekul juunis 2015 peeti konsultatsioone komisjoni teatise alusel, milles käsitleti 2016. aasta kalapüügivõimalusi ühise kalanduspoliitika raames (COM(2015) 239 (final)). ICES esitas ettepaneku teadusliku põhjenduse. Kaaluti kõiki asjaomaste kalavarude kohta esitatud esialgseid seisukohti ja võeti neid ettepanekus arvesse nii palju kui võimalik, minemata vastuollu olemasoleva poliitikaga või põhjustamata ohustatud varude olukorra halvenemist.

               Teadusnõuannet püügipiirangute kohta arutati liikmesriikidega ka BALTFISHi piirkondlikul foorumil 2015. aasta juunis.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Teadusorganisatsioon, kellega konsulteeriti, on Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES).

               Euroopa Liit taotleb igal aastal ICESilt teadusnõuandeid tähtsate kalavarude kohta. Saadud nõuanded hõlmavad kõiki Läänemere kalavarusid, mille kohta tehakse lubatud kogupüügi ettepanek.

               •Mõju hindamine

               Läänemeres 2016. aastaks kavandatud kalapüügivõimalused kokku (tonnides) vähenevad 15 % võrreldes 2015. aastaga ja määratakse kindlaks tasemel, mis ulatub ligikaudu 570 tuhande tonnini
                  1
               . Kalapüügivõimalused (väljendatuna kalade arvuna) suurenevad 6 % võrra ning seega võib püüda 115 874 ühikut.

               Kalavarude põhjal arvestades täheldatakse lubatud kogupüügi suurenemist kahe räimevaru osas keskmiselt 10 %, põhibasseini lõhe osas 10 % ja atlandi merilesta osas 18 %, samas väheneb Botnia lahe ja Riia lahe räimevaru püük keskmiselt 28 %, Soome lahe lõhevaru püük 24 %, Läänemere idaosa tursavaru püük 20 % ja kiluvaru püük 14 %.

               Võttes aluseks kaheksas Läänemere-äärses riigis 2013. aastal lossitud kala keskmise hinna,
                  2
                ulatub püügivõimaluste väärtus 2016. aastal ligikaudu 256 miljoni euroni. Seega on vähenemine 19 %. Kõige suuremat langust täheldatakse Botnia lahe räimevarude lubatud kogupüügis, st 62 miljonilt eurolt 2015. aastal 38 miljonile eurole 2016. aastal. Võttes aga arvesse asjaolu, et 2014. aastal ei kasutatud räimekvooti täielikult ära, ja oletades, et püügitase jääb 2016. aastal samaks, ei ole kvoodi väärtuse vähenemine nii suur. Kuigi kilupüügi kvoot väheneb 14 %, suureneb kvoodi väärtus ligikaudu 100 tuhande euro võrra. See tuleneb 17 % hinnatõusust võrreldes 2013. aasta hinnaga, mis oli 289 eurot tonni eest.

               Käesolevas ettepanekus ei kajastata ainult lühiajalisi probleeme, vaid see on ka osa pikemaajalisest strateegiast, mille kohaselt vähendatakse kalapüüki pikemas perspektiivis järk-järgult säästva tasemeni ja seejärel hoitakse sellel. Ettepaneku strateegia järgimine viiks seega keskmises või pikas perspektiivis stabiilse püügikoormuseni ja suuremate kvootideni. Strateegia rakendamisega kaasnevad pikas perspektiivis loodetavasti jätkusuutlikum kalapüük ja kasvav lossimismaht.

               •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

               Ettepanekuga lihtsustatakse veelgi (ELi või liikmesriikide) ametiasutuste haldusmenetlusi, kuna selles sisalduvad Läänemere 2015. aasta püügivõimalusi käsitleva määrusega sarnased sätted.

               Käesoleva määrusega lihtsustatakse kalavarude majandamise korda, sest erinevalt varasematest aastatest ei ole püügitegevus enam piiratud kindlaksmääratud päevade arvuga, mil kalalaevad tohivad merel viibida. See vähendab liikmesriikide halduskoormust. Teadlaste kinnitusel ei ohusta püügikoormuse piirangute puudumine varude suurust, sest kvootide kasutamise tõhus kontrollimine on piisav, et hoida püügisurve kalavarudele kontrolli all.

               Ettepanek käsitleb iga-aastast määrust 2016. aasta kohta ega sisalda seetõttu läbivaatamisklauslit.

               4.MÕJU EELARVELE

               Käesolev ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad ning seire-, hindamis- ja aruandluskord

                  Kalapüügivõimaluste kasutamise kontrollisüsteem, mis lähtub lubatud kogupüügist ja kvootidest, on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009.

               •Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus

               Ettepanekuga määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2016. aastaks.

               Lossimiskohustust hakati teatavat liiki püügiga hõlmatud kalavarude suhtes kohaldama alates 1. jaanuarist 2015. Läänemeres hõlmab selline püük kalavarusid, mille suhtes on käesoleva määrusega kehtestatud lubatud kogupüük ja kvoodid, nimelt väikeste pelaagiliste liikide püüki (räime- ja kiluvarud), lõhepüüki (lõhevarud), samuti tursapüüki (tursavarud), ning mille püük on määratletud liigi põhjal. Selliste liikide suhtes, mille põhjal ei määratleta püüki, kuid mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük (nt merilest), kohaldatakse Läänemeres lossimiskohustust alates 1. jaanuarist 2017, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1396/2014.

               Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 2 kohase lossimiskohustuse kehtestamisega toimub muutus – kavandatavad kalapüügivõimalused kajastavad lossitud kalavarude asemel püütud kalavarusid. Sellest muudatusest lähtuti 2015. aasta kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel ning seda ei kohaldata enam eespool nimetatud varude puhul.

               Kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta ka artikli 16 lõiget 1 (osutab suhtelise stabiilsuse põhimõttele) ja artikli 16 lõiget 4 (osutab ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja mitmeaastastes majanduskavades sätestatud eesmärkidele).

               Kavandatavad numbrilised kogused kajastavad teadusnõuandeid ja konsultatsioone Läänemere nõuandekomisjoniga. Selleks et vajaduse korral kehtestada ELi kvoodid Vene Föderatsiooniga ühiste kalavarude jaoks, arvati varude vastavad kogused maha ICESi soovitatud lubatud kogupüügist.

               Komisjoni eesmärk on tagada kalavarude säästev kasutamine vastavalt liidu poliitikale ja võetud rahvusvahelistele kohustustele ning säilitada samas stabiilsed püügivõimalused, mistõttu lubatud kogupüügi iga-aastased muudatused on võimalikult väikesed, võttes arvesse konkreetse kalavaru seisukorda.

               Lubatud kogupüük ja liikmesriikide vahel jaotatud kvoodid on esitatud käesoleva määruse lisas.

               Kõiki Läänemere viit pelaagilist varu (neli räimevaru ja üks kiluvaru), atlandi merilesta ja põhibasseini lõhevaru püütakse 2016. aastal maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, seepärast vastab kavandatud lubatud kogupüük maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavale kalastussuremusele. Lõhe ja idapoolse tursavaru lubatud kogupüük Soome lahes vastab ICESi väljatöötatud lähenemisviisile, mida kasutatakse väheste andmetega kalavarude puhul. Lääneosa tursavaru käsitleva nõuande ja lubatud kogupüügi kohta oodatakse alles ICESi selgitust.

               Idapoolse tursavaru bioloogiliste muutuste tõttu ei esitanud ICES selle kalavaru bioloogilisi võrdluspunkte, st tegelikku kalastussuremust. Kava on välja töötatud eeldusel, et tursavaru kasv jääb stabiilseks, kuid nii see enam ei ole. ICESi tähelepanekute kohaselt on idapoolse tursavaru kasv viimastel aastatel olulisel määral vähenenud ning bioloogilisi võrdluspunkte ei ole enam võimalik kehtestada. ICESi sõnul ei saa seepärast anda idapoolse tursavaru kohta soovitusi Läänemere tursavarude mitmeaastase kava põhjal ja ICES soovitab määrata lubatud kogupüük väheste andmetega kalavarude puhul kasutatava lähenemisviisi põhjal. See muudab mitmeaastase kava artiklite 6, 7 ja 8 kohaldamise idapoolse tursavaru suhtes 2016. aastal võimatuks, kuna kavas olevad lubatud kogupüügi kehtestamise eeskirjad põhinevad kõnealustel võrdluspunktidel. Seepärast on asjakohane määrata Läänemere uue mitmeaastase kava ettepaneku ootuses kalapüügivõimalused kindlaks vastavalt kava artikli 5 lõikele 1 ja ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3 ICESi poolt väljatöötatud lähenemisviisi põhjal, et takistada idapoolse tursavaru ülepüüki lubatud kogupüügi kehtestamata jätmise tõttu.

               Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 kehtestati lubatud kogupüügi haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas artikli 3 kohased paindlikkust käsitlevad sätted ja artikli 4 kohased ettevaatusprintsiibi või analüütilise lubatud kogupüügi põhjal majandatavad kalavarud. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt otsustab nõukogu lubatud kogupüügi kehtestamisel, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata artikleid 3 ja 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti lisati paindlikkusmehhanism kõigi selliste kalavarude jaoks, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohane lossimiskohustus. Selleks et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste elusressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet ja takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist, tuleks selgitada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kasutatakse ainult siis, kui liikmesriik ei kasuta määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast ühest aastast teise ülekandmist.

               2015/0184 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2016. aastaks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

               (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013
                  3
                artikli 6 kohaselt tuleb kehtestada meetmed, millega reguleeritakse juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästvat kalandustegevust, võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majanduslikke nõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruannet ning asjaomastes geograafilistes piirkondades või pädevusvaldkondades loodud nõuandekomisjonidelt saadud nõuandeid.

               (3)Nõukogul on kohustus võtta vastu püügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 16 tuleks kalapüügivõimalused jaotada liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või püügiviisi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus, ning võttes asjakohaselt arvesse kõnealuses määruses kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.

               (4)Lubatud kogupüük (TAC) tuleks seega, kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013, kehtestada olemasoleva teadusliku nõuande põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise ja pidades ka silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus.

               (5)Nende kalavarude kalapüügivõimalused, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Seega tuleks kehtestada Läänemere tursavarude püügipiirangud kooskõlas nõukogu määruses (EÜ) nr 1098/2007
                  4
                sätestatud eeskirjadega.

               (6)Tulenevalt Läänemere idaosa tursavaruga seotud muutustest ei suutnud Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) kindlaks määrata ICESi alarajoonide 25–32 tursavaru bioloogilisi võrdluspunkte ning tegi selle asemel ettepaneku määrata kõnealuse tursavaru lubatud kogupüük kindlaks väheste andmetega kalavarude puhul kasutatava lähenemisviisi põhjal. Bioloogiliste võrdluspunktide puudumine muudab võimatuks järgida kõnealuste alarajoonide tursavaru püügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise eeskirju, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1098/2007. Kuna kalapüügivõimaluste kehtestamata ja eraldamata jätmine võib tõsiselt ohustada tursavarude jätkusuutlikkust, on lubatud kogupüük vaja kindlaks määrata tasemel, mis vastab ICESi väljatöötatud ja soovitatud lähenemisviisile väheste andmetega kalavarude puhul.

               (7)Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalusi kasutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009,
                  5
                eelkõige vastavalt selle artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja püügikoormuse registreerimist ning kalapüügivõimaluste ammendumise andmete esitamist komisjonile. Seetõttu peab käesoleva määrusega täpsustama koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta.

               (8)Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96
                  6
                on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas artiklite 3 ja 4 kohased ennetuslikke ja analüütilisi lubatud kogupüüke käsitlevad paindlikkussätted. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt otsustab nõukogu lubatud kogupüügi kehtestamisel, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 9 kehtestatud, et ühest aastast teise ülekandmise paindlikkusmehhanismi võib kasutada kõikide lossimiskohustusega hõlmatud varude puhul. Selleks et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste elusressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata.

               (9)Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2016. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               I peatükk
                  Üldsätted

               Artikkel 1
               Reguleerimisese

               Käesoleva määrusega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused.

               Artikkel 2
               Reguleerimisala

               Käesolevat määrust kohaldatakse Läänemerel tegutsevate liidu kalalaevade suhtes.

               Artikkel 3
               Mõisted

               Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1)
                     „ICES” – Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu;

               2)„Läänemeri” – ICESi IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkond;

               3)„alarajoon” – Läänemeres paiknev ICESi alarajoon, mis on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005
                  7
                I lisas;

               4)„kalalaev” – laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside ärieesmärgil kasutamiseks;

               5)„liidu kalalaev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

               6)„kalavaru” – mere bioloogiline ressurss teataval majandamisalal;

               7)„lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust kogus, mida võib:

               i)püüda aasta jooksul, kui on tegemist püügiga, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohane lossimiskohustus, või

               ii)lossida aasta jooksul, kui on tegemist püügiga, mille suhtes ei kehti määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohane lossimiskohustus;

               8)„kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist.

               II peatükk
                  Kalapüügivõimalused

               Artikkel 4
               Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

               Lubatud kogupüük, kvoodid ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud lisas.

               Artikkel 5
               Püügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

               Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

               a)määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

               b)määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohaseid mahaarvamisi ega ümberjaotamisi;

               c)määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

               d)määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste kinnipidamist või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast ülekandmist;

               e)määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi;

               Artikkel 6
               Lossimiskohustuseta saagi ja kaaspüügi saagi lossimise tingimused

               Siht- ja kaaspüügina püütud lestasaaki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui saagi on püüdnud selle liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning tingimusel, et kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

               III peatükk
                  Lõppsätted

               Artikkel 7
               Andmete edastamine

               Kui liikmesriigid saadavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmeid kalavarude püütud või lossitud koguste kohta, kasutavad nad käesoleva määruse lisas sätestatud kalavarude koode.

               Artikkel 8
               Paindlikkus

               1.Kui käesoleva määruse lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist kogupüüki.

               2.Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 ei kohaldata juhul, kui liikmesriigid kasutavad määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

               Artikkel 9
               Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Välja arvatud idapoolne tursavaru ja kaasa arvatud lõhevarude saagi konverteeritud kaal (1 kala on keskmiselt 4,5 kg).

                     (2)
                  EUMOFA, iga-aastased andmed, saadud järgmiselt veebilehelt

                     http://www.eumofa.eu

                  , 22.5.2014.

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (4)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1098/2007, 18. september 2007, millega kehtestatakse mitmeaastane kava ning muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 779/97 (ELT L 248, 22.9.2007, lk 1).

                     (5)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

                     (6)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 847/96, 6. mai 1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

                     (7)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2187/2005, 21. detsember 2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil (ELT L 349, 31.12.2005, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.9.2015
            COM(2015) 413 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS,millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2016. aastaks

               LISA

               järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS,
                  millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2016. aastaks

               Järgmistes tabelites sätestatakse lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) kalavarude kaupa ning nendega funktsionaalselt seotud tingimused.

               Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole kindlaks määratud teisiti.

               Kalavarudele viidatakse liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras.

               Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmises vastavustabelis esitatud tavanimetusi ja ladinakeelseid nimetusi.

                        Teaduslik nimetus

                        Kolmetäheline kood

                        Tavanimetus

                        Clupea harengus

                        HER

                        Räim

                        Gadus morhua

                        COD

                        Tursk

                        Pleuronectes platessa

                        PLE

                        Atlandi merilest

                        Salmo salar

                        SAL

                        Lõhe

                        Sprattus sprattus

                        SPR

                        Kilu

                        Liik:

                        Räim

                        Püügipiirkond:

                        Alarajoonid 30–31

                        Clupea harengus

                        HER/3D30.; HER/3D31.

                        Soome

                        84654

                        Rootsi

                        18600

                        Liit

                        103254

                        TAC

                        103254

                        Analüütiline TAC

                        Liik:

                        Räim

                        Püügipiirkond:

                        Alarajoonid 22–24

                        Clupea harengus

                        HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

                        Taani

                        3476

                        Saksamaa

                        13680

                        Soome

                        2

                        Poola

                        3227

                        Rootsi

                        4412

                        Liit

                        24797

                        TAC

                        24797

                        Analüütiline TAC

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

                        Liik:

                        Räim

                        Püügipiirkond:

                        Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

                        Clupea harengus

                        HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32.

                        Taani

                        3905

                        Saksamaa

                        1035

                        Eesti

                        19942

                        Soome

                        38927

                        Läti

                        4921

                        Leedu

                        5182

                        Poola

                        44224

                        Rootsi

                        59369

                        Liit

                        177505

                        TAC

                        Ei kohaldata

                        Analüütiline TAC

                        Liik:

                        Räim

                        Püügipiirkond:

                        Alarajoon 28.1

                        Clupea harengus

                        HER/03D.RG

                        Eesti

                        14141

                        Läti

                        16482

                        Liit

                        30623

                        TAC

                        30623

                        Analüütiline TAC

                        Liik

                        Tursk

                        Püügipiirkond:

                        Alarajoonide 25–32 liidu veed

                        Gadus morhua

                        COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

                        Taani

                        9451

                        Saksamaa

                        3760

                        Eesti

                        921

                        Soome

                        723

                        Läti

                        3514

                        Leedu

                        2315

                        Poola

                        10884

                        Rootsi

                        9575

                        Liit

                        41143

                        TAC

                        Ei kohaldata

                        Ennetuslik TAC

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

                        Liik:

                        Tursk

                        Püügipiirkond:

                        Alarajoonid 22–24

                        Gadus morhua

                        COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

                        Taani

                        p.m.

                        Saksamaa

                        p.m.

                        Eesti

                        p.m.

                        Soome

                        p.m.

                        Läti

                        p.m.

                        Leedu

                        p.m.

                        Poola

                        p.m.

                        Rootsi

                        p.m.

                        Liit

                        p.m.

                        TAC

                        p.m.

                        Analüütiline TAC

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

                        Liik:

                        Atlandi merilest

                        Püügipiirkond:

                        Alarajoonide 22–32 liidu veed

                        Pleuronectes platessa

                        PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

                        Taani

                        2890

                        Saksamaa

                        321

                        Poola

                        605

                        Rootsi

                        218

                        Liit

                        4034

                        TAC

                        4034

                        Analüütiline TAC

                        Liik:

                        Lõhe

                        Püügipiirkond:

                        Alarajoonide 22–31 liidu veed

                        Salmo salar

                        SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

                        Taani

                        21935

                        (1)

                        Saksamaa

                        2440

                        (1)

                        Eesti

                        2229

                        (1)

                        Soome

                        27351

                        (1)

                        Läti

                        13951

                        (1)

                        Leedu

                        1640

                        (1)

                        Poola

                        6654

                        (1)

                        Rootsi

                        29650

                        (1)

                        Liit

                        105850

                        (1)

                        TAC

                        Ei kohaldata

                        Analüütiline TAC

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.

                        Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

                        __________

                        (1)
                              Väljendatakse isendite arvuna.

                        Liik:

                        Lõhe

                        Püügipiirkond:

                        Alarajooni 32 liidu veed

                        Salmo salar

                        SAL/3D32.

                        Eesti

                        1028

                        (1)

                        Soome

                        8996

                        (1)

                        Liit

                        10024

                        (1)

                        TAC

                        Ei kohaldata

                        Ennetuslik TAC

                        __________

                        (1)
                              Väljendatakse isendite arvuna.

                        Liik:

                        Kilu

                        Püügipiirkond:

                        Alarajoonide 22–32 liidu veed

                        Sprattus sprattus

                        SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

                        Taani

                        18184

                        Saksamaa

                        11520

                        Eesti

                        21115

                        Soome

                        9519

                        Läti

                        25502

                        Leedu

                        9225

                        Poola

                        54119

                        Rootsi

                        35152

                        Liit

                        184336

                        TAC

                        Ei kohaldata

                        Analüütiline TAC


title: Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta {SEK(2006) 638 }

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0244

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta {SEK(2006) 638 }  /* KOM/2006/0244 lõplik - COD 2006/0084 */

		ETBrüssel 24.5.2006KOM(2006) 244 lõplik2006/0084 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta(komisjoni esitatud){SEK(2006) 638 }SELETUSKIRIPõhjused ja eesmärgidEuroopa Pettustevastane Amet (OLAF) asutati 1999. aastal. Ameti tegutsemise õiguslik alus koosneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 1073/1999 [1] ning nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusest (Euratom) nr 1074/1999 [2], milles määratletakse OLAFi sise- ja välisjuurdluste teostamise kord, ning komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsusest (EÜ/ESTÜ/Euratom) nr 1999/352 [3] ameti asutamise kohta.Aprillis 2003 kinnitas komisjon OLAFi tegevust käsitleva esimese arenguaruande [4], mis sisaldas ameti toimingute parandamiseks mitmeid soovitusi. Aruandes järeldas komisjon, et ameti sünergia ja institutsionaalne eristaatus (komisjoni sõltumatu talitus) toimivad, kuid tegevust oleks vaja muuta tõhusamaks ja parandada koostööd liikmesriikidega. Euroopa Parlament tervitas komisjoni võetud kohustust koostada asjakohased õigusaktide ettepanekud [5].Veebruaris 2004 võttis komisjon vastu määruste (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 muutmisettepanekud [6]. Ettepanekute eesmärk oli tugevdada isikute menetlusõigusi, kontrollida paremini juurdluste kestust ning parandada ameti ja asjaomaste institutsioonide vahelist teabevahetust ja operatiivtegevuse tõhusust. Euroopa Parlament ja nõukogu soovisid enne nimetatud ettepanekute menetlemist saada ameti tegevuse kohta täiendavat hinnangut. Sellest tulenevalt koostas kontrollikoda eriaruande Euroopa Pettustevastase Ameti juhtimise kohta [7]. See sisaldab teatava arvu soovitusi ja arvamust veebruaris 2004 tehtud muutmisettepanekute kohta [8]. Aruandes kontrollikoda küll nõustus, et ameti praegune struktuur komisjoni sõltumatu talitusena on rahuldav, kuid soovitas teha täiendavaid jõupingutusi töö tõhususe tõstmiseks, eelkõige seoses järgmisega: juurdluste juhtimine ja kestus, koostöö liikmesriikide pädevate asutustega, keskendumine põhiülesannetele ning järelevalvekomitee pädevus.Juulis 2005 korraldas Euroopa Parlamendi eelarvekontrolli komisjon avaliku ärakuulamise Euroopa Pettustevastase Ameti tugevdamise teemal, millest võtsid osa ka asepresidendid Kallas ja Frattini, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Kohtu esindajad ning juhtivad eksperdid. Ärakuulamisel rõhutas asepresident Kallas vajadust luua OLAFi pettustevastase juurdlustegevuse poliitiline juhtstruktuur ning kasutada uurimisülesannete täitmise ja kestuse kontrollimiseks sõltumatut järelevalvet, tagades samal ajal juurdluste konfidentsiaalsuse. Ärakuulamise põhjal oli võimalik järeldada, et ameti praegune institutsiooniline struktuur ei takista ameti sõltumatust, et tuleks tugevdada isikute kaitseõigust ja üle vaadata järelevalvesüsteem.Käesolevas ettepanekus lähtutakse nendest järeldustest. Sellesse võetakse üle 2004. aasta veebruari edasiminekud ning lisatakse uusi mõtteid. Võttes arvesse kontrollikoja hinnangut ja auditit ning avalikku ärakuulamist, ei käsitleta käesolevas ettepanekus ameti institutsioonilist struktuuri ning üritatakse üksnes parandada ameti tegevust selle praeguses raamistikus. Võttes arvesse muudatuste ulatust, asendab käesolev ettepanek 10. veebruari 2004. aasta ettepanekut, mis võetakse tagasi.Juhtimisstruktuuri tugevdamine koos järelevalvenõuniku ametikoha loomisega ning OLAFi ja juhtumiga seotud institutsioonide, ametite ja asutuste vahelise teabevoolu täpsem piiritlemine aitab saavutada õiget tasakaalu sõltumatuse ja kontrolli vahel.Koos käesoleva ettepanekuga on komisjoni talitused koostanud komisjonisisese otsuse eelnõu, mille on kolleegium teadmiseks võtnud ja mis saadetakse teabe eesmärgil seadusandjale. Nimetatud dokument hakkab sisaldama määruse (EÜ) nr 1073/1999 üksikasjalikke meetmeid ja uute sätete rakenduseeskirju. Seda tuleks hiljem kohandada, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastu võetava põhimääruse lõplikku teksti. Vajaduse korral kohandatakse ka Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet. Muid koostööaspekte OLAFi ja institutsioonide või talituste vahel tuleks käsitleda hiljem.Ettepaneku peamised elemendid on järgmised:Juhtimine ning institutsioonide ja järelevalvekomitee vaheline koostöö2005. aasta juulis toimunud ärakuulamisel kerkis mitmeid küsimusi seoses järelevalvekomitee uue rolliga, mille kohta oli komisjon 2004. aasta veebruaris ettepaneku teinud. Muu hulgas oleks komisjoni arvates vaja luua uurimistegevuse prioriteetsetes valdkondades poliitiline juhtstruktuur. Tihedama koostöö edendamiseks tuleks läbi vaadata järelevalvekomitee, Euroopa Pettustevastase Ameti ning institutsioonide, ametite ja asutuste vahelised suhted.Selleks teeb komisjon nõukogule ettepaneku, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni esindajad korraldaksid korrapäraselt või vastava taotluse korral struktureeritud dialoogi raames koosolekuid, sekkumata sealjuures juurdluste käiku. Nimetatud dialoog peaks andma võimaluse arutleda sellistel teemadel nagu strateegiliste prioriteetide määramine, ameti tegevusprogramm, samuti ameti peadirektori ja järelevalvekomitee iga-aastane tegevusaruanne. Struktureeritud dialoogi eesmärk on teostada poliitilist kontrolli ameti uurimistegevuse ja tõhususe ning järelevalvekomitee üle ning tagada, et ameti ning EÜ institutsioonide, ametite ja asutuste vahel valitseksid head suhted, eelkõige teabevahetuse osas. Järelevalvekomitee ülesanne struktureeritud dialoogi raames on esitada arvamusi ja soovitusi, eriti ameti peadirektori ametissenimetamisel ja vajadusel talle distsiplinaarkaristuse määramisel.Menetlusaluste isikute kaitseõiguse tagamine2004. aasta veebruari ettepanekutes nähakse ette menetluslikud tagatised. Need võetakse käesolevasse ettepanekusse üle. Ettepanekuga soovitakse võimalikult palju ühtlustada sise- ja välisjuurdluste teostamist, et lihtsustada menetlusi ja tugevdada õiguskindlust.Komisjon teeb ettepaneku sätestada määruses üksikasjalikult, milliseid menetluslikest tagatistest tuleb sise- ja välisjuurdluste teostamisel kinni pidada. Nimetatud tagatised põhinevad institutsioonidevahelisel kokkuleppel sisejuurdluste kohta (ja selle mitmel eri rakendusotsusel), personalieeskirjadel ja OLAFi tööjuhendil. Nende lisamine määrusesse võimaldab luua ühtse põhitagatiste kogumi, mida kohaldatakse OLAFi kõikide juurdluste puhul, olgu tegemist sise- või välisjuurdlusega. Veebruaris 2004 tehti ettepanek järgmiste täiendavate tagatiste suhtes:– sätted teabe kohta, mida OLAF on kohustatud edastama enne vestlust ja vestluse protokolli koostamise kohta;– asjaomase isiku õigus võtta vestlusele kaasa vabalt valitud isik;– õigus hoiduda enda vastu ütluste andmisest.Neid tagatisi ei tuleks järgida mitte ainult enne lõpparuande koostamist, vaid ka enne teabe edastamist liikmesriikide pädevatele asutustele.Juurdluste järelevalve tugevdamineLisaks sise- ja välisjuurdluste suhtes kohaldatavate menetluslikke tagatisi käsitlevate üksikasjalike sätete lisamisele (artikkel 7a), oleks tugevama järelevalve abil vaja tagada nendest sätetest kinnipidamine ja näha ette võimalus taotleda arvamusi. Seda järelevalvet hakkaks teostama järelevalvenõunik, kes täidab ameti koosseisus oma ülesannet ainuõiguslikult ja täiesti sõltumatult. Sõltumatus tagatakse talle ettepaneku artikliga 14 ning eriti sellega, et teda nimetab ametisse järelevalvekomitee. Järelevalve puhul arvestatakse juurdluste konfidentsiaalsusega, hea halduse põhimõttega, ametisaladustega ja andmekaitsega ning nii distsiplinaarvõimu kui õigusasutuste õigusega teostada oma õigusi.Sellist tugevdatud järelevalvet kohaldatakse sise- või välisjuurdluse kõikide etappide suhtes, tagades sel moel ameti kogu tegevusele ühtse järelevalvekorra. Järelevalvenõuniku arvamusi reguleeriv menetluskord tuleb kehtestada komisjonisisese otsusena. Järelevalvenõuniku ametikoht on täiendav meede, millega ei soovita vähimalgi määral asendada ühenduste kohtute õiguslikku kontrolli, vaid lisada täiendavaid kontrollimehhanisme.Käesolevates ettepanekutes käsitletakse pikaajaliste juurdluste uut süsteemi. Kui OLAF otsustab järelevalvenõuniku arvamuse põhjal teostada juurdlust kauem kui 12 kuud, tuleb juurdlusega „seotud“ institutsioone ja järelevalvekomiteed nõuniku arvamusest teavitada. Järelevalvenõunik peab komisjonile ja järelevalvekomiteele korrapäraselt esitama sise- ja välisjuurdluste kestuse kohta statistilisi aruandeid ja analüüse.Juurdluse käigus teostatav järelevalve kujutab endast ennekõike kiiret ametisisest kontrollimist. Järelevalvenõunik esitab arvamuse:– käesoleva määruse artikli 6 lõikes 5 (juurdluse mõistlik kestus) ja artiklis 7a ette nähtud menetluslike tagatiste kohta kas omal algatusel või kui seda taotleb EÜ mis tahes ametnik või teenistuja või juhtumiga isiklikult seotud mis tahes ettevõtja. Arvamust võib taotleda juurdluse käigus igal ajal;– üle 12 kuu kestva juurdluse kohta ning juhul, kui juurdlus kestab pärast selle mitmekordset pikendamist üle 18 kuu, kui seda taotleb ameti peadirektor; nimetatud arvamus tuleb edastada juhtumiga seotud institutsioonile, ametile või asutusele ning järelevalvekomiteele;– kui on vaja edasi lükata järgmise kohustuse täitmisele pööramist: juhtumiga isiklikult seotud isiku kutsumine vestlusele, et ta saaks anda teda käsitlevate asjaolude kohta selgitusi;– juurdluse käigus igal ajal, kui seda nõuab ameti peadirektor seoses juurdluste järelevalvega.Juurdluse lõppjärgus on tänu nimetatud süsteemile juhtumiga isiklikult seotud EÜ ametnikul või teenistujal või mis tahes muul füüsilisel isikul või ettevõtjal õigus saada ametilt juurdluse lõpparuande kokkuvõte ja soovitused; see annab isikule, kes leiab, et juurdluse käigus ei ole tema suhtes järgitud menetluslikke tagatisi, võimaluse taotleda järelevalvenõuniku arvamust. Juurdluse lõppjärgu teabeõiguse suhtes tehakse erand, kui selle sisu tuleb hoida rangelt salajas, et oleks võimalik võtta pärast juurdlust karistusmeetmeid ning tagada OLAFi ja politsei- ja õigusasutuste tõhus koostöö.Teabelevi parandaminea) OLAFi ning Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste vahelJuhtumiga seotud institutsiooni või asutuse teavitamist reguleerivad sätted on ülimalt vajalikud, et võimaldada institutsioonidel või asutustel võtta poliitiline vastutus juhul, kui nende ametnikku kahtlustatakse süüteos ja/või kui on vaja võtta haldusmeetmeid ELi huvide kaitsmiseks. Sel juhul peab OLAF teavitama sellest juhtumiga seotud institutsiooni või asutust. OLAF peaks juhtumiga seotud institutsioone, ameteid või asutusi hoidma kursis õigusasutustele saadetava teabega. Siin võetakse täielikult üle 2004. aasta veebruari sätted.Lisaks liikmesriikidele peaks ka komisjonil Euroopa ühenduste finantshuvide kaitsjana olema legitiimne õigus taotleda välisjuurdluse algatamist ning olla informeeritud, kui juurdluse käigus on vaja võtta meetmeid ühenduse finantshuvide kaitsmiseks ning olla informeeritud nende tulemusest.Selleks et võidelda tõhusalt Euroopa ühenduste finantshuve kahjustava pettuse, korruptsiooni ja igasuguse muu ebaseadusliku tegevuse vastu, on vaja suurendada ka OLAFi teabevahetust Europoli ja Eurojustiga.b) OLAFi ja liikmesriikide vahelEttepanekuga soovitakse tugevdada veelgi OLAFi ja liikmesriikide vahelist koostööd välisjuurdluste ja teabelevi osas. Selles nähakse ette, et kõikide OLAFi juurdluste puhul annavad liikmesriikide õigusasutused ametile tagasisidet selle kohta, kuidas on reageeritud juurdluse käigus või lõpetamisel saadud teabele.c) OLAFi ja informaatorite vahelKõikidele isikutele institutsioonidest, ametitest või asutustest, kes edastavad ametile teavet pettuse või eeskirjade eiramise kohta, antakse teada, kas nende teabe põhjal on juurdlus algatatud või mitte.Muu hulgas on kõikidel isikutel, kes on edastanud ametile teavet pettuse või eeskirjade eiramise kahtluse kohta, õigus saada vastava taotluse korral ametilt teavet juurdluse lõpetamise kohta ning soovi korral juurdluse lõpparuande edastamise kohta pädevatele asutustele tingimusel, et sellega ei kahjustata juhtumiga seotud isikute õigusi, juurdluse ega selle tagajärgede efektiivsust ega konfidentsiaalsuse nõudeid.OLAFi töö tõhustamineEttepanek sisaldab sätteid, mis võimaldavad OLAFil keskenduda oma tegevusprioriteetidele. Tuleks sätestada selgemalt, et OLAFil on õigus otsustada, kas algatada juurdlus või mitte või paluda pädevatel asutustel menetleda juhtumeid, mis on väiksema tähtsusega või ei lange kokku juurdlusprioriteetidega, paludes viimastel anda teada oma edasisest tegevusest.Üldjoontes tuleks sätestada selgemalt juurdluste algatamise ja lõpetamise menetlus, samuti Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste välistegevuse ning OLAFi juurdluste omavaheline suhe. Niikaua, kui OLAFil on käsil sisejuurdlus, ei tohi institutsioonid, ametid ega asutused algatada paralleelset juurdlust.Nagu varemgi, kuulub otsuse tegemine selle kohta, kas algatada juurdlus või mitte, OLAFile, kes teeb seda oma prioriteetidest, uurimistegevuse kavast ning proportsionaalsuse põhimõttest lähtudes. Edaspidigi peetakse rangelt kinni ameti sõltumatusest juurdluste teostamisel, mille tagab järelevalvekomitee.OLAFi juurdluste tõhustamineVastavalt otseste kulude hindamisaruandes esitatud soovitustele tehakse ettepanek piiritleda selgemalt OLAFi juurdluspädevus sellistes välisjuurdlustes, kus uuritakse ettevõtteid, kes saavad ühenduse toetust kas lepingu, toetuslepingu või toetuse andmise otsuse alusel (otsesed kulud). Ka aitab täpsem piiritlemine tõhustada otseste kulude valdkonnas OLAFi teostatud juurdluseid.Välisjuurdluse teostamise raames tuleks võimaldada OLAFile parem juurdepääs Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste käsutuses olevale teabele. Ka tuleks lihtsustada juurdepääsu ettevõtjate sisejuurdluse raames kasutatavale teabele.OLAFi peadirektori ametiaegAmeti sõltumatuse tugevdamise nimel leitakse, et on asjakohane, et peadirektori ametiaega ei pikendata.Institutsioonidevahelise nõupidamismenetluse lihtsustamiseks nähakse ette, et komisjon, olles konsulteerinud struktureeritud dialoogi raames kogunenud muude institutsioonide ja järelevalvekomitee esindajatega, teeb vastava otsuse.Ettepanekus sätestatakse selgesõnaliselt, et peadirektor peab hoiduma võimaliku kriminaalmenetluse alase teabe edastamisest liikmesriikide ametivõimudele, kui seda ei tehta proportsionaalsuse põhimõtte või menetluse tõhususe huvides. Otsusest teavitatakse järelevalvekomiteed ja järelevalvenõunikku.Seotud õigussättedVajab märkimist, et komisjon teeb samaaegselt ettepaneku määruse (Euratom) nr 1074/1999 muutmise kohta. Nimetatud määrus on õiguslik alus juurdlustele, mida OLAF teostab ühenduse õiguse alusel, mis on hõlmatud Euratomi asutamislepinguga.Õiguslik alusKomisjoni ettepaneku eesmärk on muuta olemasolevat määrust (EÜ) nr 1073/1999, toetudes selleks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 280.Subsidiaarsus ja proportsionaalsusMuutmismäärus vastab täielikult subsidiaarsuse põhimõttele. Nii nagu algmäärus (EÜ) nr 1073/1999, ei vähenda käesolev muutmismäärus vähimalgi määral liikmesriikide pädevust ja vastutust võtta meetmeid ühenduse finantshuve kahjustavate pettuste vastu võitlemiseks. OLAFi välisjuurdlusvahendeid on piiritletud ja tugevdatud vaid juhul, kui olemasoleva süsteemi käigus on ilmnenud õiguslikke lünki ja kui üksnes OLAFi tõhusam tegutsemine tagab välisjuurdluste usaldusväärsuse ja kasutatavuse liikmesriikide pädevates asutustes. Lisaks on vaja kohaldada peamisi menetluslikke tagatisi ka välisjuurdluste suhtes, et luua OLAFi kõikidele juurdlustele ühtne õigusraamistik. Kuna OLAFi tõhusa tegutsemise huvides on eespool nimetatud valdkondades vaja selgeid eeskirju, mis oleks sätestatud ühenduse õiguses eneses ja mis toimiks kindlas õigusraamistikus, järgitakse nende eeskirjadega ka proportsionaalsuse põhimõtet.PõhiõigusedNagu on kinnitanud Euroopa Kohus (10. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-11/00, Komisjon v. EKP, punkt 139), väljendab määrus (EÜ) nr 1073/1999 oma algkujul seadusandja kindlat tahet seada OLAFile mis tahes volituse andmise tingimuseks inimõigustest ja põhivabadustest kinnipidamise. Oleks asjakohane tugevdada menetluslikke tagatisi praegusega võrreldes veelgi ning kohaldada neid OLAFi kõikide juurdluste suhtes, olgu tegemist sise-, või välisjuurdlusega. Tagatistes peetakse kinni põhiõigustest, mida tunnustatakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning mis isegi ületavad hartas nõutavat minimaalse taseme kaitset.Mõju eelarveleEttepaneku lisas esitatud finantsselgitusest on näha, et mõju eelarvele puudub.2006/0084 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 280,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [9],võttes arvesse kontrollikoja arvamust,pärast konsulteerimist Euroopa andmekaitseinspektoriga,toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [10]ning arvestades järgmist:(1) Tuleks kehtestada selged eeskirjad, millega kinnitatakse nii Euroopa Pettustevastase Ameti (edaspidi „amet“) esmapädevust sisejuurdluste teostamisel kui kehtestatakse süsteem, mis võimaldab institutsioonidel, ametitel ja asutustel võtta kiiresti üle juurdlused, mille suhtes amet otsustab jätta sekkumata.(2) Tuleks selgemalt sätestada, et juurdluse algatamise otsuse teeb OLAF, kes võib otsustada jätta juurdlus algatamata väiksema tähtsusega või selliste juhtumite suhtes, mis ei lange kokku juurdlusprioriteetidega, mis amet on vastavaks aastaks seadnud. Selliseid juhtumeid menetlevad sisejuurdluse korral institutsioonid ning välisjuurdluse korral liikmesriigi pädevad asutused kooskõlas liikmesriigis kohaldatavate eeskirjadega.(3) Ameti jaoks tuleb sätestada selged kohustused seoses institutsioonide, ametite ja asutuste aegsa teavitamisega juurdlustest, kui uurimisaluse juhtumiga on isiklikult seotud institutsioonide või asutuste liige, juht, ametnik või teenistuja või muu töötaja, või kui oleks vaja võtta haldusmeetmeid ELi huvide kaitsmiseks.(4) Et tõhustada ameti juurdlustegevust ja võttes arvesse institutsioonide poolt koostatud arenguaruandeid ameti tegevuse kohta, eriti komisjoni 2003. aasta aprilli aruannet ja kontrollikoja eriaruannet nr 1/2005 ameti juhtimise kohta, tuleks täpsustada teatavaid aspekte ja parandada teatavaid meetmeid, mida amet juurdluste käigus võib võtta. Seega peab ametil ühelt poolt olema võimalik teostada sisejuurdluste raames ja juhtumite puhul, mis on seotud ühenduse abi andmise lepingutega, kontrolli ja inspekteerimist, mis on ette nähtud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, [11] ning teiselt poolt tutvuda välisjuurdluste raames institutsioonide, ametite ja asutuste käsutuses oleva teabega.(5) Õiguskindluse huvides on vaja sätestada selgemalt ameti sise- ja välisjuurdluste suhtes kohaldatavad menetluslikud tagatised. See ei mõjuta laiaulatuslikumat kaitset, mida pakuvad aluslepingute, personalieeskirjade või liikmesriikides kohaldatavad õigussätted.(6) Et kaitsta senisest enam menetlusaluste isikute õigusi ning piiramata seejuures Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklit 90a ja Euroopa Ühenduste Kohtu EÜ asutamislepingu kohast pädevust, peab juurdluse lõppjärgus juhtumiga isiklikult seotud isikul olema õigus saada ametilt juurdluse lõpparuande kokkuvõte ja soovitused ning juhul, kui ta leiab, et juurdluse käigus ei ole tema suhtes järgitud menetluslikke tagatisi, peab tal olema võimalik taotleda käesoleva määrusega asutatud järelevalvenõuniku arvamust.(7) Suurema läbipaistvuse huvides on vaja tagada piisav teave informaatoritele. Neid tuleb teavitada esialgsest otsusest juurdluse algatamise või algatamata jätmise kohta ning vastava taotluse korral sellest, milline on informaatori edastatud teabe põhjal võetud meetmete lõpptulemus.(8) Kui ilmneb, et sisejuurdluse lõpparuandes välja toodud võimalik kuriteokoosseis ei anna eelkõige asjaolude iseloomu, väheolulisuse või ebaolulise finantsmõju tõttu alust süüdistust esitada, peaks ameti peadirektor edastama lõpparuande asjaomasele institutsioonile, ametile või asutusele sobilikumaks menetlemiseks. Iga kord, kui lõpparuanne otsustatakse õigusasutustele saatmata jätta, on vajalik, et ta teavitaka sellest järelevalvekomiteed ja -nõunikku, põhjendades seda nõuetekohaselt.(9) Kogemused on näidanud, et ameti peadirektoril peaks olema võimalik delegeerida osa oma tööülesandeid ühele või mitmele ameti töötajale vastava kirjaliku aktiga, milles määratakse kindlaks volituse tingimused ja ulatus.(10) Oleks asjakohane tugevdada järelevalvekomitee kontrolli teabelevi üle OLAFi ning institutsioonide, ametite ja asutuste vahel, samuti menetluslike tagatiste kohaldamise ja juurdluste kestuse üle. Muu hulgas oleks vaja luua Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni ja järelevalvekomitee vaheline koostöömehhanism, mis võimaldaks järelevalvekomiteel pidada struktureeritud dialoogi raames nimetatud institutsioonide esindajatega koosolekuid, ilma et see mõjutaks selle liikmete sõltumatust.(11) Et tagada OLAFi peadirektori täielik sõltumatus ameti juhtimisel, tuleb viimane nimetada ametisse seitsmeks aastaks, mida ei pikendata.(12) Menetluslike tagatiste täpsemaks järgimiseks tuleks luua järelevalvenõuniku ametikoht, kes teeb täielikult sõltumatuna kas oma algatusel või vastava taotluse alusel tagatistega seotud otsuseid ning annab oma arvamuse teatavatel muudel juhtudel, eriti kui seda taotleb juhtumiga isiklikult seotud isik.(13) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused [12].(14) Määrust (EÜ) nr 1073/1999 tuleks seetõttu vastavalt muuta.(15) Käesoleva määrusega piiritletakse ja tugevdatakse ameti välisjuurdlusvahendeid on vaid juhul, kui olemasoleva süsteemi käigus on ilmnenud õiguslikke lünki ja kui üksnes ameti tõhusam tegutsemine tagab välisjuurdluste usaldusväärsuse ja kasutatavuse liikmesriikide pädevates asutustes. Lisaks on vaja laiendada menetluslike tagatiste kohaldamist ka välisjuurdlustele, et luua ameti kogu uurimistegevusele ühtne õigusraamistik. Käesolevas määruses järgitakse täielikult asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet. Vastavalt samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mida on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks.(16) Käesolevas määruses peetakse kinni põhiõigustest ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artikleid 47 ja 48,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1073/1999 muudetakse järgmiselt:1) Artikkel 3 asendatakse järgmisega:„Artikkel 3Välisjuurdlus1. Amet kasutab komisjonile määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 antud volitusi teostada kohapealset kontrolli ja inspekteerimist liikmesriikides ning kooskõlas kehtivate kokkulepetega kolmandates riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides.Juurdluse käigus teostab amet määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 9 lõikes 1 ning artikli 9 lõikes 2 osutatud valdkondlike eeskirjadega ette nähtud kontrolli ja inspekteerimist liikmesriikides ning kooskõlas kehtivate kokkulepetega kolmandates riikides.2. Selleks et tuvastada toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või ühenduse eelarvest rahastamise lepinguga seotud pettus, korruptsioon või mis tahes muu artiklis 1 käsitletud ebaseaduslik tegevus, võib amet korraldada määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras sellise rahastamisega seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle.3. Välisjuurdluse käigus ning tingimusel, et seda tehakse eesmärgiga tuvastada pettus, korruptsioon või muu artiklis 1 osutatud ebaseaduslik tegevus, on ametil õigus tutvuda institutsioonide, ametite või asutuste käsutuses oleva teabega, mis on seotud uurimisaluse juhtumiga. Selleks kohaldatakse artikli 4 lõikeid 2 ja 4.4. Kui ametil on enne juurdluse algatamist teavet, mis annab alust kahtlustada pettust, korruptsiooni või mis tahes muud artiklis 1 käsitletud ebaseaduslikku tegevust, võib ameti peadirektor teavitada sellest liikmesriikide asjaomaseid asutusi, kes võtavad vastavad meetmed ning algatavad vajaduse korral kooskõlas riigi õigusega juurdluse, millest võivad osa võtta ka Euroopa Pettustevastase Ameti töötajad, piiramata valdkondlike eeskirjade kohaldamist. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad Euroopa Pettustevastase Ameti peadirektorit saadud teabe põhjal võetud meetmete tulemustest.“2) Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:a) Lõige 3 asendatakse järgmisega:„3. Selleks et tutvuda sisejuurdlusaluste asjaoludega seotud olulise teabega, võib amet teha ettevõtjate tööruumides kohapeal kontrolle määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras.“b) Lõige 5 jäetakse välja.3) Artikkel 5 asendatakse järgmisega:„Artikkel 5Juurdluse algatamine1. Amet võib algatada juurdluse, kui on piisavalt tõsiseid kahtlusi, et on toime pandud pettuse- korruptsioonijuhtum või muu artiklis 1 käsitletud ebaseaduslik toiming. Otsus selle kohta, kas algatada juurdlus või mitte sõltub vastavalt artiklile 11a ja artikli 12 lõikele 5 kehtestatud juurdlusprioriteetidest ja ameti uurimistegevuse kavast. Ka võetakse otsustamisel arvesse vajadust kasutada ameti vahendeid tõhusalt ja proportsionaalselt.2. Välisjuurdluse algatamise otsuse teeb ameti direktor kas omal algatusel või huvitatud liikmesriigi või komisjoni taotlusel.Sisejuurdluse algatamise otsustab ameti direktor, kas omal algatusel või selle institutsiooni, ameti või asutuse taotlusel, kus kõnealune juurdlus peab toimuma.Sel ajal, kui ametil on käsil sisejuurdlus käesoleva määruse tähenduses, ei algata institutsioonid, ametid ega asutused samade faktide alusel paralleelset haldusjuurdlust.3. Kui institutsioon, amet või asutus kavatseb oma halduslikule iseseisvusele toetudes algatada juurdluse, esitab ta ametile päringu selle kohta, kas vaadeldava juhtumi puhul ei ole juba algatatud sisejuurdlust. Amet teatab 15 tööpäeva jooksul pärast nimetatud päringu saamist, kas juurdlus on algatatud või kavatsetakse seda lõike 4 kohaselt teha. Kui amet päringule ei vasta, tuleb seda tõlgendada kui ameti otsust mitte algatada sisejuurdlust.4. OLAF teeb otsuse juurdlus algatada või mitte kahe kuu jooksul alates lõigetes 2 või 3 osutatud taotluse saamist. Sellest teavitatakse viivitamata taotluse esitanud institutsiooni, ametit või asutust. Otsust juurdlust mitte algatada tuleb põhjendada.Kui personalieeskirjade artikli 22a või muude teenistujate teenistustingimuste asjaomaste sätete alusel tegutsev institutsiooni, ameti või asutuse ametnik või teenistuja annab Euroopa Pettustevastasele Ametile võimaliku pettuse või eeskirjade eiramise kohta teavet, teavitab amet teda otsusest algatada nimetatud juhtumi suhtes juurdlus või mitte.5. Kui amet otsustab otstarbekuse huvides või juurdlusprioriteetide põhjal jätta sisejuurdlus algatamata, edastab ta oma käsutuses oleva teabe viivitamata juhtumiga seotud institutsioonile, ametile või asutusele, et viimane võtaks meetmed, mis on sellise juhtumi suhtes asjakohased vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele. Vajaduse korral lepib pettustevastane amet institutsiooni, ameti või asutusega kokku konfidentsiaalse teabe päritolu kaitsmise meetmetes ning taotleb, et teda teavitatakse võetud meetmetest.Kui amet otsustab juurdluse otstarbekuse huvides või juurdlusprioriteetide põhjal jätta välisjuurdluse algatamata, kohaldatakse artikli 3 lõiget 4.“4) Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:a) Lõigetes 1 ja 3 asendatakse sõna „direktor“ sõnaga „peadirektor“.b) Lisatakse järgmine lõige 5a:„5a. Kui juurdluse käigus ilmneb, et uurimisaluse juhtumiga võib olla isiklikult seotud institutsiooni, ameti või asutuse liige, juht, ametnik, teenistuja või muu töötaja, või et oleks vaja võtta ettevaatusabinõusid või haldusmeetmeid Euroopa Liidu huvide kaitsmiseks, teavitatakse juurdlusest juhtumiga seotud institutsiooni, ametit või asutust. Edastatav teave sisaldab järgmisi andmeid:a) uurimisalus(t)e isiku(te) isikuandmed ning juhtumi asjaolud;b) mis tahes teave, mis aitab institutsioonil, ametil või asutusel otsustada, kas on vaja võtta ettevaatusabinõusid või haldusmeetmeid Euroopa Liidu huvide kaitsmiseks;c) vajaduse korral erimeetmed, mis on vajalikud konfidentsiaalsuse tagamiseks.Institutsioon, amet või asutus otsustab, kas konkreetse juhtumi puhul on vaja võtta ettevaatusabinõusid või haldusmeetmeid, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse juurdluse tõhusat teostamist ja ameti erimeetmeid, mis on vajalikud konfidentsiaalsuse tagamiseks.“c) Lisatakse järgmine lõige 7:„7. Kui ilmneb, et juurdlust ei ole võimalik 12 kuu jooksul pärast algatamiskuupäeva lõpule viia, võib ameti peadirektor otsustada juurdlust pikendada kuni kuue kuu võrra. Enne otsuse vastuvõtmist taotleb ta artiklis 14 nimetatud järelevalvenõuniku arvamust. Nõunik esitab ameti peadirektorile 15 tööpäeva jooksul arvamuse selle kohta, kas juurdluse teostamisel on järgitud artikli 6 lõiget 5, samuti ameti peadirektori põhjenduste kohta juurdlust pikendada, ning annab vajaduse korral juurdluse edasiseks teostamiseks soovitusi. Järelevalvenõunik edastab juhtumiga seotud institutsioonile, ametile või asutusele ja järelevalvekomiteele koopia oma arvamusest.Pikendamisotsuseid võib samadel tingimustel teha mitu korda.“5) Lisatakse järgmised artiklid 7a ja 7b:„Artikkel 7aMenetluslikud tagatised1. Oma uurimistegevuses otsib amet asitõendeid uurimisaluse isiku poolt ja vastu.2. Kui juurdluse käigus ilmneb, et juhtumiga võib olla seotud institutsiooni, ameti või asutuse liige, juht, ametnik, teenistuja või muu töötaja või mõni ettevõtja, tuleb asjaomast isikut sellest teavitada, kui see ei takista juurdluse teostamist.Mingil juhul ei saa juurdluse järgselt teha konkreetse füüsilise või juriidilise isiku kohta järeldusi ilma, et asjaomasele isikule antaks võimalus esitada oma seisukohad teda käsitlevate asjaolude kohta. Juhtumiga isiklikult seotud isikule tuleb anda teda käsitlevate asjaolude kohta ülevaade kutses tulla selgituste andmiseks vestlusele. Nimetatud isik võib võtta kaasa vabalt valitud isiku. Kõikidel juhtumiga isiklikult seotud isikutel on õigus väljendada end omal valikul ühes ühenduse ametlikus keeles. Euroopa Liidu ametnikul või teenistujal võidakse siiski paluda väljendada end ühenduse ametlikus keeles, mida ta väga hästi valdab. Juhtumiga isiklikult seotud isikul on õigus hoiduda enda vastu ütluste andmisest.Juhul kui juurdluse huvides on vajalik hoida seda rangelt salajas ja kasutada liikmesriigi õigusasutuse või välisjuurdluse puhul liikmesriigi asutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid, võib Euroopa Pettustevastase Ameti peadirektor otsustada juhtumiga isiklikult seotud isiku seisukohti esitama kutsumise kohustuse täitmise edasi lükata. Sellest teavitab ta eelnevalt järelevalvenõunikku, kes esitab artikli 14 lõike 3 kohase arvamuse. Sisejuurdluse puhul teeb ameti peadirektor sellise otsuse koos institutsiooni, ameti või asutusega, kus juhtumiga seotud isik töötab.3. Nii tunnistaja kui lõike 2 tähenduses juhtumiga isiklikult seotud isiku vestlusele kutsumisest tuleb teatada ette vähemalt kaheksa tööpäeva. Seda tähtaega võib vestlusele kutsutu nõusolekul lühendada. Kutse sisaldab loetelu isiku õigustest vestlusel. Amet koostab iga vestluse kohta kokkuvõtte ning võimaldab uurimisalusel isikul sellega tutvuda, et viimane saaks kokkuvõtte kinnitada või sellesse omapoolsed märkused teha.Kui vestlusel ilmneb, et uurimisalune isik võib olla uurimisaluste tegudega seotud, kohaldatakse viivitamata lõikes 2 ette nähtud menetluseeskirju.4. Käesolevas artiklis ette nähtud menetluslike tagatiste kohaldamine ei mõjuta:a) laiaulatuslikumat kaitset, mida pakuvad aluslepingud või liikmesriikides kohaldatavad õigussätted;b) personalieeskirjades sätestatud õigusi ja kohustusi.Artikkel 7bTeave juurdluse lõpetamise kohtaKui juurdluse lõppedes ei ole kahtlustatava institutsiooni, ameti või asutuse liikme, juhi, ametniku või teenistuja või muu töötaja või ettevõtja vastu asitõendeid leitud, lõpetatakse teda käsitlev juurdlus ameti peadirektori otsusega, kes teavitab sellest kirjalikult asjaosalist ja vajaduse korral institutsiooni, ametit või asutust, kus juurdlusalune isik töötab.“6) Artikli 8 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:„3. Amet järgib isikuandmete kaitset käsitlevaid ühenduse ja riigisiseseid õigussätteid, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001(*).4. Ameti peadirektor tagab käesoleva artikli ning asutamislepingu artikli 287 kohaldamise.________________(*) EÜT L 8,12.1.2001, lk 1.“7) Lisatakse artikkel 8a:„Artikkel 8aLõpparuande edastamine juurdluse lõpetamiselEnne lõpparuande edastamist juhtumiga seotud institutsioonidele, ametitele või asutustele või liikmesriikide pädevatele asutustele edastab amet lõpparuande kokkuvõtte ja soovitused sise- või välisjuurdluse raames uuritava juhtumiga isiklikult seotud isikule.Ameti peadirektor võib otsustada esimeses lõigus nimetatud kokkuvõtte ja soovitused jätta edastamata üksnes juhtudel, mil neid on vaja hoida rangelt salajas ja kasutada riigi õigusasutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid. Sisejuurdluse puhul teeb ta sellise otsuse kooskõlas institutsiooni, ameti või asutusega, kus juhtumiga seotud isik töötab.Kui juhtumiga isiklikult seotud isik leiab, et artikli 6 lõikes 5 ja artiklis 7a sätestatud menetluslikke tagatisi on eiratud viisil, mis võis mõjutada juurdluse tulemust, võib ta 10 tööpäeva jooksul alates lõpparuande kokkuvõtte kättesaamisest esitada järelevalvenõunikule taotluse arvamuse saamiseks.“8) Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:a) Lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Juurdluse lõpetamisel koostab amet peadirektori vastutusel aruande, mis sisaldab ennekõike järgmist teavet: menetluskäik, õiguslik alus, tuvastatud asjaolud, rikkumise kvalifitseerimine ning olemasolu korral finantsmõju, samuti juurdluse tulemused, kaasa arvatud soovitused selle kohta, milliseid edasisi meetmeid peaks võtma.“b) Lõige 3 asendatakse järgmisega:„3. Välisjuurdluse järgselt koostatud aruanne koos kõikide vajalike dokumentidega edastatakse kooskõlas välisjuurdluseeskirjadega asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele ning komisjonile. Kui riigi õigus seda ei keela, teavitavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused ameti peadirektorit saadud juurdlusaruannete järgselt võetud meetmetest.“c) Lisatakse järgmine lõige 3a:„3a. Kui sisejuurdluse järgselt koostatud aruandest ilmneb asjaolusid, mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, edastatakse lõpparuanne asjaomase liikmesriigi õigusasutustele. Siiski võib ameti peadirektor otsustada jätta lõpparuande õigusasutustele saatmata, kui ta leiab, et eelkõige faktide iseloomu, nende väheolulisuse või ebaolulise finantsmõju tõttu on sisemeetmed nende käsitlemiseks asjakohasemad. Igal juhul edastab ta kooskõlas lõikega 4 lõpparuande juhtumiga seotud institutsioonile, ametile või asutusele. Iga kord, kui lõpparuanne otsustakse jätta õigusasutustele saatmata, teavitatakse sellest järelevalvenõunikku ja –komiteed, põhjendades seda nõuetekohaselt.“d) Lisatakse järgmine lõige 5:”5. Informaator, kes on ametile edastanud pettuse- või eeskirjade eiramise kahtluseks alust andnud teavet, võib vastava taotluse korral saada ametilt teavet juurdluse lõpetamise kohta ning vajaduse korral lõpparuande edastamise kohta pädevatele asutustele. Kui amet aga leiab, et taotlus kahjustab juhtumiga seotud isikute seaduslikke õigusi, juurdluse tõhusust, menetluskäiku või konfidentsiaalsust, võib ta taotluse tagasi lükata.”9) Artikkel 10 asendatakse järgmisega:„Artikkel 10Teabevahetus ameti ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel1. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 8 ja 9 ning määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 kohaldamist, võib amet igal ajal edastada asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele välisjuurdluste käigus saadud teavet.2. Ilma et see piiraks artikleid 8 ja 9, edastab ameti peadirektor sisejuurdluse käigus asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele ameti saadud teavet selliste asjaolude kohta, mis toovad kaasa liikmesriigi õigusasutuse pädevusse kuuluvad juurdlusmeetmed või nõuavad kiiremas korras kriminaalmenetluse algatamist. Sellisel juhul teavitab ta eelnevalt juhtumiga seotud institutsiooni, ametit või asutust. Edastatav teave hõlmab ennekõike juurdlusaluse isiku andmeid, ülevaadet tuvastatud asjaoludest, rikkumise esialgset kvalifitseerimist ja võimalikku finantsmõju.Enne esimeses lõigus ette nähtud teabe edastamist annab amet juurdlusalusele isikule võimaluse esitada teda käsitlevate asjaolude kohta oma seisukoht artikli 7a lõike 2 teises ja kolmandas lõigus osutatud korras.3. Kui riigi õigus seda ei keela, teavitavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused, eelkõige õigusasutused, ameti peadirektorit võimalikult kiiresti meetmetest, mis nad saadud teabe järgselt on võtnud.“10) Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:a) Esimene lõige asendatakse järgmise tekstiga:„1. Järelevalvekomitee tugevdab ameti sõltumatust, kontrollides korrapäraselt juurdlusülesannete täitmist.Järelevalvekomitee tagab Euroopa Pettustevastase Ameti ja institutsioonide, ametite ning asutuste vahelist teabevahetust reguleerivatest eeskirjadest kinnipidamise.Järelevalvekomitee jälgib menetluslike tagatiste kohaldamist ja juurdluste kestust statistika põhjal, mille esitab korrapäraselt ameti peadirektor, ning analüüside ja aruannete põhjal, mille esitab sellel teemal korrapäraselt järelevalvenõunik, ning teeb tihedat koostööd ameti peadirektoriga.Järelevalvekomitee esitab ameti peadirektorile arvamusi, mida ta teeb kas omal algatusel või peadirektori või institutsiooni, ameti või asutuse taotlusel, sekkumata sealjuures juurdluste käiku. Koopia arvamusest antakse vastava taotluse esitajale.“b) Lõiked 7 ja 8 asendatakse järgmise tekstiga:„7. Ameti peadirektor esitab järelevalvekomiteele igal aastal ameti uurimistegevuse kava. Peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt ameti tegevusest, uurimistoimingutest ning juurdluste järgselt võetud meetmetest.Ameti peadirektor teavitab järelevalvekomiteed juhtudest, kuia) asjaomane institutsioon, amet või asutus ei ole järginud tema soovitusi.b) liikmesriikide õigusasutustele on teavet edastatud.8. Järelevalvekomitee kinnitab aastas vähemalt ühe tegevusaruande, milles käsitletakse ka menetluslike tagatiste kohaldamist ja juurdluste kestust; aruanded esitatakse institutsioonidele. Komitee võib esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale aruandeid ameti juurdlustulemuste ning juurdluste järgselt võetud meetmete kohta.“11) Lisatakse järgmine artikkel 11a:„Artikkel 11aStruktureeritud dialoog institutsioonidegaVähemalt kaks korda aastas ja mõne institutsiooni taotlusel peab järelevalvekomitee Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni esindajaga poliitilisel tasandil struktureeritud dialoogi raames koosoleku, et määrata kindlaks ühised tegevussuunad.Struktureeritud dialoogi raames käsitletakse ameti uurimistegevust ning eelkõige järgmisi küsimusi:a) järelevalvekomitee ja ameti peadirektori aastane tegevusaruanne,b) ameti uurimistegevuse kava,c) ameti juurdlusprioriteetide aspektid,d) head suhted Euroopa Pettustevastase Ameti ning institutsioonide, ametite ja asutuste vahel,e) ameti uurimistoimingute tõhusus ja järelevalvekomitee.Struktureeritud dialoogiga ei sekkuta juurdluste käiku.Amet võtab struktureeritud dialoogi raames esitatud arvamustest lähtudes meetmeid.“12) Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:a) Pealkiri ja lõige 1 asendatakse järgmisega:”Artikkel 12Peadirektor1. Olles konsulteerinud struktureeritud dialoogi raames kogunenud muude institutsioonide ja järelevalvenõukogu esindajatega, nimetab komisjon OLAFi peadirektori ametisse seitsmeks aastaks ning seda ei pikendata. Konsulteerimine toimub kandidaatide loetelu põhjal, mille komisjon on koostanud pärast konkursikutset.“b) Lõige 2 jäetakse välja.c) Lõikes 3 asendatakse sõna „direktor“ sõnaga „peadirektor“.d) Lõige 4 asendatakse järgmisega:”4. Enne distsiplinaarkaristuse määramist peadirektorile peab komisjon nõu järelevalvekomiteega, kes on kogunenud muude institutsioonide esindajatega struktureeritud dialoogi raames.Peadirektorile peab määrama distsiplinaarkaristusmeetme põhjendatud otsusega, mis edastatakse teadmiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja järelevalvekomiteele.“e) Lisatakse järgmised lõiked 5 ja 6:”5. Peadirektor määrab igal aastal pärast järelevalvekomitee selleteemalist arvamust ameti tegevuskava ning juurdlusprioriteedid.6. Peadirektor võib enda sätestatud tingimustel ja ulatuses delegeerida osa artiklis 5, artikli 6 lõikes 3, artiklis 7b ja artikli 10 lõikes 2 osutatud tööülesandeid ühele või mitmele ameti töötajale vastava kirjaliku volitusega.“13) Artikkel 13 asendatakse järgmisega:„Artikkel 13RahastamineAmetile ette nähtud assigneeringud, mille kogumaht on kirjendatud Euroopa Ühenduste üldeelarve komisjoni eelarveosas eraldi eelarvejaos, esitatakse üksikasjalikult selle eelarveosa lisas.Ameti ametikohtade loetelu esitatakse komisjoni ametikohtade loetelu lisas.“14) Artikkel 14 asendatakse järgmisega:„Artikkel 14Järelevalvenõunik1. Ameti peadirektor nimetab järelevalvekomitee ettepanekul järelevalvenõuniku ametisse viieks aastaks ning seda ei pikendata. Järelevalvekomitee töötab ettepaneku välja loetelu põhjal, mis on moodustatud konkursikutse järgselt välja valitud kandidaatidest.2. Järelevalvenõunik on oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu. Oma tegevuses ei taotle ega võta järelevalveametnik vastu mitte kellegi juhiseid. Tema ülesandeks ametis on ainult menetluskäigu jälgimine.Enne distsiplinaarkaristuse määramist järelevalvenõunikule konsulteerib ameti peadirektor järelevalvekomiteega.3. Kõik juhtumiga isiklikult seotud isikud võivad taotleda järelevalvenõuniku arvamust artikli 6 lõikes 5 ja artiklis 7a osutatud menetluslike tagatiste järgimise kohta. Järelevalvenõunik võib omal algatusel esitada kõnealuses küsimuses oma arvamuse.4. Ameti peadirektor taotleb järelevalvenõuniku arvamust artikli 6 lõikes 7 ja artikli 7a lõike 2 kolmandas lõigus nimetatud juhtudel. Ameti peadirektor võib taotleda nõuniku arvamust ka mis tahes küsimustes, mis on seotud juurdluste kontrollimisega.5. Järelevalvenõunik esitab järelevalvekomiteele korrapäraselt tegevusaruandeid. Ta esitab komisjonile ja järelevalvekomiteele korrapäraselt statistilisi ja analüütilisi aruandeid juurdluste kestuse ja menetluslike tagatiste kohta. Järelevalvenõuniku aruannetes ei käsitleta uurimisaluseid üksikjuhtumeid.“15) Artikkel 15 jäetakse välja.16) Lisatakse järgmised artikkel 15a ja artikkel 15b:„Artikkel 15aRakenduseeskirjadKäesolevas määruses ette nähtud haldusjuurdluste puhul kohaldatavate menetluslike tagatiste rakenduseeskirjad kehtestatakse vastavalt artikli 15b lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.Artikkel 15bKomitee1. Komisjoni abistab vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 515/97 artiklile 43 loodud komitee(*).2. Käesolevale lõikele osutamise korral kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artiklit 8.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtaeg on kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma kodukorra._________________(*) EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1.“Artikkel 2Mää ruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 12 käesoleva määrusega muudetud sätteid, ei kohaldata ameti peadirektori suhtes, kes on ametis käesoleva määruse jõustimuse ajal ja kelle ametiaega on pikendatud viie aasta võrra.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel[…] […]president eesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Määruste (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 muutmine2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE/EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:24.01 Pettusevastase võitluse poliitikavaldkonna halduskulud24.02 Pettusevastane võitlus3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised BA read), sh järgmised rubriigid:24.010600.03.01.00 Järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevad kulud3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:Määramata ajaks. Finantsmõju puudub.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik |24.0106 | Mittekohustuslik | Liigendamata [13] | EI | EI | EI | Nr 5 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | | n aasta | n +1 | n + 2 | n +3 | n +4 | n + 5 või hilisem | Kokku |Tegevuskulud [14] | | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | | | | | | | |Maksete assigneeringud | | b | | | | | | | |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [15] | | | |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | | | | | | | |VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | | | | | | | |Maksete assigneeringud | | b+c | | | | | | | |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud: [16] | | |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,972 | | | | | | |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0,200 | | | | | | |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | | a+c+d+e | 1,172 | | | | | | |MAKSETE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | | b+c+d+e | 1,172 | | | | | | |Kaasrahastamise andmedMärkimatamiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 või hilisem | Kokku |…………………… | f | | | | | | | |KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | | | | | | | |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugax Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe [17] sätete(st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.4.1.3. Finantsmõju tuludelex Ettepanekul puudub finantsmõju tuludeleEttepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:Puudub.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)| | Enne meedet [n-1 aasta] | | Olukord pärast meedet |Eelarverida | Tulud | | | [n aasta] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [18] || a) Tulud absoluutväärtuses | | | | | | | | || b) Tulude muutus | | | | | | | | |(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.)4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised töötajad ja koosseisuvälised töötajad), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 või hilisem |Personal kokku | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusPärast 2003. aasta aprilli arenguaruannet ameti tegevuse kohta ja president Prodi esinemisi Euroopa Parlamendis 2003. aasta septembris ja novembris võttis komisjon 10. veebruaris 2004 vastu ettepaneku muuta määrust (EÜ) nr 1073/1999 ja määrust (Euratom) nr 1074/1999.Samuti rõhutas nõukogu oma 22. detsembri 2003. aasta järeldustes põhiõiguste kaitset käsitlevatest eeskirjadest kinnipidamise olulisust.Seejärel võttis kontrollikoda vastu ameti juhtimist käsitleva eriaruande nr 1/2005, mis sisaldas rida soovitusi, ning arvamuse nr 6/2005 2004. aasta veebruari ettepanekute kohta.Lisaks korraldas Euroopa Parlament 12. ja 13. juulil 2005 ameti tugevdamist käsitleva avaliku ärakuulamise, mille käigus teatas asepresident Siim Kallas uue algatuse kavandamisest. Seadusandja ootab nimetatud algatuse peatset valmimist.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoimeMuudatusettepanekud hõlmavad mitut aspekti, mille eesmärk on luua võrreldes praeguse olukorraga ühenduse tasandil lisandväärtust, eelkõige seoses järgmisega:– koostöö arendamine institutsioonide ja järelevalvekomitee vahel (artikkel 11a)– järelevalvenõuniku ametissenimetamine (artikkel 14).Kokkusobivus finantsmäärusega (eriti artikliga 13).5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames5.4. Rakendusmeetodid (soovituslik)Märkige meetme rakendamiseks valitud meetod(id) [19]X Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjonkaudselt, delegeerides haldamise:täitevasutusteleühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele.Haldamine detsentraliseeritult või koostöösliikmesriikidegakolmandate riikidegaHaldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordEuroopa Parlament ja nõukogu hindavad OLAFi olukorda eelkõige tulevaste aruannete raames.6.2. Hindamine6.2.1. Eelhindamine6.2.2. Vahe- või järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)Vt eespool punkt 5.1.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusLisaks kohustustele, mida käesoleva ettepaneku raames ei muudeta, annab järelevalvenõunik oma tegevusest korrapäraselt aru järelevalvekomiteele, keda muu hulgas hoiab ameti juurdlustegevusega korrapäraselt kursis ameti peadirektor.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDRakendatakse kooskõlas uue finantsmäärusega.Määruse (EÜ) nr 1073/1999 kohaldamine.8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgimiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja saavutuste / väljundite nimetused) | Saavutuse / väljundi liik | Keskmine kulu | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta või hilisem | KOKKU || | | Saavutuste / väljundite arv | Kulud kokku | Saavutuste / väljundite arv | Kulud kokku | Saavutuste / väljundite arv | Kulud kokku | Saavutuste / väljundite arv | Kulud kokku | Saavutuste / väljundite arv | Kulud kokku | Saavutuste / väljundite arv | Kulud kokku | Saavutuste / väljundite arv | Kulud kokku |TEGEVUSEESMÄRK nr 1 [20]8 ……… | | | | | | | | | | | | | | | | |Meede 1…………. | | | | | | | | | | | | | | | | |- 1. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |- 2. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |Meede 2…………. | | | | | | | | | | | | | | | | |- 1. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |Eesmärgi nr 1 vahesumma | | | | | | | | | | | | | | | | |TEGEVUSEESMÄRK NR 2… | | | | | | | | | | | | | | | | |Meede 1…………. | | | | | | | | | | | | | | | | |- 1. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |Eesmärgi nr 2 vahesumma | | | | | | | | | | | | | | | | |TEGEVUSEESMÄRK NR n | | | | | | | | | | | | | | | | |n eesmärk kokku | | | | | | | | | | | | | | | | |KULUD KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | |8.2. HalduskuludVajadus inim- ja haldusressursside järele kaetakse assigneeringutest, mis on eraldatud korraldavale peadirektoraadile iga-aastase jaotusmenetluse raames.8.2.1. Personali arv ja liigidAmetikoha liigid | | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) || | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta |Ametnikud või ajutised töötajad [21]9 (XX 01 01) | A*/AD | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | || B*, C*/AST | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | |Art. XX 01 02 kohaselt rahastatud personal [22]10 | | | | | | |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatud muu personal [23]11 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | |KOKKU | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | |Järelevalvekomiteele on praegu ette nähtud 8 ametikohta (3 A, 2 C, 3A.T) + 1 abitöötaja.8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusPraegu ei ole järelevalvenõuniku ülesannete täitmiseks lisavahendeid ette nähtud.8.2.3. Personali allikad (koosseisulised töötajad)(Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga allika puhul.X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtudAmetikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtudAmetikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigusAmetikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida(number ja nimetus) | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta või hilisem | KOKKU |1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | | | | | | | |Täitevasutused [24]12 | | | | | | | |Muu tehniline ja haldusabi | | | | | | | |– sisene | | | | | | | |– väline | | | | | | | |Tehniline ja haldusabi kokku | | | | | | | |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Personali liik | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta või hilisem |Ametnikud ja ajutised töötajad (XX 01 01) | 0,864 | | | | | |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne)(täpsustage eelarverida) | 0,108 | | | | | |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,972 | | | | | |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajadVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.9 x 108 000 = 972 000Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1..8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta või hilisem | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | | | | | | | |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | |XX 01 02 11 03 – Komiteed [25]13 | | | | | | | |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | | |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | | | | | | | |2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | | | | | | | |3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | | | | | | | |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummadest VÄLJA) | | | | | | | |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludJärelevalvekomitee koosolekute arvestus: 10 x 20 000 = 200 000[1] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.[2] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8.[3] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20.[4] KOM(2003) 154 (lõplik).[5] Resolutsioon Euroopa Pettustevastase Ameti tegevust käsitleva arenguaruande kohta, 4. november 2003; KOM(2003) 154 – 2002/2237 (INI). 29. jaanuari 2004. aasta resolutsioon, mis käsitles 2001. eelarveaasta kinnitusmenetluse märkustele järgnenud komisjoni meetmeid; KOM(2003) 651 - C5-0536/2003 – 2003/2200 (DEC).[6] KOM(2004) 103 ja 104.[7] Eriaruanne nr 1/2005 (ELT C 202, 18.8.2005, lk 1), mille nõukogu on heaks kiitnud oma 8. novembri 2005. aasta järeldustes.[8] Arvamus 6/2005; ELT C 202, 18.8.2005, lk 33.[9] ELT C [...], [...], lk [...].[10] ELT C [...], [...], lk [...].[11] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.[12] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[13] Liigendamata.[14] Kulud, mis ei kuulu asjaomase xx jaotise xx peatüki 01 alla.[15] Kulud, mis kuuluvad xx jaotise artikli xx 01 04.[16] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[17] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 19 ja 24.[18] Vajaduse korral, st kui meede kestab üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[19] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste“ all.[20] 8 Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[21] 9 Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[22] 10 Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[23] 11 Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[24] 12 Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[25] 13 Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.--------------------------------------------------